Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
Horsens, den 25de Februar. J Fredags den 21de ds. var det en sand Glædes og Hædersdag for den værdige Præstefamilie i Hatting. Paa denne Dag 50 Aar tilbage i Tiden havde nemlig den gamle Sognepræst Hr. Consistorialraad Rosendahl holdt sin Jndtrædelsesprædiken i denne Menighed. Vidt og bredt har han i al den Tid været erkjendt som en samvittighedsfuld Embedsmand, i kjærlig Sjælehyrde, elskelig Familiefader; derfor havde nu ogsaa hans talrige Venner med hjertelig Deeltagelse samlet sig paa denne Dag i hans gjæstmilde Præstebolig. Geistlige og Verdslige kappedes om at hædre Jubeloldingen, hvem de Alle ledsagede til det Herrens Huus, i hvilket han med ualmindelig Nidkjærhed havde som en tro Tjener i den lange Række af Aar udrettet sin Herres Gierning. Efter at Hs. H. Biskop Paludan Muller med en værdig Tale havde hilset Jubeloldingen, der sad i Choret omringet af sine Medbrødre, og tildeelt ham fortjent Roes, fremhævede han Kongens Naade ved at udnævne ham til Consistorialraad. Derefter holdt den gamle Hædermand, med en for hans Alder almindelig Kraft og Livlighed, en opbyggelig Prædiken over 2 Cor. 5. 20. Fra Chorsdøren blev derpaa af Provst Plesner holdt en herlig Tale, hvorved han bragte Jubeloldingen sin og sine Medbrødres Lykønskning og Hyldest. Efter Messen blev der i Præstegaarden overrækket den hædrede Olding en Sølvpokal af Hatting Menighed. (Hs. Av.) Randers. At den, der sigtes for at være Fader til et uægte Barn, fragaaer Paterniteten, forekommer jevnligen; men at et Fruentimmer sigtes for at være Moder til et Barn, og søges til at vedkjende sig det, er saa sjeldent, at det antages endog blot derved at kunne have Jnteresse. En Retssag om dette Spørgsmaal existerer fortiden i Jylland. En Mand, som har efterladt flere Børn, reiste for en Deel Aar siden til Egnen af Horsens, hvorfra han medbragte en voxen Pige, som han og hans Kone beholdt hos sig, og behandlede med forældrelig Kjærlighed og Omhu, ligesom ogsaa Pigen kaldte Konen Moder. Efter Mandens Død bliver denne Pige gift med en Huusmand i Sognet, som paastaaer at Enken er Moder til dennes Kone, og af den ubekjendte Fader er givet 1500 Rbd. i Hænde for hende. Efter forgiæves forsøgt Forlig søger han nu Enken ved Dom tilpligtet at vedkjende sig som Moder til hans Kone, og til ham at udbetale den fornævnte Sum m.m. Da Enken fragaaer at være Moder til Citantens Kone, og ligeledes at have modtaget nogen Sum for hende, søger Citanten nu ved Thingsvidner at oplyse den første Sagens Post; hvoriblandt er erhvervet eet, hvorunder en Huusmand har afgivet følgende Forklaring : Vidnet kjender ikke noget Fruentimmer af det omspurgte Navn (2: Moderen, men veed kun, at for omtrent 20 Aar siden, nøiere kan han ikke bestemme Tiden, blev Natten imellem Fastelavns Søndag og Mandag hans Dør med Gevalt reven op, og et spædt Pigebarn, lagt paa hans Bord af en Mandsperson, som han ikke kjendte, og som med Trudsler befalede ham at lade Barnet døbe Dagen efter og kalde Alexandrine. Vidnet lod det saa døbe hos Stedets Præst, og kalde saaledes, som opgivet, og blev det 8 Dage efter afhentet hos Vidnet af en Kone, navnlig Kro-Marie, som nu er død." Dette Thingsvidne er ledsaget af følgende Daabsattest fra vedkommende Præst: "Anno 1815 den 8de Februar inddøbte jeg et udenfor Ægteskab avlet Pigebarn, som Natten imellem den 7de og 8de Februar er indlagt hos Huusmand N. N. i N. N. Skovhuus, som ved Daaben blev kaldet Alexandrine. 4de Søndag i Fasten samme Aar blev Barnets Daab publiceret præsente ecclesin, og derefter overleveret til en Mand i T., efter Herredsfogdens Ordre. Rigtig efter Ministerialbogen test." Man mener, at der om Materniteten vil vorde tilveiebragt fuldt Beviis, hvorved da Huusmandskonen bliver arveberettiget efter Enken lige med hendes andre Børn, hvilket i pecumair Henseende ikke skal være uvigtigt for en Familie i den Stilling, da Enken skal være velhavende. (Touristen.)