JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Wien, den 27de Maji. Den her værende Borgerkone, som var hos Keiseren som Amme, er vel med en Pension fra hendes videre Tieneste heri entlediget, men Curen fortsættes ved en anden Amme, som har den høie Naade at give Monarken Die i Laxenborg. Hun er ikkun 17 Aar og 3 Maaneder gammel, meget smuk og af en meget sund Legems Constitution, hun besidder megen Yndighed og hendes Veltalenhed forskaffer Monarken mangen en behagelig Time. Hendes Mand er Kammertiener i et fornemme Huus, og de ere med hmanden for ikke lang Tid siden blevne givte. Hun opvartes som en Hofdame og bevises hende af alle den største Høiagtelse. En nøiagtig Beretning om Keiserens nærværende Sygdom siden den 14de April, skulde vist være meget interressant. Overalt har Monarken viist en forundringsværdig Taalmodighed. Da ham Natten den 14de April paakom en stærk Blodfrytning, ringede han ikkun efter Liv=Laqvaien i Forgemakket, lod ham tænde Lys og befalede ham i al Stilhed at hente Livlægen Storck. Da denne viiste sig bestyrtset over det meget Blod, tiltalte Keiseren ham, at det havde intet at betyde og skulle vel blive godt, han skulde kun foreskrive ham en Emulsion. Störck ønskede først at raadføre sig med Hr. Oranin og Brambille, men dertil svarede Keiseren, at det dermed kunde beroe til om Morgenen, Klokken, nu skulle han ikkun foreskrive ham Emulsionen og saa igien søge sin Rolighed. Som sagt, saa skeede det. Keiseren befalede derpaa Liv LaLogien at bringe Recepten til Hof=Apoteket og lade dette Medicament, naar det ved Hof=Apotekeren, selv var tillavet, ved ham, sig tilbringe. Derpaa tog han det ind og lagde sig igien til Hvile. Da han den følgende Dag forlangte at betienes med Sacramentet, og man raadte ham for at forekomme megen Opsigt, at han helst i Stilhed skulle nyde det, saa sagde han: "Nei aldeles ikke, jeg har selv forbuddet i Almindelighed de hemmelige Communioner, som uanstændige, og jeg vil ikke selv giøre det, som jeg forbyder andre."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Wien, den 30te Maji. J Onsdags Aftes kom en Expresse i største Hast fra Laxenborg til Wien, som igien skulde hente den første Livlæge Hr. Størck tilbage til Laxenborg, Keiseren havde faaet ny Anstød af Feberen. Den 28de meget tidlig reiste Baron von Störck strax til Laxenborg, og efter den Tid sporer Hans Majestet nogen Lindring. Samme Dag have og Deres Kongelige Høiheder Erkehertug Frands og Gemalinde begivet sig til Laxenborg. Rygtet om Storhertug, Leopolds Ankomst fornyer sig igien. Den store Hede lader os ikke haabe nogen god Høst, og Vintersæden er næsten ganske forbrændtOxekiødet kofter vel her 6 Krentzer, men i Pres borg allerede 7 Krentzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Hamborg, den 9de Junii. Man har her en Efterretning fra Stokholm, som udgives for tilforladelig, at Baron von Hastfehr, der som bekiendt formedelst Forseelse i hans Opførsel i Finland var arresteret, skal ganske være frikiendt, men Baron von Armfeldt dømt til Fængsel i Fæstningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Jndsendt: Svorgsmaal. Er det tilladeligt, at en Portbetient, som skal visitere eller behagte hvad som til Fortoldning eller Consumering indkommer af Porten, hvor han staaer, forfærdiger noget Arbeide enten i Eiceboden eller andensteds, enten med eller uden Consumtions=Inspecteurens Vidende, som kunde være betydelig i en Borgers Næring? Herpaa udbedes en i Told og Consumtions-Forordningerne kyndig Mands Svar i disse Aviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Odense, den 12te Junii. Tirsdagen den 9de i d. M. forsamlede det borgerlige Skydeselskab sig efter Sædvane paa det store Torv her i Byen, hvorfra det ved Anførsel af Directeuren Hr. Postmester Kurrelhaum, under flyvende Fahne og klingende Spil marscherede ud paa Byens store Heed uden for Vesterport, hvor der efter tagne Nummere, blev skudt efter den der opsatte Skive, først for Hs. Majestet Kongen, for Kronprindsen, og for Arveprindsen, dernest for Stiftsbefalingsmanden, og siden af alle Skyttebrødrene. For bedste Skud tilfaldt Hr. Procurator Faber Konge-Gevinsten, en Sølv Suppe skaal, anden Gevinst, et Sølv Beger, tilfaldt Sr. Silmer, Peruquemager; tredie Gevinst, en Sølv Potageskee, tilfaldt Sr. Schiøtz, Juveleer Arbeider. Efter fuldendt Skydning marscherede Selskabet i god Orden tilbage, ligesom ud, og efterat have afleveret sin Fahne, indtog til Klub verten Hr. Petersen, hvor det ved et vel anrettet Tractement fornøiede sig indbyrdes og under Trompeters Lyd udtømmede Glassene med de varmeste og inderligste Ønsker for Hs. Majestet Kongens, for Hos Majest Dronningens, for H. K. H. Kronprindsens, samt det ganske Kongel. Huses bestandige Velgaaende, ligesom og for Byens Øvrighed og Magistrat; hvorefter de ud paa Aftenen skildtes af i al Enighed og Kierlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Under 5te Junii d. A. er den virkelige GeneralKrigscommissaire i Hertugdømmet Slesvig, Christian Henrich von Wildenradt, udnævnt til Deputeret i det Kongelige Generalitets- og Commissariats=Collegio i Stedet for den derfra efter Ansøgning afgangne Conferenceraad von Munthe af Morgenstierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Helsingøer, den 8de Junii. Fra den 6te hujus til i Dag ved Postens Afgang ere 100 Skibe passeret Sundet. Med sikker Skibsleilighed er indløben Efterretning, at de sidst udgaaede Russiske Orlogskibe have i Nordsøen taget en Svensk Orlogs Fregat, Venus kaldet, ført af Capitaine Ankersværd, og indbrage, samme i Lagkull ved Christiania.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Hamborger Efterretninger, Daterede Kiøbenhavn den 2den Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Jgaar var H. K. H. Kronprindsen, under Bealeidning af Prinds Emil fra Augustenborg, Prinds Friderich fra Hessen, Mareskal v. Bülou og General Adjutant Lieutenant von Kirkhof i Helsing der. De mynstrede begge de her liggende Grenader Batallioner, besaae Fæstningen Kronborg, spiste til Middag paa Lystslottet Marienlyst og kom om Aftenen tilbage. J Dag have de samtlige Kongelige Herskaber begivet sig paa Landet saanær som Arveprinds Friderich, som følger med Dronningen til Frederichsberg og først overmorgen gaaer til Sorgenfrie. - Efter positive Efterretninger fra Petersborg skulde den Cronsstæder Flaade den 26de Maji afgaae derfra for at forene sig med den Revaler, og begge disse Flaader udgiøre 30 Linieskibe og 10 Fregatter. Efter ligeledes sikkre Efterretninger vare den 23de Maji af den Carlscroner Flaade endnu ikkun 2 Fregatter udløb ge, men i Havnen laae 21 Krigskibe og 8 Fregatter. Den 29de gik vores Ostindiske Skib Dannebrog under Capitain J. E. Berg under Seil til Ostindien. Den 8de i d. M. bliver det hollandske Pinkskib, Batavieren, som den 4de i f. M.i Egnen ved Hornbek af Jisen var giennem skaaret, tilligemed sin Ladning af Kallix og Salt og samtlige Tilbehør solgt. - Videnskabernes Selskab har tilkiendt Justitsraad og Professor Christiani i Kiel en Guld Medallie for den bedste Fortælling af de danske Begivenheder fra Aar 1182 til 1209 efter Arnold af Lybek, sammenlignet med samtidige Historieskrivere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Trinit. Høimesse. Aftensang. St. K. Kirke Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Kraft. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Ved Tal=Lotteriets 580 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 25, 16, 66, 77, 81.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Proclama. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestets allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Cymus. Vi Christian den Syvende, af 4. - Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr." og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1788. Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Søren Bøyssen Bye. foged i Vor Stabelstad Nyborg udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter efter afg. Hans Christensen, forhen Bor. ger og Skipper i bemeldte Nyborg, maa ved Pro. clama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske samt de Fyenske Aviser og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter i bemeldte afg. Skipper Hans Christensen, ligesom og Arvingerne efter ham, de første for saadant deres havende Krav inden forskr. Tids Forløb at anmelde og i beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. " Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 17de " April 1789. Under Vort Signet, (L. S. V.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Efter Hans Kongelig Majests, allernaadigste Befaling C.v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Allerunderdanigst læst inden Nyborg Byetings=Ret Mandagen den 27de April 1789, og samme Tid behørig protocolleret, testerer Boyesen. P. Nielsen. No. 6, Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 29de April 1789. L. M. Bendz. J. Mylius. J. Uldall, Jligemaade protocolleret af R. Rasmussen. blive alle og enhver Vedkommende herved 2de Gange efter hinanden indkaldt for mig som Skifteforvalter at møde, inden den Tid som er foreskreven. Nyborg den 12te Maji 1789. S. Bøyesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Forrige Sognedegn for Flodstrup og Ullerslev Menigheder, Sr. Hans Hvid, er ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Enke eller Livsarvinger. Efter behørig Forsegling bliver Stervboet aabnet Mandagen den 15de Junii førstkommende, og Auction derpaa foretaget Torsdagen den 25de Junii næstefter. J Fald flere Arvinger findes, end de allerede anmeldte, vilde de behagelig indfinde sig fornævnte Dage, nemlig den 15de og 25de Junii, for at iagttage deres Ret, paa hvilke Dage de og vilde indfinde sig, som enten skylder noget til Stervboet eller haver noget tilgode. Paa Assessorum og egne Vegne, Ørbeck den 6te Junii 1789. M. Winther Seilfærdig Skipper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-12
Skipper Chr. Ritz agter at seile til Kiøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Fragtgods og Passagerer; Anmeldelsen skeer hos Hr. Kiøbmand Riissing her i Odense, eller hos Skipperen selv i Stige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Disse Nederelven, den 12te Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Følgende caracteristiske Anecdoter blive fortalte om den ny Sultan: Da han kom til Tronen, vilde Hoffolkene i Seraillet lade opføre en stor Tyrkisk Musik, som ved enhver Regieringsforandring, har havt Sted og ligesom ved Vanen indført. Sultanen vilde ikke, og da Hoffolkene trængde paa ham, sagde han i en afgiørende Tobe: "Jeg er Herre, og min Villie maa være Eder en Lov Da der ved hans Regierings Tiltrædelse kom Jldløs, tilte han strax og var tilstæde ved Slukningen. Man forestilte ham, at en ny Keiser endnu aldrig havde ladet sig see, førend Mahomets Sværd var ham høitidelig paahængt. Sclim gav paa denne Forestilling intet andet Svar, end at han befoel, man skulde følge ham. Saa ilede han til Jlden, opmuntrede Brandanstalterne ved Foræringer, og under et ubeskriveligt Tilløb af Folket, som velsignede ham, vendte han tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Prag, den 31te Maji. En vis Doctor Stra, er belagt med skarp Huusarrest. Man siger endog, at han skal overgives til Criminal Retten, og endskiønt man taler forskjelligt om Ting, hvorom man ikke kan sige noget vist, saa skal dog inden kort eller længere Tid ideling. noget blive opklaret, hvorover man skal forundre sig. Saa meget siger man, at Doctor Stak skal angive, hvorledes og paa hvad Maade han er kommet til sin store Formue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Haag, den 6te Junii. Generalstaterne have ved deres i Kiøbenhavn værende Minister ladet det Danske Hof erklære: "At Deres Høimægtigheder, som under nærværende Krig allerede meere end eengang har givet tilkiende, hvor meget Fredens Jstandbringelse laae dem paa Hiertet, og desaarsag i Forening med Hofferne i London og Betlin havde tilbudt deres gode Tieneste og Mealing, maatte med Bedrøvelse erfare, at disse Bestræbelser hidindtil have været frugtesløse, og at Fiendtlighederne mellem Danmark og Sverrig ved Vaabenstilstandens Udløb skulde begynde paa ny, hvorved da Middelet til at bevirke Fred, vilde blive desto besværligere. At Deres Høimægtigheder desaarsag i dette kritiske Øieblik igientog deres fredelskende Tænkemaade hos Hans Danske Majestet, som ogsaa ved sin Minister i Stokholm at lade gjøre en lige Erklæring for Kongen af Sverrig, og alvorlig holde an, at Hans Danske Majestet, ved Antagelsen af en fuldkommen Neutralitet, eller i det mindste ved Fortsettelse af Vaabenstilstanden, skulde forebygge, at Krigsluen ikke videre skulde udbrede sig, og at bemeldte Hs. Danske Majestet skulde foreene sig med Hofserne i London og Berlin, og med Deres Høimægtigheder, for at tilveiebringe Freden mellem de krigførende Magter paa en standhaftig Fod. -At Deres Høimægtigheder, som en handlingsdrivende Stat bestandig have taget for stor en Andeel i Roligheden i Norden og Ligevægten, hvorpaa Roligheden grunder sig, at de ikke ved disse Omstændigheder skulde anvende alt, som kunde befordre dette fordeelagtige Øiemeed. - At de smigre sig med, at Kongen af Danmark skulde betragte deres Skridt fra denne Synspunkt og besto mere give efter for dem, jo større Venskabet er, som fra lang Tid af har subsisteret mellem Danmark og disse Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Wien, den 30te Maji. Den ny Sultan Selim skal have befalet at behandle Fangerne menneskelig. Han skal ikke være nogen Fruentimmerven, men anseer dem blot som en Tidsfordriv, naar han har intet vigtigere at giøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Paris, den 5te Junii. Dauphin har i 5 Dage ligget uden Haab, hævet og ganske forstoppet. Man fortæller, at nogen har den 30te Maj sagt i Sygegemakket med en sagte Stemme: "Døden er ikke saa stor en Ulykke for ham, og en Konges Stand har sit Ubehagelige; ømme og følsomme Siele maa frygte for den." - Da skal det syge Barn have aabnet Gardinerne, og sagt: "Min Faders Stand fryg, ter jeg meest for, og Herren har vel ret. Man har virkelig i disse Dage sagt ham død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Jndsendt: Det er tungt, at være gammel og syg, men tungere, naar man i denne Forfatning maa lide Nød. - Der boer en gl. Stolemager ved Jomfrue=Closteret ved Navn Johan Peter Elsholst, som forhen har havt sit fulde Udkomme, og hiulpet mange, men er i sin Alderdom uden egen Brøde kommet tilbage; han ligger nu paa sin Sygeseng, er gammel, elendig og maa sukke under Mangel af det Nødtørftige. Det er et rørende Syn at see ham i denne Forfatning. Han indflyer i al sin Elendighed til det veltænkende og goddædige Fyenske Publicum om en ringe Gave - hvor liden den end er, kan den hielpe ham, og da dets Gavmildhed er ham bekiendt og selv prøvet, haaber han og nu ved disse Linier at opvække sine Medmenneskers Medlidenhed. Enhver, som røres ved hans Nød, behager da at seende ham en liden Almisse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Odense, den 16de Junii. Gravskrivten paa Frue Professorinde Seydlitzes Liigplade, som Hr. Professoren selv havde forfattet, var følgende: Herunder hviles For ANNA MAar I ADrab, født i Kiøbenhavn den 24de April 1742. af Faderens Jens AvratryConference Raad og Deputeret i Rentekammeret: og Moderen Cariania Haurax; givtet den 29de Novembris 1771.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
med Professor Christian Cornorn Skyptraforløst fra denne Verden,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
efter et halvt Aars haard Sygdom i Odense, den 6te Junii 1789. Hendes efterlevende Mand. vædder. af et inderlig, fört Hierte Hendes Grav. med de uskrømteste Erkiendtligheds Taarer, som han skylder Hendes Minde, saavel for den ædelmodige Velgjörenhed, hvilken Hun i Hendes ugivte Stand, har beviist imod ham, da han var fattig Student, som og for den ömmeste Omhyggelighed, hvilken Hun som en troe Ægtefælle, stedse har baaret for ham; derfore elsker og ærer han indtil sidste Aandedræt Hendes Støv. Efter at der var kastet Jord paa Liiget, lod Hr. Professoren synge følgende tre første Vers af salig Biskop Ramus's Psalme, Naar den, som elskes høit, skal mistes, hvilke han til den Ende havde ladet for sig aftrykke. Naar den, som elskes høit, skal mistes, Da røres ømme Hierte nær, Man synes alt for tungt at fristes Ved Tab af den, man haver kier, Et saaret Hierte føler sligt, Vort Kiød og Blod er skrøbeligt. Naar vi ved Døden skal berøves Den Ven vi længe elsket har, Ei Under, at vi da bedrøves, Skilsmissen falder tung og svar; Jo nærmere Forenings-Baand, Jo mere saares Sind og Aand. Tænk, Menneske, med at din Klage Og al den Graad, du øser ud, Du henter ei din Ven tilbage, Hvis Siel nu hviler vel hos Gud, Og haver meget bedre der, J Himmelen, end forhen her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger som det Kongel. Landhuusholdnings=Selskab d. 26de Mart, sidstl. uddeelte, sees endvidere for Fyens Stift Gaardmand Rasmus Rasmusen i Kirkebye Bye og Sogn, Sunds=Herred, under Nyborg Amt, som har plantet 1384 Stykker Pile, som ere i god Vext og af 3 Aars Alder, tilkiendes den for denne Provinds udlovede høieste Premie af den første Sølvmedville eller 20 Rdlr. Bønden Hans Povelsen, i Fiellerup Bye Fielsted Sogn, Winds Herred, Hindsgavls Amt, som har plantet 1200 Stykker, Pile af 3 Aars Alder, tilkiendes ligeledes den udlovede høieste Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Gaardmand Jørgen Pedersen i Fønschou paa Grevskabet Wedelsborg, har for 3 Aar siden plantet 800 Stkr. Pile- og Aske=Træer, til Stavre, Brænde og Gavntømmer, som ere i god Grøde, hvorfor ham gives en Belønning af 12 Rdlr. Huusmand Hans Frandsen paa Harritzlev Mark, under Ruggaards Amt, har plantet 212 Stykker Pile; men da i Attesten siges, at de ere plantede for nær paa hinanden, at de ei kan faae den behørige Vext, saa har han ingen Premie kundet erholde. Hoveriebonden Anders Rasmusen i Tofte Bye, Schoubye-Herred, under Rug gaards Amt, som i Foraaret 1784 har plantet til Træer 219 Stkr. italienske Poppel-Piil, og desuden 160 Stkr. dansk Piil, tillegges den anden Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Hoveriebonden Jørgen Andersen i Kierbye, Schoubye=Herred, Ruggaards Amt, som ligeledes i 1784. har plantet 204 Stkr. italienske Poppel-Piil, som alle ere i god Væxt, tillegges herfor en Belønning af 8 Rdlr. Lars Skytte ved Harritzlevgaard som ogsaa har plantet 200 Stkr. af bemeldte Slags Piil, fortiener for denne udviiste Flid at roses. Bondekonen Karen Hansdatter i Harritzlev Bye, i Schoubye=Herred, Ruggaards Amt; Enken Maren Johansens sammesteds, og Lars Skytte i Harritzlevgaards Skyttehuus ved Tofte Bye, under samme Herred og Amt, have hver især efter foregaaende Underviisning, lagt Vind paa og selv bestyret de res Haver, og deri avlet endeel Kartofler, Kaal, Rødder, Urter, m.v., hvorfor de fortiene at roses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Kiøbenhavn, den 12te Junii. J April og Maji Maaned have 15 Candidater været til Examen Theologicum, hvoraf 6 erholdte Caracteren Laudabilem, 6 Haud illaudabilem og 3 Non contemmendum. I April Maaned underkastede sig 42 Candidater, den philosophiske Examens philologiske Prøve, og 33 sammes egentlige philosophiske Prøve. Jblandt dem erholdte, i Følge den ny Kongel. Fundatzes Cap. 6. §. 2., følgende 17 Adgang til de academiske større Stipender og Rettighed til at beholde Stipender i 5 Aar: Svend Aschenberg, Greeg. Otte Bruun Begtrup, Frid Carl Bendsen, Jvar Munthe Dage, Thomas Edsberg, Petr. Dillev Faber, Exasm. Fog, Jvar. Fugl. Jan. Kraa Høst, som især udmerkede sig og erholdt offentlig Berømmelse, Nic. Høyer, Joh Christ. Michelsen, Nic. Lange Nissen, Holg. Lud. Sveistrup, Aug. Petr. Pop, Frid. Wilh. Wisch. - Følgende 13 erholdte Adgang til de mindre academiske Stivender og at maatte nyde samme i 3 Aar: Ol=Tideman Arenz, Simon Balch, Nic. Christ. Blichert, Sev. Nic Joh. Bloch, Andreas Jbsen, Johan Vogt Krefting, Torb. Lechwie, Nic. Hansen Lund, Søren Schive, Janus Schmidt, Arnold. Schytte, Nicolai Seerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Til Examen Artium i samme Maaned erholdte 10 Candidater til Hoved-Caracteer Laudabilem, 11 Haud illaudabilem og 1 Non contemnendum. Som den bedste udmerkedes Andreas Brynniche fra Roeskilde Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
J Maji Maaned vare 13 Candidater til latinsk Examen Juridicum, hvoraf 6 erholdte Caracteren Laudabilem og 7 Haud illaudabilem, Jgaar lagde et Russisk Keiserlig Orlogskib ud igennem Bommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Vacancer: Stads-Chirurgicatet i Tronhiem, 300 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Politiemesterembedet i Christiania, 400 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Ved Tal=Lotteriets 450 Trækning i Altona udkom: No. 77, 26, 14, 68, 37.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Bekiendtgiørelser. Adskillige Sorter Bøger, af Hr. Agent Gyldendahls Et Oplag i Kiøbenhavn, ere nu at faae i Odense hos Bogbinder F. Milo paa Vestergade, og sælges for samme Priis, som Hr. Agenten sælger dem i Kiøbenhaven; Catalogi paa Hr. Agentens Bøger, ere nu at faae til Eftersyn hos F. Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-06-16
Proclama. J Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling dat. 27de Februarii d. A. saa lydende: i Christian den Syvende, at Cymus., 2 Guds Naade, Konge til Danmark 4 Rdr. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1789 i Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Os Elskelige Johannes Ul dal, Landsdommer i Vore Lande Fyen og Langeland, samt Byefoged i Vor Kiøbsted Svendborg, hans, som Skifteforvalter udi afgangne Bye= og Herreds=Skriver Gotfried Jantzens Boe sammesteds, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst haver bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han, " sub poena præclusi et perpetui silentii, udi de Kiøi benhavnske Tidender, samt de Odense Aviser, 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnte afgangne Bye= og Herreds=Skriver Jantzens Boe, dermed at fremkom, me og saadan deres havende Krav, indenl berørte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skret ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne Ting, ", samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 27de Febr. 1789. Under Vort Signet L. S.)