Aalborg Stiftstidende, 1839-06-29
Aalborg, den 29de Junii. Om de nærværende Udsigter for Udbyttet af vore Marker, Enge og Haver iaar har Red. fra kyndig Haand modtaget følgende Meddelelse: Uagtet den længe vedholdende Vinter og Foraarets sene Komme, er dog Vegetationen paa Marken og i Haverne ikke saa betydeligt tilbage, som det kunde have været at vente, da det ualmindeligt skjønne og fordeelagtige (næsten mageløse) Veirlig i Mai mægtigt fremskyndede den. – Vinter-Sæden, som vel er af forskjellig Beskaffenhed – tildeels en Følge af den sildige Udsæd ifjor og den tidlig indtraadte Vinter, der foraarsagede, at Rugen mange Steder neppe var synlig forinden Jorden blev tilfrossen – staaer dog næsten overalt godt, og er ikkun paa saadanne Steder maadelig, hvor den sletbehandlede Jord fornemmelig har Skylden. Paa flere Steder, hvor den i Begyndelsen stod saa tyndt og usselt, at man var i Begrev med at ompløie Jorden, har den nu saaledes busket og udbredt sig, at den tegner meget godt. Ligesom Vinter Sæden, saaledes er ogsaa Havren og Byggen meget forskjellig: Hvor Jorden blev pløiet for tidligt medens den endnu var vaad – staae disse Sædearter maadeligt, ligesom ogsaa, hvor der ikke var sørget for godt og sundt Sædekorn de sidste Aars Avl, især af Havren, var ialmindelighed af en ringe Beskaffenhed; derimod tegne disse tvende Sædearter, særdeles godt paa gode, velbehandlede Jorder; Havren fortrinsviis. Rapsen har paa de fleste Steder lidt endeel ved den lange Vinter og er tildeels gaaet bort paa lavtliggende, vaade Jorder; den Raps, som har holdt sig, tegner meget godt. - Hvad Græsværten ialmindelighed angaaer, da vil den iaar neppe staae tilbage for de bedste Aars. At enkelte, især tørre, Enge og Agre ere ringe, maa meere tilskrives disses Grundbeskaffenhed, end ufordeelagtig Jndflydelse af Veirliget. J det Hele taget lader det til at blive et for Markerne meget frugtbart Aar. Med Hensyn til Have væsenet, da ere Udsigterne mindre fordeelagtige. De fleste Træarter, især a Steenfrugternes Familie, have lidt særdeles meget i de tvende sidste saa uheldige Foraar; dette er fornemmelig Grunden til disse Arters Ufrugtbarhed i nærværende Aar; thi, idet mindste her i Egnen, bliver det ringeste Avl af Træfrugter i mange Aar; derimod bugne f. Ex. Ribs= og Stikkelsbærbuskene samt Jordbærrene af en stor Overflødighed. - Om Jordfrugten lader sig endnu ikkun lidet sige; thi deels skeete Udsæden af alle Frøsorter, sildigt, deels havde disse, som en Følge af sidste Aars høist ugunstige Sommer, ikkun ringe Spirevne, saa at mange Sorter nylig ere komne frem af Jorden. Jordlopperne, som i Myriader ere udklækkede ved den stærke Varme i Mai, have huseret saa slemt med Kaalplanterne, at der i mange Aar ikke ialmindelighed har været saa stor Mangel paa denne Artikel, ogsaa paa andre spæde Væxter, som dette Jnsekt i Regelen ikke angriber, har det anrettet stor Ødelæggelse. – Skjøndt der gives Mange, som føre ubeføiede Klager over Veirliget, vil dog enhver opmærksom Jagttager indrømme, at Samme, siden Foraarets Komme, har været særdeles gunstigt for Vegetationen ialmindelighed. Sammenlignes den allerede tilbagelagte første Halvdeel af indeværende Aar med samme Tid, forrige Aar, da er Forskjellen især betydelig. Saaledes havdes ifjor, foruden Kulde og Tørke, en stadig Nattefrost til Midten af Juni, istedetfor Thermometret iaar, siden Maidag, høist sjeldent har staaet under Frysepunktet og aldrig sjunket til 10 under Samme; hvorimod dette ofte var Tilfældet ifjor, da et Par Graders Kulde, endog langt hen i Mai, ikke var nogen Sjeldenhed."