JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Odense, d. 20 October. Paa lidt Nattefrost nær, har Man her endnu intet fornummed til Vinterens Begyndelse. Afvigte Løverdag havde Vi en orcanagtig Storm af Sydvest, som lader befrygte, at Man nok vil spørge endeel Søskade. - Det klare Maaneskin lod Os tydelig skue Maanens Gang forbi Planeten Jupiter, som fandt Sted Onsdagen den 18 Octbr. sidstleden, om Aftenen imellem Kl. 6 og 7. - Bog Auctionen i forrige Uge varede fra Mandag Morgen ligge til Fredag Aften. Paa enkelte Skrifter nær (hvoriblandt et gammelt Oplag af Mangors Landapothek løb op til 5 Rbd. 2 Mk. 12 s.), blev denne udsøgte Bogsamling i det Hele kuns maadelig betalt og Meget deraf solgt for Spotkjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Aalborg. Paa det i Torsdags den 19de October) uden for Staden holdte Marked, var en meget stor Forsamling, saavel af Sælgere, som Kjøbere. Priserne vare følgende: Rug, 4 Rbd. Tden. Byg, 2 Rbd. 4 Mk. Tden. Havre, 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk. Tden. Fæehøveder, 16, 20 a 30 Rbd. Stykket; Faarhøveder, 4 a 6 Rbd. Stykket; Gjæs, 6 a 6 Mk. Stykker; Ænder, 1 Mk. 8 s. Stykket; Høns, 12 a 16 s. Stykket; Smør, 20 a 26 s. Pundet; Øste, 6 a 8 Mk. Lispundet; Æg, 22 a 24 s. Snesen; hjemmegjort Tøi, 2 Mk. 8 s. Alen, Hørlærred, 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 12 s. Alen, Blaarlærred, 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Den saakaldte Caffeplads bestaar af lutter Vertshuse, hvori man samles, for at nyde denne Drik og høre Dagens Nyheder. Her finder man paa bestemte Timer om Dagen de fornemste Maurer, med Benene over Kors, nydende deres stærke, en sand Essence lignende Caffe. Den Caffe, som serveres i Damernes Slot, er ogsaa ofte krydret med Kaneel, Nelliker og Muskatnød. Naar Maurerne ere i Caffehuset, lade de sig opvarte af egne Slaver, der staae stedse omkring deres Herre, een med Koppen, en med Tobakspiben og atter en med Lommetørklædet, fordi han, medens han taler, nødvendigen maa have Hænderne fri; thi Adskilligt, f. Ex. Paaberaabelsen paa et Lovsted eller noget andet mærkværdigt, maa anføres med den høire Haands Pegelinger paa den venstre flade Haand, saa tydeligen som vi med Pennen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Baron D. J. Larrey, første Saarlæge ved det Keis. Hospital, har i Aaret 1817 udgivet Beretninger om de fleste franske Feldtoge fra 1792 til Slutningen af 1814, i chirurgisk og militarisk Henseende, under Titel af Memoires de Chirurgie Militaire Campagnes. Forf. er Opfinderen af et nyt System at behandle de Saarede paa, som han kalder ambulances volantes, og som han udførte i de italienske Feldtoge, Han oprettede nemlig et Corps Saarlæger, og underordnede Medhielpere, der vare øvede i at paalægge de Saarede paa Valpladsen det første Forbind, og bringe dem hurtigen til de flyvende Hospitaler, der hver Gang bleve oprettede i Nærheden af Krigsskuepladsen, hvorfra de da i god Mag kunde føres til de staaende Hospitaler. Til deres Befordring havde man et Slags let Vogn, der kunde følge endog Fortogtens hurtigste Bevægelser. Det Corps af Saarlæger, som fulgte med Toget til Ægypten, bestod af udmærkede Subjecter, der lokkedes af det Tiltrækkende i en saa romantisk Ledingsfærd, men Skibet, som havde det fuldstændige chirurgiske Apparat ombord, blev taget af Engellænderne. J de første Trækninger helbrededes Saarene med beundringsværdiHurtighed i dette herlige Clima. Ved det først Tog igjennem Ørken døde et stort Antal Officierer af Hedens og Tørstens Virkning saavelsom af Udmattelse; men denne Dødsmaade forekom Forf. usædvanlig blid, og een af de Døende forsikkrede, at han befandt sig i en ubeskrivelig Velværen. Paa Marschen til Suez i Dec. var Landeveien bestrøet med Been af Mennesker og alskøns Dyr, Levninger fra tidligere Reisende. Nætterne vare saa kolde, at Tropperne maatte savne Søvn, og Benene vare deres eneste Brændsel, da der i den hele uhyre Ørk ikke fandtes et eneste Træ. Ved Tilbagekomsten til Damiette var der udbrudt Pest. Armeens Lidelser ved Acres Beleiring var endnu skrækkeligere end paa Tilbagetoget igjennem Ørken. De Saarede bleve smittede af Pesten, og den brændende Vind i Ørkenen bortrykkede dem, der vare i Bedring. Dertil kom endnu en anden Plage. Soldaterne nedslugede ved den hastige Nydelse af Vand fra de dyndede Damme mange Blodigler, der, af et Haars Tykkelse, satte sig fast i Struben, derpaa ved Blodsugen bleve saa store som en almindelig Blodigel, og foraarsagede store Lidelser, og ofte Døden. Til at skildre Armeens Lidelser paa det russiske Feldttog mangler Forf. Ord. Da han ved Borodino fik befaling at holde sig bered tilet stort Slag, saae han sig ikke istand til at sammenbringe flere end 45 Saarlæger og underordnede Hjelpere fra Regimenterne. Den iskolde Vind var saa heftig, at man neppe kunde holde Faklerne tændte, hvorved de Saarede skulde forbindes, og de haardt Saarede vare saa mange, at Forf. selv foretog i de første 24 Timer henved 200 Lemafsætninger. Paa Tilbagetoget fra Moscon var Vinden endnu heftig, og Kulden stegen til 16 Reaum. Jøvrigt er det mærkeligt, at Sydlænderne bedre kunde taale Kulden end Hollændere og Tydske, selv Russer lede meere end Franskmænd, men at Polakkerne imidlertid lede mindre derved, er en modsigende Erfaring, men, som Forf. forklarer derved, at de nedstamme fra Lille-Asien, og derfor i Characteer og Constitution mere ligne Sydeuropæerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Hr. G. Benet har i en Skrivelse til Viscount Sidmouth leveret interessante bemærkninger over Ny-Holland, som Forviisningsted for Forbrydere fra Engelland. Først mener han, at det er alt for uhyre bekosteligt. Colonien har kostet Engelland fra 1788 til 1815 - 3,466,983 Pd. St. Dernæst har den grusomme Efterladenhed ved Forbydernes Transporteren naaet en Grad, der udgjør en ny Straf, som Lovene ikke havde til Øiemed. J de første Aar døde 5 Deel af dem paa Overfarten, men denne Grusomhed blev dog siden styret. En anden Ufuldkommenhed ved dette Straffested er, at ikkun saare faa frygter det, fordi Forbryderen haaber at forbedre sine Kaar i et fremmed Land. Haardt er det, at Forbryderne, efter endt Straffetid, paa faa kraftfulde Mænd nær, ikke have Udveie til at vende tilbage til deres Fædreneland. Men det Værste er, at, hvilke alle Stemmer ere enige om, Sæderne ere saa fordærvede i Ny-Syd-Wales, og at dette ikke kan afhielpes, saalænge Forbryderne leve i uafbrudt Samqvem med hverandre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Den gule Feber, som næsten hvert Aar raser paa de vestindiske Øer, bortrykker mange unge Europæere, der i Handelsforretninger reise did. Men Spørgsmaalet er: om den virkeligen er af smitsom Natur, Kan det ved Erfaring bevises, at den ikke mere end hver anden epidemisk eller endemisk Sygdom antager en sand smitsom (contagiøs) Chracteer, saa maa den store Frygt for samme forsvinde, og de med saa store Bekostninger forbundne og for Handelen saa besværlige Spærringsanstalter enten ganske kunne bortfalde eller i det mindste indskrænkes saa meget, at det Trykkende og Besværlige deri ophører. En fuldkommen beføiet Dommer i denne Sag, det medicinske Selskab i Maryland, har paa de hos det indkomne Forespørgseler svaret, i Anledning af den i Aaret 1819 udbrudte Gulefeber=Smitte, at denne Feber ene og allene er opstaaet ved De compositionen eller Opløsningen af Plante-Substancer, der vare gaaede over i Forraadnelse, hvilken Mening stadfæstes derved, at begge de Egne ved Staden Baltimore, hvor Feberen yttrede sig, vare opfyldte med saadanne forraadnende Substancer, der ved den overordentlige store Sommerhede endnu hurtigere og stærkere gik over i Forraadnelse. Selskabet er af den Formening, at Jndførelsen af denne Feber kun ene kan finde Sted, naar et Skib med Substancer, der ere gaaede over i Forraadnelse, skulde indløbe. De fleste americanske Læger ere nu enige om, at denne ikke ved Contagium udbreder sig videre, saaledes som Tilfældet er med andre Sygdomme, f. Ex. Børnekopperne. Hvad Qvarantaineanstalterne angaaer, saa ønsker Selskabet, at disse kun maatte henvende deres Opmærksomhed paa saadanne Skibe, der ere ladte med bedærvede eller i Forraadnelse overgangne Varer, og ikke lade dem indløbe, indtil de fornødne Forholdsregler i saa Henseende ere føiede, og Skibene tilbørligen blevne rensede, men det troer, at man ikke burde nægte Skibsfolkene og Passagererne at komme i Land, da netop ved denne Forhindring paa saadanne Skibe, naar de have gjort en lang Reise og Folkene, strængt bevogtede, i en indkneden fordærvet Luft, endnu længe maa blive ombord, ondartede smitsomme Sygdomme avles. Disse Sandheder oplyses udførligen i to forskjellige Skrifter, angaaende denne Gienstand, det ene af D. M. Nath. Potter og det andet af D. M. Dav. M. Reese. Begge skildre det Haarde, Grusomme og Uhensigtsmæssige i Qvarantaineanstalterne mod den gule Feber. Sagen fortjener ogsaa i vore nordiske Lande den høieste Opmærksomhed, og det skjønnes ikke, hvorfor man skal paalægge Skibe, der komme fra Egne, hvor denne Feber hersker større Tvang end fornøden er, og sætte Mennesker, der, efter en lang og besværlig Reise kunne trænge til Forfriskning, i den Forlegenhed at leve i mange Dage sammen i et indknebet Rum, hvor Frygten for indbildt Smitte kan avle virkelige Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-28
Kjøbenhavns Børs d. 27 October. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s.a 15 Rbmk. 7 1/2 s. Obligat. 66 1/2 a 67. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbdl. r. S., ell. 103 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17 a 17 1/2. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Rettelser. S. 1368, L. 19: Vidor læs: Vidar - S. 1369, L. 14. Gesdal. Gerda L. 26. Nidlung l., Nidhug L. 47: Hrigin l.: Hugin Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 60000 Ro Syttende Aargang. No. 88. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 October 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
Culturen og megen Læsning har ei alletider Sindsroe og Tilfredshed i Følge med sig. Hvormegen Viisdom er, der er megen Græmmelse, og den som forøger Kundskab, forøger Smerte En adelig Dame ved Navn Montaque, har iblandt andet bevidnet Sandheden af Salomons Paastand. J det 51de af de af hende udgivne Breve hedder det: "Efterat jeg i forskiællige Sprog, har læst en stor Mængde Skrivter, og ved at læse langt ud paa Natten har svækket mit Syn, saa paakommer mig ligesom en Slags Misundelse, naar jeg skuer Malkepigen med sine røde Kinder, og den glade Sindsroe, der fremlyser af hendes Aasyn; hun forvirres ei af mangehaande Tvivl, men hører med Andagt hver Søndag Præstens Prædiken, og hvor lykkelig er hun ei at prise, at den naturlige Pligtfølelse hos hende ei er Kappet ved dybsindige og subtile Undersøgelser, der vel giøre de Grandskende lærdere, men omsider lader dem udi mange Livets Tilfælde i samme Uvished, som de i Videnskabelighed Uindviede. Besynderlig, nok, naar visse Lærde paastaae, at Almuen endnu er i sin Barndom, hvad Cultur og Oplysning anbelanger, saa ere andre af den Formening, at samme hist og her paa visse Stæder er stegen for høit, og at Nødvendigheden og Borgersamfundets Vel byder at vende tilbage til Fortidens Jævnhed og Simpelhed. Af denne Meening er Pastor Harms. J en Prædiken, der fører den Titel, Das Lob der Einfalt, og som udgjør den 4de i den af ham udgivne Vinterpostille, udtrykker han sig saaledes: "Vi ere i visse Poster gangne alt for vidt: Og hvorudi er vel dette *) Guldbergs Verdenshistorie, 1ste Deel, S. 638. Prædik. Bog 1, 18. rer) Vertheidigung der Offenbarung wider etlichs Einmarke der Vernuft, S. 325, Leipzig skeet? J Henseende til vore Spise- og Drikkevarer, vore Klæder og Klenodier, vore Huuse og Huusgeraad, vore Forlystelser og Giestebude: Je kalder det at være gaaet for vidt, naar samme overstiger vore Evner og Kaar, ødelægger vor Sundhed og spilder den dyrebare Tid, og derfor ønsker jeg Tilbagegang til den naturlige Simpelhed.""Dette angaaer kuns det udvortes Menneske med sine Drivter og Lyster. Men for endeel en og det indvortes Menneske gaaet for vidt med sine Kræfter og Bestræbelser. Han har af en forfængelig Megetviden (Vielwisseren) ladet sig lokke udi Ørken, hvor ingen rindende Bæk findes, og hvor en tørstende Siæl ei kan nyde den mindste Drik af levende Vand. Han har udtømmet sig ved Megetsyslen (Vielthatigket) nu higende efter Vinding, nu efter Æren, og stedse sysselsat med Bihensigter, derfor gider og kan han ikke virke, naar Pligten byder ham med disse Ord: Du skal. Det indvortes Menneske er bleven for empfindlig og forkielnet, og har i en saa høi Grad forfiinet sin Sands for Livets Glæder, at den mindste Modgang, som treffer ham, forstyrrer gandske og aldeles hans Lyksalighed. Og møder ham ingen Modgang, saa opfører den kloge Vælger og Selv skaber af sin egen Lykke, sig trodsig og hoffærdig. Dette kalder jeg at være gaaet for vidt, og ønsker Tilbagegang til naturlig Jævnhed." Saavidt Harms.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
J Aaret 1796 udgav J. J. Rambach, Præstved Michaelis Kirke i Hamburg, en Samling af Prædikener over de sædvanlige Evangelier. Udi Fortalen til det første Bind S. 7 dømmer han saaledes om Culturen: "For meer end 20 Aar siden opkastede Videnskabernes Academie i Berlin, dette Priisspørgsmaal, om det var bedre at oplyse meenige Mand eller ikke. Nogle Lærde besaede Spørgsmaalet, andre benægtede det. Give Gud, at de sidste havde seiret, og at der ei var bleven begyndt med denne Sag, hvis Følger man den Tid ei kunde forudsee, "Dette siger jeg ikke, som om jeg var en Fiende af Oplysning. Jeg er meget meer een af dem, der hiertelig ønske, at nyttige Kundskaber maatte blive udbredte, og veldædige Foranstaltninger iværksatte, alle Christne bedre underviiste, og Grundene for Sandheden strængt undersøgte, thi jeg er overbeviist om, at Sandheden kan udholde enhver nok saa streng Undersøgelse, naar den redelig og samvittighedsfuld prøves. Men dette er for største Deelen ikke skeet. Tingen, som kunde været bleven god, har født skrækkelige Misfostre af sig. Den theologiske eller christelige Oplysning, hvad man vil kalde den, har frembragt forfærdelige onde Ting, og havt en fæl moralsk Formørkelse i Følge med sig. Og i Aaret 1802 yttrede den skarpsindige Kunstdommer og Polyhistor, afdøde Professor J. Baden, i Fortalen til den danske Oversættelse af Svetonius, den Formodning: Culturen vil tidsnok modne os til Laster, hvoraf vi hos os endnu ikke kiende Skyggen. Hvorvidt disse Paastande finde Medhold af Erfarenhed og Historien, overlader jeg de Læsende selv at bedømme. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hs. Majest. Kongen, ved Placat for Danmark af 18de d. M., til Jndskrænkning af den skadelige Mængde af Conditorier og Restaurationer af det Slags, der vedligeholdes fornemmelig ved Fremmede, allernaadigst at anordne og fastsætte følgende Bestemmelser: §. I. Det forbydes samtlige Conditorer og Restaurateurer saavel i Kjøbenhavn som i Kjøbstæderne at antage Opvartere, oplære Drenge, eller holde Svende, som ikke ere indfødte, dem undtagne, som allerede ved denne Anordnings Publication beviisliggen her i Riget ere anbragte ved ovennævnte Næringer. - Ligeledes vil ingen Uindfødt herefter kunne erholde Bevilling til Conditorie eller Restauration. §. 2. For at der kan haves nøiagtig Kundskab om, hvilke Personer af fremmed Fødsel, der nu ere i Tieneste hos nogen Conditor eller Restaurateur i eller udenfor Kjøbenhavn, skal enhver saadan, hvis han vil beholde Ret til fremdeles at ernære sig paa denne Maade, inden 2 Maaneder anmelde og legitimere sig for vedkommende Politievrighed, og af denne erholde et Beviis for at han staaer i saadan Tjeneste. §. 3. Ligesom det ved Placaterne af 6te Februarii og 14de Maji 1816 er befalet for Kjøbenhavn, at enhver Huusbonde eller Madmoder, naar deres Tyende forlader deres Tjeneste, skal, saavelsom Tyendet selv, anmelde saadant for Politiet, saaledes skal ogsaa enhver Conditor og Restaurateur ikke alene i Kjøbenhavn, men og i de øvrige Kjøbstæder, være pligtig, inden 24 Timers Forløb at anmelde for vedkommende Politie øvrighed, naar nogen Svend, Dreng eller Opvarter antages i hans Tieneste, hvilken Anmeldelse ogsaa paaligger dem, der antages i saadan Tjeneste. Ved denne Anmeldelse skal det tillige for Politieøvrigheden opgives, hvor Personen er født, og, hvis dette er i Udlandet, hvor han tjente ved denne Anordnings Publication. §. 4. Forsømmelse af den i §. 3 befalede Anmeldelse straffes, saaledes som i de ovennævnte Placater for Kjøbenhavn allerede er fastsat, med Mulct fra 1 til 5 Rbdlr. Sølv efter Politie øvrighedens Kiendelse. Men dersom den, der, uden behørig Anmeldelse, er taget i Tieneste, var i det Tilfælde, at han, efter denne Anordnings §. 1, ikke lovligen dertil kunde antages, bør de Skyldige hver for sig, ved Politierettens Dom, ansees med Bøder til Politiecassen, fra 20 til 100 Rbdlr. Sølv. Dette samme skal og gielde, naar Anmeldelsen indeholder Urigtigheder, der sigte til at befordre Overtrædelse af denne Anordning, forsaavidt de i saa Henseende forøvede Misligheder ikke maatte være af den Beskaffenhed, at større Straf, efter Lovgivningens Forskrifter og Grundsætninger, derfor maatte finde Sted. §. 5. Det paalægges enhver Politieøvrighed nøie at vaage over foranførte befalingers Overholdelse, og til den Ende, naar nogen Conditor eller Restaurateur anmelder at have taget en U indfødt i Tieneste, forsikkre sig om, at denne efter §. 1 er berettiget til, at antages i saadan Tjeneste, og, saafremt dette befindes ikke at være Tilfældet, foranstalte det videre fornødne imod dem, der have været Forbudet overhørige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 13de October. Fra Gouverneuren paa St. Barthelem, Landshøvding og Ridder Norderling, er i underdanig Rapport af 4de August d. A. indberettet, at han, i Anledning af erholdte Efterretninger om de Voldsomheder, som vare blevne foretagne af en i Øens Naboskab krydsende Sørøver, beordrede sidstleden 20de Juli Pladsmajor, Lieutenant Haasum til, i Forening med 20 Mand af Øens Garnison, at besætte en i denne Henseende hyret og udrustet Skonnert, for med denne at forfølge og opbringe Voldsmanden. Dette Foretagende lykkedes saagodt, at bemeldte Pladsmajor, efter nogle Timers Jagt paa Krydseren, indhentede og entrede den samt overmandede og afvæbnede Besætningen, uden at en Eneste af hans Mandskab blev saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
Det opbragte Fartøi befandtes siden at hedde Victoria, var forsynet med Kaperbrev af den saakaldte Commodore Aury, hvis Hovedqvarteer da var Øen New Providence (en af Bahama-Øerne, hvis Navn han havde forandret til Santa Catalina) og forøvrigt tilhørende nogle Handlende paa denne Øe og paa St. Thomas samt ommanderet af en vis Marchand, skjøndt Styrmanden, der kaldte sig Andre, havde tiltaget sig den høieste Myndighed og gjort sig skyldig i de groveste Misgierninger. Besætningen udgjorde 20 Mand, og den bekiendte iblandt Andet, at have begaaet et Røverie paa en fra St. Thomas udrustet Dansk Skonnert, hvis Capitaine denne Andre med egen Haand havde myrdet. - Mærkværdigt er det, at denne for Handelen og for hele Menneskeligheden saa vigtige Tjeneste er udført af Regjeringen paa St. Barthelem, som ikke eier et eneste bevæbnet Fartøi til sin Disposition. Noget mere om Tripoli. - De Fornemmes Koner ere vel tilstede ved Taffelet, men staae blot ved deres Gemals Side, uden at spise med. Der spises uden Kniv, Gaffel eller Tallerken, blot med Skeer af Guld, Sølv eller Elfenbeen. Værten og Værtinden opvarte deres Gaster. - Paa Kysten sees een af Oldtidens største Triumphbuer næsten ganske ubeskadiget. Den blev 164 Aar efter Christi Fødsel opreist af en romersk Toldofficiant til Hæder for Marcus Aurelius og Lucius Aelius Verus. Den kappes med Jtaliens skjønneste Mindemærker og Rangen, og er meget høi, uden at den synes at være det, formedelst det meget Sand, der har dynget sig ved samme; thi man kan antage, at det Halve deraf en bedækket med Sand. Den bestaaer af saa uhyre store Steenblokke, at det er ubegribeligt, hvorledes man har kunne transportere dem herhid, da der hverken gives Steen eller Steenbrud i hele Gebetet Tripoli, og ligesaa overordentlig maa Maaden, hvorpaa den opførtes, have været, efterdi Stenene ikke ere forbundne med Kit, og desuagtet have trodset alle Tidens Ødelæggelser. Da dette Mindemærke blev opreist var ved Tripoli ingen anden beboet Stad end Labeda, de Gam tes Leptis Magna, omtrent 3 Dagsreiser fra Staden. Uden for Stadsmuren finder man Ruinerne af et Mosaik, der har været til i 2000 Aar. Ved Lebeda findes betydelige Ruiner af romerske Bygninger, næsten ganske bedækkede med Sand. - Maurernes Fastetid, som kaldes Ramadan, holdes meget strængt og varer en heel Maaned. Fra Solens Opgang til dens Nedgang tør man da ik de nyde Mad eller Drikke, hvilket i den utaalelige Hede mange ikke kunne udholde. De styrte omkuld formedelst Tørst, hvor man da besprøiter, dem med Vand, som dog ikke maa naae Læberne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
For ankommende Fremmede og Reisende har Paschaens Gemalinde ladet opføre paa sin Bekostning eet af de skjønneste Gjæstgiversteder. - Badestederne ere her store og aldeles af Marmor. De besøges dagligen af Damer, som komme med deres Slavinder did, for at pynte sig. – Guld sandet finder man ved Søkysten, men ad Ferrantil træffes hele Aarer. Det samles i Trækar, vaskes og renses. Det udvaskede Guld bindes derpaa i en liden Lærredspung, af Størrelse som en liden Nød, hvoraf hver gielder en venetiansk Bechine. - Maurerne gifte sig saa unge, at man ofte seer Moderen lege med sine ældste Børn, og trættes med dem om Legetøiet. Ofte er det Tilfældet, at den unge Kone allerede i sit 26de eller 27de Aar er Bedstemoder. De opleve derfor adskillige Generationer af deres Børn. Fordum var Kornhøsten her saa rig, at man vidt og bredt forsendte Korn, Byg &c., fordi de vare af fortrinlig Godhed. Bygen giver 20 til 30 Fold. Nu har dette saa ganske forandret sig, at man maa være betænkt paa Korntilførsel, fordi man, af Mangel paa Regn, som siden adskillige Aar savnedes, i en Tid af 1 til 3 Aar ikke har havt nogen god Høst. - Erfaringen har lært, at man begraver her mange skindøde Personer; thi efter deres Religionsgrundsætninger troe de, at den Døde ikke kan komme til sit Bestemmelsested, førend han er bragt i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-31
En fattig Tømmermands frugtsommelige Kone i Tischelbach i Witgenstein kunde formedelst en physisk Hindring, der var følgen af en ulykkelig Barselseng for 15 Aar siden, ikke forløses. Hun lagde fine Ligklæder tilrette, og forlangte, at Keisersnittet skulde fuldføres paa hende, forat kunne redde det Barn, hun har under sit Hjerte. Lægen Horn og Søn udførte Operationen, og Konen fødte 2 sunde Drengebørn. Den preussiske Regjering har paalagt vedkommende Øvrighed at sørge for Moderen og Børnene. Alle tre befinde sig nu vel.