JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Efter denne Anskuelse har jeg holdt alle de forskjellige Slags Overtroe Opmærksomhed værdig, som staae i saa nær Forbindelse med mange af Magnetismens Phænomener. Det synes mig at bidrage til Overtroens Udryddelse, naar der tages videnskabeligt Hensyn til alle Arter overtroiske Meninger, og at det prøvedes, som syntes værdigt til nærmere Belysning. J den Henseende holder jeg en Samling af de mangfoldige overtroiske Sagn ikke for et Tegn paa en uklar eller sværmerisk Philosophie. Og jeg taaler gjerne den Beskyldning, at man ikke har troet sine egne Øine, idet man saae dette eller hiint af mig. En saadan Beskyldning kommer sædvanlig kun fra en saadan Antagonismus, som kun kjender een Vei for Videnskaben, og kun holder det for Sandhed, hvad man enkelt veed og har lært af Corpuscularphilosophien. En saadan Antagonismus vilde blive endnu mere mistroisk, naar den saae mine senere Samlinger af eventyrlige Stykker og sande eller usande Sagn i et Bidrag i Nosses Zeitschrift for psychische Aerste. Det er en gammel Talemaade for en Læge: "Jeg giver kundet til min Syge hvoraf alle andre Lægers Syge ogsaa ere døde. Et fortreffeligt Valgsprog for en Konst og Videnskab, kun at lade det gielde, hvad just er gyldigt, om det endogsaa ikke tjener videre til Videnskabens og Konstens Opklaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Det er et almindeligt Udsagn om Magnetismen, at den i samme vækkede og opvakte Kraft, er ingen blot ved Konsten frembragt Kraft, men en almindelig ved denne eller hiin Livsbetingelse forbunden Kraft. Naar nu en saadan Naturmag netismus, om jeg tør kalde den saa, viser sig i nogensomhelst saakaldet sympathetisk Cuur, saa tør det jo, troer jeg, ei bevirke nogen større Forundring, naar denne bemærkes, om det iøvrigt er Tvivl underkastet, hvoraf og hvorledes Helbredelsen, er kommen, hvilket jo ogsaa ofte er Tilfældet i Lægernes mest roeste Praxis. Naar endvidere en vis Manipulation bliver anvendt i Magnetismen, og en lignende eller ana log Fremgangsmaade sees ved en saakaldet sympathetisk Cuur, saa taber først, for saavidt Sympathien er helbredende, Curen sit Underfulde ved denne Analogie, forsaavidt man nemlig tilstaaer Magnetismen helbredende Kraft, og for det andet er det vel ikke fremmed eller Forundring opvækkende, naar den ved den sympathetiske Cuur anvendte Fremgangsmaade var der optagen under Fortællingens enkelte Kiendsgierninger. Er da end den hele Magnetisme noget urimeligt og overtroiskt, hvorfor og hvorimod jeg lader Naturforskerne og Lægerne tale, saa falder dog ikke Fortællingen, men Kiendsgierningen ind i det Urimeliges Kreds, men dog med den besynderlige Anvendelse, at det Urimelige da træffer mange af de navnkundigste Læger og Physikere, der ikke benægte hvad de ei kunne benægte. Der gives nok omtrent ligesaa mange berømte Læger der ere for som mod Magnetismen. Men naar dens Modstandere tage deres Tilflugt til de ganske naturlige og længst bekjendte Forklaringer, f. Ex. Nervesvækkelse o. s. v., saa er det et Spørgsmaal, om disse Begreber derom ere begribeligere, end de nye og ubekiendte Ziffre af de maanetiske og galvaniske Kræfter."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Hedder det nu endelig ved de nyere Forsøg, med Magnetismen, at dens Potens eller Kraft ikke er anmalsk betinget, men kan være videre udbredt, tallurisk, mineralsk, siderisk, o. s. v., saa finder jeg ogsaa deri en Retfærdiggjørelse for en besynderlig Benævnelse, som især er fremkommet af Troe og Overtroe, ved de derved i Bevægelse satte ydre Momenter. Betænker man iøvrigt, at de mest tænkende og beskedne Læger ansee de Syges Tiltroe til Hielperen for et ikke uvigtigt Jngrediens til Helbredelsen, og beregner een efter mangfoldige Lidelser indtil det høieste Liv stegen Tiltroe, styttet paa Religionen og Guds Hielp, saa gad jeg dog nok seet den Spotter, som sætter en slig ved Tiltroe tilvejebragt Helbredelse mellem tomme og eventyrlige Meninger, og søger at bringe det i Udraab for Sværmerie, som i et saadant psychologisk og physiologisk Tilfælde er værd at optegnes. "Den Jndvending, som sædvanlig gjøres mod dette eller hiint Udslag af Magnetismen, at iblandt de Syge helbredes kun en eller vel slet ingen, er kun for saavidt af Betydenhed, at man antager Specifica, som uden Forskiel skal helbrede alle eller de fleste Sygdomme. Existerer der et maanetisk Agens, saa er det sandsynligen kun af den Virksomhed, at indvirke helbredende paa de Sygdomme, som allerede ere somnambule eller betingede ved Somnambulismen, og hvor Sygdommens Sæde har en nærmere Begrændsning af den høiere Form af Cereberallivet. J det mindste vil i saa Fald det Underfulde saa meget lettere forsvinde, naar Anvendelsen af Magnetismen eller en sympathetisk Cuur har, om end uventede, saa dog naturlige lykkelige Følger. At ville i saadanne Tilfælde benægte ubetinget den Jndflydelse af Magnetismen, og tilskrive det heldige Udfald andre og tilfældige Momenter, er vel megen Kritik, men i Kritiken, ingen Kritik.""Det er visselig et ikke glædeligt Syn i den tydske Litteratur, naar Forfattere, istedet for at mødes i gjensidigt Venskab og Belæring fremstaae i den Væbnedes Rustning. Særdeles ukjært er det mig, at jeg i Fremstillelsen af en Sag, som i og for sig er af ingen Vægt, og kun med Hensyn til andre analoge Tilfælde kan være bemærkningsværdig, er geraadet i Berørelse med en Mand, som med Hensyn til den Agtelse, jeg har for hans Fortjenester, maa smerte mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Den 16 Febr. d. A. døde i Bergen Biskop Claus Pavels, født 1769 i Hielmeland, Ny fylke i Stavanger Amt. Dimitteret fra Christiansands Skole, kom han 1785 til Kjøbenhavn, hvor han, efterat have taget theologisk Attestats, 1793 blev udnævnt til Capellan for Eidanger og Brevig i Aggershuusstift. 1796 blev han Sognepræst i Hirschholm i Sjælland, 1799 anden residerende Capellan ved St. Nicolai Menighed i Kjøbenhavn, 1805 Slotspræst til Aggershuus og Sognepræst til Aggers Menighed, 1813 Ridder af Dannebrog, 1815 Ridder af Nordskjerneordenen, 1817 Biskop i Bergen. Som geistlig Taler rostes han almindeligen for sit inderlige Foredrag og sit blomstrend Sprog. Han har ogsaa skrevet adskillige Poester Til lærde Efterretninger har han i fem Aar leveret æsthetiske Recensioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Et i Aaret 1819 udkomment Værk under Titel: Histoire metallique de Napoleon &c., indeholder en historisk Efterretning om alle de Medailler og Mønter, som ere blevne prægede sider Feldtoget i Jtalien 1796 indtil Napoleons Tron frasigelse. Man seer deraf, at allene Fyrsterne af den Napoleonske Familie have ladet præge 377 Mønter. Saa indholdsrige dette Værk er i histerisk Henseende, saa interessant er det ogsaa med Hensyn til Konsten, og det kan næsten betragtes som Maalestok for den nuværende Konst. tjener tillige som Mindemærke paa den meest fornedrende Smiger. Man seer her f. Ex. en Medaille, hvor Napoleon, som Jupiter, svævende paa Ørnen, nedtordner Kjæmperne, præget i Anledning af Jenaslaget, og paa en anden Jmperatoren i Keiserlig Ornat, forestillet under Figur af Michel Angelo's Moses, givende det store Sanhedrin, som en anden Jehova, Love. Dog blev der af disse Stempler ei gjort Aftryk. J Anledning af den tilsigtede Landgang paa Engelland blev præget en Medaille, hvor Napoleon sees, som Herkules, qvæle et Uhyre, der ender sig i en Fisk, med Underskrift: "Præget i London 1804, hvilken Medaille, der blev forfærdiget efter Napoleons udtrykkelige befaling, som Udgiveren bemærker, ikke allene viser, hvor alvorligen det var meent med en Landgang, men ogsaa, ved Dateringen, hans Tillid til dens lykkelige Udfald. En Artikel i Moniteuren af 19 April 1804, hvori man gjenkjender Napoleons Stiil, betegner denne Medailles Tidspunct. Da man siden opgav Landgangsplanen, blev Jndskriften forandret, og man satte toto diusos opbe Britannos, for at give den Hensyn til det berømte Decret af Berlin og Mailand. Til samme Tidspunct hører en Medaille, hvorpaa Herkules binder den Engelske Leopard (efter en Gemme, med Jndskrift: "J Aaret All. 2000 Canonbaade ere byggede. Endeligen sees en Medaille med Paaskrift: "Givne Souveraineteter, hvor en Mængde Kroner og Sceptere ligge for Keisertronen, og af hvilke ere ere faldne ned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
En Hr. v. Reichenbach vil nu ved det Reichenbachske i Neumark have opdaget, ikke Freias Alter, men Freias Tempel, og støtter sin Gisning paa en af ham, under en gammel Muur, som han antager for Ruinerne af hiint Tempel, funden Mynt, hvorpaa Freia, staaende mellem to Svaner, forestilles. Men Saakyndige formode, at det formeente Tempel, er Levningen af et gammelt Capel, og at Mynten er romersk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
J Steenkulsgruberne ved Saabrücken har man opdaget opretstaaende, i Bjergstene indsluttede fossile Træstammer og andre Vegetabilier. Man antager, at disse tropiske Plantelevninger ikke ere hidbragte ved Oversvømmelser fra deres sande Fædreneland, men at de kolde og tempererede Zoner have frembragt dem i tidligere Jordepoker ved et varmere Clima. De opreiststaaende for steenede Træstammer og Rørstokke have beholdt deres oprindelige Stilling. Medens de endnu levede, kunde Træer finde deres Næring her, fordi i Steenkulssandsteen, i Skiferleer, i Brandskifer, og i de engentlige Steenkul selv findes alle Muld jordens Bestanddeele. En opretstaaende Træstamme, er bleven fundet ved den Kongel. Steenkulsgrube Wellesweiler i Bergdistrictet Saarbrücken, da en Stolle skulde anlægges. Den blev paa Regjeringens Bekostning, saavidt som mueligt, løsnet fra Bistenene, Adgangen lukket med en Dør, og paa alle muelige Maader sørget for dette Fortidsmindes Bevaring. Den staaer i Sandsteen og sandet Skiferleer, og bestaar af den samme Biergart; kun Barken er gaaet over i Steenkulssubstants. Den er blottet indtil en Høide af 9 Fod 8 Tommer, og her horizontal afskaaren, og har nedentil, hvor Rødderne synes at begynde, 18 Tommer, i Gjennemsnit. Allerede tidligere fandt man i hiin Grube mange lignende, opretstaaende Stammer. Da Grenene aldeles mangle og Palmenødder forekomme her, saa er det sandsynligt, at disse Træer have hørt til Palmeslægterne. J en anden Grube findes meget opretstaaende Siv. Cuvier har nyligen fremlagt i det Kgl. fr. Videnskabersacademie Descartes's Hoved, som Bergelius, Secretair i det Stockholmer Videnskabers Academie har kjøbt paa Auction. En vedlagt Skrivelse fra Bergelius beretter Hovedskallens hidtil ukiendte Historie, og de Omstændigheder, der godtgjøre dens Ægthed. Ogsaa fremlagde Cupier et kobberstukket Portrait af Descartes, og gjorde opmærksom paa alle ved Beendeele udmærkede Træk i Portrætet og den af Bergelius indsendte Hovedskal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Fra Riga er, til altimo October f. A., udført til fremmede Lande og Stæder, nemlig: til Engelland, Vare af Værdie 17855,646 Sølvruhl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Holland. Frankrig. 1,868,857 Spanien. ....... Portugal. Fralien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Preussen .......
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Sverrig og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Hamborg. Bremen. . . . . ..... Lübeck. Rostock....... Danmark 1,294,25 Helsingøer. 3,929,257 Af denne commercielle Oversigt skjønnes, hvor betydelig Ruslands Udførsel over Riga maa være, da samme indtil October f. A. udgjorde 32 1/2 Millioner Sølvrubler, eller 53 1/2 Millioner Rigsbanksedler. Da Opgavens Tilforladelighed neppe kan drages i Tvivl, er den bemærkning paafaldende, at Byen Helsingøer, i dette Tidsløb, har trukket Produkter fra Riga for 6 1/2 Millioner Rigsbanksedler, hvilket giver Formodning om en Deeltagelse i Handelen paa Østersøens vigtigste Plads, som overstiger de fleste Rigers og Fristædernes tilsammentagne. Hvo danner sig ikke heraf et Begreb om den Mængde russiske Producter, som i benævnte By forhandles, forædles eller forbruges, J Angers i Frankrig ere alle muelige Slags Maskerader blevne forbudne. Fortjente dette Exempel ikke at følges overalt, Maskerader ere sikkerligen den værste og farligste af alle muelige Anonymiteter. Hvad kan der ikke alt siges og gjøres under en Maske!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
En Mand i Toulouse havde indsat sin unge Kone til Universalarving, paa det Vilkaar, at hun, efter hans Død, ikke skulde gifte sig igjen. Hun blev nogen Tid Enke, men hun troede ikke, at denne Bestemmelse kunde paalægge hende nogen Tvang, og hun fødte et Barn, der tjente til et levende Vidne paa denne Tro. Mandens Arvinger paastod nu, at hun skulde udlevere Arven, og Retten dømte hende ogsaa dertil. Retssahlen var propfuld af Fruentimmer, da Sagen nyligen forhandledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Lord Byrons nyeste Digt "Kain er bleven denunceret for Retten, især fordi det ansees for gudsbespottende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Over-Justitsraad v. Hornthal har i sine Erlangen udkomne Breve og Fortællinger, efter Magistratens Acter, viist Fyrsten af Hohenlohes Mirakeleurer i deres fulde Nøgenhed, og Prof. Glatz i Elwangen, hiins fordums Lærer, i et andet Skrift, Skadeligheden af alle vidunderlige Curer Men alt dette uagtet ere dog nyligen igjen tre Vogne fulde lettroende Mennesker ankomne fra Holland til Bamberg, for at helbredes af Mirakelmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
J de nyligen udkomne Memoirs of Granville Sharp fortælles følgende Anecdot:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Da man nævnte for den unge Prinds Naunbanna en Person, der offentligen havde paastaaet Noget, der var meget fornedrende for Africanerne Characteer i Almindelighed, blev han meget opbragt. Man mindede ham om en Christens Pligt, at tilgive sine Fiender, og han svarede: "Dersom Nogen skulde stiele af mine Penge, kan jeg til give ham; dersom Nogen skulde skyde efter mig eller forsøge at gjennembore mig, kan jeg tilgive ham; dersom Nogen skulde sælge mig og min hele Familie til et Slaveskib, saaledes at vi skulde tilbringe vort hele øvrige Liv i Vestindien, kan jeg tilgive ham; men tilføiede han, reisende sig bevæget op af sit Sæde: "naar Nogen berøver mit Fødelands Folk sin Characteer, kan jeg aldrig tilgive ham. Da man spurgte ham, hvorfor han ikke vilde udstrække sin Tilgivelse til den, som berøvede hans Fødelands Folk sin Characteer, svarede han: "Dersom Nogen skulde forsøge at dræbe mig eller at sælge mig og min Familie som Slaver, vilde han begaae Uret imod saa mange, han dræber eller sælger; men dersom Nogen skulde berøve det sorte Folk sin Characteer, saa foruretter han alle sorte Folk i hele Verden. Den Mand, f. Ex., vil slaae sorte Folk ihiel, og sige, og det er kun en Sort, hvorfor skulde jeg ikke slaae ham ihiel? Den Mand vil gjøre Slaver af sorte Folk, thi naar han har berøvet dem deres Characteer, vil han sige, og de ere jo kun Sorte, hvorfor skulde jeg ikke gjøre dem til Slaver, Den Mand vil rane hele Africas Folk, naar han kunde fange dem, og naar J spørge ham: Hvorfor raner J alle disse Folk, vil han svare: og de ere jo kun Sorte; hvorfor skulde jeg ikke rane dem, Det er Aarsagen, hvorfor jeg ikke kan tilgive den, der berøver mit Fødelands Folk sin Characteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 25. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 1/8.15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1821. 75 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laane, den 2den Februari 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdl. Norske Rigsbanksedler 12 3/4. - Svensk r. S. Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Bekjendtgjørelse. Fru Elisabeth Hen og Sanne D., ombedes at lade hos Hr. Bogtrykker Höecke i store Helliggeiststrædet No. 144, afhente det under den 5 Decbr. 1821 Jndsendte, da det ikke kan anvendes til den oprindelige Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Nogle indbundne Exemplarer af Ander Kjærbye af Vissenberg Sogn, en Læs bog især for Fyenboer, udgivet af BiskoPlum, ere indlagte til Forhandling i Hofboghandler Schubothes Boglade paa Børsen, a 2 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Trykfeil. J forrige Numer, P. 279, Lin. 20, istedetfor hine Kjæmpe-Colosser, læs: hine Kjør pers Colossaum, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mon og Rom. Nittende Aargang. No. 20. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 Marts 1822. Spaamænd og Spaaqvinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
J vort Fædreneland har Troen paa Spaadomme længe været stor, og selv een af Danmarks Herligste, Tycho Brahe, den Mand, som Naturen i hele sin Storhed saa grant aabenbarede sig for, var, som bekjendt, en Ynder deraf. Han stillede Christian den Fjerdes Nativitet, og havde sine saakaldte ulykkelige Dage, hvilke allerede vare en hos Romerne almindelig Overtro. Livius beretter, at den 16de Julius, paa hvilken Fablerne dræbtes ved Cremera, og siden det for Rom saa ulykkelige Slag ved Allia forefaldt, blev kaldet den af dobbelt Uheld mærkelige sextende Julius, og udmærket som en til hvert offentligt og Privat foretagende nyeldig Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Det er falske Mønter, der holdes ofte for bedre end de ægte. Derved opmuntres Bedrageriet man forsømmer Sagen for Tegnets Skyld, og redelige Folk af sand Værd kunne - kun tabe. Ord. Man har kaldet vort Aarhundrede det philosophiske - det oplyste - mon man ikke med større Ret kunde kalde samme det ordrige? Hvilke Vaaben strider man med, siden den sidste Almeenfred, - Med Ord. - Med hvad opfylder man i Udlandet, som her, Bøger, Almanakker, Journaler, Tidsblade? – Med Ord. - Hvori bestaaer de glimrende Løfter, man gav Menneskeheden, J Ord. - Hvori opløste de sig? – J Ord. Og gaaer det her ikke ganske, som Goethe siger Jm Ganzen - haltet euch an Worte Dann get ihr durch die sichre Pforte Zum Tempel der Gewitzheit ein. Mit Worten last sich trefflich streiten, Mit Worten ein System beretten, An Worten last sich trefflich glauben, Von einem Worte lasst sich kein Jota ran ben. Og denne uophørlige Stræben efter at holde sig til Ord, og intet uden Ord – giør, at det gaaer som Goethe fremdeles siger: So schwagt und lert man ungestort, Wer will sich mit den Narren befassen, Gewohnlich glaubt der Mensch, wenn er nu Worte hørt, Es misse sich daben auch et was dene lassen. Hvor mange Tusinde Ord maa vi ikke høre dagligen, som de fleste troe om, at der maa lade si tænke noget ved, fordi det er Ord – Hvilke Skribler indbilder sig ikke at han kan skrive, og at det, han skriver, fortjener at læses, fordi har kan sammensætte Ord?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Jndenlandske Efterretninger. Nyborg, den 3 Marts. Ved at lægge Grunden til den grundmurede Bygning, som Generalpostdirectionen i Aar lader opføre paa Sprogøe, til Reisendes Beqvemmelighed, er ved Gravning i Jorden af Arbeiderne fundet en Trappe-Nedgang til en Kielder og Spor af en steensat Brønd. Muligt kunne disse foreløbige Opdagelser veilede til Kundskab om, hvad Øen i ældre Tider har været. - (J ældre Tider har Sprogøe været større end den er nu, men den stærke Strøm, som faldet her forbi, har efterhaanden borttaget af Landet, hvorved det er blevet kjendelig mindre. Da Waldemar den Første i det tolvte Aarhundrede har ladet anlægge en liden Fæstning paa denne Øe og siden den fredløse Marsk Stig under Erik Menved søgt med sine Tilhængere et Tilflugtsted, der, som de befæstede, saa er det ikke usandsynligt, at den opdagede Trappegang og Brønd ere fra een af disse Perioder. Men de kunne ogsaa være fra de Hollænderes Tid, der, under Christian den Anden, fik Tilladelse at drage did fra Amager, og som siden igjen flyttede til Buttøe paa Falster. Men rimeligst er det, at den underjordiske Trappegang fører til det Skjul, som Marsk Stig søgte her.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Odense, d. 5 Marts. Vor altfor tidlig bortrykkede Stiftsphysikus, Justitsraad Bojesens Jordefærd i Løverdags afgav det meest talende Beviis paa, hvor almindelig den hedengangnes Fortjenester paaskjønnedes, da en talrig Forsamling af Byens og Omegnens første Hædersmænd og af alle Borgerclasser uindbudne havde indfundet sig for at yde hans jordiske Levninger den sidste Ære. Deriblandt bemærkedes Hs. Excellence, General Ahlefeldt Laurvig, Stiftbefalingsmanden, Garnisonens fleste Officierer saavelsom Officiererne ved de forskjellige Borgercorpser, ja endog fra fjernere Egne var Hs. Høiærværdighed, Hr. Biskop Tetens ilet herhid, for at ledsage Vennen til Graven, hvor Hs. H. Stiftsprovst Paludan Møller tolkede den hensovedes Værd i en skjøn og kraftfuld Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Viborg, d. 4 Marts. Vaaren nærmer sig os med usædvanlig stærke Skridt. - Vel see vi endnu ikke, som i Berlin, Storken komme; men allerede for 3 Uger siden vare Stikkelsbærbusken og Hyldetræets Blade at see. De røde Vaarblomster komme og Fiskeriet af Gjedder og Aborre i Limfjorden har allerede i 14 Dage ydet god Fangst. Rugen skyder stærkt. - Siden Tamperdagen, i Onsdags, da en stærk N. Nordvest blæste, har det frosset et Par Nætter; men dog er Sydvestvind den herskende. J Vinkel Sogn, Middelsom Herred, 1 1/2 Miil herfra, ligge 42 Mennesker syge af Nerve- og Skarlagensfeber. Det fugtige og milde Vinterveir maae formeentlig ansees som deres Aarsag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Af en Skrivelse fra Rendsborg. Den herværende Amtsforvalter, Hr. Justitsraad Lang heim, er af Hs. Majestæt udnævnt til virkelig Etatsraad, og agter med det Første at forlade Rendsborg og begive sig til Kjøbenhavn, for at tiltræde det ham allernaadigst givne Embede som Deputeret i det Kongel. Schleswig Holsteen-Lauenburgske Cancellie. Ved denne Forflyttelse er altsaa et af de bedste Amtsforvalter-Embeder bleven ledigt i Rendsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Den engelske Hosebaandsorden, som ogsaa kaldes St. George-Ordenen, er stiftet af Edvard den Tredie. Efterretningerne om Anledningen dertil ere forskjellige. Nogle sige, at Edvard stiftede den efter Slaget ved Crecy, hvor han befæstede sit Knæbaand paa en Lantse og lod Ordet Garter tjene til Feldtskrig; Andre mene, at det skeete af Kierlighed til Grevinden af Salisbury, som i en Dans med Kongen tabte eet af sine Strømpebaand, hvorved hiin udraabte: Hony sot, qui mal y pense, (Skam faae den, der tænker ilde derom, hvilket nu er Devisen paa det blaa med kostbare Stene og Perler besatte Ridderbaand. Ordet Hon, kommer egentligen af det Skandinaviske Haan, haane, og bruges kun endnu i enkelte lavcomiske Talemaader i det Franske. Riddernes foreskrevne Ordensdragt, der bæres ved høitidelige Leiligheder, bestaaer i en Overkjole, en Kappe, en Fløiels Hue og en Halskjæde af Guld. Tilforn bestod denne Orden kun af 26 Medlemmer, men 1814 blev den meget udvidet, især til militaire Fortjenesters Belønning. Ridderne hedde Knightsof the Garter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Videnskabernes og Konsternes Societet for Provindsen Utrecht har for 1822 blandt andre Priisopgaver udsat følgende: "Hvorvidt kan man fra Ørsteds, Ampere's, Arago's og Andres Forsøg slutte til Jdentiteten af den nærmeste Aarsag til Megnetismus, Electricitet og Galvanismus, Blive endnu Vanskeligheder tilbage, der maa forhindre os at antage denne Jdentitet, kunne samme løses, og hvorledes, Er Franklins System, i Henseende til Electricitet, til de nyopdagede Phænomener brugbarere end det Dualistiske, eller maa ved denne Forklaring ogsaa det sidste gives Fortrin En i Blindeinstitutet i Merseburg opdraget blind Dreng er bleven sat i Lære hos en Snedker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Professor Nasse i Bonn har erklæret det i Professor Weinholdts Stridsskrifter udbredte Rygte, at han skrev eller lod skrive imod ham, for ugrundet. Hverken Dr. Krimers physiologiske Undersøgelser eller Breve om en nulevende Læge i Halle ere af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Sir Thomas Lawrence har malet Kongen af England i Legemsstørrelse for Paven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
J afvigte Aar bleve 38,550 Baller spansk og 34,908 Baller tydsk Faareuld indførte i Engelland. Hvor meget udgaaer heraf ikke igjen som Klæde? Madame Catalani, der i det nordlige Storbritannien har samlet uhyre Skatte, vil ende sin glimrende Bane i dette Land, og ikke synge mere offentligen.