Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-08-10
Den 11 Mai holdt det sin offentlige Generalforsamling i Kjøbenhavns Universitets Solennitetssal. Madet indlededes med en skjøn Tale om Selskabets betydningsfulde Formaal og Forhaabninger af Hs. H. Hr. Hof= og Slotspræst Paulli. Derpaa forelæste Selskabet. Secretair Beretning om det danske Bibelselskabs Virksomhed og Forhold til Udlandet i Aaret fra Mai 1840 til Ma 1841. Efter samme har bibelselskabet i bemeldte Aar udbredt i Landet selv 268 Bibler og 3127 Nye Testamenter og til Udlandet 25 Bibler og 133 N. T., tilsammen 3553, og i de 26 Aar, hvori det har bestaaet i vort Fædreland, 161,470 hellige Skrifter. Et nyt Agentskab er i Aarets Løb oprettet paa Færøerne. Moderselskabet var beredt til at forøge Oversættelsernes Antal med en færøesk og lod i dette Øiemeed i Aaret 1823 trykke en af Hr. Pastor Schrøter forfattet Oversættelse af Matthæi Evange lium. Skjøndt denne Oversættelse i Henseende til Sproget var vellykket, blev den dog ikke modtaget, som Man ventede, af Færøernes Beboere; de, som kunde læse Bibelen, forstode Dansk, og det hellige Ord tiltalte dem mere i dette Sprog end i deres egen Dialect, hvis Brug siges ved sin ringere Uddannelse, at have forekommet dem som en Neddragelse af det Hellige til dagligdags Tale. Paa Grund heraf standsede dette Foretagende og det blev anseet for rigtigst, overeenstemmende med alle færsiske Embedsmænds eenstemmige Raad, at indskrænke sig til Uddeling af den danske Bibel. Af de til Moderselskabet iaar indkomne Beretninger fra Bibelselskaberne i det øvrige Land anføres om Fyens Stifts Bibelselskab, som i sidste Aar har uddeelt 7 B. og 461 N. T., at det stedse har for Øie at befordre de hellige Skrifters Læsning tilligemed deres Udbredelse. Bibellæsning i Kirker holdtes, saavidtsom Beretninger derom vare indkomne, af 8 Geistlige i Stæder og paa Landet og i Forbindelse med Catechisation af 17 Geistlige. Bibellæsning med Confirmanderne kan ansees som almindelig i Stiftet, da næsten alle Præsterne gjennemgaae et Evangelium, stundom ogsaa et af Brevene med dem. Desuden var ogsaa i flere Skoler paabegyndt Bibellæsning i Evangelierne med Børnene og for at gjøre denne Sag meere almindelig, har Stiftets nidkjære Overhyrde - i Tillid til Stiftsbibelselskabets Understøttelse, hvis Formand han er - ladet udgaae en almindelig Opfordring til Stiftets Præster og Skolelærere, om at forene sig til Jndførelse af Bibellæsning i Evangelierne og Apostlernes Gierninger i Almueskolerne. Ved Udgangen af Aaret 1840 var den allerede indført i 90 Skoler, hvor 1689 Børn deeltoge i den, og i Løbet af 1844 kunde den ventes indført i 109 Skoler, saafremt de dertil fornødne c. 2100 N. T. kunde tilveiebringes. Til dette Formaals Opnaaelse har Stiftsbibelselskabet anholdt om Moderselskabets Bistand, og dette har stillet 1000 N. T. til dets Disposition paa de sædvanlige Vilkaar i Henseende til Rabat og Credit. Men i Forbindelse med dette foretagende forberedes en Foranstaltning, der kan blive af den største Betydning for Stiftsbibelselskabets allerede kraft, fulde Virken. Bibelselskabets Bestyrelse er nemlig betænkt paa at indføre en aarlig offentlig Høitidelighed, hvorved Stiftets Menigheder kunne blive opmærksomme paa og bekjendte med Bibelsagens Fremme og Standpunkt Stiftet. Jkke uden Grund haabes derved at kunne vækkes en almindeligere Jnteresse for Bibelselskabets Gierning og navnlig at kunne vindes Bistand af Mænd udenfor den geistlige Stand, i hvilken hidtil Bibelselskabet for størstedelen har fundet sine Medlemmer; og denne Fest vil blive saa meget betydningsfuldere og skjønnere, som Skolelærer standen har ønsket at afholde en aarlig Sangfest, i Analogie med hvad der i Udlandet paa flere Steder er Skil og denne da sættes i Forbindelse med Bibelfesten. Foruden det Meget, en saadan Sammenkomst af et Stifts Præste- og Skolelærerstand kan udrette til Befordring af Jdeevexlen, kan den for Bibelsagen have den meest velgjørende Virkning, hvorfor Vi med Glæde hilse det første Exempel paa en Høitid af saa omfattende Betydning, som den, der afholdtes den 1 Juli sidstleden i St. Knuds Kirke for hele Fyens Stift. Der var en Tid - hedder det i Slutningen af Aarsberetningen – efter Bogtrykkerkunstens Opfindelse, da en Præst i Zürich ikke med Urette kunde sige: "hvorledes skal en Præst i et lidet Kald tilveiebringe saameget, at han kunde kjøbe sig et Nye Testamente, Dette var i Aaret 1522, i vore Dage kunde en gammel Neger paa Antiqua sige: "jeg er mere end taknemmelig for det, som jeg har seet i mine gamle Dage og som Bibelen har udrettet blandt os. Jeg priser Gud, at han har ladet mig leve saalænge, for at see, hvad mine Fædre aldrig saae. Jeg er en gammel Mand, med den ene Fod allerede i Graven, men jeg priser min høilovede Mester, at han endnu lod mig see, hvad Bibelen har gjort i dette Land. Jeg beder for alle Geistlige og Evangeliets Tjenere, at Gud vil give dem en hellig Aand, at de maae kunne udlægge Guds Ord eenfoldigen og forstandigen."