JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Jndenlandske Efterretninger. Under 5te d. M. har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade entlediget Geheimeconferentsraad, Kammerh. Grev Reventlow Criminil, fra hans Post som Præsident for det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli, samt derhos allern, udnævnt 1ste Deputeret i Rentekammeret, Kammerherre Grev Moltke, til Præsident for bemeldte Cancelli. J en særdeles talrig Forsamling af Odense Byes Jndvaanere oplæstes i Torsdags Eftermiddags paa Raadhuussalen et af en dertil udvalgt Comitee forfattet Andragende til Stænderne, som fraraader det disse forelagte Lovudkast om almindelig Værnepligt. Med uddeelt Bifald vedtoges Andragendet, og forsynet med 517 Underskrifter er det alt afsendt til Roeskilde Ved Valget paa den i det almindelige Studentermode besluttede Comitee til at tage Standens Forhold til den almindelige Værnepligt under Overveielse have efterfølgende Herrer erholdt de fleste Stemmer: Cand. jur. C. Liebe, Cand. philos. C. Ploug, Prof. jur. F. Krieger, Overauditeur C. Hall og Cand. philos. P. Zahrtmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
J Forening med hvad vi i Mandags-Avisen meddeelte om Gade-Optøierne i Kiel, tilføie vi idag, efter kieler Corspdbl." af 3die de, at en Deel af de meest anseete Jndvaanere have, for at forhindre, at det ikke skulde gaae til det Yderste, sendt en Deputation til Oberstl. Høegh, der forestillede ham Jndvaanernes Bekymring bad ham at træffe de allermildeste Anordninger og tilbød tillige Borgernes Medvirkning til at afvende Excesserne. Oberstl. Høegh svarede meget venligt herpaa, at han havde givet de mildeste Befalinger og var rede til yderligere at formilde dem, samt modtage Borgernes Understøttelse Masserne bleve forøvrigt først adspredte, da Patrouillerne ganske trak sig tilbage, og de gik hver til Sit, efter at flere Leve vare udbragte. Rivninger mellem Soldaterne og Folket have slet ikke fundet Sted; der herskede derimod den fredeligste Stemning blandt dem; Excesser efter den 1ste dennes om Aftenen ere heller ikke forefaldne. Jfølge samme Blad af 5te havde man den 3die afholdt en Borgerforsamling for at raadslaae om Midlerne til fremtidigen at forebygge de ved Bevægelsen i de sidste Dage stedfundne Krænkelser af Enkelte. Man besluttede at lade Borgerne virksomt træde op og oprette en Borgervagt, da man Dagen iforveien havde gjort den militaire Chef dette Forslag, der var blevet gunstigt optaget. Til Politiet og den militaire Chef sendtes en Deputation, der tilbød Borgernes Virksomhed, naar alle militaire Patroniler holdtes borte. Dette Tilbud modtoges, og om Aftenen udsendtes ingen Soldater, men smaa Afdelinger af herværende Jndvaanere, der vare kjendelige ved hvide Bind om høire Arm, gik gjennem Gaderne. Store Menneske masser vare forsamlede i disse, dog gik de rolige gjennem dem, uden at forstyrre Nogen, og efter nogle Timers Forløb adspredte de sig aldeles. I en Forsamling den 5te talte man om at stille en Caution for Advocat Olshausens Befrielse, og det besluttedes at gjøre et saadant Skridt. (B. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Det danske Hof har hos Professor Rørbye bestilt et Prospect af Slottet i Stockholm og hos Gertner Portraiter af den svenskenorske kongelige Familie. Den førstnævnte Kunstner er allerede hjemkommen fra en Reise til Stockholm, hvor han har gjort de for sig Værk fornødne Forarbeider; den Sidste vil afgaae til Stockholm henimod den Tid, da det svenske Hof atter vil samle sig i Hovedstaden. (Nord. Lit-Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Den forhen bebudede Folkefefest blev afholdt i Tirsdags den 8de de paa Ravnsborg Slotsbakke ved Lollands Nordkyst, omtrent 2 Miil fra Nakskov og ligesaa langt fra Mariebo, og var begunstiget af det herligste Veir, hvorfor ogsaa Mængden af de tillands og tilsøes sammenstrømmede Gjæster langt overgik alle Forventninger. Skjøndt dette store Antal, som vi have hørt anslaae til omtrent 10,000 Mennesker, gjorde enkelte Deele af det iøvrigt fortrinlige Arrangement utilstrækkelige, da der næsten ikke blev Plads til at dandse og der snart blev Mangel baade paa Spise= og Drikkevarer, herskede dog hele Tiden en almindelig ved ingen Uorden og intet Uheld forstyrret Glæde og Munterhed, som er den bedste Borgen for, at saadanne oplivende og vækkende Sammenkomster i de følgende Aar ville blive gjentagne, forhaabentlig ogsaa her paa Falster. Fra den opreiste Tribune holdtes større Taler af Stedets Sognepræst Magister Boisen i Vesterborg, Pastor Wegener i Halsted, forhenværende Skolelærer R. Sørensen og H. Olesen i Sæd dinge. Desuden blev under Middagsmaaltidet udbragt en Mængde Skaaler med passende Smaataler, og Sange afsungne, som tildeels vare forfattede til denne Leilighed og samlede i et lidet Hefte. En udførligere Beretning om denne smukke Fest, hvorved baade den opløste lollandske Landboforening, fra hvem Forslaget er udgaaet, som i Særdeleshed Festcomiteen, have erhvervet et varigt Krav paa Taknemlighed, haabe vi at kunne meddele i næste Nr. Kjøbenhavns Børscours den 8de Septbr. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 1/2 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 197 1/2 a 198 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 473 a 472 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 104 1/4 a 104. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 85 1/2 a 86, Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank=Actier 177 1/2 a 177 1/2 Rbd. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 77 a 79 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Udenlandske Efterretninger. Det franske Pairskammer har fældet Dom i Anledning af det seneste Mordattentat paa Kongen. Forbryderen, Joseph Henry, et forskruet, sindsforstyrretMenneske, der stadig paastaaer at have begaaet Attentatet af Livslede, for at vorde grebet i Gierningen og straffet med Døden, blev ikke, hvad man skulde synes at være det Retteste, henviist til et Galehuus, for der at bevogtes, men dømt til Tvangsarbeide paa Livstid. Hanhar imidlertid besluttet, at ansøge Kongen om at Straffen maa blive forandret til Landsforviisning, og kan maaskee haabe dette, eller idetmindste at see den formildet til Jndespærring i Fortet Mont St. Michel. Ministrene have alt været forsamlede i Tuilerierne, for at raadslaae om Henrys Benaadning; men man udsatte Beslutningen, da Henry i en forseglet Billet, som han vilde først skulde aabnes efter hans Død, skal have henviist til nogle Papirer, han har nedgravet i Gaden Limoges, og af hvilke, blandt andre Oplysninger, det skal fremgaae, at Pistolerne kun have været ladte med løst Krudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
J Spanien udrustes i denne Tid en Expedition, der under General Flores skal afgaae til Sydamerica, med hverken meere eller mindre end den Hensigt, at erobre Republiken Enador. Der hverves Deeltagere hertil baade i og udenfor Spanien, saasom i Jrland, hvortil Gen. Flores's Adjutant, Jrlænderen Oberst Wright, er afsendt for at forøge Expeditionscorpset med 1500 af sine Landsmænd. Pengene til Expeditionen udredes, som man paastaaer, af Enkedronning Marie Christine, der skal have udseet Eucuador til et Kongerige for hendes ældste Søn af Ægteskabet med Munnoz. Ved Castignano (i den toscanske Maremma) har den 14de August aabnet sig en ny Vulcan, hvoraf de nærmeste Følger have været et frygteligt Jordskjælv, der har bragt Skræk og Sorg over en Deel af dette ellers saa velsignede Land. Værst medtaget derved synes Egnen ved Caseiana-Badene, omtrent 15 Miglier sydlig for Pisa og 16 Miglier østlig for Livorno, at være, og navnligen Byerne Luciana, Lorenzana og Orciano. Paa sidstnævnte Sted skulle alle Husene, omtrent 130, paa et eneste nær, tilligemed Kirken være styrtede sammen, hvorved mange Mennesker ihielsloges og endnu flere lemlæste des. Jndtil den 16de om Aftenen var fra disse Egne 62, Qvæstede indbragte til Hospitalet i Pisa, næste Dag indtraf atter et Læs Ulykkelige, og omtrent ligesaa mange Personer vare bragte til Hospitalet i Livorno. J Vol terra sammenstyrtede en Deel af Fortet og deriblandt et Taarn, hvorved 18 Fanger omkom. J Pisa styrtede hele Øvret af St. Michels-Kirken ned; men det skjæve Taarn synes ingen Skade at have taget. J Livorno bleve derimod ikke færre end 3 Taarne beskadigede, ja, ifølge nogle Beretninger, var endogsaa et af dem ganske nedstyrtet og Størstedelen af Husene var bleven slemt medtaget. Paa Observatoriet i Florenz iagttog man Jordskjælvet netop Kl. 12, 55 Minuter. Nogle Dage tidligere havde man havt Jordskjælv paa adskillige Steder i det sydlige Jtalien; saaledes, som allerede meldt, i Natten til 9de August i Staden Neapel, og den 7de om Aftenen i Syracus paa Sicilien. Paa sidstnævnte Sted skulle flere Bygninger være indstyrtede og en Snees Mennesker derved være omkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
J det Lüneborgske er i denne Tid atter faldet et Par Menneskeoffre for Jagtlysten og de barbariske Jagtlove, der tillade en Forstbetjent at skyde paa en Vildttyv, naar denne paa hans Tilraab ikke strax vil staae stille eller kaste Bøssen fra sig. En saadan privilegeret Menneskejægers fuldkomne Strafløshed afhænger alene af hans egen Erklæring, at han forgiæves havde tilraabt Vildttyven. Denne kan ikke modsige hans Udsagn, thi er Vildttyven først anskudt, sørger Jagtbetjenten nok for, at han ogsaa faaer sin Rest, for at han ei skal komme til at afgive nogen Forklaring; idetmindste have de mange siden 1840 forekommende Tilfælde af denne Art alle været dødelige. J et af de her anførte er en Fader til 7, uforsørgede Børn bleven nedlagt af en Jæger, der paa lignende Maade har skudt to Mennesker iforveien. Den anden Ulykkelige var en Person, som aldrig for havde befattet sig med Krybskytteri, og som paa hiin Dag kun var gaaet ud for at jage Fuglene af Kornet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Deres Maj. Kongen og Dronningen af Sverrig og Norge befandt sig efter de seneste Efterretninger saa vel, at de den 1ste Septbr. vilde afreise fra Krage holm til Beckaskog. Efter en 8 Dages Ophold vilde Hs. Maj. Kongen foretage den tidligere besluttede Reise til Christiania over Götheborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Stockholms Politi har stundom noget Uheld med sig. Forleden Nat er saaledes ved Jndbrud paa selve Politikammeret alle de Tyvekoster, som bestode af Guld, Sølv og Ædelstene, blevne bortstiaalne. Politiet kan nu faae sig en Proces om Erstatning ikke blot af de virkelige Eiere til det Bortkomne, men ogsaa af de Tyve, som muligen ikke blive overbeviste og saaledes gjøre Fordring paa det dem fratagne Gods. Værdien af det Stiaalne anslaaes til omtrent 2000 Rdlr. (Forlangt indrykket.) Til H. R. At De af Gellert Vers os vil citere, Er meget godt, det giler dog lidt Forandring, Thi af prosaisk Vaas, indsprængt med Vers og Mere, De trætted os paa Deres høie Vandring, Det er besynderligt, først var De hidsig, vred, Og larmede med martialske Sqvalder, Men nu De taber Dem i dyb Beskedenhed Og for et slæbsomt) Plougbeest selv Dem kalder. 3 Det er nu meget godt, Enhver bør jo halle LovAt sammenligne sig med hvad der passer, Og det os glæder, "Beestet, bag sin Plov Moral kan give Hesten af de høie Klasser, Dog naar H. R. sig selv indbilde vil, At Verden os heelt vel undvære kunde, Og at det kun er Gavn at Bønderne blev til, Da sander jeg hans Mening ingenlunde. Hvorfra gik Videnskaben ud paa Jord Og skjønne Kunster, som vort Hjerte glæde? Fra Landet, Nei, der Korn og Græsset groer, Som Folk og Qvæg og Hestene skal æde. Hvor langsomt Kundskab der maa krybe frem, Mens Bøger dækt med Støv staae paa Reolen, Hvor knapt til dem er Plads i Bondens Hjem, Det seer man bedst med Agerdyrkningsskolen, Det Ny og Nyttige ei agtes paa, Sligt koster Penge, og de skulle spares, J gamle Slendrian bør Alting gaae, Den Ting er ganske rigtig - Gud bevares! J Stæderne man af en anden Mening er; Der Videnskaben meer og meer udbredes, Og efter Evne søger der Enhver, At deres Børn af Kundskabsveien ledes. Exemplet virker, skjøndt det mærkes ei Endnu paa Landet synderligt, desværre, Thi Mange gives, som hver Kundskabs Vei Med al Fornøielse med Magt tilspærre. Derfor, naar H. R. siger, at man kan Vel os, men Bønder ei undvære: Landets Styrke, Betænk dog endelig, min gode Mand: Man kan jo Jorden med Maskiner dyrke " C. A. H. 2) Burde vist hedde, stræbsomt. 2) Herfra gives dog mange Undtagelser, Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Aar 1846 den 1ste September blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No. 32 Procurator Ring som Actor, contra Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Sv. S. M. Strohm, og derved saaledes kjendt for Ret. Tiltalte, forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet, Sv. S. M. Strøhm, bør bøde 200 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Forordningen 27de September 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i 2 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Procurator Ring, 8 Rbd. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres. Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, Mangor den 1ste September 1846. Dampskibet, "Sjælland O. M. Beck, Capitain vedbliver regelmæssigen sine Farter i September Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Afgangstiden fra Kjøbenhavn til Nykjøbing er forandret til Kl. 4 1/2 Morgen. Nykjøbing, den 9de September 1846. J. P. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Da Dampskibet "Caroline Amalie ophører med Nyborg-Farten i denne Uge, saaledes at det sidste Gang iaar gaaer til Nyborg Fredagen den 11te Septbr. og sidste Gang fra Nyborg Løverdagen den 12te Septbr., vil dette Dampskib som Følge heraf forandre dets Afgang til Flensborg fra om Søndag Morgen til om Fredag Morgen Kl. 7, saa at Dampskibet "Caroline Amalie for Resten af Saisonen vil paa Touren til Svendborg og Flensborg anløbe Gaabense hver Fredag Eftermiddag Kl. 12 a 1 og kun denne Tour alene ugentlig. Gaabense, den 9de September 1846. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Natten imellem 2den og 3die de er fra min Have bortstiaalet en Deel Æbler og noget paa Bleeg, liggende Linned, hvoriblandt 3de Hovedliin med brede Kniplinger for Siderne. J det mulige Tilfælde, at Noget heraf skulde blive falbudet til Salg, udloves herfor, naar det tilbageleveres i uskadt Stand og Tyven kan opdages, en Douceur af 5 Rbd. og Navnet fortiet. Gaabense, den 7de Septbr. 1846. Arnkiel
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Hvo som ønsker at sælge en vel dresseret samt i Marken practisk over Hønsehund, helst en Hanhund, der beviisliggen fyldestgiør sin Bestemmelse, kan derfor opnaae en god Betaling hos Undertegnede, især naar et sligt Dyr snarest muligt leveres. Aalholm pr. Nysted, den 7de September 1846. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
For en duelig Meierske er Plads ledig til 1ste November. Adressecontoiret giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Schweitzer-Ost, Stearin & MargarinLys, fiin Vanille i Stænger, Macaroni og Huusblas er arriveret og sælges billigt hos Undertegnede. Nysted, den 9de September 1846. Chr. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
At Undertegnede har Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Udsalg af P. C. Deichmanns Farvevarer for Tøi, og Garn, bekjendtgjøres herved. H. P. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Møllesalg. Paa Grund af anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede at sælge mine faste Eiendomme i Mariebo og af disse foreløbig de mig tilhørende 3 hollandske Møller, som ere de eneste her ved Byen og ligge hver ved sin Jndkjørsel til Mariebo. J den ene af disse er 6 Qværne og Hestemølle og i hver af de tvende andre 5 Qværne, samt behørig Sigte og Gryntromle og Blæsekasse, Alt i meget god Orden; de ere opførte i 1828, 1843 og 1846 og assurerede for respective 19,000 Rbd., 12,000 Rbd. og 12,000 Rbd., og udbydes til Salg baade samlede og enkelte og med 1 Tdr. Land Jord til hver. Som bekjendt er Mariebo en særdeles god Mølleplads, navnligen paa Grund af denne Byes store Production af Brændeviin, som drives i 12 ikke ubetydelige Brænderier, og det betydelige Udsalg af Meel og Gryn til hele Omegnen. Feedning af Sviin har hidtil været en betydelig Jndtægtskilde og hvoraf har sædvanlig været holdt 60 til 80 Stkr., som med Fordeel har kunne afsættes til Byen og Omegnen. Disse Eiendomme ville blive solgte for en i Forhold til den aarlige Jndtægt billig Priis, og fordres ikkun 1/3 af Kjøbesummen strax udbetalt og Tiltrædelsen kan skee efter Overeenskomst. Dersom det ønskes, kan med Handelen om alle 3 Møller følge enten den af mig beboede Gaard med et Tilliggende af 10 Tdr. Land, eller en af de mindre Eiendomme, som jeg for Tiden eier i Mariebo, med eller uden Jord. – Til at afslutte Handel om disse Eiendomme har jeg givet Hr. Procurator Aagaard paa Bi nitze ved Mariebo Fuldmagt, til hvem Liebhavere ville behage at henvende sig. Mariebo, den 5te Septbr. 1846. J. Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
En toetages Kakkelovn i fuldkommen Stand, er til Salg. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
1 a 2 Værelser ere at faae tilleie til October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
En Huusleilighed, bestaaende af 2 Værelser til Gaden, Kjøkken og Spisekammer, er at erholde tilleie til førstkommende October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Af de under Stubbekjøbing Overformynderi indestaaende Midler er mod anordningsmæssig Sikkerhed til førstkommende 11te December 200 Rbd, at erholde tillaans. Stubbekjøbing Kjøbstads Overformynderi, d. 24 Aug. 1846. Pfaff. T. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og ved Nykjøbings Bytingsret, ere Alle og Enhver som formene sig at have Noget at fordre i afdøde forhenværende Borgemester og Byfoged i Nykjøbing samt Birkeskriver paa Falster, Cancelliraad Niels Brocks, og senere afdøde Hustrues, Fru Christiane Frederikke Brock fød Thuesen, deres fælleds Bo, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Executores testamenti. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nykjøbing paa Falster og Troelsbygaard paa Lolland, den 7de September 1846. J. Sidenius. O. T. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmandsenke Agt eller Agathe Andersdatter, og dennes tidligere afdøde Mand, Huusmand Rasmus Hansen af Sønder Vedby, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede comiterede Skifteforvalter. Ourupgaard, den 8de September 1846. C. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-10
Nykjøbing Skibsliste fra 5te til 10de September. Jndklarerede: Sluppen Amalie Sophie, C. F. Olsen, af Feiøfra Nakskov, ball.; Sluppen Anne Kirstine, P. Petersen, af Baagø, fra Kjøbenhavn, ledig; Baaden Gammelholm, R. Knudsen, af og fra Stubbekjøbing, ledig; Jagten Hjorten, E. J. Holm, af og fra Kjøbenhavn, ball.; Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, fra Faxø med Kalksteen; Jagten Stadt, Helsingøer, F. C. Jørgensen, af Stege, fra Kjøbenhavn, ball. – Udklarerede: Jagten Dorthea Vilhelmine, H. M. Meislahn, af og til Burg med Korn; Jagten Magdalene, N. C. Stylsvig, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Sluppen Anne Kirstine, P. Petersen, af Baagø, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Marie, P. Rasmussen, af Svendborg, til Nykjøbing i Sjælland, ball.; Tjalken Harmonien, A. Klotz, af Nysted, til Kjøbenhavn med Brænde; Baaden Gammelholm, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Sluppen Amalie Sophie, C. F. Olsen, af Feis, til Nakskov, ball.; Jagten Familiens Haab, H. Jensen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde og Korn; Jagten Hjorten, C. J. Holm, af og til Kjø havn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-12
Møller. Maa trykkes. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen, Tøverdagen den 12te September. No 114. Folkefesten paa Navnsborg Slotsbakke. Navnsborg Slotsbakke – det høieste Punct paa Lollands Nordkyst, hvor Valdemar den Første for henved syv Aarhundreder siden reiste den faste Borg, som i mange Tider var den vilde Sørøver, dengang Danmarks værste Fjende, en Skræk og en Torn i Øiet, hvor store og vigtige Forsamlinger af Rigets Anseteste, i hvis Raad bestemtes over Fædrelandets Skjæbne, ofte holdtes og vigtige Beslutninger fattedes, men som i Tidernes Løb sank i Gruus, fordi Tider og Omstændigheder forandre sig og Tidernes Fordringer og Fornødenheder vexle, har atter inden sine Volde optaget en Forsamling, i hvis Midte vægtige Ord og Fædrelandets Velfærd ere talte, og ved hvis Bevægelser saa gram en Fjende, som Danmark nogensinde havde, har maattet føle det falde som med Ulivsslag paa sit haarde Hoved; men Forsamlingen var ikke, som fordum, af Folkets Høvdinge, men af Folket, og Fjenden var ikke en udvortes, ikke Vildtydsken, der foer frem med Larm og Jld og Sværd, men en indvortes, Folke- og Menneskefjenden, der stille sniger sig bag paa Nationerne, og bugter sit træge Slangelegemom dem til en Tryllering, inden hvilken de da slumre den dybe Sovn, der giver ham Frist til at suge af deres Hjerteblod og kun sjelden lader dem vaagne anderledes, end til Forfærdelse, om ikke til Undergang: Fjenden var Sløvheden, Ligegyldigheden, Dorskheden, der længe nok har ruget over det danske Folk som over et sikkert Bytte, indtil nu i de sidste Tider, da betydningsfulde, kraftige, skjøndt afbrudte Bevægelser hos det vaagnende Offer bebude, at det med Guds Hjælp snart vil komme til fuld Bevidsthed og knuse sin Fjende endnu medens det er værd for det at leve. En saadan Bevægelse var denne den 8de September 1846, sex Tusinde stode paa eengang op imod Fordærveren, og de skulle ikke have gjort det forgiæves, thi af de Vaagnede skulle de Slumrende efterhaanden vækkes, og da er Seirens Glæde der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-09-12
Efter Middagsmaaltidet samledes vi igjen paa Bakken for at høre Taler, og der talte Skolelærer Munch fra Græshauge, – men ham fik jeg da ikke at høre. Derimod hørte jeg igjen R. Sørensen, og han talte om: at forene sig, at forene sig til det Gode indenfor Fredens Baand, og han talte godt og han talte klogt, og han sagde til Lollænderne, at han havde været mange Steder til Folkefest i sit Fædreland, men Lollænderne, det kunde han sige dem, thi det vidste han nu, de stode høiest i Cultur, han vilde ikke sige Cultur, men rigtigere Civilisation. Og Lollænderne de sagde ham Tak for Complimenten, og raabte ikke da Capo, men jeg troer de raabte Hurra, og det temmelig høit, thi saa kom R. Sørensen, igjen, og sagde, at han forresten ønskede, at de lignede Jyderne i een Ting, han meente: i Udholdenhed og Kraft. Saa troer jeg Lollænderne taug. Saa kom da Aftenen med sit Fyrværkeri og sine Beegkrandse, og saa kom Natten med sit Mørke, og saa toge vi Alle hjem, takkende Herren for en velsignet og glæderig Dag."