JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Da det ved 3die Auction gjorte høieste Bud paa Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtienderne af Nissumgaard i Hylke Sogn, Woer Herred, Hartkorn 22 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., Skovskyld 1/4 Alb., tilhørende Boet, efter afg. Proprietair Herschend til Herschendsgave, ikke er bleven approberet, saa vorder en 4de Auction afholdt paa Nissumgaard, Onsdagen den 30te Juni næst, Kl. 10 Formiddag, hvorved bemeldte Tiender, absolut, og uden flere Auctioners Afholdelse, vorder bortsolgt. Hvilket herved til Lysthavendes og alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 10de Juni 1824. Lodsedlernes Fornyelse og Frieloddernes Ombytning til det 73de Lotterie udløber ved min Collection den 5te Juli førstk., Gevinsterne fra det 72de Lotterie maatte behagelig affordres til samme Tid, mod den originale Lodseddels Tilbagelevering. Horsens, den 17de Juni 1824. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
60 til 80 Læs Gjødning kan erholdes tilkjøbs hos Vagtmester Bruchmann i Exerceerskolens Kaserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Skipper Jens S. Møller agter og 6 a 8 Dage at afseile til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Skipper Glasius afgaaer snarest muligt med Jagten, Giertrud Maria " til Altona, og medtager Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Det Sted paa Broberg, som sidst har været beboet af Contoirist Hvid, er at faae tilleie til næste Flyttetid, naar man derom henvender sig til Mørch. Anden Etage til Gaden i min iboende Gaard, ligefor Mindebroen, er at faae tilleie til første Flyttedag. Sørensen. Anden Etage i min iboende Gaard er næste Flyt A. F. Elmquist. tetid at faae tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
J Stedet No. 154 paa Studsgaden, gamle Paradiis kaldet, kan til førstk. Michaeli Flyttetid erholdes tilleie i underste Etage 1 Sal og 1 Sovekammer, og i anden Etage 1 Stue og 1 Sovekammer samt 2de andre Værelser, af hvilke nogle kan erholdes meublerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. (Hermed følger et Tillæg.) Tillæg. til Aarhuus Stiftstidende No. 83. Tirsdagen den 22de Juni 1824.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Bekiendtgiørelse. Efter min Selvbevidsthed, og af de Ugennyttige, Uvredagtige, de Fornuftige, Velsindede og Kundskabhavende, som kjende mig, have seet, kjendt og prøvet mit Forhold ved Forretninger og Mellemværender, min redelige Flittighed, Ordholdenhed i og Ufornærmelighed m.v., tør jeg vente, at have og beholde, et derefter tilkommende Velomdomme, uanseet det Smudserie, som et Par cultiverede, forstandige og vel vil, for honet passerende Mænd, ved ikke skjønt og end mindre nyttigt Avisskriverie, ubeføiet have søgt at paakaste mig. Jeg kunde vel, med Philosophen, blot spørge: Troer J og, at jeg virkelig forskylder Noget af alt dette?" eller med Skriften sige: "Mene J. at disse Gallilæer, hvis Blod Platus havde udost, vare Syndere fremfor alle andre Gallilæer, fordi de maatte lide dette? Nei, siger jeg Eder! Men dersom J ikke omvende Eder, da skulle J Alle ligeledes omkomme, Mængdens Domme ere vel lige saa ustadige som For= og Efteraarsveiret, og ligesom Fordeels Venskabs= og Partistheds Barometret stiger og falder, saaledes og Vel- og Jldeomdommet. Men blandt det hele findes dog endeel Retskafne, hvis gode Omdømme man bør søge, saavidt skee kan, at overtyde Dem om, at man fortjener; ligesom man heller ikke er berettiget til, at ringeagte Nogens urigtige og ufordeelagtige Mening om sig; men hellere see at rette den til det Rigtige. Af disse Grunde, og med dette velmeente Sindelag bekjendtgjør jeg følgende. Skulde Egennytten og Partiskheden hos de Enkelte, som fremdrives ved disse Fædre, alligevel ville øve deres Kunst imod mig, da kjender jeg en Domstol, hvor deres Bestræbelser ingen Jndflydelse. eller Virkning skal have Foreløbig vil jeg bemærke, at de tvende Mænd, som have skrevet imod mig, uden at være deres Navne bekjendte, ere, efter Notarialact derom: 1. Hr. Capitain von Müller til Møllerup a. som Autor til det skjønne Vittigheds Foster, under Falsknavnet Christen Smed, i Aarhuus Aviis 1823 No. 179, saa skal han og, efter Sagn, være Forfatter af det lille Stykke, Prosa og Vers: Jndsendt, i dito Aviis 1823. No. 70. Og 2. Hr. Frederik Tolstrup i Skanderborg (med Tilhielp af en Lærer i MedicinTechnologien) Autor til det uhoviske Clysteer=Vaas, under det misbrugte Falsknavn: Ven i Herredet, i Aarhuus Aviis 1824 No. 5, foruden det øvrige uværdige Vittighedskram han har fyldt Aviserne med om mig under hans Navn, og alene kan være ham værdigt; men som jeg troer han maatte ønske var overstreget, ligesom hans Navnunderskrivt paa hans Obligation til mig af 28de Juni 1818. Af Stilen og Tonen i disse 2de Herrers Skriverier, der, som sammen opdragne Ungdomsvenner hos Fader og Pleiefader, sal Hr. Byfoged Ulrik Christian Tolstrup i Skanderborg, trolig heri have gaaet hinanden tilhaande, og af det Efterfølgende vil det lettelig indsees, af hvad gavnlig Aand og Hensigt de have været drevne. Til nogenledes sammenhængende Fuldstændighed. og Oplysning vil jeg bede Læserne ville erindre de forhen i Aviserne indførte Stykker, mig angaaende, nemlig : Nr. 1. Dommene i de fire, i Samfund imod mig førte Sager, indførte i Viborg Samlers Til 9 læg 1822 No. 74.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
No. 2 Høiesteretsdommen i Mad. ArevadsSag, med mine bemærkninger derved, i dito 1 Avis 1823 No. 47. Flere Yttringer kunde Sandhed billiget; men jeg maa lade dem være beroende. Den her, ligesaa moralsk vel, som streng retfærdig handlende Theus, har nu entlediget Madame Arevad fra Gaard, Eiendom, Jnd=, Udboe og Besætning; og den ustadige Fortuna har og her viist, at Den som graver en Grav til en Anden falder ofte selv der. Hvorvidt nu De, som have raadet hende til, at betræde denne af hende gaaede, vel ikke priisværdige moralske Vei, til at erhverve Formue, og som vel med hende villet deelt min retfærdige Eiendom, det staaer nu derhen. No. 3. Om Creditvæsen, i dito Aviis 1823. No. 154. No. 4. Det samme, som er indrykket under No. 2, nemlig Høiesteretsdommen & indført i Aarhuus Aviis 1823 No. 66. No. 5 Stykket: Indsendt uden Navn underskrivt, formeentlig af Hr. Capitain Müller, dito Aviis 1823 No. 70. No. 6. Om Auction hos Tolstrup, dito Aviis 1823 No. 167. No. 7. Tolstrup om denne Auction; fornærmelige Udladelser, hvorfore han er dømt den 7 Mai sidst. Trudsel om hans Appel til Overretten af Dom og Udlægsforretningen, som skede, og Dom fældet 12te April sidst. Hans Løfte om offentlig at kundgjøre Udfaldet; hvilket Løfte han ikke har opfyldt, m.m., dito Aviis 1823 No. 170. Nr. 8. Tolstrups inconseqvente og indectioVidne-Jndbydelse om Samvittighed, hvortil Jngen have meldt sig, undtagen hans heri tro Stald broder Hr. Capitain v. Müller, under det becarakteristiske Navn Christen Smed (ikke Jerne, men Aagersmed), dito Aviis 1823 No. 1777.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
No. 9. Mit Svar paa Tolstrups her under No. 7 ommeldte Avertissement, dito Aviis 1823. No. 178. No. 10. Stykket af den tjenstfærdige Falsknavner Christen Smed, som er afløst af den rigtige Autor Hr. Capitain v. Müller til Møllerup, dito Aviis 1823 No. 179. No. 11. Tolstrups skeiende, skamløse og usand invective Svar paa mit her under No. 9 nævnte, dito Aviis 1823 No. 184. No. 12. Tolstrups uhøviske, ondhensigtende Clysteer=Vaas, dito Avis 1824 No. 5, som en Slutningen af hans skjønne og opbyggelige Prækener, hvortil kan siges: med sligt Garn fanger man saadanne Fisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Den i No. 7 af Hr. Tolstrup bebudede Lands overretsdom, som han ikke efter hans seierstolende Løfte har bekjendtgjort i Aviserne, er afsagt den 12te April sidst, og lyder saaledes: Thi kjendes for Ret Byetingsdommen, og den derefter den 30te og 31te October 1823 afholdte Udlægsforretning: bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ved Landsoverretten, betaler Appellanten F. Tolstrup til indstævnte Landinspecteur Sørensen med 25 Rbdlr. Sølv. At efterkommes a."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Byetingsdommende findes i Tillægget til Viborg, Samler N. 57 d. A. Under Udlægsforretningen har Tolstrup, blandt flere aldeles ubeføiede, mig fornærmelige Udladelser, dristig tilført Udlægsprotocollen: "Han (Tolstrup) benægtede Forskrivningernes Jndhold, og i Særdeleshed den saakaldte Forskrivning for 1500 Rbdlr., som han ikke er Reqvirenten (Sørensen, skyldig; hvilket endogsaa Reqvinu rentens Overstregelse af Navnet paa Obligationen, som er fremlagt, tyde der lig viser. Enhver begriber lettelig, at jeg ikke, til min egen Fortræd, kunde faae finde, at overstrege Tolstrups Navnunderskrift paa hans Obligation til mig for en Capital af 1500 Rbdlr., som jeg redelig har tiltalt ham aldeles fuldtallig, uden mindste Afdrag i nogen Henseende, og hvoraf jeg endnu ikke har faaet betalt det Allermindste, enten i Renter eller Capital.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Under Proceduren ved Landsoverretten, har jeg fundet mig beføiet til at yttre den Formodning: at Overstregelsen af Hr. Tolstrups Navnunderskrift: paa hans ommeldte Obligation til mig, dat 28, Juni 1818, for Capital 1500 Rbdlr. N. V. er skeet paa ulovlig Maade og af Appellanten selv. Derom yttrer Landsoverretten sig saaledes: Det maa endelig antages, at Navnet først er overstreget efter at Udlægsforretningen havde taget sin Begyndelse; thi ved sammes Jntimation den 30te Octbr. 1823, har Obligationen atter været fremlagt af Jndstævnte, tilligemed en Copie deraf, uden at Forden har gjort nogen bemærkning med Hensyn til Underskriften; hvilken først fremkom fra Appellantens (Tolstrups) Side den følgende Dag, ved Forretningens Slutning, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Da den af Jndstævnte (Sørensen) yttrede Formodning, at Underskriftens Overstregelse paa Obligationen af 28 Juni 1818 er skeet paa ulovlig Maade, og af Appellanten (Tolstrup) selv, efter Sagens Omstændigheder, ingenlunde er blottet for Grund, og derhos foranlediget, ved Appellanten selv, idet denne tildeels paa Underskrivtens Overstregelse har villet bygge sin Paastand; saa kan den af Appellanten, i denne Anledning paastaaede Mortification og Mulet, ei finde Sted i Den Sag jeg i No. 9 har tilkjendegivet, at have anlagt imod Hr. Tolstrup, for hans, mig fornærmelige Udladelser og Avisskriverier, er den 7de Mai sidst, ved Skanderborg Bytingsret, af Byfogden og Meddomsmændene paadømt saaledes: Thikjendes for Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Hr. Tolstrup har, efter No. 11, Avisen No. 184, bebreidet mig, at være mulcteret i nogle Sager (de fire i Samfund førte imod mig til een Tid og Hensigt) for Udladelser imod Sagførernes Procedure imod mig; men det er ikke saa aldeles afgjort, om jeg realiter, og uanlediget, har virkelig forskyldt det, og om ikke mine Contraparter have havt mere Skyld dertil end jeg. Saameget har jeg, ved selv at føre mine Sager, syntes at bemærke: at Procuratorer kan, og tiltager sig, uden Fare, større Friheder, til at sige Contraparten selv, upasselige Uanstændigheder, m.v., end denne gjensidig tør vove, uden at vente Mulct, især naar de kommer paa Aager-Capitelets frie Mark, hertil, hvor ingen Grovheder efterlades, imod en Udlaaner af Penge, hvorved Crediten nu har faaet en temmelig haard Sygdom. En Sully svarede engang, paa den Jrettesættelse: "Du er gal, Sully "Det kan gjerne være, svarede han: men gid jeg da var den eneste Gale!" - Gid der var ingen større eller skadeligere Aagrere, eller Misbrugere med deres Pund, end de der vove paa, at udlaane deres eneste Eiendomme, deres ved Arbeide erhvervede og ved Tarvelighed sparede Penge! Det er ingen absolut Pligt at udlaane Penge, (thi Sang, som søges frembragt ved Stokkeprygl, lyder uharmonist) heller ikke at give Aager, som Jngen er pligtig, eller giør, uden at han seer sin Fordeel derved; og Aager paaskydes, blot for at forhale Creditors Sag og Ret; see Kongl. Rescript. af 20 Juli 1792. Men alle Handlinger kan mis 2 bruges, og kun de ere de bedste, som have det mindste Feil og uundgaaelige skadelige Følger. Hr. Tolstrup har, uden Undseelse eller Frygt, bortskaffet Betydeligt og det Bedste af hans mig pantsatte Løsøre, Guld, Sølv a., efterat de, ved en foregaaende Udlægsforretning, af Overformynderiet, vare registerede og vurderede (skjøndt han i Brev til mig af 31 Decbr. 1821 har givet mig saadan Trygheds Forsikkring og subsidiair Pant: Og min Ære skal iøvrigt borge for, at Jntet af det til Dem forheftede, skal til Andre vorde for heftet ") uden endnu at have, efter Opfordring, bragt dem tilbage og tilstede, og saaledes gjør Flere!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Ved en Udlægsforretning hos ham, den 2den Marts sidst, brød han Udlægsrettens Segl, som var foresat hans Chatol, i Rettens og Fleres Overværelse, som paany maatte forsegle samme, og derpaa udkaste ham af hans Bopæls Besiddelse, og besætte den med Vagt og Paapassere Om Justitien vil lade dette, som skal være anmeldt for Øvrigheden, upaatalt, saa viser det, at Debitorer kan, uden Fare, tiltage sig store Friheder, med Tilsidesættelse af Eiendomsretten. Sligt synes at være reelle Fornærmelser mod de Paa gjeldende. Hr. Capitain v. Müller til Møllerup &c., som ogsaa, ved hans foran under No. 5 og 10 nævnte Avisskriverie, under falsk Navn, ubeføiet og uanlediget af mig, har søgt at haane og spotte, og derved skade mig, blot af den Grund, at han, som min Debitor, har behaget, ugrundet, at formere mig en Aagersigtelse, for derved at ville i slippe fra at betale mig hans virkelige, retmæssige og lovlige Skyld, efter 2de Obligationer af 1809. og 1812. Jeg har været hans udskiftende Landinspecteur ved 2de Jordegodser, m. m. Han havde min hele Fortrolighed og Tillid, og som udbredt Jordegodseier og Forhandler dermed, stor Pengemand tillige, der har megen Vittighed og Forstand, var han min Consulent i flere Begivenheder; min tilsyneladende Ven og Tjenstvillige for i mine mange og møisommelige Forretninger for ham, 1 og det er ligesaa inconseqvent at antage, at jeg i kunde virkelig aagre med ham, som at en Dværg i kan beseire en Kæmpe. Baade personlig og skrivtlig vedblev han at vise sig som erkjendtlig Ven imod mig, og aldrig ahnede jeg Aager-Beskyldning af ham, det jeg heller ikke, som heri uskyldig, kunde; men pludselig fremkom han dog dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
2) J et Brev til mig af 10de Febr. 1817, efterat have foreslaaet de Maader han fandt fordeelagtigst for sig at betale mig paa, udtrykker han sig saaledes: "Jeg giver Dem herved mit Ord, (som De kan bekjendtgjøre til min Skjændsel, hvis jeg nogensinde anvender imod Dem, denne Underhandling og de Meddelelser, som De i denne Anledning fortroer sig til mig med) at jeg ingensinde (jeg vilde foragte mig selv som malhonet om jeg gjorde det) skulle søge anden Fordeel af Deres aabenhjertige Meddelelse, end den, at nærme mig Dem paa den snareste og bedste Maade, til en venskabelig Overeenskommelse, til gjensidig Tilfredshed. Herpaa fik Hr. Capitainen ingen Svar; men han beholdt alligevel min Capital, uden Udgivt eller Uleilighed for sig. Efter hvad der er skeet, skjønner jeg ikke at Hr. Capitainen har havt virksom Jdræt til, de Facto at see efterlevet den Lov og Lære, som Kongen ved Fr. 27 Sept. 1799 85 vil have helliget og efterlevet, vel vidende, at i samme Grad, som denne Grundstøtte vakler, vil mere gaae paa Rav, og som jeg derfore, saavel for Andre som mig selv, stedse søger at fastholde. 3) J Brev af 9de April 1818, hvorved han søger Forandring af Pantet, som jeg og indvilligede, mig til største Tab og Uleilighed, siger han: De kan ellers, paa min Ære og Samvittighed, troe mig, at de andre, og saagarNisset- og Nebel=Obligationer allene ere fuldkommen betryggende. De kan slaae Lid til, at jeg hverken behøver at bedrage Dem eller vil gjøre det. - Hr. Capitainen er Militair, og hos Dem er Æren og dens Forsikkring af megen Agtelse og Vægt; men jeg har erfaret, at i mangen Debitors Mund indeholder Ærens og Samvittighedens Forsikkringer, kuns saare liden Panteværd; men her er vel og Talen om en Christen Smeds Ære og Samvittighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-22
Skulde Nogen ellers finde noget Nyttigt eller Opbyggeligt at rette, ved hvad jeg, blot upaastaaende, har yttret, saa beder jeg: 1) at de ville være deres Navne bekjendte, og 2) at de ville lade nyttig Sandhed styre deres Pennes Udflydelser, og ikke udgyde sig i blot forhadt bitter Vrede, Vittighed og Raillerie, der kun fortjener at oversees med Ringeagt; thi at skulle bekoste Notariallakter (som jeg har maattet) for at faae de uanstændige, uhøviske og fornærmende Forfatteres Navne at vide, da i slige Tilfælde, Navnskjul, er et Tegn paa en odicus Sag; og at skulle føre chicanerende, besværlige og kostbare Processer, med langtfraboende og insolvente Personer, for at forsvare sin tilkommende, ubefølet antastede borgerlige Agtelse, er, baade efter Christi Religions, Kongens og Moralens Love, formeget at forlange! Sluttelig hedder det: Gjor Ret og frygt Jngen. Og troe for Alvor, hvad Rabners Ordsprog har sagt satirisk, Ærling varer længst! Lauenhovgaard den 1ste Juni 1824. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
No. 84. Aar 1824. den 25de Junii. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Stiftstidense. Aalblad,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Nyheder fra Udlandet. Nordamerika. J Staden Washington er fremstaaet et ungt Menneske, som udgiver sig for Ludvig XVII. Alting stemmer overeens med hans Udsagn, og selve hans Ansigtstræk have en frappant Liighed med den franske Kongefamilies. Han foregiver at have adskillige Mærker, ved hvilke hans Søster, Hertuginden af Angouleme, øieblikkelig vil kjende ham. Han fortæller, at være i Stilhed skaffet ud af Tempeltaarnet, opdraget mellem Alperne og siden ført til Cuba, hvor han lærte Tømmerhaandværket og opholdt sig, indshan for noget siden kom til Nordamerika, hvor en berømt Franskmand først rigtig gjorde ham bekjendt med sin Herkomst. Regjeringen har indsendt de optegnede Data til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Spanien. J Saragossa har der været blodige Scener. Almuen raabte: Carl den Vte leve! J oprørske Plakater erklærtes Kongen for udygtig til at regiere, og Folket opfordredes til at væbne sig. J hele Provindsen var der underskrevet en Adresse til Keiseren af Rusland, hvori man forlangte Kong Ferdinands Afsættelse og Don Carlos til Konge. Regjeringen i Madrid kom paa Spor deraf, og endeel franske Tropper sendtes i al Hast dertil. Det kom til Kamp i Staden. De Konstitutionelle maatte forsvare sig i deres Huse, der vare gjort til Fæstninger, og mange franske Soldater bleve dræbte. Franskmændene søges ud, Jndvaanerne lukkede Stadens Porte, og man veed endnu ikke hvad den hidsendte General Espanna har udrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Endnu bestandig indtreffer Forstærkninger til den franske Armee, som nu er voxen til 90,000 Mand. Der menes, at Oprøret i Saragossa har staaet i Forbindelse med hiint i Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Portugal. J Madrid havde man det Rygte, at Kongen af Portugal har givet sit Folk en Konstitution, næsten som den franske. Mod Rebellerne er der endnu ikke taget nogen energiske Forholdsregler. Afskedscenen med Prinds Miguel var yderst rørende. Han omfavnede begge sine Søstre saa Alle brast i Graad, selv Kongen med. Jøvrigt var Fregatten, som havde Prindsen ombord, hele Natten før hans Afseiling omgivet af Baade, for at hindre ethvert Forsøg paa at bortføre ham, hvoraf sees, at man endnu ikke saa gandske troer paa Freden. Ballet ombord paa det engelske Krigskib Windsorcastle var yderst glimrende. Paa Dækket var reist en Throne af engelske og portugisiske Faner og Flag. Paa Stormasten hang Kongen af Portugals med Laurbær omvundne billede, omgivet af alle Nationers Flag. Marqvis Palmella- og Marqvise Anjega aabnede Ballet, der bivaantes af henimod 5000 Personer. Generalfeltmarskalk, LordBeresford, nød den Naade, at opføre en Dands med hver af Prindsesserne. - Dronningen af Portugal befinder sig 2 Mile fra Lissabon paa Slottet Qvelus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Blandt de i Anledning af de sidste Uroligheder uddeelte Æresbeviisninger bemærkes: at Ridder det Borgo di i Primo er bleven Commandeur af Undfangelsesordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Brasilien. Nationen har antaget den nye Konstitution, og Keiseren har proclammeret Brasiliens Uafhængighed. Denne Høitidelighed havde nær faaet et bedrøveligt Udfald. Hs. M. var i Skuespilhuset med hele sin Familie, en pludselig Jldløs brød ud og lagde hele Bygningen i Aske, saa Keiseren selv med Nød blev reddet. Som et Beviis paa hans konstitutionelle Tænkemaade anføres, at han har befalet de Personer, straffede, som have talt, skrevet eller handlet imod Konstitutionen. De portugisiske Tropper ere sendte hjem til Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Engelland. Den engelske Minister i Spanien Sr. A Court skal være hjemkaldt for at gaae med en vigtig Sendelse til Mexiko. Londons Kjøbmandskab har indgivet et Bønskrift til Parlamentet om Sydamerikas Uafhængigheds-Erkjendelse. Det samme er skeet fra Liverpool, hvorfra Handelen paa disse Lande er saa levende, at der siden 1822 er expederet 720 Skibe derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Sverrig. Medens Kongens Fraværelse bestyres Regjeringen af Greverne Gyllenborg, Rosenblad, Skoldebrand og Løvenhjelm. Kronprindsen er indtrufsen til Gothenborg, men da han endnu ei befandt sig gandske vel, saa vare de til hans Modtagelse foranstaltede Festiviteter blevne udsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Blandinger. Tørken varer ved i det ulykkelige Spanien. Kilderne udtørres, Kreaturene vansmægte, Sæden forvandles alt til Straa, og Jndbyggerne see en sørgelig Fremtid imøde. Hveden er mangesteder steget indtil det Tredobbelte, Olien til det Dobbelte, og Viin en Trediedeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
J Frankrig er en 15aars Pige som var under Tiltale for et Forsøg paa at qvæle sin Stedmoder ved Kuldamp, af Retten frikjendt paa Grund af sin umaadelige Dumhed!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
J Halle ere 20 Studenter blevne relegerede, 12 dømt til Fæstningsarbeide, 60 faaet Løbepas og Pro rectoren afsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Ved Coblenz har Miltbrand hos Qvæg smittet paa Mennesker, der have spiist af deres Kjød, saa Nogle vare døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Jfølge Efterretninger fra de danske vestindiske Øer, havde man ikke havt Regn der i 3 hele Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Fædrelandet. Khvn. Af den i Overeensstemmelse med det Kgl. aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals-Coursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Juli, August og September Maaneder 1824, skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne i afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 237 ; mod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 18 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
J disse Dage have to bekjendte Generalers Sønner opholdt sig her i Staden, nemlig Prinds de la Moscowa og Hertugen af Elchingen, Sønner af Marskal Ney og General Massena. De agte sig herfra til den svenske Leir i Skaane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Den nye ugentlige Dampskibsfart imellem Kjøbenhavn, Lübeck og Dobberan begynder alt i Slutningen af denne Uge. Skibet ventes paa Torsdag og gjør paa Fredageftermiddag sin første Tour herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
J Torsdags skjød i Kjøbenhavn en Underofficeer sig ihiel, en smuk ung Karl, som det heed: af Frygt for at svømme. - Som bekjendt, hængte i 1807 en Bondekarl sig af Frygt for at slaaes. (Jversens Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1824-06-25
Forrige Onsdag druknede ogsaa ved Kiøbenhavn en Dreng ved at bade sig, man fik ham dog levende op, men Kramperne indfandt sig igjen, og han døde virkelig, kort efter at være kommen op af Vandet. (S. Bl.)