JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Storbrittannien. Paa de franske Blades Paastande, at engelske Ingenieurofficerer skulle have ledet Arabernes Jld i Constantine, svarer nu det engelske Blad, Solen: "dette er en svær beskyldning og det er os derfor en desto større Glæde, at vi kunne erklære den for ligesaa falsk som ufornuftig. Vi kunne med Bestemthed forsikkre, at ingen engelsk Jngenieur, hverken med Regjeringens Jndvilligelse eller blot endog med dens Viden har nogen Lod eller Deel i at de Franske ere blevne slagne tilbage. Maaskee stikker der nogen Forfængelighed deri, at de Franske stedse bringe Engellands Navn i Forbindelse med deres Nederlag; de vise os altid den Ære, at indrømme, at vi ere den eneste Nation, der formaaer at lægge en Kapsun paa deres ærgjerrige Planer, idet de altid antage, at de kun blive slagne, naar vi gjøre fælleds Sag med deres Fiender. Sandheden fordrer, at vi berigtige disse falske Anskuelser: vi have ikke indblandet os i Frankerigs Politik og Hensigter i Afrika, vi have ikke gjort Araberne nogetsomhelst Tilbud; vi have været blotte Tilskuere og, er vor Sympathie bleven vakt, da har det altid været til Fordeel for Frankerig, og dog maae de franske Statsmænd indrømme, at, hvis vi ikke byggede paa den franske Regjerings Redelighed, vilde en saadan Undertvingelse af hvilkensomhelst Deel af Afrika blive et for Engelland vigtigt Spørgsmaal. Jstedetfor altsaa hemmeligt at skade det franske Felttog, have vi ikke engang gjort de Forestillinger, hvortil vi vilde være berettigede, hvis vi havde den ringeste Mistanke om at vore Jnteresser kunde sættes i Fare ved Frankerig. Hvad Besættelsen af San Sebastian angaaer, da vil Engelland, imorgen rømme denne Plads, saafremt Frankerig vil garantere den spanske Dronning Stadens sikkre Besiddelse; vi behøve ingen Fæstning i Spanien og vil Frankerig overtyde sig om, at vi ikke ville bemægtige os nogen saadan, hverken for bestandig eller til Sikkerhed for den os skyldige Summas Tilbagebetaling, saa behøver det kun oprigtigen at opfylde Qvadruppeltractatens Bestemmelser."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. London er nu bleven til en Unidet versitetsstad idet det tidligere Universitet nu hedder Universitets=Kollegium og danner i Forening med Kongens Kollegium, hvor John Bell, Engellands største Zoolog, er ansat som Professor i Geologien, det store Universitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Frankerig. Kongens Adjudant, Baron Athalin, er fornylig bleven formælet i Kirken St. Roch, i Dronningens og Prindsernes Nærværelse; under Ceremonien vare Kirkens Døre tillukkede og Man veed ikke, hvem Bruden var.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Den almindelige Mening i Paris for Formælingen var, at Baronen var hemmelig formælet med Madame Adelaide. Hr. Guizot er bleven valgt til Medlem af det franske Akademie og af Kongen udnævnt til Storofficeer af Æreslegionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Hertugen af Remours og Marskal Soult ere ankomne til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Spanien. J Bilbao og dens Omegn er Typhusfeberen udbrudt og anretter Ødelæggelser blandt begge Partiers Tropper. De omliggende Landsbyer udplyndres af Beleirerne, der fordre daglig 24,000 Rationer. Holland. Saavel fra Amsterdam som fra Rotterdam berettes, at der den 25 og 26 December har raset en frygtelig Storm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Polen. Reisende i Polen fortælle om den store Jver, hvormed den russiske Regjering bygger Fæstninger i Landet, for ved en Række af faste Pladser at imponere den oprørske Aand hos Folket. Foruden Warschau, Modlin, Censtokau, amose, Lublin og Grodnov skulle endnu tre andre Pladser befæstes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Fædrelandet. Kongehuset. Med Bekymring berettedes i denne Avis No. 1, at Hs. Majestæt Kongen i Slutningen af afvigte Aar ikke har befundet sig ved det ønskeligste Helbred, noget beroligende er det dog, at Hovedstadens Læger kun ansee Hs. Majestæts Upasselighed for en Forkjolelsessygdom. De den 1 og 2 Januar af Konferentsraad Fenger udstedte Bulletins lyde: "den 1 Januar 1837. Hs. Majestæt Kongen har ikke sovet den første Halvdeel af Natten, formedelst Hoste. Derimod den sidste Halvdeel, til Kl. 7, temmelig bedre." Den 2 Januar 1837. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt bedre Søvn end den forrige. Hosten er mindre voldsom, Feberen ikke saa heftig som forhen. Hs. Majestæt synes, paa Kræfterne nær, at være bedre."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Offentlige Foranstaltninger. J Qvartalsmødet af Nationalbankens Repræsentanter, den 22 f. M., blev fremlagt Directionens Betænkning om Sagen med Finantserne angaaende de 12 Millioner, og dernæst udnævntes en Kommittee, bestaaende af Dhrr. Prof. David, Proc. Haagen og Viinhandler H. P. Hansen, for at udarbeide det Svar, som skal indgives til Regjeringen. - Den Kommittee, som var nedsat for at afgive Betænkning om en Filialbanks Oprettelse i Jylland, indkom med sit Forslag, som gaaer ud paa at oprette et Bankcontoir i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Videnskabelighed. Et anonymt Udfald i Kjøbenhavnsposten paa Hr. Joh. Nic. Høsts Huusret, erklærer Denne for at indeholde taabelige Jnsinuationer, grundløse Beskyldninger og uforskammede Paastande." Han haaber 28de. el derfor, at Jngen, ved et saa usselt Angreb vil bringes til at paatvivle Bogens almindelig erkjendte Hensigtsmæssighed. Collins Tragvedie, Regulus, efter Rector Dorphs metriske Oversættelse, (udkommet her paa Adressekontoirets Forlag), er i denne Tid bleven opført paa det kongelige Theater i Kjøbenhavn. J Aaret 1816 bleve, ved en seenisk Forestilling, som gaves af afdøde Regisseur Clausen, de tre første Akter opførte og modtagne med levende Bifald. Underretsprokurator Holm her i Byen har i Berlingske Tidende indført en Artikel over de høie Optagelsespenge samt Skadeserstatninger i Hegnsanordningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Odense. I Tirsdags aabnede Hr. Dr. Kalkar den forhen anmeldte Række af Forelæsninger over den bibelske Historie for et talrigt Auditorium af Herrer og Damer. Med dyb Begeistring gav han i denne første Time en almindelig Udsigt over den hellige Historie, viste dens høie Betydning, inderlige Sammenhæng i de klangfulde Toner, som overalt gaae igjennem den og vidne om den Guds Aand, der i samme tiltaler alle Mennesker. Som Sagen her var ny, hørtes det skjønne religiøse Foredrag, med spændt Opmærksomhed, og enhver Tilhører fandt sig ei allene tilfredsstillet, men og bestællet af Længsel efter Fortsættelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Befordringer og Afgang. Under Landmilitair=Etaten: Den 30 Novbr. er Eskadrons chirurg ved Livregimentet lette Dragoner, F. S. H. Seidenschuur, tillagt Bataillonschirurgs Karakteer. Den 14 Decbr., Volontair i Generalstabens Bureau, Krigskancellie=Sekretair P. W. T. Hyllested, tillagt Prædikat af surnumerair Kancellist; Sekondlieutenant af Fyenske Regiment lette Dragoner, Baron C. C. v. Schaffalitzky de Muckadell, tillagt Premierlieutenants Karakteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Beltpassage fra den 2 til 5 Januar 1837. Fra Fyen til Sielland. Eleverne A. og F. Moltke samt A. Simonsen; Kontoirist Olivarius; Handelskommis C. M. Schmidt, Kjøbmd. Wege; Discipel W. Abrahamson; Premierlieuten. H. v. Sehested; Hr. Chr. John, Kjøbmd. le Murchant. Fra Sielland til Fyen. Grev v. Petersdorff med Forvalter Bülow, Kand. theol. P. Petersen; Styrmand Sørensen, Kjøbmd. le Murchant; Silke og Klædekræmmer Manheimer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Kjøbenhavns Børs=Kours den 3 Januar 1837. Hamb. 2 M. - k. S. 201. 4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Spec. 202, solgt. til - Mk. - s. Bank-Disconto .... 5 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro og Søn af 1828. 1014101 ½r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 174 1/2 a 175 Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1834. 101 a 101 1 i r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer(u. Rente) 91 ½ 492 R. Sedl. 4 pCt. dito 101 a 101 ½ i Bco. Nationb. Obl. (af Laan 4 Febr., 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 14 Bcomk.) 73 a - L. St. 1820) 102 1/2 4 - Rbd. r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Kjøbenhavns Havnepriser den 31 Decbr. 1836. Hvede, sjæll. 6 Rd. - s. 6 R. 48. Byg, 2eradet Rd. : s. R. : s. dito, lollandsk Rd. - s. 6 R. 16. dito, beradet Rd. : s. - R. - s. dito, langel. Rd. - s. - R. - s. Havre..... Rd. : s. - R. : s. dito, holstensk Rd. - s. - R. - s. Ærter.... Rd. : s. - R. - s. Rug, sjæll.. Rd. - s. - R. - s. Smør, sjæll. Rd. - s. - R. - s. dito, fra Prov. 4 Rd. 32 s.-4 R. 40. dito, fyensk Rd. - s. - - R. - s. dito, holstensk Rd. - s. - R. - s. dito jydsk. - Rd. - s. - : R. - s. dito østersøisk Rd. s. M. - s. dito, holst. 20 Rd. s. 210. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
AVERTISSEMENTS. Aar 1836, Løverdagen den 17 Decbr., blev i den Kongelige Lands=Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Domi Sagen:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Nr. 22 Prokurator Skeel som Actor, contra Tiltalte Skomagermester D. Stentzen, og saaledes Kjendt for Ret:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
De paaankede af Tiltalte, Skomagermester D. Stentzen, om og imod Kjøbenhavns Magistrat, i en til Samme adresseret Skrivelse af 50 Marts d. A., saavelsom i Bladet "Raketten med Stjerner No. 99, 102, 108, 109 og 111 fremførte fornærmelige Udeladelser og Beskyldninger bør være døde og magtesløse, og bør Tiltalte for sit herved udviste Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa bør han og udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og derunder i Salair til Actor, Prokurator Skeel, 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes, Alt under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Forordningen 27 September 1799, § 20, bringes til offentlig Kundskab. Justitskontoiret i bemeldte Ret den 21 Decbr. 1836. Hoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Jfølge æret Anmodning, agter Undertegnede Mandagen, den 9 Januar Kl. 6 at begynde i Odense et populært Foredrag over Astronomien, bestaaende af omtrent 15 Forelæsninger. Saavidt muligt, vil enhver Forelæsning udgjøre et samlet Heelt; dog haaber jeg, uden strængt at følge en systematisk Orden, herved tillige at give en samlet Oversigt over Astronomiens vigtigste Afsnit, om endogsaa Behandlingsmaaden skjelner sig fra den, som maatte følges i et strengere videnskabeligt Foredrag. Da Foredraget ikke forudsætter særegne Forkundskaber, haaber jeg, ligesom ved de i Hovedstaden holdte Forelæsninger, ogsaa ved disse at Forelæsningerne ville beæres med Damers Nærværelse. holdes paa Slottet hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag fra Kl. 6. Adgangsskort, gjeldende for det hele Foredrag, erholdes for 2 Rbd. hos Slotsforvalter Jensen. Dr. G. F. Ursin, Professor Theatret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Fredagen den 6 Januar 1837, Kl. 6 1/2, gives en stor Forestilling i 4 Acter, bestaaende af Linedands med og uden Balanceerstang; Jephyr og Flora, udført paa dobbelt Line af Sødskendene Winther, og til Slutning: Den sorte Genius, eller: Pierrot og Harlequin i China, stor komisk Trylle Pan tomme med nye Dandse, Brydninger m.m., i 2 Akter, af Hr. Laurencon, samt nye Forvandlinger af Hr. Lehmann. Billetterne erholdes paa Forestillingsdagen i Theatrets Billet kontoir fra Kl. 11-1, og fra Kl. 4 Eftermiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
De tre sidste Forestillinger gives Søndagen den 8de, Onsdagen den 11te og Fredagen den 15 Januar. Brødrene Price.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Undertegnede, der har nedsat sig som Skrædermester i Kjerteminde, anbefaler sig til Byens og Omegnens ærede Beboere med alt Arbeide, henligrende til dette Fag. Erhøiliget. Kjerteminde d. 1 Januar 1857. Holger Lindhardt, boende hos Hr. Uhrmager Jantzen. Obs Enhver som maatte være vidende om, hvor forhenværende Meieriebestyrer Martens for Tiden opholder sig, vilde derom behageligen underrette mig. Fyens Stiftamthuus i Odense den 4 Januar 1857. Castenschjold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
En ugift Haugekarl, som forstaaer at passe en Kjøkkenhauge, kan faae Kondition til 1 Mai. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Breve til Præsten Arctander i Klinte bedes adresserede: pr. Bogense." Jernstøberiet i Odense. Jeg Undertegnede anbefaler herved mine Fabrikata, til hvis Soliditet og Hensigtsmæsighed al mulig Flid bliver anvendt. Saaledes forfærdiges flere Sorter større og mindre Kakkelovne og Kølleovne med smagfuldt Udvortes og de fordeelagtigste Jndretninger; forskjellige velindrettede Kjøkkencomfurer; alle Sorter Jern=Tagvinduer, Gryder, Comfurgryder, Pander og Mortere, støbte JernGelændere og Monumenter; alle til Maskin= og Møllebrug henhørende Dele, til Garverier anbefales Bark møller af udmærket Construction, der beviisligen i 9 Timer kan formale 56 Tdr. Bark; ligeledes anbefales fortrinligen alle Sorter støbte Plove og enkelte Dele til Samme. Jøvrigt forfærdiges Alt, hvad man efter Tegning eller Model ønsker udført i støbt Jern. Som ung Begynder, i et vidtløftigt, men nyttigt Fag, anbefaler jeg mig fremdeles til den gunstige Velvillie, som jeg hidindtil har været saa lykkelig at nyde, og som jeg ved muligste Redelighed og Flid skal stræbe at vedligeholde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
NB. Det bemærkes, at jeg indestaaer for mine Fabrikata, samt at alle Sorter gammelt Støbejern kjøbes. eller tages til Ombytning mod Nyt. Ærbødigst. M. P. Allerup. At brændesparende Kiøllesold, uden Rammer, nu NB. kan faaes for 4 Mk. 12 s. til 7 Mk. 8 s. pr. Al., bringes herved til offentlig Kundskab. Ligeledes til meget nedsatte Priser alle Slags Sold og Rensemaskiner, samt finere og grovere Karter m.m. Assens Kongel. privil. Jndustrieanlæg den 1 Januar 1837. Paa Komediehuset. kjøbes Kalkuner og Ænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Fladstrands Østers ere i Dag arriveerte til J. F. Schalburg. Nyborg, 4 Januar 1857. Vildt og Fisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Hos Undertegnede, paa Overgade i Kielderen, kan bekommes forskjellige Sorter Vildt, og hver Dag kan erholdes nylig arriverede udblødt Bergens= og Klipfisk, samt nymalet Sennop. P. wils.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Til Leie. Huset No. 268 tæt uden for Vesterport, bestaaende af 2 Stuer til Gaden, samt Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer, til Gaarden, med tilhørende liden Hauge, er at erholde til Lei førstkommende Paaske Flyttetid. Man behager at henvende sig til Uhrmager Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Ved Tallotteriets 1264 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 15. 33. 20. 25. 79.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Hermed et Tillægsblad. Tillægsblad, til Fyens Stifts Adresse-Avise. 4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Under 5 f. M. tillod jeg mig i et Følgeblad til denne Avis No. 209 at forelægge Publicum nogle Bidrag til Oplysning om Maaden, hvorpaa Veibestyrelsen fremdeeles behandler den fyenske Landmand. Da jeg imidlertid senere er bleven bekjendt med Adskilligt, der, som jeg antager, yderligere viser, hvor aldeles Veimesteren Hr. Kapitain Recke synes at ringeagte og trodse Landmandens Klagemaale, ved fremdeles at fremture i den uforsvarligste Fremgangsmaade, vil jeg endnu engang offentlig hæve min Stemme (ad anden Vei vil jeg ikke klage, thi Erfaring har lært mig, at slige Klager i Aar og Dag kan henligge hos Hr. Kapitain v. Recke til Erklæring, og det er mit Ønske at faae hurtigere Ende paa Sagen), for om muligt at bevirke en Mands Entledigelse, hvem Landmanden ikke kan være tjent med paa en Post, hvilken han, forsaavidt Bestyrelsen af de betydeligste Veiarbeider her i Provindsen angaaer, kun beklæder efter en tilladende Rentekammer=Resolution i Amtmændenes Sted, da disse efter Lovgivningen i Forening med Herredsfogderne ordentligviis ere ansatte som Bestyrere af disse Arbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Da Landeveis=Anlægget i Aaret 1855 nærmede sig Paarup og Willestofte Byers Grund, og Arbeidet formodes fortsat over disses Enemærker i Aar, henvendte Sognefogden for Paarup Sogn tilligemed trende Andre, den gamle Vei tilstødende Grundeiere, sig til Hr. Kapitain Recke med Begjæring, at Veilinien maatte blive afstukken om Efteraaret 1835, for at de i den beqvemme Aarstid kunde opføre nye Hegn for deres Jorder, istedetfor de gamle, der sandsynlig vilde blive borttagne til Veiens Udvidelse, hvorved de opnaaede den Fordeefor sig selv, Veikassen og deres Jorder, at kunne opføre Hegn om Efteraaret, dertil benytte Plantningen af de gamle Hegnstrækninger, og faae Jorderne indhegnede om Efteraaret, som Veiarbeidet over samme skulde fortsættes den næste Sommer. Hr. Kapitainen lovede, som sædvanligt, at Veilinien skulde blive afstukken efter deres Begjæring, men lige sædvanligt holdt han det ei alene Sognefogden, godt bekjendt med Veibetjenten, fik langt om længe, efter megen Tryglen, formaaet en Vei betjent til at afsætte Linien, forsaavidt hans Jorder naaede, men for de trende andre Mænds Jorder, der ei saa godt som Sognefogden kjendte den Vei, man i saa Henseende havde at gaae, blev Linien ikke afsat. Følgen heraf blev, at Sognefogden om Efteraaret fik opført Hegn for sine Jorder, og afbenyttede til sammes Beplantning det levende, som fandtes i de gamle Volde, der faldt ind til Veien. De trende andre Mænd, harmfulde over, at der saaledes blev gjort Forskjel, saavelsom over Veimesterens Forsømmelse, bade atter denne i Vinterens Løb ligefuldt i al Ydmyghed om at foranstalte. Veilinien afsat tidligt i Foraaret, hvilket lige naadigt blev lovet at skulle skee først i Marts. Var dette Løfte bleven holdt, kunde de endnu itide faaet Jorderne indhegnede og Plantningen afbenyttet, skjøndt Efteraaret jo unægtelig er den bedste Aarstid til sligt Arbeide; men dette Løfte holdt han lige saa lidet, som det han gav om Efteraaret; thi Marts Maaned kom og gik, og først sidst i April, da Plantningen ei var til at flytte og Bonden var midt i Vaarsædens Lægning, blev Linien afstukken af en Veibetjent. Deres levende Hegn bleve derefter hen i Sommeren, uden forud at være taxerede, afbrækkede af de Arbeidspligtige (hvem Byrden ogsaa forøgedes for til Tab for det Offentlige, hvorhos Eierne endvidere bleve udsatte for den Ubehagelighed, ingen Hegn at have for deres Jorder, medens der blev anlagt en ny Vei over samme, en større Ubehagelighed end den, der ei kjenden dertil, kan forestille sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-05
Jeg ender nu herved mine Affairer med Veivæsenet, for det gamle Aar, i det Haab, at det nye Aar ikke vil medtage saa meget af min kostbare Tid fra mine egne Forretninger. Skrevet paa Narialyst den sidste Dag af Aaret 1836. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
66 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 6 Januar 1837. Fredagen. Jndhold. Frankerig (Mordforsøget. Officerer sendte til Afrika). Spanien (Utilfredshed i Dronningens Hær). Stor
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
Fædrelandet. Statistik. Tildragelser. Blandinger. Odense. brittannien, Østerrig. Rusland (Nederlag i Cirkassien. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
Frankerig. Kongemorderen Jean Francois Meunier nægter bestandig at have Medskyldige. Sit Navn har han først da tilstaaet, da han blev erkjendt af flere andre Sadelmager svende. Efter en anden Angivelse havde Chefen for et Vexeleerhuus, som i tre Dage ikke havde seet sin Brodersøn og hvem dennes exalterede Jdeer havde indgydt Bekymringer, meldt sig hos Politiepræsekten og forlangt at see Forbryderen, da han troede, at han muligt kjendte ham. Da Vexelereren fik sit Ønske opfyldt, gjenkjendte han strax Broder sonnen og erklærede det ovenomtalte Navn for at være det rigtige. Det synes aldeles vist, at han har Medskyldige; een saadan Person er alt paa Mistanke fængslet og det optagne Forhør har bestyrket Formodningen. - Saaledes lyde de Efterretninger, Man angiver at være Resultatet, af de Forhører, som Hr. Pasquier, Præsidenten i Pairskammeret, har holdt, efterat Kammeret har erklæret sig for en dømmende Ret. Der bliver tilføiet, at Gierningsmanden har erklæret, at han ved Læsning af historiske Værker har indsuget det Had, som han bærer mod Familien Orleans. Han sidder i samme Fængsel, hvor Fieschi sad. Journal des Debats tilføier til Fuldstændiggjørelse af de anførte Detail, at Arrestantens Holdning er rolig, endskjøndt hans Nerver synes stærkt angrebne. Han er af middel Høide, stærkt bygget og har et Hverdagsansigt; hans Pande og hans Øine antyde en vis Grad af Fasthed og Selvtillid. Forresten ligger der en Blanding af Brutallitet og Bestemthed i hans Træk, physisk Kraft, behersket af en indskrænket Forstand saavelsom Mangel paa moralsk Uddannelse, stemple hans hele Væsen. Han har afholdt sig fra alle Skjældsord og alle Bebreidelser, da han blev mishandlet, paa nogle Opfordringer til Anger har han svaret med at trække paa Skuldrene, kun da en General gjorde ham nogle maadeholdende, dybt bevægede Forestillinger, kom der et Udtryk af Rørelse i hans Øine, men det forsvandt øieblikkelig, da der traadte flere Personer til. Et Rygte siger, at han, foruden at være Sadelmagersvend, tillige var en af de lønnede Klappere i Theatrene, samt at hans Navn er Chantu eller Chantrut. Fængselslægen har erklæret, at den Fængslede er befængt med Udslet. Nationalgardisterne, der have undersøgt Kongens Vogn, have fundet to Kugler. Gierningsmanden har erklæret, at han alt siden den 9 August 1830 har grublet over denne Plan. I Deputerede=Kammeret er Hr. Dupin næsten uden nogen Meningsforskiel bleven valgt til Præsident, og Dhrr. Caux, Tascher, Barthe og Hertugen af Castries ere blevne valgte til Sekretairer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
Den nye Expedition til Constantine, skal blive 15,000 Md. stærk og fore en anseelig Masse Skyts med sig; 400 Mand af den nyoprettede Bataillon africanske Skarpskytter, ere alt indskibede til Bona. Fra Oran skrives, at Abdel-Kader og de østlige Arabere atter optræde meere truende. Dhrr. Delarne, Pellion og Foy, Overofficerer i Generalstaben, ere i et holst vigtig, fortroligt Ærinde afreiste til Afrika. En af disse Herrer skal forblive i Algier og de to Andre afgaae til Oran og Bona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
Spanien. De nyeste Efterretninger fra Madrid naae kun til den 19 f. M. Man var dengang meget bange for Uroligheder, og Stemningen blandt Tropperne forvoldte Ministrene den største Bekymring. Alair's Division havde endnu ikke underkastet sig og Man paastaaer, at Generalen af sine egne Officerer imod sin Villie er bleven tvungen til Ulydighed mod Regjeringen. Ogsaa i General Riberos Gardedivision hersker den største Utilfredshed. Tropperne vilde ikke marschere, men forlange at blive liggende i Madrid i Garnison. Alair's Generalstab har indsendt en Petition til Regjeringen om at maatte beholde Generalen, hvilken Bøn dog nok neppe bliver bevilget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-01-06
Storbrittannien. Veiret havde i de sidste Dage af December været saa ugunstigt, at der den 27 i tre Dage ikke var kommen nogen Post til London fra Frankerig og at 40 Poster fra det Jndre af Engelland i to Dage vare udeblevne. Næsten alle de Poster, som den 26 gik fra London, kom den følgende Dag tilbage og der gik det Rygte, at Posten fra Brighton til London med alle Passagererne var gaaet tilgrunde i Sneen. Depescherne til Kongen, som den 26 sendtes til Brighton, kom ligeledes den følgende Dag tilbage. Under disse Omstændigheder standse alle Forretninger og for mange Handelshuse kan Remissernes Udeblivelse have ugunstige Følger.