JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Fra Lissabon skrives den 20 Octbr. Vor Armee er trukken i Kantonerings Qvarteer. Antallet paa de Engelske Tropper er 35000 Mand. Der ere 18000 Md. under Vaaben. - Marmant rykkede frem mod Badajoz, og der bliver reqvireret Pontons og anvenEqvipage i Nærheden af denne Festning, som om manberedie sig til en Jnvation til Alentefo. Vi befæsteElvas. Den 6 Novbr. (Moniteuren.) Conseils Lorderne have givet Tilladelse til at der maae udstædes Lisentser paa Silkes Jndførsel fra Havnene mellem Antwerpen og Havre. Denne Afvigelse fra deres System, formoder man grunder sig paa den Nød de talrige Arbeidere maae lide, fordi de mangle Materialier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Af Breve fra vor Flotille ved Brest, erfarer vi, at den samme Virksomhed hersker ligesaavel i Marinedepartementet i Brest, som i alle andre fiend ligt Haune og at flere Skibe ligge færdige paa den ydere Rhed, for at gaae i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Udtog af et Brev fra Maltha, dat. 29de Septbr. Vi befinde os alle her i Oprørs og Forvierings Tilstand. Artilleriet og de regulaire Tropper have faaet befaling at begive sig til Messina. Artilleriet er allerede indskibet og Tropperne berede sig til at følge bagefter, nogle Søefolk, Jndvalider og Nationalgarden, bliver blot tilbage paa Øen som Garnison. Jmidlertid har vi intet at befrygte saalænge vi endnu kan see een eneste Træefæstning svømme omkring os. - Alle Efterretninger fra Sicilien overbevise os at Anliggenderne nærme sig en Cristo og med hvere derfra ankommen de Skib venter man Efterretning om en vigtig Revolution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Fra Kingston, paa Jamaika, den 30 August. I følge Efterretninger fra Caraccas, var General Miranda midt i denne Maaned opbrudt mod Valencia med 4000 Md. Han angreb Pladsen eftertrykkelig, men blev tilbageslaget med betydelig Tab. Efterat han havde erholdt Forstærkning, gjorde han et nyt Angreb, men blev atter slaget tilbage med et Tab af 500 Mand. Urokkelig i sin Beslutning, rykkede han atter frem, gjorde endnu et tredie Angreb, og Valencias Erobring blev Frugten af hans Anstrængelser. Med Handelen hiinside det Aclantiske Hav, seer det bedrøveligt ud. J Philladelphia finder ugentlig en 30 Bankerottter Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Den Engelske Flaade ved Toulon har lidt meget ved Storm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Blandede Efterretninger. (Af samme Blade.)J en Schweitser Tidende læses følgende Skrivelse til Redacteuren: Børn, den 6te Novbr. Troeværdige, Personer forsikkre, den 4de og 5te Novbr. Kl. 7 om Aftenen at have seet en nye Kommeet; der er mindre end den første var i Begyndelsen, og staaer ost nordost for Bern temmelig høit over Horisonten. Da Synet af 2 Kommeter paa een og samme Tid, er høist mærkværdig, saa ønsker man at erholde flere Beviser for Virkeligheden af samme og skeer denne Efterretning blot forat giøre andre opmærksomme paa denne Gienstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Capitain Ladorini skal ikke være første Opfinder af den Spømme Kappe hvormed han har gjort Experimenter saavel i Overitalien som i Livorno. Den skal være opfunden for 300 Aar siden af den berømte Mader Leonardo da Viner. J Aaret 1785 udgav Brødrene Gerli, Byggemestere i Maylland, en Beskrivelse, over denne Koppe. Ved Hielp af slig en Maskine spadserede den berømte Lunards 188, fra Calats over den 7 tydske Mile brede Haagt mellem Frankrig og England til Dower. Samme Aar gjorde Brøderne Gerli Exprimenter med den i Manza, Paria, i Piacenz, og i Rom a. J Klosternenburg, ikke langt fra Wien, gik de over Donagen og nogle Aar derefter lode de 5 Greunderer med en Tambour i Spidsen spadsere 2 italienske Mile over en Kanal i Maland og alle kom lykkelig til Land i deres Svømmekapper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
I Hamborger Correspandent læses denne Gang en Liste paa 62 Personer, fødte paa Fastlander, som i kort eller længere Tid have staaet i Engelsk Tieneste, men som formedelst Sinds= eller Legemsvaghed nu af Regieringen ere afskedigede og i Maii Maaned bleve udsatte paa Kysterne af Ostfriesland. 5 af dem ere Danske af Fødset, de fleste af berøvrige ere Hanoveranere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Efter Conscriptions Listen af 1811, indeholder Kongeriget Bøhmen 266 Stæder, 100 Forstæder, 295. Markedsflekker, 11,892 Byer, 52, 1702 Huse og 752437 Familier. Befolkningen har siden et Aar tiltaget 27634 Siele og bestod af 3 Mill. 114288, Mennesker foruden de Fremmede. Af disse var 4194. Geistlige, 2082 Adelige, 6405 Embedsmænd og Honoratiores, 15727 Borgere, Haandværke folk og Kunstnere 139369 Bønder og 50629 Jøder. Nær havde Mad. Blanchard blevet et Offer for sin Luftseilads den 27 Octbr. i Rom. J samme Øieblik som hun vilde stige op, tog et heftig Vindstød i Ballonen kastede hende mod Tage og Huse, indtil hun meget forslaaet endelig strandede med Gondellen, paa et Træe, Fra Rig a skrives: Efter en varm og stille Nor gen den 10de August, reiste der sig i Sognene Tarvost- og Pernau en frygtelig Hviroelvind af Vesten, der i sin Retning mod Østen drev en tyk og meget sort Skye for ved sig, oprev Træer og omkastede Huse. Da den gik over Floden Embach tog den en Baad med sig og kastede den paa den anden Side af Floden. Endelig faldt den til Jorden i en kugleformig Skikkelse under et Slags Bragen og Knagen liig Torden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Jndenlandske Efterretninger. caf andre jydske Av s. Udg)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Holstebro den 16 Novbr. I Tirsdag blev den her arresterede forhenværende Seminarist og Skolelærer Frellesen fra Rind, der var dømt fra Livet, for et afskyeligt Mord paa sin Forlovede, som ved ham var frugtsommelig, og som han ikke ville holde Ægteskabsløvet; henretter ved Skarpretteren fra Odense, da maa ingen nærmere havde. Synderen var ganske modloss. Præsten Hr. Büchler fra Stabye, fulgte ham, efter Deliqventens eget Ønske, til Retterstedet. Hans Aflivelse med Øxen var et Øiebliks Sag. Viborg. J Kiøbenhavn koster Spedelys kun 1 Rd. 8 s. Punder og Formlys 1 Rd. 32 s. Pundet. (Her i Viborg koster Spedelysene derimod i Rd. 32 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Man kunde nu billigen ønske en Provideringskommission i alle Kiøbstæder for dog at faae det nødvendigste for nogenlunde Priis.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Nogle bemærkninger Landvæsenet, angaaende. (indf. i R. Ar.) For at hindre Hørren fra at lægge sig, bruge nogle, at faae Bønner med Hørsæden. Naar disse da voxe op med Hørren tiene de samme til Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Naar den engelske Landbrug, fornemmeligen med Hensyn til Rødders Dyrkning, skal blive indført i Randers Amt, maae en stor, veldyrket Gaard, paa flere hundrede Tønder Land, i en middelmaadig Egn, giøre Begyndelsen. Paa den maae en betydelig Deel af Jorden aarligen besaaes med Roer; hvilke kunne anvendes til Foder. Gaardens Eier eller Forpagter maae være villig til, at oplære de Landmænds Børn i Amtet, som sendes ham, saavel i Roddyrkningen, som i Røddernes Opbevaring om Vinteren og Maaden, at anvende dem paa til Foder. At Huusholdning=Selskaber i Randers vil komme en saadan Gaard til Hielp med Anviisning og Frøets Anskaffelse for de første Aar, er ikke at tvivle paa. Den, der vil optage Hedeland til Dyrkning, bør sørge for, at skaffe sig Græs, førend han tænker paa Korn. Dette skeer bedst, ved at saae Roer og anvende samme til Vinterfoder for Faar, af hvilke han maae anskaffe sig det fornødne Antal., Roerne berede Jorden, til Dyrkning af Klever og andre Græsarter og Faarene skaffe ham en Forraad af Giødning, som han med største Fordeel kan anvende til Korn, naar han anden Gang tager Jorden op. Saaer han derimod strax Korn i den opbrudte Jord, kan den første Kierv blive god; men den anden Kierv bliver maadelig, den tredie endnu ringere og saa fremdeles og Græsset bliver borte. Landmanden kan ved Forsøg let overbevise og om, at han feiler, naar han, i at lasse en Vogn, lægger den største Vægt over de forreste Hjul. Han lægge en Sæk fuld af Korn for i sin Vogn og forsøge at trække den, han lægge den samme Sæk over de bagerste Hiul i Vognen og gientage Forsøger, og han vil finde, at han i sidste Tilfælde seer sig lettest istand til at trække Vognen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Telegraf=Efterretninger. Den 15 Nov. Farvandet tat om Skagen troes frit. En fiendtlig Brig krydser imellem Fladstrand og Skagens Pynt. Den 16de, Fiendtlige Seilere ere passerede Skagen, gaaende ind af Kattegattet, en heel Flaade. En Fiendtlig Fregat har ankeret imellem Mariager Fiord og Stavnshoved. - Den 17de. En fleindtlig Fregat sees fra Stævnshoved, gaaet nordlig. En fiendtlig Fregat krydser østlig imellem Limfiorden og Mariager Fiord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Den fra Skagen telegraferede Flaade krydser nordlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
En fiendtlig Flaade krydser imellem Fornæs og Anholt, gaaet syd efter af store Belt. Den 20de. En stendtlig Fregat har ankret imellem Limfiorden og Mariager fiord. En findtlig Flaade sees fra Havknud styrende sydlig, bestaaende af 2 Rangskibe, 2 Fregatter, 3 Brigsger og 37 Koffardieskibe. En fiendtlig Flaade har ankret omkring Seierøe. Den til Ankers liggende Flaade har lettet, gaaet syd af store Belt. En stendelig Fregat og en Brig har lettet imellem Limfiorden og Mariagersiord, gaaet nordlig. De signalerede Seilere have udsat Barkasser eller andre Rofartøier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Ribe. Prædikanterne: I Domkirken paa 1ste Søndag i Advent Hs. H. Hr. Biskop Hjort. J Catharina Kirke Hr. Pastor Sattrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
AVERTISSEMENTS. Den 13de Novbr. ere følgende Kreature indtagne fra Fridericia Mark og staaer i Byens Pantestal, 1) En sort Studkalv omtrent et Aar gammel. 2) En sort Qviekalv, ligeledes et Aar gammel med en hvid Plet i Panden og et Stykke af det venstre Øre, 3) En hvid Qvie 2 a 3 Aar gammel. Eieren kan faae disse Kreature udleverede naar han melder sig jo før jo kiærere og betaler det Avertissement og andre Omkostninger. Fridericia den 20de Novbr. 1811. Ollesen, Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Godt Rørtag faaes tilkiøbs hos Christoffer Hansen, Vognmand. 3000 Rdlr. d. B. B. ønskes til Laans fra nu at til 11te Junii Termin mod suffisant Caution. AdresseContoiret giver Anviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Natten imellem Søndag og Mandag sidstleden eller 6te og 7 Octbr. er af Hillerup Byes Mark bortkommet en gammel fort Hest, 14 Aar, har lidet Stiern og Snup og nogle graae Haar om Hovedet og høire Bagfod liden hvid samt forsynet med det Kongelige Brænde; det er samme Hestsom blev efterlyst forrige Aar i Aviserne tilligemed en bruun Norrebak, som jeg da fandt staaende indtaget hos Arne Nielsen i Moeshuuset i SønderStendeerup Sogn ved Kolding. Formodentlig har den gamle Hest taget sin Tour efter Skovene ved Østerhavet, igien. Hvo som kan give nogen Oplysning om denne, ombedes at tilkiendegive dette til Underskrevne Eier som erkiendtlig godtgjor Uleiligheden og alle medgaaende Omkostninger. Hillerup i Nør Farup Sogn ved Ribe den 23 October gynder Kl. 6 præcise. Peder Kieldsen Seem. r. Söndagen den 1ste Decbr. op R. E. D. föres Pebersvendene af Island. Indgangen aabnes Kl. 5 og Stykket be General Prøven holdes Torsdag Aften Kl. 6. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
J Søndags Aftes den 24 hujus undveeg her af Arresten tvende for Tyverie anholdte og for anden Udaad mistænkte Personer. Den ene, som kaldte sig Johan Freitag, men af den anden blev angivet at hedde Johan Friderik Baumann, var tilsyneladende 50 Aar gammel, liden af Vext, rund af Ansigt med en flad Næse, sort Hovedhaar og Øienbryne; iklædt en graabrun Kiole der hængte ned over den høire Axel som var beskadiget og Armen meget stiv, graa Buxer, Støvler og Hat. Den anden som navngav sig Johannes Sack, var efter Angivende 22 Aar gammel, liden af Vext og klein af Lemmer, langagtig og Koparret af Ansigt, saae ellers godt ud havde lyst Haar, var iklædt en blaae Matrostrøie med blanke Knapper blaae Pantalongs, Træskoe eller Støvler (thi han havde begge Dele) og en sort Hat. Disse Personer, som nu ere pasløse, efterlyses herved med tienstlig Anmodning til Enhver, som maatte antræffe dem, om at anholde disse farlige Forbrydere og derom hertil give Underretning, da de saa strax skulde vorde afhæntede og alle Omkostninger erstattede. Ribe den 26 Novbr. 1811. Blume, pr. Borgem. og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-26
Coves den 22de November. Kiöbenhavnske Bankn. 780 ½ pCto slettere end S. B. For 100 Rd. kvnsk, Bankn. Sl. H. Cour. 16 Rd. For 1 R. dito i S. H. Courant 7 1/2 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Udgives 2 Gange ugentlig i Ribe af Re
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Udenlandske Efterretninger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Fra Jtalien skrives den 9 Nopbr. Alle Efterretninger fra Sicilien tale om den bedrøvelige Tilstand. hvori denne Øe befinder sig. Regieringen er i aabenbar Kamp med Englænderne; Parthieaand hersker blandt Gemyterne; alle Skatter stige; man maae forsvare sig baade mod Fienden og mod Forsvarerne; Arresteringerne blandt alle Stænder, især blandt de fornemmeste Godveiere, fordobler sig; Handelen staaer ganske under Engelsk Jndflydelse; de nødvendigste Levnetsmidler ere uhørte dyre og tildeels slet ikke at faae da Englænderne vedblive at udføre dem; - dette ere Forbude paa en endnu langt skrækkeligere Katastrophe. De Neapolitanere som troede at finde et Friested paa Sicilien ere at beklage Mange af dem vende nu tilbage til Neapel, allene fra 22de til 26 Octbr. kom 500 Reapolitanere tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Da et Centner Havanah Sukker for nærværende Tid koster 280 Gylden og andre Kolonialvahre i Forhold dertil; saa vil de fra Magdeburg over Nürnberg forventende Kolonialvahre ikke mangle Kiøbere i Kongeriget Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Catraccas, den 20de Aug. De forenede Staters General Congres har udgivet en Takkeskrivelse til General Mirande fordi han erobrede Nye Valencia. I Arsenalet fandt han en stor Mængde Munition, 17 Artilleriestykker af stor Kalliber, Proviant for 2 Maaneder og i Skatkammeret 70000 Piastre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Fra Wien skrives den 11 Novbr. Den 5te, 6te og 7de blev der holdt Landdage i Presburg. Saa hur tig efter hverandre har de endnu aldrig før været holdt. Brede fra Bucharest af 28de sige, at man nu neppe kan tvivle paa Freden mellem Rusland og Porten. Der underhandles stærk fra begge Sider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
London, den 6 Novbr. (Af Moniteuren.) En Privatdrev fra Continentet fortæller, at man tever aldacteuren og Forlæggeren N. 9ophol. mindelig. Amerika definctiv tager Frankrigs Parele og at Hr. Barlow synes at bekræfte denne Efterretning; Man føier til, at den Franske Regierings Nærmelse, til Amerika, grunder sig paa dens Ønske at forstørre sin Marine. Den veed at det er vanskelig at passere det Alantiske Hav uden at bemærkes af de Engelske Klydsere; for nu at overvinde denne Vanskelighed, formoder man den af og til vil sende smaae Eskadrer fra de Franske Havne, for efterhaanden at danne en betydelig Sørmagt i de Amerikanske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Af Efterretninger fra Gibraltar synes det som om de Engelske og Spanske Commandantere har tragtet efter at forskaffe sig Transportskibe, for paa dem at indskibe Balleysteros's Armee, dersom Fienden ikke trak sig bort fra dette Korps. De ulykkelige Bønder som søgte Beskyttelse under den Spanske Armee, vare bragte i den yderste Elendighed; mange døde af Kulde, Udmattelse og Mangel paa Livets første Fornødenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
J 4 Dage var det ikke mueligt at faae Vand til Armeen; et halvt Fad kostede halvanden Plaster. Det synes som Franskmændene vil befæste sig i deres Stilling ved St. Roch. De ulykkelige Spanier sulle og første ihiel inden deres Mure.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Man troer almindelig at Scheldeslaaden vil løbe ud og passer derfor nøie paa dens Bevægelser. Flaaden som laae ved Viesingen men som nu er i Danerne, lige ger færdig til at gaae i Søen paa første Vink. Jgaar sagde man, at det var Hs. Majestæts Ministres Hensigt, at ophæve Conseils Ordrerne, eller at modisisere dem saaledes at de forenede Stater ikke skulde have noget at indvende imod dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Proclamationen til Parlamentets Prorogation til den 7de Jan., blev affattet i et Kabinetsraad den 8de Ser som Fløitskibe bevæbnede Fartøier have faaes befaling strax at gaae under Seil til Lissabon. De skal være bestemte til at bringe de Syge af vores Armee i Portugal tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Efter en Skrivelse fra Kingston, er Koffardieskibet Pelicanen, som var bestemt fra Havannah til hiin Havn med 80000 Piastre og 3000 Dubloner, paa Høiden, af St. Elisabeth, taget af Marengo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Skibet Gleanaur er ankommen fra Amerika med Depescher fra Hr. Forster og med Amerikanske Aviser. Sidste indeholder Raporten over Undersøgelserne af Commodore Rodgers Forhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Da Hr. Forster lader sit Huus i Waschinaton møllere, troer man at han vil længe opholde sig der, og hans Ambassade faae et gunstig Udfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Vor Flaade for Vliesingen, Texel, Maas, Elb, og Weser=Mundingerne bestaaer for nærværende Tid af 23 Linieskibe, 4 Fregatter, 13 Corvetter, 7 Brigger, 10 Kuttere og Skonnerter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Blandede Efterretninger. (Af samme Blade.)Alle Officerer, Underofficerer, Vagtmestere og Gemene, som ere fødte paa den venstre Rhinbredde og ere ansatte ved den Kgl. Bayerske Armee afskediges nu og sendes tilbage til deres Fædreneland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Greven af Gottorp lever i Basel meget ingetogen, gaaer sielden ud og og beskieftiger sig meest med Lecture.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Jndhold af et i Constantinopel 1728 opfør Theaterstykke. Helten i Stykket, Caragus, kommer frem med alle de Jnsignier, der tilkomme Guden Lampsacus. J første Act formæles han og fuldbyrder Brylluppet i den ærbare Forsamlings Overværelse. J anden Act føder hans Kone et Barn, der strax holder en lystig Samtale med sin Fader. I tredie Act bliver Caragus Dervisch (tyrkisk Munk) strax efter kommer en frygtelig Drage, der opsluger ham med heele Ordenen. Endelig da Uhyret ikke kan fordøie et saa slet Maaltid, giver det igjen Munken fra sig. Snip, Snap, Snude, nu er Stykket ude. Den fornemste Næringsvei for Jnbyggerne paa den skotske omflydte Klippe St. Kilda, er Fuglefangsten, iblandt andre Maader at fange Fuglene paa betiene de sig ogsaa af Snarer. En Fuglefænger indvikledes med sin Taae i en Snare, styrtede ned af Klippen og blev hængende en heel Nat meer end 20 Favne over Havets Flade, indtil en af hans Naboer hørte hans Skrig og kom og reddede ham. Jndvaanerne af Canton antage Afsætningen af deres skrøbelige Varer (Porcellin) som Maalestok for de en ropæiske Lidenskaber. Naar denne Afsætning tiltager, pleie de at sige: Det forbigangne Aar maae have været meget uroligt i Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
J en Sammenligning imellem Tilstanden i Edinburg 1763 og 1783 hedder det blandt andet: 1763. kiendte man endnu ingen Parfumører. Barberere og Parykmagere vare temmelig hyppige, men faa Frifører. 1783 havde Parfumererne store Boder. Mange af dem lode bekiendtgiøre, at de holdt Biørne, der efterhaanden skulde slagtes, for af deres Fedt at lave finPomader til Herrernes og Damernes Haar. Frisørernes Antal var steget til det tredobbelte. Der indfandt sig en Professor i denne Kunst, som stiftede et Akademie for Frisører, og holdt offentlige Forelæsninger over denne ædle og gavnlige Kunst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Orientalernes Pragtlyst viser sig endog i deres Brevskaber. Keiseren af Candy sendte engang Gesandtere til den hollandske Generalgovernør i Batavia. Deres Fuldmagt var graveret paa et Guldblad i Form af et Cocosblad. Dette laa sammentullet i et med Perler rigtbesat Guldetui, som laa en Gulddaase, der igien var indsluttet i en Sølvbaase, som var forseglet med Keiserens store Segl. Sølvpaasen var igien indsluttet i et Elfenbeensfutteral som laa i en Pung af tungt Guldstof, og for at denne ikke skulde beskadiges, havde man lagt den i en anden Pung af hvidt Kattun, og forseglet denne med Keiserens lille Segl. At Velanstændighed ofte kun beroer paa Vedtægt er unægteligt. Ved Kongen af Bantams Taffel kappes Giesterne om, hvilken af dem der kan ræde meest og stærkest, for derved at vise deres Vert hvor vel Maden, smager dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-29
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. Lollands og f. Av. samt Udg.)(Fortsættelse af Forordningen om en extraordinair Korn og Fourage Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Danmark, for Betaling til Kgl. Tieneste.) s. f. Av. No. 94. 6) for denne Korn og Fourage Leverance staae vedkommende Godseiere til Ansvar, ligesom for Skatterne af deres Godser. Forsaavidt ellers nogen Yder efter betimelig Tilsigelse maatte udeblive med sin Leverance paa bestemt Tid eller Sted, bliver Leverancen strax at foranstalte anskaffet ved Licitation eller, ifald Tiden ikke tillader Saadant, da underhaanden, hvorefter det dobbelte Beløb af den fulde Bekostning paa denne Anskaffelse bliver af Yderne uden nogen Godtgiørelse, uopholdeligen at erlægge til Vor Kasse, og i fornødent Fald hos ham ved de for Skatters Betaling anordnede Tvangsmidler at inddrive. Og paalægge vi iøvrigt Vore Amt mend at have fornødent Tilsyn med, at saavel Kornvarerne, som Høet og Halmen behørligen holdes i Beredskab til Aflevering efter denne Vor Forordnings Forskrifter. 7) Da ved denne Forordning ikkun er udskreven her i Riget den Qvantitet Kornvarer og i Siellands, Lollands og Falsters, samt Fyens Stifter, den Qvantitet Høe og Halm, som er antagen nødvendigen at ville behøves til Vor Tieneste, saa kunne Yderne vente, at disse udskrevne Qvanti eler Kornvarer og Fourage i Aarets Løb fra 1ste Novbr. d. A. til 31te October 1812 ville vorde opkrævede. Skulde derimod noget af det ved denne Vor Forordning i Jyllands Stifter udskrevne Høe og Halm ikke behøves modtaget, ville Vilderom til sin Tid lade Vedkommende underrette, hvilke da derfor heller ingen Betaling erholde. Og da det, deels ved endeel af det militaire Mandskabs Hiempermittering, og deels ved at slaae endeel Kavallerie Heste paa Græs, er i dette Aar blevet mueligt at besvare nogle Qvantiteter af de ved Forordningen af 11 October f. A. udskrevne Kornvarer og Fourage og derved ikke at giøre den nærværende Udskrivning ikke ube tydeligen mindre, end den ellers vilde have bleven, samt det vilde medføre saavel Udgifter for Vor Kasse, som Kiørselsbyrder for Yderne, nu at lade de saaledes endnu uopkrævede Qvantiteter Kornvarer og Fourage af Udskrivningen efter bemeldte Forordning af 11te October f. A. oplægge i Magasiner, saa paalægge Vi vedkommende Ydere endnu til indeværende Aars Udgang at være ansvarlige for disse uopkrævede Korn og Fourage=Qvantiteter af nye meldte forrige Udskrivning. 8 For Resten forholdes i Henseende til den herved udskrevne extraordinaire Korn, og Fourags Leverance og dens Modtagelse, med videre, efter Vore i lige Anledning forhen udgivne Forordninger. Og ville Vi i Betragtning af denne Udskrivning, ikke lade den ordinaire Fourage efter Forordningen af 28de Julii 1784. udskrives for det Aar fra 26de October 1811 til 26de October 1812, ligesom og den ved Forordningen af 5te Dec. 1792 paabudne Oplags=Fourage herved for dette Aar løsgives. - Hvoreftet alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.