JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
(Jndsendt.) Jgjennem fire After hører mandem pro og contra disputere om Heltens Kunstgenie, med mere: i femte drikker Han det kolde Kildevand, og . . der. - den Stakkels Mand! Moral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Sveed og Feber bør man ikke det kolde Vand af Kilden drikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Indenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Godtgjørelsen bestemmes for de i Følge Forordningerne af 11 Dec. 1807, 24de Sept. 1808 og 12te Sept. 1809 i Hertugdommene Slesvig og Holsteen overordentligen leverede Korn- og Fourage=Qvantiteter. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre hermed vitterligt: At Vi have bestemt Prisen for de Korn og Fourage Qvantiteter, som i Følge allerhøieste Forordninger af 11te Decbr. 1807, 24de Sept. 1808 og 12te Sept. 1809 af Vore Undersaattere i Hertugdommene Slesvig og Holsteen overordentligen ere leverede saaledes, at der skal godtgjøres Vore Undersaatter, 1) af de i Følge Forordningen af 11te Decbr. 1807 leverede Qvantiteter, for en Tønde Rug 4 Rdlr. 24 Ls. for en Tønde Havre 1 Rdlr. 24 Ls. af det som i Følge Forordning af 24de Sept. 1808 er leveret, for en Tønde Hvede 6 Rdlr. for en Tønde Rug, 3 Rdlr. for en Tønde Havre 1 Rdlr. - for eet Læs Høe, 4 Rdlr. og for eet Læs Halm 2 Rdlr. 3) af det som i Følge Vor Forordning af 12te Sept. 1809 er leveret, for een Tønde Rug 2 Rdlr. - for een Tønde Havre 1 Rdlr. - for eet Læs Høe, 4 Rdlr. - og for eet Læs Halm 2 Rdlr. Og saasom det er Vor allernaadigste Villie, at denne Godtgjørelse, saavidt mueligt, skal liqvideres i Vore Undersaatters resterende Afgivter og Skatter, men i øvrigt skal betales med de i Følge Vor Forordning af 19de Decbr. forrige Aar udstædte Assignationer, saa skal Vort Rentekammer sørge for, at alle de som tilbørligen have beviist eller bevise, hvormeget de i Følge ovennævnte allerhøieste Forordninger have leveret, erholde den dem tilkommende Godtgjørelse resp. kortet i deres Restancer eller forordningsmæssig udbetalt i Assignationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de Januarii 1811. Frederik R. (Fortsatte Efterretninger om Ordenshøjtideligheden d. 28 Jan. d. A., see forr. No.) Til Riddere af Dannebrogordenens 4de Classe. III. Embedsmænd (fortsat). J. G. Rist,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Legationsraad og Consul i Hamborg. – T. F. Falkenthal, Doctor Medicinæ og Overchirurg ved Søe Qvæsthuset. - B. Boyesen, Doctor Medicinæ og Stift-Physicus i Fyen. - F. C. C. Nielsen, Stutmester i Friederichsborg, Dannebrogsmand. J. A. Strøhlein, Forvalter ved Korn og Fourage Magazinet i Altona. - C. Møller, Magazinforvalter i Jtzehoe, Dannebrogsmand. V. Handels- og Næringsstanden. C. Bruun, Conferentsraad. – J. M. Aagaard,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
De Riddere og Dannebrogsmænd, hvis Navne ere betegnede med, have mødt ved Ordens Høitideligheden, og af Hs. Majestæts Egen Haand modtaget Ordens og Hæderstegn. - Antallet af samtlige af Hs. Maj. d. 28 Jan, sidstl. udnævnte Riddere og Dannebrogsmænd var saaledes: Riddere af Elephanten 3, Storkors af Dannebrogen, 7, Commandeurer af Dannebrogen 11, Riddere, af Dannebrogordenens 4de Classe 16, Dannebrogsmænd 49. Jalt 96 Riddere og 49 Dannebrogsmænd. Deraf mødte personlig og modtoge af Hs. Maj. Egen Haand Ordens- og Hæderstegne: 37. Riddere og 7 Dannebrogsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 31 Jan. d. A. Det synes, som om de Epidemier, der hidindtil kun havde deres Sæde i de varmere Clima ter, et Øieblik have villet hjemsøge de nordlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Det Hertugelig Sachsiske Justitsamt i Coburg har bekjendtgjort ved et til adskillige fremmede Staters høieste Øvrigheder udstedt Circulair, at en pestartet Sygdom har yttret sig i Landsbyen Hartmanns heim i Storhertugdommet Hessen Darmstadt ved de Fuldaiske Grændser. Om denne Sygdoms Kiendetegn er man endnu ikke tilfulde underrettet; men man veed, at de Mennesker, som ere angrebne deraf, døe meget hastigt. - Vor Regjering, der med uafladelig Opmærksomhed vaager over enhver Gjenstand, som staaer i Forbindelse med Statens Vel, og hvis Foranstaltninger til den offentlige Sundheds Vedligeholdelse med saa megen Føie berømmes, har allerede føiet de virksomste Anstalter til at afværge enhver muelig Udbredelse af denne Smittee, og der holdes et vaaget Øie med enhver Person eller Gjenstand, som kunde formodes at være befængt dermed. Vi have faaet Efterretning, at Hornqvægsygen er udbrudt i det Schlesiske paa hiin Side Oderen, og der har grebet saa vidt om sig, at alt Qvæg paa eet eneste Gods er styrtet i mindre end tre Dage. For ligeledes at forebygge denne Syges Udbredelse, har man paa vore Grændser foranstaltet, at de sædvanlige Forsigtighedsregler, iagttages med største Nøiagtighed. - For kort Tid siden døde her i Staden Generalmajor v. Bagger, der havde opholdt sig her som Pensionist, siden han forlod Krigstjenesten. - Vort Omslag, som nu hælder til Enden, har i Aar været lige saa levende som sædvanligt, og man har ikke sporet, at Krigen har gjort den noget Afbræk. Sandt er det, at de Engelske Varer, der for maaskee udgjorde Halvdelen af det, der blev falbudet, nu vare aldeles forsvundne; at man ikke saae en eneste Sax eller Pennekniv end sige Tøier af Engelske Fabriker; men alle disse Luxusvarer, hvis Savn en lang Vane lod Mange ansee som uerstatteligt, have gjort Plads for lige saa brugbare og langt mindre dyre Artikler af Franske, Tydske tildeels ogsaa af indenlandske Fabriker. Pengenes Circulation er gaaet sin raske Gang, og den Forlegenhed, som mange spaaede af den ved Omstændighederne foraarsagede Pengemangel, er bleven lykkelig afhjulpet ved de af Laaneinstitutet udstedte Assignationsbeviser. De offentlige Forlystelser have heller ikke savnet Deeltagere, og den Maskerade, der, som sædvanlig, blev holdt i det saakaldte Ballhaus, har ikke havt mindre Søgning i Aar end i noget af de foregaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J denne Tid seer man det Særsyn i vort Coursvæsen, at uagtet Hamborger Banco med Fre dagsposten var noteret i Hamborg mod Dansk Courant 730, stode Danske Bancosedler dog kun 650, og søgtes endog til den Cours. At en Forskjelpaa 2 Maaneders Tid kan foraarsage en Forskjelpaa 180 PC., synes ubegribeligt. Man anfører forskjellige Aarsager til dette Misforhold. Nogle paastaae, at de mange Godser og Landeiendomme, som Holstenerne kjøbe i Jylland, er Grunden, hvorfor Danske Bancosedler søges saa meget i Hamborg. Mandagen d. 4de Februarii høitideligholdtes Universitetets aarlige Fest i Anledning af Hs. M. Kongens høie Fødselsdag ved en Tale af Rector Magnificus Hr. Etatsraad Bugge, Ridder af Dannebrog. Efter Talen, som handlede om, hvad der i afvigte Aar var bleven anordnet til Bedste for vore Kysters Forsvar, til videnskabelig Culturs Fremme hos Officierstanden, hvilke ny Professorer der var udnævnt ved Universitetet os.v., oplæste Hans Magnificentse vedkommende Censorers Bedømmelser, af de, over de forrige Aar udsatte academiske Priismaterier, indkomne Afhandlinger. Trende Afhandlinger bleve kronede med Præmier, den mathematiske af Hr. Schiern, den medicinske af Hr. Bruun, og den historiske af Hr. Salomonsen. Den førstnævnte er dimitteret fra Odense Skole. De tvende Andre ere Kjøbenhavnere; Hr. Bruun er en Søn af afg. Tracteur Bruun, og Hr. Salomonsen, af den jødiske Religion, er Alumnus i det pædagogiske Seminarium. - Det i Anledning af denne Høitidelighed i Consistorii Navn udstedte, og af Hr. Professor Thorlacius forfattede, Program, indeholder en Biographie og Caracteristik af den i det tiende Aarhundrede berømte Søfarer Erik Randa, eller hin røde, Grønlands første Opdager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Gaar indtraf den ulykkelige Hændelse, at Hesten for en Vogn blev sky paa Klippelsbro og at begge tilligemed Kudsken styrtede i Vandet. Hesten fik man, skjønt i en meget beskadiget Tilstand, op igien; men Kudsken druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Literatus Blok Tøren har solgt den saakaldte Steengaard ved Lyngby til Overanditeur Schack for 29,000 Rdlr. Rudergaards Kro er solgt til Mad. Otto for 30,000 Rdlr. Lyststedet store Mariendal, beliggende paa Strandveien imellem Kiøbenhavn og Charlottenlund, er i disse Dage bleven solgt af afg. Conterentsraad Tetens Enkefrue til Kjøbmand M. Kalisch her af Staden. – Seerup & Comp. Gaard i Dronningens Tverg, i Kbhavn til Dr. Otto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Christiania, d. & Jan. Kulden er i denne Tid her i Christiania overordentlig og vedholdende stærk. J Dag har den været 14 Grader efter Reaumur; Luften reen og klar. Jndbyggerne stræbe at varme sig ved flittig Dands paa de i disse Dage indtræffende private Baller. Offentlige Forlystelser af dette Slags finde ligesaalidt som Klubber Sted her i Staden i den senere Tid, af Mangel paa dertil erholdeligt Locale. (Tiden.) Christiania den 5te Jan. Af Bladet Budstikken, hvilket ikke kan noksom ønskes almindelig læst og bekjendt, indeholder 2den Deels No. 37 en Bekjendtgjørelse om Norske Smeltedigler, og Norsk Tusk fra Hadeland, som i det Væsentlige indeholder, at til Directionen i Selskabet for Norges Vel (hvis Forhandlinger Budstikken er bestemt til at bekjendtgjøre) er indsendt et Par af G. P. Bjerke forfærdigede Smelte digler, den ene brændt i en Smede Esse, af Mangel paa ordentlig Ovn, den anden ubrændt. Ligeledes er indsendt endeel af den til Diglerne brugte Materie, som findes i et Bjerg ved Skjerven Elv. Mærkeligt, at Rovfugle og Muus æde dette Leer, der synes ligesom at indeholde Talg. - Endvidere har Mrectionen modtaget endeel af den sammesteds opdagede Steensværte og nogle Stykker deraf forfærdiget Tusk, som er præpareret af Litteratus Møllerup. Selskabets første (den naturvidenskabelige) Classe har herover givet den Erklæring, at de indsendte Digler ere bedre end de almindelige Hessiske, og have bedre udholdt Hede og længere forhindret smeltede Materier fra at trænge igjennem, end de Hessiske, hvorfor Classen øn skeer de Norske Digler forfærdigede i Mængde i saadanne Sæt og Størrelser, som brugeligt er. Fremdeles, at Tusken er bedre end den Tydske, da dens sorte Farve har mere Jntensitet, at den fortjener at blive kjendt og vil sikkert blive brugt til Tegning og søgt i Handelen, naar den omsendes i Smaapartier. - Directionen har tilskrevet G. P. Bjerke og Litt. Møllerup, at Selskabet anseer det for Pligt at understøtte dem til deres Opfindelsers Fuldkommenhed og Fabricaternes Afsætning. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Bladet Tiden af Sk Dec. læses en Skrivelse fra M. B. Krogh, Alstahoug d. 23 Nov. 1810, hvori det hedder: En haardt trykkende Dyrtid, der bringer mange Almuesfamilier til Bettelstaven, vedvarer endnu. Agiotagen har udplyndret vor Courantmynt, indtil Kobber=Skillemynten selv. Endog de mindre Bancosedler ere forsvundne, og kan ei erholdes under 8 a 10 PC. Fienden foruroliger vore Kyster, og derudover have adskillige af vore til Bergen bestemte Fortøier maattet anløbe andre Kjøbstæder, med stort Forliis for indehavende Ladningers Eiere. Men foruden disse Ulykker, har Skjæbnens Ugunst ogsaa hjemsøgt os med et fuldstændigt Uaar. Baade Høe- og Kornhøsten mislykkedes. De Allerflestes Besætning af Qvæg vil vist smelte ind til det Halve, til en Trediedeel og for Mange maaskee til slet ingen. Her vil, endog i Nordlandenes frugtbareste Districter, blive overordentlig Mangel baade paa Føde- og Sædekorn. Vinteren bebudede sig usædvanlig tidligen. Allerede sidst i Hundedagene bedækkede Sneen vore Fjelde. Frost lod sig spore - Mange ilede med at afskære det neppe halvmodne Korn. Andre, som vovede at lade det staae, maatte til deres Bedrøvelse see det raadne, adsplittes, omstrøes paa Agrene. Syv a otte Ugers vedvarende Vandskyl afvexlende med Hagel Jlinger, trodsede al Flid, for at faae det indbjerget. Nogle Steder blev det indbragt i Laden saa fugtigt, at, for at forekomme Brand, maatte man kaste Taget af. Man kan let slutte, hvordan dette Korn er beskaffen. Fra Bergen, hvor Kornforraadet efter Sigende ei var lidet, behagede det dog vore Handelsmænd ikke at hjemhente meget deraf. Man tog heller Assignationer tilbage. Noget maa Frygt for Fienden undskylde. Dog, naar undtages et eneste Fartøi, har man ved Bekjendtskab med Jndenskærsfart vidst at undgaae ham. Men, skal da Handelsmanden, Jntet vove Skal han blot berige sig af Bondens Slæb, uden, omendskjønt med nogen Hazard, at sætte ham i Sikkerhed for at omkomme af Hunger, Er dette at tænke menneskeligt, Patriotisk vil jeg ei sige, thi Patriotisme forudsætter en Cultur, man ei tør formode hos de fleste af dette Slags Mennesker, som den maaskee ikke heller i Almindelighed ret vil varre sig med Handelsaanden. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Bucharest og Moldau træffes saadanne Foranstaltninger, som bevise, at Rusland anseer disse store Provindser for sin uomtvistelige Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Fra Tyrkiet haves Fredsrygter, og man troer der, at den gamle Forbindelse med det Østerrigske Monarkie vil aabnes igjen Det skjønne store Theater i Petersborg er afbrændt Nytaarsnat. Aarsagen til Jlden vides endnu ikke bestemt, men man formoder, at man, hvad der jevnligen skeer efter hver Forestilling, er gaaet omkring i Loger og paa Parterret med Lys, for at opsøge tabte Sager, og ved Uforsigtighed foraarsaget denne store Skade, som vurderes for 1 1/2 Mill. Rubler. Uerstatteligt er Tabet af den berømte Conzagos Malerier og Decorationer, der for det meste ere opbrændte. Vindens Forandring har tvungen den Engelske Escadre ved Cherbourg at gaae tilbage til St. Heleng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
De Franske Capere tage næsten dagligen Engelske Priser især i Canalen. Det er derfor kun med Møie at man i Engelland kan faae Assurancer paa disse Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Santarem i Portugal have de Franske oprettet en Opera.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Morning Chronicle paastaaer, at det ikke er let, at sætte Jld i Cadix, fordi Husene næsten ere ganske byggede af Steen, Murene uhyre tykke og Gulvene af Stukaturarbeide. Et Selskab Østerrigske Officierer af hver Rang samler Bidrag til et Mindemærke for de i Slagene ved Aspern og Vagram faldne Østerrigske Krigere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
J Stuttaard har man officiel bekjendtgjort Fæstningen Gourgoutzowzas Jndtagelse. - Derved er hele den Serviske Grændse langs med Fløden Timok fri og sikkret mod hvert Jndfald fra Bul Man vil vide at Storviziren har maatgarien. tet forlade sin befæstede Leir ved Schumla af Mangel paa Levnetsmidler, og har trukket sig tilbage til Adrianopel, for der at oppebie nye Fuldmagter til Fortsættelsen af Underhandlingerne med de Russiske Befuldmægtigede Gener. Kamensk og Grev Jtalinski. J Engelske Blade siges, at i Sydamerica griber Revolutionen alt mere og mere om sig. Kun Montevideo bliver Moderlandet tro. Det lader som Spanierne ikke ville faae nogen Pengeunderstøttelse mere fra deres Americanske Colonier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Moniteuren.)¬ J nogle Egne af Jrland er det igjen uroligt. J the Star hedder det, at i Russiske Havne ere 250 Skibe tagne under Beslag og confisquerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Douane=Directeuren i Hamborg har ladet bekjendtgjøre, at der er bevilget Eierne af Colonialvarer i det Holsteenske en ny Frist til at angive samme i det Keiserl. Douane Bureau, nemlig til 1 Martii. Angivelser angaaende Rom og Tobak antages ikke mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
De to sidste Depecher fra Lord Wellington til Grev Liverpool ere begge fra Cartaro, den ene dat. den 22de December og den anden den 29de December. Efter samme ere de Franske Tropper, som forlode Nedre Beira i Slutningen af November Maaned, gaaede den 15de og 16de over Goa til Almeida og rykkede frem i Over-Beira paa Landeveiene ved Pinheel og Francoso, ved Alverca og Colorico. Wellington anslaaer denne Magt til 17,000 Mand. Fiendens Fortropper vare d. 22de i Marcerna i Mondego Dal, saa at hans March just ikke var hurtig; men naar han imidlertid fortsatte den, saa maa dette Corps nu staae i Forbindelse med Massenas Armee formedelst Landeveien ved Thomar. General Silveira har trukket sig med sine Tropper tilbage til Mometo de Beira. J Fiendens Stilling, siger Lorden, ligefor min Armee, har intet forandret sig, den Franske Armee har blot detacheret 4000 Mand, saavel Cavallerie som Jnfanterie, paa hiin Side Zegere, til Castel Branco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Ved Evenhal har et Fransk Corps paa 6000 Mand forenet sig med et andet Fransk Corps. Mexico skal have erklæret sig uafhængigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Den 29 Dec. blev det Engelske Parlament aabnet. Skatkammer Lorden foreslog en Bill angaaende Regentskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Efter en officiel Opgivelse var Jndbyggernes Tal i det Franske Rige, førend Roms, Hollands og Hansestædernes Jndlemmelse, 38 Mill. 80,448. Mennesker, og efter disses og de tre ny Departementers Jndlemmelse omtrent 43 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Hamborger Cours paa Kjøbenhavn d. 1 Febr. 250 s. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Udenlandske Efterretninger. J Rusland er udkommen en Keiserlig Anordning, hvori blandt andet fastsættes, at de, som ere forbundne til at betale deres Gield til Rigslaanebanquen i Sølv- og Guldmynt, kunne betale saavel Capitalen som Renterne med Obligationer, der have en vis Tid at løbe. To Rubler i Assignationer antages for en Sølvrubel. (Børsen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
Den Russiske Regjering har ladet bekjendtgjøre en Fortegnelse over de Land- og andre Krongodser, der skulle sælges til Statsgieldens Afbetaling. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-05
En af Stadens offentlige Skolelærere ønsker, hjemme i sin Bopæl at undervise nogle Børn grammatikalsk i Fransk og Tydsk, og, om forlanges, i de øvrige Skolekundskaber, fra 5 til 8 om Aftenen. Han er i disse Timer at finde i store Helliggeiststrædet No. 155 øverste Sal. At han kan og vil opfylde hvad han paatager sig, tør jeg forsikkre. Plum, Stiftsprovst. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
Digteren. Jol det var Dig, der opfandt Brandraketter, Kanoner, Krud og Cannings Heltedaad! Thi gaae Din Vei til Satanas, Din Fætter! Jeg spøger tidt, men et med Andres Graad. Merkur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
Vi leve nu i Verdens gyldne Alder Thi ene Guld tilbedes overalt. Vær rig, min Søn, og Jorden stor Dig kalder Paa Guld Du staaer, om Alt omkring Dig faldt, Digteren. Men er Du ei Patron for alle Britter En Aagerkarl, der skruer Kursen opEn Tyv, der sidste Hvid i Lommen bitter, Afsted, afsted med Dig i fuld Galop Apollo. O! hæv Dig høit til Himlens Regioner, Til Lysets Hjem, for først at luttre Dig! Kun da Din Sang af Skiønheds Vælde toner, Og hver en Hørers Siel Dig vorder liig Digteren. Høibaarne Gud, hos os kun Moder adler Phantaster uden Hjerte, Smag og Vid: Kritiken ei, Kabalen ene dadler, Thi gaae Du gielder ei i Modens Tid. Amor. Ei pranten, Foer, bort, bort med Pandens Rynker! Thi Amors Blik kun taaler venligt Smill. Hvis Du ei flux for mig i Støvet synker; Da frygt, Du Støvets Søn, for Amors Piil! Digteren. Saa sagte, Barn, Du maae Din Fakkel svinge: Dog beder jeg, at Du ei brænder mig! Jmellem os, Hvi lod Du Sappho springe? Og Werther, den Hans Qvast, selv skyde sig? Bacchus. Jeg bringer Dig en Flaske uden Mage, Der aldrig tømmes, aldrig skjæles kan, Thi hvilken Viin Du ønsker end tilbage, Fra Bunden stiger den til Flaskens Rand. Digteren. Ot see mig her for Dig i Støvet knæle! Du er den Gud, jeg evig frydes ved Velkommen, Viin, Du skienker vore SielBeggeistring, Mod, og Guld, og Kjærlighed. Farvel, Farvel, J andre Guder alle Jeg drikker ei med mine Overmænd. Min Henrik, flink, Paa Timen skal Du kalde Den hele, gamle Kreds, hver munter Ven! Er Alt en Drom, da lad os glade drømme! Ved Spøg og Viin vi glemme Tid og Rum. Kom, Vennekreds, og mens vi Glasset tømme, Da smiler trindt om os Elystum! Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. (M. B. Kroghs Skrivelse i Bladet Tiden af 31 Dec.: Alstahoug, d. 23 Nov. 1810, sluttet, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
Fra Rusland gjorde vi os stort Haab om Undsætning af den kongelige Magazin-Rug. Haabet steeg, da Amtet for kort Tid siden indbod de Handlende til at modtage hver et Qvantum, og udsælge det til Almuen for 16 Rdlr. pr. Tønde. Og over denne Priis var intet at klage *). Men Haabet sank igjen, da det samme Amt strax efter lod os vide, at man kun fra Magazinet paa Hundholmen, der nu er bleven aabnet, kan erholde, efter Familiens Størrelse, fra 1 Skjeppe til 1 1/2 Tønde imod contant Betaling af 16 Rdlr. pr. Tønde. Dette er for Mange kun liden Trøst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
Fra Helgelands søndre Districter har man didhen 16 a 20 Nordlandske Sømile. Hvor vovelig en Reise paa denne Aarets farligste Tid. De Fleste have neppe Føden hjemme, og end mindre, hvormed til saadan Reise at udstyre sig. Contant Betaling ere de meest Trængende mindst istand til at udrede. Hvad de kunde pantsætte, er allerede udsat. Ogsaa maa man snart begynde med at lave sig til Vinterfiskeriet, og har ei mange Dage at spilde. – Efter Sigende var Magazinet paa benævnte Sted forsynet med henved 6000 Tønder Rug. Men, hvorfor ikke for blev at erholde deraf, behøver man dog ei at spørge. Det er ikke at tvivle om, at dets Bestyrere maa have havt vigtige Grunde dertil. Men desuagtet tør man dog vel beklage, at Landet derved nu lider **). den os nærmest liggende Kjøbstæd, Trondhjem, er kun lidet Kornforraad. Aaret skal, i de derved liggende Bygder, ogsaa have været misligt, og den sædvanlige Hjælp derfra er da neppe at vente. Gud veed, hvorfra Redning skal komme. Man siger, at en og anden af vore Handlere fra Bergen skal have ordineret Korn, som de vente hidbragt i Vintermaanederne. Men, ei at tale om, hvormeget dyrere det vil vorde, hvor let kan en Ladning ikke paa denne Aarets Tid forulykkes, Koen døer, medens Græsset groer. Dette gamle Ordsprog vil vist hos os finde ny Stadfæstelse. - Finmarkens Amt 1) Det Rygte, som siger, at Magazin-Rug sælges i Tromsøe for 14 Rdlr. pr. Tønde, maa være falsk. Fragten kan dog et forhøies 2 Rdlr. pr. Td., forat seile de 16 Mile fra Tromsøe til Hundholmen, længere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-09
J Saadan en Grund kan maaskee have været, at man ansaae det gavnligt at skaane Magazinet, saalænge der paa den Hundholmske Handel var Russemeel at faae til 4 Rdlr. pr. Vog er i denne Henseende heldigere, end Nordlandene. Det er nyligen forsynet med Kornvarer. Men Tilførselen fra Rusland didhen er ogsaa lettere.