JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Auctioner. Det Feldbereder Hermann Haslunds Stervbo tilhørende, paa Sæby Kjøbstæds Pindborggades nordre Side, under Matr. Nr. 55 beliggende Sted med Grund, Gaardsrum og Hauge, bliver stillet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Fredagen den 6te Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres. Stedet bestaaer af et i forrige Aar opført Forhuus, 7 Fag, Grundmuur med Tegltag, indrettet til 4 Stuer, 2 Kamre, 2 Kjøkkener og 2 Skorstene, samt af et Sidehuus, opført af Bindingsværk, belagt med Tegl og indrettet til Feldberederi, Bagstue, Skorsteen og Bagerovn. Conditionerne for Salget, der forinden Auctionen kungne erfares paa Undertegnedes Contoir, ere favorable for Kjøberne. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 10de Januar 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Jfølge Reqvisition fra Hr. Procurator Nørbye, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver den Hr. Examatus juris Marcus Høier tilhørende Gaard Birket i Hormested Sogn, af Hartkorn 13 Tønder 7 Skpr. 2 Fdkr., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction den 14de Februar d. A., anden Auction den 28de f. M., tredie Auction den 14de Marts, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Herreds=Contoiret i Frederikshavn, hvorimod den tredie Auction paa selve Gaarden. Otte Dage forinden første Auction kunne Conditionerne gerholdes hos Hr. Procurator Nørbye, der ogsaa foreviser Eiendommen. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres, i Henhold til Placaten 22de April 1817. Lysthavende indbydes. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 10de Januar 1835. Lassen. Paa Grund af passeret Seqvestrationsforretning, og ifølge heraf erhvervet Dom, hvorefter Hovedgaarden Lund i Østerassels Sogn, med Bygninger, Mølle og Eiendomme, af Hartkorn 12 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 2 Alb., som er ladjudiceret den kongelige Kasse, til Dækning af paadragne, Restancer af kongelige Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Commune=Afgifter, bliver bemeldte Gaard ved 3de Aucutioner, nemlig: Løverdagen den 7de Februar næstkommende, den 21de samme Maaned, samt Mandagen den 9de Marts, hvoraf de tvende første afholdes paa Raadstuen og den sidste paa Gaarden Lund, hver Dags Formiddag Kl. 10, opraabt til absolut Bortsælgelse efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og som forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat af 22de Apirl 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Mors Herreders Contoir, den 8de Januar 1835. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-15
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen, bliver, Fredagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Hr. Kjøbmand C. Hassings Gaard paa Hjørnet af Slotsgade og Bredegade, afholdt Auction over Præsteenke Madame Tilemanns efterladte Løsøre, bestaaende i Sølvtøi, Linned, Sengeklæder, Sopha, Dragkiste, Sengesteder, Speile, Borde, Stole m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te Januar 1825. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
De endnu i England stedfindende Valg til et nyt Parlament ere for Frihedens, Humanitetens og Civilisationens Sag maaskee den vigtigste Act i Nutiden; den har mere, Betydning end mangen Krigserklæring, maaskee mere Fyndiend alle diplomatiske Finesser, og opveier i sine Resultater, Demonstrationerne maaskee af 100,000 Bajonetter. I mercantilsk Betydning have disse Parlamentsvalg megen Jnteresse for det lille Danmark, fordi en Reform i Kornloven, der ligger vor Velstandskilde saa nær, vil enten forhales eller fremmes efter Valgenes Udfald. Denne, uden al Tvivl rigtige, Anskuelse, som er med deelt til et af vore andre Dagblade, maa tjene som Jndledning til de høist vigtige Efterretninger, Posten idag har bragt fra England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Valgene have begyndt. Bliver det saaledes ved, udbryder Bladet Times i sin Angest, saa ere det brittiske Monarkies Dage talte. Allerede den første Dag, om Middagen Kl. 2, havde Stemmelisterne 860 Stemmer med for Reform Candidaterne end for Tory=Candidaterne. Om Aftenen havde den laveste Whig 4000 Stemmer meere enden høieste Tory; men Dagen derpaa, da Valgene endtes var Seieren endnu mere afgiørende paa Whigpartiets Side Af dette havde nemlig de Herrer Wood, Pattison, Grot og Crawford erholdt resp. 6418, 6050, 5955 og 596. Stemmer, medens den af de 3 Torver, der havde de fleste Stemmer, Hr. Lyall, kun havde 4599, altsaa 1360 min dre end den laveste af Whigerne. Det er det bedste Sva paa den saakaldte loyale Adresse fra Torverne til Kongen, om hvilken man paastod, at den indeholdt Udtrykket af den i Cito fremherskende politiske Anskuelse. - Lignende har Resultatet været i Hovedstadens øvrige Valgdistricter, hvilket Resultat Coureren bekjendtgjør under 9de Januar, med den bemærkning, at Hovedstaden har givet Landet et glimrende Exempel, da det nu er vist, at af alle de 16 Medlemmer, som London sender til Parlamentet, ikke en eneste ville understøtte det nærværende Ministerium. Hvor vidt og hvilken Grad de andre Valgdistricter heri ville følge Londons Exempel, derom kan man danne sig en Mening, naar man erfarer, at Resultatet af de til den 9de om Aftenen bekjendte Valg angav 124 Whigger og 90 Torver. At nu de liberale Blade i høieste Grad hovere over et sligt Resultat, er ligesaa begribeligt som det er naturligt, at Tory Bladene endnu, som man siger, holde Ørene stive, saalænge endnu ikke alt Haab om Seier er opgivet. Ministeriets Organ, Bladet Standard, fører endnu det store Ord i følgende Tirader: Vi ville just ikke sige, at det brittiske Monarkies Skjæbne aldeles skulde være afhængigt af Udfaldet af de nu begyndte Valg, thi vi vide, at det hvil være en brav og patriotisk Konges Pligt, understøttet af en brav og patriotisk Administration, at redde Folket fra Følgerne af dets egen Vildfarelse, ved atter og atter at opforldre det til at vælge et nyt og, om fornødent gjøres, atter et nyt Parlament. Men, omendskiønt vi tiltroe Kronens Prærogativer, at de tilsidst ville være istand til at redde Landet fra Undergang, saa holde vi det dog for vor Pligt, aabent og ærligt at sige Folket, at saafremt det ikke vælger en conservativ Majoritet for Underhuset, saa ville kun Kongens Prærogativer og Folkets egen Anger ved dette sidste af Kongen det tilbudne Middel kunne redde Landet fra en Omvæltning, saa skjæbnesvanger, som den nogensinde har truet noget Land."
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Bladet Times giver, paa en noget mere klagende, men langt mindre truende, Maade, et tilstrækkeligt Beviis for, hvorlidet Ministeriet giør sig nogen Forhaabning om et glædeligt endeligt Resultat af Valgene. "Disse, siger Times, giværksættes nu i hele Landet med Jver, men ogsaa med saadan en Blanding af Lidenskabelighed, at man vel snart vil være istand til at see klart, paa hvilken Side der hersker meest roligt Overlæg. Den reeneste og ærligste Jver har ikke altid en lige Grad af Overlæg paa sin Side. Blandt Hovedstadens Valgte nævnte man for nogle Dage siden Navnet Harvey og i Morgen vil Navnet Wakley, som det synes, findes ved Siden af. Vi spørge da nu genhver tænkende Mand, om vi have overdrevet de Farer, for hvilke man maa frygte, naar en Stemning, der bringer to saadanne Mænd i Parlamentet de ere begge valgte) er den fremherskende. Begges private Caracteer og Handlemaade fortjener al Agtelse, men deres politiske Anskuelser kunne ved ikke give Medhold. Naar man hører deres Yttringer, maa man vel spørge sig selv, om man endnu kan spaae Kronen, Kirken, den constitutionelle Frihed, Ret og Eiendom en Varighed af 12 Maaneder, naar Majoriteten af Lovgiverner, skal bestaae af saadanne Folk. Man henvender til os det Spørgsmaal, hvor ere da de Radicale, Monarkiets og Kirkens Ødelæggere, og om vi kunne nævne dem. - ja det kunne vi, men deres Tal er Legio. - Times kund her vel videre spørge, hvo det da egentlig er, der har bragt en Stemning tilveie, der forekommer dets Parti saa fordærvelig, og vilde da ventelig faae det Svar, at det er ingen andre end Torn-Cabinettet selv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Ogsaa paa Sir Robert Peel har Valgenes Gang gjor betydeligt Jndtryk. Man fortæller baade Yttringer og Skridt af ham, der tydeligt synes at vise det. Blandt andet skal han have udstedt den bestemte befaling til den staaende Hæ i Jrland, at den, i intet Tilfælde, maa blande sig i de Stridigheder, som opstaae, naar Tienden skal inddrives, idet mindste ikke paa nogen directe Maade. - Hvad Hertugen af Wellington angaaer, saa vil Coureren vide, at han har begyndt sin Virksomhed i Udenrigs=Departementet med at modsætte sig General Sebastianis Udnævnelse til fransk Gesandt i London. Der trækker ellers et slemt Uveir op over hans Hoved. To Valgeandidater fra Edinburgh have i Adresser til deres Vælgere, erklæret, at de ville andrage paa at gjøre Hertugen ansvarlig for Whig Ministeriets Afskedigelse. Den ene af disse Oppositions=Mænd, en John Campbell, paastaaer, blandt andet, at der siden Augustus's Tider ikke har existeret nogen større Anmasselse af uindskrænket Herskervælde, end den, Hertugen af Wellington har gjort sig skyldig i, da han fra 5te November til 10de December paa eengang var Statssecretair i alle 3 Departementer, første Skatkammerlord og Præsident for Conseilet, netop ligesom Augustus paa sin Tid var Consul, Folketribun og Jmperator, da en saadan Tingene, Tilstand i England er uhørt til denne Dag og aldeles stridende mod Forfatningen, vil Hertugen herfor være at drage til Ansvar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Kjøbenhavn, den 13de Januar. Professor Sibbern har i det sidst udkomne Nr. (148, af Dansk Ugeskrift, under Overskrift, Til Minde om Andreas Peter Bernstorff, meddeelt flere bemærkninger, hvorpaa vi tro at burde henlede vore Læseres Opmærksomhed, da de efter vor Mening indeholde meget Sandt og Træffende. Som en Prøve hidsætte vi følgende: "Der kan ingen Tvivvære om, at Provindsialstændernes Jndstiftelse, naar det gaaer ligesaa stadigt og sindigt fremad, som det gik med Bondefrihedens Sag, vil efterhaanden blive til Befordring for Orden, Velstand og Fred. Ja jeg kunde ønske, at disse Deputeredes Arbeide allerede var i fuld Gang; (dette Ønske er upaatvivleligen Alles, der interessere sig for Fødelandet, og det vil sikkert blive opfyldt, saasnart de foreløbige Forhandlinger ere tilendebragte, var det og kun for at de mange Præludier, der holde sig i de abstracte Jdeers Region, kunde høre op, og de reelle Sager selv kunde begynde at beskjæftige for Alvor. J Sandhed, seer jeg hen til Danmarks Konge, saa glæder jeg mig over den misundelsesværdige Stilling, hvori jeg seer mit Lands Fyrste, mit Fædrelands omhyggelige Fader. Hos os ere mangfoldige af de Kriser overvundne, mangfoldige af de Skridt til Frihed, til almindelig Folkedannelse og Folkevel, skeete, som endnu volde de meest republicansk indrettede Stater de største Bryderier, de voldsomste Bevægelser. Og, naar nu overalt i Tyskland en Utallighed af Landets gode Familiers Sønner sidde og opfylde Fængslerne, naar man med Gru tænker sig ei blot disses Skjebne, men ogsaa deres beklagelige Forældres, Ægtefællers, Børns Tilstand, og forestiller sig, hvorledes et saa dybt indgribende Onde maaskee kunde være forebygget, naar man i Tide havde betænkt hiint tyske Ordsprog: "Allzu scharf macht schartig, - og naar vi da derfra see hen til os og vort Land, hvilken Trøst da forden Danske at turde sige og forsikkre - og jeg og Tu finde tør det - at vi hos os aldeles ikke have noget saaUldant nogensinde at befrygte." Angaaende de øvrige bemærkninger over Patriotisme, Jndskrænkning i Friheden o. s. v., som vi finde særdeles læseværdige, maa vi henvise vore Læsere til det ovennævnte Nr. af dansk Ugeskrift. Om Auctionen imod Professor Gavid. "Jeg støtter mig til min Overbeviisning om, kun at have villet det Sande og Gavnlige, og kun at have helliget min Pen i dette Tidsskrift, som i Alt, hvad jeg under min Skribentvirksomhed har meddeelt Publikum, til nyttige Sandheders Udbredelse paa en Maade, som hverken Lovene eller Menneskene kunne fordømme."
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Fædrelandet Nr. 13. Professor Sibbern har i Nr. 117 af Dansk Ugemkrift leveret en Artikel med Overskrift: "Hvorledes er en offentlig Aktion imod en Forfatter at betragte og behandle hvori han har søgt at vise, deels, at det er en af de mest forvirrende og det Rette forfeilende Forestillingsmaader, at hantage, naar en Trykkefriheds- eller anden offentlig Sag anlægges imod Nogen, at det da er det Offentliges Jntermesse, at den Tiltalte skal domfældes, og deels, at det formeentligen ikke vil være vanskeligt for Professor David at give en tilfredsstillende Forklaring med Hensyn til det Punkt, i Bladet: Fædrelandet, der især synes at beskæftige Publikum og ansees for Hovedpunktet. Jeg deler aldeles denne Prof. Sibberns Anskuelse, og da jeg anseer det for min Pligt at bidrage, hvad der staaer i min Magt, til at berigtige Publikums Meninger i denne Sag, skal jeg optalige den Traad, Prof. Sibbern har ladet falde, for nærmere at belyse disse tvende Punkter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Vi optage af Kjøbenhavnsposten, nogle Brudstykker af Beretningen om en Fest, som Fredagen den 9de Januar blev afholdt paa Bellevne af det 2det Valgdistrict for de mindre Landeiendomme i Sielland, til Ære for den for Districtet valgte Deputerede, Eieren af Strandmøllen, Hr. Kammerraad Drewsen. Efter en Jndbydelse af 2de af Districtets Eiendomsbesiddere, nemlig dhrr. Lund til Fugblevadsmølle og Nellthrop til Nymølle og Ørholm, havde et Antal af henved 100 Personer indfundet sig til et Festmaaltid paa bemeldte Sted, iblandt hvilke vare for skjellige af Hovedstadens Embedsmænd og Borgere, Bønder, fra Omegnen, Schouten paa Amager og flere af Amager lands Beboere. Paa de Tilstedeværendes Anmodning over toge dr., Justitsraad, Birkedommer Knudsen og Cancellisecretair Algreen-Ussing hvilken sidste er Grundeier, paa Amtet) at præsidere ved Festen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Hs. K. H. Prinds Christian Frederiks Skaal blev indledet af Hr. Kammerraad Drewsen med følgende Ord: Forfædrene brugte i Oldtiden at benævne deres Skaaler efter disses Anledning. De drak Mindets Skaal efter Kjæres eller Stores Hedengang; Løftets Skaal drak de, naar det vilde udføre en stor Daad. Lad os tømme vore Glas til Ære for Hs. K. H. Prinds Christian og kalde den Erindringens og Haabets Skaal. Erindringens, fordi vi ihukomme, hvad et Broderfolk har modtaget af hans Haand; Haabets, fordi denne Erindring vækker i os et stort Haab; det, at han vil lægge den sidste Tagsteen paa den Bygning, som vor alderstegne Konge - hvem Gud bevare os længe, længe. - saa faderligen har grundlagt. Prinds Christian leve!" Denne Skaal modtoges med et længe gjenlydende bifald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
J Nat Kl. 2 opkom der Jld i et Huus i Torvegadensk paa Christianshavn, men blev lykkeligviis strax slukket.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 13de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 206 1/2. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 171 a 171 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47247 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 872 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 1012101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 10 a 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Hamborg, den 13de Januar. Bordeaux 1891. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 46. Cadix 171. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 206 1/2. Species 1/2 slettere. Disconto ikke noteret. Aalborg Vi takke velvillig Meddelelse for følgende officielle statistiske Bidrag. J begge Sogne her i Aalborg ere i Aaren 1834 ægteviede 50 Par, fødte 257 Børn, neml. 131, Drenge, 126 Piger, døde 240 Mennesker, 115 af Mandke og 125 af Qvindekjøn; altsaa 17 flere fødte end døde. Blandt de Fødte vare 12 Par Tvillinger, 42 Uægte og 11 Dødfødte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Reisende med Dagvognen. Den 15de Jan.: Mægler Koefoed og Møllebygge, Kaarsberg til Aarhuus; Snedkerlærling Søren Lausen til Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Døde. I. C. A. Olsen, 151 Aar; A. M. Holte, f. Larsen; A.A. Schoug, 40 Aar; S. Nielsen, 85 Aar; P. Hansen, 42 Aar; A. Groulef, f. Svendsen, 68 Aar; H. B. Lynge, 52 Aar; A. M. Goldschmidt, f. Scholle, 76 Aar; A. F. Thoming; M. Schmidt, f. Bøye, 75 Aar; alle i Kbhvn. R. F. Th. Lihrum, 20 Aar, i Ribe. Kammerjunker C. C.C. S. S. Levezau, i Odense. Cancellieraad Stabel, 78 Aar, i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 13de Januar: H. J. Frederiksen f. Assens, best. t. Den Mann m. Kornv. H. J. Petersen f. Nakskou, best. t. London m. Kornv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Hals Skibsliste. Jndk. D. 14de Jan. F. Sand f. Kbhvn. m. Stykg. Vinden. D. 12te: NB. d. 13de og 14de: SSD.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Aalborg Kirker. Anden Søndag efter Helligtrekongers=Dag prældiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krabrup, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Ved Tallotteriets 1110de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 81. 41. 51. 87. 80.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Bekjendtgjørelser. Efter Forsynets Villie døde salig i Herren, Mandagen den 12te Januar, fra mig, en Sør og tvende Døttre, min fromme og retskafne Mand, Chr. Jacobsen til Slynge i Tversted Sogn, efter 1 1/2 Aars tiltagende Svaghed, i hans Alders 78de Aar og 2 Maaneder. Som from og retskaffen Christen virkede og levede han hernede. Fred med hans Støv, Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Slynge i Tversted Sogn, den 14de Jan. 1835. Karen Jacobsen, født Aalbek.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Bekjendtgjørelse. Ifølge den under 2den d. M. allernaadigst confirmerede Fundats for Landvæsenscommissair, Landindspecteur Jens Rønnows Legat til en fattig Drengs Underviisning, bekjendtgjøres herved. At den aarlige Rente af dette Legat, hvis Capital er 1300 Rbd. Sølv, skal af undertegnede Direction, som Legattets Bestyrere, bortgives til en Dreng mellem 12 og 16 Aar, som er bestemt til et Fag, hvori Sprogkundskaber og andre Videnskaber kan komme Ham til særdeles Nytte, og som hvem det kan godtgjøres, at Han er for fattig og uformulende til paa anden Maade at erhverve sig disse Kundskaber; samt, at Han haver saadanne Anlæg, og har viist saadan Flid, at god Fremgang kan ventes. Fundatsens 5te Post bestemmer tillige: at dette Legat skal bortgives til Drengebørn blot af Aalborg Porvsti og Kjær Herred, og at af Disse de i Hals Fødte under lige Omstændigheder skal foretrækkes. Forældre og Værger, som attraae at nyde Godt af dette Legat til en Søn eller Myndling, ville behageligen, inden næste Maaneds Udgang, indlevere til undertegnede Provst Begjering desangaaende, ledsaget af de fornødne, ovenfor omtalte, Vidnesbyrd. Aalborg, i Skoledirectionen, den 13de Januar 1832. Castenschjold. J. Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
En Tegnebog, hvori var 5 enkelte Rigsbankdale sedler, ger i Dag tabt paa Veien fra Nytorv til Østerport. Den retsindige Finder kan erholde en god Douceur paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden, at afhende den mig tilhørende Gaard, der er beliggende i Blochhuus, naar man derom snarest muligt henvender sig til Undertegnede. Vilkaarene ville for Liebhavere blive favorable. Blochhuus, den 17de Januar 1835. B. Brix.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Et i Nærheden af Frue Kirke beliggende Sted, der afgiver anstændig og bekvem Beboelse for en Familie, med have, er at erholde tilkjøbs eller tilleie. Adresse-Contoiret giver nærmere Underretning. Bogen Practisk Landmaaler ville Subscribenterne i Omegnen af Hjørring behageligen afhente hos Cateche Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Fra Restrup Mølle kan faaes 3 a 4 Tønder Gul rødder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Søndagen den 18de Januar opføres: Enken og Enkemanden, Lystspil i 3 Acter, efter det Franske. Derefter: Kunstnerliv, eller: Den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen, Vaudeville af Th. Overskou. A. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
En smuk Beboelses=Leilighed er til Leie til Paaske hos C. L. Kjersgaard ved Østerport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Til Paaske Flyttetid kan faaes en Beboelsesleilighed i Marenturisgade os Friedr. Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Hvor 6 Traver Skaftehavre er tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
En Beboelsesleilighed paa 3 a 4 Værelser, paa en af Byens reelle Gader, ønskes til Paaske Flyttetid, Stiftsbog, trykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Bortforpagtning. Smorup Præstegaard kan til næste Foraar erholdes i Forpagtning, naar Vedkommende derom, inden Januar Maaneds Udgang henvende sig til Præsten paa Stedet, eller til Kjøbmand Schjørring i Aalborg, hvor tillig de nærmere Vilkaar kunne erfares.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Underværelserne i min iboende Gaard kan strax eller til Paaske faaes til billig Leie. Selgen Bierring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Af Umyndiges Midler kunne 300 Rbd. Sedler strax er holdes tillaans ved Aalborg Birks Overformynderi imod reskriptmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 12te Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Hovedgaarden Høstemark, beliggende i Mon Sogn, Aalborg Amt, Fleskum Herred, er underhaanden at faae i Forpagtning til 1ste Mai dette Aar. Gaarden ligger i en Afstand af omtrent 3 Mile fra Aalborg, i Nærheden af Liimfjorden og Kattegattet, har til 17 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. ufrit Ager og EngsHartkorn et Areal af circa 300 Tønder Agerland og 200 Tønder Land Eng, foruden meere end 400 Tønder LandGræsningsjorder og betydelige Mosestrækninger. Den aarlige Kornudsæd er bragt til 100 a 120 Tønder Rug, 40 Tønder Byg og 50 Tønder Havre. Høavlet kan i et Middelaar anslaaes til 4000 a 450 Læs. Foruden de nødvendige Arbeidsheste græsses om Sommeren 200 a 220 Stkr. og fodres om Vinteren 250 a 280 Stkr. Kvæg. Mon Sogns Kirke og halve Kongekorntiende, der har tiendeydende Hartkorn 130 Tønder, og for største Deelen Loppebæres i Kjærven, følger med i Forpagtningen, som ogsaa, hvis det attraaes, den til Gaarden liggende matriculerede Vindmølle, den Eneste i betydelig Omkreds. En meget bekrem og som Bopæl, med Have, forefindes. Af Arbeidsheste, Avlsredskaber og Inventarium, kan det meste erholdes overleveret og Kvægbesætning for en Deel. Hohveri haves ikke, undtagen noget Dagsarbeide af Huusmænd, hvilket efterhaanden kan ventes forøget. Eiendommen, der har været dyrket med megen Omhu, paavises af Avlsforvalteren paa Gaarden, hvor Forpagtnings-Condiutionerne iøvrigt ville forefindes til Eftersyn fra den 21de denne Maaned og fra samme Tid paa Klarupgaard. Det bemærkes endvidere, at under Gaarden hører et Teglbrænderi, der aarlig producerer 120 a 130,000 Muursteen, og som er særdeles bekvemt beligge de, saavel med Hensyn til Productionens Afsætning som Materialernes Tilveiebringelse, hvilket Tegl=Værk agtes bortforpagtet enten særskilt eller i Forbindelse med den øvrige Eiendom. Høstemark, den 4de Januar 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-17
Proclamata. Da Præste=Enke Madame Tilemann, født Valeur, ger ved Døden afgaaet, og hendes og forhen afdøde Mands Bo er taget under Behandling af undertegnede Skifteret, gere dette Boes Creditorer, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, efter Bestemmelserne i Placaten at 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer, under disses Fortabelse. - Ligeledes ere de Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel indkaldte, til at give Møde og iagttage deres Tarv. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 12te Januar 1835. Schmidt. Wølfferdt.