Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-09
Jeg har allerede, i mine forhen udgivne Smaaskrifter, bemærket, at en amerikansk Officeers Mantelsæk eller Tornister neppe blev gjort til Bytte, uden at Man fandt deri en eller anden militær Bog, oversat paa Engelsk, sjelden derimod vare den forenede Armees Officerers Mantelsække opfyldte med militære Bøger, og fandt Man nu og da en Bog i dem, saa var det enten en Roman eller en anden Morskabsbog J den franske Repolutionskrigs Begyndelse befandt der sig i enhver Armeedivision Boghandlere, der førte militaire Skrifter med sig til Salg, ja selv i Revolutionskrigens første Aaringer bleve militære Skrifter reqvirerede som en Contributionsartikel i Stæderne. Dette gjorde Custine i Frankfurt. Hvo der saaledes studerer Krigen i Krigen, han maa ikke allene blive en lærd, men en lært Soldat. Hertil kommer endnu det store Spillerum for Lykken i disse Armeer, som Enhver, der har Hoved og Hjerte, seer aaben for sig, han være Statsministerens eller Bondens Søn. Man tillade mig at bemærke – maaskee jeg feiler – at Man i Militærstanden er falden fra een Yderlighed i en anden. For halvtredfindstive Aar siden, troede Man at Krigen kunde læres i Krig, og Man foragtede alt Videnskabeligt. Denne Jdee kunde have Noget for sig, dersom Verden, til Ulykke, laae i en evig Krig. Nu derimod er Man af den Mening, at Man skal lære Krigen alene i Kammeret. Man vil allerede danne Lieutenanten til General, istedet for Man blot skulde danne ham til Officeer, og desværre, troer den unge Mand selv at han er det, saasnart han har hugget sig igjennem til sin Examen. Nu kaster han Bøgerne vær, og troer at have lært nok. Jeg tviler paa, at Viere klogere Soldater end vore Forfædre; men at vi vide Mere, ere istand til at sladdre lært over mange Ting, og at vi ere mere indbildte end dannede Soldater.); det kunde vel være sandt. Hvo som vil overbevise sig herom, han gjøre sig en Tour omkring i Verden, og tage de gamle Skandser i Øiesyn, og han vil finde, at de ligge alle paa den rette Plet; men lad ham reise for at see hvor de Nye ligge, saa vil han finde Forskjellen. Jeg erindrer godt fra Syvaarskrigen, at alle de Værker som stammede ned fra Trediveaarskrigen, bleve brugte med Fordeel. Man kunde vel med Føie paastaae, at man ligesaavel Nu, som i de ældre Tider, kunde spare de store Summer, der anvendes paa Cadetacademier og Militærinstituter, dersom Man paa samme Maade har sig af med Krigsvidenskaben, som med de andre Videnskaber. Er da Krigsvidenskaben saa vanskelig at lære, som dog staaer i Forbindelse med mange andre Discipliner? Maa ikke enhver videnskabelig Mand - han vælge sig hvilken Stand han 1) Originalens Ordspil mehr eingebildete als gebildete Soldaten" veed jeg ikke at give i Dansken. vil – erhverve sig mathematiske, geographiske, historiske og statistiske Kundskaber, For Exempel: hvorfor har Man alle Faculteter ved eet Academie, og ikke et egent Academie for ethvert Facultet? Skulde Man ikke kunne træffe den Indretning: at Man paa ethvert Universitet endnu føiede et militært Facultet til de Øvrige, hvor de unge Mennesker, som valgte Krigstanden, kunde lære Krigen, Thi ved enhver Brød videnskab findes et stort Antallunge Mennesker, som af fri Lyst og Valg udvælger sig denne Stand, kun ikke ved Militærstanden. Men det forstaaer sig, at Lærerne i Krigsvidenskaben maatte være Mænd, som ikke alene vare lærde, men lærte Soldater. Herved maa erindres, at Man i de lavere Skoler maa igjen begynde at arbeide paa Ynglingens Hjerte, og ikke alene paa hans Hoved. Man indplante i Ungdommens Hjerter Gudsfrygt, Kjærlighed, Hengivenhed og Agtelse for Konge og Fødeland, for Forældre og Foresatte; Man opvække paa Ny disse Cardinaldyder, som ved den nyere Opdragelse ere blevne undertrykte hos Ungdommen, og hvis Sted Egnisme har indtaget; saa vil Man snart igjen finde Mænd, som med Glæde opoffre sig for det almene Bedste. Hertil hører endvidere, at enhver Mand maatte have tjent som Soldat, førend han blev erkjendt som Borger, eller erholdt Embede i Staten. Denne Grundsætning behager vistnok ikke Mange. Thi Hvor vil ikke heller see en Andens Knoklek brækkede end sine Egne. Hirschholm, d. 22 Maji 1808. Ewald, Kongl. dansk Generalmajor. Meddeelt af Frederik Møller.)¬