JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Cardinalen vilde, foruden Monumenter fra den classiske Oldtid, ogsaa have en Samling af Mindemærker, til Brug i den ethnographiske Videnskab. Dertil tjente ham hans Post som Secretair i Propaganda fortræffeligen, da de i alle Verdensdele, især i Orienten, adspredte Missionairer bidroge hvad der stod i deres Magt til hans Museums Berigelse. Han havde meget Omgang med lærde Udlændinge og især med vor berømte Landsmand Zoega. Denne Mand betjente Cardinalen, sig fortrinligen af ved sit Museums Forstørrelse. Hans Dom bestemte de enkelte Stykkers Værd. Jntet betydeligt Kjøb blev sluttet uden ham, og han bevarede Cardinalen for de Snarer, hvori Samlere af Oldsager gjerne pleie at falde. Derfor fandtes i Cardinalens Konstrabinet ikke et eneste uægte Stykke. Myntsamlingen udgjorde Museets betydeligste Bestanddeel, og denne vilde Borgia have hos sig i Rom. Ved uafbrudt Øvelse. ved egne mangfoldige Jagttagelser, og ved 3degaMeddelelser erhvervede han sig efterhaanden en fuldstændig Kundskab om Numismatiken. Samlingen indbefattede ikke allene græske og romerske, men ogsaa kusiske Mynter, om hvis Værd baade Zega og Adler have givet fuldkommen Oplysning. Hvad deres Tal angaaer, da sees af et Brev fra Zoega, at allerede 1783, da Cardinalen først var bleven bekiendt med denne, og efterat det var blevet ham overdraget, at ordne det Hele og forfatte en Catalog derover, forefandtes hele Sække fulde af Mynter. Siden blev der endnu indkjøbt en betydelig Deel, og ved Catalogens Fuldendelse beløb de ægyptiske Keisermynter sig allene til 1200. Hvad der er bleven af denne Samling veed man ikke, saa meget er vist, at da man landforviste Cardinalen til Padua, blev den fra Familiens Side taget under den strængeste Forvaring. Heller ikke vides noget Tilforladeligt angaaende den Borgianske Samling af Gemmer, som blev begyndt af ham i Velletri og fortsat i Rom. J Aaret 1800 beløb sig dens Tal, efter den af Zoga forfærdigede Fortegnelse, til 454. Cardinalen, havde ladet forfærdige Tegninger deraf, i den Hensigt, at udgive dem tilligemed Catalogen, men som desværre ikke udkom. De ægyptiske Haandskrifter udgjøre ogsaa en vigtig Deel af Museet. Blandt samme udmærker det af Schow forklarede Papyrus Haandskrift sig, det eneste af dette Slags, som maaskee er undgaaet Tyrkernes Barbarie. Alle disse Codices har Zoega gjennemgaaet, og i den paa Cardinalens Bekostning udgivne Catalog leveret Udtoge og Skriftprøver. Jsær kostbar er Museets Samling af ægyptiske Mindemærker, som nu ere sammensmeltede med det Bourbonske Museum, og som bestaar af Sager af Bronze, Email, Elfenbeen, Træ, af Leere og brændte Kar og ægyptiske Mumier, ialt 600 Stykker. Blandt de af plette dure og Marmor ere mærkelige en Obelisk af rød Granit, et Alter med 22 mumie agtige Figurer i Basrelief, en i Jsistemplet i Pompeji funden meget mærkværdig Jsistavle, en Præst i Basalt, noget mindre end i Legemsstørrelse, en Torso af Basalt med hieroglyphisk Jnd snit af saadan Zirlighed og Nøiagtighed, at de see ud som ligesaa mange Camer, et Hoved af trød Smaragd, en smuk Jsis af hvidt Marmor fra denne Gudindes Tempel i Pompeji &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Dyrekredsen fra Denderah skal af blot Speeculation være hentet fra Ægypten, og Entreprenenrerne forlange for samme den uhyre Sum 300,000 Fr., som Regjeringen, der gjerne vilde kjøbe dette Mindemærke, ikke kan beqvemme sig til at betale. Desuden skal Ministeren for det Jndere, der tager sig meget af Clerestet, ikke holde meget af denne Zodiak, da Dupuis, og andre Lærde, deraf har villet bevise, at Jorden er ældre end Bibelen, siger. Et Udtog af Dupuiss Værk om Gudstjenesten, trykt i Anledning af hiint Monuments Ankomst, er strax blevet belagt med Beslag, og angivet for Retten, uagtet det Dupuis'ske Værk selv hidtil bestandigen er bleven oplagt paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
J Frankrig vidste man at Engellænderne havde i Sinde at løse den gamle Dyrekreds fra Tempel loftet og føre den til Engelland, hvortil den en gelske Generalconsul Salt allerede havde føjet de fornødne Anstalter. Men de Franske, som stod i god Forstaaelse med Paschaen, kom dem i Forkjøbet. Salt vilde standse dem, men den franske Agent befæstede sit hvide Lommetørklæde paa en Stok, og plantede den som Nationalslag paa Nil baaden, hvorpaa Araberne ikke vovede mere at angribe Skibsladningen. Den eneste Grund, Salt angav for sin Fremfærd, var, at Denderas Tempel ligger i hans Revier. Efter St. Martin er Monumentet 2500 Aar ældre end den christelige Tidsregning; efter Dupuis er det 13000 Aar gammelt, og efter Viscount kun omtrent 2800 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Jkke Halvdelen af de Skatte, som Bibliotheket i Paris eier, kan tjene Almeenheden til Afbenyttelse, fordi en stor Deel af Bøgerne, af Mangel paa Plads, ligge paa Gulvet, og talløse Manuskripter endnu ikke kunne optages af Kisterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Alle Bøger fra 1820 til 21 ligge ogsaa endnu paa Gulvet. Det halve Antal af de til Antik cabinettet hørende Gjenstande findes i Sale, hvortil Publicum ikke tilstedes Adgang. Denne stedse tiltagende Opdyngelse bliver saa meget begribeligere, naar man veed, at efter den i Aaret 1791 foretagne Tælling, beløb Bindenes Tal sig kun til 150,000, medens det nu udgjør 450,000, ligesaa mange Flyveskrifter og sammenbundne Piecer uberegnede. 1783 gaves omtrent 2700 Porteseuiller med Kobberstykker, nu beløbe de sig derimod til 4000. Man kan antage, at Bibliotheket aarligen forøges med 9000 Bind, hvoraf 3000 udenlandske og 6000 indenlandske Værker. Denne Forøgelse udfordrer nødvendigen et større Locale, hvortil nu er gjort Forslag. Af Manuskripter findes allene 60,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
J Etat de l'Angleterre au commencement de 1822, paastaaes, at Hovedkilderne til Engellands Statsindtægter, og følgeligen National rigdom, siden Freden have forbedret sig meget. Jndførslen af saadanne Artikler, der bruges som raa Materialier til Forarbeidelse til engelske Manufacturvarer, har Aar for Aar tiltaget. J Aaret 1817 indførtes for omtrent 700,000 Pd. St. Hamp og Hør, men 1821 for 1,200,000 Pd. Et endnu mere stigende Forhold fandt Sted i Henseende til Silke &c. Ogsaa Jndførslen af saadanne Artikler, der ere bestemte deels til indenlandsk Forbrug, deels til Handel i Udlandet, saavelsom af de, der allene tjene til indenlandsk Forbrug, var i bestandig Stigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
J. W. Knithan, Directeur over Gymnasiet i Dortmund, vil nu i en egen Afhandling bevise, at det tydske Sprog - en masse – er Græsk, de, at hvert tydsk Ord er Græsk, og omvendt, og de Tydske altsaa fælles Folk med Hellenerne. Beviserne ere comiske. Forf. finder gamle tydske Navne og Forhold ældre end den homeriske Tidsalder. Af Heroer, hvormed han begynder sin Liste, udleder han det latinske Herros, det tydske Heer og Herr. Af det græske Master kommer Meister, Magister; af Estholi Edle &c. Buret de Longchamp har under Titel af Les Fastes universelles, on Tablenu historique, chronol. & geograph., udgivet et interessant Værk, hvori han, uden at forhindre Christne eller Jøder fra at betragte den af dem antagne Tidsregning for den sande, dog, som samvittighedsfuld Historiker, bemærker, at andre, allerede i saare lang Tid civiliserede Folkeslag, have havt en anden, rigtig nok i fabelagtig Historie indhyllet Tidsregning, der i mange Aartusinder overstiger vores. Han viser, at de første Jagttagelser af Stjernerne paa Chaldans Slætter, bleve ansatte efter Beroses og Kritodemus til 480,334, efter Cicero 470,000, efter Diodor til 673,040 Aar førend Alexander; at Resultaterne af disse Grandskninger, for desto bedre at kunne bevares, bleve skrevne eller indbrændte paa Teglsteen, og at disse Chaldæere allerede opdagede det System, hvormed Copernicus først i det 16de Aarhundrede satte Verden i Forundring, allerede i Tider, som ere saa langt borte, at man ikke kan tænke derpaa uden at blive svimmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822. 76 a 75 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2 Februari 1820) 100 a 100 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 117. - Svenske Sedler 61 tz. - Disconto 6 pC. Forfatteren af det, under Mærket F....., indsendte Brev, ombedes behageligst at opgive hos Bogtrykker Höecke sit Navn og Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nosor ogsaa Nittende Aargang. No. 57. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Dronningens og de kongelige Døttres Skaal, den 1ste Juli 1822, ved Generalmajor Decks Jubilæum. Enkelte, Hører, Brødre, Hvad der staaer skrevet i de gamle Bøger; thi, stadfæstet Secler Aar, det sin Sandheds Vægt forøger! Aller Alt, hvad Sandheds Vægt forøger, hvad stadfæste Secler Aar, hædres som de gamle Bøger, hvor det os beskrevet staaer. Enkelte, Ned sank Solen, rød som Blod Adam sad paa Edens Høie ingen Barm hans Suk forstod, og ei smilte mod ham Øie. Alle, Over Edens Blomsterhøie som forskudt han stirrer hen Dagen tabes for hans Øie og med den hans første Ven Tirsdagen den 16 Juli 1822. Enkelte, Uden Minde, uden Trøst, rig paa ubesvaret Længsel, Grublen var den sidste Røst, han fornam i Nattens Fængsel. Aller Medens, under dybest Tien, Nat om ham sin Kaabe hang, gjæstede Philosophien, kold og fjendsk, ham første Gang. Enkelte. Morgnen glimter; Bjergets Top sig med Østens Roser klæder; og, som han slaaer Øiet op, Eva ham imøde træder. Aller Du, der, først paa sorten Baare, skindød vaagner, Graven nær, Du forstaaer hans tause Taare, Himlen meer end Lovsang kjær Enkelte: Nu, kun ham til Hæder, lød tifold Sang af Lærkers Brimmel, tifold Liliens Duft var sød, tifold blank den blanke Himmel Alle Nattens Søn, Philosophien, kold og fjendsk, med Natten svandt. Morgnens Datter, Poesien, nyskabt han i Eva fandt. Enkelte: Salig est Du, Viv og Mo hvem det blev af Himlen givet, Poesiens Blomst at strø over Mandens Gang i Livet! Aller Salig est Du, Mo og Qvinde, hvem Guds Himmel gav det Kald, os paa øden Vei at binde Blomsterne i Tusindtal! Enkelte: Tifold salig, Viv og MoJ, der deele Thronens Sæde! Med de Blomster, som J strøe, J den bedste Konning glæde. Alle, J, der Fredriks Vei forskjønne, som sin Brudoms Bane Brud, Himlen Dig, Maria, lønne Dine Døttre lønne Gud, F. Høegh Guldberg. Er det mueligt, at Agerdyrkning og Handel med Landets Producter kan trives i Danmark, under Forhold som de nærværende: Det er en almindelig erkjendt Sandhed, at fri Afbenyttelse af Jorderne og uindskrænket Frihed til at sælge deres Producter, er den sande Kilde til Agerdyrkerens Velstand, dog, disse Kilder til Agerdyrkerens Opkomst vilde snart tilstoppes, naar der fra en anden Kant blev lagt Hindringer, i Vejen for Kjøberne af Producterne, til frit at tumle sig med disse, slige hindringer ere farligere for Agerbruget, end selve directe Tyngder paa samme; de bestaae enten i Udførselsforbude, i svære Afgifter paa Udførselen, i Taxter, eller og naar Staten blander sig i Handelen og lader ved Commissioner eller Committeer gjøre Jndkjøb, for dermed igjen at gjøre Salg, endnu mere ødelæggende for det Almindelige ere slige Committeer naar de Varer, de handle med, udskrives i Leverance, som Skatter af Landbrugeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Qvantiteterne, som saaledes ankom til Holland, paa eengang, vare meget store, betydelige Summer vare trukne forud paa de Kjøbmænd, til hvem Varene bleve consignerede; de bedærvede Varer, kunde ingen Oplæggelse taale, og maatte desaarsag sælges strax; de bedre Qvaliteters Oplæggelse og Conservation var vanskelig og kostbar, alt dette fremskyndte Salgene; dette frembragte, som begribeligt er, de bedrøveligste Resultater: flere Ladningers Nettoprovenne blev endog Nul, da Værden neppe var tilstrækkelig til at betale Fragt, Told og øvrige Omkostninger, og dog var alt dette Tingenes naturlige Gang, saa at det, efter vor Overbeviisning, vilde være ubilligt at lægge Committeen noget til Last. - Tab er uundgaarligt, naar en Regjering befatter sig med Handel. - Disse Tab vare dog kun Smaating at regne mod den Skade, som Kornhandelen led ved de forcerte Salg af saa betydelige Qvantiteter; de nedkastede Priserne overordentligen, og indgøde i Holland, der er Middelpunctet for Europas Kornhandel, en Ringeagt for danske Kornvarer, der i mange Aar ikke vil forsvinde. Mange Ladninger godt Korn, der for Privatregning paa samme Tid og kort derefter ankom til Amsterdam, lede derved betydelige og uforskyldte Tab, eftersom den Tid Jngen uden til meget lave Priser vilde kjøbe selv godt dansk Korn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem Rentekammeret er, under 22 Juni d. A., udfærdiget en Placat, angaaende Repartition af de af den Kongel. Casse til Arbeide paa de nye Hovedlandeveie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1821, ved hvilken, efter allerhøiest befaling, bekjendtgjøres, at, efter Afdrag af hvad de, i Følge Placaten af 28de April 1821, indkomne Bidrag til den almindelige Vei casse have udgjort mere, end den af den Kongelige Casse til Arbeide paa Hovedlandeveiene i Danmark, med videre, indtil Udgangen af Aaret 1820, foreskudte Bekostnings Sum, saavelsom efter Afdrag deels af bemeldte Veicasses i Aaret 1821 havte tilfældige Jndtægter, deels af Rentebeløbet for et Aar indtil 31te December 1821 af den ved Placaten af 31te December 1813 udskrevne, og i den Kongelige Casse indbetalte, Fond, er den, for Vei- og Broe-Arbeide og til øvrige derhen hørende Udgivter, af den Kongelige Casse for nysnævnte Aar 1821 foreskudte Sum beregnet at have i alt beløbet 17,660 Rigsbankdaler 70 Skilling Sølv. – Til at erstatte bemeldte 17,660 Rigsbankdaler 20 Skilling Sølv blive, i Overeenstemmelse med Forordningen af 13de December 1793, dens 66de §., og Cancellie-Placaten af 30te November 1804, samt i Følge allerhøiest Resolution af 19de Juni d. A., af Hartkornet Danmark med indeværende Aars Julii Qvartals Skatter at udrede de Bidrag pr. Tønde, der i Placaten ere nærmere bestemte, efter de i fornævnte Forordnings 30te og 31te §§. foreskrevne Regler. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under 2den Juli d. A., udfærdiget en Placat, saa lydende: "Ligesom det allerede forhen har været bevilget for Kiøbenhavn, at de disponible Summer i Sedler, som tilhøre Sterv eller Concurs boer, maae modtages og forrentes i den Kongelige Casse, saaledes er nu, ved allerhøieste Resolution af 31te Mai sidstleden, den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond bleven bemyndiget til ogsaa fra andre Skifteforvaltere, være sig ordentlige eller overordentlige, at modtage de Summer i Sedler, som indkomme til Sterv og Concursboer, hvorhos det er bestemt, at Obligationerne, saavel i som udenfor Kiøbenhavn, skulle lyde paa 3 1/2 pro Cent aarlig Rente, og paa Tilbagebetaling til de sædvanlige Terminer efter 1/4 Aars Opsigelse fra enten af Siderne. - J øvrigt er der føiet den Foranstaltning, at Pengene kunne, saaledes som med Hensyn til Umyndiges Penge allerede finder Sted, indbetales i nærmeste Amtstue, imod hvis Qvittering Obligation kan faaes hos bemeldte Direction."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Kjerteminde, d. 2 Juli. Secten her i Omegnen er endnu i fuld Aande, og faaer jævnlig Besøg af Tilhængerne endog fra Norge. En af Formændene holdt i Forgaars en opbyggelig Præken ved et Barselgilde og beklagede blandt andet, at det var kommen saavidt, at man forbød dem at tale om Guds Ord, ligesom han ogsaa forsikrede at de Jldebrande, Man hørte tale om, og den Hungersnød, Markerne true med, var en Guds Straf for vore Synder. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Odense, d. 12 Juli. J Onsdags den 10 Julii ordineredes her i St. Knuds Kirke. Hr. Henrik Carl Vilhelm Find, beskikket til ordineret Katechet i Assens og første Lærer ved Borgerskolen, sammesteds. Efter Ordinationstalen af H. H. Hr. Biskop, Ridder Plum, som efter Sal. 5, 22 udviklede det Emne: "Religionen er Kierlighed, prædikede den Ordinerte over 1 Pet. 5, 14, og fremstillede Religions-Lærerens Omsorg for de ham Anbetroede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Dagens Høitidelighed intimerede Pastor Wiberg, og af Math. 28, 20, viste. Den christelige Religionslærers Kald og Opmuntringerne for ham i dettes Røgt. Aalborg, den 10de Juli. Vildmosen brænder endnu stærkt. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Blandede Efterretninger. Om Oprindelsen til de engelske Journaler. Man veed, at det var i Venedig 1636 de første europæiske Aviser (Gazetta) kom i Omløb. Den Samling, som endnu findes i Bibliotheket i Florents viser, at de vare skrevne (ligesom i Førstningen Christiania Jntelligentsblade), indtil Begyndelsen af det sextende Aarhundrede, længe efter Bogtrykkerkonstens Opfindelse. - Den første Journal, der udkom i Engelland, blev trykt under Elisabeths Regjering, i den Tidspunkt, da den store spanske Armada afgik til de brittiske Øer, Det første Numer, der gjemmes i Londons Museum, er dat. d. 23 Juli 1688. Dens Titel var den engelske Mercurius. - Jndtil 1622 udkom kun et lidet Antal saadanne Kundgjørelser, der vare i Form af vore Flyveblade. Da Gustav Adolf havde vakt i Engelland en levende Jnteresse, saa blev der trykt en Bulletin fra hans Armee, af Nathaniel Butter, under Titel af: den indeværende Uges Nyheder. Denne Journal blev fortsat 1626, under Navn af Mercurius britannicus, og siden under Titel af Nyheder fra Tydskland, og endeligen af Nyheder fra Tydskland og Sverrig. - Under Titel af daglige Begivenheder, begyndte 1641, under det lange Parlement, er Blad, som meddeelte Parlamentsefterretninger, men som ophørte med Restaurationen. Adskillige andre Journaler bleve udgivne i samme Tidspunct, 1681 tillod Underhuset Trykningen af Parlaments forhandlingerne, hvis Bekjendtgjørelse var bleven forbuden ved Carl Udens Tilbagekomst. Den første regelmæssige Journal var the public Intelligences som blev begyndt 1661. J Aaret 1688 udkom the Gazatteer, som fortsattes uafbrudt. 1692 gaves 26 Tidender; 1696 havdes, foruden Parlaments efterretninger, 9, som udkom ugentligen, men i samme Aar gaves kun et Dagblad. 1724, under Georg den Førstes Regjering, tiltog de offentlige Blade meget, der blev udgivet tre Dagblade, sex Morgenblade, ti Aftenplade, og tre, som udkom tre Gange ugentligen. - J Skotland udgaves 1622 den første Journal, ved Foreningen med Engelland havde hele Riget kun tre. - J Jrland begyndte den caledoniske Merkur først 1720, og det var især under Georg III., at man i alle Deele af det forenede Kongerige følte den offentlige Trang til Tidender. - J London og Provindserne udgaves 7,411,757 Exemplarer dagligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
J den sidste Periode udkom i London 13 Dagblade, 20 Aftenblade og 9 Ugeblade; i Provindserne 70 og i Skotland 14. J Henseende tilAvisers Ælde, da siger allerede Tacitus: Diurnpopuli romani per provincias, per exercitus curatius leguntur, quam at non noscatur quid Thrasea fecerit. Petersbjerget i Nærheden af Mastricht, bestaaer af en Jordart, som man deels betjener sig af til Bygning, deels til Gjødning. Til den Ende har man siden de allerældste Tider udhullet det. Romernes Øxe har paatrykt de symmetriske Gallerier i Petersbjerget dette Heltefolk store Characteer, ogsaa Gotherne have efterladt her Spor af deres romantiske Architectur, og tidligen sysselsatte man i disse Huler Arbeidere, for med Jordens Jndvolde at forøge Frugtbarheden af dens Overflade. Siden Aarhundreder har man i hver Retning udgravet Gange, og Vandreren kan prise sig lykkelig, naar han, ved Hielp af Fakler og Førere, er istand til at finde Tilbageveien fra disse skumle Regioner. Den franske Oberst, Borryde Saint Vincent, der nyligen har udgivet en Beskrivelse over hans Vandring i denne Hule, siger: "Kan noget forøge det Rædselfulde i denne ugjennemtrængelige Skummelhed, saa er det Tausheden, som hersker i denne Hvælving. Den men neskelige Stemme formaaer ei at afbryde den; det er ligesom hver Lyd var tilintetgjort i dette tykke Mørke, og selv Echoet, udraabt af den vildfarende Vandrer, svarer ikke i disse tause Ørkener. - Adskillige mindeværdige Begivenheder skulle have tildraget sig her. Da Østerrigerne holdt Fortet Petersbjerg besat, opdagede de en Løngang, der førte til Hulerne under Bjerget, hvis Indgange bevogtedes af de franske Tropper. Med Fakler i Haanden og plantede Bajonnetter, foretoge Østerrigerne sig at overrumple de Franske; men disse, gjorte opmærksomme ved de underjordiske Lys, kastede sig paa Fienderne, der blændedes af sine egne Fakler, og der opstod en Fægtning, der lignede en Kamp mellem underjordiske Aander, hvormed Overtroen har befolket disse Huller. Mastricht blev tagen af de Franske, og blev længe frygtelig ved sin stærke Besætning. En stor Deel af de østerrigske Jndbyggere flygtede ind i Hulerne under Petersbjerget. De medtoge deres Qvæg og byggede skyndsomst Værelser og Stalde. De Franske kunde ingenlunde forklare sig et saa betydeligt Antal overvundne Jndbyggeres vidunderlige Forsvinden, da et Sviin, der havde løsrevet sig fra Stien, styrtede med en frygtelig Grynten ned igjennem de underfordiske Gallerier. De franske Skildvagter hørte det og fattede Mistanke. De forsøgte at faae Svinet endnu mere til at grynte, da, til deres Forbauselse, endnu flere Svin, følgende den uforsigtige Flygtnings Exempel, styrtede ned Ligesom fordum Rom blev reddet ved Gjæs, saaledes foraarsagede et Sviin den lille Petersberger, Republiks Tilintetgjørelse, og man kan let forestille sig, at dens Qvæg snart blev stegt og fortæret af de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
Slottet Wansteds prægtige Moblement bliver nu solgt ved offentlig Auction, for dermed at betale Wellesley Poles Creditorer. Denne havde for neppe fem Aar siden ægtet den rigeste Arving i hele Storbritannien, med hvem han fik til Medgivt over 1 1/2 Mill. Pd. St. (over 12 Mill. Rbd. r. S.) og desforuden havde hans Fader tilsikkret ham store Fordeele. Men ulykkeligviis lod han sig saa aldeles henrive af sin Lidenskab for Spil, at han, for at undgaae sine Creditorer, maatte reise udenlands, hvor han ogsaa fulgtes af sin Ægtefælle, af hvis 7000 Pd. i Jndkomster han nu maa leve. Jmidlertid er Værdien af hans Møblement dog saa betydelig, at man troer, at det, der indkommer for samme, vil frelse ham fra Gjeldsarrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
J Peru er stiftet en Sol-Orden, som er bleven tildeelt fornemme Militair= og Civil betienter i den ny Republik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-16
J Coburg stod nyligen en Smed i Gabestokken. Et Brædt med Paaskrift Træ Mishandler, viste hans Forseelse, som han ogsaa maatte bøde for med fire Ugers Tugthuusarbeide.