JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Sverrig Den afdøde Konge af Sverrig Carl den Jrettendes korte Biographie. (Fortsat, see Stiftsqvisen No. 16). Jlden blev nu fortsat med største Heftighed, indtil de andre svenske Skibe kom til og gjorde Kampen lige Russerne havde en stor Deel Døde: Greigh selv var stærkt saaret, og hans Skib maatte forlade Linien. Jmidlertid faldt Natten paa; Kl. 10 ophørte Jlden. Russerne havde taget et svensk Linieskib Prinds Gustav, paa 68 Kanoner, ombord paa hvilket den svenske Viceadmiral, Grev Wachtmeister, under Slaget havde anført den svenske Avantgarde, og som efterat have viist Underværker af Copperhed drev omkring overalt forskudt, med 300 Mand Døde og Saarede. De Svenske derimod havde taget et russisk Linieskib, Wladislau paa 74 Kanoner, skudt to andre i Sænk, og i det Hele tilføjet den større Skade end den selv havde lidt. Begge Partier stode hele Natten ikke langt fra Kamppladsen, ligeover for hinanden. De Svenske havde næsten ganske opskudt deres Krudt, ikke en Time længer havde de kunne udholde at fyre naar Fienden den næste Dag havde fornyet Træfningen, og dog turde de ikke vove et Forsøg at naae førend Dagbrækningen, Svegborgs Havn, fordi Vinden ikke var nu stig dertil og det var sand ynligt, at dersom de i mindste Henseende havde tøbet nogen Hensigt at feile bort, vilde Fienden fulgt dem. Det blev dem altsaa intet andet tilovets end koldsindig Fatning. For at vise denne, blev hele Natten igjennem løsnet det ene Signalskud efter det andet ligesom om man nu kun ventede Dagen, for endnu skrækkeligere at begynde Slaget paa ny. Virkeligen gjorde Russerne den anden Morgen Mine til et nyt Angreb, ogsaa de Svenske rangerede sig nu, med hvilke Følelser, lader sig let tænke. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Napoleon. Reisende fra det gode Haabs Forbierg, der for 8 Uger siden forlode St. Helene, have medbragt den Efterretning, at Napoleon befandt sig overordentlig J den engelske Tidende Morgenkroniken læses søl gende Sarcasme: "Det er en almindelig Mening, at Den St. Helena er bleven til ved en Vulcan eller et Jordskjælv, og at en saadan Naturbegivenhed atter vil ødelægge den. Ser Hudson Lowe, den ivrigste og aarvaagneste af alle Gouverneurer, har siden det sidste Jordskjælv taget kraftige Forholdsregler i Henseende til Napoleons Bevogtelse Han har raadet Admiralen, i det Tilfælde, at den skulde forgaae, at lade alle Slupper roe ud paa Havet, for at opfiske Exkeiseren, da man veed, at han har forsynet sig med en Svømmetrøie af Kork, for at benytte denne gode Leilighed til at undvige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
J Kjøbenhavns Aftenpost læses mangehaande nye Anecdoter om Napoleon, og deriblandt følgende særdeles heldige og udtryksfulde Akrostichon af Begyndelsesbogstaverne af fem af Napoleons Herskestamme: apoleon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Hosephus. Eieromomus. at imus. udovicus. Nihil. Jntet, Napolegn brugte ofte Trudsler, selv imod de fornemste Officierer i sin Armee. En af disse, der var bekiendt for sin Raskhed, gav ham engang det Svar: "Aa, jeg bryder mig Fanden om Dem! Jeg er ikke mere bange for Dem, end for en Kanonkugle."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Adskilligt. J Frankrig falde Kornpriserne nu betydelig. Kornhandelen i Petersborg er det endnu meget stille. Ligeledes i Hamborg, dog kjøbes der Byg og Havre. J de sidste Dage er der igjen begyndt noget Liv i Kornhandelen i Amsterdam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
J Hamborg have Kjøbmændene Burmeister og Jarl gjort en Bankerot paa 11208 Mk. Banco og 25610 Mk. Courant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Efter Privatbreve, siger den østerrigske Jagttager, har man paa Kysten af Calabrien seet et Søedyr af uhyre Størrelse. Endeel Skippere bemærkede i det Fjerne en Art Jld paa Havet, og da de troede, at det var et Skib det havde Hjelp nødig, nærmede de sig dette Uhyre, hvis Bevægelser udbredte et lysende Skin. Noppe havde Skipperen nærmet sig paa en vis Strækning, da de laae en tyk Rog opstige og hørte en dump Lyd. Bølgernes Bevægelser ogte saastærke, at de med deres Baade maatte ile ad Landet til. Udyret reiste sig, efter deres Udsagn, meget høit op og styrtede sig da med en saadan Magt ned igjen i Vandet, at Tilskuerne bleve gandske gjennem vaade af det vidt og bredt omkring spredte Band, Nogle troe, det maa have været hiin store Søeslange, der i de americanske Vande allerede oftere er seet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Dresden indtraf den 23de Januari følgende Ulykkestilfælde: En velklædt Mand kastede sig ved et Spring fra Broen ned i Elben (den 4de i 14ten Dage); en anden skjød sig uden for Porten; et Barn fandtes dræbt og en Pige døde som Følge af udstandne Mishandlinger. En Bagerkone havde taget denne som en Slægtning fra Waisenhuset, indspærret hende eftet lang slet Begegnelse i en Kielder, hvor Politiet traf Pign næsten død af Hunger og Frost. Den Stakkel endte ogsaa sit Liv, da man afsaugede hende den forfrosne Fod. Qvindemennesket er nu indspærret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Den berygtede Fyldevom Tarare, der for 19 Aar siden døde i Hospitalet i Versailles, havde fra sin Barndom, ved at sluge Alt hvad der faldt ham i Hænderne, saaledes udvidet sin Mave, at den siden stedse maatte fyldes, for ikke at falde sammen som en tom Sæk. En Militær-Chirurg lod ham engang sluge et Lancet-Etui hvori han havde lagt et Stykke Papiir. Næste Dag bragte Tarare ham det igjen, og da Chirurgen havde aabnet det, fandres Papiret endnu i samme Tilstand som Dagen før. Denne besynderlige Tildragelse fik General Beauharnis at vide. Han lod Karare hente og spurgte ham, om han i sin Mave vilde bringe en hemmelig Korrespondence til en fransk Major, som ved Landnu var bleven gjort til Fange af Preusserne og nu opholdt sig i det preussiske Hovedqvarteer i Neustadt. Tarare var villig dertil. Efterat han i Stabsofficierernes Nærværelse havde fortæret 30 Pund Lever og Lunge, slugte han Etniet med Seddelen og begav sig paa Vejen. Til hans Ulykke traf han to Mile fra Landau preussiske Forposter, de visiterede ham og da de naturligviis ikke kunde finde hans Correspondence, fik han Stokkeprygl og blev sendt til den preussiske General Zogli, der atter lod ham visitere. Da man ikke fandt noget Beviis paa at han var en Spion, blev han pryglet og jaget bort. Pananti, en Jtaliener, blev paa sin Reise fra Engelland til Jtalien gjort til Fange af en africansk Sørøver. Den engelske Consul udfriede ham af Slaveriet, og Ponanti opholdt sig saalænge i Algier, at han tilfulde kunde lære at kjende de christne Slavers rædsomme Elendighed. – En Aften hørte han i en Gade ynkelig Beeklage, han laae sig om og blev en Slave oger, der, kommende hjem fra sit Arbeide, var segnet afmægtig til Jorden og droges med Døden. Er De en Christen" sagde han med mat Stemme til Pananti – "saa end mine Lidelser." det Pananti vilde løfte ham og og hielpe ham, komen algiersk Underofficier gaaende. "J vantroe Christenhunde!" – raabte han – "at Veien for en Musselmand!" Med disse Ord sparkede han den Doende ned i en Canal!!!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
For Magistraten i St. George fremstod engang en Mand, ved Navn Sarg at, og nedlagde en Klag imod en Hest, som id ligen skal hans Høe. Manden, sagde, at Hesten kom ordentlig hver Nat ind i hans Stald, aad sig mæt i hans Høe og derpaa gallopperede væk, han havde kaldt sine Naboer til Hielp, men naar nogen nærmede sig til ham, medens han aad, sparkede han ad dem og gik de ikke, rendte han ned paa dem og beed – det var ham derfor intet andet tilovers, end at klage til Magistraten. Denne svarede: "Min gode Mand, vi kan ikke fælde anden Dom, end at J maae see til at bringe den Anklagede for Retten, at vi kan høre, hvad han har at sige til sit Forsvar, i Følge den gamle Regelandiatur et altera pars." – Denne Sag opvakte som man letteligen kan begribe, en lydelig Latter i Retten. Exempler paa fornemme trykte Stridsskrivters Urban et i det 16de Aarhundrede: "Kur yrst af Sachsen, Johan Frederiks Forsvar imod den forhærdede, ugudelige Barrabas og horragtige Holosernes af Brunsvig, som kalder sig Hertug Henrik den ynge, hans ublye, calphuniske Skamskrivt og Løgndog Trykt i Wittenberg 1541." Svaret herpaa har følgende Titel: Hr. Henrich den yngre, Hertug af Brunsvig, hans Qvadrupliæ mod Kirkerøveren, den Anliochus, Severianus, Horeværten i Sachsen, som kalder sig Hans Frederik, Hertug af Sachen, med samt hans Logndog (Af Dagsposten No. 47.) J Christiania Jntelligentssedler læses følgende Spørgsmaal: Mon ikke Nogen kjender en Urt, som paa Norsk skulle hedde Bøigde Konge, Paa enkelte Stæder skal der findes saadanne, i Særdeleshed ved Mogpoler og urene Stæder. Den er af samme Art som Plouerne, og skal have den slemme Egenskab, at forpeste Luften, og derved tage Kræfterne ikke allene fra sin egen Art, men ogsaa fra andet i Nærheden staaende Græs. Jndsenderen er imidlertid ikke istand til at finde den hverken i Linnæi Naturhistorie, Rafns Flota eller andre botaniske Værker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
( Udgiveren.) Mariboe, den 2den Martii. Tirsdagen den 24de f. M. afgik ved Døden Vævermester Hendrich Rasmussens Læredreng, Jørgen Vikke, en Søn af Dagleier Rasmus Vikke her i Mariboe. Den 18de f. M., om Aftenen, havde Vægteren Jacob Bramsen slaaet ham saa voldsomt i Hovedet med sin Morgenstjerne, at een af Jernviggene var gaaet dybt ned i Hjernemassen. Den 22de bleve Lægerne først kaldte. – Ved den afholdte Obductions-Forretning blev Saaret eenstemmig erklæret for ablolut lethale (absolut dødeligt.) – Vægteren er arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Ved Auctionen den 28de f. M. blev Hr. Kjøbmand P. Bøyes Huus her i Mariboe tilslaaet Betient Mariagers Enke for 900 Rbd, ved Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Lunddahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Foruden Lærken har endnu en anden af Foraarets Herolder, nemlig Viben, ladet sig tilsyne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
For Markedet i Saxkjøbing, den 25de Februarii. var Veiret høist ugunstigt; det stormede og tegnede næsten uophørligt. Som sædvanlig indfandt sig en stor Mængde Sælgere, men næsten ingen Kjøbere. Paa Heste var saa at sige ingen Priis. Et Par Støvler blev solgt for 6 a 7 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Den falske Myntmester i Nakskov, Lundgreen, en Svensker af Fødsel, blev ved Høiesteret dømt til at have sin Hals forgjort, men blev allernaadigst benaadet med at hensættes paa Aløens Fugt og Forbedringshuus paa Hans Majestæts Naade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Til de Brandlidte i Neustadt i Holsteen indkom heri Mariboe, ved seivillige Bidrag, 93 Rbd. 72 s. N. V. Jgaar vilde nogle Bønderkarle fra Skjelstrup fornye deres Mynt og drive en lide Handel her i Mariboe med Hvedebrød; men man forstod Uret, confiskerede det og bortsolgte det idag ved offentlig Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
A D. Cohen i Nakskov er under 20de Februarii allernaadigst udnævnt til Catechet for Bekjenderne af den mosaiske Religion i Fyens Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
(Af Kjøbenhavns Skilderie) Kjøbenhavn, den 27de Februari. J Dag er Speciecoursen for første Gang noteret 375 eller ligemed Sølvværdien. Denne Coursens Forbedring, der i Tilfælde af at den ledder til Cours fasthed eller Pari, maae betragtes som en Almeenlykke, foranlediger dog stor Standsning i de fleste Næringsveie, da enhver holder paa sine Sedler i den Tanke, at de snart skulde blive bedre, det er med andre Ord, enhver frygter nu for at kjøbe fornidligt, lige om man under Krigen frygtede for at kjøbe for sildigt. Dette gjør naturligviis, at mange, ikke see med blide Øiekast til denne Coursens stærke Forbedring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Den 27de Februarii solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 22 Rbmk. 8 s. a 22 Rbmk. 10 s. For Committeesedler blev givet (med Rente) 110 pr. 100. Obligationer (uden Rente) 99 a 100. Norske Rigsbanksedler 25 1/2. - Norske Speciesedler Svenske Sedler 6 Rbmk. - Disconto 6 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Bekjendtgjørelser. J Følge den mig allernaadigst meddeelte Bevilling af 30te Januarii d. A., som Gjæstgiver heri Byen. giver jeg mig den Frihed for det ærede Publicum at bekjendtgjøre: at jeg nu har etableret et ordentligt Gjæstgiverie, og indrettet samme saaledes, at det, saavel med Hensyn til Beværtning som Logie, i enhver Henseende skal være til Tilfredshed. Desaarsag nærer jeg det Haab, at ingen her i Byen (som hidindtil) modtager fremmede Reisende for Betaling, og derved krænket benævnte min Næringsvei, da jeg ellers, efter den mig allernaadigst meddeelte Bevilling, i saa Henseende agter at paatale min lovlige Ret. Nakskov, den 28de Februarii 1818. Chr. Horsens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Sidstafvigte Fredag, blev der her paa Hadenberg optaget, en graae Hoppe med Sadel og Germe, som kan afhentes, at dens Eier mod dette Avertissements Betaling, samt Godtgjørelse for dens Foder, Hardenberg, den 2den Marti 1818. Wichmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Auctioner. Efter passeret Forlig og Execution samt Udpantning af vedkommende Sognefoged, bliver førstkommende Mandag den 9de dennes om Formiddagen Kl. 10, Gaarmand Johan Peters paaboende Eiendoms gaards Bygt, i Blands Bye, Stokkemarke Sogn, stillet til offentlig Auction, og at solut bortsolgt, om antageligt Bud skeer. Gaarden et bestaaende af 4 Længder Huus, ialt 42 Fag, med en ved samme særskildt opbygget Svenergel, samt en Straaeskyne, Samme Dag bortsælges nogle Køer, Faar, m. v. Betalingen foregaaer i det mindste 1ste April de øvrige Conditioner, vel nærmere blive bekjendtgjorte. Mariboe, den 2den Marti 1818. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Tirsdagen den 17de Martii førstkommende stilles Gaarden Holgershaab paa Falster, med Tilliggende, tilhørende afdøde Landsoverretsprocurator Fosses Stervboe, til 2den Auction, og Løverdagen den 28de Martii førstkommende til 3die Auction, da den absolut bortsælges, Gaarden har 12 Marker, hver paa circa 10 Tønder Land, samt en Lystskov paa circa 10 Tdr. Land og desforuden en god Tørvemose Af Vintersæd er lagt 10 for Hvilde og 10 Ldr. Rug, som staaer i god VæxDenne Gaard er iøvrigt noksom bekiendt for sin sjældne skjønne Beliggenhed, en halv Miil fra Gaabense Sund, over hvilket den har en saare skiøn Udsigt, sine gode rummelige af nyt opførte Bygninger, beqvemt indrettede Værelser, og vel construerede Maskinerier, med flere Agrements, som det vilde være for vidtløftigt her at opregne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
J denne Eiendom indestaae 5000 Rbd. S. V. offentlige Penge, for hvilke Kjøberen udstæder nye Obligation. Paa den øvrige Kjøbesumma betaler, han, til 11te Junii Termin d. A. 1000 Rbd. N. V. og til 11te December Termin 3000 Rbd. N. V., hvorimod han, for det som derefter kommer til at restere, udstæder en efter 2 Aar opsigelig Obligation. De nærmere Conditioner, som ere bestemte saa billige som mueligt ere fra denne Maaneds Udgang henlagde til Eftersyn, i Nyekjøbing hos Hr. Fuldmægtig Dahlstrøm, i Stubbekiøbing hos Hr. Kammerraad Rousing, i Gaabense hos Hr. An kiel, i Saxkiøbing hos Hr. Cancellieraad Hort mann, i Mariboe hos Hr. Kammerraad Lund dahl, og i Nakskov hos Hr. Secretair Foss. Auctionerne afholdes paa Gaarden Holgershaab, om Formiddagen Klokken 11 slet. Nyekjøbing, den 23de Februarii 1818. P. Dahlstrøm, Auctions Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Efter en den 1ste December 1817 skeet Executions og Udlægs-Forretning hos Peder Pedersen paa Fæmøe, udi Benævntes iboende halve Deel af Huset No. 1, samt det halve Vænge, Hartkorn i Skjeppe i Fjerdingkar 1/4 Album – bliver bemeldte Eiendom ved offentlig Auction bortsolgt paa Fejøden 9de Martii 1818 hos Hr. Birkedommer Montagne, hvor Conditionerne ved Auctionsdagens Begyndelse Kl. 11 Formiddag erfares. J Hovedgaard i Nebbelunde Sogn, Bistes Fogle Herred Mariboe Amt, under Proprietair Jacob Hansens til den ocdinaire Skifteforvalters Behandling opgivne Boe, bliver stillet til offentlig Auction paa Gaarden, 1ste Gang den 11te Martii, 2den Gang den 25de Mar til og 3die Gang den 8de April dette Aar. Gaardens Bygninger ere suffisante og gode, og ikke forfaldne, men vel vedligeholdte, med tilliggende gode Frugthauger og Fiskeparker, grændsende ligetil Skoven ved Gaarden. Gaarden haver tiendefrie Hartkorn. Ager og Eng 23 Tønder 7 Skjepper 2 Fjerdingkar, Skovskyld, 6 Skjepper 3 Fjerdingkar 2 Album, samt ufrie Hartkorn 7 Tønder 7 Skjepper Fjerdingkar 2 3/4 Album; haver 14 Huse, nye opbygte, med 3 1/2 Tønde Land til hvert, og et Huus uden Jord, der alle forretter Ugedage, saa til Gaardens Drivt ikke udfordres at holde mange Tjenestefolk. – Gaarden har circa 250 Tønder Land Ager Jord af Lollands gode Jorder, foruden betydelig Over og Underskov af Eeg tjenlig til Bygningstømmer, og ikke allene til Fornødenhed, men endog til Salg, efter den Laxation, som allerede fra Forstvæsenet, efter høiere Ordre er taget. Liebhaberne ville sig bemeldte Tider og Sted, hver Dag Klokken 10 slet Formiddag, behagelig indfinde, hvor Conditionerne bliver bekjendtgjorte. Fuglse Herreds Auctions-Contoir, den 17de Februarii 1818. Klein. Danstedgaardens averterede Forauctionering betreffende. Til behagelig Underretning for de mulige Lysthanere til benævnte Gaard, skal jeg, som Committeret i flere Henseender for Jacob Hansen og hans Opbudsboe, ikke undlade, i Anledning af Hr. Justitsraad Kleins Bekjendtgjørelse af 17de dennes at meddeele: at Hanstedgaarden er, i Forening med Nørregaarden pantsat for den Summa Rbd. S. V. 18000 Disse Eiendomme kunne følgelig mod Panthaverens Villie, hvilken han i Skrivelse til mig af 17de dennes har lagt for Dagen, ikke sælges separat. Om de Moderationer, som muligen kunde erholdes i Auctions-Conditionerne, er iøvrigt endnu ikke corresponderet med vedkommende Creditorer i Jucob Hansens Boe. Enhver ville, paa Grund heraf, ligesom jeg, paa mine Committenters Vegne, tage sin lovlige Ret forbeholden, og sig for al Tab og Skade tage vare. Nakskov, den 24de Februari 1818. Foss. Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Da Auction er bestemt over Danstedgaard og dens Underliggende, efter Bedkommendes Anmodning til Skifteforvalteren, til den 11te Martii næstkommende saa bliver en Skiftesamling i Proprietair Hansens Boe Dagen forud, om Eftermiddagen Klokken 2 slet, foretaget paa bemeldte Dansted, hvor de af Skifteretten forsattede Conditioner til Auctionen, bliver fremlagte til Boets Vedkommendes behagelige Eftersyn. Fuglse Herreds Skifte=Contoir, den 27de Februar Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Fineste Vanillie Chocolade, 3 Rbd. 3 Mk. Pundet, fineste Kryder dito, 2 Rbd. 3 Mk., Bryst dito, 4 Rbd. Sundheds dito 4 Rbd., engelsk dito, 2 Rbd., bekommes paa Mariboe Apothek Brygge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-03
Alle Sotter frisk og godt Kiøkkenhaugefrøe, endeel Blomsterfrøe, samt forskjellige overvintrede dobbelte Levkøier, faaes hos Kjøbmand Lystager, boende ved Stranden, under Matricul Nr. 34, i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
12te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 19. Kongelig privilegerede. is Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 6te Martii 1818. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
(Af Børsenh. og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Adskilligt. Den afsatte Konge af Sverrigs Søn studerer i denne Lid, ved Universitetet i Heidelberg, og udmærker sig i sine Forhold aldeles ikke fra andre Privatiolk, Mærkeligt nok er det, at ogsaa de schlesiske Klæde og Linnedvævere nu, af Mangel paa Afsætning af deres Varer, ere nødsagede til at forrette Veiarbeide eller vandre ud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 3die Marti. Det er en blandt Statsocconomer antagen Mening, at en Tønde Rug, en Alen fiin Klæde og en fiin Hat omtrent til alle Tider er af eens Priis. Denne Rege slaaer imidlertid Feil i denne Kid. Medens en Tønde Rug kun koster 12 Rbd. betales en Alen fiin Klæde med 20 til 22 Rbd. og en fiin Hat med 26 Rbdlr., altsaa omtrent det dobbelte. Misforholdet mellem Priserne paa Fornødenheder og Pengenes virkelige Værd, er i denne Tid i Kjøbenhavn, saa stort, at Mange paastaae, at det i ingen Stad, i Europa er saa dyrt at leve som netop her. Medens vor Cours for nogle Aar siden var saa høi, var, som bekjendt, det Mod atte Tilfældet; thi da paastode Udlændinger, at man ingensteds levede saa billigt som her. – Coursforbedringen giver overalt Anledning til de meest paafaldende Modsigelser. Saaledes havde en Mand for en Tid siden falbudet noget i offentlige Blade for 3 Specier. Man bød ham 15 Rbd.; men han vilde paa ingen Maade sælge der uden det betaltes ham i Specier Nogen Tid derefter, da disse gik ned, indfandt den samme Lysthavende sig med 3 Specier, men nu svarede Sælgeren igien: han solgte det ikke under 15 Rbdlr., da han ikke handlede i Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Forlangt Jndrykkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Af den occonomiske Correspondent.) Det Schlesiske Creditsystem. (Fortsat; see No. 14).At udkaste en Plan for at hielpe dem som ere aldeles forgjeldede, er ikke mueligt, uden at forære dem en Kapital. Man antager, at Fleertallet af Godseiere ere næsten ødelagte; hvorledes maae det da være beskaffen med Hensyn til deres Godser, de ere deels ikke forsynede med fornøden Qvægbesætning, hvorved Gjødning savnes, følgelig ogsaa Høsten bliver Aar for Aar slettere hvorfra skal nu disse kunde betale deres Renter, Deres Godser bliver daglig forringede og af mindre Værd. Seer man hen til Bønderne, som ved Misvært og Qvægdod skulle søge Hielp hos Proprietairen; han kan ikke hielpe sig selv, hvorfra skal da Skat erne komme, som svares til Kongens Kasse; Ved et svækket Jordbrug tabet ikke alene Proprietairen og Bonden, men endog Kongen og hele Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
Det var meget at ønske, at D. Kal M. udvidede den fremlagte Plan ligeledes til Grundejerne af Gaarde og Huse i Landets vigtigste Stæder, det lod sig let indrette; da vilde mange hundrede Proresser falde. bort, og ikke saa mange uvidende Mennesker blive gjorte ulykkelige, og aldeles miste deres Eiendom. Dette Værk kan blive særdeles vigtigt til Landets Bedste, naar det indrettes godt, og med fornøden Forsigtighed, og vil have en Jndflydelse paa Statslegemet, som vil overstige al Forventning."J Aaret 1770 blev det omtalte Creditsystem indført i Schlesien, 1777 antoges det i Churmark og Neumark, og til samme Tid i Pommern, Øst- og Vestpreussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-03-06
J Schlesien sattes i Omløb strax 10 Millioner, med 1, store Pantebreve a 1000 Rbd., og 1 smaa.