JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
En engelsk Officeer, som i Aarene 1821 og 1822 besøgte Ægypten og Palæstina, fortæller i sin Dagbog følgende: "Jeg har hørt fortælle meget overordentlige Ting om en engelsk Dame (Lady Esther Stanhope, som syntes at være lidt forstyrret i Hovedet. Hun beboer et Kloster paa Bjerget Libanon. Jndbyggerne der i Landet agte hende meget og frygte hende end- og Hun bærer en stor Antipathi mod sine Landsmænd." – En engelsk Reisende, dreven af Nysgierrighed, gjorde forskjellige frugtesløse Forsøg for at faae hende i Tale. Tilsidst anmodede han hende i en meget høflig Billet om Tilladelse at see hende. Hun svarede med de Ord: "Troer De jeg er en Antik!" Deres &c.H. S. - Et Æsel, som var hendes Yndlings dyr, løb bort og forvildede sig. Hun skrev til Paschaen af Jerusalem og Acra om, at være hende behielpelig i at opsøge dette Dyr. Han udsendte Patrouiller til Hest i alle Retninger, men man fandt intet. Begge erklærede Damen skriftligen, at Eftersøgelsen var til Unytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Paschaen af Acra lod med Brevet følge to Heste og et Muulæsel. Damen tilbagesendte disse tre Dyr, og lod vide, at dersom hendes Æsel ikke blev fundet, vilde hun skrive desangaaende til Storherren i Constantinopel. Paschaen sendte derpaa ufortøvet tre Hundrede Ryttere med den befaling, at sætte Jld paa alle Landsbyerne omkring Klosteret, saafremt Yndlingsæslet ikke inden en bestemt Tids Forløb var blevet tilbageleveret. Dette gjorde Virkning; Dyret fandtes og blev givet sin Eierinde tilbage. - Nogen Tid derefter tilmeldte hun Paschaen af Acra, at dette Æsel havde kastet et Føl, og at dette Fol lover meget. Paschaen, istedet for at gjøre Sendebudet en Foræring, som Skik er, i Tilfælde af glade Budskaber, svarede ligefrem, at han var henrykket derover. Hun optog dette meget ilde, og bevidnede ham uden Skaansel, sit Mishag. - En Franskmand af hendes Bekjendtskab blev fornærmet af Jndbyggerne paa Libanon, og hun anmodede Paschaen om at sende en Militairexecution til de Landsbyer, som de Anklagede hørte til Paschaen undslog sig derfor. Hun truede ham igjen med at udvirke i Constantinopel en befaling til at faae ham halshuggen. Nu sendte Paschaen 100 Nyttere, som afbrændte de Anklagedes Huse. Araberne beundre og agte hende. Hvad Tyrkerne angaaer, da frygte de hende, paa Grund af den grændseløse Jndflydelse, som de troe, hun har i Constantinopel. - Denne Amazone har gjort en Reise i Ægypten med tredive Ryttere. Hun fremstillede sig, klædt som et Mandfolk, for Mahomed-Ali=Pascha, der reiste sig for at modtage hende. Det er en Ære, som han aldrig har vist Nogen. - Man siger, at hun antager Titel af Dronning af Palmyra; dersom hun vedbliver i denne Salskab, saa kan det paadrage hende Ubehageligheder, uagtet Palmyra nu ikke er andet end en Samling af Ruiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Kjøbenhavns Børs, d. 7 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 216, a visto 219. Spec. 222. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 6 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 86 1/4 a 86 3/4. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. ell. 112 1/4 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 3/4 a 16 3/8. - Svenske Sedler 61 1/2 - Asiatiske Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Jnformation i det Jtalienske Sprog tilbydes af en indfødt Jtaliener. gaaende bedes aflagt i Gothersgaden No. 5, første Sahl. Billet desanKjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 4. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Januari 1826. Den literariske Krigscoureer. No. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
En almindelig Fred lader sig snarere tænke i Politiken end i Literaturen. Her støder de forskjellige Jnteresser alt for tidt sammen, til at Krig kan undgaaes, og det ubetydeligste Tønder frembringer den største Jldebrand. Selv naar Freden synes meest befæstet, behøves kun en Herostrat, der vil gjøre sit Navn udødeligt, og strax staaer et Dignatempel i Lue. Krigen føres mellem de store Magter indbyrdes og mellem de ganske smaa, med svære Orlogskibe og med Kuttere, med Malmeanoner og Flitsbuer, med uskyldige og med giftige Pile. Der gives ogsaa en stor Hob Corsarer, som foruroliger Literaturens Farvande, men som man sjeldent brydesig om, og som nærværende Krigscoureer heller ikke agter at lægge Mærke til En af de nyeste literariske Kampe er Krigen angaaende Aarhuusavisens Herredømme paa Provindsialqvisernes Hav. Anledningen dertil er givet ved et Manifest i Conversationsbladet, som erklærede hiin Avis for den bedste og meest velskrevne af alle Provindsial aviser, af hvilke de fleste andre kun ere et Echo. Neppe var dette Manifest udstedt, saa lod den Jverfenske Avis strax seile en liden Escadre til Kjøbenhavn, for at bringe Recensenten i Conversationen til Fornuft. Som et Lyn forplantede Efterretningen om det skeete Attentat sig til Viborg og Randers. Hr. P. D. i Randers kastede i Viborg Avis ikke en simpel Randers, men en virkelig Staalhandske til Conversationsrecensenten, hvilken igjen udsendte nogle lette Tropper i Skilderiet, og saaledes var da Krigen saa godt som declareret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Den literariske Krigscoureer iagttager en fuldkommen Neutralitet og hans Valgsprog bliver: relata refero.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Iøvrigt synes nu Krigen mod Aarhuusavisen og dens Allieret at tage en alvorlig Vending. De mod begge udsendte Flaader have givet dem det glatte Lag. Coalitionen mod dem synes at blive hver Dag stærkere, og naar Aarhuusavisen saaledes angribes baade fra Jylland, og Fyen med forenet Magt, saa maa den enten søge at faae flere Allierede eller ogsaa stryge. Coureerverlingen er levende, men sammes Jndhold en Hemmelighed. Det hedder, at der er afgaaet en ny Flaade fra een af Jyllands Havne med hemmelig Ordre ombord, som ikke maa aabnes førend den er ankommen paa Kjøbenhavns Rhed. Aalborg, den 2 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar Formiddags bragtes afdøde Admiral Weugels jordiske Levninger til deres Hvilested paa Holmens Kirkes Kirkegaard heri Staden. Ligfølget var meget stort. Ved Søe-Etatens Artillerie løsnedes 27 Minutskud fra 9 af Flaadens Canoner, som vare hensatte paa Slotspladsen lige over for Holmens Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Jfølge den udstedte Convocationsbillet, indbyder Directionen for det Kongelige Octrojerede Danske Asiatiske Compagnie sammes Herrer Jnteressenter at møde i en Generalforsamling, som holdes i Compagniets Huus Torsdagen den 20de denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 5, for: 1) At lade sig meddele de Efterretninger, som Directionen maatte have at foredrage; 2) at anhøre Decisionen over det Europæiske Regnskab fra 12 April 1823 til 11 April 1824; 3) at vælge en lovkyndig Directeur i Statsraad og Borgermester Schaffers Sted; 4) at meddele Autorisation til at anvende den af Commissionen, som følge af Generalforsamlingens Resolution af 14de Nov. 1822 angaaende Deciforembederne foreslaaede Edsformular; 5) at vælge een lovkyndig og een handels kyndig Decisor, blandt de dertil af Commissionen foreslagne Jnteressenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Fra Sielland haves paalidelig Efterretning om følgende uhørte Mordtildragelse: For omtrent 14 Dage siden favnedes Jndsiddersken (en Enke kone henimod 80 Aar gammel, hos Gaardmand Jens Rasmussen i Græse, under Frederiksborg District. Ingen i Gaarden havde da seet hende i 3 Dage, og Jens Rasmussen, som angiver at have været fraværende paa en Reise i ligesaa lang Tid, spurgte efter hende strax ved sin Hjemkomst. Ved Undersøgelse fandtes Jndgangen til hendes Bolig, i bemeldte Jens Rasmus gens Gaard, lukket, men da denne aabnedes, forefandtes i Kjøkkenet, liggend for Skorstenen, en betydelig Deel Tørveske, og deri nogle faa Levninger af Jndsiddersken, som forøvrigt var aldeles opbrændt. De anstillede Retsforhandlinger lede til det Resultat: at Jndsiddersken er myrdet, og hendes Liig derefter brændt af Morderen, for destobedre at skjule Forbrydelsen. Gierningsmanden er endnu ikke opdaget; men Jens Rasmussen, som svarede den Afdøde en betydelig aarlig Undertægt, maa udholde Forhør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Mariboe Avis) Odense, d. 7 Januari. Vor for sine fjeldne Kundskaber og Embedsiver, sin geniale Aand og ædle Characteer saa almindelig agtede og elskede Overlærer Bergenhammer blev Os i Forgaars Aftes ved en blid Død berøvet. Hvad Skolens Ungdom og selskabelig Omgang tabte ved denne Ædlings Bortgang, var Udgiveren for meget hans Hjertes Ven til, i Savnets første Øieblik at kunne tolke. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Den 29de December f. A. blev Pastor Mel byes Embedsjubilæum høitideligholdt i Middelfart. Under Klokkeringning gik Jubeloldingen, ledsaget af Amtsprovst Holm og tolv Embeds brøde, til Kirken, og indtog en for ham ved Alterfoden hensat Lænestol, medens de tolv andre Præster ligeledes toge Plads, sex ved hver Side af Alteret. Amtsprovst Holm lykønskede Jubellæreren til sit hæderligen udførte Kald og holdt en passende Tale. Da Høitideligheden var tilende, fulgtes Oldingen hjem af samtlige Geistlige, og Amtsprovsten overrakte ham derefter Bestalling paa en af Hs. Majest. ham forundt Rang, efter Rangforordningens 6te Classe No. 13. Byens Øvrighed, Cancellieraad Stabell, og mange flere Honoratiores, ydede ham deres Lykønskning. Borgerskabet lod ham ved to Repræsentanter tilstille en smuk Sølv Caffe kande, og fra sine fjorten levende Børn modtog han ligeledes en Sølvpocal. Efter Frokosten hos Jubellæreren indtoge 45 Personer et Middagsmaaltid hos Byens Gjæstgiver, og samme Dag bleve 57 Fattige bespiste ved et frivilligt Sammenskud af Borgerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Børnekopperne have ogsaa fundet Veien til Vendsyssel. De bleve bragte did fra Kjøbenhavn i afvigte Aars Foraar ved en permitteret Soldat, som kom syg hjem. Allerede Dagen efter hans Hjemkomst udbrøde de. Districtslægen, Hr. Synkenberg havde, ved Amtmandens Understøttelse, gjort Alt for at standse Smitten. En almindelig Vaccination blev foretagen i hele Omegnen. Jalt vare henimod en Snes Mennesker angrebne af Sygdommen, men ingen af dem døde, og selv en høifrugtsommelig Kone gik den igjennem; men mange af de Smittede ere blevne meget koparrede, og endnu ligge Nogle syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Aarhuus, d. 4 Januari. J Gaar Aftes bleve de af Byens Jndvaanere, som boe langs med Aaen, der løber igjennem Byen, satte i Skræk, da Vandet steg indtil 5 1/2 Fod over dets sædvanlige Maal, og satte hele Gaden under Vand, der, hvis det var steget endnu een Fod, var gaaet ind i mange Huse, fornemmeligen i de Pakhuse, som ligge tæt ved Bolværket. Men til Lykke faldt det igjen Klokken omtrent 8, under et særdeles stille og mildt Veir. - Justitsraad Leth, i endeel Aar Bye- og Herredsskriver i Faaborg, nys udnævnt til Byeskriver og Raadmand her i Byen, og for en 14 Dagestid siden kommen hertil for at træffe nogle foreløbige Arrangements for sin Familie, er død i Søndags, efter nogle Dages Sygeleie. - J to Maaneder venter man nu her paa Efterretning fra to af Byens Skibe, førte af Capt. Waren back og Olsen, der paa Reisen fra Hamborg hertil med en betydelig Deel Kjøbmandsgods, vare gangne ud fra Curhaven Dagen før den haarde Storm først i Novbr. Et tredie, ført af Capt. Schmidt, paa Fart i Middelhavet, har man ikke i flere Maaneder hørt noget fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
J Morgen, den 5te Januar, er det 25 Aar siden, Privatskuespillene begyndte her i Aarhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Viborg, d. 5 Januari. J Søndags Aftes Kl. 4 1/2 reiste sig en Storm af Sydvest, der varede til Kl. 10 og var i Heftigheden omtrent liig den af 18de Novbr., dog skete her ingen Skade. Skuepladsen. Tirsdag (d. 11 Jan.) Svend Grathe. - Torsdag: Bagtalelsens Skole, Lystspil i 3 Acter, og en Entree. Fredag: Joconde. - Løverdag: Vest indianeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Mexicos Sølvminer. J tre Aarhundreder havde Spanien faaet Millioner Pund Sølv fra de mexicanske Miner, og i Mexico selv blove enkelte Familier uhyre, rige ved at drive dem. En Hr. Otragon, der siden gjordes til Greve, fik for mange Aar siden, i Forening med sin Fælle, fra en Mine af samme Navn, en aarlig Jndkomst af 250,000 Pd. St. Grev Regla, een af de rigeste Mænd i Mexico, erholdt af Minerne i Biscaina, mellem Aarene 1762 og 1774, en reen Fordeel af over 1 Mill. Pd. St. Foruden de to Orlogskibe, eet paa 120 og et andet paa 74 Canoner, som han forærede Kongen af Spanien, laante han Regjeringen i Madrid 5 Mill. Fr., som han aldrig fik tilbagebetalte. De i hans Mine anlagte Værker kostede ham over 400,000 Pd. St., og han kjøbte Godser af uhyre Omfang og efterlod sin Familie en Formue, der i Beløb kun kunde sammenlignes med Grev Valenciana's, Efterladenskab. Grev deel Apartado erholdt fra sin Mine i sex Maaneder 800,000 Pd. St., og da ingen anden Mine kom den nær i Giv tighed, saa gjeldte den for en Grube af første Rang, indtil Urolighederne begyndte. J disse Miners Drivt herskede den største Afvexling i Lykke. Humboldt fortæller, at en Franskmand, Joseph Laborde, der kom meget fattig til Mexico 1743, erhvervede sig en stor Formue ved Minen La Canada. Efterat han havde bygt en Kirke i Tasco, som havde kostet ham 84,000 Pd. St., kom han i den yderste Fattigdom, ved den hurtige Aftagelse af de samme Miner, som han aarligen havde faaet 130 til 190,000 Pd. Sølv. af. Med en Sum af 20,000 Pd. St., som han fik ind ved at sælge en Deel Guld, han i sine lykkelige Dage havde foræret Kirken, og som Ærkebispen tillod ham at tage tilbage, paatog han sig at udtømme en gammel Mine, men han tabte derved den største Deel af sin Capital og maatte opgive den. Men med den tabte Sum, der blev ham tilovers, vovede han et nyt Forsøg, som for en kort Tid var høist fordeelagtigt, og han efterlod ved sin Død en Formue af over 120,000 Pd. St. - Det er ikke at undres over, at et Clima, der frister saa meget til Ørkesløshed, og hos Folk med en saa levende Jndbildningskraft, de faa Exempler paa uhyre Lykke i at drive Minerne ere mere istand til at opmuntre, end de ubekiendte Exempler paa Vanheld til at afholde fra saa fortvivlede Foretagender. De Uheld, der nyligen med tungeste Vægt rammede Minernes Drivt, kunde aldrig faldet Nogen ind, der indlod sig herpaa. De meest gjennemtrængende Øine kunde ikke have forudseet Revolutionens Storm eller dens Omfang, Rasenhed og Hurtighed. Ulykkeligviis begyndte, som Ministeren Alaman siger, Revolutionen 1810 i de Egne, hvor de rigeste Miner findes, og deres Eiere vare dens første Offere. Ved Adskilliges Drab, ved Andres Ødelæggelse gjennem Krigen og de overdrevne Ydelser, ved Pengemangel og deraf flydende Mangel paa Redskaber og Fornødenheder til at fortsætte Arbeiderne, standsede de ligesom paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Den berømte Grube i Guanaxuato, gav, uagtet dens Aarer ikke vare blevne ringere, i 1818, 150,000 Mark Sølv og 400 M. Guld, medens den frembragte førend Aaret 1810 mere end alle Perus Miner sammentagne, til Beløb 600,000 Mark Sølv og 2000 Guld. J Mønten i Mexico prægedes i Aaret 1821 ene 6 Mill. Dollars, medens der førend 1821 prægedes fra 25 til 28 Mill. aarligen. Minernes Oversvømmelse har været den uundgaaelige Følge af at de bleve forladte under Krigen. Arbeidet deri kan ikke begyndes igjen førend Vandet er blevet afledet, og til at bevirke dette have de mexicanske Miners Eiere, fattige midt i Rigdommene, hverken de til Udførelsen fornødne Maskiner eller Capitalerne til at tilveiebringe dem. - Heraf er det forklarligt, hvorfor Sølvets Fødeland, Mexico, har nyligen maattet gjøre Laan i Europa. - Efter de nyeste Beretninger er imidlertid nu opstaaet i Engelland et nyt Bergværkscompagnie med en Fond af 600,000 Pd. St. for de store Sølvgruber i Pasco i Peru.) Den forbedrede Fremgangsmaade i at skille disse ædle Metaller fra de Aarer, som indbefatte dem, skyldes en Corporation, der kaldes Tribunal general de la Mineria, der samler de dueligste Studenter til at undersøge Minerne og meddele Kundskab om nye Kiendsgierninger og videnskabelige Forbedringer. Der gaves to Maader at gaae frem paa; den første bestod i den i en lang Tid almindelige Smeltningsmethode. Da Brændeved er sjeldent i de Egne, hvor Minerne findes, og Amalgamationsprocessen, blev bekjendt, kom og den gamle Fremgangsmaade alt meer og meer af Brug, og den nye Methode at adskille Metallerne fra Ertsen blev almindeligere. Denne Adskillelse bevirkes ved Qvægsølvets vedhængende Egenskab, understøttet af Liim, Svovel og andre chemiske Ingredientser, der forøge Jntensiteten af dets Virkning. Da Mængden af det Sølv, der paa denne Maade skal frembringes, beroer paa Forraadet af Qvægsølvet, da Forsynelsen dermed baade i Qvantitet og Qvalitet nødvendigviis var uvis og da det, som et Kongeligt Monopol, ene var overladt til Vicekongens Raadighed, saa blev det en Gienstand for bestandige Jntriguer ved hans Hof, og almindeligen udde efter Gunst og Gave. Qvægsølvet fra Minerne i Jstrien ansaaes for mindre reent end det, der erholdtes fra Minerne i Almaden i Spanien. Adskillige Vicekonger gjorde deraf en Kilde til stor Rigdom, da de, der bestak ham eller hans høieste Embedsmænd, kunde faae det bedste Qvægsølv. Det Qvægsølv, Mineeierne fik, stod i Forhold til den Mængde Sølv de frembragte, og ansaaes for et Baand paa Toldsvigen. Disse Miners Frembringelse, tiltog bestandigen indtil 1810. Følgende Oversigt viser blot, hvormeget der aarligen betaltes Afgivt deraf i Dollars, men det antages almindeligen, at en ikke ringe Deel undgik Toldbetjenternes Argusblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Man har ingen nøiagtige Efterretninger om de siden paafulgte Urolighedsaar. J en Beretning fra Staden Mexico i Aaret 1813 hedder det, at i 1811 kun bragtes 3 1/2 Mill. Sølv i Mønten, og i en anden af næste Aar, at det beløb sig til 2 Mill., som tildeels var de Requisitioner af Sølvtøi, der paalagdes Private og Communer. Man antager, at der fra 1813 til 1820 ikke er blevet aarligen frembragt mere end fra 4 til 4 1/2 Mill. Da i Aaret 1821 Afgivten af Sølv blev nedsat fra 17 til 3 PC., var, deels paa Grund af denne Nedsættelse, deels paa Grund af Eiendomssikkerhedens Gjen tilveiebringelse, Beløbet af de ædle Metaller steget til over 5 1/2 Mill. og i næste Aar, 1822, efterat Jturbide var bleven udraabt for Keiser, til 7 Mill. Den fremtidige Tilstand af denne Jndustriegreen, nu da Qvægsølvet kan faaes i Overflødighed og Afgivten er nedsat, maa blive heldig, naar Regjeringen saaledes befæstes, at den yder den fornødne personlige og EiendomsSikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Den nuværende Monark af Persien skal have 50 Sønner og ligesaa mange Døttre i Live; et lige Antal af hans Afkom er bortdød, saa at hans hele Familie maa have udgjort over 200 Personer. Han er nu omtrent 54 Aar gammel. Over 20 af hans ældre Sønner ere Gouverneurer i Stæder og Provindser, men Abbas Mirza, den anden Søn, er hans Yndling. Engang havde han erklæret sit Ønske, at see denne Prinds som Efterfølger paa Tronen, ja, han skal engang, da alle Prindserne vare forsamlede hos ham, have forlangt af sine andre Sønner, at de skulde hilse hans Yndling som deres tilkommende Souverain; hvorpaa hans ældste Søn. Mohamed Aly, Prinds af Kermanscha svarede: han ønskede Hans Majestæt endnu mange Aar at leve i, men hvad Tronfølgen angik, saa var det bedst, at Sværdet afgjorde denne Sag. Det var altid den nuværende persiske Regjerings Politik, at gjøre Prindserne til Gouverneurer over Provindserne og give dem deri næsten den høieste Magt. Denne Politik forskaffer Monarken, og tilligemed ham Staten, Fred, saalænge han lever, men den truer med et skrækkeligt Optrin af Anarchie og Blodsudgydelse, saasnart han døer. Formodentligen vil alle Brødres yderste Stræben gaae ud paa, at erobre Tronen; den Stærkeste maa da befrie Staten for de øvrige, og enten lade dem afhugge Hovedet eller udstikke Øinene, saasnart de ikke ere heldige nok til at redde sig ud af Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Udtog af et Brev fra Værdalens Præstegield i Nordre Throndhjems Amt, den 10 December 1824. Her have vi som i Danmark gode Tider Kornet er i ingen Priis, og Vær dalens Hovednæringsvei er Kornsalg. Fiskerierne ved Havsiden ere gode, men ingen Priis i, ligesaa Trælasten. - Her arbeides nu paa en Vei herfra Værdalen over Fieldet til Jemteland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 215, a vista 218. Spec. 222. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 86 a 86 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 101 Rbd. r. S. ell. 112 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98 1/2 Dito 4000 Bcomk. 98 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 3/4 a 16 1/2. - Svenske Sedler 61 1/2. - Asiatiske Actier . . Nødvendige Bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
til Recensionen af Revisor Tregders Haandbog for Reisende o. s. v., i Literatur-Tidenden, No. 51, for 1824, forsaavidt som Recensionen, af Postkortet angaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Forfatteren af Kortet har med velberaad Hu udeladt alle indenlandske Skjel, da det med Hensyn til Postvæsenet kan være den Reisende gandske ligegyldigt at vide, hvad enten han, f. C., befinder sig i Aalborg eller Viborg Stift. Jalt Fald havde det kunnet være gavnligt, af Kortet at kunne seet, i hvilket Amt man befandt sig; men Kortets Størrelse kunde naturligviis ikke tilstede Amternes Anbringelse. Kortets Graveur var Enger, en Tydsker, fra München, som ikke forstod et dansk Ord, langt mindre dansk Skrivemaade. Al Paaminden uagtet graverede han næsten altid tydske & istedet for danske æ, og for at undgaae Klatterie, var Forf. nødsaget til at lade de første blive staaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Forf. har ikke givet noget dansk Kort i en dansk Bog, hvilket Sammenligningen af Kortets Aarstal 1820, med Bogens 1824, noksom kan godtgjøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Den Hob Skrivfeil betræffende, som bestaaer af fem Ord, da har Vid. Selsk. Special Kort baade Seber og Sebersund; Vid. Selsk. Kort, Pontoppidans Danske Atlas og flere have alle Braabye, ja selv Sognets Beboere benævne Byen saaledes. De samme Aut. have Klodmølle, Man finder baade Vilsund, Viilsund og Vilssund; men Øvrighedens Plakat af 29 October 1811, ang. Taxter for Færgen, har Vildsund. Der staaer paa Kortet Nyborg, og ikke Ny burg. Hirtshals er det mærkeligste Forbjerg imellem Skagen og Hanstholmen, og Forfatterne af Landkort have for Skik, at sætte LandpyntsNavn udenfor samme i Havet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
De angivne Veilængder ere de Længder, Postvæsenet tager Betaling for, og ikke altid Veiens virkelige Længde. Det samme er Tilfældet med Veien imellem Hamborg og Altona, og hvis Pladsen havde tilladt, saa var ingen Notits derom bleven speciel tilføiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Det overlades nu Publikum at bedømme, om en Forf. ikke maatte ønske, ja endog billigen kunde fordre, at hans Arbeider maatte underkastes en Kritik, der forraadte mindre Ukyndighed og mere Sandhedskjerlighed, end den omtalte, der krævede disse bemærkninger af Kortets Forfatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Jnformation i det Jtalienske Sprog tilbydes af en indfødt Jtaliener. Billet desangaaende bedes aflagt i Gothersgaden No. 5, første Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-11
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 5. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 Januari 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-15
Til Herr Licentiatus og Lector N. Fogtmann.