Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-23
Den irske Tvangsbill er nu bleven læst 3die Gang i Underhuset med 173 mod 14 Stemmer. De af Professor Simpson i Edinburgh istedetfor Æther-Jndaandingen til Formindskelse eller Tilintetgjørelse af Folsomheden ved smertefulde Operationer anbefalede Middel: Chloroform eller Chorætherid, er nu ogsaa blevet forsøgt i Frankrig og i Berlin med det samme gunstige Resultat som Simpsons Experimenter. Midlet, der er en Forbindelse af Chlor og Kulbrint, og faaes ved først at lede en Strøm af Chlor ind i en Opløsning af ætsende Kali i Viinaand og derefter destillere, danner en tykflydende, vandklar, meget flygtig Vædske, og har det Fortrin for Æther-Jndaandingen, at det ikke er brændbart ved Lys, virker meget hurtigere, fuldstændigere og længere og ikke udfordrer noget særeget Apparat. Man behover kun at dryppe een til to Theeskeerfulde paa en Svamp eller et Lommetørklæde og holde dette for Patientens Mund, og Næse. Ogsaa lugter det behageligt ligesom Frugt og smager sødligt. J Almindelighed opstaaer allerede efter 2–3 Minutter en rolig snorkende Sovn. Simpson har alt anvendt Chloroform 50 Gange og ikke en eneste Gang iagttaget skadelige Følger af det, han anpriser tvertimod den særdeles korte Tid, hvori Excitationen varer, for Bevidstløshed indtræder, som et stort Fortrin for Jndaandingen af Æther. Af hans Beretning til det medicinske Selskab i Edinburgh sees, at han blandt andre Tilfælde med den tilsigtede Nytte har brugt Midlet ved en Amputation af den store Taa, ved Borttagelsen af en stor Sæksvulst, ved Borttagelse af et stort ved Beenedder fortæret Knokkelstykke af Forarmen, Udtrækningen af Tænder og flere besværlige Fødsler. J Berlin anvendte man det med samme Held paa Hospitalet Chariteen ved en Amputation. J Paris have især Velpean og Ricordforsøgt det, og begge ligeledes med Nytte. (Fædrel.)(Forlangt indrykket.)Hr. Tjor Uhar i dette Blads Nr. 205 villet gjøre mig opmærksom paa det forfærdelige Misbrug, Sadelmager Schvendsen skulde gjøre af Sprøitehuset heri Byen, og jeg burde og skulde virkeligen have været ham meget taknemmelig derfor, dersom det havde medført Sandhed; men da Sadelmager Schvendsen holder Sprøitehuset i en særdeles net Orden, som er her noksom bekjendt, og aldrig har havt Noget i Sprøitehuset, der har kunnet foraarsage mindste Uorden, langt mindre hindre Sprøiternes Transport, kan jeg ikke alene ikke takke Jndsenderen, men vil bede ham for Fremtiden at holde sin Næse fra Sprøite huset, at den ikke skal blive brændt af de ildfængende Ting, han der saameget frygter. Nakskov, den 21de Decbr. 1847. D. Holm. 2den Examinationsseene. Læreren: "Sig mig, hvem har lært Bønderne at tigge? Dispicien: "Det har Kjøbmændene. – L.: "Rigtig. Hvorfor har de lært dem det? – D.: "Det veed jeg ikke. L.: "Ja, seer Du, jeg veed det kan igrunden heller ikke; men et Svar mere afgjørende maa Du dog give mig, om ikke for Andet, saa dog for Characterens Skyld." – D.: "Jeg tænker, at de have gjort det af Nødvendighed. – L.: "Det troer jeg ogsaa Men sig mig, hvem skal vænne Bønderne af med denne for dem fornedrende Vane? Det skal, efter min Formening, Oplysning. – L: "Og hvo skal bibringe dem den – D.: Bondevennerne." - L.: "Gjøre de det? – D.: "Ja, det veed Gud!"- L.: Tænk førend Du svarer . – D.: "Jeg kan rigtignok ikke nægte, at den Maade Bondevennerne gaae frem paa, kan ikke Andet end – – – L.: "Naa – D.: - gjøre Bønderne overmodige, og den Bonde, som er det, kan ikke have land Dannelse. – L.: "Meget rigtigt. Men hvorledes skulle Bønderne da oplyses saaledes, at det skeer til deres sande Vel? – D.: "Det kan ikke godt skee ved dem, som sige Bønderne alvorlig Sandhed, thi Saadanne blive de vrede paa. Derimod antager jeg, at de meere oplyste Bønder bedst kunne have Jndvirkning paa deres mindre oplyste Standsfæller, paa Grund af at disse have meere Tillid til dem end til Andre." L.: "Rigtig!" – D.: "Dernæst Agerdyrkningsskolen." – L.: "Hvornaar kommer den? – D.: "Naar Bønderne faae Øinene op." Meget vel, nu er det nok for idag Avertissements.