Viborger Samler, 1825-04-13
Nyeste Postefterretninger fra Udlandet. London. 29de og 30te Marts. Hr. Huskisson, har i Underhuset den 21de ved en udførlig Tale fremstillet Englands Trang til at gjøre Forandringer i sin nuværende Handelspolitik. Han antog 3 Gienstande, der fortjente efter nøie Prøvelse Forandring. 1) At forandre Handelslovene med Hensyn til Colonierne. 2) At undersøge og nedsætte de Toldafgivter som ere paalagte den engelske Udenrigshandel, som med Hensyn til deres Størrelse, kunde gjælde for et absolut Forbud, og 3) At undersøge om ikke Skibsfartens Udvidelse var gavnlig for Landet. Den første Post omtalte han vidtløftig og forbeholdt sig siden at fremkomme med de andre. Han fremstillede deri Gavnligheden af, at tillade Colonierne at handle med fremmede Magter. Nord= og Sydamerika, Døminge og de spanske Colonier opstillede han som Beviser for sin Mening. Er det retfærdigt og statsklogt - spurgte han - at paalægge Frembringelser fra vore egne Colonier større Told end dem fra Udlandet, skulle vi betale disse Vahre dyrere end andre Lande, svækker det ikke Coloniernes Kjerlighed til Moderlandet? Man behøver kun for at faae det rigtigt besvaret, at vende Øiet til Nordamerika og dets hurtige Tilvext, som Følge af Handelstvangens Ophævelse. J Hs. Maj. Kongens 3die og 4de Regjeringsaar fik Nordamerika Frihandel paa vore vestindiske Colonier, siden blev den udvidet til Europas Handelstater, dog maatte Vahrene sendes med brittiske Skibe, men, skulle vi ikke tillige tilstaae andre Stater, hvad vi tilstode Nordamerika, Kunne vi nægte Danmark, Hamborg og de nordtydske Staters Skibe de Fordeele hine Stater, nyde, naar vi staae i venskabelig Forbindelse med dem? Naar man undtager Forbud mod Jndførsel af Krigsfornødenheder og Beskyttelse for Sukker, Rum &c. saa bør Handelen frigives med Betingelse: at Skib og Ladning tilhøre eet og samme Land. - Han yttrede og: at der paa vore Vestindiske Kolonier maatte være en Oplagshandel for alle Landes Vahre, som derfra med stor Fordeel finde Afsætning til det Spanske Amerika. Han omtalte endelig de store Fordeele de Engelske Besiddelser i Nordamerika, der nu have 1 Million Jndbyggere og ere begavede med Jordsmon og Skove og Fiskerier i Mængde, og hvor ingen Slaver bruges, ville høste ved en utvungen Afsætning af deres Producter. - Hr. Huskisson, foreslog og en nye Toldtaris, hvorved f. C. Bomuldsvahre nedsættes fra 50 til 10 pCt., Uldtøier fra 50 til 15 Lærreder, (hvoraf for er svaret fra 10 til 180 pCt. af Værdien) til 25 pCt.; 30 pCt. skulle være den høieste Jndførselstold." Denne Tale af Hr. Huskisson fandt i Huset bifald af Dhrr. Baring, Hume, Fr. Burdett, der lykønskede ham til at have bragt saa liberale og kloge Beslutninger paa Bane der viser Regjeringens Omsorg for Rigets og Coloniernes Vel. - Bladet Times yttrer Misnoiover, at Ministeren under dette Forslag ikke har omtalt Ophævelsen af Kornloven i det Hele, thi siger den: "førend Kornhandelen bliver frie for enhver Stat og vi kunne uhindret forsyne os Udenlandsfra, vil England aldrig komme paa en fast Fod; men vi haabe, at nærme os denne Tidspunkt med hurtige Skridt." - - Man maae formode, at den er stort Haab om Kornhandelens Frigivelse; thi Kjøberne holde sig tilbage. Der indløbe desuden saamange Begjeringer fra alle Kanter i Riget, om fri Jndførsel af fremmed Korn, at man maa formode: at Nationen af alle Kræfter ønsker, at hæve Ministrenes Modgrunde.