JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-21
Svenske Sedler 513 52 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 88 1/2, 89 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 85 3/4 i Banco. Dito Dito. . . . . ..... Nationalbank-Obligationer. 1075 Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ...... i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 106 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer. 61 3/4 62 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annammanSexogtyvende Aargang. No. 16. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Hvad jeg vil gjøre, naar jeg bliver Politiemester. clareren, (Da dette Stykke for 30 Aar siden blev trykt, var det ledsaget med den Anmærkning: Disse Forsætter ere fundne imellem en afdød Fætters efterladte Papirer. Mennesket var kun dansk Jurisk, men troede derfor gjerne at kunne blive Politiemester, om Lykken og Cancelliet føiede. Midlertid blev han kun Herredsfoged, og døde af nogle Contusioner, som han fik en Aften paa en Hovmark, hvor ingen var tilstede uden han og en Herremand, hvis Bønder min Fætter havde foresat sig at beskjerme mod al Slags Tyranni. Jeg tænker oftere at meddele af denne Martyrs Forsætter, der maaskee ikke støde mine Læseres Smag. Efter tre Aartienders Forløb, siden Stykket blev trykt, er det nu vel at betragte som Nyt. Mange af de gode Forsætter den saa lig Fætter har havt, ere og anvendelige for andre Embedsmænd). 1. Det er min Pligt at straffe og forekomme al Uorden i min Embedskreds, og heri at følge Lovgiverens Villie, saavidt den er udtrykt og til rækker, og hvor den slipper, min Overbeviisning 2. Heri bør jeg aldrig gjøre Undtagelser enten af Frygt for at tabe Mægtiges Venskab, eller for Opløb af misfornøiede Haandværkere, eller Gadedrenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Til min Fætter, da han meddeelte mig hvad han vilde gjøre, om han blev Politiemester. Mange af dine Forsætter, kjere Fætter, priser jeg, og i dem alle erkjender jeg den brave og retskafne unge Mand, jeg altid ærede i dig men jeg troer, at der kunde gjøres grundede Indsigelser imod adskillige af dem, og at et Par Hovedgrundsætninger deels savnes, deels vel endog krænkes. 1. Den borgerlige Frihed maa ikke formeget indskrænkes, der maae ikke for meget regjeres, hovmestereres, inspiceres, inqvireres, mulkteres. Der maa advares, erindres, undervises Gaaer en Slagterdreng med Kjød, eller en Sælgekone med Aag og Kurve paa Fortoget, da maa ikke strax en Politiebetjentstok tyrannisere. De vide vel ikke eller tænke ikke over at de ej maa gaae der, Plakater skulle underrette dem derom; og saaledes i meget Mere. En Gadepolitieplakats Udarbeidelse var et af de første Arbeider jeg vilde see udført, naar jeg blev Politiemester. 2. Grundsætningerne i Henseende til løse Qvinder og mere kunne ikke være aldeles de samme i en stor folkerig Handelstad og Søstad, og i en mellemstor eller liden Kjøbstad. 3. De Egenskaber, jeg vilde især see paa, naar jeg skulde vælge en Politiemester, ere: Retskaffenhed, Driftighed, Aarvaagenhed, Erfaringer og Kundskaber; men derhos Blidhed. Derved udrettes meget. – Naturligviis ikke Svaghed. Jeg vilde have mit Begrebs Politiemester agtet og elsket, ikke frygtet – Kjerlighed og almindelig Yndest giver ham mange vigtige Hjelpere overalt, og til alle Tider. God Almeenaand er den bedste Politieadjutant. - Cetera desunt. Om Nødvendigheden af en videnskabelig Dannelse for de høiere og mellem Jsær skrevet med Hensyn ste Klasser. paa England. (Fortsat fra Nr. 15.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Jndenlandske Efterretninger. J forrige Aars Nov. Maaned blev bragt til offentlig Kundskab en Indbydelse, som H. Ex. Hr. Geheime-Stats- og Finance-Minister Møsting, Ridd. af Elefanten, Storkors af Dbr. Dom. etc.etc. og Hr. Biskop Dr. Münter, Storkors af Dbr. etc. etc. ifølge Opfordring af nogle Medborgere havde foranlediget, i den Hensigt at see stiftet et Veldædigheden helliget Minde om den høje Formælingsfest. De have under 28 Jan. sidst indgivet til Hs. M. Kongen allerunderd. Beretning om den indkomne Sum, ledsaget med en speciel Liste over de tegnede Bidrag, og derhos henstillet til Hs. M. allerhøieste Bestemmelse, hvorledes Summen kunde for det tilsigtede Viemed være at anvende m. m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Blandede Efterretninger. England er et ulykkeligt Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
For nogle Aar siden tog en Englænder paa sin Tilbagereise fra Persien et arabisk Fruentimmer med sig, som Amme. Hun blev vel fire Aar i England, indtil hun igjen fandt Leilighed til, at vende tilbage til sin Ørken, hvor hendes Stamme halv nogen under Solens brændende Hede levede næsten kun af Dadler. Hvor blev hun omringet af alle hendes Venner og Landsmænd, Hvad har Du seet i England. - Er det et smukt Land? – Ere Folkene der rige? – Ere de lykkelige. – saadanne Spørgsmaale hørtes fra alle Sider. Landet er som en Have, svarede hun Folkene vare rige, havde skjønne Klæder, smukke Huse, Heste, Vogne, og man sagde mig overalt, at de vare meget vise og lykkelige." Da viste Misundelsen sig paa alles Ansigter. Men Fortællerinden vedblev En Ting fattes dog England: jeg har der ikke seet et eneste Daddel træ. – "Hvad, Intet Daddeltræ, Veed Du det med Vished." – "Ganske vist, Jeg har under mit hele Ophold der ikke seet efter andet, men stedse forgiæves." - O, det er dog et ulykkeligt Land, hørtes fra alle Munde. Misundelsen gik over til Medlidenhed og Forundring. Allah Allah. Hvor kan et Menneske leve i et Land, hvor der intet Daddeltræ gives, Ak, dette England er dog et ulykkeligt Land!" - Mutato nomine de te narratur fabula. 3. f. d. c. W. 124.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Den som geografisk Skribent og Statistiker, bekjendte Dr. G. Hassel er død i Weimar af Slagflod. Han har forhen været Professor i Helmstedt og i Gottingen. Den Westphalske Regjering kaldte ham fra Katheder-Livet ind paa den praktiske Bane, ved at ansætte ham som Ministerialraad i Kassel. J denne Virkekreds stræbte han med Johan Müller og andre tyske Hædersmænd at arbeide kraftigt imod den Galliske Vandalisme og den Napoleonske Forandringssyge i Halle, Marburg, Ilefeld og flere Steder. Siden blev han en af de Regieringskommissairer, blandt hvilke Westphalen blev deelt, men blev siden uden Ansættelse eller Pension, og levede i Weimar og var fra den Tid især, i Virksomhed for det Bertuch ske (nu Froriepske) geographiske Jndustrikontoir. Med Bistand af nogle andre Lærde fuldendte han Værket: Lander- und Volkerkunde, og fortsatte efter Bertuchs Død de geographiske Ephemmerider. Han efterlod en Enke og 5 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Fra Genf skrives, at Dampskibsfarten har i Aaret 1828 været fordeelagtigere end i det foregaaende Aar, som har sin Grund i Forbindelsen, mellem de to Genfer-Dampskibe, Winkelried og Wilhelm Tell med det Waadtlandske: "Leman, til nyt Beviis paa Rigtigheden af den Sætning: Concordig res parvæ crescunt. De to Genser Skibes Kapital er 268000 Franker. Indtægten 1828 var 70906 Fr., Udgivten 46866 Fr. Overskud altsaa 24100 Fr. A. 3. 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Læsespaaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
(Af forskjellige Forfattere, meddeelte af - p.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Hvad der behager Folket – siger Copernibegriber jeg ikke; hvad jeg forstaaer, be cus. hager dem ikke – vi ere forskjellige. Saa ofte Sandselighed er Moder til Kiærlighed, bliver den ogsaa dens Grav. Den som besidder den mindste Dyd, ønsker for det meste Rigdom, den som har mindst Genie, søger meest Lærdom. Taushed paa rette Sted er et Tegn paa god Opdragelse; Beskedenhed paa Forstand; Sandhedskjærlighed paa et fromt Gemyt. Dyder og Forbrydelser skye Dagslyset; disse af Frygt, hine af Beskedenhed. Ordet Ærefrygt har en dobbelt Betydning: jeg frygter dig, fordi jeg ærer dig, og jeg ærer dig, fordi jeg frygter dig. Den som ikke straffer Lasten, forsynder sig imod Dyden. Stræben efter Ros betegner den store Helt; forsmaaet Ros den store Mand. Erfarenhed er Culturens Datter, Vildfarelse Overilelsens Søn. Inconseqvenz er en Datter af Svaghed og Egennytte en Søn af Selvros. Den som ingen Characteer har, er intet Menneske, kun en Ting; men Characteer er en fuldkommen Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Den som taler til rette Tid, behøver kun eengang at tale; men den som taler til urette Tid, maa tale saa længe, indtil den rette Tid kommer og da har hans Tale tabt sin Virkning. Naar man forud, inden man steg ud af Sengen, maatte beregne alle de mulige Ulykker, som hele Dagen igiennem kunde tilstøde, vilde Sengen aldrig blive tom. Naar Spidsbuberne havde den Forstand at være enige og ikke igjen at ville stiæle indbyrdes fra hinanden, saa vilde Verden være ilde faren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Kjøbenhavns Børs, d. 24 Februar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 288, Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler hø pr. 100 Specier 150 Rbd. Sal. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 Rbd. Sedle Dito Dito. ......... i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 1/4 106 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 97 – r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 61 3/4, 62 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-24
Ligesom jeg for 1827 forfattede et Register til Skilderiet, hvis Trykning Forlæggeren bekostede, saaledes var jeg næsten færdig med et for 1828, da andre Forretninger forvoldte Standsning i Arbeidet. Det vil inden kort Tid blive færdigt for de ærede Abonnenter; hvilket foreløbigen anmeldes. F. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Nyeste Skilderie, jøbenhav maa man Sexogtyvende Aargang. No. 17. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Februar 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Udtog af et Brev fra Riga betræffende Udgravningen af et parsisk Tempel i Baku ved det kaspiske Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
(Den tydske Original meddeelt af Høiærv. Hr. Biskop Dr. Münter, Storkors af Dannebrog etc.) angaar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Om Nødvendigheden af en videnskabelig Dannelse for de høiere og mellemste Klasser. Jsær skrevet med Hensyn paa England. (Sluttet fra Nr. 16.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Da vil den latinske og græske Opdragelses gamle Usurpation blive relegeret tilligemed de fra Klostrene udgangne Daarskaber, det almindelige Bedste vil erholde Forrangen ved den offentlige Underviisning, og vi skulle ikke have skrevet forgiæves. (N. M. Nogle Kjøbenhavnske Gaders Navne og Historie. (Fortsat fra Nr. 10 og 15.) Klareboderne (Claræ Boder), har sit Navn af St. Claræ Kloster, et katolsk Nonnekloster, som af Kong Hans's Dronning Christina stiftedes Aar 1505, da hun frisk og sund var kommen tilbage til Kjøbenhavn fra Stokholm, hvor hun i tre Aar havde været. See Holbergs Danmarks Historie 1 D. S. 830. Til dette St. Claræ Klosters Bygning med Kirke og Kirkegaard og med Have hørte al den Grund, som ligger imellem Klareboderne og Silkegaden, saa og gammel og ny Mynt ligge til Brøndstræde. St. Claræ Kloster stod kun faa Aar ved Magt, thi i Reformationstiden gik det, med alle øvrige katolske Kirker, overstyr; den halve Deel af St. ClaræKloster blev anvendt til et Gjethuus eller et Kanon- og Klokkestøberies Anlæg, (hvilket siden komhen i St. Petri Kirke), men den anden halve Deel af Klosterbygningen blev indrettet til en kongelig Mynt, hvoraf Myntergaden og gammel Mynt har faaet deres Navne. (C. Pontoppidans Orig. Havn. p. 163. 190. og 289, samt Wolfs Encom. regni Dan. 1654 p. 374.) Baade hos Wolf (L. c.) og i Joach. Wielands chronologiske Beskrivelse berettes, at paa den Plads hvor St. Claræ Kloster havde staaet begyndte Christian den 4de at lade lægge Fundament til en ny Kirke, som skulde benævnes efter hans Dronning Anna Cathrina; men formedelst den strax efter indfaldende Krig mellem Danmark og Sverrig fik denne ny Kirkebygning ingen Fremgang, og da Dronningen 1612 døde, ophørte man gandske dermed hvorefter Pladsen til kongelig Tolder i Kjøbenhavn Henrik Møller blev overdraget og af ham bebygget. Klarebodernes nordlige Deel hører til Rosenborg Qvarteer; den sydlige til Kjøbmager Qvarteer. Gammelmynt. Her har i forrige Tider været en Assistents Kirkegaard, beliggende bag ved Huse af Gadens nordre Side, og længere tilbage i Tiden en Deel af St. Claræ Klosters Kirkegaard; Kjøbenhavn havde indtil 1760 tre saadanne Assistents-Kirkegaarde, nemlig denne nysnævnte, kaldet Wismar; en anden kaldet Linden, i Fiolstræde, en tredie Landgreven, i Adelgaden; men da bemeldte Aar 1760 nye Assistentskirkegaarde uden for Nørreport bleve indrettede, (Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse 1 D. S. 67 og 331) bleve bemeldte i Staden liggende Kirkegaarde udskiftede til de paagrændsende Huuseiere, hvorved de fik Leilighed til deres Gaardspladsers og Grundes Udvidelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Nye Mynt, almindeligen kaldet Myntergaden. J samme ligge de saakaldte Hamburgske Sjeleboder, eller Poul Fechtels Hospital. Men paa den nordre Side laae i ældre Tider Brøndstrædets Sieleboder eller Hospital, som tilhørte Fattigvæsenet eller Conventhuset i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Efterat to andre smaa Hospitaler, lille Vartou, og Vester-Hospital vare Aar 174, forenede med Brøndstrædets Hospital, fik nu omtrent 180 fattige og svage Personer (omtrent 130 Fruentimre og 50 Mandfolk, Plads i samme. Disse fik, foruden fri Huus, ogsaa en ugentlig Almisse (fra 16 til 28 s.) af Conventhuset. Hospitalets Hovedbygning og Indgangsporten var i Myntergaden. Det var en grundmuret Bygning 9 Fag bred, af to Etagers Høide foruden Kielder-Etage; men Grunden gik gjennem Brøndstræde, og af samme havde Hospitalet Navn. Ved Siden af Hovedbygningens Indgangsport var en særskilt Vaaning for Hospitalspræsten, der stedse var tillige Præst ved Abel-Cathrines Hospital i Tvergaden. For Lemmerne var en liden Kirkesal indrettet til Gudstjenestes Holdelse. Da det store almindelige Hospital 1768 var blevet opbygget og færdigt, bleve alle Lemmerne i Brøndstrædets Hospital forflyttede dertil, og Brøndstræde Hospitalets Bygninger med Præstegaard bleve ved offentlig Auction bortsolgte. Brøndstræde, store og lille, antager man har Navn af nogle Vandbrønde, som i ældre Tider har været her, gravede i den lave Grund af Staden. De havde deres Vande fra Pustervigsstrand eller færske Sø, førend samme blev opfyldt. Slippen har sit Navn af at Stadens gamle befæstning slap her, og havde Ende i denne Egn, førend Fæstningsvoldene bleve udvidede paa denne Kant af Staden. Landemærket. Her var, som har foranlediget Gadens Navn, Stadens gamle Grændseskjel, og et Landemærke imellem Landsbyen Serritslev, (som ved Stadens Grunds Udvidelse blev 1526 nedbrudt, hvorom i Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse 1 D. S. 10) og Staden Kjøbenhavn, førend den fik Volde og Grave. Aabenraa, eller som Andre skrive Aabenpraa. Navnet viser tydeligen, at denne Egn eller Kant af Stadens Grund har i de allerældste Tider været en aaben Vraa eller Udkant af Staden, som er allersidst befæstet med Muur og Volde, men havde kun et langt Plankeværk til Indhegning, fordi Pustervigs brede Vand og Strand gav Sikkerhed og Lukkelse nok for Staden i de allerældste Tider. Dette kan sees af fornævnte Tegning eller Prospekt af Staden (Pontoppidans Orig. Havn. S. 20.) Ellers er at mærke i Henseende til Stadens forrige Fæstningsværkers Situation, at fra øverst i Gaden Aabenraa, hvor nu reformeert Kirke staaer, og lige ned til Grønnegade gik Stadens gamle Østervold, og Voldgravene vare paa det Sted, hvor nu Gothersgaden er, hvilke dybe Grave bleve alle opfyldte, da de gamle Volde bleve sløifede ved Stadens og Fæstningsværkernes Udvidelse, hvorpaa al den indtagne ny Grund blev afstukken i Gader og Byggepladser, og derefter anviist alle dem som der vilde bygge Gaarde og Huse. Pustervig. En Søe af dette Navn laae i de ældre Tider uden for Byen, og med sit Vand af dens brede flade Strand oversvømmede den omliggende Egn, som da var gandske ubeboet paa denne Kant. Denne Pustervigs Søhar i fordum Tid været Stadens yderste Ende mod Østen. Baade den forhen nævnte Prospekt af Stadens Situation viser det, og et Manuskript af den Rostgaardske Donation, No. 74, som gjemmes paa Universitets Bibliotheket bevidner det samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
At den østre Deel af den flade Pustervigs Strand blev med stor Bekostning indpælet og opfyldt i Aaret 144, ommeldes i samme Manuskript. Den sidste Stavelse af denne Søes Navn viser udtrykkelig, at den har skaaret sig ind i en Vig eller Bugt, efter C. Pontoppidans Mening i Orig. Havn. S. 23, men ved Stadens befæstelse og Stadens Grunds Udvidelse paa den Kant, blev denne SøTid efter anden ganske opfyldt, ligesom det skeete med Kattesund, hvorom i Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse 1 D. S. 64. Vognmager-Gaden saa kaldet i daglig Tale, men rettere Vognmandsgaden, af at her boede i ældre Tider en Deel Vognmænd jevnsides ved hinanden, ved den da ubebyggede Plads nærved Stadens Volde, førend disse ved Fæstningens Udvidelse bleve nedrevne og sløifede; thi det gamle Kjøbenhavns Grændse paa den østre Side ned mod Syd gik imellem Vognmagergaden og Pilestræde, forbi Gammelmynt, og de her inden for liggende Qvarterer vare paa den Tid ikkun meget slet bebyggede paa Landsbymaade med klinede Vægge og Straatag. Springgadens Navns Oprindelse kjendes ikke. Rosenborggaden, antages at have sit Navn af Rosenborg Slot og Have, som ligger lige ud for Gaden. Skulde det være denne Gade, som nævnes i et Skjøde dat. 15 Aug. 1572 fra Anne Holl, sal. Werner Parsbergs Efterleverske til Harrested, til Hans Nielsen, Borger i Kjøbenhavn paa en Jord og Grund liggende ud mod Volden paa Rosengaden i Kjøbenhavn. Kronprindsensgade blev anlagt 1785. paa en Grund, hvor forhen stod et greveligt Reventlausk Hotel, med tilliggende Have. Bygningen bestod kun af een Etage, havde foran en stor Gaardsplads, indhegnet med en Muur ud til Kjøbmagergade, bag til en Have, ogsaa ved en Muur indhegnet mod Pilestræde. Eiendommen blev solgt ved Auction 1782. Bygningen nedbrudt, og denne Gade med smukke Bygninger anlagt. Regnegaden, store og lille. Lille Regnegade er lukket i den nordre Ende, i samme Gade skal Pesten 1711 først være sporet. Didrik Badskjers Gang skal have sit Navn af en Didrik Johansen Badsker, der døde her 1642, som Raadmand i Kjøbenhavn. Sværtegaden løber i lige Linie med store Regnegaden, udi Pilestræde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Om Pryglesystemet i Latinskoler i gamle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
J Christen Pedersens 1531 i Antverpen trykte høist sieldne Bog: Om Børn at holde i Skole, gives følgende Skildring: Gud haver nu givet sin store Naade dertil, at Børn og unge Menneskeer kunne nu lære med Leg, Lyst og Glæde allehaande Visdom og Konst og adskillige Tungemaal, foruden saadan ubarmhiertelig Hudstryggelse Slag og Plager af Ferler og af store Bøddelsris som man pleiede før at bruge i vore danske, svenske og norske Skoler, med hvilke skammelige og umiskundelige Hudstrygelser, Slag og Hug de umilde Skolemestere fordreve mange gode unge Peblinger fra Skolen og god Lærdom. De forkuede og Mange med store Slag og Hug, at de sad saa rædde som en Hare for Hunde, og de vare saa forfærdede for Hug, at de kunde ikke mærke eller komme ihu, hvad der læstes og sagdes for dem. De tænkde altid mere paa de Hug, de skulde faae, og saae mere til Ferlen og Risene, som altid hang over deres Hoved, end de gjorde paa deres Bøger og Lectie. Hvordan forbandet Helvedes og Skjærs-Jlds Pine de unge Folk, Peblinge og Degne, lede i min og andre Fleres Ungdom, og før i mange Aar og siden desligeste, i Danmark, Sverrige og Norge, af deres vanvittige og umilde Skolemestere og Hørere, med de slemme uchristelige Hudstrygelser, Slag, Hug og Plager, som de gave dem for en føje Brøde, og saagodt som for ingen, det vide baade Præster og Munke, Kanniker og Skrivere, som vare deres Disciple, o. s. v. o. s. v. - thi, sin billige Ivghed bliver den gode Dannemand længe endnu ved i denne Tone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Af Hr. J. Gylling, Copist ved det kongl. Frederiks Hospitals Jnspectionscontoir, er udstædt en Indbydelse til Oprettelse af en Sygekasse, for Tjenestefolk. Beregningen er: at saadan Sygekasse skal kunne bestaae ved et tilstrækkelig Antal af Bidragere, som hver erlægge 1 1/2 Rbd. Sedl. og Tegn halvaarligen, der næppe udgjør 6 Skill. ugentlig for hvert Tjenestetiende; og hvoraf de 16 Skill. ville være at fraregne for Bidragenes Indkassering, Bogføring, Skrivematerialier m.v. Tegne sig i det mindste 300 Familier dertil, vil det aarlige netto Bidrag i alt udgjøre 800 Rbd. Sedler. Antaget nu, at Syge Antallet vil, som blandt Laugene, overhovedet udgjøre 1/1, og Sygdommens Vedvarenhed eller Bekostning for Huusbonden ansættes til to Maaneder, saa udkommer et aarligt Syge=Antal af 23. Paa Frederiks Hospital er Betalingen for en Patient 45 1/2 Skl. Sølv daglig, altsaa for to Maaneder 29 Rbd. 44 Skl. Sølv, efter den nu værende Cours henimod 30 Rbd. Sedl. (eller efter Middelstørrelse 1 1/2 Aars Løn, hvortil kommer Løn til et andet Tyende). For 23 Patienter udgjør Cu ren altsaa. 690 Rbd. Regnes nu dertil, at der af dette Antal Syge kunne antages at døe paa Hospitalet 4, hvis Begravelse af Sygekassen, skulde udredes, bliver endnu at tilføie, for 4 Begravelser, som med Linned, Kiste og særskilt Grav, kan haves for omtrent 20 Rbd. Sedler hver, altsaa 80 saa bliver det i alt – 770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Blandede Efterretninger. Staden Aachen havde ved 1828 Aars Slutning en Befolkning af 36730 Mennesker; deraf 35492 katholske, 1055 evangeliske, 182 isralitiske. Staden Køln havde samme Tid 52, og Dentz 2524 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Dampskibsfarten paa nedre Rhinen imellem Rotterdam og Køln var i Aaret 1828 i bestandig fordeelagtig Bevægelse. Antallet af de fra Køln afgaaede Reisende var 4849 Personer, og de paa Strækningen imellem bemeldte to Stæder indkomne, Indtægter udgjorde 104122 Rthl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Dampskibet paa Mellemrhinen fra Køln til Mainz, og tilbage, blev benyttet af 33352 Personer. Fra 1 Apr. dette Aar skal dagligen et Dampskib afgaae fra Køln til Koblenz og fra Koblenz til Mainz, og et fra Køln til Mainz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Den som Physiker, især som Optiker bekjendte Dr. Wollaston er død i London 22 Dec. 63 Aar, gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Det Londonske Zoologiske Selskabs Museum fremskrider hurtigen i Rigdom. Det indeholder nu 600 Pattedyrarter, 4000 Fugle, 1000 Reptilier og Fiske, 1000 Testaceer og Crustaceer, 30000 Jnsekter. Vivarium eller Menageriet besidder allerede 430 Pattedyr og Fugle. Selskabets Udgifter 1828 beløb sig til den betydelige Sum 10000 Pd. Sterl. indkomne ved Bidrag fra Medlem. merne og Indgangspenge af besøgende Fremmede. Frorie, 485.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Sammenhængen med Caspar Hauser haaber man snart at faae bragt i det Rene, da en anselig Familie i Nürnberg strax har forladt Staden, og en Person fremstillet sig som benævnte mærkelige Persons Amme.