JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det synes som om man her vil tilfredsstille de engelske Reclamationer med Hensyn til Spanien. Den 20de Militair=Division, som havde Hovedqvarteer i Bordeaux, er nemlig deelt i to Dele, for bedre at kunne operere, og man mener, at dette Skridt enten er et Forbud paa en Jntervention, eller ogsaa har til Hensigt at gjøre en Ende paa Snighandelen med Vaaben og Krigsfornødenheder til Carlisterne. Den Nota, som sidst blev overrakt, angaaende Reclamationerne, skal ikke alene have besværet sig over den svage Grændse bevogtning, men ogsaa over at den franske Gesandt i Madrid ikke sluttede sig til Mendizaval, saaledes som den engelske, for at bringe Forlig istand med Juntaerne. Jfølge de i flere Aviser anførte Efterretninger om, at der skulde herske en oprørsk Aand i Armeen, har Krigsministeren indhentet alle Militair-Divisionernes Commandeurers Erklæringer, der ere indløbne og lyde meget gunstige. J Anledning af den til den 10 Novbr. sammenkaldte Pairsret, har Fieschi erklæret, at han vil overtage ganske alene at bevise sine Medanklagedes Deelagtighed, saa at Procureuren aldeles Jntet vil faae at bestille. Han angiver ganske nøie Enhver Andeel i Forbrydelsen; Pepin har nemlig givet Penge til at forfærdige Maskinen og til at leie Værelset, han selv har givet Jld og Morey hjulpet ham derved og endelig har Boireau, fra Boulevarden udenfor Helvedmaskinens Skudvide, givet Signal til Explosionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
England. Den Rolighed, som der, uagtet den mageløse lave Priis paa Landets Producter, hersker i Jrland, har, saavidt man kan erindre, aldrig for fundet Sted, og skyldes unægtelig O'Con Fredagen den 6te November 1835. nell, der taler for det nuværende Ministerium og vækker Tiltroe dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Fra Ostindien har man den for Englænderne i Ostindien foruroligende Efterretning, at Afvanerne have seiret over Sikk Stammen, hvilket let kan forstørre den russisk persiske Jndflydelse meget, da Dost Mahomed, Anfører for Afvanerne, er fjendtligt stemt mod det engelske Compagnie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Den nuværende Hovedgjenstand for den indenlandske Politik, hvormed de engelske Blade ere beskjæftigede, er den i Tryk udkomne Beretning over de bedste Midler til at afværge Bestikkelser ved Valg, hvilket Times bestræber sig for at bevise ved foregivne Kjendsgierninger, især skeer af det katholske Partie og deres Præster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Holland. J den af Generalstaterne til Kongen ved Formanden Grev Reede overleverede Takadresse, beklager man meget, at Landets politiske Stilling med Hensyn til Bruddet mellem Holland, og Belgien endnu var bleven uforandret og at der ikke aabnede sig gunstigere Udsigter til en værdig og suar Afgjørelse, betræffende denne Gjenstand, som mere og meere blev til en Nødvendighed for Nationen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Jtalien. Cholera synes nu snart at være hævet i Genua og tager ogsaa stærkt af overalt i Provindserne. J Florenz og det øvrige Storhertugdømme hersker den bedste Sundhed. Capdet gode Haab. Efterretningerne herfra lyde meget sørgelige. Det skal være ganske vist, at Lieutenant Ballie med sit hele Følge er dræbt, og 2 andre Piquetter af 6 og 12 Mand ere ligeledes afskaarne af Kafferne, der istedetfor at være undertrykkede, hver Dag blive mere og meere modige og farlige. Capitainen og nogle Matroser fra Skibet Sammes, som vare gaaet i Land ved KovieFloden, for at kjøbe Levnetsmidler bleve pludselig angrebne af 50 Kaffer, som styrtede ud fra Skoven og, medens hine vilde redde sig med Baaden til Skibet, blev Førstnævnte og een Mand skudt. Som Grund til disse Fjendtligheder, angives Proclamationen af 10 Mai, der udvider det kongelige Gebeet til Kei-Floden, og derved forviser. hele Stammer af de Jndfødte fra deres Hjemstavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Spanien. Mendizaval skal have bragt et Laan i Stand af 100 Millioner, ved at have bevæget, saavel den høie, som den lave Adel til at stille deres Godser i Pant til engelske Banquiers, med hvem han i Forveien havde underhandlet om dette Laan. Ogsaa Handelstanden gjør store Opoffrelser for at organisere et Corps af 3 til 400 Mand, som skulle vedligeholde Roligheden i Provindsen Madrid. Oberst Osorio, som Central-Juntaen i Andujar havde afsendt i Spidsen for et Armeecorps, for at arrestere Medlemmerne af Juntaen i Sevilla, som have underkastet sig Regjeringen, er selv blevet hæftet efter Forlangende af denne Byes Nationalgarde og Besætning, og sendt til Badajoz, uden at Tropperne, som ledsagede ham, gjorde Modstand. Ved Efterretning herom, har den Bataillon Frivillige, og Artilleriet, som udgjorde en Deel af den i Anduar forsamlede revolutionaire Armee, forladt den oprørske Junta. Jmedens disse Efterretninger lyde gunstige, er dette ikke Tilfældet fra Cadix, hvor der skal have fundet Bevægelser Sted, af en modsat Aand. Central-Juntaen af Andujan havde nemlig, strax efter at den havde constitueret sig, udstædt en Proclamation til Andalusierne, hvilken der vel paa det tydeligste er erklæret, at den slog sig til Dronning Jsabellas Partie, men tillige bliver bemærket, at man vedblev at forlange en Sammenkaldelse af constituerende Cortes, til at udkaste en ny Grundlov, og at man ikke vilde nedlægge Vaabnene, førend den constitutionelle Thron var befæstet, og Prætendenten tilintetgjort. Tonen i denne Proclamation lyder aldeles ikke paa, strax at ville underkaste sig Regjeringen, men først at hævde sig selvstændig ligeover for den. Saasnart den blev bekjendt i Cadix, samlede Nationalgarden sig under Raabet: "Leve Friheden!" og sendte en Deputation af 2 Medlemmer af hvert Compagnie, til Gouverneuren, for at forlange en ny Regjerings Junta organiseret, hvori Gouverneuren indvilgede, og allerede den næste Dag blev Juntaen valgt. Den skal derpaa strax have udstædt en Proclamation, hvori den vel ogsaa hyldede Jsabella, men dog forlangte constituerende Cortes. Efterretningen om, at las Navas havde underkastet sig, synes at stadfæste sig. Den 3 Octbr. var han endnu i Madrid, og man mener, at 2 Deputerede fra Central Juntaen, som vare ankomne med en Sendelse til Regentinden, havde opholdt hans Tilbagegang til Manzanares, hvorfra han vilde gaae med sin Armee til Arragonien, for at stride mod Carlisterne. J Saragossa er en Cavallerie-Officeer, der blev overbeviist om at have villet hverve Recrutter for D. Carlos, strax dømt og skudt, hvorved en ubetydelig Urolighed, der var opstaaet i denne Anledning, strax hævedes. Carlisterne skulle forøvrigt have store Foretagender ifinde, i hvilken Anledning de baskiske og navarresiske Juntaer have forsamlet sig for D. Carlos, og holdt en omfattende Raadslagning. De haabe stærkt paa, at kunne benytte sig af den endnu ikke hævede Uenighed blandt de Liberale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Jfølge Breve fra Madrid af 13 Octbr., skal Brigade General Sancho, der er en Mand af udmærket Talent og Carakteer, være udnævnt til Secretair ved Ministerraadet, hvilket har vakt stor Tilfredshed. General Evans har nu 15 Batailloner, under sin Commando, og haaber snart at faae flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Udenlandske Efterretninger. J det Forhør, som har været optaget over den for Kassedefect arresterede Hofofficiant, har denne selv tilstaaet, hvad, der forresten alt var bekjendt, at det er Tallotteriet, som har forledet ham til at besvige de ham betroede Midler. Til hvilken Høide denne ulyksalige Lidenskab maa være voxet hos ham, derom vil man kunne danne sig en Forestilling, naar man betænker, at han, efter hans eget Opgivende, i Januar d. A., i Lotteriet. har vundet 48,000 Rbd., hvormed han dækkede største Deelen af sin hele daværende Underballance. Om hans Brøde, er det nu Domstolene, som vilde komme til at kjende Ret; det er ogsaa dem, hvem det vil paaligge at undersøge, om der ikke er nogen Medskyld, og som en Følge deraf, Deelagtighed i Ansvaret hos de ham overordnede, controllerende Autoriteter. Men hvad der i høieste Maade, vedkommer Almeenheden, det er den Næring, som den almindelige velfortjente Ugunst mod Lottereriet maa erholde ved de sørgelige Erfaringer, hvormed hvert Aar beriger os; thi ligesom de maae gjøre det haandgribeligt for Enhver, hvad der vel ogsaa uden saa beklagelige Kjendsgierninger, maatte være indlysende, hvilken fordærvelig Jndflydelse det har paa den offentlige Moral, saaledes viser det tillige, hvor illusorisk den Stats-Jndtægt er, der er det eneste Paaskud for Vedligeholdelsen af denne Jnd(Kbh. Post.) retning. Publicum, siger samme Blad, torde neppe endnu være kommet sig af sin Forbauselse over ovenmeldte Kasse-Defraudation, inden allerede en Besvigelse, af en anden, og ikke mindre paafaldende Art, igjen tildrager sig dets Opmærksomhed. Denne nye Defraudation bestaaer i en Forfalskning, hvori en underordnet Embedsmand under Statsgieldsdirectionen, har gjort sig skyldig, ved nemlig, at udfylde Obligations=Blanquetter, efterskrive Navns-Underskrifterne, og hostrykke Directionens Segl, og paa denne Maade at fabrikere, og gjøre sig til Eier af falske Obligationer. Paa disse Obligationer har han gjort Laan, saavel i Nationalbanken (2,700 Rbd.), som i Centralkassen (1,500 Rbd.) Opdagelsen af Falskueriet er skeet derved, at Uægtheden. af de Obligationer, paa hvilke han havde laant i Nationalbanken, i disse Dage er kommet for Lyset, idet de ved Banken, paa Grund af Laan, beroende kongl. Obligationer, fra Bankbestyrelsens Side, med Hensyn til Renteudbetalingen i næste December Termin, nogen Tid iforveien forelægger Statsgieldens Kasserercontoir til Eftersyn. Underskrifterne vare saa skuffende efterlignede, at der ikke kunde skjelnes fra de ægte; derimod vakte den mindre nøiagtigt eftergjorte Renteafskrivning for forrige Termin, Mistanken, Falskneren er bleven heftet, og skal strax have tilstaaet Forbrydelsen. De af ham farikerede Obligationers Beløb vides endnu ikke nøiagtigt, men angives til 10 a 12,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Det Ubegribeligste ved denne beklagelige Affaire er udentvivl, hvorledes Obligations=Blanquetter, efter den sørgelige Erfaring, man allerede for 15 Aar siden har havt, have kunne komme i en enkelt underordnet Embedsmands Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
J Hadersleben var sidstl. 10 Octbr., en sjelden Høitidelighed. Denne Stad havde fra unævnt Haand modtaget en Gave af 10,000 Rbd., til Jstandbringelsen af en hensigtsmæssig Gadebelysning. Efterat nu alle Foranstaltninger vare trufne hertil, blev paa ovenmeldte Dags Aften samtlige paa det hensigtsmæssigste indrettede Lygter tændte for første Gang. Saasnart det var skeet, trak det frivillige Jægercorps op paa Torvet, slog Kreds omkring den der forsamlede Magistrat og Byens Deputerede, hvorpaa Hr. Justitsraad og Borgemester Lindenhan, i en kort Tale, blandt andet yttrede, at den hæderværdige ædle Person, hvis almeennyttige Sindelag Byen havde at takke fordens Belysning, ønsker endnu, tilfreds med sin egen lønnende Bevidsthed, at forblive ukjendt og unævnt. Den hele Torvet opfyldende Menneskemasse, bragte den ubekiendte Giver et tregange (Dagen.) tordnende Hurraraab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
J Neustadt i det Holsteenske har nyligen et oprørende Dobbeltmord fundet Sted. En for begaaet Pligtforseelse entlediget Politiebetjent mishandlede sin Kone, sandsynligviis i Drukkenskab. En Slægtning af Konen besværer sig derover hos Magistraten, som lader Gierningsmanden kalde. Denne er just fraværende da Tilsigelsen skeer. Ved hans Hjemkomst siger Konen ham, at han var bleven stævnet. Jkke ahnende noget Godt, forlod han Stuen, men kom faa Øieblikke efter tilbage med et langt Jnstrument, som lignede en Dolk, hvilket han stødte ind i Konens Bryst. Skjøndt Blodet strømmede ud af det dybe Saar, flygtede Konen skrigende ud paa Gaden, hvor hun strax faldt om og døde. Jmidlertid havde Morderen spiddet sig saaledes selv paa Mordinstrumentet, at dette gik ud igjennem Ryggen paa ham. Nogle faa Øieblikke efter var ogsaa han død. (Aarh. St. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Efterretninger af blandet Jndhold. Commerceraad Neumann fra Stettin, som har bragt Dampskibsfarten med Dronning Maria istand mellem Stettin og Kjøbenhavn, er for Øieblikket i Stockholm for at forelægge Regjeringen en Plan til en combineret Dampskibsfart mellem danske, tydske, russiske og svenske Havne, (hvoriblandt Kjøbenhavn, Lübeck, Stettin, St. Petersborg, Helsingfors, Stockholm, Carlscrona, Østed, Gothenborg og selv Hull i England), hvilken efter hans Ønske allerede skulde træde i Kraft i April til næste Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Hvorledes D. Carlos's Agenter i Frankrig berige sig paa hans Bekostning, viser den Betaling, han efter sin Cavallerie=Jnspecteurs Regninger, maa give for en opsadlet Hest, som bliver ham beregnet til 700 Fr., imedens den kuns koster hans Agenter 140 Fr. Disse have saaledes en Fordeel af 560 Fr., dog bemærker Anmelderen fra Bayonne, med Fradrag af hvad de maae lade tilflyde Cavallerie=Jnspecteuren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
J Have-Tidende Nr. 18 læses Udtog af et Brev fra Prinds Charles de Rohann, dat. Genf d. 25 April 1835, til Hr. J. Bonnefont, (pepinieristei Annonay). Det angaaer en efter Prindsen i Schweiz opkaldt, høist mærkelig Kartoffel, hvoraf han sender Hr. Bonnefont et Exemplar til Foræring. Den skal for fire Aar siden være tiltrukken af Frøe, og af Producenten være holdt saa hemmelig, at han lod den dyrke i et lidet med en Muur omgivet Jndelukke, hvor den i hans eget Paasyn optoges af Jorden, og derpaa forvaredes under Laas og Lukke. Han havde endog nægtet Kong Wilhelm, (af Preussen) den. Ved et Træferholdt Prindsen, et Par Knolde deraf, da han havde faaet nogle Cactus, som Producenten var begjærlig efter, og tiltuskede sig da herfor et Par Knolde af denne vidunderlige Kartoffel, dog imod sit Æresord, aldrig at give deraf til Holland, Belgien, England, Preussen eller Tydskland; men han havde ei dengang tænkt paa Schweiz eller Frankrig, hvilket man kan takke for dens videre Udbredelse. For at gjøre sig en Jdee om denne Kartoffels overordentlige Frugtbarhed, maa tjene til Exempel, at Hr. Martial i Alais sidste Efteraar har høstet Knolde, paa 13 Pd. 14 Lod, paa 11 Pd. 18 Lod og paa 9 Pd. 26 Lod! En ganske liden Knold, forsynet med 4 Øine, som ved at veies manglede nogle Gran i et Lod, afgav et Product af 48 1/2 Lod, eller over 1500 Fold, Knolde af denne overordentlige Kartoffel formenes nu at kunne erholdes hos Hr. Bonnefont. (Hemp. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Hos Bog- og Papiirhandler Steen i Kjøbenhavn, er nu anmeldt at skulle udkomme en Haand Ordbog over det danske, franske, engelske og tydske Sprog, i eet Bind, stor Octav, til Brug for Skolerne og Livet. Grundlaget til de tre sidste Sprog tages af det nyligen, hos Brockhaus i Leipzig udkomne ypperlige Værk: "Vollstandiges Hand Worterbuch der dentschen, englischen und franzosischen Sprachek. Værket, som vil komme til at udgjøre 100 Ark i stor Octav, agtes udgivet i Hefter af 4 til 6 Ark, hvorfor Betalingen ikke vil komme til at overstige 3 Mk. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Ved Tallotteriets 1424de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Jnd- og udclarerede Skibe ved Toldkammeret i Nykjøbing paa Falster fra den 25 Octbr. til den 5 Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Jndclarerede: Skipper v. Ehren, Marie af Mühlenborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; Brouwer, Herming af Wilderfang, fra Østersøen, baglastet; Løye, Christine af Nykjøbing og Birkholm, Anna Christina af Ærøeskjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Nielsen, Ellen Ring af Svendborg, fra Vedbek, baglastet; Wulff, Julie af Marstal, fra Stubbekiøbing med Jern og Salt; Tærøe, 4 Sødskende af Ærøeskjøbing, fra Kjøbenhavn med Jern og Tjære, Stylsvig, Augusta fra Odense med Baglast; Ell, Mathea Baleta af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn med Baglast; C. Hansen, Cathrine Elisabeth af Marstal, fra Rørvig med Baglast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Udclarerede: Skipper v. Ehren, Marie af Mühlenborg, til England med Korn; Brouwer, Herming af Wilder fang, til Holland med Korn; Marqvardt, Elisabeth, til Kjøbenhavn med Korn; Møller, Anna Helena af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Drewes af Wilderfang, vrow Gertrude, til Rotterdam med Korn; Wulff, Julie af Marstal, til Norge med Korn; Hansen, Cathrine Elisabeth af Marstal, til Lübeck med Ærter, Huder og Skind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Reisende. fra Gaabense til Vordingborg, fra 28 Octbr. til 4 Novbr. 1835. Student Balsløv; Pastor Møller; Premier-Lieutenant v. Bjørn med Kone og Datter; Assessor v. Jessen; Cand. Theol. Hellemann, Jomfr. Amysen; Dhrr. Dahl og Brygmann, Kammerherre, Baron Rosenør=Lehn; Justitsraad Friis, Handelsbetjent Grandien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Bekjendtgjørelser. Speilglas af forskjellige Dimensioner, er at erholde tilkjøbs i Nakskov hos B. Lund, Glarmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Auctions-Placat. Fredagen den 13de d. M., om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjæring af Dhrr. Kammerjunkere F. Thestrup og P. Thestrup, afholdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, som agtes bortsolgt i Madame Lemmings Huus i Waaelse Bye, og som bestaae af: Borde, Stole, Kister, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, endeel fiint Dækketøi, Kjøkkentøi, af Jern, Kobber og Træefang, nogle Haugeredskaber, et Fortepiano i mahogni Kasse, og nogle Krolhaars Madratser, m. m.; hvortil de Lystavende herved indbydes. Falsters Birk den 3 Novbr. 1835. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Nykjøbing. Nye Vinter=Kaskjetter, Pelleriner, korte og lange Bog, Muffer, Frakke=Kraver, Handsker, SælskindsStøvler etc. faaes hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Jeg Undertegnede, boende i Malermester Hiorts Enkes Sted i store Kirkestræde, anbefaler mig saavel til Jnden som Udenbyes, med at sye al Slags Dameskrædersyning paa moderneste Facon, saavel Kjoler, Kaaber og Peltse, som al anden fiin Syening. Proper, billig og hurtig Behandling forsikkres. Nykjøbing den 4 Novbr. 1835. C. Chlaesen. Ved Kjøbmand Engberg i Maribo er at bekomme tilkjøbs en ganske ny ubrugt Kobber Brændeviins=Pande med Hat, af 8 Tønders Størrelse, foruden Hatten, vog 58 Lpd. 14 Pd. Maribo den 1 Novbr. 1835. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Da Hr. Byefoged Valentin har overtaget at indfordre al min tilgodehavende Boggjeld, saa anmodes Alle, som jeg har staaet i Handelsforbindelse med, behageligst vilde til Mortensdag dette Aar, betale til Hr. Byefogden deres Regning. Derimod, hvem som har Regningskrav paa mig, bedes behageligst at henvende dem directe til mig selv. Maribo den 1 Novbr. 1835. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand, Jens Christian Ragel af Weirøe, under Feiøe Birk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Feiøe den 25 Octbr. 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
Mandagen den 9de Novbr. d. A., Eftermiddag Kl. 3, bliver her paa Comptoiret ved offentlig Auction bortsolgt, Agent H. C. Kroyers Stervboe tilhørende: 1) en under 14 Decbr. 1821 af Gjestgiver P. Knudsen udstedt Panteobligation for 2100 Rbd. Sølv med 3die Prioritet i hans Gaard i Maribo, under Matr. Nr. 12, og 1ste Prioritet i fire Kakkelovne. 2) en under 23 Jan. 1826 af Farver M. Lund i Nakskov, udstedt Panteobligation, stor til Rest 550 Rbd. Sedler, med Prioritet i hans Jndboe og en Fordring paa sammeMand, efter Forliig af 28 Decbr. 1832, stor til Rest i 661 Rbd. 4 Mk. 6 s. Repr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-06
en Fordring paa Selveier Frid. Sletting i Fuglse, efter Forliig af 28 Decbr. 1832, til Beløb 197 Rbd. 1 Mk. 9 s. Repr. 4) adskillige Fordringer paa Forskjellige til Beløb circa 920 Rbd. Sedler. Conditionerne for Salget ere til Eftersyn, og nøiagtig Underretning om samtlige Fordringer kan forinden Auctionen, erholdes her paa Comptoiret. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Maribo Byfogedcomptoir, den 31 Octbr. 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
29de Aargang. No 90.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Tollands ValsterStil Visende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Rustningerne til Hjælpelegionen, som skal bestaae af 6000 Mand, der skulle rykke ind paa den nordlige Grændse af Spanien, vedblive. Efter det væsentligste Jndhold af Tractaten mellem Spanien og Portugal, angaaende disse Hjælpetropper, skal sidstnævnte Land afgive et Mandskab af 6000 Mand, der kan forøges til 10,000, dersom Omstændighederne skulle fordre det: det første Antal skal være færdigt til at rykke indi Spanien til den 30 Septbr., dog skal den egentlige Dag nærmere bestemmes af Regjeringen; Tropperne underholdes i Feldten paa den Fod, som tilkommer Hjælpetropper, og Dronning-Regentinden, af Spanien forpligter sig til at betale Forskjellen mellem deres Freds- og Krigs=Gage, ligesom Portugal forbinder sig til at trække dem tilbage, saasnart Striden med Prætendenten er tilendebragt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
J Lissabon gaaer det Rygte, at Formælingen med Prindsen af Coburg ikke skulde komme istand." Frankrig. Til Toget mod Abdel Kader bliver gjort store Udrustninger. J det Hele agter man dertil at samle en Armee af 10,000 Mand med 1200 Heste og 4 til 500 Muuldyr og Kameler, foruden 2500 arabiske Hestfolk. At Hertugen, af Orleans vil tage Deel med i dette Tog er mandog nu temmelig vis paa. Forøvrigt have de Franske, ikke langt fra Algier, atter været uheldige, idet nemlig et Armee-Corps af 2000 Mand, under Commando af Oberst Schaumburg, der eskorterede den nye Bal af Midia, Muhamed Ben Huus sein, til sin Post, blev i et Bjergpas overfaldet af Araberne, hvorved en Cavallerie=Peloton kom i Forvirring, og blandt flere General Bro saaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Tydskland. Den tydske Forbunds-Forsamling skal være beskjæftiget med en Lov til BetrygTirsdagen den 10de November 1835. gelse for den aandelige Eiendom. De af Boghandlerne gjorte Forslag skulle tildeels være antagne, men derimod er der Jntet, eller i det mindste intet Tilfredsstillende, besluttet med Hensyn til de dramatiske Skribenter. En Forening af disse i Berlin, har affattet en Petition desangaaende til Forbunds-Forsamlingen og fra hele Tydskland samlet Underskrivter, der beløbe sig til 200. Mærkeligt er det imidlertid, at ikke en eneste dramatisk Skribent i Østerrig har tegnet sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Bagersvendene i Frankfurt a. M. have nylig efterlignet Skomagersvendenes Tumult i Hamborg. Bagermesterne i hiin By ansøgte nemlig Senatet, om, at den Uskik, at der ikke blev baget om Søndagen, maatte blive hævet; men da dette blev bevilget, forsamlede Svendene sig paa deres Herberg, og besluttede, i deres Utilfredshed over den af Senatet tagne Bestemmelse, ikke at ville arbeide. Jmidlertid endtes dette lille Oprør ligesaa hurtigt som i Hamborg; thi Politiet adspurgte strax hver enkelt Svend om han vilde arbeide eller ei, og arresterede Personen øieblikkelig, dersom Svaret var benægtende. Efterat omtrent 50 i Arresten havde Frinat, (hvilket i Bagersproget betyder det samme, som ikke at arbeide om Søndagen) meldte de Øvrige sig til Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Norge. En vis Soelvold, Redacteur af Stats borgeren, der adskillige Gange har været dømt i Pengebøder formedelst Misbrug af Pressefriheden, og hvis Blad har opvakt den almindeligste Uvillie, deels ved dets pøbelagtige Tone, men isærdeleshed ved Optagelsen af et Stykke, hvori Medlemmerne af Storthinget, som ikke vare yndede af Forfatteren, bleve paa den gemeeneste og usandfærdigste Maade nedrevne, er ved Bytingsdom dømt til at være en Løgner og bøde sine tre Mark, for ærekrænkende Beskyldninger mod Veimesteren, Lieutenant Buchholz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-10
Christiania bristede nylig et, i et Pakhuus, med Korn overlæsset Loft, hvorved en Arbeidsmand satte Livet til.