JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Hamborg, den 27de Februar. Ogsaa hertil havde Reisende bragt det Rygte, at der havde været en stor Jldebrand i Warschau, men det skal ikke være sandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Fædrelandet. Den Hs. Majestæt Kongen af tre Bønder allerunderdanigst overrakte Petition om Oprettelsen af en dansk folkelig Høiskole i Sorø var underskreven af 108 Sogneforstandere paa Kjøbenhavns Amt, og er bleven af Hs. Majestæt naadig modtagen. Det hedder deri blandt Andet: "Maatte Gud bevæge D. M. til, i Sorø, ved de Midler, som Stiftelsen der eier, at skjænke os en folkelig dansk Høiskole, hvor de bedst Begavede af vor Ungdom kunde indvies i Kundskab om, hvad der hører Fædrelandet til, og hvad der kan nære og befæste hos dem en sand oplyst Fædrelandskjærlighed, da ville de velsignede Frugter af en saadan Oplysning, som en kjærlig Kongehaand opelsker og freder, og som den almægtige, evige Gud og Fader vist ikke nægter sin Velsignelse, ei udeblive, men herligen modnes, den Konge og det Folk, som elsker Danmark, til Hæder og Glæde. – Da vil vor Ungdom vende hjem til os, beriget med Kundskaber, som den med Glæde har modtaget og som den vist med ikke mindre Glæde vil udbrede ved Hjemmet i de mindre Kredse; ja, da vil der – det haabe vi med Tryghed til Gud! – uddannes blandt os Mænd, som baade med Jndsigt og Dygtighed ville kunne tale og skrive for sig i Landets Anliggender, og som ved en usvækket Troskab og Hengivenhed for Konge og Fædreland ville bevise, at Blodet i den danske Bondestand, er ikke mindre sundt og ædelt end det, der flyder hos vore dannede Medbrødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Da den holsteenske Bondestands Deputation var i Kjøbenhavn sidste Decbr. Maaned, for at overrække Hs. Maj. Kongen Petitionen og almindelig Værnepligt, saae den Prof. Eckersbergs bekjendte Maleri paa Billedgalleriet: "Ophævelsen af Livegenskabet under Kong Christian VII." Dette har havt en saa stor Jnteresse for Bønderne, at de henvendte sig til Eckersberg, for at bede ham om en Copi, hvortil han ogsaa fandt sig villig. Denne have Bønderne ladet lithographere i Hamborg og forsyne med følgende Underskrift, baade paa Tydsk og Dansk, "Livegenskabets Ophævelse under Kong Christian VII. Grundlaget for Bondestandens aandige Udvikling og lig Berettigelse. Til Minde og Bondestandens Bestræbelser i Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen Aaret 1845 for at fremme almindelig Værnepligt, samt om Christian Villdes Forsikkring, at han agter Bondestanden ligesaa høit som og stiller den lige med enhver anden Stand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Ved allerhøieste Resolution er det paalagt Rentekammeret at bringe til offentlig Kundskab, at Stiftamtmandsembedet over Jsland kan til Efteraaret 1847. ventes at blive vacant, og at derfor de, som maatte attraae at blive ansatte i dette Embede, forinden maa erhverve sig den Færdighed i det islandske Sprog, som herefter vil være en Betingelse for at kunne opnaae en saadan Udnævnelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Om Bondebevægelsen med Hensyn til Selveiendoms Fremme hedder det i "Dansk Ugeskrift af Professor Schouw. "Det er en almindelig Tanke hos Fæstebonden, at Regjeringen ved Lov bør bringe Godseierne til at afstaae Fæstegaardene til Eiendom eller Arvefæste mod Erstatning efter en Commissions Kiendelse, naar ikke mindelig Forening kan træffes. Jeg kan ikke overbevise mig om, at et saadant Lovbud vilde være uretfærdigt, forudsat naturligviis, at Godseierne fik fuldkommen Erstatning. Men dermed vil jeg ikke sige, at Regjeringen skulde give et saadant Bud. Thi for det Første gives der andre, og som jeg troer mere hensigtssvarende, og til begge Parters Tarv bedre svarende Midler. Dernæst vilde en saadan tvungen og pludselig Afløsning vistnok have større Vanskeligheder og være meget mere indgribende end af Tienden. Og jeg frygter for, at den muligen kunde blive til Bondestandens Skade, saalænge dens Jndsigt og Pengekræfter ikke ere store nok til at udholde Concurrencen med Speculanterne. Det vilde være en ubodelig Skade, hvis Gaardmandsklassen, om end kun tildeels, skulde gaae tilbage, ogsaa med Hensyn til Nationaliteten, som netop bedst vedligeholdes i Bondestanden. - Endvidere siger Professoren om Circulairet af 8de Novbr. f. A.: "Ei heller finder jeg det Middel til at standse Bondebevægelsen, som Cancelliet har anvendt, at være rigtigt eller hensigtssvarende. For det Første forekommer det mig soleklart, at en Bestemmelse som den, hvorefter Bønder af forskjellige Sogne slet ikke maa samles, og de som høre til samme Sogn ikke maa samles, for at afhandle deres Retsforhold til Godseierne, uden at Politimesteren eller et vilkaarligt Skjøn dertil giver Samtykke, maatte være Gjenstand for en Lov, og forelægges Stænderne. Men selv og saa ikke var, maatte den have været oplyst ved tilstrækkelige Grunde." (Efter Folkebl.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
J Odense saae man i Fredags Bierne bringe Honning til deres Kuber, indsamlet af Vinterens Blomster. Man havde en 11 Grs. Varme i Skyggen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
J den holsteenske Landsby Østerhever er forleden Dag antændt en Gaard af Lynild, og 54 Qvæg høveder indebrændte. J en anden Gaard splintrede Lynet Skorstenen, ødelagde alt Kjøkkentøiet, slog flere Huller i Taget, men tændte ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Jfølge en Anklage, som Provsten i Kiel, Overconsistorialraad Harms, skal have indgivet paa høiere Sted med Cand. theol. Greve, som interimistisk Lærer ved den lærde Skole i Kiel, paa Grund af dennes Troesretning, har Regjeringen beordret Provst Nielsen til at holde et Colloquium med Cand. Grewe omhans dogmatiske Anskuelser. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Løverdagen den 21de Februar fandtes Liget af en velklædt Person paa Kongeveien imellem Kolding og Christiansfeld. Af et Brev, som fandtes hos den Døde, antoges Samme at være en Borger fra Fredericia. Magister Lindberg, Sognepræst for Tingsted M. paa Falster, har modtaget Æres Diplom som Medlem af det lærde Selskab "Sociedad Arqueologia Espanola i Madrid, i Anledning af hans Opdagelser i den gamle Rumismatik. (L. F. Av.)J Omegnen af Holstebro har i denne Tid fundet en Korn-Auction Sted, hvorom der er megen Tale, og virkelig grundet Anledning til Tale. Det er nemlig Auctionen over Præste Korntienden af Naur og Siir Præstekald. Til Dækning af det Beløb, en Nabopræst havde tilgode for Embedets Bestyrelse (Menighedens Præst, Hr. Wulff, har i længere Tid været suspenderet), beordrede Ringkjøbing Amt igjennem Provsten afholdt Auction over fornævnte Tiende. Tillysning til samme skete ved Kirkestævne, og paa Auctionsdagen mødte kun enkelte af Tiendeyderne, der for Auctionen havde en Samtale med Auctionator, hvorved de gjorde ham bekjendt med, at Tiendeyderne havde besluttet, selv at indkjøbe deres Tiende (andre Liebhavere vare heller ikke tilstede), men at de kun vilde give 3 Rbd. for Rugen pr. Tde og betale de andre Kornsorter i Forhold dertil. Auctionen begyndte nu, og Auctionator tilslog virkelig Yderne de forskjellige Partier til den af dem iforveien bestemte Priis, hvorved Beløbets Størrelse af det solgte Qvantum Korn skal være gaaet nogle Hundrede Rigsdaler under hvad det til de almindelig gængse Priser ellers vilde have været udbragt til. Auctionator forsøgte rigtignok et Par Dage senere at faae Kjøberne til at lægge 1 Rbd. til pr. Tønde, men de erklærede, at de holdt sig til Ham(V. Av.) merslaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Hos Agent Møller i Aalborg er begaaet et dristigt Jndbrudstyveri. Tyvene vare igjennem Vinduet stegne ind i Contoiret, hvor de havde opbrudt en Pult og udtaget en Trædunk med c. 60 s i smaat Sølvmønt. En stor Pakke med Femrigsdalersedler og en dito med Eenrigsdalersedler, efter Forlydende flere tu finde Rigsdaler, der skjødesløst vare indpakkede i Avis maculatur, med en Snor omkring, og aabenlyst stode i Pulten, havde Tyvene aldeles overseet. (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Vort nye Arresthuus skrives der fra Frederikshavn - hvis ydre Figur har givet Forf. af den bekjendte frederikshavnske Sang Anledning til at betegne dette som et østerlandsk Trylleslot, begynder nu ogsaa indvendig at gjøre sig bekjendt ved Eiendommeligheder. Saaledes kom i Løverdags en Person ind til en af Byens Bagere og begjærte ganske frimodig 12 Rugbrød for Forpagter Voigts Regning paa Knivholt, hvis sidste Bagning angaves at være total mislykkedes. Da Bageren kort efter mærkede, at han var slaaet en lille Plade, blev der strax anstillet Politiundersøgelser i forskjellige Retninger, indtil Arrestforvareren nogle Dage efter fandt de eftersøgte Brød, som ved et Trylleri, hen flyttede til en Arrestants Seng, hvor deres Antal dog havde reduceret sig til 10. Det er imidlertid blevet oplyst, at Arrestanterne, ved at movere sig paa Gangen have fundet Leilighed til at fire hinanden ned paa den aabne Gaardsplads, ved Hjælp af Snore, og ligeledes ved samme Middel at befordre Brødleverancen opheiset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Hjørring Avis", som meddeler dette, slutter Eventyret med følgende Moral; "Sæt om dit Fængselslot, o Fredrikshavn, En Muur af Steen, der staae til evigt Gavn. Pas paa Din Dont, min gode Slutter, At Skjolmerne ei fra Dig smutter; Giv dem af daglig Kost en Smule meere, Og Du skal see: de vil ei desertere. Bønderne i Voer og Albæk Sogne projectere i denne Tid at kjøbe Voergaard i Vendsyssel paa (Hjørr. Av.) Actier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
J disse Dage er fra en af Randers Medborgere, Hr. Kbm. M. Jsaacsen, udstædt en Jndbydelse til Anlæggelse af et Dampbrænderi i Randers paa Actier a 100 Rbd. pr. Actie, med den høieste Grad af Sandsynlighed for at erholde en reen Avance af 20 PC. p. A. Actiernes Antal er bestemt til 405 Stkr.; Capitalen (inclusive 20,000 Rbd. som Driftscapital) følgelig til 40,500 Rbd. Hr. Jsaasen for beholder sig, som Entrepreneur eller Jndbyder, ingen Actier gratis; heller ikke finder nogen Udbetaling Sted, for den eventuelle Generalforsamling af de mødende Actiedeeltagere har valgt en Administration. Derimod har Hr. Jsaasen, som Jndbyder, bestemt sin eiende Gaard, hvis Størrelse, i Forening med dens beqvemme Beliggenhed og Forraad paa fortrinligt Vand, særdeles egner sig derfor, til Anlæget, og fastsat dens Kjøbesum til 14,500 Rbd., hvilken Priis, i Forhold til Eiendommenes Værdi der i Byen, ikke kan ansees for overdreven. En sagkyndig og upartisk Mand har nøie gjennemgaaet Calculen og ledsaget Jndbydelsen med den Erklæring: at alle Udgifterne ved Anlæget og Driften ere rundelig ansatte, og at der er høi Grad af Sandsynlighed for, at det Resultat, hvortil Jndbyderen i sin Calcul er kommen, i Virkeligheden vil naaes. (Rd. A.) Uddrag af Borgerrepræs. Forhandl. i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
(Af Randers Avis.)- De Deligerede for Tilsynet med Byens Kassevæsen havde i Skrivelse af 20de Januar til den samlede Communalbestyrelse yttret det Ønske, at erholde et Par gode og kyndige Mænd udnævnte til, yderligere at gjennemgaae og undersøge Kæmnerens Regnskaber. De tilføiede fremdeles, at de, uagtet den nærværende Kæmners Personlighed og Paalidelighed maatte betrygge enhver Frygt i denne Retning, dog fandt at burde henlede Opmærksomheden derpaa, for selv at undgaae Ansvar og ei heller derfor at udsætte Communalbestyrelsen. Repræsentantskabet fandt for sit Vedkommende Betryggelse nok i de Deligeredes Personlighed, idet man turde vente, at disse Mænd i enhver Henseende vilde efterkomme Lovgivningens Forskrifter, med Hensyn til det mere specielle Tilsyn, og man vovede ikke, ved at række Haanden til Forholdsregler udenfor de ved Communalanordningen foreskrevne, at paadrage sig et i mødende Ti fælde muligt Ansvar, der nu ikke ansaaes at paahvile det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
En næringsdrivende Borger ansøgte Hs. M. om Myndighedsbevilling for sin Søn, der er 20 1/2 Aar gl. De Grunde, hvorpaa Ansøgeren støtter sig, ere Aandsvaghed, Tilbagegang ved uheldige Speculationer, og det Haab, Sønnen at see et nyt Liv at reise sig i den Bedrift, som han næsten har maattet nedlægge. Ansøgningen var paategnet af Sønnens Curator og Sognepræsten. Forsamlingen antog, at Sønnen med en oprigtig Villie kunde yde Faderen ligesaa reel og virksom en Hjælp som Svend og befuldmægtiget for Faderen, og desuden ansaaes 20 1/2 Aar for en meget ung Alder til at erholde Myndigheds bevilling. Ansøgningen blev derfor ikke anbefalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
En Borger, der ikke selv længere havde nogen Forpligtelse til Borgervæbningen, ansøgte om Tilladelse til at lade sig stille for en anden Borger, og i hans Sted at træde ind under Borgercorpset. Stadshauptmandens Erklæring blev indhentet, og den gik ud paa, at han Jntet havde at indvende mod en saadan Stilling, naar den Stillende (sandsynligviis med Hensyn til den Stilledes Alder) kun havde 12 eller 14 Aar at tjene i. Repræsentantskabet fandt Anvendelsen af et sligt Stillingsystem ved Borgervæbningen utilraadeligt, og dette Andragende blev derfor ubetinget nægtet Anbefaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
En næringsdrivende Borger, hvis Bo i 1845 for en Tid har været under Skiftebehandling, ansøgte gjentagen og Fritagelse for Communeskat i det nævnte Aar. Man fandt ingen tilstrækkelig Grund til fuldstændig Eftergivelse; men i Overeensstemmelse med Hvad der i lignende Tilfælde har fundet Sted med andre Boer, fandt man det passende at foreslaae en Redsættelse til det Halve af det oprindeligt Paalignede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
En næringsdrivende Borger, som tillige er Mølle Eier, ansøgte gjentagen Hs. M. Kongen om Tilladelse til at indsætte nogle af de i hans nuværende Hestemølle ham bevilgede Qværne i en Veirmølle, som han agter at opføre enten i Byen selv paa den ham tilhørende Grund, eller udenfor Byens egentlige Grændser; men dog paa dens Grund. Ved tidligere given Leilighed har Repræsentantskabet ikke udtalt sig anbefalende paa en lignende Ansøgning fra samme Mand. Forsamlingen vedtog der for, at stille Sagen i Bero indtil Medlemmerne havde faaet Leilighed til at sætte sig ind i de i Ansøgningen anførte Grunde, ligesom man ogsaa fandt det raadeligt, inden Erklæring afgaves i denne i vigtige Jnteresser indgribende Sag, at afvente ogsaa de Mølle-Eieres Erklæringer, der ere Medlemmer af Communen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Literatur. Fra Pressen er udkommet: "Prædikener over Son- og Festdags-Evangelierne af S. Bindesboll, Sognepræst i Nakskov." Det virker velgjørende paa Sindet engang igjen at træffe paa en geistlig Mand, som - ved Siden af de mange af Mysticisme og ordkløvende Orthodoxi overflydende Strids- og Freds Prædikener – udtaler en reen og nidkjær Humanitets aand, der vil, og ikke skyer at fordre, de Undertryktes Opreisning ved at gjøre Christendommen gyldig paa vore foriale Forhold. Tillige ere disse Prædikener affattede i en ligesaa smuk tiltrækkende Form, som i et kraftfuldt og alvorligt, til Fornuften, Sindet og Troen talende (Khvnsp.) Sprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Landeiendoms-Salg. Ørregaard, 5 Fjerdingrei. fra Viborg, er i disse Dage solgt af Exam. juris P. Stabell til Hr. A. Thisted for 8000 P. Øster teglgaard er ligeledes solgt for 8000  til Kbm. (P. Av.) Boye i Viborg. Haandværks-Sange. Af Den Brisindede. Snedkerens Sang. Fra Brudeseng til Kisten sort, Hvori Guds billed bæres bort, Mængt Værk min Haand jeg laaner; Og høvler jeg paa Dør og Karm, Et Rang og Klang mig volder Harm, Sligt ændser jeg som - Spaaner. hvergang jeg limer Bræt til Bræt, Jeg tænker, gid det var saa let, At binde Folket sammen! Kun lidet nytter Alderdom, Naar Limen kold paa Brættet kom Og hvis er da vel Skammen? Man snakker nok om Fusk og Laug, Om Ret til Øxe og til Saug, Og saadant meget Andet; - Hver beder dog om dagligt Brød, Og lægge Hænderne i Skjød, Kan slet kun baade Landet. Giv Arbeid, Hvo arbeide vil, Men Politur det maa der til Een findes vel omsider, Der Hoved kan paa Sømmet slaae, Og sige: Her skal Skabet staae: Naar man og saadant strider. Murerens Sang. Mure Slotte, kline Hytter Ol det er en herlig Stand. Ei med Nogen jeg den bytter J vort smørvelsignte Land; Hvert Frimureri til Trods, Staten dog behøver os. Naar man tager gamle Brokker, Bliver Muren sjelden stærk, Derfor nuomstunder rokken Alt forældet Bindingsværk. Skal en Bygning sikkert staae, Grundmuur, Grundmuur til der maa Om Profitten Mester tager, Herregud, var det en Spot? Det igrunden Jngen rager, Hvis der muredes saa godt, At vi Alle, Hver og Een, Stemme fik ved Kalk og Steen. Dog en ærlig Murer kjender Steen fra Kalk, – ei under han, Hvad med Sprogforvirring ender Og om Babel læses kan. Kalk er Kalk, og Sand er Sand; Men, med Lov skal bygges Land! Ei for Fremtid vil jeg frygte: Evig staaer ei nogen Muur; De Palaier, Fortid bygte, Trænge til Reparatur, Og kan Spækning ei forslaae, Sagtens nye man tænker paa. Drømmerier (?) om Kartoffelsygdommen og Oprindelsen til samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
(Af Randers Avis.)Der er allerede tænkt og skrevet faa Meget, hinanden ofte Modsigende, om denne Gjenstand. Man vilde gjerne raade og hjælpe, men samlede forgiæves omkring i Hypothesernes vidt udstrakte Kreds, og Sygdommen fuldendte imidlertid sin ødelæggende Gang. Alle Erfarings Forsøg førte ingen fornuftig Slutning til, og den virke lige Aarsag til Sygdommen blev uopdaget. Vi erkjendte kun dens ydre Tegn, en fiin Svamp, der udbredte sig baade til Planten og dens Frugt, og hurtig ødelagde begge Deele. Hvad mig angaaer, da er jeg tilbøielig til at modsige den almindelige Mening, at denne Svamp skulde kunne virke contagieus og epidemisk paa Kartoffelmarkerne - næsten over en heel Verdensdeel – men troer snarere at see causa movens i selve vor Jordklodes Indre. Ifølge den physicalske Beskrivelse af Universet kan man tænke sig vor Jordklode som en Kjedel af 1720 Miles Diameter og 5,400 Miles Peripheri, i hvis Indre Elementerne føre en rasende Kamp mod hinanden, idet de gjensidig forsøge deres Kræfter og stedse bane sig nye Rør og Gange, hvoraf nogle ikke saa sjelden komme Jordskorpen temmelig nær, indtil deres gloende Jndhold endelig naaer til de gamle Skorstene (Bulkanerne) eller ved Uddunstninger, Jordskjælv eller Jordsænkninger forskaffe sig Luft; hvilke Sidste mange Gange vise sig som meget dybe, ja undertiden som undgrundelige. At den Suppe, der saaledes sydes i Jordens Indre, bestaar af forskjellige Ingredientser, bevise det sydlige og nordlige Europas Vulcaner; thi medens Vesuv og Ætnas størknede Lava fremviser en fortagtig, glindsende Masse, er Heclas paa Island for Størstedelen kun hvid Pimpsteen. Da der altsaa i vor Jordklodes Jndre ved Elementerne smeltes og forarbeides forskjellige Ertser, Metaller, Metalgifte o. a. d., saa maa følgelig ogsaa de giftige Luft- og Gasarter, som fremkomme ved denne store chemiske Proces, være forskjellige fra hinanden, og fra deres Jordskorpen mange Gange meget nær liggende, Afløbscanaler er det kun altfor vist, at de ofte kunne have skadelig Jndflydelse saavel paa Plante, som Dyrerigets organiske Legemer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Efter disse Theorier maa man vel kunne søge Aarsagen til Kartoffelsygdommen i 1845 i skadelige Luft- og Gasuddunstninger fra Jordens Jndre, til hvis Opfattelse Kartoffelen, som svag Giftplante, maaskee har været mere disponeret, end andre Meelplanter. Ogsaa lader det sig paa det Bestemteste forudsætte, at denne giftige Uddunstning har staaet i Forbindelse med Heclas vilde Udbrud paa Island; thi for 80 Aar siden, nemlig i Aaret 1766, siden hvilken Tid ingen Eruption har fundet Sted af Heclagik Kartoffelhøsten ogsaa fordetmeste tabt i Europa. Men 1766 vare Kartoflerne kun lidet bekjendte i vor Verdensdeel, hvorfor deres Misvært dengang kun blev lidet ændset og lidet følt. Hvor ganske anderledes vise sammes Følger sig derimod nu, i Aaret 1845, ved en fordoblet Folkemængde, og da denne Plante er bleven til Hovednæringsmiddel for den nærværende Generation. Dersom Herla ikke falder i Rolighed inden Sommeren, saa turde det efter min jeg vilde ønske falske) Mening see misligt ud og saa for dette Aars Kartoffelhøst i Europa. At der endnu for Øieblikket, nær Jordskorpen, fra Syd til Nord tilføres Hecla glødende Strømme, derom synes mig Bjergets vedvarende urolige Bevægelse og den Sommerluft, vi have havt i dette Aars Januar og Februar, at tale. Det var at ønske, at vi fra sagkyndig Haand maatte erholde geognostiske og geologiske Beviser for den upaatvivlelig forhøiede Varme-Temperatur, der siden Heclas Udbrud maa være indtraadt i Bjergværkernes og navnlig i de østerrigske Ertsbjerges dybe Schachter. Falder Hecla derimod snart i Ro, saa kan man uden Frygt plante endog syge Kartofler, thi Naturen viser os jo saa ofte, at sygelige Mødre, under ellers gunstige Omstændigheder, kunne avle ganske sunde Børn. Gid forøvrigt, at vor nu saa stærkt bevægede, speculative Tids Overmod vilde kaste et alvorligt Blik paa de store Tab, som Aaret 1845 ved Kartoffel=Misværten bragte. over den fattigere Klasse, og gid at alle de, som have Lyst til aandelig at reformere, vilde betænke den Jammer og Elendighed, der vilde opstaae, ifald Naturen ogsaa engang nægtede Europas Kornmarker Frugtbarhed – men Naturen er et lovgivende, kjærligt, dog ogsaa advarende Ord fra Guddommen til Menneskene! Lesagergaard, den 26de Febr. 1836. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Bekjendtgjørelser. At det har behaget den Alvise, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 14 Dages Sygeleie, at bortkalde fra dette Liv men uforglemmelige trofaste Ægtefælle, mine 5 Børns kjærlige Fader, Exam. juris Niels Ancher Ammentorp, er et Sorgens Budskab, der herved bringes deeltagende Slægt og Venner. J den lange Række af næsten 49 Aar var han min trofaste Ledsager, indtil Livets Sol dalede sidste Gang den 18de dennes, i en Alder af 80 1/2 Aar. De, der have kjendt den salig Afdøde i de lykkeligere Dage, ville stedse mindes ham som en retskaffen, stræbsom og omhyggelig Huusfader, der med Kjærlighed omfattede alle dem, Herren betroede ham. Hans Minde skal stedse være os dyrebart. Haastrup, den 24de Februar 1846. Sophie Magdalene Ammentorp, fød Ehlers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 6te Marts, Kl. 7, opføres til Benefice for Hr. Ring). "Elverhøi, romantisk Skuespil i 5 Acter af Heiberg. Musiken af Kuhlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
NB. Næste Forestilling paa Søndag: Orlamundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Maskerade i Kolding. J Selskabet den venskabelige Forenings Locale vil blive afholdt et offentligt Maske Bal Søndagen den 15de Marts, hvortil Fremmede, samt Omegnens Beboere, indbydes. Betalingen er 24 8 for en Entree Billet. N. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
Bekjendtgjørelse. den Kgl. Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for pestagtig smittede, ere: a) De Cap-verdiske Øer (af guul Feber); b) Tripolis; c) Alexandria; d) Damiette; e) Constantinopel; f) Tunis; g) Marocco; b) Smyrna, i) Øen Candia. – For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte; b) Det Afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 20de Februar 1846. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted, Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-03-05
At Restancellisten over Communeskatterne af Aarhuus Kjøbstad for Januar Qvartal 1836 er mig tilstillet, forsynet med Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, samt at denne vil blive iværksat hos dem, som endnu ikke have betalt Restancen ved denne Maaneds Udgang, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 2den Marts 1846. Fleischer.