JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Indenlandske Efterretninger. Ved Siden af Dyrehaven ere for kort Tid siden opbyggede to laplandske Boliger, med tilhørende Observatorium, som, seet fra Bernstorffs Allee, yde en saare malerisk Udsigt. En Familie fra Udlandet, som nyligen er kommen hertil, har offentligen bedet Eieren om en Tegning deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Den unge Konstner Hr. Aumont, som for Tiden opholder sig i Paris, har paa den derværende Konstudstilling nyligen udstillet et af ham forfærdiget Portrait, der i franske Journaler roses som et af Udstillingens fortrinligste Kunstværker. Almue- og Borgerskolevæsenet i Kjøbenhavn bestyres efter et Reglement af 29 Juli 1814. Antallet af samtlige Skoler og Skolebesøgende Børn i Staden og dens Forstæder, med Undtagelse af Garnisonens og Søetatens Skoler, var ved Udgangen af Aaret 1826. Skoler. Skolebesøgende Børn 1. Offentlige, saasom Kirke- og Menigheds Skoler, Vaisenhusets, Fattigvæsenets, hvorunder OpfostringshuDrenge. Piger. I Alt sets o. fl. . . . . . 71.2. Private . . . . . 182.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Blandt de private Skoler ere: 1) for Drenge: Efterslægtsselskabets Skole, og forskjellige Jnstituter. 2) for Piger. Blandt de meest anseete og søgte Lære=Anstalter for Piger, over Almueklassen ere Jomfruernes Linde's, Weises, Elking's, Mitchell's, Zeuthen's, Dahlen's, Etatsraadinde Bärens's, Provstinde Smiths, Mad. Thaarups. Det søsterlige Velgjørenheds Selskab har fra Aar 1792 underholdt en Skole for evneløse Forældres Pigebørn, som dannes til at blive duelige Tjenestepiger, hvilken Skole nu har 31 Børn. (Om samme i Dagen 1827 No. 261. - En anden Skole med omtrent lige Formaal, og med 20 Børn, underholdes af det qvindelige Velgjørenheds Selskab fra 1 Juli 1816. Stadens Kasse har i de sidste Aar udredet 12000 Rbdlr. Sølv aarligt til Borger= og Almueskolevæsenet. Af den Jndberetning, som Directionen for dette Skolevæsen har ifølge Reglementets 798 indsendt til det Kongel. danske Cancellie for Aaret 1826, læser man Resultaterne i Collegialtidenden f. d. A. No. 4. Directionen har sørget for at fremme Indførelsen af Undervisning i Gymnastik, og derfor under 15 April 1826 ladet udgaae et Cirkulair til samtlige saavel offentlige som private Skolers Bestyrere, hvorved det er paalagt disse at sørge for, at denne for Børnenes physiske Udvikling saa særdeles vigtige Underviisningsgjenstand ikke forsømmes, og ligeledes har Direktionen i samme Øiemed vedtaget den Negel, ikkun under den udtrykkelige Betingelse, at Børnene undervises i Gymnastik, at meddele Tilladelse til nye Drengeskolers Oprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Til den vestsjællandske Avises Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
J den vestsjællandske Avis No. 4 s. d. A. har Redacteuren, Herr Pastor Ridder Bastholm, viist sig fortrydelig over, at et ubetydeligt, lille Stykke, som oprindeligen skal være skrevet af ham og, i Aaret 1823, fra hans Avis er oversat i politisches Journal, nu af denne igjen er oversat paa Dansk, og indrykket i Kjøbenhavns Skilderie No. 2, under Overskrift "Brudstykke af en Verdensphilosophs Mening om Europas politiske Fremtid, uden at Kilden var angiven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Meddeleren af dette Stykke i Skilderiet, troer at skylde den vestsjællandske Avis's Publikum - til hvilket Hr. Bastholm i denne Anledning har henvendt sig -, nedenstaaende Oplysning, hvis sildige Afgivelse hidrører fra, at han tilfældigviis, først i disse Dage, blev opmærksom paa Hr. Pastorens Anke, da den vestsjællandske Avis, fra den Tid af den lagde sig efter Prophelie, ikke længer var Læsning for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
J min Excerptsamling af tydske Tidsskrifter, for Aaret 1823, fandt jeg ovenmeldte Brudstykke, uden Vedtegning hvorfra det var taget, og uagtet jeg aldeles ikke deelte Anskuelser med dets, mig ganske ubekiendte, Forfatter, hverken i hans melancholsk mørke eller sangvinske lyse Spaadomme, syntes mig dog at det, med Hensyn paa Dagens Anliggende, kunne interessere Skilderiets Læsere; ved mit ovenfor motiverte ubekjendtskab med den vestsjellandske Avis var jeg ganske uvidende om, at det var bragt til Verden i Slagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Herr Pastorens Reclamation gav mig den første Underretning herom; jeg sidder nu med polit. Journals Januarhefte, 1823, for mig, og finder da, at Stykket qvæstionis - saaledes som det læses i Skilderiet, men langtfra ikke som det gaaer igjen i den vestsjællandske Avis d. A. No. - udgjør Slutningen af een, paa 4re tættrykte Ark given, historisk politisk Oversigt af Aaret 1822, og at den vestsjællandske Avis, paa en Maade, som let kunde undgaae Øiet, da den er indklamret i et signum parenthescos, angives som Kilden. Saaledes er Sammenhængen i denne, ubetydelige, Sag, hvortil jeg endnu maa anmærke: at dersom det havde været mig bekjendt, at Hr. Pastor, Ridder Bastholm var Forfatteren, saa vilde jeg have taget i Betænkning, videre at udbrede en Pamplet, hvori en dansk Præst prædiker en mosaitisk Udryddelses=Krig imod en Nation, med hvis Regjering hans Monark nyligen har sluttet en venskabelig Tractat; Jdeen om denne Udryddelse af en heel Nation, for derved at tilvende sig Skatte, være forresten saa ridderlig den vil, saa er den dog neppe fattet og endnu mindre optaget af de store Magter, i hvis Hænder Halvmaanens Skjæbne er. Naar endelig Hr. Pastoren siger: at Stykket, med endeel Feil og Udladelser, er indført i Skilderiet", saa er dette ikke sandt; thi, hvad Udeladelserne angaaer, saa veed Hr. Pastoren meget vel, at jeg ikke har udeladt det Mindste af det politisches Journal har, paa de 9 arrogante Begyndelsesord nær "Hvo, som haver Øren at høre med, han høre!" At Journalisten deels har udeladt, deels forandret Adskilligt, er vist nok, men derfor burde Hr. Pastoren takke ham, da disse Udeladelser og Forandringer ere sande Forbedringer, overalt maa Hr. Pastoren herom gaae i Rette med ham og ikke med mig. Hvad derimod "Feil i Oversættelsen angaaer, dem skal jeg svare for, naar det behager Hr. Pastoren at udpege dem; jeg finder ingen, og tør paastaae, at min Oversættelse i Skilderiet læses bedre end Originalen i Vestsjællands-Avisen. Skrevet d. 27 Jan. 1828. Sp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Da den i Vestsjællandske Avis førte Anke over at Kilden til det omhandlede Stykke ikke var anført, er henvendt til dette Blads Redaktør, saa tilføjer han, at han ikke indseer det kunde være hans Pligt at vide, og i saa Fald at bemærke, at det oprindeligen var kommet fra Slagelse. J Stykkets Overskrift ligger en Bebudelse af at det ikke var originalt. En Trykfeil i Stykket, S. 26 Lin. 7 fra neden: "aaben" istedetfor: "aabn er ved denne Leilighed fundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Blandede Efterretninger. I et Norsk Tidsskrift undersøges den Paastand Nogle have gjort, at de Norske skulle kalde deres Literatur dansk, paa den sophistiske Grund, at Literaturen har sin Rod i Sproget, som er Dansk. (See Literat. T. 1825 No. 21.) Stykket sluttes saaledes: "Den danske Indflydelse i Norge i aandelig Henseende vil alligevel længe vedligeholdes, ligesom den og, saavidt vi skjønne, efter den politiske Forenings Ophævelse heller er tiltaget end aftaget. Jfølge vor Grundlov er enhver Fremmed aabnet Adgang til vort hele Skole= og Underviisnings-Væsen. Her maae, ifølge Tingenes Natur, de Danske af mange Aarsager beholde en fortrinlig Adgang, endog rivalisere med Landets Jndfødte. Længe ville Børnenes og Ynglingernes Lærebøger, endog i Militairskolerne, vedblive at være danske, prangende med det danske Navn paa Titelbladene, og hvorsomhelst der er Anledning. Gjennem Bogtrykkerierne og Boghandlerne ville de længe kunne levere os den aandelige Føde. Theatrene over hele Landet staae dem af ligesaa naturlige Grunde fortrinlig aabne, for derigjennem at udbrede blandt vor Ungdom af begge Kjøn den danske Dialect, danske Sæder og dansk Smag. Dansk Aand maa og gjennem de ikke faa danskfødte Jndivider, og den endnu større Mængde danske Descendenter i alle Classer, Bondestanden ene undtagen, længe virke i Norge. Saameget stærkere maa denne Indflydelse blive, som disse vore Medborgere høre til de vindskibeligste, dueligste retskafneste og hæderligste i hele Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Den norske Nation befinder sig imellem tvende Naboer, som beiler og efter Naturens evige Gang stedse ville beile med hinanden om Herredømmet over vore fædrene Klipper, indtil en tredie stærkere Magt opsluger dem begge og os tillige. Da vil vor Provinds, formedelst sin naturlig dominerende Beliggenhed, maaskee ikke længer blive den tredie, men den første. Men indtil dette skeer, som vort Nordens evige Ophav lade seent skee, bede vi vore mægtigere nordiske Brødre kun om eet, at de i det Mindste ville lade os beholde Navnet Norge og Norsk tilbage. (Meddeelte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
De engelske Capitainer Hodson og He ward have anstillet meget omhyggelige trigonometriske Maalninger, for at bestemme Høiden af de fortrinligste Spidser af Himaleja-Bierget. Man seer deraf, at den høieste Spids er 25,589, den laveste 6,043 engelske Fod over Havets Speilflade. Over 20 af dette BjergsSpidser overgaae i Høide Chimborasso, som man forhen har anseet for det høieste Bjerg paa Jorden. Jndfald. Meddeelte.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
J et Aftenselskab taltes nyligen med megen Enthusiasme om Madam Catalanis Sang. Een af Selskabet meente, at hun sang som en Nattergal. Det gjør hun ogsaa, sagde en tilstedeværende Magister, kun med den Forskjel Alle spidsede Øren, for at erfare, hvori denne Forskiel da egentligen bestod. "Madam Catalani, vedblev Magisteren, synger gratiosus, men ikke gratis; Nattergalen derimod synger baade gratiosus og gratis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
En Mand, som er meget bekjendt for sin Paaholdenhed, mødte en Aften sin Nabo paa Kongens Nytorv. "Hvor kommer De fra spurgte denne. "Jeg kommer fra Mad. Catalanis Concert." – "Saa har De vel havt en Fribillet?" "Nei P. D. naar jeg har. Jeg har saamæn ærlig betalt mine 3 Rbd." Hvor kunde De nænne at give saa meget foren Billet?" – "Det kunde jeg meget godt, for jeg maa sige, jeg brugte den som Medicin. "Hvorledes, Som Medicin?" – "Ja, just som Medicin. Jeg læste nyligen at adskillige Syge ere ved Madam Catalanis Sang blevne fuldkommen helbredede. Nu tænkte jeg veed mig selv. Det er en god Leilighed til at blive af med din Gigt. Jeg tog mig en Billet – hørte Mad. Catallani, og neppe var hun færdig med den sidste Arie, saa var jeg fri for min Svaghed. Pokkeren øde sine Penge paa Doctor og Apotheker, naar man, under Jnstrumental- og Vocalmusik, paa eengang kan blive af med sin Plage for 3 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 219. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-05
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 84 1/2 85 Rbd. Sedl. 7777 1/2 i Banco. 4 Rbd. Sedl. Rbs. Tegn. - Sedler. 4 Rbd. r. S. - i Banco. 98 1/4 98 1/2 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/4,58 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 12. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 Februari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Theologiske Blandingstykker. (Under denne Overskrift agter en Theologiens Dyrker af og til, efter Tid og Leilighed, at meddele det danske Publikum deels oversatte deels originale bemærkninger og Efterretninger angaaende de nyeste Begivenheder i den theologiske Verden. At mærkelige Skrifter ogsaa henhøre under denne Kategori, forstaaer sig af sig selv. - Paa en Tid, da theologiske Gjenstande have vundet almindelig Jnteresse og det religiøse Liv ytter sin Virksomhed paa saa mangfoldige Maader, turde et Foretagende af denne Beskaffenhed vist nok ikke mangle Bifald, og at vedligeholde dette stil være Jndsenderens omhyggeligste Bestræbelse. har begyndes med nogle for det meste oversatte Styk la.) I. Noget for Rationalister. I sin Recension over Krugs Kirkeret taler v. Henning om "Forstandsopklaringens Lys, som endnu den Dag i Dag under det falskelig usurperede Navn af Rationalismus spiller sin Rolle i en lavere Sphære af den theologiske Verden, og, for saa vidt den vil gjælde for sig selv, bliver betragtet som den egentlige Obscurantismus. Navnet Nationalismus forklares her, ligesom det latinske lucus a non lucendo, ved det Modsatte, altsaa egentlig isteden for Jrrationalismus. Hvad sige Rationalisterne dertil, Dog, til saadanne Angreb ere de allerede vante, som Natten med Lyset, saaledes ligger Mysticismen i evig Kamp med Fornuften. Vel maa der være Nat, og Ufornuft vil ikke ophøre at herske paa Jorden; men vee dem, der føre Ordet for Ufornuft og Mysticismus. (Bl. f. lit. Unterh. Dec. 1827. No. 300.) 2. Leo Xll., den nuværende Pave, skal engang have ytret: "Saa længe jeg lever, ville Tingene vedblive at gaae deres skæve Gang: men under min Efterfølger vil der skee store Forandringer." En oplyst katholsk Geistlig i Paris commenterer over denne Ytring, som han troer at være sand, med følgende Ord: "Efter min Mening kunne disse Forandringer ikke bestaae i andet, end i at alle Verdens Christne forenes til eet, og i at Overhyrden vender tilbage til Kjærligheds, Ydmygheds og evangelisk Armods Aand: et stort, et skjønt Skridt, som vilde være den udødelige Pave, der var kaldet til at gjøre det, til desto større Ære, jo mere han derved forglemte sig selv." Hear him! ibid.) 3. Et høist mærkværdigt Skrift. Et saadant er ifjor udkommet i Leipzig under Titel: "Om Kirkernes Strid. Et Skrift til den tyske Nations christelige Adel. 1ste Hæfte. Om mere er offentliggjort, veed Anm. ikke; heller ikke har han seet Skriftet selv, men i den Journal, hvoraf ovenstaaende Smaastykker ere tagne, findes Efterretning om og Udtog af samme. Derfra er følgende sparsomt uddraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Den ubekiendte Forfatter, formodentlig en preusisk Undersaat, hvis Navn skal være vanskeligt at gætte, gjør ikke Fordring paa at kunne skrive som Theolog, men som Statsmand. Hans Hensigt er: at finde, som Bisidder, i Menigheden, en Dom over enkelte af vor Tidsalders Stridigheder mellem Katholicisme og Protestantisme, mellem Kirke og Stat. Han agter sig lykkelig i sine Fædres Kirke, men mener desto fuldkomnere at have naaet sit Øjemed, jo mindre Læseren erholder nogen bestemt forestilling om Skribentens Troesbekiendelse. Men dette er, til Ære for den menneskelige Natur, ikke ganske lykkedes ham. En Protestant vil næppe kunne andet, end formode en maadeholden Katholik i ham. Hans Fortale er dateret: Rom, paa Mariæ Bebudelses Dag 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
J syv Kapitler handler han om Theokratiet, om den apostoliske, katholske, protestantiske Kirkes Forfatninger, om Kirkernes Aand, indbyrdes. Modsætning og rette Art. Han skriver for det meste forsigtigt, stedse uden Forbittrelse. Kun undertiden forraader et sagte Træk ham som en Discipel af Encyklopædisterne, der vel saae Meget rigtigt, men følte Lidet rigtigt. Ligesom de, er han Tolerantsens Prædikant. Hans Bog, rigere paa Jndhold end paa Blade, vil og maa selv læses, for at vurderes. Ved den tyske Nations christelige Adel forstaaer han den aandelige Adel, af hvis Overbeviisning den offentlige Mening fremgaaer. - Man læse, og tænke over følgende enkelte og afbrudte, men frappante Ytringer. Moses feilede deri, at han ikke sammenføjede det herskende Præstelaug af hvert Huses Førstefødte. Deraf vilde et naturligt Majorat, være udsprunget og for stedse have holdt Stand. Først i Nærheden af Graven adskilte Fe sus sit aandelige, overjordiske Rige fra det jordiske - og denne Adskillelse mellem Stat og Kirke vil vare saa længe som Christenheden. Aldrig døde Paven, og skiftede aldrig Sind. Det er Statsklogskab, at benytte hvad der befales som Ret, men at holde denne Brug i en saadan Ubestemthed, at man, naar en Tidsalder kunde komme paa det rene angaaende Rettens Retlighed, kan tie desangaaende, en Tidlang give Slip paa dens Udøvelse og opspore en anden Svaghed hos Tidsalderen. Pius (VII.) søgte i de Dage, da hans Tilværelse stod paa Spil, at fraliste Keiseren det Løfte at opgive den gallikanske Kirkes Friheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
J eet Aarhundrede har i den protestantiske Kirke den Mening været herskende, at den er Statsmagten underkastet ved frit Fordrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Den katholske og protestantiske Kirkes hinanden modsigende Anskuelser af Skrift og Tradition ere begge lige følgerigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Katholicismus er det første christelige Aarhundredes mest ophøiede Tanke. Luther i sin høie Sindsbeskaffenhed er et Mesterstykke af den tyske Folkecharakter. Den katholske Kirke maa betænke, at den ærer sig selv ved at ære denne Mand. Den, hvis Hjerte ikke er stort nok, til fuldt af Kjærlighed at beundre ham, maa i det mindste hade og agte ham. Luther spillede i sin Tidsalder og som simpel Professor den selvsamme Rolle, som Hildebrand i sin Tidsalder og som Pave. Blandt fjendtlige Partier, hos hvilke næppe engang det Ønske forekommer, at lade sig overbevise, er der slet ikke at tænke paa nogen egentlig Overbevisen om Vildfarelse. Endog den hellige Skrift viser sig ikke mere som Christendommens Fuldendelse, men som dens Begyndelse. Midt i Aandens glædelige Strid toner Herrens Hilsen til hele hans Christenhed: Fred være med eder!" og over denne Fredshilsen huske alle paa, at de ere enige i Herrens Kjærlighed. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Jndsenderen slutter dette knappe Uddrag af en secundær Kilde med at udraabe saavel til enhver af sine Læsere, som til sig selv. Læs Bogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Summarisk Extract, den 5te allerunderdanigste Hovedrapport om den indbyrdes Underviisning i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Allerunderdanigst forelagt Hans Majestæt Kongen den 28de Januar 1828. Hvoddog Odense By . . . . d. 2. 2. 3. 2 Der kan ventes Der var d. 31 Decbr. Armeen. . . . 19. 27. 28. 28. 29. 1. Staden Kjøbenhavn 8. 14. 16. 19. 28. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Kjøbenhavns Amt. Det østre Provstie . . 8. 19. 28. 34. 48. 3. Det vestre . . . . 2. A. H. 10. 16. 4. Det søndre . . . . I. 7. 18. 23. 24. 3. Frederiksborg Amt. Det østre Provstie 4. 7. II. II. 25. 2. Det nordre . . . 11. 2. 10. 14. 16. 6. Det vestre . . . . 4. 10. 14. 20. 30. 12. Holbeks Amt. Det østre Provstie . 2. 3. 20. 21. 25. 3. Det nordre . . . . I. 5. 12. 24. 27. 2. Det vestre . . . . 8. 3. 13. 17. 21. 6. Sorøe Amtsprovstie 44. 4. 72. 77. 77. 18. Præstøe Amt. Det nordre Amtsprovstie C. 2. 14. 20. 26. 13. Det søndre . . . . 6. 17. 22. 25. 38. 11. Bornholm . . 8. 12. 14. 13. 13. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Maribo Amt. Falster. . . . . D. 42. 17. 22. 81. 4. Laaland . . . . . 2. 6. 28. 44. 6. 15. Ærg . . . . d. 5. 6. 6. 9. 1. Als . . . . O. C. J. I. I. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Odense Amt. aldeles færdig. Det østre Amtsprovstie 8. 7. 23. 83. 40. 4. Det vestre . . . . 4. 32. 40. 43. 46. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Svendborg Amt. Det fyenske Amtsprovstie S. 8. 25. 42. 57. 10. Det langelandske . . 8. A. 12. 12. 13. 3. Der kan Der var d. 31 Decbr. ventes i Hjørring Amt. 1823. 1821. 1825. 1826. 1827. 1828. Det nordre Provstie . O. C. 6. 20. 27. 9. Det søndre . . . I. I. 9. 13. 18. 10. Det sydvestre a. . . 6. 5. 6. 8. 8. 12. Thisted Amt. Det nordre Amtsprovstie 8. A. 10. 17. 22. 5. Det søndre . . . . 83. 43. 41. 48. 52. aldeles. Aalborg Amt. red til det nordøstre. færdig. Det nordre Amtsprovstie 2. 19. 26. 27. 29. 4. Det østre . . . . 3. 14. 40. 60. 62. 4. Det vestre . . . . I. 13. 38. 48. 47. aldeles Viborg Amt. har afgivet Haulberg Her færdig. Det nordvestre Provstie 2. 12. 16. 29. 33. 6. Det nordøstre . . I. 8. I. 18. 38. 6. Det søndre . . . . 27. 62. 68. 73. 70. 6. NB. Viborgs søndre Provsti Skanderborg Amt. Det søndre Amtsprovstie 8. 29. 40. 45. 53. 14. Det nordre Pr. . . d. 3. 8. 12. 14. I. Aarhuus Amt. Det nordre Provstie . . 9. 20. 21. Randers Amt. Ringkjøbing Amt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
NB. Det søndre Pr. har afgivet Hammerum Herred, til det østre Pr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Ribe Amt. 5. aldeles færdig. Det søndre . . . . d. 10. 22. 23. 18. I. Det vestre Amtsprovstie 10. 12. 26. 40. 51. 10. Det østre . . . . . 6. 87. 59. 69. 73. 7. Samsø . . . 3. 3. A. 8. 8. o. Veile Amtsprovsti I. 8. 26. 48. 62. 18. Det nordre Provsti . d. 8. 18. 22. 40. 7. Det østre . . . . I. 2. 16. 34. 52. 5. . Det søndre . . . . C. S. 33. 26. 38. 9. Det nordre Amtsprovsti 9. 34. 69. 121. 127. 8. Det søndre . . . . I. 18. 43. 87. 66. 8. Den 31 December 1827. aldeles tildeels var kan ventes Sønderjylland. indført indført i Alt i 1828. Provsti. Haderslev 41. 4. 45. 4. Apenrade og Lygumkloster, 1. 11. Sønderborg. 2. o. Tønder. . . . . . 5. Hytten . . . . . 8. Husum og Bredsted. Eidersted. . . 8. Femern . . . . . 3. Districterne directe under Generalsuperintendenten, 12.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Holsteen. Provsti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Rendsborg. Nordre Ditmarsken 14. Søndre Ditmarsken . . 2. Flensborg 5. 16. 21. Gottorp . . . . . 10. . d. 19. Mynsterdorf. . . . . 6. Ranzau . . . . 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Pinneberg 1. Stormarn . . . . . 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Jsland, Færøerne og Colonierne . . . o. . 4. O. Segeberg. 4. o. Lo Pløen . . . . . . 2. . . . Kiel . . . . . . 8. 1 Lauenborg . . . O. Oldenborg . . . O. C. 1. Summa 2003. 368.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Jndbyrdes Underviisning var indført i Danmat, som følger: ved Enden af dens 1ste Aar, d. c. 31 Dec. 1823, i 244 Skole. 2det 3die - 4de 5te og den kan ventes indført i 1828 i 863 - Atsaa have her i Riget erklæret sig for indbyrdes Underviisning: 2371. Skoler. Kjøbenhavn den 28de Januur 1828. J. Abrahamson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Jndenlandske Efterretninger. J Addresseavisen No. 28 blev anmeldt en stor Instrumental- og Vocal-Concert paa det Kgl. Theater Søndagen d. 10 Febr. til Fordeel for Musik-Conservatoriets Jnstitut, understøttet af Madame Catalani, det Kongel. Syngepersonale, samt det Kongel. Kapels Medlemmer. Billetter saavel til hele Loger som enkelte Pladser, skulde, hed det, kunne erholdes Torsdag d. 7 Febr. hos Kasserer Gall, boende i Klosterstræde No. 74, til sædvanlig Priis, eller hvad mere nogen, med Hensyn til Formaalet, behageligen vilde give. I den følgende Avis, No. 29, altsaa saa betids som det var mueligt, og et Par Dage førend den bestemte Torsdag, som var fastsat til Billetters Erholdelse, blev bekjendtgjort: hvorledes "foranlediget ved den stærke Efterspørgsel om Billetter til hele Loger og enkelte Pladser, og for med Hensyn til dem, der i Forhold til andre, allerede have tilbudt en høiere Betaling, at undgaae enhver Misforstaaelse","Logerne vare satte til en bestemt Priis, alt i Forhold til det i Logerne værende Antal af Pladser, overeensstemmende med en Nota, som derom vilde blive fremlagt af Hr. Theater kasserer Gall. Hos ham skulde Billetterne blive udleverede Torsdagformiddag d. 7 fra Kl. 8-10, og samme Dags Eftermiddag fra Kl. 2-4. Enkelte Billetters Udlevering til Parquet, Pladsloge a., blev bestemt til Onsdagen d. 6te i Theatrets Forsal fra 10-1, for en ogsaa noget forhøiet Pris mod den sædvanlige. Torsdags Morges var næsten hele Klosterstræde opfyldt med Mennesker, og Kl. 9 var ingen Billet mere at faae. Altsaa til god Jndtægt for Stiftelsen.