JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-04-17
andagen den 27de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction paa Lyststedet Landlyst, beliggende bag Søndermarken foranWaldbye, bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, Sølv, Plet, Kobber, Messing, Jern, Tin og Bliktøi, Porcellain, Glas og Steentøi, Meubler, Linned og Sengklæder, 2de sorte Kjørehopper, en Vogn, en Calesche, Seletøier, en Koe, m. m., afg. Johan Thomas Neergaards Boe tilhørende, imod Betaling til Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 39, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Fortegnelser erholdes 8 Dage forinden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Tirsdagen den 23de April førstk., om Eftermiddagen Kl. 5 - 6, bliver fierde og sidste Gang, uden flere Auctioners Afholdelse, til absolut Salg opraabt: Eiendommen No. 24 Litr. A. og B. i Frederiksberg Byes Bredegade, tilhørende Conferentsraad og Deputeret Schleyers og Hustrues fælleds Dødsboe. Eiendommen, der bestaaer af en grundmuret Hovedbygning, 5 Fag bred, 2 Etager høi med Kielder under, og til hvilken, blandt mere, hører et teglhængt Muur- og Bindingsværks Sidehuus, indrettet til Karlekammer, Vognremisse og Hestestald, saa og en smuk Hauge, og hvis Bygninger ere assurerede for 20,950 Rbdlr., afgiver en i alle Henseende elegant, beqvem og solid Bolig. Conditionerne, hvoriblandt den, at ikkun 1/2 af Kiøbesummen forlanges udbetalt, ere til Eftersyn hos Hr. Justitsraad og Birkedommer Frederiksen paa Vesterbroe No. 52, samt paa mit Contoir paa Vestergade No. 55, 1ste Sal, saa og ved Auctionen, som afholdes i ovennævnte Eiendom paa Frederiksberg. Ved 3die Auction er ikkun budet 4000 Rbd. Sølv. Kiøbenhavn, den 15de April 1835. Stahlfest.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Torsdagen den 7de Mai førstkommende og føl Vordingborg. gende Dage, Kl. 10 Formiddag, foretages offentlig Auction her i Byen over en betydelig Deel Løsøre, hvoriblandt Chatoller, Sophaer, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Sølvtøi, Porcellain, Glasvarer, Kiøkkentøi, 2 Kiøreheste, 3 Køer, 2 helsteenske Vogne, m.m., tilhørende Kammerraad Dr. juris Kalls Seqvestrationsbo. Cataloger ere 8 Dage forinden at erholde paa Landsoverretsprocurator Rings Contoir i Løngangsstrædet No. 171 og hos Undertegnede for 8 s. Stykket. Vordingborg Byfogedcontoir, den 9de April 1835. Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Efter Forliig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Christen Peder Andersen tilhørende Gaard i Taaboe Bye, Feuling Sogn, Mett Herred, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., opbuden til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 8de Mai den 22de - 1835, 2den - 3die - Onsdagen den 10de Juni hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingsted i Weirup, og den 3die paa Gaarden selv. - Conditionerne, hvoriblandt bemærkes, at den største Deel af Kiøbesummen kan fremdeles forblive indestaaende i Eiendommen, erfares paa Auctionsstedet, og ere forinden til Eftersyn hos Sagfører Hostrup i Ribe. Hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres saavel til Liebhavernes som Pante-Creditorernes Efterretning. Gjording Malt Herreders-Contoir, Endrupholm, den 7de April 1835. Münster.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Jfølge Amtets Ordre, bliver den Hans Majestæt Kongens Kasse for resterende Skatter og Afgivter tilkiendte Gaard Wierbækker i Skærum Sogn, forhen tilhørende Christen Jensen, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner saaledes: første Auction den 9de Mai førstkommende, hver Dags 25de f. M. anden Formiddag Kl. 10. 6te Juni tredie De tvende første Auctioner afholdes paa Byefogedcontoiret i Frederikshavn, den tredie paa selve Gaarden, hvor tillige Conditionerne erfares. Hvilket herved til Efterretning for Panthavere, ifølge Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres. Horns Herredscontoir, Frederikshavn, den 8de April 1835. Lassen.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Proclama. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26de d. M. saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter den af afdøde Agent, Kiøbmand og Stempletpapiirs=Forhandler Niels Andreas Buchwaldts Enke, Maren Buchwaldt, født Funder, af Vor Kiøbstad Viborg i Vort Land Nørre-Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Agent Buchwaldts Enke, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Viborger Samler, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende eller hos fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 26de Marts 1835. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
Bevilling for Agent Buchwaldts Enke i Viborg til ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes og hendes forhen afdøde Mands Creditorer, indkaldes herved Alle og Enhver, som formenene at have nogen Fordring paa afgangne Agent, Kiøbmand og Stempletpapiirs=Forhandler Niels Andreas Buchwaldt af Viborg, eller paa hans efterlevende Enke Maren Buchwaldt, født Funder, ligeledes af Viborg, til med saadant deres havende Krav inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre for Undertegnede, som dertil befuldmægtiget. Viborg, den 28de Marts 1835. Severin Buchwaldt, Kiøbmand.
Berlingske Tidende, 1835-04-17
De over Rasmus Sørensens Gaard i Liisberg, til Afholdelse den 24de April, den 8de og 22de Mai d. A., ved min Bekiendtgiørelse af 24de f.M. berammede 3 Auctioner blive, efter Vedkommendes Begjæring, herved tilbagekaldte. Hasle &c. Herredscontoir, den 9de April 1835. Seidelin,
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Aar 1835. No. 93. Hauget, Løverdagen. den 18de April. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Violingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
London, den 10de April. – Man fortæller paa Børsen her, at Lord Spencer, som er kommet tilbage fra sit Landsted, har vægret sig ved at træde ind i Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Morning-Chronicle meddeler allerede et Program af det, som det tilkommende Ministerium har at gjøre. Det vil Jntet vide og en Coalition og finder den Yttring af Robert Peel, at han og hans nøde Kongens fulde Tillid, høist uconstitutionel. Blandt denne Journals mange Hentydninger finder man et, temmelig tydeligt udtalt Vink om, ikke at nægte sig selv, at Hr. O'Connell besidder en uhyre Jndflydelse hos det irske Folk, og at man derfor burde forsøge paa, at tilvende sig hans Tjeneste paa een, til hans Evner svarende Maade, da hans Udelukkelse havde været en af de største Feil, det Greyste Ministerium begik. The Times, er meget nedslaaet over Ministeriets Fratrædelse; dog har Journalens sidste Rummer allerede antaget en mildere Characteer. Den melder, at Kongen var meget angrebet af Ministeriets Resignation, men at han havde indseet Nødvendigheden af dette Skridt. Den yttrer, at det hverken vil lykkes Grev Grey eller Visc. Melbourne at bringe en Administration i Stand, og den lader skimte Muligheden af, at et Antal fornuftige og ulidenskabelige Whiger i saa Fald maaskee vilde samle sig om Sir Peel, hvis Tab er uerstatteligt for hele Landet. Af samtlige fratraadte Ministre bliver ingen ophøiet til Peer, undtagen Hr. Baring, Handels-Bureauets Præsident, som skal have Titel af Lord Ashburton.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
J Morgen skal Lord Russells Formæling med Lord Ribblesdales otteogtyveaarige Enke finde Sted.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Den ærværdige Joseph Wolff er vendt tilbage fra sin Missions-Reise og offentliggjør nu sin Dagbog, som Hs. Majestæt Dronningen har taget under sin Beskyttelse. Han troer, at Salget af denne Bog vil indbringe ham saa meget, at han derfor kan gjøre en ny Reise til Timbuctu og derfra til det gode Haabs Forbierg, Jurkund, China, Thibet og America.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Jfølge Efterretninger fra New-York, af 17de f. M., var Fregatten Constitution to Dage i Forvejen afseilet derfra til Frankerig, for at tage Hr. Livingstone og Bord, hvis Tractaten virkelig blev omstødt af Deputerede-Kamret. – Den sidste Vinter havde været mageløs streng i de forenede nordamericanske Stater Endnu den 5te Marts vare Gaderne i Charlestown og Jernbanerne aldeles tilsneedte, og i Florida var man bange for, at Figen, og Orange-Træerne aldeles skulde fordærves.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
De sidst indløbne Efterretninger fra Cap lyde lidt bedre, med Hensyn til Caffernes Jndfald. Capitain Havnes har udbetalt Araberne 10,000 Dollars, for Øen Socotora.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Der er sendt Ordre til Cherbourg, at Linieskibet Jupiter strax skal udrustes og bemandes.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Paris, den 7de April. Dr. fortalte for nylig: Fyrst Talleyrand giver mig, som hans Huuslæge, aarlig 5000 Franker, og, hvis jeg vil, kan jeg ogsaa boe hans Hotel; men Fyrsten tilbringer sædvanlig den skjønne Aarstid paa et af sine Godser. Da denne Stedforandring ikke var forudseet i vor Contract, saa opstod derover en Proces. Da Fyrsten første Gang sagde til mig: Vi gaae til Valengay, troede jeg at maatte svare: "Jeg bliver her. – Naar jeg reiser, følge Alle, som tjene mig; De, kjære Doctor, Grev Hauterive, Daure osv. Er De ikke min Liv- og Huuslæge? – Ganske vist, men kun, naar Deres Høyhed er i Paris. – "Saa maae vi søge Retten. Foer De Proces, kjære Doctor, bliv fast ved Deres Paastand, det gjør os begge Ære, og Processen vil desuden gjøre Deres Lykke; thi man vil faae at see, hvormeget jeg gjør af Dem.Vi førte virkelig Proces, og Fyrsten vandt. Om Sommeren maa jeg ledsage ham paa hans Godser, men jeg er ikke forpligtet til at følge ham om Vinteren eller til et andet Sted. Bladet "Moden er i Begyndelsen af denne Maaned lagt under Beslag, saavel paa Posthuset som i Expeditions-Localet. Paris, den 8de April. – J Kraft af Forenings-Loven, har Politiet i disse Dage opløst Civilisations-Selskabet, da det netop holdt en Forsamling, bestaaende af 800 Damer, gens du monde og medicinske Studenter; der skulde holdes en homoopathisk Forelæsning.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Man vil med det første aabne en Subscription paa Chateaubriand samtlige Værker, og hermed skal et Slags meget tillokkende Lotteri sættes i Forbindelse. Enhver, der underskriver sig, faaer nemlig et Lod, og naar Subscriptionen er sluttet begynder Trækningen. Paa eet Rummer falder en Gevinst af 100,000 Fr., paa hver Nitten et Exemplar af Værkerne.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Tempelridderne i Paris holdt den 28de f. M. en Sørgefest, til Erindring om deres, for 529 Aar siden henrettede, sidste Stormester, Jacob Molay og hans ulykkelige Staldbrødre. Ceremonien, der bivaanedes af mange Tilskuere, bestod i Taler, som Ridderne holdt, i Musik og Sang.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Paris, den 10de April. J sin Tale yttrede Hertugen af Fitzjames blandt andet: "Skulde de forenede Stater virkelig tænke paa, at gribe til fjendtlige Forholdsregler, hvis dette Project (Fordraget om de 25 Millioner) forkastes, saa vil Frankerig dog endnu ikke være nedsjunket til en saadan Grad af Ubetydelighed blandt Jordkredsens Nationer, at det strax skulde kryde til Korset, naar man truer det, naar man fornærmer det og viser det en blottet Kaarde. Det franske Blod, der flyder i mine gamle Aarer, oprøres ved en saadan Tanke, Vore føjelige Ministre pleje dog ellers saa hyppigt at tage Englands Exempel til Rettesnor for deres Handlemaade. Havde de denne Gang spurgt, hvad der under lignende Omstændigheder vilde være skeet i England, da havde de maattet sige sig selv, at en Discussion, som den nærværende, aldeles ikke vilde have fundet Sted i England. J England vilde en Krigs-Erklæring have været det eneste Svar, man havde givet paa Præsidentens Budskab. Gud bevare mig imidlertid for, at ville istemme Krigsraabet her. Jeg kjender mit Fædrelands Ønsker og Jnteresser for godt, til at jeg skulde forglemme mig i den Grad. Jngen Partiaand taler af mig. Jeg har paalagt alle mine Erindringer og sørgelige Erfaringer Taushed i mit Fødelands Jnteresses og Æres Navn, Jeg taler kun som Franskmand, ligegyldigt af hvilket Parti. Som saadan tilraaber jeg mine Medborgere: Glemmer ikke, hvad Fædrelandets Ære byder Eder! – Frankerig vil ikke have Krig, og det tør ikke ville have den; men det tør heller ikke ville, at nogensomhelst Nation skulde kunne rose sig af, at have forknyttet det. Og J. (til Ministrene) der saa ofte have roest Eder af, at have plantet Bannerne fra Austerlitz, af hvilke ogsaa vi (Legitimisterne) ere stolte, skjøndt de ikke føre vore Farver; J, der have paataget Eder, at opretholde disse Bannere, der i saa lang Tid beskyggede Hæderens Altar, værer fast overbeviiste om, at man aldrig vil tilstede Eder, at nedlægge disse Bannere paa Frygtens Altar. ydskland.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Vien, den 7de April. – Holtidenden melder, at Hs. M. Kejseren har forlehnet Hs. K. H. Prinds Vilhelm af Preussen, Hs. M. Kongens Søn, der strax efter Keiser Frants's Død gik til Vien, Storkorset af St. Stephans-Ordenen.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Berlin, den 10de April. – En her for nylig forefalden Duel har gjort megen Opsigt. En Student og en anden ung Mand kom i et Caffehuus i Strid og en Avis, som begge paa engang vilde læse. Den unge Mand forglemte sig i den Grad, at han gav Studenten et Øresigen. Denne fordrede ham paa Kaarden; hiin erklærede at han skjød sikkrere. Det kom til Duel paa Pistoler. Fornærmeren gjorde det første Skud i Luften; men den Fornærmedes Kugle streifede hans Øre. Endnu ikke tilfreds fordrede denne Kampens Fortsættelse og nu faldt han for Fornærmerens Skud.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Rusland. St. Petersborg, den 1ste April. – Efter den sidste Folketælling beløber Jndvaanernes Antal i Staden Riga sig til 58,596. Riga er altsaa, og ikke Odessa (som nylig meldtes) med 55,000 Jndvaanere - i Henseende til Befolkningen, at betragte som det Russiske Riges tredie Stad. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Fædrenelandet tabte i Gaar Formiddag en af sine meest udmærkede Læger. Dr. og Professor Henrik Matthias Vilhelm Klingberg, var født i Kjøbenhavn den 17de August 1774. Hans Fader var Statsraad Lorents Klingberg, Contoirchef i Admiralitetet. Sønnen blev i Aaret 1789 academist Borger og begyndte derpaa at studere Lægevidenskaben; ni Aar derefter tog han Examen ved det chirurgiske Academi i Kjøbenhavn. Men allerede fire Aar tidligere havde han begyndt at tjene, som Læge i Sø-Etaten, hvor han efterhaanden tjente sig op, indtil han i Aaret 1824 blev Stabs-Chirurg ved samme.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Efter den berømte Professor J. Bangs Død blev han i Aaret 1808 udnævnt til Professor i Anatomien ved det Kongelige Aca dem for de skjønne Kunster. Han beklædte desuden forskjellige andre Embeder: foruden at han var Divisions-Chirurg ved SøEtatens første Division, var han ogsaa Medlem af Directionen, for Sø-Etatens Hospital, af Directionen for Qvæst- og Assistentshuset, af Directionen for Selskabet til de Druknedes og Skindødes Redning, af Directionen for Blinde-Jnstitutet, af det Kongelige Sundheds=Collegium; ogsaa var han anden Administrator ved Povel Fechtels Stiftelse. Han var i mange Aar ordentligt Medlem af det Kongelige medicinske Selskab og af det Skandinaviske Literatur-Selskab; af det første blev han i Aaret 1833 udnævnt til Æres Medlem og var flere Gange dette Samfunds Vice-Præses. J Aaret 1817 blev han af det Kjøbenhavnske Universitet opfordret til at tage Doctorgraden, og skrev i denne Anledning en Afhandling: De exstirpationeuteri. Den Forevigede var en philosophisk, og naturligviis derhos fleersidig dannet Læge. Dette bevise vel især, blandt femten af ham, foruden ovennævnte Dissertation, paa Dansk og Latin, forfattede Arbeider, tvende i det Skandinaviske Literatur-Selskabs Skrivter indrykkede Afhandlinger: Hvorvidt er man istand til af Anatomien og Phystologien at betemme Regler for Maaden, hvorpaa Lidenskabe udtrykke sig i Menneskets Udvortes, og Om Virkningen af Dødsstraffe paa Tilskuernes Steen ning. Hans øvrige Skrivter ere aftrykte i Bibliothek for Physik og Medicin i Bibliothek for Læger, i Nyt Bibliothefor Læger- og i "Act. Reg. Sor. med. Haln." Ogsaa hans "Nekrologi over Professor Jens Bang" er aftrykt i Bibliotholfor Læger. Desuden har han i Tidsskrivter leveret flere Recensioner over og Udtog af medicinske Skrivter. Den Afdøde var som practisk Læge almindelig agtet, højt betroet og i en Række af Aar en af Hovedstadens meest beskjæftigede Læger, Denne store Tiltro fortjente han ogsaa i høi Grad; han forenede med mangeaarig Erfaring et rigtigt og skarpt practiske Blik. Dette beviser hans literaire Arbeider. Det erkjendtes ogsaa i Udlandet ved Bedømmelsen af et Par af hans Afhandlinger, hvoraf man desuden leverede Udtog. Hermed forenede han en venlig og kjærlig Omgang med sine Syge og Colleger, som derfor elskede ham. Skjøndt uegennyttig og uden at søge Practikken, fik han den dog saa meget, at han lidt efter lidt samlede sig en ikke ubetydelig Formue.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
J det selskabelige Liv udmærkede han sig ved særdeles gand rige Samtaler: uden Braad vidste han med sand Jroni og Lune at tugte Repotismevæsenet og den Opblæsthed, der med tilarvet Navn og Dumdristighed søger at gjøre sig gieldende som Lærdom. Sygdom havde i længere Tid hjemsøgt hans ellers stærke Constitution; han troede sig i Bedring, og besøgte endog i Forgaars Syge; men hans egen Sygdom forværrede sig pludselig og an endte i Gaar Morges sit daadfulde Liv. Han hvile ødt Hans Minde vil leve!
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Indenlandske Efterretninger. Frederikshavn. – Efter at man om Aftenen den 1ste April var udrustet, for at begive sig paa Landet, hvor en betydelig Jldebrand viiste sig, men, beroliget ved den Efterretning, at det kun var Hedebrand, havde begivet sig til Sengs, blev man atter Kl. 2 om Natten opskrækket af Søvne ved det frygtelige Brandraab. Der var nemlig udbrudt Jldløs i Kjøbmand og Brygger Lauriz Høgsteds Bryggeri, der drives i et Baghuus; dog var man saa heldig efter et Par Timers Forløb, uagtet et meget stormfuldt Veir og uagtet der befandt sig en betydelig Deel Foder i Bygningen, som alt var antændt, at faae Bugt med Jlden, uden at Huset endog blev ganske ruineret. Unægteligt er det, at dette heldige Udfald fornemligt kommer vor virksomme Ovrighed og Byens Brandvæsen med dets brave Foresatte, Hr. Mægler Busch, tilgode, thi den Anstrengelse, der vistes ved denne Lejlighed og som var saa meget større, fordi kun faa Mennesker vare tilstede – efterdi det meget haarde Vejr hemmede Lyden af baade Klokke og Tromme – fortjene vor Tak.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
J forberørte stormfulde Nat, der var saa meget rædsommere som det sneede frygteligt, er aldeles intet Mærkeligt skeet herpaa Kysten. Paa Skagen skal der imidlertid samme Nat være forliist et ballastet americanske Skib, som var bestemt til Gothenborg. - Hr. Consul R. Bergen her i Byen er beskikket til Agent for samtlige Søassurancer i Lybek, og er som saadan forsynet med Fuldmagt.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Randers, den 13de April. – Den 10de dennes jordedes paa herværende Hospitalskirkegaard, ved Siden af sin for nogle Aar siden afdøde Fader, den ordinerede Katechet og første Lærer ved Bayernes Borgerskole Hans Peter Utrik Lund, ledsaget af en talrig, tildeels ubuden, Skare af sine mange Venner. Foran Liget gik Børnene af den Afdødes Skole, for hvem han havde været baade en nidkjær Lærer og en kjærlig Ven. Pigerne strøde Blomster fra Sørgehuset indtil Graven, hvor Hr. Pastor N. C. Kruse med nogle hjertelige Ord indviede den saa tidlig bortgangne elskelige Barndomsvens, Skolekammerats og Embedsbroders Støv til Gravens Hvile. Pastor H. P. U. Lund var født i Randers den 7de December 1796. Faderen var daværende Conrector ved den lærde Skole sammesteds, Professor Magister L. S. Lund, og Moderen Ulrikke Christiane f. Wedege. J Aaret 1812 dimitteredes han til Universitetet af sin Fader, der nu var valgt til samme Skoles Rector. Han tilendebragte sit academiske Cursus 1823. Som personel Capellan hos Amts provsten i Thisted begyndte han sin Embedsbane 1824, den han, som ordineret Katechet og første Lærer ved ovennævnte Skole, efter henved fire Aars Forløb i samme Stilling, fuldendte sammesteds den 4de April, da en blid og rolig Død befriede ham tra et langt Sygeleies smertefulde Lidelser. Hvad Barnets gode Nemme lovede, stadfæstedes ved Ynglingens Fremskridt, og Mandens Flid og Paapassenhed i hans Kald vandt ham Agtelse, Yndest og Tillid. Han var en duelig og ufortrøden Ungdoms Lærer, en god Søn, en kjærlig Broder; han var beskeden i Omgang, trofast i Venskab. Reen Velvillie mod sine Medmennesker, og endog Trang til saavel i Raad som Daad at kunne gavne, var Mandens Særkiende. Han var en Ynder af Satiren, men ikke vilde han saare; thi hans Godmodighed afrundede stedse den Piil, et homoristiske Lune stundom udsendte. Jkke blev det ham forundt, til endnu større Fuldkommenhed, hvortil hans Bestræbelser sigtede, at udvide den Rytte, han i sin Embedstilling med Held havde begyndt at skitte; og i denne Henseende var hans Tid her for kort; thi ikkun noget over 38 Aar bleve hans Alders Dage.
Berlingske Tidende, 1835-04-18
Kjøbenhavn, den 18de April. Da Directionen for Selskabet for Druknedes og andre Skin dødes Redning har indgivet en allerunderdanigst Beretning til Hans Majestæt om Selskabets Virksomhed i Aarene 1832, 1833 og 1834, er det ved allerhøieste Rescript af 28de Marts sidstleden blevet befalet Cancelliet at bringe Beretningens Jndhold til offentlig Kundskab og at tilkjendegive Directionen, at hans Majestæt med allerhøieste Tilfredshed har seet Selskabets gavnlige Virksomhed i de ovenmeldte trende Aar.