JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Den 5te Septbr., Kl. 5 1/2 Formid, fra Skiellehøien: et fiendtligt Rangskib og en Brig have ankret ved Seterøe; en Fregat og en Brig have ankret sammesteds. Kl. 7 1/2 fra Skiellehøien: en Fregat og en Brig haver lettet, sees fra Havkunden at styre nordlig. Den 6te, Kl. 10 1/2 Formid. : en fiendtlig Kutterbrig sees østlig at sætte Coursen nordefter om Siælland. Kl. 1 1/2 Efterm., fra Refsnæs : en fiendtlig Flaade kom med Nord op fra store Belt. Den 7de, Kl. 5 1/2 Formid., fra Refsnæs den signalerede Flaade har ankret. Kl. 7 1/4 fra Anaket Rangskib og en Brig har lettet ved Stierøe, gaaer Nord efter. Kl. 7 3/4 fra Samløe: den signalerede Flaade her lettet, kommer Nord op fra det store Belt. Kl. 9 1/4 fra Samsøe: et Rengskib og 3 Brigger har lettet, gaaer Nord efter. Kl. 10 1/4 fra Samsøe: 2de fiendtlige Rangskibe gaaer Syd efter af store Belt. Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
fra Refsnæs: en fiindtlig Flaade kommer Nord og fra det store Belt, bestaaende af 2de Rangskibe, en Fregat og 6 Brigger, samt imellem 110 til 120 Coffardieskibe. Kl. 12 3/4 Eftermidd. fra Samsøe: et Ran skib har ankret ved Hielmen; en fiindtlig Brig gaaer Syd efter at store Belt. Kl. 2 1/4 fra Samsøe, 2de fiendtlige Rangskibe gaaer Syd eftet af store Belt; de sigaalerede have ankret. Kl. 4 1/2 fra Samsøe: den signalerede Flaade har ankret ved Seierøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Mertur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Norden. Jfølge de nyeste Efterretninger fra hiin Nordens store Kampplade, der gaaer indtil d. 23de Aug., var der siden Fæstningen Smolensks Jndtagelse af de Franske, intet af Vigtighed forefalden. Endnu havde Keiser Napoleon sit Hovedqvarteer i bemeldte Stad. Angadende dennes Erobring og Russernes Tilbagedrivelse herfra, meldes endnu blandt andre foreløbige Beretninger, at Rapoleon dennegang havde gjort alle Dispositioner til et stort afgiørende Slag, hvortil ogsaa den russiske Armee, der her havde samlet sin Hovedstyrke, efter al Udseende ligeledes havde bestemt sig, hvis den ikke ved de Franskes fortreffelige Maneuvrer og disses heldige følger var bleven saa bestyrtset og modløs, at den end ikke vovede det mindste Forsøg til sit Forsvar, men - fortsatte sit Tilbagetog. Ved Fæstningens Jndtagelse skal Russerne især have lidt meget, foruden at de der mistede betydelige Krigsforraad og mange Kanoner, der faldt i Seirernes Hænder. - Man troer, at den franske Armee nu ikke vil gaae videre, men her tage sig en fast Stilling. - Mange Tropper tage Veien til Mechlerburg og Svensk Pommern, og skulle efter forelydende være bestemt til Øster føres Kysternes Forstærkning. Ogsaa Troppemarscherne giennem Tydskland har siden Maten af August igien paa nye tagen sin Begyndelse i betydelige Korpser, tagende Veien til Storarmeen. - J Riga har Jlden som Russerne antændte Forstæderne ned, saaledes taget Overhaand, at den endog har udstrat sig til Værftet og tilintetgjort alt derværende Skibstimmer. Den engelske Admiral Mertin der befindet sig paa Høiden. af Riga, har ladet udruste adskillige Kanonschalupper. Ved Mitau skal 4000 Russere hav haattet slaae sig giennem 12000 Preusere, og flygtet til Riga, efterrethave liidt et betydeligt Tab. De Franske staae udenfor denne Stad, færdige til hvert Øieblik et foretage et Hovedangreb derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Under Artikken Willna meddeles følgende fra Militair=Departementet udstædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
opfordring til den tartaris. Nation. Tartarer, J flere Aarhundreder udmærkede sig ders Nation ved Kierlighed til Fædren landet, der optader til dets Sønner. Den Tid da det ulykkelige Fædresland underlaae for Overmagten af de Nationer der gode sammensvoret sig til det polske Navns Tilintetgiøse, da blødte tusinde af eder med Ædelmod; ved Fækentlandets Gienfødelse skulde t vorde adskilte fra eders dre, at opofre sig til Fædrenelandets Bedste var altid et tartariske Folks Kiendeteen; og Fædrenelandet tvivikke paa, at i jo nok ville følge eders ædle Forfædres Ampel. Allerede flere af eder have tilkiendegivet det ske, at optages i det Regiment, der skal oprettes af tes Brødre. Jiler, ædle Mænd, som Fædrenelandet i saa megen Tiltroe til, iler under de polske Ørne, sin for vi enten forventer eder selv eller eders Bestemmelser. Romald. Fyrst Giedrone. af England. Gesandten Hr. Forster er virkel den ellerede kommen tilbage fra Nordamerika til Londes, hvor hans Hiemkomst skal have foraarsaget en se findelig Bedrøvelse, da det arme Folk tydeligen kan sin udsee alle de Onder, de paa nye udsættes fore, og da tos nu intet andet viser sig for dem, end Krig, Hun us= og Død. Visseligen en haard Skjebne. Jfølge fteris hiembragte Beretninger skal der i Amerika være ikke stædt en Proclamation, der befalede alle Engellændere, hele sin en bestemt Tid at comme de forenede Staters at eet. Admiral Bawyer er udløbet fra Halifax med For Krigskibe for at søge den amerikanske Eskadre, der næst= se befinde sig ved Terre Neuve. - Fra Spanien get, deler Oppositionsbladet The Statsman, i en Skriraadsk af 31te Julii, iblandt andet følgende: "Balleiste der, er gaaet i Snaren. Det havde behaget ham at foregaae en Bevægelse paa Mallaga og gaae ind i Staden, ange han troede sig uden Fare. Men inden han formodom det, vare de Franske ham i Hælene, besatte Slottet, ber=igede ham ud derfra igien, og hvad der endnu var herne se, afskar ham ved deres Maneuver al Tilbagetog, igjen at Ballesteros nødsagedes til at søge sin Tilflugt indopser, lergene, hvor han nu er indsluttet af 14,000 Franske Jlden fr General. Leval og Ney." J samme Skrivelse siges, taget den maae troe, at den store Expedition til Middel eet og sit er strandet, thi General Reche der var indskibe, en 3300 Mand og ankommet til Mahon, er igienføiden tilbage og udskibet, og den første Division af apper. Englændere, der samme Gang var gaaet under ge sig er bleven, Gud veed hvor - Lord Wellington Efteret. være bleven saaret i det store Slag ved Salamankadenfor merika. De nardamerikanske Staters Krydser ge et de, bestaaende af 10 Skibe, under Kommodore, nys Kommando, er den 13de Julii gaaet i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
de fra de engelske Skibe vare allerede bleven optagne at i Skotlænde. for at have talt et og andet til den engelske Regierings Fordeel, bleven overtlæret og smykket med Fiedre ført omkring i Staden til Spot og Skam. - Paa den sydlige Kant af denne Verdensdeel ødelægger Pelten, hvad Krigens Rædsler under andre Himmelegne tilintetgiøre. J Rio Janeirs raser den saaledes, at ter i denne Stad allene døer ugentligen over 1000 Mennesker deraf. alle Jndvaanerne giøre sig beredte til at tage Flugten derfra, hvilket Prindsregenten af Brasilien, der for Tiden residerede der, allerede har gjort, og med samt sit hele Hof søgt sin Tilflugt til Fortet St. Croix, 9 Mile derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
(Jndsendt.)Man har blot ønsket, at S. T. Hr. Justitsraad Habs vilde give Grunde for sin Mening; car tel est notre bon plaisir kan ikke være nok i en Sag, hvor det gielder og et Fødemiddel, som, forudsat det ikke var skadeligt, havde været en betydelig Lettelse for mange Familier i denne dyre Tid. Jeg formoder, at en Mand, som Hr. Doktoren, har Grunde for sin Mening, og har han dem virkeligen, hvorfor siger han dem ikke, At der i denne Kartoffelsag er flere imod end for ham, det er Sandhed; skylder altsaa ikke Hr. J. baade Pluraliteten og sig selv den Høiagtelse, at give Grund for sin Mening, især da saa mange berømte Læger er imod samme. J. L.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 16de September, Kl. 9, begynder den offentlige Examen paa Aarhuus Cathedral=Skole, og fortsættes dagligen til Enden af Maaneden. Til denne Examen staaer Adgangen aaben for Disciplenes Forældre, Værger og Velgiørere, saavel som for alle Velyndere af videnskabelig Underviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Mandagen, den 5te October, Kl. 9, proves det som have meldt sig til Antagelse i Skolen paa ny til hvilken Tid Vedkommende med deres Børn og Myndlinger behageligen ville møde paa den lærde Skole her i Byen, og tillige medbringe de befalede Døbe= og Vaccinations=Attester, da ingen uden disse, efter Anordningerne, kan blive antagen i Skolen. Aarhuus, den 7de September 1812. J Stougaard, Rector ved Cathedral Skolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Siden vores sidste Bekiendtgiørelse har vi end vider, modtaget til de Brandlidte i Hobroe. Berggreen, Garver . . . . . 20 Rdlr. Fra sammes Børn. . . . . . 20 - Ped. Lisberg, Borger . . . . 10 - Fra et Selskab hos samme . . . 10 - Chr. Linaae, Kiøbmand . . . 10 - E. A. Lund. . . . . . . 10 -H. R. . . . . . . . . . 50 - Jens Rasmussen, Bødker . . 5 - Just og Laure Justen i Kasted . 10 -Hr. Thura i Giærn . . . . . 5 - Schandens Sogns Beboere . . 12 - Hendrich Mogensen i Maglebye. 2 - Tobakspinder Wilhielms Enke . . 10 -J. H. . . . . . . . . . 10 - Proprietair P. Schandorff. . . 20 - Chr. Buss, Sophiendahl, 10 - Søren Buchteup, Skipper . . 10 - Thomas Hansen, Reebslager . . 10 - Svantemann Kobbersmed. . . - Hans Chr. Sørensen, Skipper . 5 -Hr. Hans Buchtrup . . . . 10 - Jacob Sørensen . . . . Niels Gregorius, Handskemager. 5 - Simmelkiær. . . . . . . Adjunct Bastrup . . . . . . 5 - Frandsen, Maler . . . . . 5 - Peder Jversen, Skipper . . . Hans Biering . . . . . . Capt. Nielsen fra Bergen 10 Rdr. hans Styrmand Korn. 5 - det øvrige Mandskab . . 5 - Magnusen fra Flensborg . . . . -H. K., en Ubekiendt . . . . . Jørgen Jensen, Skipper . . . . - Peder Stephensen, Skipper . . . - Houberg, Reebslager. . . . . 20 - en Reisende . . . . . . . . 10 - 381 Rdlr. som i Dog med nge Posten afsendes. Takket være i ædle Givere som søge at finde de Brandlidtes haard Kaar. Aarhuus, den 8de September 1812. Malling. Peder Lars. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Et ungt Menneske, som i 5 a 6 Aar har været øv i Contoir-Forretninger, ønsker sig, til 1ste November næstkommende, anbragt i samme Fag, enten hos et Forvalter ved en Herregaard paa Landet, eller og hos en Embedsmand i Kiøbstæder. Paa Lønnen ansees ik saameget som paa en god Omgang. Den som maat ønske saadan en Person, vilde behageligst henvende sig Kirsebær Viin paa Bouteiller faaes tilkjöbs for billig Pi hos Chr. Linaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
En ny Reise eller Arbeide=Vegn staaer til Kiøbs i Jsrandsen, Kuursmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Et komplet og godt Brændeviinstøi al 4 Tdr. Ri Størrelse, tilligemed Svaletønde, kan bekommet tille hos Svantemann, Kobbersmed. Aarhuus, den 3de September 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
En Jernplade med Behør til et Kiøkken=Ildsted, et Lispund ny Gaase=Fyld, er tilkjøbs i Aarhuus i Made Kaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Paa Vestergade No. 26 ere 3de Brelser med Kiø- og Spisekammer, Loftsrum og en liden Hauge, si eller til Michaeli Flyttetid, at faae til Leie for en 1. honet Familie. Anviser hos Munk i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Auktion. Mandagen d. 14de Septbr., om Ef middagen Kl. 2 slet, bliver, efter Begierning af Ad Kryger her i Byen, ved offentlig Auction, i be iboende Sted ved Aaen, bortsolgt endeel Ind- og Udaf Borde Stole, Bænke, Skabe, Kister, Sengested, endeel Gangklæder noget Træetøi m. m. Aarhuus, den 3de September 1812. Auktions-Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-08
Over den af Fronstinde Meldahl beboede Gaard i Byen er berammet offentlig Auktion, Fredagen 11te September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. slet, hvorved tillige bliver auktioneret dens tillige Jorder paa Byens Mark, 13 a 14 Tdr. Land geome, Maal, separat og i Samling med Gaarden, som best af 28 Fag Ind- og 27 Fag Udhuus, Ege Bind værk, med marede Vægge, og for det meste teglhæVaaningshuset er indrettet til Beboelse for tvende 3. lier, og særdeles beleilig for en Handlende; ved saa godt overflødig Vand og en smuk vildyrket Hauge, gode Frugt-Træer. J Mangel af antageligt Bud, ver bemeldte Gaard og Eiendomme atter auktioneden paafølgende 18de og 25de September samme efter de Conditioner som ved Forretningen bekigiøres, og hvorom de Lysthavende forinden kan underrettede hos undertegnede Auktions-Direkteur. Mariager, den 31te August 1812. H. Teten Natten imellem den 20de og 21de August sidst, er Jndbrud paa Kollerup bortstiaalen: en fiin guul 6 Kiole, et fiint hvidt Kembris Skiørt, 3 fiine hvide, torklæder, et dito Lommetørklæde, alt mkt. D., til med noget af Folkenes Tøi. For Tyvens Opdagelse i en Douceur, naar maa henvender sig til Forvalteren,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Bla
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Fæstningen Smolensk ligger ved Floden Onieper, 10 Mile fra Witepsk, 45 fra Moskau, og 60 Mile, fra Willna. Den ligger i een Bredde med Kønigsberg, Noskau med Memel og Schlesvig, Petersborg med Apsala, Mohilow med Berlin, Kiow med Prag, og Pezakow med Wien og Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
J Engelland begynde nu ogsaa Fruentimmerne at giøre sig uregierlige. J Grevskabet Yorckschire havde forrige Maaned en af flere hunderde Fruentimmer bestaaende Hob forsamlet sig, og marscherede til Knottinglykock for at bemægtige sig et dertil forventende Kornskib, men da det endnu ikke ver ankommet, begave de sig midlertis til Knotbingly, hvor de forenede sig med ndnu 300 af samme Kiøn. Med forernede Kræfter stermede de nu ind hos Bagerne og Kornhandlerne, ven; dem til at udlevere sig Brød og Korn under de sedvanlige Priser, og marscherede derpaa hiem igien hver til sit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
En Møller i Leval i Frankrig, har uden Hielp af nogen Ledetraad opfundet en meget vel udtænkt mekanisk Sphære der med fuldkommen Nøiagtighed fore tiller Jordens og Stiernernes Bevægelse. Efter længe i have lagt Mærke til Stiernernes Gang og studeret deres Bevægelser, har han udtænkt en Hjulmaskine, om bedre end nogen anden skal kunne giøre deres Bevæhilser indlysende for dem der begynde at studere Astrononien. Man har nedsat Commissairer for at undersøge sans Værk. Jntet Land har nok tilforn havt saa meget Adel som Polen; men i nyere Tider var en stor Deel af samme (som kaldte Schlacta) ved Fattigdom nedsiunken til en Forfatning omtrent som Friebønder. Dog sporedes hos disse en Levning af Dannelse. De nærede sig af Agerdyrkning paa smaae Jordstrækninger, eller tiente den rigere Adel endog indtil de laveste Haandgierninger. Men alligevel mindedes de dog deres Herkomst, og deres Rettigheder endog til at ambitionere Rigets Valgkrone. Vel finde de sig i meget, som deres Fattigdom nødder dem til at taale, men dog altid paa en Maade hvorved deres Selvfølelse ikke fornedres. De holde paa Æren, paa deres Koners og Døttres Ære. Disse, naar de tiene i den rigere Adels Huse som Domestiker, endog af den midlere Klasse, vise snarere end den mandlige Deel et Anstrøg al gøiere Cultur. Mange, som Lykken havde ophøiet til de fornemmere Damers Kammerjomfruer, kunde man ikke skielne fra Damen selv, undtagen i Tienesteforretningen. Uden al Forberedelse vare de istand, til strax at paatage sig den dannede Frues Rolle, endog i det fineste og meest glimrende Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Her blev følgende Skuespil opført: Fire unge Personer, af Rigets første Huse, marscherede under en Anførers Fane, som blev dennævnet Attraae; de beleirede Borgen for at erobre Skiønheden. Hun var dengang 48 Aal gammel. Med et Digt i Haanden, som vrimlede i Smigterier, opfordrede de den qvindelige Commandantil at overgive sig. Hun afslog det. - Et Batterie paa : Piecer gav sig til at spille; det ene var ladt med vellugtende Pulver, det andet med Rosenvand. Da dette skra kelige Bombardement blev uden Virkning, maatte maa tage sin Tilflugt til, at løbe Storm; Stormstigern, bleve reiste, man kastede Blomster, Røgelse og Kierligheds Billetter ind i Fæstningen, og nu troede ma sig nær ved at seire, da Dronningen lig en tapper General gjorde et Udfald med sine Amozoner, tilbagedre Excellence Generalen Attraae, tilligemed hans ta rige Detaschement, drev ham paa Flugten, og forfulgt ham med saa levende en Kraft, at han omsider maatte give sig paa Diskretion. - Da Greven af Worcheste holdt Bryllup med Greven af Belforts Datter, beærede Dronningen Festen med sin høie Nærværelse; 8te Kavaillerer har hende i en Portechise, og hun var klæd som en Fee, for at more hende maatte 8te yndige Pigen klædte i Guld-og Sølv-Brocade, dandse omkring Tryllerinden. Efterat de havde gjort nogle Toure, nærmede en af dem sig Dronningen, og udbad sig den Ære at dandse med hende. - Hvo er du sagde Dronningen Kierligheden svarede den Skiønne. O! gientog Dronningen, Amor er utroe. Jmidlertid stod hun oppogav sig til at dandse. Rigtig nok var hun paa den Ti ikke ældre end - 60 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Aarhuus. Paa Fredag ordineres i Domkirken Hr. H. G. Hammer som Capellan pro persona hos Amtsprovster paa Samsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Jstedet for Hr. Provst Bechmann, prædiker Ordinandus Hr. Hammer. - Hr. Dr. Larsen holder Forberedelses-Talen. kasmus Qvist bukke for Døden; min Bekymring her hans Lidelser blev derved forvandlet til Sorg der at de ikke skulde ophøre uden ved hans Død, jeg sørgeligst maae bekiendtgiøre for Slægt og genner. Haugmølle ved Ebeltoft, den 31te August 1812. A. F., sal. Qvistes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Pastor emeritus Hr. Andreas Ginge, er, efter ingvarig Svaghed, ved en rolig Død, gaaet til Hvile, sin Alders 59de Aar. Der anmeldes for Venner og bekiendte. Ebeltoft, den 8de September 1812. H. Olivarius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
For de ædle Menneskevenner, Høie og Lave, Store 13 Smaa, Nævnte og Unævnte, som med en fielden helvillighed nanmodet har understøttet min uheldige hatter Anne Margrethe Møller (Degne-Enke, ter sal. Bruun i Marie-Malene, med fem smaa myndige, hvoraf den sidste efter Faderens Død har set Lyset) aflægger jeg herved skriftlige, hierteligste og hldigste Tak, især Stedets agtværdige Sognepræk T. Hr. Thygesen, der i min Fraværelse villige og delig er traadt i mit Sted og har viist sig som en lader for bende og Hendes, overbeviist om ReglensSandhed: bis dat, qvi cito dat. Som selv Embeds land, der veed, at enhver skal bære sin egen Byrde, har jeg i en trykkende Tidsalder undseet mig for at kiste, mislede eller bebyrde Publiti goddædige Stemning lid offentlig Lamentation. For de Sieldne der kiender en rene og ubesmittede Gudsdyrkelse, at besøge de derløse og enhver i deres Trængsel, mens andre i sødens Tid staae tvært over og see paa Næstens Plage, mit Ønske med Apostelen: "Herren give Deres Huse barmhiertighed, og Herren give at De maae finde barmhiertighed paa hiin Dag. Ørting, den 11te September 1812. Søren Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Onsdagen den 19de Augus sidst, Kl. imellem 10 og Formiddag, opkom her en ulykkelig Jldebrand, som i til 3 Timer lagde næsten den halve Deel af Byen i Aske. det blæste stærkt, og Husene vare for størstedelen straatakte, menneskelig Magt lidet kunde udrette hvor Vinden haa. Elendigheden er større, end den her kan beskrives; større og mindre Gaarde og Huse ere bleven et Rov i Luerne; imellem 30 og 40 Familier ere blevne huus de, og de fleste af dem have ikke faaet mere reddet i de saa Klæder de vare iførte. Huusfædrene, som dre i god Næringsvei, tildeels formuende, have tabt alt til Livets første Nødvendigheder og med jamrende Kone og Børn see den sørgeligste Fremtid imode, dersom Gud ikke vækker gode Menneskers Hierter til Medlidenhed. Ædle Medborgere! Danske Mænd, som viste mangengang eders Lyst til at hielpe i Nødens Stund, og med Velvillie kvægede de Hungrige, klædte de Nøgne! kast eders medildende Øine paa denne skrækkelige Scene, tænk eder den Nød og Elendighed, hvorunder denne liden Byes Jndvaanere sukke, og ræk en hielpsom Haand til vore ulykkelige brandlidte Brødre, som ere huusvilde. brødløse, nogne. - Saalænge til en Commission muelig bliver nedsat, de Brandlidte betræffende, modtager vi med taknemmelig Erkiendtlighed de ædelmodige Bidrag til Nødens Formindskelse, som velgiørende Medmennesker maatte behage at tilstille os, for hvis Jmodtagelse og Anvendelse offentlig Regnskab i Aviserne skal vorde aflagt. Hobroe, den 24de August 1812. N. C. Spur. J. P. Rommedahl. Sognepræst. Venner, Bekiendte og Ubekiendte, Vi Undertegnede modtage med Velvillighed, i Følge Anmodning af ovenmeldte brave Anbefalere, den Gave, saavel af Byen, som Omegnen, de vil nedlægge hos os til Trøst og Husvalelse for disse vore ulykkelige Medmennesker, til videre Forsendelse. Aarhuus den 26de August 1812. R. Malling. P. L. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Ædle Medborgere. Nyelig have vi her i Egnen selv været Vidne til den Elendighed, i hvilken Jldens Rasen styrtede de tre Gaardmænd af Øxenmøllebye, Fuglslev Sogn, der i faa Øieblikke saae deres Gaarde og Jndboe gaae op i Røg, Og nu forkynder Aviserne os, at i Kiøbstaden Hobro ere 20 til 30 Familier ved en lige ulykkelig Jldebrand blevne huusvilde; ja, Venner: ogsaa disse Ulykkelige ere berøvede hvad de eiede. Alt, - Alt er en sørgelig Askehob. Hvo vilde ikke her føle og handle som Medmenneske, som Christen, sand evangelisk Christen? – Jsær byder mit Hierte mig at tale og virke for den her i Egnen saa bekiendte og fortiente yndede Medborger, Andreas Brændsteup i Hobroe, der mistede 2 Gaarde og med disse vist Værdie for meget over 50,000 Rd., den velsignede Frugt at saa mange Aars utrættede redelige Flid, saae denne gode danske Broder, i saa rædsomme Øieblikke forvandlet til en skræksom Askehob; og i denne Gud, hvo skielver ikke her med det ømme Faderhierte, - i denne Askehob skuer hans stierende Faderøie de sørgelige Levninger af et elsket - men at, under Ruinerne knust Barn - Dannemænd og Qvinder af denne Omegn, lader os kappes om at række disse Ulykkelige, og især den gode Brændstrup, Hielpens høire Haand, Sandt; vi kunde ikke oprette ham Tabet af det afdøde Barn, men denne Engel! ville vi lade den ømme Fader skue med Troens trøstende Blik i hin forklarede Evighed; og for ham, for hans gode Kone, ja for disses endnu levende mange uopdragne Børn, ville vi føle og handle - Venner! jeg er villig at modtage enhver Ædeltænkendes Offer paa Kierligheds og Pligtens Alter. Jeg - tor udbede mig fra enhver Giver skriftlig Bestemmelse, hvem dennes æde Gaver skal overleveres. Redeligen skal jeg opfylde Enhvers Hensigt, og i sin Tid aflægge offentlig Regnskab for det Hele. Hyllested Præstegaard, den 28de August 1812. F. Ch. Hjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Allerede have vi i de offentlige Tidender indfaldet Arvingerne efter her Aarhuus afdøde Ane Marie Lund, er Datter af forhen bortdøde Toldkasserer Lund og Hustrue nu Sophie Dahlhoff, men kuns nogle Arvinger paa Madrene Side have anmeldet sig; vi gientager derfor bemeldte Jndkaldelse, med Tilføiende: at man her formener, at blandt Arvingerne paa Fædrene Side ere, en Degn ved Sorøe i Siælland, som er død og muelig har efterladt sig Lissarvinger, og en Jacob Lund. Smed i Kisserup ved Lechraborg, som formenes at være død og at have efterladt sig Børn. Aarhuus, den 22de August 1812. N. Hviid. Petersen. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
J Gaarden No. 192, paa Studsgade kan 2den Etage som er vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, faaes til Leie næste Flyttetid. Eieren boer i første Etage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-09-09
Over den af Provstinde Meldahl beboede Gaard her i Byen er berammet offentlig Auktion, Fredagen den 11te September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. slet, har ved tillige bliver auktioneret dens tilliggende Jorder paa Byens Mark, 13 a 14 Tdr. Land geometrisMaal, separat og i Samling med Gaarden, som bestaaer af 28 Fag Ind= og 27 Fag Ud=Huus, Ege Bindingsværk, med murede Vægge, og for det meste teglhængt. Vaaningshuset er indrettet til Beboelse for tvende Familier, og særdeles beleilig for en Handlende; ved samme godt overstedt, Vand og en smuk veldyrket Hauge med gode Frugt-Træer. J Mangel af antageligt Bud bliver bemeldte Gaard og Eiendomme atter auktionerede den paafølgende 18de og 25de September samme Tid, efter de Conditioner, som ved Forretningen bekiendtgiøres, og hvorom de Indhavende forinden kan blive underrettede hos undertegnede Auktions-Direkteur. Mariager, den 31te August 1812. H. Teten.