JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Det hedder, at ved Slutningen af denne Proces vil en ny Skandale komme paa Tapetet. Dhrr. Girardin og Ledru Rollin skulle næmlig have besluttet at anvende hver 100,000 Fr. paa Opdagelser i samme Retning og allerede være kommet efter at 1500 Actier af den lyon-avignonske Bane ere overgivne til Medlemmer af det nuværende Ministerium. - Et i Florents udkommet, men allerede forbudt med Talent redigeret Blad "Albar indeholder følgende om Forholdene i Frankrig. Frankrig, hengiven til Kjøbmands Spekulationens Raseri, frembyder nu et sørgeligt Skuespil. Jstedetfor Adelens Fendalherredømme, fældet under Øxen fra 1793, er traadt Pengenes Feudalmagt, der er langt mere hjærteløs og egenkjærligt end hunt. Statsforretningerne afgjøres paa Børsen; Enhver vil blive riig paa een Dag. Midt under de materielle Lidenskabers Feber tie de store Følelser, Sjælens Hurtighed og Kraft slappes, Redeligheden gaaer tilgrunde. Maatte Frankrigs Exempel, tjene os til Gavn! Lad os give vort Land det materielle Velvære, thi Mennesket er ei blot et aandigt Væsen; men lad os ogsaa uden Ophør udbrede Jntelligens, Moralitet, Menneskekjærlighed: Pengeaanden indgyder i Samfundslegemets Livsaarer Fordærvelse og Egenkjærlighed; den lammer Alt, hvad der er stort og ædelt, tilintetgjør Nationalfølelsen, maaler Kunstens Værker med Alen og veier Geniets Skabninger paa Kræmmervægtskaalen. Dens Politik er et Regne exempel, dens Literatur bestaaer i Vexler og Regnskabsbøger, Børsen er dens Valplads, Aktiesvindleriet dens Krigskunst; dens Seiersbytte er, at tilegne sig Frugterne af Folkets Arbeide, Samfundslegemets Skatte. - Den almindelige Mening i Frankrig er, at en Krisis forestaaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Jtalien. Det har vakt almindelig Glæde i Rom, at Paven har befalet Oprettelsen af en Borgergarde, hvori alle Næringsdrivende, Embedsmænd og Fremmede, der have opholdt sig i Rom i 10 Aar, skulle tjene fra deres 2de til 60de Aar. Med denne Garde er den urokkelige Grund lagt for Pius IX Reformer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Kardinal Gizzi, mod hvis Villie Paven antog den nedsatte, af Civile bestaaende Kommissions Plan, angaaende Borgergardens Oprettelse, har takket af og afleveret sin Portefeuille. Man mener, at Kardinal Feretti skal afløse ham. Man har ansøgt Paven om, at hans Broder Grev Mastai=Ferretti i Singaglia maa føre Overkommandoen over Borgergarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Grækenland. General Grivas holdt sig kun nogle Dage i sin befæstede Rede paa Akarnaniens Kyst. Regeringstropperne holdt ham tæt indsluttet, og da han led Mangel paa Vand tog han med sine 100 Mand med joniske Baade over til St. Maura, hvor Tilladelse til Ophold blev dem givet paa den Betingelse, at de vilde nedlægge Vaabnene og ikke vende tilbage til Grækenland uden Regeringens Tilladelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Indenlandske Efterretninger. DD. MM. Kongen og Dronningen agte Torsdag Eftermiddag d. 29. de, at begive Sig pr. Dampskib Ægir til Flensborg, hvor overnattes, den 31. fortsættes Reisen over Husum direkte til Før. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Allerede er en stor Deel af de fremmede Gjester bortreist, og det femte skandinaviske Naturforskermøde er sluttet. Til Slutningsdineren i Casino i Løverdags vare allerede længe forud alle billetter optagne. Deeltagernes Antal naaede omtrent 300, hvoriblandt en stor Deel Damer. Det Lumby'ske Orchester muficerede ved Festen. Man syntes ved denne Leilighed at være enig om, ligesom man kappedes om at udtale Erkjendelsen af, at den broderlige Samvirken den Jdeernes livlige Udverling, og de Venskabsbaand, der havde smykket de tidligere skandinaviske Naturforskermøder, dog i intet af disse havde naaet den Fylde som i det nu afsluttede. Der herskede ved Festen et Liv og en Munterhed, der i Sandhed har Inderlighedens Præg. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
J Kbhpstens sjette Artikel, om den nærmeste Fremtid i nationalekonomisk Henseende, hedder det: Men hvad enten nu Beskatningsreformen (Jndførelsen af et Beskatningssystem efter Formue og Jndtægt samt Familiens Størrelse i Forhold dertil vil indtræde seent eller tidligt, tvungent eller frivilligt, som en nødvendig Lettelse for de uformuende, arbeidende Klassers Existents, saa kan det dog ikke blive derved, hvis de bestaaende Samfundsforhold skulle kunne ud ville sig til en bedre og meere sikkret Tilstand, end at den blot ved en partiel Misvært i en Deel af Europa skal true med almindelig Hungersnød og Folke oprør. Til Forebyggelse heraf, vil, næst efter en Forøgelse af Nødvendighedsvarernes Produktion, eet af Hovedmidlerne stedse være at søge i en lettere og direktere Omsætning mellem Producenterne og Konsumenterne. Ved enhver ny Mellemhandler forhøies Prisen for Konsumenten, uden at Producenten derved opnaaer nogen Fordeel, og da Handelen ikke kan have sig selv til Formaal, saa bliver den overflødige, den fordyrende Omsætning kun en Byrde for den store Mængde, en unødvendig og følgelig svækkende Cirkulation af Samfundskræfterne. – Det er ikke alene dette Aars Kornhandel, der har belyst Rigtigheden heraf, idet Priserne paa mange Steder væsentlig ere blevne opdrevne ved store og smaa Mellem handlere, hvis Fordeel laae udenfor Konsumentens- og Producentens; men det samme viser sig bestandig og daglig deri, at de uformuende Klasser, der kun kunne indkjøbe deres Nødvendighedsvarer i smaa Kvantiteter, maae betale enhver Vare langt dyrere hos Detail- og Mellemhandlerne, end de, der kunne gjøre Jndkjøb til eget Forbrug i større Kvantiteter, fra første Haand og paa den dertil meest fordeelagtige Tid. Dette er en af de væsentligste Aarsager til de uformuende Klassers stedse tiltagende Forarmelse, som hverken kan afhielpes ved offentligt Arbeide, eller ved offentlige eller private Velgjørenhedsmidler. Det er en af de tungeste Byrder, som den største Anstrængelse og Sparsommelighed fra de fattige Arbeidsklassers Side ikke kan opveie. Her maa Frelsen findes i en forbedret Organisation af Samfundsforholdene. Men den første Tilnærmelse dertil kan i saa Henseende kun søges i en kommunal Fælles=Okonomi med Hensyn til de første Livsfornødenheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Gaarden Fæggeklit i Seirslev Sogn paa Morsø(med et Tilliggende af c. 200 Tdr. Land, størstedelen opdyrkede og særdeles gode Jorder med Grundmuurs Bygning og en liden Veirmølle til Gaardens egen Maling samt en lille Holm i Fjorden) er ved Auktion den 15. de solgt til Ch. Godichsen af Kliim for 13,600 Rbd. uden nogen Besætning. Efter Rygte skal ogsaa Eieren af Skorregaard derpaa Øen i denne Tid have staaet i Handel om denne Eiendom, hvorfor der forlangtes 46,000 Rbd.; omtrent for 12 Aar siden kjøbtes den for c. 3000 Rbd. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Hovedgaarden Albek, 3 1/2 Miil syd for Aalborg, er af Eieren Hr. Holbek, bortforpagtet paa 9 Aar fra 1. Mai n. A. til Hr. Schouboe fra Sjælland for 4000 Rbd. aarlig Afgivt. J Forpagtningen medfølger Besætning og Teglværk. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Den meget omtalte Politibetjent Jens Nielsen Lundbymølle i Aalborg, der var tiltalt for at have i sin Funktion som Politibetjent udviist uforsvarligt Forhold imod Væversvend Jørgensen, og ved Aalborg Byes Extraret var dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, har ved Landsoverretten i Viborg faaet følgende Dom: "Tiltalte, suspenderet Politibetjent og Dannebrogsmand Jens Nielsen Lundbymølle, bør have sin Bestalling som Politiebetjent i Aalborg forbrudt. Saa bør han og betale i Erstatning til Væversvend Jørgensen for Næringstab 9 Rbd. og for Svie og Smerte 10 Rbd., samt Udgivterne til Lægetilsyn og Medicin i Anledning af Jørgensens Sygdom med 17 Rbd. 5 Mk. 7 s., ligesom Tiltalte ogsaa bør udrede Actionens Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Provst Weisner i Hads og Ring Herreder erklærer nu offentlig i en Skrivelse til Redaktøren af "Maanedsskrivt og Repetorium for Almueskolelærere" at den i dette Tidsskrivt indførte Visitats-Scene sigter til ham. Den Angrebnes Forsvar, skjøndt det ikke i Eet og Alt kan billiges, lyder saaledes: Hr. Redakteur. Uagtet de i ovennævnte Artikel: En Visitatsseene ikke har anført Navne, seer jeg dog, saavel af Jndholdet som af den anførte Dag, at der ved denne sigtes til min Visitats i Thiset Skole den 10. November f. A. Da jeg ikke agter at benytte det Skjul, der – for denne Gang tilbydes mig, eller frygter, at mine Visitats-Reiser stilles frem for den offentlige Menings Domstol, hvormed jeg for Fremtiden trues, beder jeg dem optage disse Linier i Deres Maanedsskrift: Deres Artikel begynder saaledes: "J et Par af Jyllands Herreder regerer for Øieblikket en Provst, der, formedelst sin Myndighed og Brutalitet ved Visitatserne, især imod Skolelærerne, næsten er bleven til et Ordsprog. Jeg svarer hertil, Mit Provsti har 40 Skoler. Jeg visiterer aarlig i det mindste i totrediedel af disse; Visitatserne over væres af Sognepræsterne og, i de fleste Sogne, af Sogneforstanderne. J 6 Aar har jeg visiteret. Vidner for eller imod mig kunne altsaa ikke mangle. Er det af disse, at De har hørt, at jeg var brutal, og at min Brutalitet næsten er bleven til Ordsprog? Jeg erklærer denne Beskyldning for usand, indtil De fører disse Vidner imod mig. Eller skulle Skolelærerne – mod hvem min Brutalitet jo især skal gaae ud - være Vidner imod mig, Fremkald Deres Vidnesbyrd Hr. Redaktør. Vel bruger jeg den "Myndighed, mit Embede giver mig, ikke blot til at rose og takke for hvad der er Roes og Tak værd, men og til at paatale Feil, hvor jeg opdager dem. Nytter min Advarsel ikke, saa indberetter jeg det efter Pligt til Kancelliet. Men jeg har formegen Agtelse for Lærerne i mit Provstie, til at troe, at de – om Valget stod til dem – hellere valgte en umyndig Mand, end den, der vil Skolernes Vel og Lærernes Vel, og just derfor ikke kan lade alt være upaatalt. Den Velvillie, hvormed selv de møde mig, mod hvem jeg har brugt – for at benytte Artiklens Ord – den ofte latterliggjorte Provstemagt, forvisser mig om, at de have erkjendt, at jeg vil deres Vel, og at min Fremgangsmaade aldrig har været brutal. Naar De siger, at det ved Visitatserne især er imod Skolelærerne jeg viser Myndighed og Brutalitet, saa maa jeg spørge Dem, om dette især skal sige, at jeg ogsaa viser Brutalitet imod Børnene. Ved mine Visitatser lader jeg Skolelærerne examinere naar jeg vil dømme om deres Dygtighed. For at bedømme Børnene examinere jeg helst selv. At Børnene i Reglen svarer mig ligesaa godt, som deres egne Lærere, siger mig, at jeg ikke kan have noget Frastødende for dem, men at jeg tvertimod har let ved at vinde dem. (Forts.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Udnævnelser. Under 15. Juli er forhenv. Kapellan pro persona paa eget An- og Tilsvar for Høielse og Lellinge, Menigheder, O. M. F. H. Steenberg, beskikket til personel Kapellan hos Sognepræsten for Maglebye og Holtig Menigheder i Sjællands Stift, L. C. Huulegaard. Under 17. ds. er Lektor ved Sorø Akademi Dr. philos. Wegener, Ridd. af Dra., udnævnt til kgl. Historiegraf. Under f. D. har Hs. Maj. allern, udnævnt Friherre Jacob Berzelius, 1. Medlem af det kgl. svenske Sundhedskollegium Kommander af Dra., til Storkors af Dorge; Biskop Carl Adolph Agardh; Prof. ved Universitetet i Christiania Christopher Hansteen, til Ridd. af Doge, Prof. ved Universitetet i Lund Sven Nilsson, til Ridd. af Dorge; Generaldirektor ved Hospitalerne i Sverrig, Carl Johan Eckströmer til Kommanderer af Dorge; og Liv medicus Magnus Christian Retzius; Prof. Anders Adolph. Retzius; Overlæge ved Seraphiner-Ordenens Lazareth Prof. Magnus Huss; Prof. ved Universitetet i Upsala Elias, Fries, Prof. ved Universitetet i Christiania Andreas Christian Conradi og Lektor ved samme Universitet Faye til Ridd. af Dorge. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Døde. Kjøbenhavn: Fru D. Garde f. Mecklenburg, 54 A.; Jda H. Lund, 21 A.; Mad. G. M. Poulsen f. Blom, 68 A., Frederikke Henbach f. Hoppe; Juliane M. Matthiesen f. Malm, 45 A.; Lise Sahlgreen f. Grabon, 39 A.; Aung Schliemann f. Møller, 37 A.; Ferd. Emil Leerbech, 18 A.; Bogbindersv. C. C. Dreyer, 23 A.; Birthe Lassen f. Christensen, 43 A.; Høker T. Nielsen, 78 A.; Brændeviinsbrænder P. N. Schack, 62 A, Vognmand P. Jespersen; Frøken C. H. Bøttcher, 80 A.; Mary A. Ogilvie f. Bistrup; Trinke M. Jacobsen f. Hansen; Toldassistent C. Hansen; Mad. S. W. Rasmussen f. Holm, 34 A., Perukmagerm. og Friser N. C. Bruhn, 38 A.; Frue C. M. Harboe f. Meyer, 90 A., Præste=Enken M. D. Hansen f. Jacobsen, 71 A. Strandmøllen, Papirmager P. B. Hansen (ved en ulykkelig Hændelse), 52 A. Hillerød. Johanne B. Nielsen, f. Wincken. Helsingør. Thrine E. Skotte, 23 A.; Ole Larsen, 31 A.; Mad. J. C. Rusch f. Cronwall, 40 A. Elysium: Carl J. Radecke, 27 A. Ulleydshuus: Enkefrue J. Kruse f. Ørsløv, 82 A. Nøisomhed: Forvalter C. Lietze, 33 A. Corselitze, Jfr. Johansen. Svancke paa Bornholm. Skolelærer C. Rasmussen, 25 A. Odense: Bager J. Møller. Kjerteminde, forhenv. Kjøbmand og Brændeviinsbrænder C. Haugaard, 82 A. Selberggaard. Jfr. J. C. Raun, 19 A. Dragsgaard, Mad. M. Glud f. Gundorph. 70 A. Frederikshavn, Kjøbmand C. Aalbeck, 64 A. Hjørring: Beate C. Silkeborg f. Hartmann. Aalborg, Kirstine M. Simonsen; pensioneret Sergeant J. C. Krebs, 44 A. Randers, Skræderm. M. Robl, 73 A. Hadsteen Mølle: Møller S. Terchildsen, 75 A. Aarhuus: Emilie S. A. Freiesleben f. Striboldt, 49 A. Horsens; Kobbersmedm. A. J. Wilken, 64 A. Elsdorf i det Slesvigske, kgl. Skovrider, M. v. Müller. Husum: Oberst F. C. v. Wagner, Ridd. af Dr. og Drid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 20. Juli. Hamborger Banco a vista 99 1/2 pCt. Bank-Diskonto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 104 1/4 a 105 Rbd. - Nationalbankactier 177 1/4 a 178 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Hamborgs Børs-Kours den 20. Juli. Slesvig=Holst. Species 3/4 pCt. Avance mod Banco. Dansk grov Kour. 25 1/2. Skillings-Stkr. 26 2/3 a 27 3/4 pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 15 3/4 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Kr. 124 1/10; Nye 2/3 a 31 s. 126 1/5, Preussiske Dalere a 40 sk. 126 2 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Altona Kvægmarked. Den 19. Juli vare 625, Stkr. Kvæg paa Markedet, hvoraf solgtes 506. Ribe. 8de Søndag eft. Trinit. den 25. Juli, prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Stiftsprovst Daugaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
J St. Cathrine Kirke prædiker Hr. Pastor de Thurah. Trykt Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
(Jndsendt.) Enhver der i forrige Nr. af denne Avis har læst en Bekjendtgjørelse fra dHrr. Aarøe og Giørt, angaaende den i Plantagen stedfundne Uorden: at anbringe et Jldsted i en Rabat, maa vistnok finde, at dHrr. handle fuldkomment i deres gode Ret, ved at gjøre opmærksom paa den begaaede Forseelse, saalænge de blot betragte den for det, den er, en simpel Ubetænksomhed, som med en simpel Erindring, kunde været rettet. Men naar de, efter en Kompliment til det artige Publikum, af hvem de ret have deres Glæde, begynde at gjøre enkelte Familier - navnlig Damerne – til Gjenstand for et høist mislykket Vittighedsforsøg, da maa vistnok enhver igjen finde, hvor upassende det er for en Komittee at føre det Slags Vaaben. Den ærede Forskjønnelses=Komittee veed sikkert, at den har et Publikum for sig, der paaskjønner dens Jver og Virksomhed, men den maa ogsaa vide, at det samme Publikum fuldt vel forstaaer at vurdere en saa lidet ridderlig Adfærd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Bekjendtgjørelser. Gottschalk, optisk og meteorologisk Jnstrumentmager fra Slesvig, anbefaler sig med sine Jnstrumenter. Mit Logis er hos Værtshuusholder Niels Warming i Sønderportsgade. Portraiter. til overordentlig billig Priis males af en Dilettant. Logerer hos Mads Nielsen i Nørreportsgade. 127 Rbd. 78 1/2 s. r. S. Umyndigesmidler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
under Ballum Birks Overformynderie kunne strax faaes tillaans imod anordnet Sikkerhed. Herreds- og Birkecontoiret i Harris den 16. Juli Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Kakkelovne, i diverse Størrelser ere nylig arriverede og sælges billig af Stantenmacher. Varde, den 12. Juli 1847.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-23
Efter Begjæring af vedkommende Eier bliver Fredagen den 30. Juli næstk. Formiddag Kl. 10 afholdt offentlig Auction i Skjærbek, Nebel Sogn over en sammesteds beliggende Gaard med Hartk. gl. Matr. 7 Skpr. 3 Fdkr. nye Matr. 1 Td. - Skpr. 1 Fdkr. 2 enfjerdedeel Alb. Jorder og Enge ere gode og modtages af Kjøberen med den fulde Avl Af Besætning har hidtil været holdt 7 Kvæghøveder og nogle Faar, men denne vil kunne formeres ved raae Jorders Opdyrkning og ved bedre Cultivering af de der ere i Brug. – Naar Auctionen over Gaarden er endt forauctioneres endeel Løsøre, bestaaende af Vogne, Plove, Harver m.m. Lysthavende indbydes. Skads Herredscontoir den 16. Juli 1847. Crone.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 26. Juli. No 87.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den 17. Juli har Pairsretten endelig offentliggjort sin Dom i den Cubierske Proces. Dommen lyder for alle tre Anklagede paa Tabet af den borgerlige Ret og desforuden endnu for Teste paa tre aarig Fængsel, Erstatning af de modtagne 95,000 Fr. til Hospitalskassen i Paris og en Pengestraf af lignende Beløb; Cubieres og Parmentier ere desforuden dømte til 10,000 Fr. Pengestraf. Tab af den borgerlige Ret er det samme som Udelukkelse fra alle offentlige Funktioner og Embeder, Berøvelse af den aktive og passive Valgbarhed; man tør ingen Dekoration, ingen Vaaben bære, kan ikke træde for Retten som Vidne, kan ikke fungere som Medlem af et Familieraad, som Formynder &c. Dommens Forkyndelse for Teste gjorde et saadant Jndtryk paa ham, at man i det første Øieblik troede han vilde faae et Slagtilfælde. Hans Saar af Pistolkuglen er endnu ikke lægt. Han skal afsidde sin Fængselstraf i et Værelse i Conciergeriet, lige under Kassationsrettens Civil kammer, hvor han i 3 Aar præsiderede. Cubieres er fri efter at have betalt 12,000 Fr. i Straf og Procesomkostninger. Om Parmentier bekymrer Jngen sig; han hengiver sig til fuldkommen Sorgløshed og man paastaaer endog at Tabet af hans borgerlige Ret har gjort et glædeligt Jndtryk paa ham, da han nu er fri for Nationalgarden og Juryen. Pellaprat mener man endnu vil snart indfinde sig for Retten. Nogle Blade beklage, at Retten ved Cubieres Dom ikke har taget Hensyn til hans tidligere Fortjenester, men stillet ham paa samme Trin som en Parmentier. Andre Blade mene, at den de dømte paalagte Pengestraf er for lav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Portugal. Efterretninger fra Lissabon af 9. Juli mælde, at Dronningen har udstedt et Dekret, ifølge hvilket Alle, der forinden 14 Dage underkaste sig den kongelige Autoritet, skulle erholde Deel i Amnestien af 28. April, og de der ikke forinden den Tid have underkastet sig udelukkes. Rigets Passisikation synes at have god Fremgang; men da de opløste Jnsurgent hobe, endnu ere i Besiddelse af 8 a 10,000 Geværer, turde al Fare maaskee endnu ikke ansees for at være bortryddet. Det spanske Kavalleri har allerede forladt Oporto og Jnfanteriet vil følge om 14 Dage. Den portugisiske Regering synes at befrygte, at de spanske Tropper skulde slutte alt for nære Forbindelser i Landet og der tales endogsaa om Machinationer for den bekjendte Plan at oprette en iberisk Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Spanien. J Burgos er den 10. Juli Estudiantes Bande sprængt ved Sedano, i hvilken Affære en af Førerne blev dræbt og Estudiante selv saaret i Hovedet. - Partierne ruste sig nu til Valgkampe, der synes at ville blive meget levende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Belgien. Herfra hedder det, at Kongen vil paa Grund af sit svage Helbred frasige sig Regeringen til Fordeel for sin Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Jtalien. Fra Rom skrives under 10. Juli. Vor Ministerkrisis er lykkeligen overstaaet. Cardinal Gizzi forbliver Statssekretær. Han havde forlangt sin Afsked formedelst en mellem ham og Understatssekretæren, Corboli, opstaaet Uenighed, som Paven nu har faaet jevnet. Tilstanden i Kirkestaten skildres i samme Skrivelse som meget betænkelig, idet Symptomer til Anarki viser sig og Regeringen synes at optræde mindre kraftig ved flere Leiligheder. Fra München, mældes under 15. Julii, at den pavelige Nuntius der, Morichini, er kaldt tilbage til Rom for at beklæde en høi Post.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
Rusland. Ogsaa herfra har man et Rygte om, at Keiseren vil fratræde Regeringen. – J Kaukasus have Russerne atter lidt et betydeligt Tab ved en mislykket Storm paa den befæstede Landsby GerzebilFyrst Woronzow kommanderede selv. Efter at der var skudt Bresche skete den 16. Juni Angrebet af to Stormkolonner; to Gange trængte den første ind i Byen, men blev dreven tilbage. Kampen var morderisk. De Beleirede lode Russerne komme tæt til Murene for de gave Jld, og inde i Byen fandtes Fordybninger i Jorden, hvorfra en frygtelig Jld mødte dem, samt Boliger, der vare belagte med tilsyneladende Tage, hvorigjennem de Folk, der vare klattrede derop faldt ned og gjennemboredes af Muridernes Sværde. Woronzow har indseet, at kun Artilleriets Overmagt her kan udrette Noget, hvorfor han foreløbig har opgivet Gerzebil, især da Cholera er udbrudt blandt hans Folk. 8 Overofficerer og 119 Menige faldt ved denne Leilighed og 28 Overofficerer, samt 463 Menige bleve saarede. Jblandt dem der især udmærkede sig nævnes den danske Kapitain Duplat, der var en af de første i Breschen og erholdt to Saar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-07-26
China. Fra Kanton mældes under 23. Mai, at Pøbelen har truet Keying med at brænde hans Pallads, dersom han indrømmer Englænderne den forlangte Plads. Hr. Pope, der var overdraget at bringe Sagen i Orden, havde maattet opgive at besee Pladsen. Man ventede derfor en anden blodigere Expedition mod Canton; et Skib havde faaet Ordre til at nærme sig Staden saa meget som mulig.