Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-12
J Madrid skulle over 1500 Personer være arresterede, for det meeste af Handelstanden; i Burgos ere ligeledes over 200 Personer fængslede og saaledes ogsaa andre Stæder; disse strenge Forholdsregler skulle have bevirket at mangfoldige Personer ere bragte til Fortvivlelse og have taget Flugten for at støde til de constitutionelle Gueriller; at disse ere mange og farlige kan ikke heller omtvivles. Overalt, siger det Engelske Blad Times, hvor de Franske ikke ere vise sig Gueriller, dagligen blive Coureerer opfangne af dem imellem Madrid og Sevilla; de fangne Constitutionelle Tropper befrie sig selv og gaae over til deres Partie. – General Empecinado befriede 500 fangne Constitutionelle, da han rykkede ind i Valladelid, og lod endeel Munke ophænge. Man fortæller nu, at han har maattet trække sig tilbage til Fæstningen Cindad Rodrigo. - J Aragonien og i Gammel-Castilien omsværme flere constitutionelle Fricorps, og et har ganske nyeligen nærmet sig til Pampelona. Montilla og Præsten Teruel ere med 4000 Mand ankomne til Logrono og have derfra fordreven Trappisten, Chaleco, som var trængt frem til Alcacez, skal der være bleven slaget tilbage. Gen. Qvesada skal have nedsablet et constitutionelt Corps, som har viist sig lige ved Madrid. Man melder fra denne Stad, at man der har 500 nylig udnævnede Roialistiske Officerer; men at man mangler Tropperne til dem. – Fra Catalonien har man ingen officielle Efterretninger; private sige: at den Spanske Armee har rømmet Jgualada og trækker sig tilbage til Cervera, og at Baron Eroles skal have ødelagt en fiendtlig Colonne ved Calaf. Mina skal den 15 have begivet sig til Hovedqvarteret i Villafranca; Folket skal udvise for ham en stor Enthusiasme. Fra Barcellona høres intet; derimod meldes fra Urgel, at Garnisonen har gjort flere Udfald, i Udfaldet den 19de blev den Franske Oberste Vi dal skudt i Laaret og bragt til Puicerda og Lieutenant Russel blev dræbt; dog blev Garnisonen nødt til at retirere ind i Fæstningen. – Man vil vide i England, at de Franske have trukken sig tilbage fra Corunna. Franske Efterretninger tale intet derom; men Journal des Debats siger: at det synes, at Gallizierne selv og at Morillos Tropper have forstærket den beleirende Armee, som desuden har erholdet svært Skyts fra Ferral; i denne Stad har General Huber ifølge officielle Efterretninger forefundet mange Levnetsmidler og tillige Kanonbaade, som kunne bruges imod Corunna; Garnisonen, som bestod af 2000 Mand har erkiendt Regentskabet. General Morillo er den 16de rykket ind i St. Jago og Palarea er retireret til Vigo. Engelske Efterretninger vedblive at paastaae: at Angrebet paa Corunna den 15de og 16de har kostet de Franske over 600 Mand; da de bleve modtagne med en frygtelig Kanonade dengang da de nærmede sig til Fæstningen og Garnisonen tillige gjorde et Udfald. Den 18de begyndte de Franske et skrækkeligt Bombardement; men som ikke gjorde stor Skade; men siden den Tid have de trukket sig tilbage og ere beskiæftigede med at bortføre deres Saarede. Moniteuren melder officielt: at den Franske Armee har i hele Feldtoget kun havt 87 Døde. – Marskal Lauristons Reserve Armee skal være bleven organiseret og skal med det første rykke ind i Spanien, som ogsaa er nødvendigt, da Fæstningerne Pampelona og St. Sebastian vedblive at giøre heftige Udfald. – Krigen til Søes vedvarer uafbrudt og de Franske og Spanierne opkapre mange Skibe fra hinanden. General Wilson har bevirket, at en Svoger af den Franske Minister Villele, som er opbragt paa en Fransk Ostindiefarer til Corunna er bleven friegivet. Bittert klager man fra de Franske Havne over den Franske Søefarts Standsning formedelst Krigen, hvilken Amerikanerne benytte, som, stor Mængde indføre Varer dertil.