Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-10
7. Sogneforstanderskabet for Maglebrænde Sogn havde andraget, at Beboerne af Falsters Nørreherreds7de Jordemoderdistrict, hvortil den største Deel af Sognet henhører, ere besværede med et uforholdsmæssigt stort Bidrag til Jordemodervæsenet, og for at denne Byrde kunde vorde bedre fordeelt, indstillet, at Falkersløv Sogn, som nu, med Undtagelse af Hovedgaarden, Skjørringe, henhører til Sønderherreds 1ste District, maa adskilles fra dette og indlemmes i førstnævnte District. Af Birkedommeren, som i sin Erklæring havde anbefalet den foreslaaede Forandring, hvilken de til Sønderherreds 1ste Jordemoderdistrict hørende Sogneforstanderskaber ligeledes havde bifaldet, var det oplyst, at det 1ste Jordemoderdistrict i Nørreherred, hvilket har Jordemoder tilfælleds med Kjøbstaden Stubbekjøbing, ikkun indbefatter circa 293 Tønder Hartkorn, hvoraf Bidraget til Jordemodervæsenet udredes med 11 3/4 sk. pr. Td., medens Sønderherreds 1ste District, bestaaende af Horbeløv, Falkersløv og Størstedelen af Aastrup Sogne har circa 1039 Tdr. Hartkorn, hvoraf udredes 3 1/2 s. pr. Td. Naar Falkersløv Sogn da med Undtagelse af Skjørringegaard, som hører til Nørreherreds 8de District, forenedes med det første af de ovenanførte Districter, vilde dette erholde omtrent 492 Tdr. Hartkorn og Bidraget nedsættes til 7 a 8 s. pr. Tde., medens Bidraget for Horbeløv og Aastrup Sogne noget vilde forhøies. Da Amtsraadet fandt, at det 7de Jordemoderdistrict havde billigt Krav paa en Nedsættelse af dets Bidrag til Jordemoderen, og den tilbageblivende Deel af 1ste District endda kun faaer et meget lempeligt Bidrag at udrede, ligesom ogsaa Falkersløv Sogn med større Beqvemmelighed kan afbenytte Jordemoderen i Stubbekjøbing, der ogsaa formeentes at kunne bestride et større District, besluttedes det, at anbefale Maglebrænde Sogns Andragende til Cancelliet, dog saaledes at Hovedgaarden Skjørringe fremdeles undtages fra Falkersløv Sogn. 8. Cancelliet havde ved Circulaire af 22de Marts d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende Maaden, hvorpaa der i den hidtil fulgte Fremgangsmaade i Henseende til de Vidner, der skulle være tilstede ved enhver Ret, som beklædes af en enkelt Dommer, kunde gjøres en saadan Forandring, at Øiemedet af denne Foranstaltning fuldstændigere kunde opnaaes og i Særdeleshed henstillet til Overveielse, om det en ten bør gjøres til Pligt for dem, som det efter Lovgivningen paaligger at fungere som Tingvidner, stedse personlig at udføre denne Tjeneste, dog med Tilladelse til i enkelte Forfaldstilfælde at sende en anden paa Mandtallet over dem, der kunne bruges som Tingvidner, opført Mand, eller om det ikke heller maatte overlades til Communerne at udnævne agtbare Mænd til i en vis Tid og mod en passende Betaling, der blev at udrede af Communerne, at forrette hiin Tjeneste Af alle Sogneforstanderskaberne, hvis Erklæringer vare indhentede, havde en overveiende Pluralitet erklæret sig for det sidste Alternativ, angaaende hvis Udførelse dog høist forskjellige Meninger vare fremkomne. Amtsraadet besluttede i sin Betænkning til Cancelliet at yttre, at det, for at befordre Rettens Værdighed og Landets Beboeres Jnteresse for de almene Anliggender, maatte ansees for rettest, at der til Vidner ved den ordinaire Ret benyttes Mænd af Jurisdictionens Beboere, hvilke kunde udvælges af de respective Sogne, saaledes at der i ethvert af disse aarlig af dets Beboere, som ere valgberettigede i Henseende til Communalvæsenet, vælges 4 Mænd til Tingmænd og desforuden 4 Suppleanter, der for hvert Sogn skulde fungere ved Tinget i 1 Maaned og tilkaldes efter en vis Omgang af Dommeren, Til at kunne vælges skulde udfordres Besiddelse af en Gaards Hartkorn samt et uplettet Rygte og en Alder af 30 Aar, og de udvalgte Tingmænd skulde, naar de gjorde Reiser til Tinget, hvortil de selv maatte skaffe sig Befordring, nyde hver 2 Mk. daglig i Diæter, hvilken Betaling burde lignes paa hele Jurisdictionens Hartkorn efter en af Dommeren forfattet Repartition, som forud maatte approberes af Amtsraadet. J en Tingmands Forfald maatte Suppleanten give Møde mod at oppebære de bestemte Diæter, og i alle de Tilfælde, hvor Meddomsmænd behøves, skulde dertil bruges Tingmændene i det Sogn, hvortil den Tiltalte henhører. Henhører et Sogn under forskjellige Jurisdictioner, burde der for hver af disse vælges det fornødne Antal af Tingmænd og Suppleanter. Hvad derimod Vidnerne ved Politi= og Extraretter angik, maatte Amtsraadet ansee det for rigtigst, at dertil udnævnes 2 Mænd Nærheden af Dommerens Opholdsted med de samme personlige Egenskaber, som de ordinaire Tingmænd behøve Disse Mænd, som burde være forsynede med hæderlige Vidnesbyrd fra Vedkommende Sogneforstanderskab eller Communalbestyrelse, kunde udnævnes af Amtsraadet, efter vedkommende Dommers Jndstilling, og nyde en aarlig Løn, som nærmere bestemtes af Amtsraadet efter Jurisdictionens Størrelse og andre dermed i Forbindelse staaende Omstændigheder og blev at udrede af Jurisdictionens Hartkorn ligesom ovenmeldt. Paa samme Maade burde der vælges 2 Suppleanter til i Retsvidnernes Forfald at indtræde mod en vis Betaling af den, for hvem der mødtes, hvilken, i Mangel af Overeenskomst, blev at bestemme af Amtsraadet. Naar Forhør eller Extraretter holdtes et Sted i Jurisdictionen uden for Tingstedet, skulde to af de ordinaire Tingmænd eller Suppleanter og, i Nødsfald andre gode Mænd af Sognet tiltages som Vidner, ligesom Tingmændene ogsaa skulde benyttes til Vidner ved alle Auctioner, Fogedforretninger og Skifter i alt Fald i Forening med vedkommende Sognefoged. 9. Besidderen af Grevskabet Christiansholm, Grev Raben havde, i Anledning af et indtruffen Tilfælde, som var almindelig omtalt, andraget paa at Amtsraadet ved Forestilling til Stænderne vilde foranledige en Lov, hvorved Straf fastsættes for Dyrplageri. Da Amtsraadet fandt, at denne Gjenstand laae udenfor dets Virkekreds, besluttede det herom at underrette Grev Raben, med Tilføiende, at der ogsaa nu fortiden kan idømmes Straf for Dyrplageri efter Lovgivningens Analogi. 10. Formanden meddeelte Underretning om, at de ved sidste Møde udnævnte Mænd havde prøvet Forslagene til det for indeværende Aar bestemte Arbeide paa Bandholms Skibevei, Landeveien mellem Nykjøbing og Stubbekjøbing og Landeveien fra Saxkjøbing til Oureby, og at Arbeidet derefter var bortliciteret, eller forsaavidt antagelige Bud ikke vare erholdte, underhaanden bortaccorderet samt allerede paabegyndt. 11. Da en for venerisk Syge paa Amtets Sygehuus i Nakskov indlagt Tjenestepige, under sit Ophold der var nedkommet, hvorved en Bekostning af 11 Rbd. 12 s., Størstedelen til Anskaffelse af Børnetøi, som da Barnet var dødfødt, ikke blev benyttet, var foraarsaget, havde Sogneforstanderskabet for Østofte Sogn, hvor den Paagjældende var i Tjeneste, andraget paa, at denne Udgift, i Forening med Omkostningerne ved hendes Cuur, maatte afholdes af Amtsrepartitionsfonden. Amtsraadet fandt imidlertid ikke, at der var Grund til at paalægge Amtsrepartitionsfonden denne Bekostning hvorimod Beløbet tilstodes Sognets Fattigvæsen af Amtsfattigkassen, mod at det anskaffede Børnetøi foranstaltedes solgt til Fordeel for denne Kasse. 2. Directionen for Stutterivæsenet og Veterinairskolen havde forlangt Amtsraadets Betænkning angaaende den Maade, paa hvilken de Summer, som for Fremtiden maatte blive bevilgede til Hesteavlens Fremme, hensigtsmæssigst kunde være at anvende, og som Midler, der i denne Henseende vare bragte i Forslag, nævnte Væddeløb i Sjælland og Fyen, Udsættelse af Landbeskelere for offentlig Regning af Halvblods eller Frederiksborgs Stutteries gamle Stamme, Stutteribesigtigelser med Anvendelse af Hoppepræmier og Fordeling mellem Amterne af den Sum, der bevilges til Anvendelse efter de locale Jnteresser. Amtsraadet besluttede at indstille, at der fremdeles maatte bevilges Lollands-Falsters Stift 1000, eller om muligt, 1500 Rbd., for ved en af Amtsraadet blandt Stiftets Beboere udvalgt Comitee, bestaaende af 5 Medlemmer, at anvendes til Jndkjøb af, Bedækninger hos Hingstholdere af Halvblods- og andre gode Hingster, samt til Præmier for tjenlige Følhopper, og derhos yttre Ønske om, at der til Jnd kjøbet af slige gode Hingster maatte tilstaaes Laan mod 4 pCt. Rente og et aarligt nærmere bestemmende Kapitalafdrag. 13. Den Comitee, som ved forrige Møde blev nedsat til at bedømme Forslaget angaaende Oprettelsen af en Anstalt for uhelbredelige Afsindige i Forbindelse med Amtets Sygehuus i Nakskov, og Jstandsættelsen af dette Sygehuus, havde, efter foregaaende Undersøgelse af Localet og Conference med Sygehusets Jnspection, afgivet sin Betænkning, i hvilken den var gaaet ud fra, at Oprettelsen af en særskilt Daareanstalt for Lollands Falsters Stift alene vil medføre langt større Bekostning end den, hvorfor de Sindssvage kunne anbringes i andre allerede oprettede Anstalter, der tillige, fordi de ere af et større Omfang, antages bedre at opfylde Øiemedet, og at den derfor kun burde finde Sted, saafremt det ikke var muligt for en billig Betaling og i fornødent Fald, mod et Bidrag een Gang for alle, at sikre sig Patienternes Anbringelse andensteds, samt at en Reparation af Sygehuset i Nakskov, saaledes som den, efter dettes slette Beskaffenhed, gjøres fornøden, ei er hensigtsmæssig. Comiteen havde, ledet af disse Anskuelser, indstillet: