JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-16
London, den 3die November. For Opdagelsen af Hovedmanden og Deeltagerne i det nyligen skeete Attentat mod Hs. Majestæts Person, er ved en Proctamation af 31te October bleven udsat en Belønning af 1000 Pd. Sterl., og de Medskyldige, som angive de øvrige Deeltagere med saadan Tilforladelighed, at de kunde blive satte i Arrest og leverte i Rettens Hænder, er lovet og forsikret Kongelig Benaadning. - Hs. Kongel. Majest befindet sig ved godt Helbred, og fornøier sig undertiden med at ride og kiøre ud for at nyde den friske Luft. – J Løverdags overleverede beggge Parlementshusene Monarken en Takaddresse for Hans fra Tronen holdte Tale, og tillige en Lykønskningsaddresse, angaaende den lykkelige Redning fra den Fare, som havde truet Hs. Kongel. Person, hvorpaa Hs. Majest. gar et meget naadigt Svar. - Ved denne Tildragelse har Kongen været meget koldblodig, og, da Karetglasset blev skudt itu, blot sagt til Lord Westermoerland: det var et Skud, og der paa seet sig omkring overalt. - Prinds Frederich af Oranien er igien ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
J Løverdags har Hr. Dundas forelagt Kongen de Depecher, som vare indløbne fra Admiral Elphingstone ved det gode Haabs Forbierg, og fra Tydskland, hvilke begge Hs. Majestæt tos, med sig til Winsor, for nærmere at giennemlæse dem. J den første indeholdes: at den hollandske faste Lei paa Muysenberg er den 7de August bleven erobret, af hvilken Hollænderne forhen vare blevne uddrevne ved Jlden fra de brittiske Skibe. - Fra Vestindien ere ingen nærmere Efterretninger indløbne. - Paa Jamaica Kaffehuus blev i Gaar opslaaet: at de oprørske Maroon=Negre paa Jamaica havde ødelagt Staden Trelavay, dræbt alt Qvæget sammesteds, og havde en Fegtning med Militien, i hvilken mange Office, rer vare blevne. - Paa samme Dag ere og ankomne Depechen af 27de October fra Commodore Warren paa Øen Dien. Af sammes Jndhold er intet videre bleven bekiendtgjort, end at der føies Anstalter til at lade den, under General Doylkes Commando til de franske Kyster afseilede Expedition, komme tilbage igien. Admiral Hervey skal da ligeledes forlade sin Station paa Høiden af Quiberon. Vore Skibe have lidt meget af heftige Vindstod. - J Fredags Aftes, da den Kongelige Familie kiørte til Comoedien, tildrog det sig af en Hændelse, at en Pistol gik løs i sit Hylster paa en af Dragonhestene af Eskorten. J Begyndelsen har man troet, at der atter var skeet et Skud paa den Kongelige Vogn, men ved nærmere Undersøgelse blev Sandheden opdaget.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Stockholm, den 3die November. I Gaar modtog Kongen Lykønskninger til sin forestaaende Formæling. Ved denne Leilighed bleve mange Promotioner bekiendtgjorte. Blandt andre er Præsidenten i det Wismar ske Tribunal, Baron von Klinckowstrøm, bleven udnævnt til Rigs=Drost og Over=Marskal hos den tilkommende Dronning. Den regierende Hertug af Mecklenburg-Schwerin, er bleven udnævnt til Seraphiner=Ridder, og ommeldte Baron von Klinkowstrøm har ogsaa faaet denne Orden. De Personer, til hvilke Kongens Opdragelse hidtil var betroet, ere i Gaar blevne afskedigede med anseeige Pensioner. For at bekiendtgiøre Hs. Majests. Formæling skal Over=Kammerjunker, Baron Clas Flemming, med Baron Adelsværd, afgaae til Hoffet i Kiøbenhavn; Overstaldmester, Baron v. Schwerin, tilligemed Cavalieren, Hr. Jennings, til St. Petersborg, og Hof=Marskallen, Baron O. M. Munck, tilligemed Grev Mørner, til Berlin. Den sidste tager Veien over Ludvigslyst, for at overbringe Hertugen af Mecklenburg=Schwerin, det blaa Baand.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Fra de pohlske Grændser, den 5te November. Efter Breve fra Petersborg skal Storfyrsten, Constantin Pawlowitsch's Valg være faldt paa Prindsesse Juliane Henriette Ulriche, den yngste af de 3 i Rusland ankomne Prindsesser af Sachsen=Coburg. Man formoder, at Formælingen skal i Begyndelsen af tilkommende Sommer blive fuldbyrdet General=Major von Budberg, som geleidede Prindsesserne. paa deres Reise, har faaet St. Anne Ordenen.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Maynz, den 6te November. De Keiserlige rykke bestandig videre frem. Feldttøimester, Grev von Wartensleben har med en Colonne trukket sig hen til Egnen af Allen; Feldtmarskal von Clairfat er med Hovedarmeen marcheret lige til Worms og Østhofen; man forme der og, at der i Egnen af Rheintyrkhem skal blive slaget en Broe over Rhinen, og at da et Corps af 15000 Mand, besynderlig Cavallerie, skulde fra den Wurmserske Armee stod til den Clairfaitske. - Ogsaa i Oppenheim have de Frank efterladt alle deres Kanoner, og i Ibesheim blev endnu endeel af deres til Maynzes Beleiring svære Skyds fundet, der bestaaer af 11 Mørsere og mange 16 til 24pundige. Vore Tropper streife allerede paa Huusrycken indtil Simmern.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Efterat de Franske om Natten til den 31te October havde som ladt Broeskandsen, og bortført Broen sammesteds, har den Keiserlige General Boros lagt Haand paa dette Værks Forstyrrelse, og tiltraadt Tilbagemarchen med sin Avantgarde og Wallonerbrigade hertil. De Franske havde endnu en Øe lig over for Neuwied besat; men de kunde fra samme ikke forunlige nogen.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Amsterdam, den 7de November. Natten til den 5te har været høist urolig. Nogle hidsig Hoveder satte hele Staden i Bevægelse, og foranledigedede største Udsvævelser, i det man endog bemægtigede sig Nøgler ne til Stadsportene. Aarsagen til denne Allarm var et ubetænksomt Brev, som den her værende Raadsherre, Wiselus, (som sidder i Haag blandt de hollandske Repræsentanter, havde skrevet til en af sine Venner, og deri yttret den Formodning, at Frankrige skulde lade Holland i Stikken, forlige sit med Engeland, og lade det ulykkelige Holland betale Lauge Dette Brev, som dog ikke var skrevet i den Hensigt at blivebekiendt, kom ud iblant Folk, blev endog oplæst paa Kaffehusene, og satte alle i Bevægelse, ja bragte endog de hidsigte Hoveder til Opstand, hvilken dog i rette Tid blev dæmpet ved Municipalitetets gode Anstalter, og de fornuftigere Borgers Mod. Et fransk Troppecorps var allerede i Anmarch heri fra Harlem, men trak sig igien tilbage, da det fik at vide, at alting var roligt.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Frankfurt, den 7de November. 15000 Mand ere nu i Anmarch for at completere den Keiserlige Kongelige Armee. De Keiserlige Troppers Operationer ere nu stilede mod 2 Puncter, først mod Manheim, fra hvilken Stad man søger at tvinge de Franske til at trække tilbage, og tillige mod General Pichegris Armee, som endnu dækker Manheim paa den anden Rhinstrandbredde, og dernæst mod de Franske, som staae ved Coblenz. General Marceau, som commanderer dem, har faaet Forstærkninger af General Jourdan; men derimod bleve og bestandig mange Keiserlige Tropper paa hiin Side detacherte mod Coblenz.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Den Keiserlige General Boros, som stod ved Neuwied, skal som man troer, gaae over Rhinen ved St. Goar, for at forene sig med de Keiserlige Tropper, som over Huusrycken rykke frem mod Coblenz. Disse Troppers Avantgarde skal allerede være ankommen til Boppard.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Manheims Skjæbne, som endnu bestandig er uafgjort, hænger i Besynderlighed af den Clairfaitske Armees Operationer. Troppernes Operationer under General Wurmser ere i øvrigt bestandig combinerte med samme, og mange Pontons ere blevne satte i Stand til en Overgang over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Den franske General, Devair, commanderer i Manheim. De Franske havde og ladet en Lufthallon komme derhen for at iagttage den østerrigske Armee; men denne er bleven gjort ubragbar ved en Kugle, som blev afskudt af en fremmed Haand. - General Pichegri har ogsaa trukket den hel Garnison i Strasburg til sig. - Den Wurmserske Armee ved Manheim holdes nu for at være 70,000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Haag, den 7de November. Fra Brüssel meldes: at der i den hosliggende Skov af Sognes er opkommet en Fegtning mellem de franske Tropper og de saa kaldte Belgiske Chouaner, i hvilken paa begge Sider mange Folk ere dræbte og saarede. Da Begyndelsen til den hele Vendeekrig er kommet af saadanne bevæbnede Røverbander; saa blive der føiede alle muelige Anstalter til at for rebygge, at dette belgiske Vendee ikke skal faae Fremgang.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Ved en Publication af 3die hujus have Generalstaterne forbudet Udførselen af Kartoffer indtil den 1ste April 1796, under Straf af Confiscation, saavel af Kartoflerne som Fartøierne og Vognene, hvori de befinde sig, tilligemed en Mulct a 1000 Gylden. Det er ogsaa bleven forbudet at udføre saavel magre og fede Sviin som frisk og røget Svinekiød, Skinker &c.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Holland, den 7de November. Fra Haag er til Folkerepræsentanternes Forsamling i Amsterdam indløbet den Efterretning, at vor Republiks Gesandt i Petersborg, Borger Swart, har berettet, at det russisk keiserlige Hof ikke vil erkiende vor Republiks Uafhængenhed, saalænge de franske Tropper befandt sig i sammes Gebeet; men at benævnte Hof langt meere maatte ansee Republiken for et af Frankrige erobret Land, og altsaa ikke kunde træde i nogen Underhandling med vore Ministre og Agentere, angaaende Handels- eller andre Anliggender.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Wesel, den 8de November. Efter Breve fra Colln af 6te hujus giøre de Franske sammesteds allerede virkelig Anstalter til at rykke tilbage. Magasinerne blive udtømmede, og alle Vogne ere allerede opbudne. J Hospitalerne blive samtlige Effecter paalæssede, og man har endog brækket de indmurede Kiedler ud. – J Følge Brev fra Coblenz trækker den østerrigske Armee sig over Huusruck til Egnen af Luxemburg. General Jourdan rykker den i Møde. saa at et Slag er nundgaaeligt. - J Stedet for den gamle Besætning i Colin, som med Tropperne fra Neutzer=Leiren er marcheret mod Coblenz, er i forrige Uge den 4de hujus, en anden langt stærkere kommen fra Dusseldorfersiden. I Gaar maatte den rykke ud, for om Natten at besætte Rhinen, omendskiønt man paa hiin Side ikke bliver mange Østerrigere, vaer. J Deutz staae Borgerne paa Vagt.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Kiøbenhavn, den 16de November. Fra den 14de til 16de hujus ere indkomne og udgaaede: Capit. H. Cappel fra St. Croix med Sukker; Capit. A. J. Simonsen fra Grønland med Spæk og Barder; Capit. C. Hansen, S. Dam, H. Christensen og C. P. With fra Jsland med Kiød, Fisk, Tran, Uldengods, Talg og Skind; Capit. S. P. Kruse, J. Petersen og J. P. Petersen fra Finmarken med dito; Capit. N. W. Jørg til Ostindien med Cargaison for partienlair Regning.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Vacance, Sognekaldet til Bering og Mammen i Wiborg, Stift, 270 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Barom. Therm. Vinden. 9 Novbr. 28. 8. o. 4 3/4 Varme. N. V. 28. 9. O. 3 1/2 - - N. O. 28. 2. 2. - 6 - - N. V. 28. 1. o. 5 - - N. V. 14 - - 28. 2. o. 3 Kulde. V. N. V. 15 - - i 28. 3. 6. 3 Varme. N. V. Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Vexelcours, den 13de November. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 77 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 4 - 81. Hamburg - 2 Maan. Dato 119 1/2 14 Dages Sigt 120 1/2. - pr. Cent. Amsterdam i Bco. M. Dato 107. 14 Dages Sigt 108 AVIIISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Fra den 9de til 14de November 1795 have Asseurance=Pree mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa Paa Casquz. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge = =- dito til Tronhiem = = = = =- dito til Amsterdam = =- dito til Ostende = =- dito til Randers og Havre de Grace = 1 1/2 - dito til Madera =- Øster paa Norge til Kiøbenhavn - Rensborg igiennem Canalen, til dito - Tronhiem til dito =- Amsterdam til dito =- Drammen til Randers - Christiansand til Aberdeen og Retour 6. - Bergen til Bremen =- dito til Ostende = = =- dito til Messina = =- Molde til Barcellona =- St. Ubes til Bergen, Fahrsund og Randers - Mallaga til Bremen = = = Posræcævs kun ondrage Periodique. offert en Sonscription.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Svar paa Hr. Procurator Gottsches, i Hof= og Stads S. Retten fremlagte og derefter i Folkefienden indrykkede Jndlæg, i Sagen Grev Ahlefeldt imod Johan Wersel, faaes hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 for 16 s., hæftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Je Velyndere og Venner, som have paataget sig Subskription paa det Qvartalskrift jeg agter at udgive, under Tittel: Bidrag til Menneskekundskab og Folkesæder, vilde behageligen, inden denne Maaneds Udgang allerseenest, indsende Subskribentligerne til Hr. Bogtrykker Lund i Aarhuus. Hyllested Præstegaard pr. Aarhuus, den 14de Novbr. 1795. Friderich Christian Hjorth. Tra Pressen er udkommen: Underviisning for unge Fruen d) timmere, som selv ville besørge deres Huusholdning og have Opsigt med Kiøkken, Kielder og Spisekammer, at egen Erfaring meddeelt af en Huusmoder. Den er inddeelt i 13 Kapitler, som viser: 1) hvorledes Urter og andre i Huusholdningen brugelige Slags Vare tørres, tilberedes, giemmes eller forvares; 2) om Drikkevare; 3) hvorledes hvid Sæde koges; a) hvorledes Lys fordeelagtigst støbes, baade med og uden Former; 5) om Vask, baade den grove, saavelsom den fine, især Sirtzer, Kniplinger, Flor, Silkestrømper og Silketøi; 6) hvorledes Garn koges, Lærred bleges og væves, samt at farve alle Koleurer baade paa Linned, Uldent og Silke, 2) hvorleder alle Slags Pletter af alle Slags Tøier beds kunde borttages; 8) om Kiøkkentøis Skuurning og andre Tings Reengiøring; 9) om Guld og Sølvtøi, samt Soeiles og Skilderiers Polering, om Værelsernes Reengiøring, Meublers Polering og Boning; 10 om Slagtning og Kiødets Nedsaltning og Røgning, og derunder alt hvad en Huusmoder derom bør at vide, saasom: om Jndmadens fordeelagtigste Behandling, om Kiød og Rullepølser, Suursteg at gjemmes, om Sviins Slagtning, om Blod, Risengryns=, Lever=Pølsers, Medister, Spegepølser og lybsk Pøl ses Tillagning, om Lams Slagtning, Svedes Tillavning, om Giæs Slagtning, Gaasepølser, hvid og sort Vildbrad at Giæs, Spegegaas, Presgaas a., Sylter af Oxe= og Svinehoveder og Fødder, Presse=Sylter, hvorledes delicate røgede Oxebryster i en Hast kan tillaves af ferskt; 11) om nye Sengeklæders Forfærdigelse, og hvorledes gamle kan blive som nye, 12) adskillige Huusraad, som i paakommende Tilfælde kan være til Nytte; 13) adskillige nyttige Kunster, saasom at fordrive alle Slags Utøi, og andre nyttige Ting, iblandt andre, hvorledes alle Koleurer Vandfarver tilderedes til Tegning med vedføiede Priser: og endelig adskillige Regler, hvorledes et ungt Fruentimmer skal danne sig til at blive en god Huusmoder til hendes egen, Mands, Families og Tienestetyendes Lyksalighed. Den sælges for 48 s. paa Trykp. og 64 s. Skrivp., indbunden 16 s. mere. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
J det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93 er godt stort og smaat Maculatur=Papiir tilkiøbs. Vi Christian den Syvende, af Glids Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerpunderdanigst gjorte Forestilling, allernaadigst have bevilnoget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Directøgrerne for Hospitalet i Vor Kiøbstæd Aalborg udi Vort Land i Nørre-Jylland, Os elskelige Hr. Ditlev Penz, Ridder, Vores Kammerherre og Stiltbefalingsmand over Aalborg er Stift, og Doctor Theologie Hr. Christian Beverlin Studsgaard, Biskop over bemelte Stift, ved Proclama sub pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udde Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aalborg Stifts Avis, og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos bemelte Aalborg Hospital, af hvad Navn nævnes kan, hvad enten samme maatte reyse sig fra afg. Justits=Raad Traps Betienings Tid, som Holpitals Forstander eller ældre fremfarne Tider, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Over=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. ResidentsStad Kiøbenhavn, den 9de October 1795. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Kammerherre og Stiftbefalingsmand Hr. Ditlev Penz og Biskop Doctor Theologie Hr. Christian Beverlin Studsgaard, Bevilling at maae, som Directeurer for Aalborg, Hospital, ved Proklama i Aviserne indkalde fornævnte Hospitals Creditorer. I Kraft af ovenstaaende Kongelige Bevilling indkaldes herved 3de Gange sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som mene at have noget at fordre hos Aalborg Hospital, af hvad Navn nævnes kan, hvad enten samme maatte reyse sig fra afg. Justits=Raad Traps Betienings Tid, som Hospitals Forstander, eller ældre fremfarne Tider, til at fremkomme med deres Fordringer og at anmelde og beviisliggiøre saadant deres muelig havende Krav, for os som dertil allernaadigst authoriserede, inden Aar og Dags Forløb, ligesom allerhøystbemelte Bevilling, ogsaa foranstaltes læst for vedkommende Retter. Aalborg, den 23de October 1795. Pentz. C. B. Studsgaard.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts Hr. William Wood Peter Søn af St. Croix i Vestindien forundte allernaadigst Bevilling af 6te hujus, hvorved det er ham tilladt sub pæna præclusi & perpetui silentii, at indkalde alle hans Creditorer, saavel i Hans Majestæts Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den at Tid at regne, da saadant Proclama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 2de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel fra den Tid at regne, da saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa de danske Vestindiske Eylande, samt 3de Gange bekiendtgjort i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvad enten saadant maatte reyse sig fra hans Forhold som Arving efter afg. Jacole og Elisabeth Boffron, eller andre af ham hafte Handelskaber, at hvad Beskaffenhed samme Fordringer end maatte være, indkaldes herved alle de, som maatte formene at have nogen Fordring til bemelte Hr. William Wood Peter Søn, af hvad Beskaffenhed samme end maatte være, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav for ham paa hans Boepæl paa St. Croix at anmelde og beviisliggjøre, inden den Tid forommelte allernaadigste Bevilling tilholder. Kiøbenhavn, den 13de Novembe1795. Ryberg & Compagnie.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæt, allernaadigste Bevilling af 23de October d. A., som er læste Hof= og Stads=Retten den 26de næstefter, indkaldes herved ud pæna præciusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Nicolay Stemann, Controlleuved Male=Værket her i Staden, dermed at fremkomme og samme for mig undertegnede, som Excecutor Testamenti, at anmelde og beviisliggjøre, inden Aar og Dag fra denne Jndkaldelse sidste Bekiendtgiørelses Dato, da enhver skal vederfares Rel efter Loven. Kiøbenhavn d. 2 Nov. 1795. Borch, Bogholder ved Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
J Stedet for Hs. Kongel. Majestæt til Dannemark og Nor gere.: befaler jeg Nicolaus Behrens, bestaltet Statsraad og Landfoged i Nordreditmarsken, eder sal. Claus Wittnosses forhen i Heide ligeledes afdøde Enkes samtlige Creditorer, saavelsom hendes retmæssige Arvinger, under efterstaaende Commination. Da Borger og Kandestøber Johan Henrich Hüttmann, Heide, som den al Retten beskikkede Curator i Stervboet efter den her nyelig uden Livs Arvinger ved Døden afgangne, og efte Angivelse paa Malmøe i Sverrig fødte Afdøde, som for hendes Ægteskab kaldte sig Jngeborg Olufsdatter, har givet mig tilkiende, at han holder et Proclamas Udstædelse i benævnte, skiønt ringe Boe, nødvendigt; at derfor, som formene eder af have ex capite crediti sen juris hereditarii nogen Fordring paa dette Boe, lade samme respective inden 6 og 12 Uger fra dettes sør ste Bekiendtgjørelses Dato, ordentlig angive og optegne i Sogneskriveriet i Heide, med den Advarsel, at de, som heri vise sig forsømmelige, ikke videre skulle blive hørte med deres Fordringer, men gandske præcluderte. Hvorefter i have eder at rette. Heide, den 24de October 1795.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Da Snedkersvend Claus Clausen, forrige Borger Maren Clausens Søn fra Tøndern, for et Aar siden, da han stod i Arbeyde i Rudkiøbing paa Lolland, ikke har givet nogen Efterretning om sit Opholdstæd, saa bede vi ham, i Fald han endnu en i Live, eller om han skulde være død, dem, som kunde give sikke Efterretning om hans Død, at bekiendtgiøre os uopholdelig Opholdstedet eller Dødsfaldet mod Betaling af de udfordrende Bekostninger. Tondern, den 4de November 1795. Claus Clausens Paarørende. eller Sivert Lorentzen.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Omendskiøndt Frue Oberst=Lieutenantnide Stensen til Stensgaard og Eielykke, ikke formoder at hendes afdøde MandObristlieutenant Carl Friderich Stensen, skulle være udi nogen hende ubekiendt Gield; saa lader hun dog herved, saavel fra Fyenboe Landsting, som udi de Berlingske Aviser, den Altona Mercur og begge Fyens Aviser, indkalde alle dem, som maatte formene sig at have noget Krav til bemelte hendes afdøde Mand; det hidrøre hvorfra det ville, dermed at melde sig inden Aar og Dag fra denne Jndkaldelses Dato, hos hende paa Stensgaard. J Commission af Frue Oberstlieutenantinde Stensen. Toftgaard.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Da intet antageligt Bud blev gjort næstafvigte 26de October paa Priisskibet Wacksamkeit med indehavende Ladning; saa fremholdes derover atter igjen offentlig Auction Mandagen den 6te December førstkommende paa Kalfaret ved Bergen; imidlertid kan Skibet med Jnventarium og dets Ladning blive forviist Liebhaberne, naar det forlanges hos Hr. Hof=Agent Janson, hvor ogsaa Jnventarii-Lister derover er at erholde.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
paa Administrations Contoiret No. 81 paa Kulvtorvet, lig Piger til Underskrivt en Convention, hvorved de nu værende Jnteressentere i det forenede Begravelses=, Enke=, Understøttelses= og Brudegave=Selskab for alle Stænder, der ville deeltage i bemeldte Convention, kan forsikre deres Enker, strax efter Mandens Død, om endog samme skulle indtræffe førend enhver Afdeling er complet, at erholde den fulde dem ved Selskabets Love tillagte Pension, nemlig: i 4de Afdeling 300 Rdlr. i 3die - - 150 Rdlr. i 2den - - 75 Rdlr. hvilket herved bekiendtgiøres de nu værende Interessentere til behagelig Efterretning, med Tillæg: at de som ikke inden den 31te December 1795 inclusive underskrive Conventionen, og indlevere paa Administrations=Contoiret deres Policer, for at forsynes med den i saa Henseende fornødne Paategning, ere uberettigede til Deeltagelse i samme. De som maatte finde for godt at indtræde i Selskabet, tilkiendegives ligeledes: at de kunne blive deeltagende i Conventionen, naar de ved Jndlemmelsen underskrive samme. Nyegaard, Selskabets Administrator.