Aalborg Stiftstidende, 1845-01-11
En Kjøbstadhandlende havde ladet et Parti stemplede stempelpligtige Varer bortsælge ved en offentlig Auction paa Landet, hvortil han havde udsendt Varerne fra Kjøbstaden. J Anledning heraf har Cancelliet, med hvem Generaltoldkammeret paa indkommen Forespørgsel fra vedkommende Toldsted brevvexlede om Sagen, ladet Auctionsdirecteuren tilkjendegive, at den ovennævnte Forauctionering ikke har været lovmedholdelig Den sidste Journ, des Deb, indeholder om vor yndede Valise-Componist Lumbye følgende Anmeldelse af H. Berlioz: "Ogsaa maae vi omtale den ved sine berømte Valtse bekjendte Componist fra Norden, Hr. Lumbye, hvem man for hans Melodiers Originalitet og Ynde sammenligner med Straus. Hr. L. reiser fortiden, for at gjøre sine Compositioner bekjendte. Den Virkning, de her have frembragt, kan kun forøge Componistens Anseelse. Hr. L. er Dansk, har vender tilbage til Kjøbenhavn, hvorfra hans Landsmænd sandsynligviis neppe igjen ville slippe ham. Hans Valtse udmærke sig ikke alene ved det Tiltrækkende og Smukke de besidde, de ere tillige vel skrevne og godt instrumenterede, uden overdreven Larm, uden Effectjagen og Charlataneri. Noget Storartet, som "Berlingske Tidende" kalder Hamborgeren Sal. Heines Testament, kunne vi ikke finde i andet, end hvad han har skjænket til offentlige Stiftelser, og det løber nok op omtrent til 1 Tønde Guld; men hvad er dog det, for en Mand, som har eiet 12 (efter Andre 17) Millioner Mk. Bco., En 120de Deel af hans Formue, Afdøde Ladiges skjænkede over 1 Million Rdlr. d. Ct. til offentligt Brug, afdøde David Meyer nok omtrent 3 Tønder Guld, og saaledes Flere, og ingen af disse Mænd kunde sammenlignes i Rigdom med Heine. (O. Th. Av.)- Om Pigebørns physiske Opdragelse har Hr. Prof. Eschricht i et af de sidste Nr. af "Dansk Ugeskrift, leveret en Artikel, hvori han udhæver Grundene for, at unge Piger saa hyppigen lide af Skjævhed og Kirtelsyge, og angiver de Midler, der egne sig til at sætte Grændser for dette Ondes Udbredelse. Blandt Midlerne mod Kirtelsyge, og især til dennes Afværgelse, nævner Forfatteren først og fremmes Søbade. Han viser, hvorledes Søbadenes Nytte meer og meer anerkjendes ogsaa i Danmark, som i denne Henseende er saa begunstiget af Naturen; deres Brug er endog befalet for Militairet og ved Underviisningsanstalterne for den mandlige Ungdom, og flere Badeanstalter findes saavel for Betaling som uden saadan. Men for den store qvindelige Deel af Befolkningen findes, med Undtagelse af de saa, der ere indrettede for de meere Velhavende, ingen Badesteder. Størstedelen af den qvindelige Deel i de lavere Folkeclasser have i hele deres Liv aldrig taget noget Søbad, ja vel aldrig nogetsomhelst Bad. Havet, der ansees som nationalt for den Danske, er saagodtsom spærret for den største Deel af den qvindelige Befolkning, navnlig den uformuende og fattige Deel deraf, og det endskjøndt man erkjender Søbadenes Nytte, navnlig imod Kirtelsyge. Forfatteren foreslaaer derfor Oprettelsen af en Badeanstalt for Pigebørn og unge Piger, hvortil Adgangen enten maatte være aldeles fri, eller i alt Fald yderst billig – f. Ex. 2 s. pro persona – hvorhen Børnene førtes nogle Gange ugentlig fra de offentlige Pigeskoler, ligesom dette nu skeer fra Drengeskolerne, Det turde endog være i Communens egen Jnteresse, at gjøre nogen Opoffrelse i denne Henseende. Det andet Mid det imod det omhandlede Onde angiver Forfatteren i en almindelig Jndførelse af Gymnastik i alle Pigeskoler, og han udvikler udførligere de velgjørende Følger af en saadan Foranstaltning, idet han tillige antager, at Undladelsen heraf ikke saa meget har hidrørt fra Overbeviisningen om dens Uhensigtsmæssighed, som fra Ligegyldighed for Pigebørnenes physiske Opdragelse. Endelig viser Forfatteren ogsaa det for Sundheden skadelige i at lade Pigebørn sidde i den qvalme Skolestue 5 Timer af Gangen uden at lade dem komme ud i den frie Luft ved Timeskiftet. Man maatte i denne Henseende billigviis kunne forlange, at ingen Pigeskole oprettedes uden i et Locale med tilstrækkelig Gaards- eller Haveplads for Børnene og uden den Forpligtelse at lade Børnene benytte den i hver Time i næsten et Qvarteer, ligesom dette nu er saa almindeligt i Drengeskolerne. Forfatteren opfordrer Skolebestyrerne til en saadan Foranstaltning, og udtaler det tillige som sin Overbeviisning, at man uden videre burde indføre den i alle Fattigskoler eller andre offentlige Anstalter for Pigebørn, hvor dette ikke alt er skeet som f. Ex. i Vaisenhuusskolen. Den af ovennævnte Forfatter her omhandlede Gjenstand er vistnok af saa stor Vigtighed for Samfundet, at den har fuld Fordring paa det Offentliges Opmærksomhed. (Berl. Tid.)