Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-02-11
Moralske Tanker. Vær ikke stolt mod en Fattig og Elendig, det er ikke din Viisdom, som har gjort dig stoer og fornem; det er maaske ikke hans Skyld, at han er fattig og elendig. Menneskene ere alle Skiæbnen underkastede. See den Fattige for dine Fødder, og betænk, at du vil paa din Dødseng blive endnu elendigere, end han er, som nu i en bedrøvet Gestalt staaer for dine Øine, og begierer en Almisse af din Haand; du kan komme i en Tilstand, da du gjerne ville omvexle din med hans. Den Vanartige, Narren, den Stolte, ere allene opblæste mod den Fattige; men den Viises Hierte er med Barmhiertighed, med Ydmyghed og med Forbarmelse opfyldt. Svar paa Spørgsmaalet i No. 2. Om Landsbye Gilder. Bryllups=Gilder er ei imod Religionen, og har i forriTider staaet i deres Frihed, som gjorde dem, baade at indbyde saa mange Giæster, som de vilde, samt holde Bryllup saa mange Dage, Skik og Brug var, indtil det for nogle Hundrede Aar siden blev forordnet, at Bryllup maa kun holdes i 2 Dage. Man anseer ei Bøndernes Brylluper fra den rette Side, naar man meener, de giøres med Overdaadighed og store Bekostninger, ja ingen har nødig at tage Skræk=Pulver ind, for de forskrækkelige Qvantiteter, der fortæres til slige Æde= og Drikke=Sammenkomster (som Tallemaaden, nævner dem, thi naar de æder der, svarer de deres Mad hiemme, og heele Drikke=Vahrene bestaaer i got Øll, som, sær herefter, vil bruges fleere Steder end til Gilder; Bryllups=Stadsen kjøbes lidet til, det fornemste er en nye Kiole og Hue af sædvanlig Bonde=Dragt; al heele Tractementet er saa Landsbyeagtig og tarvelig, at de lækre Ganer neppe nøiedes dermed til daglig Kost, Jngen giør saa store Brylluper, paa en Deel Snese Folk, uden de, der har et vidtløftig Slægt og Svogerskab, der hver hielper til med deres Føring; og hvad er Aarsagen, er det for at tractere, æde og drikke, Nei, den rette Aarsag er, at Brudgommen kan faae den Penge=Medgift, som Giæsterne give i Brudegave, og naar den feiler, bliver mangen brav Mands Barn gaaende ugift; thi de har jo i Almindelighed ingen Penge at give med deres Børn; Føringen giver de igien Tid efter anden, som da ei trykker dem, fordi det ei er paa een Gang; og til de store Brylluper, bliver almindelig en Deel Høns, Æg a. til over, som sælges til Kiøbstædmanden for en 3,4, 5 Rdlr., der omtrænt er det udlagde til Specerie og Berrefisk, Det er og ofte bleven forestillet een og Anden, at det var lettere at løse Kongebrev, end giøre Trolovelses Gilder (disse ere altid meget mindre end Brylluper) men de finder det dog lettere, end løse Bevilling; altsaa er der een Gilderne er til Skade, er der 10 og fleere de ere til Gavn, i sær til deres Børns Velfærds Fremme; Overalt er slige Gilde=Dage, saa got som de eneste Fornøielses= og Vederqvægelses=Dage, den trællende Bondestand haver, og giver et rørende Syn, ved saa ringe Anstalt at see saa mange fornøiede Ansigter (hvoraf de fleste ellers har deres suur og dyrt nok) og det fra første til sidste i god Kierlighed, og uden ald Uorden; desuden indseer Bonden, det er ham ingen Fordeel at holde mange Høns, men hans Grise=Soe og Giæs giør han sit til at have i Stand; det er en ubekiendt Egn, hvor Gilder saa reent har optaget Høns, Eg a. thi at der paa nogen Tid har været mindre af smaa Creature, er ei Gildernes, men de dyre Aaringers Skyld; Og lader ellers uforsigtig fingeret; thi Bonden giør jo klogere derudi, at han tillægger sine Griise og Giæs a. end sælge til een, der er kunde ansees for andet end Landpranger, naar han imod Lov og Forordning kommer omkring for at opkiøbe slige Ting; og kan vente sig mindre hos Bonden herefter af sligt, siden det skal være Aarsag til at forestille deres Gilder og Brylluper saa hadelig, og under patriotisk Skin at bane sig Ver til, en anden Gang at blive en heeldigere Hønse, Eg og Grise Opkiøber og Landpranger. Siden kuns nogle faa ved sidste Samling var mødt udi det entrerede Fiskerie hos Sr. Hans Cabbel i Odense, saa vil ieg herved have enhver, som have antegnet sig som Jnteressent, inviteret til førstkommende Løverdag den 19de Febr. at møde hos Sr. Hans Cabbel for paa den Tid med hinanden at overlegge og oprette det behøvende, samt at faae udvalgt 2de Directeurer, for at faae Hoved=Bogen, auctoriseret, da hvem, der da udebliver, maa vente deres Navn udslettet og Actierne paatager jeg mig selv. Stige, den 10 Febr. 1774. W. Schmidt. Jndfald.