Viborger Samler, 1778-11-23
NB. Ved He Gjedder. Mandagen d. 23 November. (Fortsættelsen af No. 46.)de forbemeldte Krigskibe fyrede stedse paa Landet, og holdt ei op, for anden Morgen Kl. 5. Nogle var fornemmelig rettet imod et lille Batterie, paa omtrent som til fer Kanoner, som vi saae, kunde naae ind i den spanske Leir. Jlden fra Skibene paa dette Batterie var heftig, men uden Virkning; enten at det var for langt fra Stranden, og da det var saa lille, ei gav Overflade nok til at træffe, eller at Spanierne ikke var dygtige nok til at ødelægge det. Jmod Eftermiddag sendte man en BomBombardeergaliot derhen, og kastede omtrent et Dosin Bomber mod dette Batterie, men ogsaa uden Virkning. Da Spanierne gjorde ingen andre Anstalter, for at faae dette Batterie til at tie, saa kom det mig for, at de ei blev meget foruroliget deraf i Leiren; man veed dog i Europa at blive Mester af langt andre Batterier. Nogle Galeier med Soldater, skikket i Land, skulle let have naaet det Øiemed, og fornaglet Kanonerne. Hvad der styrkede mig i denne Meening, var, at man rolig saae paa, at Algierne i Slupper bragte Krigs=Ammunition til Batteriet, som man, efter mine Tanker, dog let kunde have forhindret. Jmod Aften saae vi adskillige Slupper gaae til Leiren, og roe tilbage med Mandskab, hvoraf nogle af os sluttede, Spanierne ville maaskee om Natten igjen gaae om Bord; dog forekom det mig som en blot Formodning. Om Aftenen Kl. 6 havde vi Tidender fra Staden, som intet meldte, hvoraf man kunde være faldet paa deres Jndskibning. Det hedde aleene, der var bragt 50 til 60 spanske Hoveder ind i Deyens Palads, thi han havde lovet, at betale 7 Zekiner for hver Spaniers Hoved, man bragte, for resten var Armeen samlet i Beyens Leir af Konstantine, og man haabede, de ville endnu i denne Nat giøre et Anfald paa den spanske Leir. Om Aftenen Kl. 9 saae vi en forskrækkelig Musketild af Tyrkerne og Maurerne paa den venstre Side af den spanske Leir, og i Mørket lod det, som den var tet ved Leiren, saa man begyndte at troe, Fienden havde gjort et Anfald derpaa. Men da jeg saae Kanonerne, for Fronten af den spanske Leir, endnu blive ved at fyre, som tilforn, og ingen af de Galeier skod, som laae paa denne Side for at bedække Leiren, ren, saa troede jeg, det var kuns en blind Jld af den fiendtlige Leir, som laae noget henimod denne Side af den spanske Leir, for at vise, at man var paa færde, om de ville foretage sig noget, som de havde gjort hver Nat og Aften. Det var virkelig heller ikke andet. Kl. 11. formindskedes denne Skyden, skiønt det begyndte ingen adskillige gange om Natten. Om Morgenen Kl. 3, holdte Kanonerne for Fronten af den spanske Leir op at skyde, og det var overhovedet temmelig stille i begge Leirene. Kuns fra Krigskibene kanonerte man endnu bestandig, ligesom og det omtalte lille Batterie endnu stedse skod paa Leiren, hvoraf vi sluttede, at Spanierne var endnu i deres Leir; thi skiønt det alt var Dag, saa var dog heele Egnen saa skjult med Taage, at vi intet kunde see. Endelig Kl. over sex om Morgenen ankom Efterretning fra Staden, at de alt var gaaet om Bord igien; Nemlig at Beyen fra Kanstantine havde, mellem eet og to om Morgenen, brækket ind i den spanske Leir, med 2000 Kammeeler og Oxer, som han havde drevet for an sig, og havde nødt Spanierne med et Tab af 1500 Døde, til at gaae om Bord igien; 17 Kanoner og en anseelig Deel Ammunition var blevet Fienden til Bytte. Men Omstændighederne i denne Efterretning var for urimelige, til at de fortiente at troes, og der maatte være blevet meer end to tredie Deele af den heele spanske Armee, om Fienden var trænget ind i Leiren. Et par Dage derefter forandrede og virkelig denne Efterretning sig til en anden: at Fienden var først kommet i Leiren, da Spanierne næsten alle var indskibet, at de havde deels nedsablet, deels jaget i Vandet Resten af de forefundne Tropper og faaet omtrent 800 spanske Hoveder. Men siden kom Sandheden bedre for Dagen; Maurerrerne og Tyrkerne var først kommet i Leiren mellem fem og sex, da de havde seet, at der aldrig var et Menneske meer, og havde fundet den ganske tom, paa 17 Kanoner nær, som stod deels paa de efterladte Skibsbroer, deels paa Stranden, og noget andet Ammunition; af de spanske døde Legemer, hvoraf man havde fundet omtrent 300 paa Pladsen mellem begge Leirene, havde man hugget Hovederne, og bragt i Deyens Huus, for at faae den udsatte Priis. Saa meget er ogsaa vist, at imellem fem og sex vidste man, i Staden, endnu intet om Spaniernes Jndskibning igien, og at man der ligeledes, fordi Efterretningerne fra Armeen blev saa længe ude, var i Angest for, at de maatte alt have trukket sig tilbage i Biergene igien, som slet ikke er usædvanligt ved de fleeste af disse sammenløbne Horder, som blive utaalmodige, naar de ikke strax naae deres Øiemed. Det er sandt at ikke alene vi, men næsten alle herværende Jndbyggere forundrede sig over Spaniernes Jndskibning igien, siden vi ikke vidste Aarsagen. Nogle troede, der var kommet Ueenighed blant deres Generaler, og en stor Deel tilskrev denne Begivenhed deres Helgenes Undergierninger. Vi har ikke drevet dem igien i deres Skibe, hur adskillige Tyrker sagt til mig, Gud har gjort det, Vi har om Aftenen silde seet Jld falde ned af Himmelen i den spanske Leir, Man maa vide, det lynede noget den Nat. Efterretningerne stemme nu overeens deri, at, den Dag, Spanierne landede, da de paa Sletten var i Begreb med at drive Fienden ud af Buskene, havde de begyndt at trække sig tilbage ved Beyens Ankomst af Konstantine med hans Tropper, og at nogle alt for vidt fremtrængte Kolonner havde lidt no noget Tab. Nogle sige, denne Bey havde drevet mange Kammeeler og Oxer foran sig, som havde maattet udholde Spaniernes Karteskerild, og var han derved kommet dem nærmere paa Livet. Men andre paastaae: Spanierne havde strax trukket sig tilbage, saasnart de saae Beyens Armee af Konstantine, da de havde frygtet for Fiendens store Overmagt, som de ikke havde ventet. Saa meget er vist, at Tilbatrækningen skeede i god Orden, og uden stort Tab. Hverken een eneste Kanon eller Fane er tabt derved, uagtet Deyen havde buddet meer end 50 Zekiner for hver Fane, man kunde bringe ham, og det lader til, at de er meere gaaet tilbage, end drevet tilbage. Og det heele Antal af Døde, som de efterlod her, var ikke 400 Mand.