JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Foruden Officererne som commanderede de bevæbnede Folk, var ogsaa en Mand tilstede, som var født i Øen Timor af en portugisisk Fader og var her paa Øen forat hielpe Lange i sine Forretninger. Denne Mand forkyndte det samme som vi havde hørt af Solander og da vi tang stille, og ej vidste hvad for en Beslutning vi skulde tage, thi vi indsaae ganske vel, at begge disse Hollandske Factorers Hensigt var at trække Penge fra os: saa befalede han Jndvaanerne at gaae bort igien, saavel dem som allerede vare paa Pladsen, som andre der nu ankom med Qvæg. Capitainen syntes at den gamle Mand, som havde faaet Kikkerten, ikke var fornøjet hermed, han tog ham derfor ved Haanden, og skienkede ham en gammel Soldater-Kaarde; herved fik vi paa engang vunden Spil, Manden tog med den største Glæde imod Kaarden, svingede den nogle Gange over Portugiserens Hoved, og befalede saavel ham, som Officeren, der commanderede Folkene, at sette sig bag ved ham ned paa Jorden. Portugiseren var ganske ydmyg og adlydede uden mindste J modsigelse. Saasnart Jndvaanerne saae at de havde Frihed, at selge deres Vare til os, kom de i Mængde, og forsynede os med alt det hvad vi behøvede forsaa billig Priis, at vi tilsidst kiøbte Stykket af Bøffel=Oxerne for en Flint De Levnetsmidler, som vi fik her, bestode i Qvæg, Høns, Limoner, Cocosnødder, Æg, Hvideløg og en god Forraad af Palm-Sirup. (Fortsættelsen følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Anden Søndag i Faste prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Høymesse. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Tredie Onsdag i Fasten prædiker: Hr. Mag. Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Dødsfald. Frue Obrist=Lieutenantinde Selle Maria Klyver, død paa Gaarden Bierchnæss i Werdahlen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Jndpasserer. Kiøbmand Hr. Nicolai Knutzon fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Udpasserede: De Herrer Lieutenanter Biering og Rosenvinge til Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Efterretning for Publico:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Fra 15de Martii intil nærmere Ordre, oplukkes Fæstnings=Portene om Morgenen Klokken 5, men tillukkes om Aftenen som forhen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Bekiendtgiørelse. De Herrer Directeurer for Mostamarkens Jern-Væk lader herved til enhvers Underretning bekiendtgiøre: At ved bemeldte Værk er at bekomme alle Sorter Støbegods, nemlig: Enkelte Vindovner, store og smaae; Camin=Ov ner, Bagste-Hyller og Brand-Fødder, Grue steens-Plader efter enhers givne Maal, 2 Etage og 3 Etage Ovner, med Taarn eller Tøy paa, efter enhvers Behag, og af nu bekostede nye Moderne Former. Ligesaa godt og vel smi det Stang-Jern og Bohr-Jern, af hvad tykkelse man det forlanger. Ligeledes Model-Jern, Plov-Jern og andet Smide-Arbejde, som efter enhvers Behag kan leveres for billigste Priser, og ligesaa billige som man nu kan have det Søndenfieldske for. Alt ovenstaaende kan bekommes enten nu ved Verket hos Bergskriver Zeyer, eller hos Directeurerne i Trondhiem, General Auditeur Collin og Sr. Christian Jelstrup. Trondhiem den 10de Martii 1783. Lette Kiøbmands Varer, som Fisk etc. modtages for billig Fragt til Kiøbenhavn; ligesaa kan Passagerere melde sig hos Skipper And. N. Thuren. fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Proclama. Efter Begiær fra denne Byes Kiøbmand Hr. Abraham And, som siden 1781 i Følge Kongel. Bevilling har siddet i uskiftet Boe efter hans afdøde Hustrue Madame Christina Semina Wallin, er en Skifte-Forretning begyndt af os som Skifteforvaltere; Thi bliver ved dette Proclama Hr. Ands og Hustrues Debi- og Creditorer med 12 Ugers varsel indkaldede, at møde for os i Skifte=Retten, de første, at betale deres Gield til Boet og de sidste, at indkomme med deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Trondhiem den 13de Martii 1783. Nissen. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Til almindelig Efterretning bekiendtgiøres herved at følgende Skifter her under Guldahls Jurisdiction beroer under Slutning, nemlig: J Røraas Sogn, efter Jørgen Pedersen Rigelsøen og Enken Elisabet Schautgaardbrechen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
J Aalens Tinglang, under Holtaalens Præstegield efter Joen Nielsen Haugens Hustrue, Sigri Joens Datter, efter Engebret Olsen Jens aas, efter Jven Monsen Giersvold, efter Peder Joensen Eidet, efter Anders Bersvendsen Løeberg, efter Elisabeth Endres Datter, Joen Jonsen Li ens Hustrue. Efter Biørn Olsen Eidet, efter Marrit Peders Datter Holden, Peder Joensens Hustrue. Efter Anders Olsen Almaas. J Singsaas Tinglang, under ditto Præstegield, efter Pedersen Winsnes, efter Hans Ellingsen Hugaas. J Hørrig Sogn, under Støerens Præstegield, efter Ung-Karl Jens Pedersen Foss, efter Jngeborg Peders Datter, Bersvend Røschaft Brautens Hustrue, efter Enken Jngeborg Gylbachen og efter Joen Andersen Løeberg. J Melhuus Præstegield, efter Arnt Engebretsen Eidsmoen, efter Niels Arntsen Børten og efter Enken Jngeborg Joenlundet og endelig endnu i Horrig Sogn, efter Peder Andersen og Helle Lars Datter Krochstad Øyen. Den eller Desom noget i disse Sterboder haver at fordre, ville derom inden en Maaned melde sig hos mig, som Skifte-Forvalter, med saadanne Beviser, som Loven ædsker efter død Mand, indretted i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de November 17. Haavien den 19de Februarii 1783. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Alle de, som enten ere skyldige til eller have at fordre i Sterbboet efter afdøde Kræfter PeterHaftorsen Stuberg, indkaldes herved med 3 Maaneders Varsel, fra undertegnede Dato, og med lige Varsel indkaldes dette Stervboeds Arvinger, for at observere deres Tarv og Bæste, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Trondhiem den 14de Februarii 1783. Nissen. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Til Kiøbs forlanges. Den Geistlige Kalender for afvigte Aar 1782 forlanges til Kiøbs fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Til Kiøbs. Povel Juels Gode Bonde, en meget nyttig Bog for alle Landmænd i Særdeleshed, og tillige forøget og forbedret med adskillige nyttige befundne Forsøg ved Landbruget af Velærverdige, Hr. Hans Tode, Sognepræst til Lexvigen, er nu efter Commission at faae til Kiøbs hos Taxadeur Tonning her i Byen for 16 s. Exemplaret, hvoraf et hvert bestaar af 14 Ark i 8vo, og er tillige smukt indhæftet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
En nye Svensk Slæde er at faae til Kiøbs hos Nordqvist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Da jeg agter under Haanden at bortselge min ejende Gaard og Grund paa Løkken beliggende, hvor Liebhaberne behager at tage Gaarden i Øiesyn og med mig om Kiøbet afordere. Trondhiem den 6te Martii 1783. Simon Raade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Bortkomne Sager. Onsdagen den 12te Martii er paa Aust=Myrerne tabt et fransk Guld Lomme-Uhr; Finderen ombedes at levere samme paa Adresse=Contoiret imod en Douceur og hvorfra Eieren anvises, som tillige har Formodninger om, at Uhret er fundet af en Bonde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-14
Bøger. Foruden de Bøger, som tilforne have været at bekomme hos S. T. Hr. Kammeraad Wahl. og af ham i disse Blade ere blevne opregnede, kan nu tillige hos mig faaes: Snedorffs samtlige Skrivter, Sebaldus Nothankers Levnet og Meeninger, Upartiske Tanker og Land-Oeconomien i Dannemark, Nöthige Erinnerungen an die Leser der Voltairischen Schriften uber die neue Køpigliche Wittwenkasse, M. der meine Reisen, Geschichte der Steinkohlen und des Torfs; Die Fischjagd; Bedenken uber die Frage, wie dem Bauernstande Freyheit und Ejgenthum in den Landern, wo ihm beydes fehlet, verschaffet werden konne; Döhlers Abhandlung von Domainen, Contributionen; Briefwexel zwischen Prinz Gustav von Schweden und Graf von Scheffer; Oesterreichs Beschreibung der Gru pen, Statuen etc. velche die Sammlung des Kønigs von Preussen ausmachen. Abhandlung von Haaken als einem vorzüglichen Ackerwerkzeuge; Der Juristische und Medicinische Charletan; Førsters Einleitung in die Cammeral=Policeyund Finanzwissenschaften; Ludvig von Hess Staats schriften; Anekdoter om nannkunnige och markwardiga Svenska Man; Ebauche pour donner une Idee de la forme du Gouvernement de Gempire de Russie. O. F. Paasche. Sprogmester ved den borgerlige Skole.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Fortsættelse af No. 11. over Øen Savn. Den Savn ligger omtrent i 10 Gr. 35 Minut. Brede og 237 Gr. 30 Minut. væstlig længde. Den er saa lidet bekiendt i Europa, at den ey findes tydelig paa noget Landkort, ikke heller staae de øvrige af disse Øer paa deres rigtige Sted. i Kortene. Den er fra Østen til Vesten omtrent 8 Mile lang, dens Brede kunde vi en undersøge, siden vi ikkun var ved den nordre Side. Foruden den Havn, hvor vi kastede Anker, findes endnu to andre. Kysten er lav, men i Midten af Landet saae vi temmelig høye Bierge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Vi ankom her ved Enden af den tørre Tid af Aaret, da det ikke havde regnet i 7 Maaneder og vi hørte, at der ikke fandtes en eneste Bæk af fersk Vand paa heele Øen, naar den tørre Tid varede saa længe, men ikkun nogle faa Kilder. Desuagtet kan man dog ikke forestille sig en behageligere Udsigt, end den, som dette Land presenterede for os i Skibet. Sletten ved Stranden stod fuld med Cocos-Træer og en Art af Palmetræer, som kaldes Areca. Biergene vare indtil Topperne bedækkede med en tyk Skov af Træer, som kaldes Vifte-Palme-Træer. Hvor smuk ellers Udsigten nu var, saa maa den dog være ulige smukkere, naar Tørken ikke er saa stor, og enhver liden Plet imellen Træerne er bedækket med grønne Planter; Saadant et Syn kan endog neppe den giøre sig et Begreb om, som kiender de prægtige Træer, med hvilken Naturen har udsmykket disse Egne af Jorden. Den tørre Tid begynder i Martii eller April, og endes i October eller November. De fornemste Træer paa denne Øe ere Vifte, Palme-Træet, Cocos-Tamarinde-Limon-Pommerands- og Man grove-Træer. Af andre spiselige Planter fandt vi Maiz eller Jndiansk Korn, Guineisk Korn, Riis, Hirse, Callevansser og Vand=Meloner. Vi saae ogsaa et Sokker=Rør og nogle Europæiske Hauge-Vexter, især Sellerie, Majoran, Feninkel og Hvidløg; samt Betel, Areca, Tobak, Bomuld, Jndigo og lidet Caneel. Det sidste syntes ikkun at være plantet her som en Raritet, og vi tvivlede endda, om det virkelig var det ægte Caneel-Træe, siden det er bekiendt, hvor omhyggelig Hollænderne soge at forhindre, at Specerierne ikke maa findes paa andre Stæder, end der hvor deres egentlige Fædreneland er Foruden de omtalte, ere her endnu adskillige andre Arter af Frugter, iblandt andet en sød Frugt, hvoraf i Vestindien laves en bekiendt sød Sauce, og en liden aflang grøn Frugt kaldet Blimbi, som har en behagelig Syrlighed. Den spisees ikkun kogt eller indsyltet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Af tamme Creature findes paa dette Land: Bøffel-Oxer, Sviin, Faar, Gieder, Duer, og andre Fugle og Høns, Hæste, Æsler, Hunde og Katte. Af Bøffelerne vare mange saa store, som de største Oxer i Europa, men de veyede ikkun halv saa meget som Europæisk Qvæg af lige Størrelse. Dette kommer af Tørken, naar denne holder saa længe ved, som den Gang, da vi vare paa Landet, bliver Qvæget saa maver, at der paa en heel Oxe ikke findes et eneste Lod Fet, dog er det Kiød, der er paa dem saftig og got. Hæstene ere smaae, men muntre og hurtige. Jndvaanerne, ride uden Sadler, og bruge et Reeb i stæden for Tømme. Faarene ere af den Art, som i Engeland kaldes Bengalske Faar, og have ikke Uld, men Haar som Gieder, Kiødet er mavert og slet. Svinene ere meget fede, de fores med de udvendige Bølge af Riis, som kommer i Palm=Sy rup, blandet med Vand. Undertiden findes her Skildpadder, hvilke her saavel som andre Steder holdes for en lækker Spise. Jndvaanerne ere mestendeels af lave Statur, i sær ere Fruentimmerne meget. smaae, men tykke. Deres naturlige Farve er mørkebrun, og deres Haar sort, men ey kruset. Der var ingen Forskiel at see paa fornemme og ringe Folk, i henseende til Farven, da derimod paa Øerne i Sydhavet fattige Folk, som ved deres Arbeyde ere udsatte for Luft, og Soel, vare ganske brune, og de fornemmere derimod mestendeels saa hvide som Enropæer. Mands-Personerne ere overalt velskabte, sterk og muntre. Mandfolkene fæste deres Haar midt paa Hovedet med en Kam. Fruentimrene, binde det i Nakken den kort tyk Dusk Begge Kiøn lade ikke voxe Haar under Armene, men rykke det ud altsammen med Roden. Det samme giøre Mandfolkene ved deres Skiæg. Fornemme Folk have derfor altid en liden Sølvtang hos sig, som ved en Snor hænge ned af Halsen dog lade nogle en liden Knebelbart, voxe, Saavel Mandfolk som Fruentimmer ere klæde i blaae Cattun, de farve Garnet, og da Farven ikke accurat er af lige Skattering, saa seer det i Tøyet ud som Bølger eller Skyer; De forfærdige Tøyet selv, og to Stykker, af hvilket et hvert er 6 Fod lang, og 4 1/2 Fod bred, ere nok til en fuldkommen Klædning. Et af disse Stykker binde de om Hofterne og med det andet bedække de Overlivet. Den nederste Rand af det første Stykke trække Mandfolkene mellem Laarene fast sammen, den øverste sidder noget løs, saa at den seer ud som et Bælte, der ganske løs er bunden over Liver, og bruges af dem, som en Lomme, hvor de have deres Kniv og andre nødvendige Ting. Det andet Stykke Cattun trække de bag igiennem dette Bælte, begge Enderne gaae over Ryggen ned paa Brystet ind i Bæltet, hvor de giøres faste, paa denne Maade kan de bedække Overlivet meere eller mindre, ligesom de enten udbrede de to Ender af Stykket eller folde dem sammen. Armene, Benene og Fødderne ere altid blotte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
(Fortsættelsen følger.) Ønske. Til Al. d. 20de Martii 1783. Dydigste, see i min Siel, Varme Ønsker for dit Vel; - i Dag, ved Almagts-Haand, Knyttes skal dit Elskovs=Baand; Jeg da - Bedste. - ønsker Dig; Lev bestandig lykkelig!! - C. F. 3 Søndag i Faste prædiker, formodentlig. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Høymesse. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
4 Onsdag i Fasten prædiker. Hr. Dr. Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Copulerede. Hr. Foged Henning Junchans Wedege og Frøken Abigael Hammond copulerede paa Gaarden Haacher i Opdahl den 20de Martii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Dødsfald. Hr. Magister Hans Bull, Sogne-Præst til Klæboe, død den 18de Martii i sit 44de Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Jndkomne Skibe. Skipper Jngebrigt Bugge fra Christiansund, med et lidet Partie Kiøbmands Vahre. Efterretning for Publico:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Det Kongelige General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium haver, under 11te Martii 1783, tilskrevet Stiftet saaledes: Saavel af det Udenlandske Departements indhentede Erklæring angaaende den Bekiendtgiørelses Autenticite, som den Franske Consull i Helsingøer har ladet indføre i Addresse=Contoirets Avis den 24de sidstl. lydende saaledes: De Brosseronde Fransk Consull i Danmark har den Ære herved efter hans Hoffs-Ordre forud at underrette de Danske Handlende, at Fredens Slutning sætter igien de i Frankrige forbydende Love i Kraft, og at Til- og Indgangen til de Franske Colonier er og herefter skal være alle de fremmede Skibe forbudt, undtagen de som maatte være reiste førend de præliminaire Artiklers Underskrift, hvilke Gouvernørerne have Ordre til at tillade Indgang der, som forhen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Som og af den i Bourdeaux værende vice Consull Børgaards Skrivelse af 8de hujus, er Collegium underrettet om, at det nu i Frankrige ikke længere tillades fremmede Nationers Skibe, at handle paa de Franske Øer og Colonier, men at saadan Handel er for Fremtiden det Franske Flag allene forbeholden." Hvilket, til de Handlendes og Søefarendes Efterretning herved bekiendtgiøres. fra Trondhiems Raadstue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Bekiendtgiørelse. De, af de Herrer Handlende her i Staden, som endnu ej til mig have afleveret de i Behold havende Medicamenter, Simplicia og Composita, efter det Kongelig allernaadigste Reskript af nyde Januarii d. A. som i disse Efterretningers No. 6 er bekiendtgjort, anmodes hermed inden denne Maaneds Udgang, at indlevere samme til mig under Forsegling med hosfølgende Specification, mod saadan Betaling, hvorfor samme ved første Jndkiøbs=Priis kan haves og de siden anvendte billige Omkostninger; da det skulle være mig ukiæt, om nogen efter den Tid, paadrager sig Uleilighed. Trondhiem den 19de Martii 1783. Johan Friderich Ackermann.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Da jeg med det første tænker, at reyse her fra Stædet, saa anmodes herved alle de, som hos mig have bekommet Varer og endnu skylder for samme, at indfinde sig med Betaling, da jeg ellers bliver nødsaget, at indtale samme paa lovlig Maade, Peter Lyders.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
De Herrer Directeurer for Mostammarkens Jern-Væk lader herved til enhvers Underretning bekiendtgiøre: At ved bemeldte Værk er at bekomme alle Sorter Støbegods, nemlig: Enkelte Vindovner, store og smaae; Camin Ov ner, Bagste-Hyller og Brand-Fødder, Grue steens=Plader efter enhers givne Maal, 2 Etage og 3 Etage Ovner, med Taarn eller Tor paa, efter enhvers Behag, og af nu bekostede nye Moderne Former. Ligesaa, godt og vel smi det Stang-Jern og Bohr-Jern, af hvad Tykkelse man det forlanger. Ligeledes Model-Jern, Plov-Jern og andet Smide-Arbejde, som efter enhvers Behag kan leveres for billigste Priser, og ligesaa billige som man nu kan have det Søndenfieldske for. Alt ovenstaaende kan bekommes enten nu ved Verket hos Bergskriver Zeyer, eller hos Directeurerne i Trondhiem, General Auditeur Collin og Sr. Christian Jelstrup. Trondhiem den 10de Martii 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Proclama. Efter Begiær fra denne Byes Kiøbmand Hr. Abraham And, som siden 1781 i Følge Kongel. Bevilling har siddet i uskiftet Boe efter hans afdøde Hustrue Madame Christina Semina Wallin, er en Skifte-Forretning begyndt af os som Skifteforvaltere; Thi bliver ved dette Proclama Hr. Ands og Hustrues Debi- og Creditorer med 12 Ugers varsel indkaldede, at møde for os i Skifte=Retten, de første, at betale deres Gield til Boet og de sidste, at indkomme med deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Trøndhiem den 13de Martii 1783. Nissen. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Da Skifte-Gamling efter min Sl. Fader, afgangne Hr. Oberst=Lieutnant Jsaac Georg, Coldeviin er berammet først i Julii Maaned, og Skiftet med Samfrænder formodentlig med det samme kan sluttes; Saa ville de behage, som med dette Boe maatte have noget at bestille, i forveien at henvende sig enten til min Broder Hr. Lieutnant G. F. Coldevin paa Frosten, eller og til mig da enhver skal vederfares hvad Ret er. Byenæss Præstegaard den 20de Martii 1783. Just Wiide Coldevin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Til Kiøbs forlanges. Den Geistlige Calender for afvigte Aar 1782 forlanges til Kiøbs fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Bortkomne Sager. Fra et Kiøkken her i Byen er bortkommen et Strygjern, skulle det falbydes, ombedes at anholde det og melde det paa Addresse=Contoiret Bøger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-21
Foruden de Bøger, som tilforne have været at bekomme hos S. T. Hr. Kammerraad Wahl. og af ham i disse Blade ere blevne opregnede, kan nu tillige hos mig faaes: Snedorffs samtlige Skrivter, Sebaldus Nothankers Levnet og Meeninger, Apartiske Tanker og Land-Oeconomien i Dannemark, Nöthige Erinnerungen an die Leser der Voltairischen Schriften uber die neue Kø der bigliche Wittwenkasse, M. : meine Reisen, Geschichte der Steinkohlen und des Torfs; Die Fischjagd; Bedenken uber die Frage, wie dem Bauernstande Freyheit und Ejgenthum in den Landern, wo ihm beydes fehlet, verschaffet werden konne; Døhlers Abhandlung, von Domainen, Contributionen; Briefwexel zwischen Prinz Gustav von Schweden und Graf von Scheffer, Osterreichs Beschreibung der Gru pen, Statuen etc. velche die Sammlung des Kønigs von Preussen ausmachen. O. F. Paasche. Sprogmester ved den borgerlige Skole.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-28
Fortsættelse af No. 12, over Øen Savn. Fruentimmernes Klædedragt er lidt forskiellig fra Mandspersonernes, af det de den øverste Rand fast om Livet, og Stykke som bedækker Underlivet, trække lade den underste gaae ned til Knæerne som et Skiørt. Det andet Stykke gaaer i steden for at trækkes igiennem Bæltet, tvers over Brystet og giøres fast under Armene, Fruentimmerne gaae med bart, Hoved, men Mændene bruge en Art af Turban, som enten bestaaer i et Silketørklæde eller fiin Cattun og Netteldug. Ogsaa denne Nation er et Beviis paa, at Menneskene i Almindelighed finde Fornøyelse i at pyntes, thi de bruge mangfoldige Prydelser. Nogle af de Fornemme have Guld-Kiæder og Halsen, som dog ikkun bestod af Metaltraad, der var belagt med Guld, andre havde Ringe paa Fingrene, men de vare saa forslidte, at deres Familie nok havde eyet dem fra gamle Tider af. Begge Kiøn bruge Hals= og Arm Baand af Glas-Coraller, Fruentimmerne brugte nogle Snore Coraller som et Belte og Livet. Alle Jndvaanerne havde Huller i Ørene, dog saae vi ikke en eneste med Ørenringe. Saavel Mandfolk, som Fruentimmer gik altid med det samme Slags Klæder, Kongen og hans Minister undtagen, som begge havde en Art af Slabrok paa af trykt Cattun, den ene af dem tog engang imod os i en hviid sort Stoffes Stats Kiole. Nogle Drenge paa 12 til 14 Aar, havde Ringe af tyk Metaltraad, der, i en Spirallinie, vare vundne om Armene over Albuen, og nogle Mænd havde Elfenbeens Ringe, som vare 2 Tommer brede og over en Tomme tykke. Disse Personer vare Sønner af Rajas eller Fyrster, og bare denne besværlige Prydelse som et Tegn paa deres fornemme Byrd. Snart alle Mandfolk havde deres Navn indtrykt i Huden paa Armeene med sorte Træk Fruentimmerne havde saadanne Linier i Skikkelse af en Firkant lige under Albuen. De berettede os, at Jndvaanerne i Naboe-Øerne vare tegnede med ligesaadanne Cirkler paa Halsen og Brystet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-03-28
Det er besynderligt, at denne Skik bruges snart i alle Verdens Deele fra NordAmerica af, indtil Øerne i Syd=Havet. hvor vi i det forrige Aar havde seet disse Tegn. Husene paa denne Øe ere alle af lige Bygning, og ikkun forskiellige i Størrelse; de største ere vel 400 Fod lange, og de mindste ikke over 20 Fod. De hvile paa Pæle eller Stolper, som staae omtrent 4 Fod over Jorden; paa disse Pæle ligger et Gulv af sterke Bræder, paa Gulvet staaer andre Stolper, som bære Taget, dette løber fra begge Sider, skraas ned, og er tækket med PalmeBlade. Taget gaaer ned indtil 2 Fod fra Gulvet, og rager ligesaa langt frem ved Siderne. Et saadant Huus er efter Længden inddeelt i 3 lige Dele, den mellemste Deel er ved Bræder rundt omkring afdeelt fra de øvrige, iblant ere ogsaa ved Siderne et eller to smaa Kamre, al den øvrige Rum er aaben. Værelset i Midten merkede vi, var Fruentimmernes Bolig. Jndvaanerne spise alle Arter af tamme Creature. Deres behageligste Kiødmad er Svine=Kiød og efter dette Hæste=Kiød, herpaa kommer Bøffel-Kiød og Høns eller Fugle. Hunde og Katte have endnu Fortrinet for Faar og Gieder. Fisk spise de sielden, undtagen naar nogen for sine Forretningers Skyld maae opholde sig ved Søen. J saa Fald har enhver sit Kaste-Garn, som han binder om Livet, og fange Fisk dermed, naar Leylighed gives.