Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-16
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Hvilket Land paa Jorden er at ligne mod Kongeriget Mexico, hvilket vil blive at ligne dermed, naar det engang bliver frit, selvstændigt og cultiveret. Jntet Land er saa mærkværdigt formedelst sin Bygning og naturlige Beliggenhed, for sin fortriinlige Beqvemhed til at blive Hovedsædet for Verdens Handel, og endelig for sine naturlige Rigdom paa de kostbareste Naturprodukter; blot i Henseende til sin naturlige Beskaffenheds Besynderlighed og sin fordeelagtige Handelsbeliggenhed, kan Ægypten for en Deel være dets Medbeiler. Man tænke sig et Land af 300 Mille, og med Nye Mexico 500 Mille langt, men som dertil er uforholdsmæssig smalt, nogle Stæder kun 20 Miile bredt, ligger midt imellem Nord og Sydamerika, og har paa den ene Side det store Verdens Hav, og over dette en frie Adgang til Handelen paa Ostindien, China og det Russiske Nordasien; paa den anden Side det Atlantiske Hav, og over dette Handelen paa Europa og Africa; tæt ved sig de riige Vestindiske Sukker Øer, over hvilket Herredømmet efter den naturlige Beliggenhed tilhører det. Hvad vil ikke et saadant Kyst og Øe Land og saaledes beliggende kunde blive til, Hvilken Høide af Handelsvælde og Søestyrke vil det ikke i Tiden kunde opnaae, Landet ligger vel i den heede Himmelegn, men det afkiøles ved sin Beliggenhed imellem to Have og ved de himmelhøre Bierge, som trække sig igiennem det. Kysterne ved det store Verdens Hav ere usunde, men det indre Land er høit, fundt og frugtbart, fortryllende og et Jordens Paradis. Og over dette Skiønhedens Land har Almagtens Haand tillige udstrøet sine rigeste Velsignelser. Biergene indeholde Guld og Sølv i stor Overslødighed. Jorden frembringer en Mængde Levnetsmidler, Tobak, Bomuld, Olie, Viin, Farvetræe, Chocolade og Vanille, den kostbare Cochenille Farve kommer allene fra Mexico; og stældne og høist vigtige Lægemidler ere her Naturens Gaver. Hovedstaden Mexico er bygget paa nogle Øer i en stor Søe, som forbindes med hinanden ved Dæmninger, har prægtige Bygninger og henimod 150,000 Jndvaanere; paa den Søe, som omgiver Staden har man store svømmende Blomsterhaver, som bestaae i Kurve-Flætninger der siden ere opfyldte med Jord og beplanteder med de deligste Blomster. 6. ter den lærde Humboldts Paastand, som har bereist dette Land, udgiør Folkemængden henimod Millioner Mennesker, hvoraf dog kun 80000 Spanier, den tiltager gandske overordentlig. Dette Lands politiske Vigtighed er derfore indlysende. (Redakteuren forbeholder sig paa et andet Sted og ved en anden Leilighed af sine Samlinger at meddeele fleere Efterretninger om dette i alle Henseender saa mærkværdige og vigtige Land.Da Amerika blev opdaget af Europæerne, var Mexico vel beboet af Jndianere, men de befandt sig dog i en temmelig cultiveret Tilstand; Mexico var et anseeligt Rige og Montezuma dets Keiser: Den 10de Febr. 1519 landede Spanieren Fernando Cortes med 600 Mand og 10 smaae Kanoner paa Mexicos Kyster, denne Magt var uimodstaaelig for Landets talrige Jndvaanere, de kiendte ikke noget til Skydegevær, de havde ingen Heste; Folk til Hest bevæbnede med Flinter og Kanoner, forekom dem som høiere Væsner, end som Mennesker. Spanierne trængte frem i Hiertet af Riget og gjorde Montezuama til Fange midt i sit Pallads; men Mexicanerne giorde en rasende Opstand; Montezuma blev dræbt i Kampen; hans Efterfølger Guatimozin forsvarede Folkets Frihed, som en Helt indtil han blev fanget af Spanierne, fra den Tid af underkastede sig hele Folket efterhaanden Spaniens Herredømme; Landet blev kaldet Nye Spanien, og i 300 Aar har det adlydt Kongen af Spaniens Scepter, i den Tid regner man at Spanien har det ene Aar i det andet trukket 8 Mill. Piaster i Sølv, og 6000 Mark i Guld fra dette riige Land; Biergværkerne besidde et Forraad af ædle Metaller, som er næsten utroeligt (efter Hum holdt give Biergværkerne et aarligt Udbytte af 3200 Pd. Guld og 1 Mill. 74000 Pd. Sølv) og der gives Spanske Familier, som eie Biergværker og som deraf har en Jndtægt, hvorom man ikke i Europa kan giøre sig noget Begreb, saaledes har Greven af Reglan i de sidste Aaringer havt et Udbytte af flere Millioner Paster, og Greven af Valenziana, har halvanden Million Rigsdaler i aarlig Jndtægt; de skrækkelige Uroeligheder, som nu finde Sted i Mexico gjøre at mange af disse Rigmændsende deres Capitaler til Spanien, og en stor Forraad af klingende Mynt er nu der i Omløb, men det erkun for en Tid, thi lykkes det Mexicanerne at giøre sig uafhængige, saa vil deres Penge falde i Engellændernes eller enhver anden Nations Hænder, som er i Stand til at bringe dem Varer, som Spanien for nærværende Tid ikke kan. Kongen taber sine Revenner, Spanien Fordeelen af sin hidindtil førte Enehandel paa Mexico; man kan begribe at Spanien derfore opbyder alt for om mueligt at beholde denne herlige Colonie under sit Herredømme, men hvor nu den vildeste Oprørslue brænder. Det gik i Mexico, som i alle de Spanske Colonier, Folket var misfornøiet med de Forrettigheder, som de Spanier nød, som bleve afsendte dertil fra Europa, med den Tvang at de blot maatte handle med Spanien; og med den bemærkning, som de ikke kunde fordølge sig, at Spanien ikke begunstigede Landets indvortes Flor og Tilvæxt. J 1810 efter at Napoleons Angreb paa Spanien og dettes Forlegenhed var bekiendtgjort i Amerika udbrød Opstanden; Gouverneuren i Mexico Banegas, greb strax til de haardeste Midler for at dæmpe den men forgiæves; vel besad Vanegas en Armee paa 30,000 Mand, men Jnsurgenterne, hvoraf de fleeste ere indfødte Jndianere, men som ere blevne Catholske Christne, Agerdyrkere og civiliserede Mennesker gjorde almindelig Opstand, fordeelte sig i Gueriller holdte de Kongeligsindede Spanier indsluttede i de store Stæder, saa at Spanierne kom i samme Stilling i Mexico, som de Franske i Spanien; man regnede paa at Jnjurgenterne havde i 1811 over 100,000 Mand under Vaaben, en Spansk Adelsmand Ryan og en Præst Morellos udmærkede sig som deres Generaler; de bleve ofte slagne, men dog vedblev Oprøret at været høist farligt, og selv i Hovedstaden herskede store Giæringer, man paastaaer, at indtil Udgangen af dette Aar har allerede 60000 Mennesker tilsat Livet i denne indvortes Krig. Omtrent i denne Stilling ere Sagerne forblevne i dette Land i de paafølgende Aar, den grusomme Vanegas blev kaldet tilbage, den Spanske Regiering søgte forgiæves at beroelige Folket ved at giøre det frie for Hoverie, den Taushed man vedligeholder i de Spanske Tidender om Mexico, viser hvor galt det staaer til og hvor mægtige Jnsurgenterne ere, Kampen er bleven uafbrudt fortsat alle disse Aar igiennem, de nyeste udførligere Efterretninger man har om Landets Forfatning, har man over America og følge næste Gang.