Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-15
Skotlands berømte og nidkjære Agerdyrknings Befordrer John Sinclair har i Aar udgivet en Afhandling om Dyrkningen og Anvendelsen af Kartofler. Han giver deri en Underretning, som i vor Handels- og Jndustrie-Tidende Nr. 53 er optaget, om Anvendelsen af det høist fortrinlige Kartoffelmeel (Farina) som forbedrende Tilsætning ved Hvedebrøds Bagning. Formedelst forskjellige Omstændigheder taber Hvedemelet ofte dets væsentlige Godhed, og Brødbagning af samme er derved ofte ledsaget af Vanskeligheder, skjøndt udført af de meest duelige og erfarne Bagere; høist velgjørende er derfor Opdagelsen af et Middel hvorved enhver saadan Mangel ved Hvede melet fuldkomment kan afhielpes, og der er grundet Aarsag til at haabe, at man ved samme Middel vil erholde lige godt Brød, om endog Hvedemeelet, efter en ufordeelagtig Høst, er af ringere Godhed. Fremgangsmaaden er denne: Til hvilkensomhest Mængde Hvedemeel tager man for hvert Pund henved 4 Lod Kartoffelmeel sarina); dette Kartoffelmeel udtværes i et til den opløste Masse forholdsviis stort Kar, (Krukke, Trug, med noget koldt Vand eller Melk, saa de tilstrækkeligt udjevnes, dernæst paagydes, lidt efter lidt, kogende Vand eller Melk under bestandig Omrøren, indtil det hele bliver til en jevn tynd Gele; (det vil gjøre denne Gele meget mindre seig og lettere at blande til Hvede melet i Deigtruget, naar man strax, imedens den næsten er kogende, lidt efter lidt idrysser og udrører en lille Deel af Hvedemelet deri.)J denne Tilstand lader man Geleen henstaae, indtil dens Varme ikke er stærkere end almindelig til Deigs Lægning, hvorpaa den i Deigtrudet blandes og æltes med det øvrige Hvedemeel, og Gjæren, samt forøvrigt behandles paa den almindelige Maade; der vil derefter fremkomme en fortræffelig Gjæring, og et let, saftigt og behageligt sundt Brød erholdes. Dette VarinaBrød har store Fortrinligheder: det holder sig længe frisk og smagfuldt, er lettere at fordøie, behageligere naar det er ristet, og meget bedre til Brød=Buddinger og Boller. Naar der ba ges Hvedebrød med en Jblanding af uopløst Kartoffelmeel, kan Foreningen ikke saa fuldkomment tilveiebringes, Brødet vil blive noget tungere og mindre smagfuldt, skjøndt det derfor vil holde sig længere ubedærvet. Med Hensyn til Skibstvebakker (Biscuit, Cakes) er det gandske det modsatte, disse bør fornemmeligen ba ges af en Blanding af to Deele Hvedemeel og een Deel tørt Kartoffelmeel, saadanne Farina Cakkes ville ikke allene blive langt hvidere, men ogsaa langt bedre og sundere end af Hvedemeel alene, og denne Skibsfornødenhed vil saaledes herved høist betydeligen forbedres, hvorhos de sikkerlig ogsaa langt mindre ville være udsatte for Fordærvelse, formedelst Kartoffelmelets afgjorte Ufordærvelighed i ethvert Clima. Ligesom dette Kartoffelmeel i tør Tilstand er et høist fortrinligt Meel til mangfoldigt Huusholdnings brug, afgiver det ogsaa formedelst dets Ufordærvelighed, Drøihed og Gavnlighed for Sundheden, en yderst vigtig Artikel til Skibsføde, der kan træde isteden for Erte eller Havre Meel og Riis, og er en vigtig Suppeingredients, ligesom og, opløst som Salep, en styrkende Føde for Svagelige. - Dette Kartoffel Meel tilberedes i det Store, og erholdes, efter Bestilling, fra Capt. Solbergs Fabrik ved Fredensborg, i større Qvantiteter til 7 Rbm. Npr. pr. Lpd. uden Foust, frit leveret i Kjøbenhavn eller Helsingøer; for Jndpakning i Foust. a omtrent 120 Pd. 60 Pd. og 36 Pd., betales 1 Rbs. mere pr. Pd. Fabrikens Udsalgsted i smaa Qvantiteter er i Kjøbenhavn paa Nyetorv No. 2 ved Domhuset. Paa flere af Grevskabet Bregentweds Hovedgaarde især paa Sophiendal, 2 1/2 til 3 Mile fra Ringsted produceres en ualmindelig Mængde Smør i Forhold til Meieri-Besætningernes Størrelse, og Aarsagen hertil ligger væsentlig i en fra den almindelige, endog tildeels fra den holstenske, i flere Henseende meget forskjellig Behandlingsmaade af Meieri=Produkterne, hvilken et holstensk Fruentimmer, Madame Johnsen, en saare forstandig og dygtig Kone i sit Fag, som Bestyrerinde af Mejeriet paa det grevelige Hovedsæde Bregentved, i Aaret 1796 der indførte og fortsatte til Aaret 1808, og fremdeles fra sidstnævnte Aar har fortsat paa Sophiendal. Allerede i mange Aar have flere Godseiere og Forpagtere her i Landet søgt, at faae Meiersker oplærte hos hende. J de sidste ti Aar har hun derfor oplært flere end tyve saadanne, hvoraf Enkelte ere blevne udmærkede. Hun har langt fra kunne modtage til Oplæring, eller af sine egne Piger kunnet skaffe det Antal, som der i de to sidste Aar er søgt hos hende, da hun ej modtager Nogen i Lære uden de, som vil træde ind i hendes Malkepigers Antal. – Nu er hun henimod 70 Aar gammel, og da hun fra sin tidlige Ungdom af har ført et meget virksomt Liv, er hun nu svag og nedbøiet, baade af Arbeide og Alder; desuagtet skal hun dog endnu saavidt det behøves, som oftest to til tre Gange om Natten, efter gammel holstensk Skik, være i sin Melkekjelder for at observere, om Melken er i den Tilstand at den bør afflødes, som da øiebliklig skeer, naar hun finder den skikket dertil. Den udmærket store Renlighed ved hendes Meieri-Redskaber, og hendes Fremgangsmaade i det hele ved Malkningen, Afskumningen, Flødens Behandling efter Afskumningen, Kierningen etc. etc. gjør hendes Produktion af Smør større end almindeligen, og vigtigt er det altsaa for Landet, at den kunde blive almindeligen indført. Herom giver et nyeligen udkommet Skrift: Praktiske Jagttagelser, grundede paa mange Aars Erfaringer om den for Fædrenelandet vigtige Smør-Production. Samlede af Niels Giersing, Forstander for Agerdyrknings Jnstitutet, som oprettes ved Sorø Akademie: Eier af Hesselberg. Slagelse 1828 - udførlige Oplysninger. Hr. Forfatteren har nemlig erhvervet sig paalidelig Underretning om Madame Johnsens Fremgangsmaade, og efterat have brugt den selv, og seet den af flere paalidelige Huusmødre brugt i nog Maaneder, og befundet, at den giver, naar det nøjagtig følges i det mindste en tredie Par mere Smør, end den her hidtil almindeligst: kjendte bedste Maade, har han ilet med at gif den offentlig bekjendt i dette lidet Skrift, før den beste Græstid af Aaret er forbi. Skrift faaes for 3 Mk. Tegn hos Hr. Hofboghandler Schubothe, ellers i Slagelse, Sorø og fl. Sted Vi erindre ved denne Leilighed et lidt Skrift: Nogle Efterretninger om Smørrets Behandling i England. Efter Foranstaltning af Selskabet for Naturlærens Udbredelse uddrefne af Edinburgh Encylopædia conducted by Di David Brewster. Khavn. 1825. J nogle Forord siges, at en indsigtsfuld og fædrenelandsk sindet Godsbesidder havde yttret det Ønske, at Selskabet vilde inddrage Efterretninger om Smølrets Behandling i de Lande, hvor den ansees som fortrinligst, og bekjendtgjøre disse til Bedste for den danske Landmand. "At indhente sikre Efterretninger og slige Gjenstande fra andre Lander ikke let, da Fremgangsmaaderne i forskjellig Provindser af samme Land, ja i forskjellige Meie rier i samme Provinds afvige fra hinanden. Man har derfor bestemt sig til ikke at oppebiden Tid da noget Fuldstændigt angaaende denne Sag kunde leveres, men foreløbigen at levere dette Uddrag af en engelsk Afhandling, ikke som en Anviisning til Smørrets Tillavning og Behandling, men som en Samling af Efterretninger og bemærkninger, der kunde underkastes kyndige Landmænds Prøvelse, saaledes at en fuldstændigere Anviisning grundet paa ægte og vel afveiede Erfaringer kunde forberedes." Selskabet, hvis physisk techniske Committees Medlemmer tilføiede nogle Anmærkninger til det oversatte lidet Skrift, udbad sig af enhver oplyst Landmand, som troede at kunne meddele Noget til at berigtige eller bekræfte de Sætninger det engelske lidet Skrift indeholdt, at indsende samme End videre bemærke vi de i Anledning det Slesvigholsteenske patriotiske Selskab udsalt Priisspørgsmaal indkomne Besvarelser, som i Selskabets Skrifter 1827, 1 og 2 Hæfte ere indførte, og hvoraf Uddrag i Handels og JndustiTid. 1827 No. 83 og 1828 No. 12.