Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-23
Fædrelandet. J Stændernes 35te Møde oplæste Justitsraad Salicath et Forslag angaaende nærmere Bestemmelse om almindelig Pantsætning, hvori Proponenten gjorde opmærksom paa den Uskik der havde indsneget sig ved almindelig Pantsætning, da nemlig de, der frygtede for Execution, og Handlende, der stode i Begreb med at gjøre Opbud, grebe til dette Middel, for ved en god Ven, til hvem Pantsætningen i Almindelighed skeete, at sikkre sig deres Eiendele til Præjudice for de andre Creditorer. Efterat Justitsraad Skibsted og den kongelige Commissarius havde udtalt dem for Forslaslaget, blev dette eenstemmigen henviist til en Committee, bestaaende af Proponenten, Etatsraad Treschow og Bankdirecteur Haagen. Sex og tredivte Møde. Professor Bang foredrog et Andragende. fra 39 Repræsentanter i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om nogle Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen, hvilket Andragende i det Væsentligste er overeensstemmende med det Lehmannske Forslag, denne Sag angaaende. Andragendet blev understøttet af Professor Bang, der dog erklærede, at han ikke billigede ethvert af de gjorte Forslag, men at han dog paa den anden Side maatte udtale det, som sin Overbeviisning, at der i de forløbne sidste 3 Aar. oftere har fundet en saadan Vilkaarlighed Sted Pressens Behandling af vedkommende Øvrighed, at den giver Folkets Repræsentanter god Grund til at søge Beskyttelse, imod samme, ved at søge at overbevise Regjeringen, om at slig Vilkaarlighed ei blot, træder Folkets vigtigste Jnteresser for nærmen og fjerner fra den Hensigt, man har havt med at ville standse formeentligen skadelige Yttringers Udbredelse, og altsaa tillige bliver en uklog Fremfærd. Capitain Herforth, Kammerraad Drewsen, Justitsraad Salicath, Mechanicus Gamst, Bankdirecteur Haagen og Capitain Bierre, der samtlige ere Repræsentanter i Trykkefrihedsselskabet, erklærede at de understøttede Andragendet, og vilde have underskrevet det, dersom de havde været tilstede i Kjøbenhavn. Den kongelige Commissarius bestred Andragendet i et omstændeligt Foredrag, hvori han blandt andet bemærkede, at man nu tolkede Frd. 27de Septbr. 1799 langt mildere end forhen, og at naar man saae hen til hvorledes Trykkefriheden. i den senere Tid baade bruges og misbruges til skarpe Domme over Lovene og Regjeringens Handlinger, og naar man sammenligner Pressens Tilstand her i Riget med den, hvori samme befinder sig i de fleste andre Lande, saa kan man ikke miskjende, at der her gives en høi Grad af Trykkefrihed, hvormed det synes at man burde være tilfreds. Efterat Professor Bang og Algreen-Ussing, havde repliceret paa Commissarii Bemærkninger, at de ikke kunde være enige i det af ham anførte, men forbeholdt dem ved Sagens endelige Behandling at fremkomme med deres bemærkninger, og Bang havde erklæret, at han ikke ønskede at blive Medlem af Committeen, blev Sagen med 58 Stemmer mod 2 henviist til en Committee, der kom til at bestaae af Bankdirecteur Haagen, Assessor AlgreenUssing, Grev Reventlow, Justitsraad Salicath og Proprietair Tutein. Justitsraad Salicath foredrog derpaa et Andragende fra de Høiesteretsadvocater, som ikke ere fritagne for at udføre befalede Sager, om en Forandring. i Frid. 7de Marts 1827, angaaende de dem tilkommende Salairer, hvilket Andragende, efter at være understøttet af Etatsraad Treschow, blev henviist til en Committee, Syv og tredivte Møde. Til endelig Behandling bleve foretagne 1) Cancellieraad Hempels Forslag om Ophævelse af Brændeviinsbrænder=Exammen; 2) Gaardmand Hans Christensens Forslag om, at den en 60-aarig Gaardmand tilstaaede Ret, til at faae en Søn fri for Krigstjeneste, maa udvides til de Gaardmænd, der ere 55 Aar gamle, 3) Gaardmand Niels Knudsens Andragende om, at en 60-aarig Gaardmand, der ingen Søn eller Pleieson har, maa faae en Karl fri for militair Tjeneste, naar han vil indsætte ham til sin Universalarving. Disse trende Sager bleve afgjort saaledes, at der i den første skal indgives Petition, men i de tvende sidste bliver derimod gen Petition at indgive. Til foreløbig Behandling blev foretaget Proprietair C. Neergaards Forslag, om skadeligt Vands Afledning og om Afbenyttelsen, af det paa Ens Jorder værende Vand. Otte og tredivte Møde. Til foreløbig Behandling bleve foretagne 1) Etatsraad Steenfeldts Forslag om Forandring i Henseende til Tidsbetingelserne for Erhvervelse af Forsørgelsesret; 2) Sammes Forslag om de kongelige Lovudkasts Meddelelse til de Stænderdeputerede og Suppleanterne for Stændernes Sammentræden. Assessor Algreen-Ussing foredrog derpaa et Andragende fra endeel Procuratorer ved den kongelige Landsover- samt Hof= og Stadsret om Forbedring i deres Kaar, hvilket Andragende blev henviist til en Committee, der tillige skulde tage Høiesteretsadvocaternes Andragende under Behandling og kom Committeen til at bestaae af: Bankdirecteur Haagen, Etatsr. Treschow og Justitsraad Skibsted, Proprietair Tutein foredrog derpaa et Forslag om Tidenders og Journalers Forsendelse med Posten, i hvilket Forslag Proponenten gjorde opmærksom paa, at Postvæsenet blev, aldeles mod dets egentlige Bestemmelse, anvendt som en Slags summarisk Censur, hvilket i høi Grad virkede skadeligt paa Journalistiken. Den kongelige Commissarius talte mod Forslaget, som derimod blev understøttet af Assessor Algreen-Ussing, og ved Afstemningen med 50 Stemmer mod 6 henviist til en Committee bestaaende af Proprietair Tutein, Cancellieraad Deichmann og Grev Danneskjold-Samsø. Ni og tredivte Møde.