JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Wien, den 5te April. Jforgaars, den 3die d. vare de Efterretninger som ankom directe fra Ancona, hvor Kongen af Neapel personlig opholdt sig, af meget behageligt Jndhold, og hans herværende Underhandlere havde ogsaa officielt tilkiendegivet, at de vare bemyndigede til at erklære de høie allierede Magter, at Kongen, deres Herre, strax vil giøre fælleds i Sag med dem, naar man vil garantere ham sine Stater, saaledes som de i tidligere Tractater ere blevne bestemte. Dette Forslag fandt god Modtagelse, og strax ilede flere Courerer herfra til Berlin og endre Hoffer, forat melde denne Underhandlingernes Vending. Jmidlertid have de fra Florenz og Mayland idag ankomne Breve opvakt Bekymring, idet Paven og Storhertugen af Toscana have forladt deres Residentser. Den 31te Marts vare de allerede komne igjennem Mayland. Førstnævnte gik til Venedig. Dog troe mange vel underrettede Statsmænd, at denne Pavens og Storhertugen af Toscannas Afreise kun har været en Forsigtighedsregel, som er bleven foranlediget ved Kong Joachims truende Stilling, uden at Fiendtligheder havde havt Sted. Da Underhandlingerne mellem Vien og Ancona endnu stedse fortsættes, og man af den korteste Vei ingen Underretning har og Fiendtlighedernes virkelige Udbrud, saa kan man foreløbig ansee de ugunstige Beretninger fra Jtalien enten for ugrundede eller dog meget overdrevne, ligesom ogsaa KonJoachims Krigsmagt bliver for høit angivet. Neapolitanerne ere ham endnu ikke ganske hengivne, og hvis han sætter sig i en fiendtlig Tilstand mod de Allierede, vil han blive tvunget til at efterlade Besætninger i Stæderne, og nøie bevogte Kysterne, hvorved hans acti re Armee vil blive betydelig svækket, og ophøre at være farlig. - Congressen nærmer sig sin Ende. Ridder v. Genz er for nærværende Tid meget beskieftiget med at samle alle de angaaende Tydske lands Anliggender trufne Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Man forsikkrer paa ny som ganske vist, at Polen skal forvandles til et Kongerige under Keiserl. russisk Beskyttelse. De polsk Provindser, som, ifølge Kongressens Beslutninger, tilfalde Preussen, skulle ufortøvet overgives og forenes med dette Kongerige. - Hs. Majestæt Kongen af Bayern afreiser den 7de d. herfra Prinds Cugen, forhen Vicekonge af Jtalien, vil følge Høistsamme til München. Det har altsaa ikke stadfæstet sig, at han er traadt i russisk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Den østerrigske Gesandt i Paris, Grev Vineent, ankom hertil iforgaars. Han medbragte med Hensyn til Erkehertuginde Marie Louise et Forslag, som ikke blev antaget. - Napoleons Søster, Pauline Borghese, hans Moder, Lætitia, og hans Svoger, Bacchiochi, forhen Fyrste af Piombino, ere bragtfra Jtalien til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Paris, den 5te April. Moniteuren for idag indeholder følgende Skrivelse fra Bourdeaux, af 2den April: General Clauzel ankom den 31te Marts til St. Andre de Cubsac.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
De fra Bourdeaux afsendte Gensdarmer, som skulde forhindre Overgangen over Dordogne, forenede sig med ham, og Besætningen i Fortet Blaye plantede ligeledes den trefarvede Fane. Nogle Frivillige og Nationalgarder, som holdt St. Vincentbroen paa høire Bred besat, gave to Kanonskud, og ilede derpaa hastig derfra, medens General Clauzel lod Flydebroen føre bort. Næste Morgen, den 1ste April, gik de Frivillige, som havde trukket sig tilbage til la Bastide, over Garonne, og toge Stilling paa Qunien ved Bourdeaux. Henimod Middag indtraf General Clauzel i la BastideJmidlertid ilede Hertuginden af Angouleme til alle Punkter, forat opmuntre til Modstand. Hun tog fra Caserne til Caserne, talte til Tropperne, og opbod Alt, forat bevæge dem til at slaae. Men da alle Forsøg mislykkedes, kom hun tilbage til Quaien, forat lade de ligeover for la Bastide i Slagorden opstillede Frivillige passer Revne. Hun lod ogsaa fyre paa General Clauzel; men da hun saae, at Linietropperne ikke fulgte dette Exempel, forsvandt hun. Nu skiøde de Frivillige, af hidtil ubekiendte Aarsager, paa hverandre. Adskillige bleve saarede, og en Capitain dræbt af sine egne Folk. General Clauzel løsnede ikke et Skud. Jmidlertid var en Underhandler ankommen til ham. Da Hertuginden af Angouleme saae, at alle hendes Anstrængelser vare forgieves, løste hun sine Tilhængere fra deres Eed, og forlod Staden Klokken 8 om Aftenen. Hun indskibede sig til Pouillac. - J dette Øieblik, Klokken 11 om Formiddagen, marscherer General Clauzel ind i Staden. Allevegne hersker den bedste Orden. - Man har opsnappet et Brev fra Hertugen af Angouleme, hvori han beklager sig over at Folket ikke understøtter ham.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Moniteuren indeholder ogsaa en Politieanordning, ifølge hvilke Frankrig skal inddeles i syv store Politiearrondissementer.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- De afskedigede Kongel. Garder maae tilbagelevere alle de Effecter, som de have modtaget af Staten.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Keiserindens Værelser paa Thulleriernes Slot blive for nærværende Tid meublerede. - Adskillige Regimenter marscherede igaar fra Paris, og toge Veien til Fontainebleau. - General Dalesme, som commanderede paa Øen Elba, da Napoleon kom dertil, og ved denne Leilighed udstædte en Proclamation, var kommen tilbage til Frankrig, og da han blev sat paa halv Gage, trak han sig tilbage til Versailles. Noget efter blev han arresteret, Denne General skal nu igien afgaae til Elba, forat overtage Commanden over Øen.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Marschal Hertugen af Regio (Ondinot) er ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Den 7de April. Napoleon kjørte igaar Middags Klokken 11 til Plantehaven. Han steeg af i det naturhistoriske Musæum. Da Opsynsmændene ikke vare underrettede derom, var ingen af dem tilstæde. Hr. Curier kom først, siden de Herrer Thonin og Hauy. Han besaae ogsaa Drivhusene, som han fandt i en slet Tilstand.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Fra Plantehaven begav han sig til Sørbonne, forat tage Maleren Davids Værksted i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Napoleon modtager endnu stedse Deputationer og Adresser.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Moniteuren indeholder Følgende fra Lyon af 4de April: Nationalgarden fra Grenoble og overhovedet fra det hele Departement, har grebet til Vaaben, forat forsvare sig mod et Angreb af Marseillanerne, som, 1500 Mand i Tallet, under Anførsel af General Ernouf, og understøttede af to Linieregimenter, under GeneralGardannes befaling, vare rykkede frem til Sisteron. General Chabert satte sig i Marsch med Nationalgarderne fra Grenoble, Vizille, Mure &c. Da han ankom til det 58de Regiment, havde han en Samtale med General Gardanne, og Nationalgarderne underholdt sig med Linietropperne, som strax paasatte den trefarvede Cocarde. Det 83de Regiment fulgte to Dage sildigere det samme Exempel, hvorpaa Marseillanerne tilsomst toge Flugten. Medens dette foregik, havde en anden Colonne, hvorved ogsaa det 10de Linieinfanterieregiment befandt sig, under Hertugen af Angoulemes Anførsel, taget sin Retning til Montelimart. Man ringede med Stormklokkerne, og General Debelle forenede strax 600 Nationalgarder, forat gaae imod foromtalte Tropper. Det kom til en Fægtning, hvori de sidste havde 30 Døde og Saarede. J samme Dieblik gik en Bataillon af 10de Regiment, under hvilken man havde stækket Frivillige i J Linietroppers Uniform, under Major Dambrugenes befaling, over Broen, og plantede den trefarvede Fane. Nationalgarderne gik just derhen, da Bataillonen igjen pludselig plantede den hvide Fane, og gav et fuldt Lag, hvorved nogle faa Nationalgader bleve saarede. Men man var engang over Broen, og hine trak sig tilbage til Valence.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Da General Grouchy blev underrettet om denne Tildragelse, lod han strax Nationalgarderne og det 6te lette Infanterieregiment rykke ud under Generallieutenant Pirks Commando. General Lasalette marscherede med en Colonne Nationalgader over St. MarcellinDa Hertugen af Angouleme saae disse Foranstaltninger, trak han sig igien tilbage fra Valence til Montelimart. General Grouch har nu selv overtaget Commanden, forat giøre Ende paa Marseillanernes Foretagender. Sidstnævnte have i de forskiellige hidtil forefaldn ne Fægtninger mistet omtrent 60 Mand. Vi have kun havt 4 Saarede. De i Lyon indskibede Tropper vare endnu ikke komne til Fægtning. -Alle disse Efterretninger ere tagne af Genetalerne Lasalcettes, Chabots, Gardannes og Dessairs Rapporter, og af den nylig til Pa i ris ankomne General Rostollants mundtlige Udsagn. - Om Begivenhederne i Bourdeaux indeholder Moniteuren end . nu Følgende : Den Jld, Hertuginden af Angouleme havde tændt i denne Stad var endnu ikke qvalt i Alles Hierter ved General Clauzels Ankomst J Nationalgarden vare nogle Urolige, hvis Hensigt kun gik ud paa at plyndre. Da deres Haab blev skuffet ved de andre Nationalgarder, skiøde de paa Hr. Troplongs Compagnie. Nationalgarderne svarede med samme Mynt, og sloge Angrebet tilbage. Men Capitain Troplong blev dræbt. Hans Tab bliver almindelig beklaget. Hertuginden af Angouleme indskibede sig paa en engelsk Fregat. Mairen Lynch har taget Kassen med sig.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
General Clauzel har her ladet opslaae Napoleons Proclamationer 5 og adskillige af hans Forordninger. Han har ogsaa lovet, at alt det Forbigangne skal blive glemt, og Jngen derfor blive draget til Regnskab.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Journal de Paris for idag indeholder følgende Decret, som Napoleon allerede udstædte i Lyon den 12te Marts J Betragtning af at adskillige Individer have forraadt Os og Riget, hidkaldet og begunstiget Fremmede, og bidraget til den Kriserlige Trones Omstyrtning, decretere Vi, Der tilstaaes almindelig Amnestie for alle Forseelser og alle Personer af den civile og militaire Stand. Derfra ere dog undtagne: de Herrer Lynch, de la RochJacquelin, de Vitrolles, Aleris de Roailles, Hertugen af RaguseMarmont), Sosthene de la Rochefaucault, Bourienne, Bellart, b) Prindsen af Benevent (Talleyrand), Grev Beurnonville, Grev ) Jaucourt, Hertugen af Dalberg og Abbed Montesquiou.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Jfølge Beretninger fra Nismes havde Hertugen af Angouleme 6 i sidste Halvdeel af forrige Maaned antaget Titel af Generalgover neur over den 7de, 8de, 9de, 10de og 11te Militairdivision, og befalet alle Skattepligtige at betale fire Tolvtedele af deres Contridutioner.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Den 25de Marts er en engelsk Coureer gaaet gjennem Bahonne i til Spanien. Han kom over Calais, uden dog at berøre Paris. - Man anfører blandt Generalerne: Rapp, Grard og Parton neaux, som skulle commandere Armeecorps. Marschal Ney skal have flere saadanne Corps under sin Anførsel som General en Chef.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Hr. Achille Rouen, som hører til det franske Gesandtskab i Wien, har forladt denne Stad den 20de Marts, og er den 31te ankommen hertil. Man troer, at han har overdragt Depescher. - Mellem Parises Jndvaanere og Soldaterne finder ikke den bedste Forstaaelse Sted, for den høie Tones Skyld, hvori de sidste tale Mærkeligt er det, at Soldaterne ikke som sædvanlig ere indlagte i Casernerne, men indqvarterede hos Borgerne. Grev Lobau, som er Commandant i den første Militairdivision, har udstædt en Dags befaling, hvori han, i Anledning af Borgernes Besværinger, nøibetegner Soldaterne Omfanget af deres Rettigheder. - I Paris skal der ofte ved Nattetid blive begaaet Mord, hvilket ansees som en Følge af Partiraseriet.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Mærkeligt er et Decret af Napoleon af 28de Marts, hvori han befaler enhver Vaabenhandler nøie at angive sit hele Forraad af Skyde, geværer, imod Straf af at de ikke angivne skulle confiskeres, og for hvert enkelt betales en Mulkt af 300 Franker. Enhver Borger skal under samme Straf udlevere de Vaaben, han besidder, imod en bestemt Priis. Præfecterne skulle bringe alle disse Vaaben til et sikkert Sted, og der opbevare dem.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Alle de Tropper, som Napoleon kan forene her og i Egnen, beløbe sig i det høieste til 60,000 Mand. Deraf har han ladet 6000 bringe paa Vogne til Vende. Et andet Corps af samme Styrke har han beordret til Lyon, da der i det sydlige Frankrig har dannet sig et meget stort Kongeligt Partii.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Jtalien, den 3die April. Kongen af Neapel har, ifølge nogle Efterretninger, taget Rom i Besiddelse i Kongen af Roms Navn.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Foruden Paven har Carl den 4de ogsaa forladt Rom. Dronning gen af Etrurien er afgaaet til Genua, Ved Ferrara skal allerede være forefaldet en Affaire.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Mayland, den 31te Marts. Alle de Rygter, man har udspredt om Uroligheder i Jtalien, ere hidindtil ugrundede. Endnu er der intet Forsøg gjort paa at forstyrre den offentlige Rolighed. De urolige Hoveder, af hvilke der til alle Tider findes mange der i Landet, faae rigtig nok Mod siden Napoleons Undvigelse fra Elba, ja de yttre vel endog deres Glæde derover, hvor de kunne, men meere have de heller ikke vovet endnu. Mange Officerer afreise herfra til deres Corps, og de fornemste Generalers Gemalinder gaae foreløbig til Tydskland. - I dette Øieblik ankommer Paven hertil. Han vil kun blive der nogle Dage, og dernæst begive sig til Venedig.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Frankfurt, den 10de April. Det er tilforladeligt, at Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil indtræffe hertil med det første. Hiinside Rhinen staae allerede 125000 Preussere, hvis Antal ved Enden af denne Maaned skal beløbe sig til 180,000 Mand, De tappre Hessers Giennemmarsch har allerede begyndt. De tage deres Retning til Egnen af Luxemburg og Arloe, og synes at blive opstillede imod Thionville, Longby &c. Den Troppemasse, som i Begyndelsen af næste Maaned skal være opstillet paa den franske Grændse, er overordentlig store Overthinen, den 27de Marts. Kehls Værker, for saavidt de vendte mod den tydske Side, ere nu virkelig sprængte og støifede, og Skytset, som for det meste var at svær Caliver, er tildeels ført til Tøihuset i Carlsruhe, den anden Deel anvendt til de Forstandsninger, som bleve staaende mod den franske Side.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Man har i Wien med Udmærkelse optaget, at Baden, ved den første Efterretning om Napoleons Landing, uopfordret har ladet 10000 Mand rykke til Rhinen. Regieringscommissionen gjorde dette, Haab om heri at handle overeensstemmende med Storhertugens Villie. Kongen af Preussen har personlig takket Storhertugen derfor, og Keiser Franz har tilbudet ham et Cavallerieregiment. Storhertugen af Baden ventes nu med det allerførste tilbage til Carlsrude. For ti Dage siden vare allerede 15000 Ryttere paa den østerrigske Grændse satte i Marsch til Rhinen, og haverske Tropper, ventes med det første,
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Ifølge de sidste og tilforladeligste Breve fra Schweiz drage de derværende Tropper i betydeligt Antal til Grændsen.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Lille, den 3die April. Hertil ankomme mange Franske, som tilforn stode i civil eller militair Tieneste i Belgien, men som nu sendes tilbage af Kongen af de Forenede Nederlande. Mange Overløbere komme til os. J Tournay ere Portene lukkede, som om den var beleiret.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Brussel, den 8de April Imorges passerede giennem denne Stad en fra Napoleon til Stock holm afsendt Cabinetscoureer. Han var befalet at tilbagelægge Veien, det hastigste mueligt. - Jmorges Klokken 7 afreiste Hertugen af Wellington herfra til Gent. Ogsaa General Fagel, vor Monarks Gesandt hos Hs. Majestæt Ludvig den 18de, som og den russiske General, Baron v. Driessen og nogle andre fornemme Personer, have begivet sig didhen.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik af Oranien, der er udnævntil Anfører for de belgiske og hollandske Tropper, vil tage sit Hovedqvarteer i Nivelles. Denne unge Prinds, en Søn af vor ophøiede Monark, var, som man vil erindre, Adjutant hos den preussiske General Bülow, da de allierede Armeer rykkede ind i Belgien.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- Jgaar ankom Marqvis Wellesley, Hertugen af Wellingtons Broder, tilligemed nogle andre til den engelske Regiering hørende Personer, hertil.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Gent, den 5te April. De i Egnen af Deynse cantonnerende Kongel. franske Huustropper marscherede igaar giennem denne Stad til Antverpensporten. Da disse skiønne, unge og Kiødige Tropper kom forbi Kongens Pallads, talte Kongen fra Balconen med Deeltagelse og Godhed til sin Trones kjække Forsvarere. De bare alle Bayards Devise, uden Frygt og Dadel, og tilkiendegave deres Hengivenhed for Monarken ved et hierteligt Frydeskrig.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Amsterdam, den 11te April. En den 7de d. fra Courtray afgaaet og hertil ankommen Reisende melder, at en af Franske bestaaende Armee, som vil drage i Krig for Ludvig den 18de, og sandsynligviis skal giøre fælleds Sag med vor Armee, allerede camperer paa Grændsen,
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Ligeledes have vi Efterretning om, at Borgerne i Dunkirchen atter have udjaget Garnisonen, som erklærede sig for Napoleon, igjen plantet det hvide Flag paa Taarnene, og forlangt Hielp af Engellænder ne, som derpaa i forrerede Marscher ere ilede Staden til Undsætning - Ifølge Privatbreve fra Paris hersker der stor Forsagthed. J Handelen er Miscrediten steget til det høieste. Correspondentsen med Lyon afbrydes fra Tid til Tid formedelst en Opstand i det sydlige Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Dresden, den 8de April. Man har nu her den tilforladelige Efterretning, at vor Konge ha antaget Delingstractaten, og tillige forpligtet sig til at stille 15000 Mand i den Krig, som sandsynligviis vil udbryde mod Frankrig Under disse Omstændigheder ventes Hs. Majestæt tilbage med den første.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
- J Vien circulerede følgende Liste over de til Frankrig marscherende Tropper. 225000 Russer, 250000 Østerrigere, 150,000 Preussere, 100,000 Hannoveranere, Hessere, Hollændere og Engellændere, 15000 Sachsere, 40,000 Bayrere, 12,000 Würtember, gere, 10000 Mand fra det Badenske, og 20,000 fra de øvrige tydske Fyrster, ialt 822,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Christiania, den 5te April. Præmier, udsatte af det Kongel. Selskab for Norges Ve Aaret 1815.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
(See Statstidenden Nr. 29. under 4de Klasse for Jordbrug og Fædrivt. 1) En Præmie af 50 til 100 Rbdlr. S. V. for en Afhandlinsom Huusdyrenes Sygdomme og de Midler derimod, som Landmanden kan strax have ved Haanden." 2) En Præmie af 100 Rbdlr. S. V. for en Underviisning for Bønden, hvorledes han om Vin teten kan med Fordeel give sine Køer mere Hs og sine Heste med Halm. 3) Fire Præmier, hver paa 150 til 200 Rbdlr. S. B. for Beskrivelser over Land=Oeconomiens Tilstand i Hedemarken, N. denæs, søndre Bergenhuus og søndre Trondhiem. 4) En Præmiaf 50 til 100 Rbdlr. S. V. for en Omarbeidelse af Sommerfeldt Agerdyrknings-Katechismus. 5) En Præmie af 470 Riir, Courant, udsat af Tonsbergs Districts-Commission ved Sanmenskud af Districtet, for den Afhandling, der best besvare følgende Spørgsmaal: "Forbruger ikke den norske Landalmet i Henseende til Folkemængden, til Production af Korn til Vanskeliggeden af (under en Søkrig, at forskaffe samme, ufoholdsmæssig stort Qvantum Kornvare, og i Tilfælde at dette ant ges, med hvilke Fodemidler og hvorledes kunde og burde da en norBondehuusholdning paa den sparsommeligste og for Helbreden med den tienlige Maade indrettes, med Hensyn til mindre Forbrug af Ko 1 eller Meelspiser." 6) En Præmie af 500 Rd. S. V. for en fo giørende Besparelse af Spørgsmaalet, hvilke ere de physiske Hindring og ger for Agerdyrkningens Forbedring i Norge, og hvorledes kunne dis, gi se hindringers skadelige Indflydelse afhielpes" 7) En Præmie af at 500 Rbd. S. V. for en fyldestgiørende Besvarelse af Spørgsmaa= og let, hvilke ere de politiske Hindringer for Agerdyrkningens Forbe, Bedring i Norge, og hvorledes kunne disse hæves : Handelsefterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Archangel, den 26de Februar. J forrige Aar er intet Skib, under dansk Flag ankommen hertil. - Den overordentlige Stilhed, som i Følge udenlandske Efterretninger hersker i Handelen med russiske Producter, har nu ligeledes dæmpet det Liv, som herskede her i Vinterens Begyndelse, saa at i 3 Uger intet er foretaget i Vare, handlen. Priserne paa de fleste Artikler falde ogsea. Skulde ikke gunstige Conjuncturer for de russiske Producter paa dette Marked indtræffe til Skibsfartens Begyndelse, saa vil man sandsynligviis her gjøre lettere Jndkiøb, end sædvanlig, saameget mere som man venter betydelig Tilførsel fra det indre af Landet; thi de russiske Producthandlere have, forledede af de tidligere til høie, Priser paa Contract solgte Vare, forsynet sig fra det Jndre med betydelige Forraad Priserne paa Tælle ere allerede faldne fra 170 til 158 Rub. p. Pud, og formedelst Udsigterne til Fred mellem Storbrittanien og Nordamer, tica er Potaske falden fra 100 Rubler til 85 Rub. p. Pud, Tiære fra 8 til 7 Rb. p. Td., og Beeg fra 150 Cop. til 135 Cop. p. Pud, - Hør af bedste Sort koster 135 Rbl.; Hamp 85 til 90 Rbd. p. Pud.; Børster, første Sort 76 Rub. og anden 35 Rub. p. Pud. ; Hvede 24 Rub.; Rug 14 1/2 Rub.; bedste Hørfrø 27 a 28 Rub., og ringer 17 Rub. p. 3wt; Jern 3 1/2 Rb. p. Pud, og Maatter 300 Rub. p. Mille. Cours paa London 12 1/2, Amsterdam 10 1/4 og Hamborg 91. til 3/4.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Genua, den 29de Marts. Nyligen er indløbet her det danske Skib de tre Sødskende, Capt. J. M. Rønne, kommende fra Bergen med 3390 Vaager Stokfisk, hvorfor man har budt Capitainer 52 genuesiske Livres for Quintel. - Forrige Søndag ankom Prindsessen af Wales hertil paa en engelsk Fregat.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Kiøbenhavn, den 17de April. Skrivelser fra Wien indeholde den høist glædelige Efterretning 8 at Hs. Majestæt Kongens Tilbagekomst nu inden faa Uger kan og forventes.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Fra den 10de til den 15de April er igiennem det Kongl. General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium kun udfærdiget et algiersk e Sopas, nemlig for Skibet Haabet, stort 93 Commercelæster.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Fra 10de til 15de April ere af indenlandske Skibe indkomne: 26 fra Provindserne med Kornvare, 4 med Fedevare, 8 med Brænde, 20 fra Bornholm med Torsk og Sendingsgods, 1 fra Helsingøer med Sendingsgods, 1 fra Bornholm med Flyttegods, 1 fra Nyborg med Monderingssager, 1 fra Fladstrand med Fisk, 1 fra Helsingøer med Planker, 1 fra Nakskov med Sendingsgods, 2 fra Kiel og Rendsborg med Stykgod. Udgaaede til Provindserne ere 51 Fartøier, med Sendingsgods, 27 med Ballast. Fra 8de April Klokken 3 om Eftermiddagen til 15de paa samme Tid have 99 Skibe clareret ved Oresunds Toldkammer; deraf to til indenrigske Stæder og 1 til Jsland.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
J det Kongelige medicinske Selskabs Forsamling, den 16de Februar d. A., oplæste Selskabets Secretair, Professor Klingberg, en Afhandling i det danske Sprog om Virksomheden af den svovlede Kalk (Cala sulphurets) i begyndende Lungesvindsot. - Den 9de Marts oplæste Professor Klingbergen Afhandling i det latinske Sprog omen betydelig polppes Gevært i Livmoderen (Utrue). Tillige meddeeltes Selskabet en mærkelig Jagttagelse af Hr. Hjørth, Regimentschirurg ved det siellandske Skarpskytter=Corps, om et knuset Brud af Hierneskallen, der ikke var ledsaget med noget alvorligt Tilfælde, og lykkeligen blev helbredet efter at omtrent 30 Beenstykker, hvoraf nogle vare betydelig store, og havde hele Hierneskallens Tykkelse, var blevne udtagne af Saaret. - Den 16de Marts oplæste Hr.Doctor O. L. Bang en Afhandling i det latinske Sprog over de Sygdomme, som i Aarene 1813 og 1814 have hersket imellem de spæde Born paa den Kongelige Pleiestiftelse i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Børs Auction. Den 17de April blev 15 Actier i det Kongel., octroierede Brandassal surance-Comp. paa Vare og Effecter, hver paa 1000 Rbdlr. S. V.,ud, solgt for 58 1/2 til 62 Rbd. N. V. Stk.
Berlingske Tidende, 1815-04-17
Barom. Therm. Vinden. 9 April. 28. 6. 5 6, 2 Varme. O. S. O. tig 10 - 28. 6, 7 4 8 - D. S. O. der 12 28. 4 4 9. 1 -S. O. qve 13 - 28. o. 8 9 7 -S. O. nat, 14 - 27. 8, o 111, . - S. S. V. bad 15 - 27. S. 6 1. . - N. V.