Jyllandsposten, 1839-08-06
Flands, ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Tirsdag den 6te August. Nr. 31. Maa trykkes. Fleischer. Kan Veivæsenet i Jylland gjøre og lade, hvad det lyster, Det er i den viborgske Stænderforsamling blevet udhævet som en vigtig, om ikke en af de vigtigste Grunde, hvorfor man maatte ønske Veivæsenet udelukket fra Anlæggelsen af Veiene, og dette overdraget til Communalbestyrelsen: at Veivæsenet ikke tog Hensyn til Communernes Jnteresse, og at det maatte ansees urigtigt, at disse vare excluderede fra at have nogen Mening eller Villie i et for dem saa vigtigt Anliggende. Fornemmelig havde man her for Øie Bekostningerne ved Veienes Anlæg, hvilke man formeente, vilde, naar Communalbestyrelsen forestod dem, blive formindskede; og derom er vistnok aldeles ingen Tvivl, naar det ved samme Stænderraad er blevet oplyst, at man saagodtsom midt i Jylland har anvendt en Tønde Guld paa ikkun een Miils Chausseearbeide, som aaben bar staaer i et meget skjærende Forhold til de bakkede, ubeboede Sandegnes Usselhed og Fattigdom, gjennem hvilke saadanne Veibaner ere anlagte, hvor man aldeles intet Hensyn synes at have taget til den større eller mindre Færdsel i disse Landdistricter, hvor Communerne, naar de dengang havde havt et Ord med at sige i egne Anliggender, nok af al Magt vilde have fraraadet saadanne for Landet kostbare Veianlæg, som truede den nærværende Generation med Ødelæggelse, men hvorimod nu intet var at opstille, saalænge Veie eller Jngenieurcorpset kun havde at afgjøre og bestemme, hvor Veiene skulde anlægges. Efter hvilket Princip Veicorpset hidindtil har opereret her i Provindsen, var imidlertid nok værd at see offentligen fremsat, da man finder Stumper og Stykker af Chausseearbeide paabegyndte næsten ved alle Kjøbstæder paa Halvøens østre Side, uden at der endnu er fuldført en eneste Vei mellem tvende Byer. At Nytten af disse stykkevise Foretagender og halve Forholdsregler stod i omvendt Forhold til Bekostningerne, er nu saameget mere indlysende, som hverken Hurtigheden derved fremmes eller større Læs derved kunne transporteres; thi naar et Stykke af den længere Vei er ny Chaussee, og et anden forsømt Landevei, hvor man somoftest de 8 Maaneder af Aaret kjører i bundløst Uføre paa en Tid, at den største Transport af Vare finder Sted, fristes man unægtelig til at ønske, at Veicorpset havde fuldført Chausseen fra een Kant af, istedetfor saaledes at springe omkring med afbrudte Chausseestumper, som endog ved sine mange Afspærringer, farlige Opkjørseler og foraarsagede lange Omveie, besværer istedetfor at lette Communicationen. Skulde Veicorpset, ved dette stumpede og couperede Chausseeanlæg, ligesom have paatvunget Communerne dets senere Assistence, for at fuldføre, hvad nu engang er begyndt, og tilveiebringe Ligelighed i Foretagendet: da ville disse derfor nok vide at paatale deres Ret til selve Arbeidets occonomiske Bestyrelse, medens Veicorpsets Function alene bliver indskrænket til Anlægget, uden i mindste Maade at være berettiget til at raade for de Pengesummer, som Contribuenterne tidligere offrede til et Chausseearbeide, der neppe vidner om Oeconomie, medens det udførtes tvertimod disses Ønsker. Paa samme Tid, man saaledes f. Ex. var beskjæftiget med Chausseen, mellem Aarhuus og Randers, paabegyndtes forrige Aar tillige Chausseearbeidet nordenfor Randers, hvor, som bekjendt, den tidligere Landevei, ifølge den der stedfundne Passage, var saa god en Vei, som man nogentid kunde ønske; ligesom paa samme Tid en Chaussee blev afstukken mellem Viborg og Randers, imod hvis Udførelse Communerne forhaabentligen ogsaa paa det kraftigste ville ivre, da tvende bekostelige Landeveie her kort iforveien ere anlagte, som det ikke kan være disse ligegyldigt at see casserede, fordi Veicorpset saa behager, og 3de hinanden paralelløbende Veie mellem tvende jydske Kjøbstæder, synes at røbe vel megen Veiver. Til Provindsens store Held, saae man derfor dette kostbare Chausseearbeide, ifølge Stænderforsamlingens Andragende i indeværende Aar, paa enkelte Undtagelser nær, aldeles sat i Beroe, og haabe maa man derfor, at flere af vore jydske Amtmænds og Herreds fogders saare priisværdige Exempel, at anlægge durable, vel afrundede Landeveie af Leer og Gruus, overbeviende maa opfordre Communerne til den meest extendeerte Jværksættelse af disse for Provindsen hensigtsmæssige, gavnrige og lidet bekostelige Veianlæg, hvorved Øiemedet opnaaes, uden at forknytte Landets Borgere, som i en vordende Tidsalder, hvor Handel og Vandel muligen vil komme til at florere anderledes, end nu, maaskee ville behøve de Chausseer, hvormed Jylland under nærværende Tiders Nød og Trængsel ei har Raad til at befatte sig. Men det er, som oftere i dette Blad antydet, eialene fra den occonomiske Side betragtet, at de i vor Provinds anlagte Chausseeanlæg lidet svare til Hensigten; ogsaa med andet Hensyn saae man ofte Borgernes Ret ei alene tilsidesat, men endog krænket ved Veicorpsets egenraadige Handlemaade, som synes at staae i Strid med Stænderanordningen af 28de Mai 1831 saavelsom med Communalanordningen af 27de Octbr. 1837. Første bestemmer nemlig: at ingen nye Byrder eller Paalæg maa paabydes, inden saadant har været forelagt Stænderforsamlingen, og Sidste lader nu ogsaa Borgerrepræsentationerne, forsaavidt Kjøbstædgrunden angaaer, i deslige Foretagender saavelsom i andre, have en vistnok nødvendig Stemme. Dog, alt dette uagtet, saae man saavel i de senere Aar nye Chausseeanlæg til nye Bekostninger for Folket hist og her paabegyndte, ligesom Jngenieurcorpset ved flere Leiligheder overskrider sin Competence, ved ei alene paa Kjøbstædgrund, men endog paa Kjøbstædgade, uadspurgt Borgerrepræsentanterne, at gjennemføre sine Ordres. Saaledes lod Corpset forrige Aar paa egen Haand afstikke en ny Chausseelinie ud forbi Vesterport i Randers, tvers over Kjøbstædtofterne, (uden at følge Gadens Løb, hvorved Veien paa sine Steder vilde erholde en Bredde af over 50 Alen) for over disse at bane sig Vei til Hobroe. Eftersom Borgernes Mening eller Erklæring i denne Communen vedkommende Sag ei var indhentet, nedlagde vi i dette Blad Protest mod dette uforstandige og grundløse Foretagende, da Chausseen igjennem Byens Nørreport i alle Henseender var mere hensigtsmæssig. Om af denne Grund, vide vi ikke, men Veilinien erholdt nu ogsaa den forønskede Retning. Paa en langt bittrere Maade krænkedes derimod Borgerne i Aarhuus ved i forrige Maaned pludseligen, ifølge Jngenieurcapitain v. Dauls Foranstaltning, at see den skjønne skyggefulde Allee udenfor Frederiksporten omstyrtet og oprøddet, uden at Hr. Dau i mindste Maade derom havde underrettet enten Byens Magistrat eller Borgerrepræsentation, hvilket synes at røbe en Egenraadighed, der vistnok skal søge sin Lige. Bekjendt er det, med hvilken Flid, Omhu og Opoffrelse høiagtede Mænd i Aarhuus for henved 16 Aar siden begyndte og siden fortsatte det fortjenstfulde Værk, ved Plantning af Alleer, som nu rundt omgive Byen, ved offentlige Haugeanlæg tæt ved Byen, samt ved Lystpartiers Anbringelse i den nærliggende Skop at pryde Omegnen, som saaledes ved sin Forskjønnelse nu frembyder et Skue til sand Glæde og Fryd ei alene for Byens Beboere, men for enhver Fremmed, som tager Byen og dens sjeldne Omegn i Øiesyn. Udviklingen af de aandelige Kræfter fremkalder Sands for høiere og ædlere Livsnydelser, og blandt disse den, der erholdes ved Forskjønnelsen af vor Omegn. Naar derfor en Commune har lagt denne Sands for Dagen, da synes der ikke at behøves stor Forstand til at kunne indsee, at man ved at ødelægge, hvad mange Aars uafbrudte Anstrængelse har havt Glæde i at skabe, krænker dens høiere Jnteresse; og at den, ved ikke at kaldes til Raad eller endog blot underrettes om, hvad man agter at foretage sig med det som er dens, høiligen maa føle sig fornærmet. Og skulde det endog synes absolut nødvendigt, at en saadan Ødelæggelse skeete, skulde det da ikke alligevel findes billigt og retfærdigt, at de Vedkommende bleve forud overtydede herom, inden man skred til Udførelsen, skulde det ikke være billigt og retfærdigt, forat de kunde fremsætte deres muligen grundede Oppositioner, der kunde lede til en anden og moderatere Fremgangsmaade, Jo, vi antage dette, og vi tage derfor ikke i Betænkning at paastaae, at Hr. Capitain v. Dau, der forestaaer Veivæsenet her ved Aarhuus, fra hvem vi formene Forslaget er indgivet, uden at han har gjort opmærksom paa, hvad Byen kunde interessere sig for, høiligen har krænket denne Bye og dens enkelte Borgere, ved egenmægtig at tilintetgjøre en Allee, som ved sin frodige Væxt var den skjønneste, der prydede nogen Byes Jndkjørsel i Jylland, ved hvis Ende man til Ære for Landsfaderen havde opreist den smukke Frederiksport. - Og i Anledning af dette her udviste Herredømme er det, at vi opfordre Hr. Dau til at legitimere sin Ret til, efter eget Behag, med Magt at skalte og valte med Communernes Eiendom, som ham lyster.