Norske Intelligenssedler, 1773-08-18
Sed. dske JntelligenNo. No. 33. Onsdagen den 18 Augustii 1773. Underretning. at curere Blodsot ved sikkre og ej kostbare Midler. Denne smertefulde og farlige Svaghed har nu begyndt med Hæftighed at grassere i mange Bøider her i Stiftet, og, som det fornemmes, henrykket mange. For 5 Aar siden bekiendtgjorde jeg i disse Blade simple og sikkre Midler derimod, men da maaskee samme alt er glemt, og desuden S. T. Hr. Etats-Raad og constitueret Stift- og Amtmand de Schouboe i Skrivelse har forlanget, at i denne Jntelligenz-Seddel maatte indføres, hvad Hielpemiddel og Preservativ kunde være tienligst imod denne Sygdom, saa bliver det min Pligt samme herved at opgive. Enhver kiender denne Svaghed, som fører med sig megen Stoelgang, Pine i Maven, Trykken, paa Stoel- og Vand-Gangen, Tørst og Mathed. Med Stoelgangen følger Sliim lignende Gelee eller Æggehvide, og Blod; dog ei altid Blod; Det er dog alligevel den samme Svaghed, naar der kuns er Pine i Maven, Mathed og sliimagtige Stoelgange, og Curen bliver den samme. Naar den kommer til det yderste, sluttes den med Jndvoldenes Jnflammation, Trøske i Munden, Hikken, Stoelgang som er tynd, stinkende, blandet med Materie, og som den Syge ej sandser, kold Sveed, Ørskhed: Den Syge fornemmer omsider ingen Smerter meer, faaer Besvimmelser, samt andre Tegn af Koldbrand, og døer. NB. Naar Hikken kommer i Begyndelsen, og med Tegn til Vinde, samt forlindres med varme Omslag, er den ej saa farlig. Dersom Patienten seer hidsig ud og rød i Ansigtet, eller har haard og høy Puls, eller hæftig Hoved- og Rygge-Pine, eller udspendt Mave, hvilken av Deelene det er, da er der Fare for Jnflammation, og saa bør han, førend noget andet bruges, aarelades paa Armeen. Et Par Timer, derefter tager han ind et Bræk-Pulver, bestaaende af een Skrupel (et trediedeels Qvintin) pulverisered Jpecacuanhæ-Roed. Det indtages i Thee eller bare Vand. Naar man har brækket sig derefter, avvarter man et Qvarters Tid, kommer da ej videre Brækning, drikker man ud paa een Gang 3 til 4 Pæler lunket Vand, saa følger der vist ny Brækning: og dersom man atter inden halvandet Qvarteer efter samme, ej fornemmer meere Opkastning, drikker man atter lunket Vand for at kaste op tredie Gang, saa er det nok. Denne Dag bruges intet andet, og nydes intet uden tynd silet Gryn Suppe av Risen-Havre- eller Byg-Gryn, hvoraf man jevnlig drikker, Den følgende Dags Morgemindtages 2 Skrupler (to trediedeels Qvintin) pulveriseret Rhabarber. Man nyder den Dagelidt og til af ovenmelte Suppe, og har man Lyst til Mad, saa maa man spiseGryngrød kogt i Vand, eller Melk og Vand, dyppet i ferskt eller usaltet Smør, 5 til 6 Timer efter man har taget ind Rhabarbern. Om Aften, eller 12 Timer derefter, indtages et eller og halvandet Qvintin Venedisk Theriak, som smeltes i lidt Thee eller Suppe, og vel omrøres. Derpaa følger: merendeels Forlindring. Men skulde Den tredie Dag Stoelgang med Smerterne infinde sig paa nye, da indtages een Bolus eller Bete, som tillaves av Pitrum Ceratum Antimon og Rosen-Conserv. Den svælges heelined, med noget Vandt, uden at tygges. J de følgende 3 Timer maa intet spises eller drikkes. Men siden nydes, samme Drikke og Spise, som Dagen tilforn. Skulde Qvalier eller Brækning vilde indfinder sig derefter, da skader det ei. Man drikke ikkun brav lunket Vand, for at befordre den. Om Aften ved Sove-Tid indtages Venedisk Theriak, ligesom Dagen tilforn. Ovenmelte Lægemiddel, som af Dr. Young er beskrevet i Medical Esseys Tom. P og for dets fortreffelige Virkning indtaget i den nye Kongl. Danske Pharmacopoee, er ypperligt i Blodsot, og kand bruges for Syge af alle Slags Alder og Kiøn. Ved Preparationen maa paa Apothekerne i Agt tages, at Pitrum Antimonii fiint pulveriseres, og at dertil bruges det tykke røde og durchsigtige, ej det fiine blege, ej eller det tykke sorte ugiennemskinlige. Pattebørn gives en halv Gran et Barn paa 3 til 4 Aar, 2 til 3 Gran, et Barn paa 10 Aar, ikkun 3 til 4 Gran. Fuldvoxne, som ere svagelige og kleinlige, gives ej meer end 5 til 6 Gran: Hos dem som ere af stærk Natur, kan man gaae fra 7 til 10 og 12 Gran. Naar alt andet har været frugtesløs i Blodsot, har dette hiulpet: og i den nu grasserende vil Mangfoldiges Liv derved kunne reddes. Dets Brug kan igientages 3 Gange og oftere, men hver anden Dag. Det giøres til Bolus med een Skrupel eller Knivsodd Rosen Conserv, thi indtaget som Pulver i Vaadt, synker endeel derav til Bund og spildes, og i Form av Piller skeer Opløsningen i Maven langsom og Virkningen blie usikker. De Dage imellem dem man tager denne Bolus, kan man om Morgen tage ind 10 Gran ristet Rhabarber-Pulver blandet med en Knivsodd Theriak. Ristingen skeer saaledes: Man kommer et Qvintin pulveriseret Rhabarber i en reen Jldskuffe, holder den over Kull og rører flittig om med een Pinde, indtil Rhabarbern bliver noget mørk eller bruunagtig, saa er den færdig. Dette lindrer fortreffelig. Naar Blodsotten har varet over 3 Dage, ligeledes om det er een Frugtsommelig eller Barselkone, gives Bræk-Pulveret ikke. Men man begynder da Curen med Aareladen, om den efter forhen anførte Tegn udfordres, hvorpaa strax samme Dag gives Rhabarber-Pulveret, og Theriak om Aftenen, samt den følgende Dag Bolus og Morgen med Theriak om Aften, og Mellemdagene risted Rhabarber. Av tvende Plager besværes de Syge i sær: 1) En forfærdelig Trykken og Trængen til Stoel gangen, som oftest og til Vandgangen, den piner under og i Slutningen af hver Stoelgang. Den forlindres, om i det Kiørl den Syge sætter sig paa, kommes hver Gang lidt varmt Vand; og om man strax efter han kommer av det, lægger under ham et Linklæde saa varmt som han kan taale det. 2) Een hæftig Pine og Knib i Maven, sær omkring Navelen. Den forlindres, hvorved og Jnflammation forekommes, om man tager Høe-Moe, koger det i Melk og Vand, eller bare Vand, dypper derudi noget tykt Uldent, saa stort at det bedækker Maven, vrier det vel ud, og lægger paa bare Maven, saa varmt den Syge kan taale det, og deroven paa et varmt Klæde, som tit byttes for at holde det varmt. Omslaget byttes hver tredie Time, Formuende kan lade sye Krusemynte i een Pose med Kryds-Sting, koge den en liden Stund i Viin-Æddik, og applicere paa samme Maade. De kan og bruge 3 a 4 Gange om Dagen Clisterer af een Pegel tynd Stivelse med toe Skeer god Olie, som lindrer mangfoldig. Dosis af Rhabarbern og Theriaken lempes efter den Syges Alder. Een paa 15 Aar og derunder, tager den halve Part af det oven Ordinerede: Een paa 10 Aar een tredie Part: Spæde Børn i Proportion derefter. Medicamenterne ligesom de ere sikkre og paalidelige, ere de og ej kostbare, saa den Syge med nogle faae Skillings Udgift kan reddes: Den foreskrevne Drik og Føde kan hver Fattig og let have. Hvert Sogns Syge kunde altsaa med nogle faae Rigsdalers Udgift reddes: Var det da ikke ynkelig, om De ei bleve hiulpne. Under heele Svagheden drikkes ej andet end tynd Havre- eller Byg Gryns-Suppe, uden Salt. Til samme kan kommes under Kogningen lidt Gummi Arabicum, om man kan fordrage det. Ej maa meere drikkes af Gangen af hver Sort, end toe Madskeer eller een halv Theekop, men des oftere. Ligesaa maa ei andet spises end Grød, i sær af Gryn, uden Salt: den faaer koges i Halvparten Melk og Vand. Melk allerne formerer Mavesygen og Kniben. Formuende maa bruge Risengryn, baade til Drikke og Spise, kan og lave sig Grød af fiint reent Hvedebrød vel kogt. Tørrede Blaa bær ere og tienlige at spise. Øll, Viin og Brændeviin, samt alt Suurt er høist skadelig. Det er høilig fornøden, at de Syge ej maa komme ud i Luften, at de Sengeliggende ved Stoel gangen bruger Kiørlet under Teppenet, for ej at blive kold og miste Dampen. Saa bør og alt det som nydes og drikkes, være varmt. Der maa holdes frisk Luft i Værelset, røges med Ener, og Kiørlet bæres ud og skylles for hver Stoelgang, Linnet bør og byttes med Forsigtighed hver tredie eller fierde Dag. Skulde efter ovenbeskrevne Midlers Brug det løse Liv ville vedvare, kand stoppende Ting bruges, som for Exempel: Decoctum af bruun Bresil: (den faaes for 10 a 12 s. Pundet). Man koger 6 Lod deraf med 2 Potter Vand indtil een halv er igien: Har man Raad, lægges dertil imod Slutningen af Kogningen et halvt Lod Caneel, saa siles det. Af dette drikkes een liden Theekop 4 Gange om Dagen. Er af ypperlig Kraft og bruges meget i de Engelske Lazaretter. Guult Vox smeltet, hvorudi menges Østerskals-Pulver, saa meget Voxet taaler. Av dette tages et halvt Lod, smeltes i een Pot Havre- eller Risen Gryns-Suppe. Deraf drikkes 3 til 4 Skeer hver fierde Time. Guult Vox et halvt Lod, kogt i een Pegel fød Melk, har og hiulpet. Een stødt Muskat blandet med een Æggeblomme og steget paa een heed Muursteen til en Kage, spises paa een Gang. Catheen-Saft kand Formuende kiøbe paa Apotheket, smelte deraf et halvt Lod i halvanden Pegel varmt Vand, og drikke deraf 2 Skeesblad hver tredie Time. De kan og begiære Mixture af Campeche-Extract, og tage deraf een eller toe Madskeer hver fierde eller femte Time. Eller og kiøbe et Lod Fabra Picbarii: (et nyt Medicament fra Brasilien, som er indtaget i den nye Pharmacopoee) pulveriseret, og tage ind derav i lidt Viin et halvt Qvintin eller een god Theeskee fuld hver Morgen og Aften. Decoctum af Pomerants-Skall: Man koger et Lod tørre Pomerants-Skal under lukt Laag i halvtredie Pot Vand til 2 Potter, som, efterat derudi nogle Gange er slukket et gloende Jern, avsies og indgives til 3 Madskeer hver fierde Time. NB. Disse stoppende Midler bør ej bruges, uden de andre Ting ere brugte forud. Skulde under deres Brug Maven blive haard og haaven, maa et halvt Qvintin Rhabarber indtages. Huus-Raad imod Blodsot har man uendelige, til deels urimelige og meget skadelige. De fleste gaae allerne ud paa at stoppe, og enten dræbe de den Syge, eller tilbringe ham ulægelige Tilfælde ei allerne i Mave og Tarme, men og paa andre ud- og indvortes Stæder, hvor Materien drives hen. Herpaa fornemmes de bedrøveligste Exempler, hvorfor var at ønske, at Stands-Personer som boe i Bøyderne, saa meget muelig, vilde bidrage at derved blev brugt fornøden Varsomhed. Naar nu Sygdommen er over, og Maven er bleven fast, bør man for at styrke og sætte den til rette igien, tage ind i 14 Dage hver Morgen og Aften een god Knivsodd fiin stødte Malurt knupper i lidt Brændeviin og Vand sammenmenget, eller i Viin. Ellers kan een Buttel fyldes løst med Malurt Knupper, derpaa slaaes Brændeviin, staaer i 2 a 3 Dage i Solen eller paa varm Aske, deraf tages 70 Draaber Formiddag og Eftermiddag. Formuende kan kiøbe Essentra Amaraeller Dr. Sandi Stomachal-Essents, og tage deraf ind i Viin 60 Draaber een liden Stund for Middag- og Aften Maaltid. Skulde efter nogle Dages Forløb, ved Fejl i Mad og Drikke, eller Forkiølelse, Sygdommen angribe paa nye, maa man tage sig vare for det som er Aarsagen, og atter tage ind Bræk-Pulver, og Dagen derefter Rhabarber-Pulver og Theriak, og ej nyde uden det Tilladte. Sygdommen forekommes i Huuset derved, at de Friske holder vel reent hos de Syge, røger flittig med Ener, og kaster hen paa et aparte Sted det som gaaer fra dem; thi det er det som mest anstikker. J et anstukket Huus bør desuden de Friske aldrig gaae fastendes ind til den Syge, ej spise i samme Værelse, og hver siette Dag indtage en Theeskee Rhabarber.