Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-06
Spanien. Til Erindring om de Patrioter, som d. 2 Mai 1808. tilsatte Livet i det af de selvbudne Franske under darærende Storhertug af Berg (p. t. Konge af Neapel) anm rettede Blodbad, eller i Moniterens mordlystne Sprog r, alvorlige Lære (som er beskrevet i No. 79 s. A. af disse at Aviser) er der i Madrid d. 2 Mai holdt en høitidelig os Sørgefest, som skal gjentages hvert Aar samme Dag. paa hvilken skal bæres almindelig Sorg over hele Riget, Cortes have desuden dekretteret en Mindesteens Opsættelse en paa det Sted, hvor Ferdinand VII. blev modtaget paa spansk aa Grund af Nationalarmeen; samt tillige, at der af de fra de Franske erobrede Kanoner og Mørser skal støbes er Billedstøtte af Ferdinand VII., som skal opsættes paa Konstitutionspladsen i Madrid med denne Jndskrift: "Den 2 Mai 1808 svor den spanske Nation at afkaste det franske Aaa; i April 1814 opfyldtes dens Ønsker, og Fordinand VII. besteeg Thronen. Jmidlertid seer det ikke saa venskabeligt ud mellem den nye Konge og Cortes (Stænderne), som man heraf skulde synes. Under 2 Mai meldes fra Barcellona, at Kongen 9, endnu bestandig var i Valencia, at Cortes, som meest bestod af ubekjendte N. Personer, vilde foreskrive ham Betingelser, upassende med Thronens Værdighed, og at den nye Konstitution i Grunden var republikansk Af senere Beretninger over Engelland erfares, at en Revolution er udbrudt i Madrid, da nemlig Ferdinand VII. i Spidsen for sine Garder er rykket ind i Modrid og har sprængt de forsamlede Cortes fra hinanden; mange af disses raskeste Medlemmer bleve arresterede, og Folket skal have erklæret sig for Kongen, saavelsom og Armeen. Wellin ton skal, saasnart han fik Nys herom, være reist til Madrid. Som man hører, havde Kongen værret sig for at aflægge den fordrede Eed før sin Thronbestigelse, og erklæret at ville sammenkalde andre Cortes. I Gallizien er det imidlertid allerede kommet til Haand, gribeligheder mellem Kongens og Stændernes Tilhængere. og i Cadir er stor Gjæring. - Saaledes synes dette ulykkelige Land endnu ikke at skulle nyde den Rolighed, det saalænge har kjæmpet for og høilig trængte til. De fornemste af Adelen og Geistligheden (hvoraf en 3 stor Deel har i Frankerig været Tilskuere til Landets Nød at i de sex sidste Trængsels=Aar) skal have flokket sig om Kongen; en General Lacy staaer i Spidsen for de Misfornøiede, som have grebet til Vaaben. Ferdinand har i en Autients rakt Kardinaien af Bourbon Haanden til Kys, som er et Tegn paa Kongemagten. Hans Manisest mod Cortes er udstædt fra Volencia den 4 Mai; samme tilintetgjør han Konstitutionen, opløset Cortes, og erklærer deres videre Forhandlinger for Landsforræderie (!), der under Livsstraf forbydes, lover dog tillige at regjereretfærdig. Cortes skal vise stor Enighed, og have gjentagne Gange, men hidtil forgiæves opfordret Ferdinand til at antage Konstitutionen, hvilket man troer Wellington ogsaa vil see at formaae ham til. Det hedder, at en ny Konstitution er udkastet i Valencia; men Cortes erklære, at dette Hastværksarbeide ikke kan eller her fortrænge deres, som de paa Øen Leon have arbeidet over et Aar paa. Under disse Omstændigheder begyndte midlertid Nogle at tal om, at gaae Ferdinand Vll. reent forbiogoverdrage Kronen til Prindsen Don Carlos. Ogsaa den gamle Kong Carl IV. skal hos de Allierede have gjort Paastand paa, at komme igjen til at regjere i Spanien, ligesom Ludvig VIII i Frankerig.