JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Hertugen af Vitenza (Caulincourt) har nu beret tit Napoleon, at alle hans Forsøg hos de forskiellige europæiske Magter for at vedligeholde Freden have været forgieves, og at en Krig med de allierede Magter saaledes er uundgaaelig. - Under disse Omstændigheder har Napoleon af Statsraadet forlangt 5000,000 Mand og 500 Millioner Franes, og skal paa Forestillingen derimod have svaret, at Folket vidste vel Middel at skaffe sig begge Deele. Alle Franskmænd i fra 20 til 60 Aar ere tienstpligtige og Nationalgarden er ved et Dekret af 1 Apiil bestemt til at dække i Grændserne mod fiendtligt Jndfald. 204 Batailloner i ere stillede til Krigsministerens Disposition for at besætte Grændsefæstningerne. Nationalgardens Styrke til Grændsernes Forsvar udgiør efter en Liste i Monituren 3130 Batailloner eller 2 Mill. 225040 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
J det Piemontesiske er aabnet et Laan, hvortil Kiøbmandsstanden har biedraget 2 Millioner og Jøderne 300,000 Liter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Ved Fyrsten af Benevents Jntriguer ere Hertugdom merne Parma og Piacenza endnu er aftraadte - Prinds Engen til Keiserinden og hendes Søn. har ikke erholdt det ham lovede Establissement udenfor 1 Frankrige. Den Napoleon og hans Familie aarligen tilstaaede Pension 2 Million Franker blev ei udde talt. Napoleon var af Pengetrang nær bleven nødt til at afskedige sin troe Garde, dersom ikke genuesiske og italienske Kiøbmænd havde laant ham 12 Mill. - Man ville bortfierne alle hans Hengivne fra ham og føre ham selv til St. Lucie eller St. Helena. Under disse Omstændigheder troede Napoleon sig ikke længere bunden til Traktaten. J Aaret 1814 aftakkede han for at hindre Borgerkrig i Frankrige og troede i at den nye Regiering vilde sørge for Armeens Hæder i og Folkets Vel. Men disse Forventninger bleve langtfra ikke opfyldte; Frankrig blev behandlet som et oprørsk Land; Ludvig den 18de paastod, at han allerede havde regieret i 19 Aar og beskiemmede den Regiering som midlertidigen havde bestaaet. Den af Senatet udkastede Konstitution blev ikke holdt Armeen blev adsplittet og fornedret; Nationalgodsernes Eiere truede og Konkordatet overtraadt. - Disse ere Grundenne som berægede Napoleon til at komme tilbage. Fierdegang stiller Napoleon sig i Spidsen for Nationen; han ønsker Fred med heele Europa, vil man ikke modtage den, da vil Nationen reise sig som hiint mærkværdige Aar 1792, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Følgende er det egenhændige Brev som Napoleon, har tilskrevet alle Europas Souverainer. Min Hr. Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
J Løbet af forrige Maaned vil De have erfaret min Tilbag komst til Frankrige, mit Jndtog i Paris og den bourdanske Families Afreise. Disse Begivenheders sande Beskaffenhed maa nu være Eders Majestæt bekiendt. De ere Værket af en uimodstaaelig Magt, en stor Nations enstemmige Villie, der i ender sine Pligter og sine Rettigheder. Det Dynastie som var paatvungen det franske Folk, passede ikke for samme. Bourbønnerne vilde ikke længere taales. Frankrige maatte derfor skille sig ved dem. Dets Stemme hidraabte en Befrier. Den Forventning som bestemte mig til de største Opofrelser var bleven skuffet Jeg er gienkommen, og fra hiin Punkt hvor jeg første gang betraadte Strandbredden, har mit Folks Kierlighed ledsaget mig indtil Skiødet af min Hovedstad. Mit Hiertes første Fornødenhed er, at giengielde saa stor Kierlighed ved en ærefuld Roligheds Opret holdelse. Den i serlige Trones Gienoprettelse var nødvendig for Nationen. Lykke. Min behageligste Tanke derved er, ogsaa derved at bidrage til Rolighedens befæstelse i Europa. De forFiellige Nationers Faner ere afvexlende blevne forherligede af tilstrækkelig Hæder. Lykkesvexlingen har paa store Seire ladet følge store Ulykketilfælde. Souverainerne ere nu aabnede en skiønnere Kampplads, og jeg er den første der er villig til at træde i dens Skranker. Efterat Verden, er bleven givet Exempler paa store Slag, saa vil det i Fremtiden være deste behageligere, ikke at kiende nogen anden Rivalitæt, end Fredens, ingen anden Strid, end den hellige Kamp for Folkets Lykke. Gierne og med Aabenhiertighed istemmer Frankrig sine Ønsker for dette ædle Øiemeed. Stolt af sin Uafhængighed, vil dets Politiks uforanderlige Grundsætning være, strengeligen at paasee andre Nationers Uafhængighed. Hvis dette er Eders Majestæts personlige Sindelang, hvorom jeg er overbeviist, saa vil den almindelige Rolighed for lang Tid være sikret, og Retfærdigheden allene vil være tilstrækkelig til at bevogte de respektive Landes Grændser. - Jeg griber denne Leilighed &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Paris, den 4de April 1817. Napoleon. De tvende til Wien afsendte Kourerer har foranlediget en meget levende Korrespondence mellem Kommandanten i Strasborg, General Desbureaux, og den østerrigske General Volkmann i Kehl. Den sidste erklærede at han ikke lod nogen Koureer passere for han havde erholdt nærmere Ordre fra den kommanderende General i Mainz. - Den fra Paris til Rom afsendte Koureer blev anholdt i Turin, afrevet sin trefarvede Kokarde og sendt tilbage ved Gensdlarmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Koureren Camberleng som var afsendt med Derescher, til Berlin og Petersborg blev i Mainz ført til den preusiske Kommandant der meget ilde behandlede ham; han afrev ham Koureerskildtet og ville behandlet ham som Spion, fratog ham sine Depescher og sit Pas som sendtes til østerrigske General Bagguant. Denne General behandlede Koureren med mere Mildhed og sendte Depescherne til Wien. Efter flere Dages Bevogtning blev han under Eskorte sendt tilbage overGrændsen. - Den til London afsendte Kourer er kommen tilbage til Paris, og skal efter Gazette de France have medbragt Depescher fra Lord Castlereagh. Nogle Pariser Blade lade Lucian Bonaparte gaae til Engelland for sin Broder, med et fransk Ultii matum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Napoleon har udnævnt Grev de Preamence til Statsminister, og Grevinde Marmier til en af Keiserindens Palladsdamer. - Den lille Napoleon stal allerede kunne tale Fransk, Tydsk og Jtaliensk. - Den 12te d. tog Keiseren sin Froto, paa Malmison hos Prindsesse Hortense (forhen Dronning af Holland. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Marskallerne Brune, Jourdan, oneglians Reggio og St. Cyr have aflagt Napoleon deres Troskabeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Toulons Overgang til Napoleon har Marskal Massen anmeldt ved 100 Kanonskud fra dens Volde; denne Marskals Død var nok altsaa Spilfægtette. - Ved Hunningen samles mange franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Krigen med Neapel. En til Wien d. 14de April indtruffen Koureer fra den kommanderende østerrigske General i Jtalien Baron Friment, har bragt den Efterretning, at Kong Joachim havde opslaaet sit Hovedqvarteer i Modena, og efter flere foretagne Frem= og Tilbagemarscher vendt sin Hovedmagt mod Ferrara og berendt denne Fæstning. Men dette Forsøg blev rask tilbageviist af den der kommanderende General Lauer. Den 8de lod Kongen under egen Ledning foretage adskillige heftige Angreb paa de østerrigske Forskandsninger ved Och i og bello, men blev overalt tilbageviist med Tab. Samme Aften blev det fiendtlige Korps tvunget til et fuldkomment Tilbagetog. J Fægtningen den 4de ved Panarro huggede de østerrigske Kavallerieregimenter, Somariva og Prindsregent, med saadan Eftertryk ind i det neapolitanske Jnfanterie at over 300 Dræbte og ligesaamange Saarede bleve paa Pladsen. Den neapol. General Filaingeri dræbtes af en tyrolsk Skytte. - Det østerrigske Hovedqvarteer blev den 10de forlagt til Castellucio ved Mantua. Do toskanske Tropper ere stødte til det østerrigske Korps under F. M. L. Grev Nugent. - J Sicilien, og paa de syv Øer rustes af alle Kræfter mod Neapel. Som bekiendt sluttede Engelland i Januar 1814 i sin og Kong Ferdinands Navn en Vaabenstilstand, med Kong Joachim med en tre Maaneders Opsigelse; nu menes denne at være ophævet og Krigen ogsaa med Engelland at være indtraadt. - Kongen af Neapels saavel som den østerrigske Proklamation ved Fiendtlighedernes Begyndelse følger i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Franske Blade angive den fremrykkede neapolitanske Armee for 60,000 Pd. og 150 Kanoner, og jo længere den gaaer frem jo stærkere vorder Hæren Da disse Tropper erforre Napoleons Jndtog i Paris, anstal de Glædesild paa Appeninerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
J en Skrivelse fra Wien hedder det. Affairen ved Panarro har været betydeligere end man først havde indberettet. Man kiempede paa begge Sider, med den største Forbittrelfr. General Blanchihar gjort alt mueligt i denne blodige Kamp mod saa betydelig en Overmagt Man troer at Østerri erne for det første ville drage sig tilbage bag Postoden, indtil dens Forstærkninger ere indtrufne fra Tydskland. Østerrigerne angive selv den marol. Hær til 45. 50000 Mand. Clauciniansk Hielpekorps forventedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Den engelske General Bentink havde d. 8de en Sammenkomst med de østerrigske Generaler i Mantua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Norge. Under Hs. Exellence Feldtmarschallens Overcommand er den norske Armee inddeelt i fire Armeedivisioner eller Generalcommander, nemlig: 1) Den aggershusiske under Commando af Generalmajor v. Meier, Chef for det søndenfieldske Dragonregiment, Ridder af Sværdordenen og af den Kongelige danske Dannebrogorden. 2) Den trondhiemske, under Commando af Generalmajor v. Seiersted, Chef fordet 2det trondhiemske Jnfanterieregiment. Commandant over Trøndhiems Fæstning. Commandeur af Sværdordenen og Ridder af den Kongelige danske Dannebrogorden 3) Den bergenske, under Commando af Generallieut. v. Lowzow, Chef for det bergenhusiske Jnfanterieregiment, Commandant over Bergenhuus Fæstning, Commandeur af Sværdordenen og af den Kongelige danske Dannebrogorden. 4) Den christiansandske, under Commando af Generallieutenant v. Arenfeldt, Chef for vesterlehnske Jnfanterieregiment, Commandant over Christianssands Fæstning. Commandeur af Sværdordenen og Ridder af den Kongelige danske Dannebrogorden. - Et betydeligt Handelshuus i Bergen har i denne Tid falleret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Fædrelandet. Den Kgl. danske Koureer Hr. v. Harboe, Officier i Søe=Etaten, passerede den 24de d. giennem Hamborg, til Khvn. Hr. Ritmester v. Ewald indtraf den 16de i Wien. Under Krigen havde en Deel Folk faaet saa mange Penge, at de ikke vidste, hvorledes de skulde anvende dem og en Følge heraf var, at de anskaffede sig Lyststeder. Men ligesom Tidsomstændighederne lære dem. at bruge deres Penge ei blot til Lyst." saa skille de sig ved deres Lyststeder. Nu have næsten alle saa gandske tabt al Lyst til Lyststeder, at der næsten hver Ugsdag er en eller anden siællandsk Villa til Auction. J Adresseavisen anmeldes ikke færre end 7 Odense den 25de April. - Jgaar blev her udtrømmet tilfals holsteensk Smør for 6 Mk. Pd., og i Løverdags vare vore christne Bønder endnu uforskammede nok paa Torvet at begiere 7 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Blandt denne Tids betydelige Gaardsalg i Khavn, er Grossererne Weels og Schotlænders Gaard i St. Pedersstræde solgt til Handelshuset Moses Bendixen Davidsen for 8400 Rbd. S. V. og 2600 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Baggesvogns Hovedgaard i Vensyssel er i denne Tid solgt af Kammerjunker v. Moltke til Landvæsenskommissair Aagaard paa Hæstrupgaard for 100000 Rbd. S. V. Ligeledes er Aastrup Hovedgaard, ogsaa i Vensyssel, solgt med alt Underliggende af bemeldte Landvæsenskomm. Aagaard til Kiøbmand Frans Holm. i Aalborg for 125000 Rbd. Sølvværdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Gaarden Leegaardslyst ved Skanderborg, kiøbtes ved Auctionen af Hr. Greve Carl Fædder paa Constantinsborg. Hr. Maj. Fischer Benzen til Kokkedal lader paa egen Bekostning Torslev Skole opføre af Grundmuur, foruden at have tillagt Skolen 12 Tdr. Land af Hovedgaardens Areal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Adskillige Handelsmænd her i Jylland have i denne Tid erklæret sig insolvent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Familien Veltheim giver for Tiden Forestillinger i Hamborg. Den 12te April udbrod en heftig Jld i Skorning Bye, i Egnen af Aalborg, der formedelst den stærke i Storm udbredte sig i utroelig Hast, hvorved 3 Gaarde og 5 Huse bleve et Rov for de rasende Luer, der i levnede saare ubetydeligt til de ulykkelige Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Den 29de forleden blev foretaget Jnqvisition i Skpr. Niels Bettelsen Dams Huus paa Læsøe, efter bortstiaalne Vare, som den under Den i August f. A. strandede portugisiske Capitain Redeire savnede af den ilandbiergede Ladning fra Skibet Amisady; og da bemeldte Skipper Niels Dam, strax gjorde sig mistænkt for de hos ham fundne Vare, ved under Jnqvisitionen at bortløbe, saa efterlyses han nu af Øvrigheden. Han er nogle og 50 Aar gl., og er fød og boesat der paa Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 25de April 713. - Specier solgtes til 43 a 43 1/2 Rbmk. - Commiteesedler 66 1/2 a 67 pr. 100. Oblig. 270.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Paa Søndag prædiker i Fruekirke til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Prof. Larsen; i Hospitalskirken Hr. Jahnsen. kaane dækkede 222.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Bekiendtgiørelser. Det blev min sørgelige Lod, herved at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, at det behagede Gud igaar Morges at bortkalde min elskede kiære Søster A. M. Fløy paa Bygholm i hendes Alders 67de Aar. Seritzlevgaard den 26de April 1815. J. M. Hvass.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Et Sølvuhr er bleven forlagt paa en Brædestabet, da jeg var for mig selv. Uhret var af Sølv med et Haarbaand der i og Skildpades Kasse; en Douceur loves for Tilveiebringelsen. Da jeg nu er udlosset og afgaaer igien til Kiøbenhavn imodtages Fragtgods. Fartøiet ligger paa Nordre Side. J. C. Staudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Provence Olie, Terpentinolie, fransk Viinedikke, engelsk Senep, Erichsens Rape i Flasker, Farver, og Maler=Vare m. m. bekommes hos S. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Formedelst indtrufne Omstændigheder søges en duelig Kokkepige til Masdag af Madam Mussmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Natten imellem den 26de og 27de April er fra Blegdammen her ved Schaarupgaard bortstiaalet 2de Stykker fiint Dreiels Lærreder af tydsk Hør, det ene Stykke paa 28 ; og det andet paa 33 Al. Paa Enden af Stykkerne ere Bogstaverne N. S. satte med rødt Kride, saavelsom hver Stykkes Længde. Tillige var af Væverne sat et Mærke af Blyant for hver 5 Al. Da det ikke kan feile at Sligt maatte forekomme En eller Anden, er min venligste Begjæring til Enhver, som ifølge ovenstaaende Mærker maatte opdage disse Sager, at Undertegnede derom maatte underrettes, der i udlover en passende Douceur for sammes Tilvejebringelse. N. J. Secher. til Schaarupgaard. Tabt. Af en Vogn har en Reisende paa Lands veien mellem Aarhuus og Horsens sidstl. Onsdagnat tabt en liden Sælskinds Kuffert, hvori der foruden Gangklæder befandtes en Deel Papirer saa og en sammenbunden Pakke med omtrent 700 Rbd. for det meste Smaasedler, samt en liden Pose med Sølvmynt. Paa Laaget af Kufferten stod et H. af Messingsom. For Opdagelsen heraf udloves 500 Rbd. i Douceur, naar man henvender sig til Adressekontoiret i Aarhuus Mandagen den 1ste Mai Eftermid. Kl. 2 lader undertegnede formedelst Forandring af Bopæl ved offentlig Auction i min iboende Gaard paa Middelgaden, bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Kakkelovne, Skabe, en meget kjørBrevreol. En stor Deel Ege= og Bøge Foustager meest nye. Endeel Egestave, noget Tømmer, Lægte, Fiæl, samt meget meere som ved Auctionen nærmere kan tages i Øiesyn. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
En stærk Postvogn anvises tilkiøbs for billig Prii fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Gaarden No. 255 paa denne Byes Rosensgade, bestaade af: 11 Fag 2 Etage til Gaden, med Port, og en 4 Fag god tør Kielder ; 11 Fag 2 Etage Sidehuus, 11 Fag Baghuus 1 Etage, og 4 Fag Halvtag; godt Gaardsrum, godt Pompevand, og en circa 1300 Alen stor Hauge, kan paa gode Vilkaar underhaanden faaes tilkiøbs af Skolelærer Winding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Auctionen over Tobaksfabriqveur Hansens Gaard og Fabrik paa Middelgade No. 104, er berammet til førstkommende Mandagformiddag Kl. 10. Liebhaverne ville til bemeldte Tid behage at give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-28
Allernyeste Hexe, samt Konstbog, indeholdende en stor m. udvalgt Samling magiske, Korte, Regne, samt nyttig cekonomiske Konststykker, faaes for 1 Rbdlr. paa Adresse
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Aar 1815. No. 52. Aarhuus Stifts. 3de Kongelig allene privilegerede Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes med Brevposterne. Løverdagen. den 29de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Blandinger. J Anledning af de flere Spaadomme, tildeels grundede paa Aabenbaringen, som i denne Tid anføres med Hensyn til Napoleons Gienkomst til Frankrige, fortiener ogsaa at erindres hvad vor Pastor Grundtvig for et Aar siden ved Napoleons Tronafsigelse i et af sine Skrifter har sagt: "Det er min faste Overbeviisning, at Napoleon ei allene vil reise sig igien, men blive mægtigere, end nogensinde før.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Fra østerrigsk Side hedder det i en Proklamation af F. M. Bellegarde i Malland: "Han, en Udlænding i Jtalien, og en Lærling i Herskernes Række, giver sig Mine af at tale et Sprog med Jtalienerne som neppe en Alexander Farnese, en Andreas Doria, en Magnus Trivulzio havde tilladt sig, og opkaster sig selv til Chef for den Jtalienske Nation. Han, en Konge fra Jtaliens yderste Grændser, vil ved den høitravende Idee om naturlige Grændser, skuffalle Jtalienere med et Rige, hvis Hovedstad det til Slutningen ville være vanskeligen at bestemme. Troer ham ikke Jtalienere, han vildleder eder. &c. Kong Joachim, hedder det i den østerrigske Krigserklæring, tilkiendegav det østerrigske Hof efter Feldtoget 1812 sit Ønske om en politisk Forbindelse. Ved de første for Napoleon gunstige Udsigter i Feldtoget 1813 modtog han alligevel andengang en Kommando i den franske Hær, og tilbød paa samme Tid hemmelig sin Mægling mellem den franske Keiser og de Allierede. Da Frankrigs Skjebne var afgjort vendte Kongen hiem til sine Stater og foreslog Østerrig Jtatiens Deling. I lige Underhandling, med de Allierede og den franske Hærs Anfører, kunde Jngen stole paa ham, og Jngen havde ham imod sig. Først den 11 Jan. 1814 blev den neapløsterrigske Traktat underskreven, men under Paaskud af de endnu ei udvexlede Ratifikationer vedblev den nap. Armee sin Uvirksomhed, og dets Konge sin hemmelige Forstaaelse med Fiendem indtil Paris's Erobring, da han endelig aabnede Feldtoget. - Da Tidenden om Napoleons Flugt fra Elbakom til Neapel forsikrede Kongen strax den østerrigske Gesandt, at han vilde blive Alliants stemmet troe; men sendte selvsamme Tid sin Adjutant til Frankrige for at opsøge sin gamle Ven Napoleon, og forsikre ham om sin Understøttelse, og neppe fik Man i Neapel at vide Napoleons Indtog i Lyon, før Kongen bestemt erklærede det romerske Hof: at han saae Napoleons Sag for fin egen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Det nye Manifest, som de allierede Magter agtede, at udstæde mod Napoleon menes nu at vil blive tilbageholdt. - Randers Avis har derimod den Efterretning, at den fra Wien, den 14de affærdigede Napoleonske Koureer blev medgivet det Svar til sin Herre, At han hverken bliver anerkiendt, eller hans Gemalinde nogensinde kommer til ham mere." Som Beviis for den Sætning: at intet Nyt mere skeer under Sølen, anfører den rhinske Merkur, at ligesom Napoleon nu har gjort, gjorde 1399 i Engelland den af Richard 2den fordrevne Henrik af Lancaster med 60 Md., og fik strax saadant Tilhæng af Adel og Militair, at han snart kunde bryde frem med 60,000 Mand. Kongens Hær smeltede derimod sammen til 6000, som ogsaa omsider forlode ham, hvorover han maatte flygte til Anglesea, hvor han ved Forræderie blev fangen og sultede ihiel i Fængselet, medens Henrik udraabtes til Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Da Regimentet Alexander den 12te d. mare scherede giennem Wien for at gaae til Armeen, kommanderede den russiske Keiser det selv som Chef og førte det i Parade forbi Keiser Frant og Hs. M. Kongen af Danmark. Da det kom uden for Byen overleverede den høie Chef Regimentet til dets Næstkommanderende, General Jastrow, og hele Linien raabte: Keiser Alexander leve D. Regimentet. Alanander den 106. d. mar. scherede giennem Wien for at gaae til Armeen, kommanderede den russiske Keiser det selv som Chef og førte det i Parade forbi Keiser Frant og Hs. M. Kongen af Danmark. Da det kom uden for Byen overleverede den høie Chef Regimentet til dets Næstkommanderende, General Jastrow, og hele Linien raabte: Keiser Alexander leve Duelraseriet i Paris har nu ogsaa bemægtiget sig den lærde Stand, og et Blad foreslog nyeligen, at man i ethvert Expeditionsbureau ogsaa burde have en Fægtemester, der kunde paatage sig at afgiøre alle Avis udgiveres Stridigheder. Nyligen udfordrede Malte Bruun og Anger hinanden, og Ugen iforveien sloges den bekiendte dramatiske Digter Dupat med Hr. Martainville, Udgiveren af Journal de Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Efter et under 7de d. udstædt keiserl. østerrigsk Patent ere de samtlige, ved en Overeenskomst med de allierede Magter den østerrigske Keiserstat indlemmede Dele af Jtalien, nemlig Provindserne mellem Mag giøre, Ticino og Pofloderne, samt den paa Poflodens høire Bredde liggende Deel af det Mantuanske, og Landskabet Veltelin samt Grevskaberne Kleven og Bor mio, ophøiede til et Kongerige, under Navn af den Lombardisk-Venetianske. Kongen vorder kronet med Jernkronen og Jernkroneordenen bekræftes En Vicekonge skal repræsentere Kongen og dertil en Ertedertug Johann bestemt. Han er allerede afreist dertil for at modtage Hyldningen og derefter begive sig til Armeen. ) Denne Orden stiftede Kapoleon da han ved sin Kra ning til Konge af Jtalien lod paasætte sig Jernkrenen, der har til Indskrift: "Gud har givet mig den Vee den som monne den antaste Den 21de Apriller Valentin Wilhelm Schenemann, falleret i Hamborg, med 90722 Mk. Bc. og d.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Den 18de April skal den første danske Vestindiefarvære kommet i Sundet med en kostbar Ladning, hvoriblandt 130,000 Pd. Kaffe, og 70,000 Pd. Sukker. Den skal have lagt i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
I Kiøbenhavn udrustes nu en Kinafarer for privat Regning. Skibet har allerede sin Ladning inde og vil i denne Uge gaae under Seil. Mueligt expederes endnu en derfra i dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Ved den 1067 Trækning i Khavn udkom følgende : Ved den 1067 Trækning i Khavn udkom følgende i Nummere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Handelsbet. A. Rosenstand og C. B. Hanberg, Billed, bugger C. P. Gram, Kiøbm. A. Knirsk og C. C. Wihberg, Jfr. K. Andersen, Frøkenerne A. M. v. Sperling, H. E. v. Sperling, F. v. Sperling og L. C. v. Bernstorph. Jfr. A. C. Møller, Stud. Pharm. C. Giern. Stud. J. Lund og P. Laurberg, Kiøbm. N. Ph. Schepelder og R. Clark, Fuldmægtig N. J. B. Schydt. Capit. H. H. E. v. Bulow, Fuldmægtig H. Andersen, Kiøbmand P. Jordan, Jomfruerne P. Hvild og L. Hvild, Handelsbet. C. P. Hirtz og Capt. v. Benzon. Fra Kallundborg til Aarhuus. Stad. C. M. Lund, Cand. Theol. H. Estrup, Frøken Bolt, Seminarist A. C. Wigh, Landmaalingsassistent C.S. Aasted, Landmaalerne Buchhaus, C. Erichsen, N. Juels og D. C. Blumes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Døbte. Den 28de April lod Kiøbmand Jens Røgind døbe en Søn Julius; Fadd. Mad. Frausing jun og Jfr. Ovine Jahnsen, Hr. Kiøbm. P. Funder og L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Politieassistent Olsen. Copulerede. Den 24de April, Kiøbm. J. Jensen, og Jfr. C. Trop. Den 28 er Giørtler C. Henrichsen og Pigen Maren Jensdatter, catasesdaaserne over a 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 3die Maj holdes Gen. Qvart. Forsamling i Polphymnias Selskabelige Section, om Eftermiddagen Kl. 6 slet. Aarhuus den 29de April 1818. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-04-29
Græsning til 20 Stude kan faaes inden 1ste Mai paa Legaardslyst ved Skanderborg, hvorom der kan akkorderes paa Gaarden selv eller paa Constantinsborg med Eieren. Carl Fædder.