JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Den 23 fandtes en Kone druknet i Østeragen i Aalborg Stift Prisen paa den Altonaer Merkur og Ribe Stifts Aviser er nu ogsaa forhøiet fra næste Aars Begyndelse, paa de første med 4 Mk. og paa de sidste med 24 sk. mere for Aargangen. Man kan ikke nok forundre sig over, at deres Antal, som troe at det nye Sækulum begynder med førstkommende Nytaar, endnu er saa talrigt. Endog den lærde Provst Telle har anmeldt et Skrivt, under Titel af: "Tidernes Tegn ved Aarhundredets Omskiftning Ligesom de fleste Vildfarelser giøre Mennesket paastaaende, saa gaaer det ogsaa med denne Man giør sig endog i offentlige Blade lystig over de Rettroende, og bruger iblant andet dette Argument: at det er de samme at paastaae at det 19 Aarhundrede først begynder den Jan. 1801, som at vilde indbilde een, der eiede 1800 Rd., at han ikke havde dem fuldt, før han endnu fik samlet 96 Skilling. Men dette Argument kuldkaster, rigtig tænkt, netop hvad det skulde bevise; thi man kan jo ikke siges at have 1800 Rd. førende man har 1799 Rd. og fulde 96 sk.dertil. Den første Januar næste Aar have vi jo endnu kuns 1799 Aar og 1 Dag; men til Aaret hører jo 365 Dage, følgelig maae disse lægges til, forend 1800 Aar ere udløbne, eller det nittende Sætulum kan begynde Den som vil nægte dette, skal først bevise, at Verden den allerførste Dag (naar samme imagineres), fordi man da nødvendig maatte skrive: Anno 1, kunde siges at have staaet ei heelt Aar. Aarsdagen efter Skabelsens Dag maatte man begynde at skrive Anno 2, men derfor var det andet Aar jo ikke udløbet. Saaledes ogsaa, førend den har staaet 1800 Aar. kan det nittende Sækulum jo ikke begynde, men det 1800de Aar(eller som er det samme at tende Aarhundrede) er jo først udløbet den Dag, da vi skrive den 1ste Januar 1801. Den hele Feil stikker formodentlig deri, at man troer at der først vilde skrives Anno 1, naar det første Aar var tilende o. s.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Det tydske Skuespillerselskab er nu reist til Svendborg, J Faaborg spilte det i 14 Dage 12 Stykker, og skal der have gjort sine Sager saa got og været saa almindelig yndet, at en Beenesiz=Forestilling for Byens Fattige indbragte nogle og 30 Rd., som, naar Stedets Størrelse tages i Betragtning vist kan kaldes betydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Paa Kiøbenhavns Gade har En tabt Emballagen til sit Hofved og en Anden til sine Fødder. Det første var et rund Paryk og det sidste en Kaloschee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
I Klasselotteriet for næste Aar blive de høieste Gevinste i alle 5 Trækningerne, 3000 Rd., 5000 Rd., 7000 Rd. 12000 Rd. og 20000 Rd. J sidste Trækning bliver desuden Gevinster paa 40000, 25000, 15000, 10000 Rd. 10. Alle Gevinster over 3000 Rdlr. blive udbetalte af en Kongelig Kasse efter Rentekammerets Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
En Bondekarl i Kbhvn., som nyelig blev sendt hen med 5 Rd. 2 Mk. for at kjøbe Billetter til en Loge, var saa troeskyldig at levere en tienstfærdig Person Pengene, som lovede at udrette hans Ærende i Trængselen; men glemte at indfinde sig igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Som man seer af dramaturgiske Blade eier Paris for nærværende Tid 18 store og smaae Theatre, J Trondhiem har Høsten været mageløs skiøn og Luften endnu saa reen og klar, at man der i Ordets bogstavelige Bemærkelse har megen Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra den 24 til 30 Novbr. Kiøbmændene Smith, Thorning Bardonin og Salomon, Kandid. Theol. Wedel, Kapitain Michaelsen, Proprietair Secher, Ritmester Engelsted, Grev Reventlow fra Brabetrolleborg med Søn, Præsterne Huulegaard, Jomfrue Dyrhauge og Forvalter Schubeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 28 Novbr. Fuldmægtig H. P. Halds Søn Hans Holm; Fadd. Frue Kammerraadinde Holm, Jfr. Tepseer, Kammerherre Adeler til Hindsgaul, Kammerjunkerne Benzon og Gersdorff, Lieutenanterne Silchier og Bloch, samt Landsdommer Bendz. Den 29der Kleinsmedmester R. N. Eybyes Tvillingsønner, Niels og Kund; Fadd. til den første Frue Geheimeraadinde Holsteen, Frøken Brochdorph., Grev Trampe, Kammerherre Korbitz; Etatsraad Koeford og Kammerjunker Benzon; til den anden: Frue KammerjunkerindeScheel, Frøken Bülow, Kammerjunker v. Kraab, Major Schiern Ritmester Sehested og Borgemester Lindwed. Den 30te Dragon Christian Hansens Datter, Johanne Margarethe, Fadd. Mad. Verner, Jfr. Lind Grev Trampe, Kammerjunker Sehested, Auditeur Albertsen. Den 2 Dec. Dagleier Anders Andersens Datter, Anne; Fadd. Søren Vitsens Kone, Maren Jensdatter, Hattemager Holm, Skoemagermester S. Vitsen, og Værtshuusholder Peder Andresen. Den 3die Feldbereder mester Niels Tranes Datter, Casparine; Fadd. Jfr. Jacobsen. Jf. Christensen, Prokurator Friis, Bager From, Slagter Jacobsen Circulaire
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Da vi have bragt i Erfaring at der omkring paa Landet he ved Odense opholder sig adskillige Fuskere af Been= og Træ dreier=Professionerne, saa advares saadanne fra at bruge disse Haandværker, da vi paa det nøieste vil undersøge og confiskere deres Arbeider, ifølge vores Langs=Artikler. Been= og Trædreier=Lauget i Odense den 2den Decbr. 1799. Christian Nielsen, Oldermand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Da jeg, i Anledning af forestaaende Canalgravning, er nødsaget at ryddiggjøre en Plet Skov af 95 Bøge paa den saakaldte Slotsbanke, saa bekiendtgiøres herved at jeg agter at bortsælge samme ved offentlig Auction, Mandagen den 9de Decbr. førstkommende om Formmiddagen Kl. 9, hvortil de Lysthavende vilde behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Næsbyehoved Mølle d. 29de Nybr. 1799. S. Kaarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Hvo som maatte kunne give Oplysning om en ganske rødstudsøret Qvie, som er bortkommen fra Græsningen ved Marienlund, kan vente en god Douceur, naar det anmældes hos Kaarup i Næsbyehovedssmølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
En honnet Pige søger Kondition til næstkommende Mandag, som Stuepige hos et Herskab. Anviisning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Placat. Tiirsdag Formiddag Kl. 9 Slet den 10de Decbr. førstkommende vorder offentlig Auction i Ravneberg Herreds Tingstue foretaget over Hs. K. Majestæts Jagtrettighed paa Lille Trane og Himmelstrup Marker i Haarslew Sogn under Ravneberg Herred og Ruggaards Amt til samme Jagts Bortforpagtning paa 10 Aar, naar værende Forpagtning udløber, som bliver den 10de Martii 1800; Thi ville de Lysthavende behagelig møde forbemeldte Auctions Tid og Sted, hvor de ellers sædvanlige Conditioner blive bekiendtgjorte, og forinden paa mit Contoir kan faaes til Eftersyn. J. J. Mylius, Odense den 24de Novbr. 1799. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Placat. J Følge S. T. Hr. Amtmandens Resolution bliver paa Navneberg Herreds Tingsted Formiddag Kl. 10 Slet den 10 Decbr. førstkommende atter paa nye foretaget Licitation over Jstand, sættelsen af de forefundne Mangler ved den i Bellinge Sogn under Herredet beliggende saa kaldet Borrebye Broe, alt efter de ved forrige Licitation den 1ste f. M. bekiendtgjorte og endvidere paa Licitations=Stedet bekiendtgiørende Conditioner samt inden Tinge afhiemlet Sons=Forretning over Broens Brøstfæld, Thi ville de Lysthavende ermeldte Tid og Sted dem indfinde. Odense den 26de Novbr. 1799. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Efter det Høikongelige Rentekammers Concession, lader S. T. Hr. Kammerherre Juel til Thorsinge førstk. Mandag den 16de Decbr. ved offentlig Auction opbyde Grunden til 24 a 25 Tønder contribaabel Hartkorn, som efter passeret Udskiftning er paa et Sted beliggende i Frørup Sogn halvanden Miil fra Nyborg; og udgjør circa 160 Tønder Land til 14,0000 Alen, som er inddeelt i 38 Parceller fra 3 til 8 Tdr. Lands Størrelse, der først saaledes i Parceller, derefter i 3 Lodder og siden under et opraabes og til de Høistbydende bortsælges, dog efter Eierens nærmere Approbation, og Conditionerne, som paa Auctionsstedet, bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet, udi Hans Pillesens Gaard i Frørup bliver at forkynde, saa kan og Liebhaverne forinden Auctionen blive Eiendommene paaviste af Henrichsen paa Strand schou eller og af bemeldte Hans Pillesen. T. C. W. Dersom nogenlunde antagelig Bud maatte giøres mig inden Uger fra Dato, er jeg findet underhaanden at sælge, men efter den Tids Forløb at bortleie, mit Eiendoms Huus, der ligger i Pugestrædet, og bestaaer af 11 Fag Stuehuus to Etager høit, med Port og Jndkiørsel, Sidehuus og Baghuus, Gaardsrum, hvori er en nye Post med godt og overflødigt Brøndvand, samt en liden med Plankeværk rundt omkring indhegnet Hauge af 250 9 Alens Størrelse. J Forhuset er 9 Værelser, nemlig 3 betrukne og malede Værelser i underste Etage, og 6 Værelser i anden Etage, tilmed Kiøkken og Spisekammer og flere Jndretninger. Odense den 15 Novbr. 1799. Wirth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Ved Proclama af 11te Novbr. dette Aar, læst inden Odense Byetingsret den 18de samme Maaned, og inden Fyenboe Landsting den 20de næstefter, ere og vorde end videre herved indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel alle de, som formene sig, efter den her i Odense ved Døden afgangne, forhen værende Klokker til St. Knuds Kirke, Morten Kisbye, at have noget at fordre, saadant for undertegnede Geistlige Stifteret her i Odense inden foranførte Tiders Forløb at anmælde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes og alle Stervboets Debitorer, inden fornævnte Tid at anmælde og under Skiftet at betale, hvad de til Stervboet maatte være skyldige. Hvorhos til alle Vedkommendes Efterretning tillige bekiendtgiøres, at der angaaende dette Stervboe bliver holden en Skiftesamling i Stiftsprovstens Huus i Odense Mandagen den 20de Januarii førstkommende, og atter een den 3die Martii næstefter, paa hvilken sidstnævnte Dag dette Skifte, om mueligt, til endelig Slutning optages. Odense den 25 Novbr. 1799. P. Clod. T. C. Wirth. H. J. Gotschalch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Credi= og Decitorer udi Stervboet efter afg. Jndsidder Thomas Pedersen i Bregnemose Bye i Wærninge Sogn bliver herved, i Følge Plakaten af 26de Octbr. 1792 lovlig indkaldet til Møde under Skiftet, de første for at anmelde og bevise deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad til Boet de kunde skylde, til hvilken Ende er bestemt Skiftet at foretages paa mit Contoir i Odense den 20de d. M. og siden til formodentlig endelig Slutning den 12te Febr. 1800, hver Dags Formiddag Kl. 10. Slet; Og, som den Afdødes Arvinger ere angivne at være 3de Døttre af Portneren ved Odense Slot Anders Rasmussen, men hvis Navne ikke vides, saa bliver og disse Arvinger med Værger tilligemed flere Arvinger, om skulle være, herved med ermeldte lovlig Varsel indkaldte at melde dem under Skiftet med behørig Legitimation som Arvinger. J. J. Mylius, Odense den 11te Novbr. 1799. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-04
Ved Skiftets Foretagelse efter afg. Møllersvend Hans Larsen, der tiente i Munke Mølle ved Odense, ere den Afdødes Arvinger, anmeldt at være følgende: 1) hans Moder Karen Andersdatter afg. Gaardmand Lars Hansens Enke i Rydsvindinge, og 2)hans Sødskende, nemlig a) 1 Heelbroder, ved Navn Anders Larsen, Huusmand; b) Friderich Hense, 17 Aar gl., en Søn af den Afdødes afg. Heelbroder Hense Larsen; c) en Halvbroder Lars Rasmussen, Gaardmand; d) en Heelsøster ved Navn Anne Larsdatter, givt med Huusmand Hans Christophersen; hvilke 4 sidstmeldte ligeledes i Rydsvindinge; e) i dito Karen Larsdatter, givt med Skoemagermester Bendix Meyer i Odense; f) i dito Maren Larsdatter, givt med Gaardmand Anders Jespersen i Jnderslew ved Kiøge i Sielland; a) Maren Pedersdatter, en Datter af den Afdødes forhen afg. Heelsøster Jnger Larsdatter, opholdende sig i Haugendrup paa Hellerup Gods. Hvilke samtlige Arvinger med flere, om gives, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel efter forbemeldte afdøde Møllersvend Hans Larsen tilligemed Boets Credi= og Debitorer til Skiftets videre Foretagelse paa mit Contoir i Odense at møde den 27de December d. A. og 11te Febr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. hvor sidstmeldte Dato Skiftet forventes sluttet. Odense den 14de November 1799. J. J. Mylius, Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Krigsskuepladsen. Jtalien. Det af Aviserne saa ofte indtagne Ancona har endelig overgivet sig, efter det hæftigste Bombardement til den Keiserlige General Frølich den 13de f.M. Kuns saa meget er endnu bekiendt af Kapitulationen, at Garnisonen, bestaaende af Kommandanten Divisions=General Monnier, 6 Brigadegeneraler, 25 Stabs=Officerer, 202 Overofficerer og 2599 Underofficerer og Gemene, vel skal ansees som Krigsfanger, og maae ikke tiene imod de Allierede førend den er udvexlet; men vender dog, i Betragtning af dens prøvede Tapperhed, tilbage til Frankerig. Med denne vigtige Søestad have de Keiserlige erobret 585 Kanoner, 4400 Geværer, et store Forraad Krudt og anden Munition, et Linieskib paa 70 og 2 paa 64 Kanoner samt 7 smaae Krigskibe. Deres Tab under hele Beleiringen angive de selv for 35 Dræb. te, 176 Saarede og 12 Savnede. De gientagne Udfald og hidsige Angreb, som Besætningen lige til sidste Øieblik giorte, siger Officialberetningen, blev foretaget af nogle berusede Vovehalse Ved Anconas Fald ere Franzoserne nu reent fordrevne af det nederste og mellem. ste Jtalien. J Over=Jtalien skulle de Natten til den 14de igien have rommet Mondovi, og Melas haabede inden 14 Dage at være færdig med Coni, som nu et ganske indsluttet. Paa den første Opfordring har Kommandanten svaret, at han ventede Undsætning fra Frankerig, og at den tilstundende Vinter ikke vilde være meget fordeelagtig til en Beleiring. Angaaende de oftmeldte Fægtninger siden den 4de, da tilstaae Franzoserne nu uden Omsvøb (som læses i Redakteuren), at Fiendens Artillerie var saa anseeligt, at det ikke var mueligt at bringe ham til at vige, men han tvertimod paa deres Retirade gjorte 3 til 400 Krigsfanger. Dog have vi endnu - hedder det - Positionerne ved Centalo, Saluzo, Bibiano, Pignerolles a. I Hof tidenden findes nu ogsaa Krays Beretning om hans Operationer til den 8de f. M. Den 3die indtog han Acqui, hvorved Franzoserne, skulle have mistet omtrent 900 Md. Endnu samme Dags Aften gik han over Bormidda, og nødte Franzoserne (omtrent 12000 Md.) til at forlade deres faste Stillinger ved Bosco, Rivalta a. Den 6te bleve de med Tab fordrev, ne fra deres Position paa Biergryggen ved Novi. De Keiserliges Tab skal ved denne Leilighed have beløbet sig til 69 Dræbte, 386 Saarede og 239 Fangne. Som det formodes vil Krai nu i Forening med Klenau, giøre et nyt Forsøg imod Genua. Andre tale om et Østerrigst Korps, som fra Jtalien er bestemt til atter at falde ind i det udpiinte Schweitz, og over hvilket Krav skulde faae Kommanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Helvetisk Republik og Granbunden. Den 11te f. M. satte Østerrigerne over Rhinen ved Videnau- og Oberried; men bleve endnu for Natten drevne tilbage igien. Alt - skriver Massena - hvad den Republikan. ske Bajonet ikke kunde naae, druknede. Samme Forsøg skal endnu være gjort paa flere Steder. Den franske Armee er i øvrigt endnu i fuld Bevægelse i Schweitz, uden at man veed den egentlige Hensigt. Paa Fæstningsværkerne ved Zürch arbeide nu daglig 3400 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Tydskland. Fra den 16de til 25de har det være roeligt ved Rhinen og Neckar. Paa den sidste Dag afreiste Overgeneralen Lecourbe fra Mannheim til Bruchsal. og et foreløbigt Rygte siger at Franzoserne den 26de have gjort et nyt Angreb paa Østerrigerne. PhilippsburgeBlokade bliver hver Dag alvorligere. Fredsrygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Haabet om nye Underhandlinger begynder atter at opleve. Grunden dertil er især denne, at en fransk General, som kom fra Paris (efter en Rigs=Tidende skal det have været Morcan) er reist igiennem Nürnberg til Vien. Fra Massena er ogsaa kommen en fransk Officeer, som Parlementair til E. H. Karls Armee. Ligeledes har den Spanske Gesandt i Vien paa nogen Tid havt flere Kongerenzer med Statsminister von Thugut. Hertil kommen fremdeles, at Russernes Hiemmarich endnu ikke var kontre, manderet til den 22 s. M. og formodentlig ikke heller vil blive det (See nedenfor). Efter den allerede udstædtMarschoute, skal samme skee i 2 Kolønner, af hvilke den ene gaaer igiennem Overpfal over Prag og Krakan, den anden over Regensburg, Bruun og Lemberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Borger Duroe, Buonapartes første Adjutant i Egynten, ankom den 28de f. M. med en Mission fra den franske Regiering til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Frankerig. Endeel af de afsatte Deputerede og andre siden den 10de Arreieredes Skiebne er pludselig afgjort paa en Maade som bringer den 4de Septbr. 1797 i levende Erindring, Efter Konsulernes Beslutning, af 17de f. M. skulle nem lig 36 (hvoriblant Erprindsen Carl Hesse, Destrem, A. reng, og den kannibalske Mamin, som har pralet af, at være den, der i Aaret 1792 rev Prindsesse Lamballe Hiertet ud af Livet) deporteres til Cayenne, og 22 andre (blant hvilke Briot, Poulain=Grandpre, Grand. maison, General Jourdan, Lesage=Senault og Santhonar, forhen Kommissair paa St. Domingo) holdes fængslede i Nedercharente=Departementet, alt under Tab af deres Eiendomme, hvis Nogen ikke godvillig adlyder. Poultier søger at opvække Medlidenhed imod mange af disse ulykkelige Offere, hvoraf Nogle have mange Børn at ernære Andre ere bekiendte for deres retskafne Tænkemaade og Fortienester af Fædrelandet (f. Ex. Jourdan). Det Jakobinske Partie troer nu ogsaa, igjen at have et Slags Grund til at bieffe imod den nuværende Regiering, som de hyppig angribe i Journaler, Pieceer- og Gadeviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Ved Armeen har den nye Revolution foraarsaget almindelig Glæde. Konsulerne have ogsaa sendt 15 Deputere de omkring i Departementerne som skulle tage Vare paa den herskende Almeenaand. Paa de vestlige Jnsurgentere har Rygtet og Regieringsforandringen havt den beste Virkning. General Hedonville sendte en venskabelig Proklamation om samme ind i de tykkeste Skove, og strax vendte 7 af Chouanernes Høvdinger, hvoriblant Sapineau, til bage til Angers. I de offentlige Blade læses nu Minister Rheinhards Circulaire til de fremmede Ministre i Paris og Republikens udenlandske Agentere, hvori man gienfinder Regieringens ivrige Attraae, efter at forskaffe Frankerig og Europa en anstændig og varig Fred. Da Med. lemmerne af den Underkommission, som skal udkaste den Civile Lovbog, have erklæret, at de ikke ene kunde fuldføre saa vidtløftigt et Arbeide, saa faae de nu hver en erfaren Medhielper, som Justitsministeren skal foreslaae. Den Section, som skal arbeide paa Konstitutions=Forbedringen, har endnu intet Møde holdt. En Boghandler har vel indsendt en nye Konstitutionsplan til 5008 Raadet, hvorefter ingen Minister maatte holde Heste og Vogne, men eet saa parador Forslag vil neppe komme i Betragtning. J Rheinhards Sted, er Borger Talleyrand udnævnt til udenlandsk Minister, og Forsit til Søeminister i Bourdons Sted. Rheinhard gaaer som Gesandt til Schweitz. Desuden er oprettet i Admiralitæts=Raad ganske efter den Engelske Admiralitæts=Kommissions Mønster. Admiral Bruir og de erfarneste Søemænd sidde i samme. Efter Forlydende torde Søeministeriet endog gaae ganske ind. Den saa kaldte Konsul de jour, som præsiderer hver Dag, forlader intet Øieblik Palaiet, medens hans Præsidium varer; og Buonaparte, som man har ladet spadsere saa meget omkring i Paris, skal kuns engang have været uden for Luxemburg siden den 9de da han har alt for meget at tænke paa, for at skaffe Frankerig enten Fred eller nye Seier. Foruden den Engelske General Knox har den Engelske Kommissair Sminburn (som var med Malmmesbury i Lilled været i Paris, og et efter nogle Konferenzer med Minister Rheinhard og Søeministeren reist tilbage til London, hvor han ankom den 14de f. M. Saa megen Opsigt hans Nærværelse end gjorte i Paris, saa erklære Londoner Breve det dog for ganske ugrundet, at hans Reise angik Freds=Anliggender; men vel General Dans Udvexling, som virkelig er paafulgt. J Redakteuren læses et interessant Bidrag af St. Anbin over den 10 Novembers lykkelige Virkning paa Finantserne. Da Værdien af den konsoliderte Trediedeel er fordoblet, saa regner han, at Rentenererne i 12 Dage ere blevne 100 Millioner rigere, Heste og Karether - hedder det - som det tvungne Laan havde bortkyyst, komme igien tilsyne, som om Neptunus drev dem frem af Jorden ved et Slag med sin Tree. fork. Og dog er der ingen Daler mere i Frankerig siden den 9 Nybr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Konsulerne have nu besluttet Rhin= og Donan Armeernes Forening under Navn af Rhin=Armeen allene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Blandede Efterretninger. Rusland. I den Petersborger Hoftidende er indført to mærkværdige Beretninger af Fyrst Soumarow, hvilke kaste noget Lys over den besynderlige Stemning, som paa senere Tid har hersket mellem Russerne og Østerrigerne. I den første melder Souwarow, at da han den 31 August forlod de Keiserlige ved Tortona forlangte han af den østerrigske General Malas et tilstrækkeligt Antal Muulesler til Marschen over Biergene. Denne gav ham kuns saa mange, som behøvedes til det svære Artillerie men afslog de øvrige under den Forsikring, at han skulde finde Alting bered i Bellinzona, hvor Veien gaaer igjennem til St. Gotthardt. I Taverna, 10 Mile fra Bellinzona, fandt de intet eneste Muulesel, men blev bedraget ved de tvetydige Løvter, som den øfterrigske General Keller og hans Kommissarier til deres egen Skiændsel gjorte dem, saa at her gik 5 Dage reent spildt. 400 Muulesler, som endelig ankom, vare kuns leiede til Bellinzon, og i denne hielpeløse Tilstand, maatte Russerne tage deres Tilflugt til Kofakhestene, som ikke ere vante til at bestige de steile Bierge. I den anden Beretning skildrer han ret digterisk den Kamp mod Elementerne, som Armeen udholdt paa sin Marsch igiennem Schweitz,, hvor snart St. Gotthard, Kolossen blant Biergene, hvis Sidenægge tordensvangre Skyer omsvømme, optaarner sig for deres Blik, snart igien hiin Broe, som ved et sieldent Naturspil dannes af 2 Bierge og med Rette tilkomme, Navn af Diævelsbroen, truer med at standse de Seirende. Fienden havde ødelagt den; men med Officerernes Livskierf binder man Brædder sammen, og over slig en Broe styrte Krigerne sig fra en umaadelig Høide ned i det bundløse Svælg, og slaae Fienden allevegne hvor de finde ham. Tilsidst maae det steile Vinterbiergs SneeJsse overstiges. Fra de sumpige Dale maae man arbeide sig op giennem Vandfald, som med forfærdelig Brag rulle ned og rive skrækkelige Klippestykker og Snee og Jord Masser med sig. Folk og Heste styrtes derved med uimodstaaelig Fart i Afgrundens Hvirvel hvor nogle blive og Andre med Nød frelse sig. Kort, intet Udtryk formaaer at male dette Naturens Skuespil i alle sine Rædsler. I de følgende Efterretninger om de forhen bekiendte Træfninger hedder det: at Massena blev slaget paa Keiserens Fødselsdag. Ved et Keiserligt Reskript er Souwarow nu udnævnt til Generalissimus over alle Russiske Tropper. " Kuns et Slags Berømmelse - heddet det i samme - fattedes Dem endnu at bekiempe Naturen selv. Nu har ogsaa den høiet sig under deres Arm. Ved Deres nye Seier over Troens Fiender, knuse de ogsaa hans trædske Allierede (2), som af Ondskab og Afvind havde væbnet sig imod Dem. H. K. H. Storfyrsten Constantin er til Belønning for sin store Tapperhed ligeledes tillagt Titel af Zesarewitsch. Deri mod have Generalerne Korsatow, Sachen, Lukoschin og Markow faaet deres Afskeed, og adskillige Regimenter er det bleven forbudt, at slaae Generalmarschen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-12-06
Sverrig. J Anledning af Kronprindsens Fødsel ere uddeelte en stor Mængde af alle Slags Ordener. Selv den bekiendte Baron Gustav Mouriz Armfeldt har faaes Seraphin=Ordenen tilbage, dog uden at hans Landflygtighed derfor ophører.