Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-28
udlandet. Storbrittannien. Følgende er det Vigtigste af Dronningens Trontale: "Mylords og Gentlemen! Til min dybeste Bedrøvelse maa jeg henlede Deres Opmærksomhed paa den Mangel paa Levnetsmidler som hersker i Jrland og i nogle Dele af Skotland. J Jrland især er Misværten af Folkets sædvanlige Næringsmiddel bleven Aarsag til tunge Lidelser, Sygdomme, og en betydelig forøget Dødelighed blandt de fattigere Klasser; Voldsgierningerne, især rettede mod Eiendommen, have tiltaget og Levnetsmidlernes Transport er i flere Dele af Landet bleven usikker. For at formilde disse Onder er der, ifølge en i den sidste Parlaments session antagen Lov, givet en Mængde Jndivider Arbeide og Arbeidsløn; der er truffet Forholdsregler for at lette Mangelen i de fra de sædvanlige Forraadskilderfjernede Distrikter. Den mindre gode Høst i Frankerig, og Tydskland, saavelsom i andre Egne af Europa, har gjort det mere vanskeligt, at erholde tilstrækkelig Tilfor sel af Levnetsmidler. Det vil være Deres Pligt, at overveie hvilke Forholdsregler videre kunne træffes for at lindre den herskende Nød. Jeg anbefaler Dem, at tage under alvorlig Overveielse, om Forraadet paa Levnetsmidler paa en fordeelagtig Maade vil kunne forøges ved for en bestemt Tid at lette Kornindførselen fra fremmede Lande og i større Maal at tillade Anvendelsen af Sukker i Bryggerierne og Brænderierne. Forholdsregler skulle forelægges Dem, der, antagne af Parlamentet, turde være skikkede til at hæve den store Masses Velstand, at fremme Agerdyrkningen og at formindske Trykket af Konkurrencen til Forpagtningerne, som har været en riig Kilde til Forbrydelser, og Elendighed. - (Paragraphen om det spanske Giftermaal, see Gaarsaavisen). Fristaten Krakaus Tilintetgjørelse er forekommet mig som en saa aabenbar Krænkelse af Wienertraktaten, at jeg har ladet overrække Hofferne i Wien, Petersborg og Berlin en Protest imod hiin Handling. Aktstykkerne desangaaende skulle forelægges Dem. - Jeg nærer det tillidsfulde Haab, at Fjendtlighederne ved Platastrømmen, som saalænge have forstyrret Handelen, snart ville komme til en Ende; mine Bestræbelser ville, i Forening med dem af de Franskes Konge, med Alvor blive rettede til dette Øiemeed. Trontalen synes i det Hele at have Pressens bifald. At den meest beskjæftiger sig med Jrland, findes tilstrækkelig begrundet i Tingenes Tilstand i dette ulykkelige Land; Udtrykket angaaende det spanske Giftermaal: en Noteverling har fundet Sted, findes netop passende, dermed er sagt nok og Jntet opgivet; den energiske Affatning af Protesten mod Krakaus Jndlemmelse kaldes Engellands Svar paa den skammelige Bagtalelse, som om det underhaanden havde samtykket i hiin Handling. Endnu samme Dag (19 Jan.) holdt begge Huse deres første Møde. En Række af Motioner (Lovforslag) bleve anmeldte i Underhuset, angaaende Forandringer i Korn og Navigationslovene, saavelsom i Told- og Acciselovene, samt angaaende Tilstanden i Jrland af Ministeriet, angaaende Fattigvæsenet, samt angaaende Krakau(hvilken sidste Motion har den Hensigt at suspendere den aarlige Betaling af 100,000 Pd. Sterl., der ydes Keiseren af Rusland under den Betingelse, at han skal opretholde Wienertraktaten) af Hr. Hume, angaaende Udvidelsen af Hovedprincipet i de engelske Fattiglove, Ret til Understøttelse af Statens Midler, paa Jrland af Hr. Scrope &c. Adresseudkastet er blot et Ekko af Trontalen. Under Debatterne om samme yttrede Førsteministeren, Lord John Russell, at den engelske Regjering ikke et Øieblik havde havt det Ønske, at foreslaae Prinds Leopold af Sachsen=Koburg som Kandidat til den spanske Dronnings Haand. Han tilstod, at Utrechtertraktaten ikke berettigede til at protestere mod Montpensters Giftermaal, skjøndt den tydeligt indeholdt, at ingen Prinds nogensinde til samme Tid maatte herske baade i Spanien og Frankerig. Om Kra kans Jndlemmelse bemærkede han, at der vel i hele Landet neppe vilde findes Nogen, der ikke troede, at denne Handling var overilet og satte alle Hensyn tilside. J begge Huse antoges Adressen uden Afstemning. J Bjerg- og Sumpegnene og overhovedet i det Jndre af Jrland bortriver Hungeren endnu Jndbyggerne i hundredeviis; de Overlevende ere saa svage, at de ikke formaae at begrave Ligene i viet Jord og mange Liig blive liggende i Hytterne, kun bedækkede af den Jord, som Naboer bringe i Hatte og Forklæder.