Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-12-08
Mod Fattigkolonier, hvis Oprettelse hører til vor Tid Yndlingsideer, har Pastor Harms i Kiel ret eftertrykkelig erklæret sig i Kieler Beitrage 2. B. 1821. "Hvor Man endog tager fat paa Sagen, siger han, er den som Spindelvæv. Sagen er Synd; De Rige og Fattige maa leve iblandt hverandre, Herren har skabt dem alle. Den er allerede ved alle vore Fattiganstalter et Onde, at de Rig og Fattige staae paa en vis, for stor Afstand fra hverandre. Saaledes ere Fattigskoler, for saavidt de adskille fattige og rige Forældres Børn, et svagt, ilde valgt Hielpemiddel; de bidrage ret factisk til at glemme, at Gud har skabt dem alle; men nu endog ganske og aldeles at udskikke de Fattige som Spedalske. . . . - En Fattig-Colonie er Synd. Der blev endnu Fattige nok tilbage blandt de Rige. Men Fattige skal det dog være, som Man vil skaffe derhen, luttet Fattige med deres Kummer, som intet deeltagende de seer ned paa, som kun et koldt Officiantøie af Glaser forbi, - med deres Bekymring, som de ikke 1ste paa Gud, men paa deres Foged, at han skal hielpe, naar han vil, ved en gunstig Forestilling hos den allerhøieste ordnede Direction for Forvaltningen af Fattigcoloniens enliggender - med deres Gierrighed, der, under havn af Erhverveflid, maaskee, vil og maa paa enhver melig Maade, finde en Spore her, - med deres Risundelse - med alle disse og endnu flere Laster, ser især findes blandt Fattige, skulle de Fattige udskikkes, tileres, deporteres og banlyses til hverandre - bortvises sta et lidet Selskab, der gav dem Exempler, Formaninser, Kierlighed og Venskab, intet see uden Fattigdom, et høre uden Klage, intet lære uden Ondt. En saaen Fremfærd er Synd, er et moralsk Drab. Jeg hører at Man ikke vil have de slette Fattige; men de Gode vil nogen Commune sende til eder; de, J kunne bruge, ere levegne brugelige, og naar deres Bekiendter give dem det Halve af hvad J give dem, saa have de det to Gange saa godt i deres Hiem som i Eders Colonie. J Hiem et hielper Kierligheden dem at trække deres Ploug, i Co nien spænde J den Fattige selv for Plougen. - Jeg veed ikke, om denne Fattigcolonie ei fortiener at kaldes den største Misforstaaelse, der nogensinde er fremstaaet i bort Land og forstandige Mennesker har laant Øre til. Min Neistemme er denne. - J en tilføiet Erklæring stemmer Professor Twesten Pastor Harms Mening. Gratulationsraseriet begynder igjen at gribe om sig. Saaledes læses i Adresseavisen: "Gaardskarlen Jens Mauritzen Gested og Pigen Birgitte lykønskes paa deres Brylsupsdag den 23de November 1821. - Hyrekudskekarl Conrad lykønskes i Anledning af hans Fødselsdag, som var den 22de November." - "Slagtersvend Christian Lund lykønskes paa hans Fødselsdag af en Veninde. J fordums Dage var det nu og da Skik, at indlevere sine Ansøgninger paa Vers til Majestæten, hvilke som oftest gjorde Lykke, naar de ikke vare alt for desperat rimede. Saaledes strev Magister Christian Muus følgende poetiske Supplik til Frederik den Fierde om Riber Bispestol, som han ogsaa erholdt: Stormægtigste Monark, Bisp Ancher siges døde Og Riber Stift vakant. Ens Død en Andens Brød. Vil Gud, Kong Frederik, at Lykken træffer mig, Jeg ogsaa til min Død vil takke Gud og Dig." Mag. Gert Weineke, som konkurrerede med Muus, fik derimod Smæk for sin Skilling; thi paa hans temmelig korte Ansøgning: "Stormægtigste Monark, Bisp Anker siges død. Hielp fattig Holmens Præst til dette Stykke Brød." blev svaret: Ærværdig Mester Gerti Bisp Ancher er vel død; Men Du ei værdig til at nyde saadant Brød. Det er hartad utroligt, hvor uvidende den almindelige Mand i Tydskland og endmere de sydligere liggende Lande er om vort kiære Fædreland. Saaledes fortæller en af de nyeste danske Reisende, at hvis han blot havde kunnet bare sig for Latter under Fortællingen, vilde det ikke have været vanskeligt, at indbilde den uvidende Giæstgiver, hos hvem han tog ind i Goslar (endnu i det Hannoverske) at Danmark var Hovedstaden i Grønland. J Schweitz vidste Man kun om Danmark, at her er smukke Piger, i Tyrol, at alle Danske ere Hollændere (!), og i Strasborg, at Copenhagen er en Bye i Holland, formodentlig fordi Man der veed, at der er en anden Bye, som hedder Gravenhagen.