JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Afgangne Provstinde Krags Huus blev ved den offentlige Falbydelse kjøbt af Hr. Kammerjunker, v. Bertouch for 1101 Rd. September Maaned er og vedbliver at være blid og skjøn, men Regnen, som vi saameget trænger til, udebliver. Paa sine Steder hersker en stor Vandmangel. Qvæget maa drives 1/2 Miil til Vands, ja undertiden hentes langt borte fra til Huusholdnings brug. Cometen, der straaler paa den nordlige Himmel, tilbyder om Aftenen et ret majestætisk Syn. Overtroen, der ved slige Leiligheder pleier at drive sig Spil, har allerede indfundet sig. Den Uvidende og Ukyndige seer ikke i den en Vandringstjerne (Planet) men et Forvarsels Tegn paa gruelige Plager, hvormed Jorden skal hjemsøges. For om mueligt at give Overtroen, der i denne Lid viser sig saa virksom, et lidet Stød, være det Udgiveren tilladt at nedskrive følgende: Cometer ere Verdenlegemer, der adskille sig fra alle andre Vandringstjerner ved en dem særegen Bevægelse, der skeer fra Tid til anden paa Himmelen, hvorved de omgives sædvanligen af et svagt adspredt Lys. Disse Himmellegemer bevæge sig ikke i firkelrunde, men i lange smalle elliptiske Kredse Almindeligen ere de indhyllede udi en Taage og prydede med et langt gjennemsigtigt Skjæg. Denne skinnende Hale er overmaade lang, saa at den ofte strækker sig henud over hele Stiernebilleder i Verdenbygningen. Dens Lystribe er stedse vendt fra Solen. Jo meere den fjerner sig fra Solen jo mere breder den sig ud. Naar dens Hale er vendt imod Jorden eller vender sig bort derfra, da sees Halen i Forkortning. Man mener, at 4000 indeholdes i vor Solsystem. Man veed med Vished, at de ere bestandige Vandringstjerner, der have deres Lys fra Solen. Man kan beregne deres Løb, forudsige deres Vei og bestemme deres Gienkomst. Den som lod sig see 1759 behøvede 75 til 76 Aar, for at fuldende sit Omløb og dens Geenkomst er iagttaget 7 Gange. Den største Comet som nogen finde er bleven seet, og viste sig 1680, fuldender sit Omløb i 575 Aar og kommer ikke igien førend i Aaret 2225. Tvende andre Cometers Omløbstid har man troet at kiende meget nøie. Disse vare, den som lod sig see 1532, og den som kom frem 166, til hvis Omløb udkræves en Tid af 129 Aar. Den Comet, som i Aaret 1264 og 1556 blev iagttaget, fuldender sin Løbebane udi en Tid af 292 Aar, og vil igien lade sig see 1848. - Cometernes uventede Fremkomst og deres usædvanlige Skikkelse, har givet Anledning til Overtroe hos Uvidende, saa at de anseer dem for Ulykkes Propheter, som den fortørnede Gud havde sat paa Himmelen som Straffe riis. Ere de mørke Berdenlegemer, der adskille sig fra Vandringstjernerne blot derved, at de bevæge sig udi lange og smalle Ellipser, saa kan det ligesaa lider siges om dom at de bebude nogen Ulykke, som om nogen anden Planet, der med dem høre til Ber dens umaalelige Bygning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Jndsendt. Et par Ord betreffende Spørgsmaalet i Stiftsqvisen Nr. 64 og 65.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Spørgsmaalet synes klarligen at være kommen fra en Skolemand, der troer sig fornærmet ved at erholde 3 Læs Torv for 1 Favn Brænde, men skjøndte dette ligger klart for hver den, der vil see, saa er det dog underlig at læse, naar Forholdet sættes udfra hinanden, ved at beregne Brænde og Torv i Penge. Hvorlunde kan det enes i et og samme Hoved, at Jldebrand leveres til en Skole til Varme og Huusbrug for Skolemanden og den ham anvisende Ungdom, og saa tales om Penge Priis, Skal Skolemanden sælge sin Jldebrand, eller har han maaskee spurgt uden at tænke, Er det saa, at Tørv leveres ham gode, tørre og ordentlig læsset, og er i Stumper og Stykker, der bær Vidne om en maadelig, om ikke slet Bonitet eller og Behandling, saa formenes det Skolemanden bør være tilfreds med 3 saadanne Læs Tørv for en Favn Brænde. Finder det Modsatte Sted, saa skiønnes det at være Lovgiverens eller de Mænds Aand, som har bestemt dette Forhold, at være, at den fornærmede Skolemand har en hvid Mark at klage, let kan finde sin Ret. Han lade sine Torv, i en af Skolecommissions Medlemmers Paasyn og af 2de uvedkommende, men ærlige Mænd, syne, om de Tørv der bydes ham til Jldebrand, kan veje op, 3 Læs mod 1 Favn Brænde, betragtet i Hensigt til den mindre Nyttte, den mindre Varme, eller Drøye, maadelige Tørv, afgiver, imod gode, forsvarlige Tørv. Kan han endnu ingen Ret nyde, og det skulle være underlig, da søge han Amtscommissionen, han bevise Sandheden af sin Klage, han føre den med Beskedenhed, som det sig sømmer Fredens og Sagtmodighedens Lærer, saa kan han fuldeligen sove rolig, at de Mænd, der paager, over, at han opfylder sine Pligter, ogsaa vil finde Raad at skaffe ham sine Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Kiøbenhavn den 17de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
(Af Kbhavns Skilderie). Ved Auction paa Børsen den 13de September, solgtes: Mostade-Sukkere til 7 Mk. 9 s. Pundet, hvide Brasilie-Sukkere 8 s. 5 s. a 8 Mk. 6 s., hvide Havannah=Sukkere 8 Mk. 4 1/4 s. a 8 Mk. 5 s., gule dito 7 Mk. 9 1/2 s. a 7 Mk. 13 s., hvide Sukkere a 8 Mk. 4 1/2 s., lysebrun Kandis 2 Rd. 5 s. a 2 Rd. 13 1/2 s. Melis 10 Mk. 8 s. a 10 Mk. 13 s., Lumpen 10 Mk. 2 s. a 10 Mk. 2 1/2 s., Caffe 13 Mk. 1/4 s. a 13 Mk. 2 1/2 s., havareret dito 9 Mk. 12 s. Pundet, flade Tallerkener 5 Rd. 3 Mk. Dusinet, Formelys 7 Mk. 4 s. Pundet, Propper 40 Rd. a 52 Rd. 3 Mk. 1000de, fine Beyantsvenne 5 Rd. Dusinet, Liverpool Salt 22 Rd. a 22 Rd. 3 Mk. Tønden, Steenkalk 8 Rd. a 8 Rd. 3 Mk. Foustagen, Birkebrænde 34 Rd. 2 M. 8 s.a 35 Rd. 3 Mk. Favnen, Russisk Sæbe 1 Rd. Pundet. Alt med Hold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Lolland har havt een Død, men inger Saarede; dens Reisning og Seil have lidt noget, Skraa get intet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Cheferne for Briggerne Samsøe og Alsen have meldt mig, at de have ingen Døde eller Saarede, at Briggernes Skraag have intet lidt og deres Seil og Takkelage ubetydeligt. J hvor bekiendte end Cheferne for Briggerne Samsøe og Alsen, Premierlieutenant Ridder Grodischillings og Premierlieutenant M. Lütkens Fortjenester som Officierer ere, anseer jeg det dog for Pligt at anføre, at de viste den største Conduite og den hurtigste Manoeuvre med de Skibe de commanderede, og at de efterlode intet ugjort for at indhente den Brig, de forfulgte. Det vilde være høist ubillig, ifald jeg ikke nævnede, at Secondlieutenant Kraft, Næstcommanderende ombord i Briggen Lolland, saavel ved denne som ved foregaaende lignende Leiligheder, har opfyldt sin Tjeneste paa den ærefuldeste Maade. Det samme har jeg fuld Anledning til at sige om Secondlieutenant N. Grove, og med Maanedslieutenant Fleischers Opførsel, har jeg al Aarsag at være tilfreds. Hele Lollands Mandskab have alle uden Undtagelse opført sig med saa megen Mod og Raskhed, at det er umueligt for mig at udmærke Enkelte. Cheferne for Samsøe og Alsen give ligeledes deres underhavende Officierer og Mandskab det bedste Vidnesbyrd. Det er blot overeensstemmende med billighed at tilstaae, at Briggen Manlys langvarige Modstand, giør sin Chef Ære. Ombord i den fandtes 3 haardt Saarede; dens Skraag har lidt meget, og der findes ikke et Rundholdt eller Seil, uden at det jo er meer eller mindre forskudt" Briggen Lolland til Ankers ved Christiansand, den 3die September 1811. Underdanigst P. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
(Af Hempels Aviis. Greven af Gottorp er den 8de Sept. kommen til Altona, hvor han tog ind i det Frankske Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Bekjendtgjørelser. Nu da alle Provindsialbogsamlingens Bøger, paa nogle faae nær, som ere udeblevne, ere efterseete og ordnede til nye Udlaan saa indbydes herved Subscribenterne til at møde eller møde lade enten mundtlig eller skrintlig ved Generalforsamlingen i den Deel af Mariboe Kirke der kaldes Jomfruechoret, Tiirsdagen d. 24 Sept. om Formiddagen Kl. 11, for at anhøre hvilke Bøger der savnes og ved hvem, at see Regnskabet. fremlagt og at fremkomme med deres Andragende Stiftelsens Tarv angaaende. Da Stiftelsen, i sin nærværende blomstrende Forfatning tilbyder det skiønneste Syn, saa smigrer Bestyrelsen sig med et talrigt Møde. Det nye Udlaan begynder Onsdagen den 25de September imellem 1 og 2 om Eftermiddagen. Mariboe den 16de September 1811. Dr. Bræstrup. E. Sidenius, C. F. Schulz, Bogværge. Directeur. Casserer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Den over Hr. Capt. v. Hincheldes faste Eiendomme i og ved Nyekjøbing paa Falster berammede Auction, er, efter Begiæring udsat til Mandagen den 14de October førstkommende, Formiddag Klokken 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
For henimod 3 Uger siden er bortløben af min Tjeneste min Tjenestekarl ved Navn Jens Christensen. Ved Undvigelsen var han iklædt en lang hvid Kofte, en blaae stump Trøie med brede Knapper udi, en plettet Brystdug og Hjortelæders Buxer, af 30 Rdlrs. Værdie. Han havde Skoe paa Benene og Hat paa Hovedet, hvorom var et sort Fløiels Baand, hvorpaa stod mit Navn: Hans Larsen, hvilke Klæder jeg alle havde laant ham til et Høstgilde. Han skal ikke have været til Gudsbord i 7 Aar og er ikke forsynet med andet Skudsmaal end med sin Confirmations=Seddel. Alle og enhver Retsindig, som maatte forefinde Ovenmeldte, anmodes venligst at underrette mig derom, samt ei at huse og hæle med ham, da de ellers kan vente Tiltale og Straf efter Loven. Udstolpe den 19de September 1811. Hans Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Auctioner. Tirsdagen den 24de September 1811, om Formiddagen Klokken 11, bliver paa Falster Lands Birketing, holdt offentlig Auction, paa Beholdningen, af Hans Majestæts Tiende- og Landgilde Korn, circa Rug 300 Tønder, Byg 1200 Tønder; alt under det høikongelige Rentekammers Approbation. Det bekjendtgjøres herved. Onsdagen den 25de i denne Maaned, bliver paa Christiansminde paa Falster om Formiddagen Klokken 11, fra det kongelige Skæferie, bortsolgt under det helkongelige Rentekammers Approbation, af god Spansk Race: 28 Stkr. gamle Faar. 16 Stkr. gode Væder=Lam, 32 Stkr. Bede-Lam, 4 Stkr. Gimmer=Lam. Det bekjendtgjøres herved. Christiansminde den 11de September 1811. Orbech.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Appendix. 3 gamle Heste og en gammel Hoppe med Føll. 1 gammel Koe. 6 a 8 Sviin, Torsdagen den 26de September, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver paa Fejøe afholdt offentlig Auction i Stervboet efter afgangne Peder Hansen Böttöes Enke, over Stervboets Huus med tilliggende Vænge, samt Meubler og nogle faae Creaturer, paa de Conditioner, som ved Auctionsstedet vil blive bekjendtgiøre. Lysthavende behager til samme Tid at indfinde sig. Fejøe den 9de September 1811. Montagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Onsdagen den 25de September førstkommende, lader jeg ved offentlig Auction i min Gaard i Stubbekjøbing bortsælge: endeel Meubler og Avlingsredskaber, noget Kobber- Jern og Tintøi, i Karet, 1 holsteensk Vogn og 2de andre Vogne, i complet tosædig Kane med Tæppe og øvrigt Tilbehør, 1 Par Heste, nogle Klæder, Medicamenter, chirurgiske Jnstrumenter, Bøger, et Partie Frugt og at m.; hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved bekjendtgjøres. C. M. Koch fød Benzon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Da Selveier paa Feiøe Christian Engel er død og hans Boe tagen under lovlig Behandling, indkaldes herved enhver med 6 og 12 Ugers Varsel, som formener i dette Stervboe at have Fordring, at anmælde samme for mig Undertegnede som Skifteforvalter; da enhver skal vederfares Ret. Fejøe den 18de September 1811. Montagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Tilkjøbs. Paa Søeholt ere fede Vallesviin at faae Tilkjøbs. Rene fiirskaarne norske 6 Alens Bræder, 1 3/4 Tommer tykke, særdeles gode til Loft, for 21 Rd. Tylten, er at faae i Mariboe hos Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
Tjeneste ledig. Addresse=Contoiret i Mariboe anviser, hvor en Dreng, der har Lyst til at lære Handskemager Professionen, kan blive antagen i Lære, Bortkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
I Tirsdags sidst er tabt imellem Uttersløv Bye og Nakskov en Tegnebog med nogle fiine Knive. Finderen vilde behage at levere samme til Byfoged Schwensen i Nakskov mod en passende Findeløn; i manglende Fald bliver han straffet derfor efter Loven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-20
J afvigte Søndags Aften den 15de d. M. er fra mit Værksted bortstiaalet et Par næsten nye Vandstøvler, som tilhørte Hr. Forpagter Clausen paa Hau lykkegaard. Hvor der herom kan give mig nogen Oplysning loves en Douceur. Mariboe den 19de September 1811. J. Goldbech, Skomagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
5te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 75. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 24de September, 1811. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Udenlandsk. England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
(Af Alt. Merk og Hamb. Corresp.) London den 2den September. J forrige Uge har Hs. M. tilbragt 65 Timer uden Søvn. Han har snakket 52 Timer i et væk Cadix den 8de August. Vi vente hvert Øjeblik at de Franske skulde angribe Øen Leon. Fort Napoleons Batterie kastet hver Nat Bomber paa de spanske Kanonschalupper, som ligge ved Puntalis. Admiral Legge krydser imellem Cap Trafalgar og Cap Spar tel, og kommer ikke tilbage til Ankerpladsen her for næste Maaned. Columbic har for nogle Dage siden bragt Biskoppen af Toledo og adskillige andre Personer af Distinction til Tovira.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Den Leon den 25de Julii. J Cadix hersker idel Ulykke og Forvirrelse. Regieringen synker under Byrden af sin Gjeld og Skatten er udtømt. J 18 Maaneder har Marinen og i 5 Maaneder Armeen ingen Sold faaet; og i hvor ringe end Rationerne ere, saa faae dog Tropperne ofte i hele 5 Dage ikke samme. Man forsikkrer at Hr. Wellesley, træt af de unyttige Anstrængelser, forlanger sin Rappel. General Graham har nedlagt sin Commando, formedelst den Modstand man gjorde ham ved en vigtig Sag han vilde sætte igjennem, og fordi man overalt viste Skinsyge imod ham. Vor største Sikkerhed bestaaer i vor Stillings Styrke. Af engelske Tropper ere her kun faa. Af Spanier ere der 8000 Mand, som commanderes af General Copenas, hvem man tiltroer Talenter. Bolontairerne, omtrent 6000 Mand, besørge Tjenesten i Cadix; de ere os langt mere hengivne end Linietropperne. Spanierne have intet Krudt, uden hvad vi levere dem. Vore Soldater besørge Tjenesten, tillimed Spanierne. Naar vi sætte en Skildvagt udpostere de en tæt ved ham af blot Mistanke. Vi opføre et stærkt Værk i Torre Gordo, for at dække vor Retirade, hvis det virkelig skulde komme dertil med os. Denne Punkt bestryget Veien, hvis de Franske skulde tage St. Peter. Spanierne fuldende nu et meget stærkt Værk, 2 Atile fra Cadix, nemlig Fortet Duca, hvor vi allerede have en Piquet af 150 Mand. Spanierne vilde ikke tillade os at besætte det i Forening med dem, før General Graham truede, i Tilfælde af Vægting, at sende alle Tropperne paa Øen Leon ind i Cadix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
London den 6te Septbr. En Jrlænder er bleven sagsøgt, fordi han har levet i Ægteskab med 7 Ko net paa engang. J Forhøret tilstod han, at det var baade Synd og Skam, at see i det nordlige Engelland saamange unge Piger uden Mænd, og at det var blot af Medlidenhed, at han havde givtet sig med 7 paa eengang; men Øvrigheden har saa lidet over med ham, at den, indtil hans Henrettelse, lod ham kaste i Fængsel. Dueller begynde nu og at blive en Mode iblandt Skorsteensseiere. (Det er vel gemeent). J disse Dage vilde 2de af dem afgjøre en Æressag med et Par Pistoler i Tothfields. Det lykkedes Secundanterne at forlige dem (formodentlig ved en Pægel Brændeviin); da imidlertid den ene Duellants Pistol, der var forladt, gik af, og kastede ham uden Bevidsthed til Jorden. Forbavset over Allarmen tøflede Modpatten af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Mariboe d. 23de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
(Af Udgiveren.) Artillerie-Foureren, der for nogen Tid siden med Morderstaalet giennemborede den Piges Hierte i Guns løv paa Falster, der efter hans Foregivende havde svigtet den Troskabseed, hun saa helligen havde tilsvoret ham, faldt den 18de September Kl. 10 d. A. ved Retfærdighedens straffende Arm, som et ulykkeligt Offer for sin sværmende haabløse Kjerlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Skarpretteren fra Nestved fuldbyrdede Henrettelsen. Feltpræsten Hr. Møller ledsagede ham til Retterstedet, hvor han med Hensyn til Tid og Omstændigheder holdt en saare skjøn og rørende Tale. Efter Straf fuldbyrdelsen blev hans afsjælede Legeme lagt i en Kiste og af 16 Artillerister bragt til OnsløvKirkegaard, hvor det blev nedsænket i Gravens Skjød. Jndtil sit Livs sidste Øjeblik lagde han en sjælden Frimodighed og Aandsnærværelse for Dagen. Med Siels Fasthed og Styrke gik han sin Død imode, dog uden mindste Tegn til Frækhed eller Overmod. Stille og blid underkastede han sig Lovens Villie. Som et Fræk i hans sværmende Elskov bemærkes: Dagen førend Henrettelsen tegnede han overmande skjønt med Grønt Forbogstaverne af sit og sin Elskres Navn, flyngede i hinanden Paa Retterstedet udbad han sig som den sidste Gunstbeviisning, at en Blomsterkoest, som han havde gjemt i sin Barm, maatte, som det eneste han her i Verden havde faaet af hende, blive lagt med ham i Kisten, som og blev opfyldt. Han var en Udlænding af Fødsel, nogle og Tyve Aar gammel. J Aaret 1806 var han med i hine navnkundige Slag ved Auersted, og Lübeck. Han har været 3 Gange i fransk Fangenskab og kom endelig efter mangfoldige udstandne Besværligheder i dansk Krigstjeneste, hvor han indtil hiint ulykkelige Skridt, hvortil hans sværmende Elskov forledte ham, nød sine Foresattes Kierlighed og Den 20de dennes passerede forbi Nysted en Flaade, bestaaende af nogle 100de Seilere, som kom Vester fra og gik Sønder paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Paa Aurebollegaard bleve Løverdagen den 21de September Hr. Jørgen Mied og Jomfrue Kirstine Hansen ægteviede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Hvor farlige Tørvegrave stundom kan være for Kreaturerne, naar de ikke ere forsynede med forsvarlige Rækker, kan sees deraf, at paa Nysted Mark er i denne Sommer forulykkede 2de Køer og 1 Qvie, Et Tab, der i disse Tider, er temmelig betydeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
J den senere Tid et Prisen paa Oxekjød faldet noget. 1 Pund fra Landet kan nu faaes for 1 Mk. 4 s. 1 pr. Ænder betales med 1 Rd. 2 Mk. og 1 Gaas 1 Rd. 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Kiøbenhavn den 18de September. (Af Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
J den handespenerske Tidende læses følgende omden Mulighed, at en Comet kunde støde sammen med Jorden: Fra Neuton underrettede Verden, at Cometerne ere varige Berdenslegemer, der løbe i regelret Bane om Solen, har vel den overtroiske Frygt tabt sig, at disse Stierner skulde være Forbud for truende Ulykker; men derimod er opkommen den Frygt, at Cometerne, der bevæge sig i alle mulige Retninger, engang kunde støde sammen med en Planet, altsaa og med vor Jord; "a at en blot Nærmelse af disse store, med tiltrækkende Kraft og en uhyre vor ganske uliig Athmosphære begavede Verdenslegemer, paa Jorden og dens Beboere torde have en fordærvelig Jndflydelse. Hallen erklærer allerede Syndfloden for en Følge af Jordens Møde med en Comet. Lambert vilde vel benægte alt dette fornemmelig af den cosmologiske Grund, at den vise Almagt vel maae have indrettet samtlige Cometers Bane ordentlig, men andre anseete Astronomer, som Caplain, Lalande og s. v. modsige ham meer eller mindre. Endelig anstillede den berømte Dr. Obers i Bremen en Undersøgelse angaaende denne Gjenstand; og Refultatet er, Sandsynligheden af en Comets Sammenstød med Jorden er – 335272388 eller, af 430 Millioner Cometer, der komme Solen nærmere end Jorden, vil efter Sandsynlighed først En støde sammen med Jorden. At der maaskee ikke gives over et Par tusinde Cometer, er ingen Jndvending herimod; da de efter de hidtilværende Betragtninger stedse noget forandre deres Baner. J Gjennemsnit anmærke Astronomerne aarlig i det mindste to Cometer indenfor Jordens Bane, og derefter afgjøre nu Dr. Obers Spørgsmaalet faaledes : i 220 Millioner Aar vil efter Sandsynlighed engang en Comet støde sammen med Jorden. Men Cometens Athmosphære er langt mere udbredt, end dens sædvanlige saare liden Kiærne. Athmosphæren af den der lod sig see 1744 betegnedes f. Ex, i Gjennemsnit til 16000 geographiske Mile. Men andre ere meget mindre, saa at ogsaa Sandsynligheden af vor Jords Berørelse ved en Comet Athmosphære er 173755251 og omtrent i 8 til 9 Millioner Aar kan finde Sted. Overalt er vor Jords Achmosphære, og Cometens Hale saa fiin og giennemsigtig, at endog en Berørelse deraf, som man anseer for saa rædsom, just ikke torde være meget at frygte. Cometen fra 1770, der, saavidt man hidtil har ingttoget, kom Jorden nærmest, blev dog bestandig sex Gange saa langt derfra som Maanen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Helsingøer den 17de September. Jgaar Morges hørtes længe nordefter en Mængde Skud; henade Middag bragde tvende Kapere, 2 Brigger ind, de havde forfulgt den ene næsten 6 Mile idelig med Skud, før den vilde brase op. Jdag ere de seilede begge til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
(Af Statstidenden.) Helsingøer den 17de September. Kaperfører Robert har indbragt et Skib til Undersøgelse. Han beretter at han Natten til den 16de har været saa nær ind under Anholt at derfra blev skudt efter ham og at der, paa den søndre Side af Den, laae et Skib, som han holdt for at være et Linieskib, tillige beretter han at en engelsk Fregat og en Kutterbrig, som laae til Ankers under Wederøen, er gaaet derfra nord efter, Batteriet Deekroner den 18de September, Kaperfører Robert har indbragt til Undersøgelse et Skib, hvis Forer beretter, at der, efter en svensk Loodses Udsigende, laae ved Wingøe 2 engelske Convoiflaader, af hvilke den ene efter Formodning vilde gaae syd og den anden nord efter. Kaperfører Bendt Svendsen har indbragt til Undersøgelse i Brig, hvis Fører beretter, at han den 14de dennes har seet imellem Christiansand og jydske Kysten et fiendtligt Orlogskib, 1 Fregat og en Kutterbrig. Den 15de faae han en Convoyflaade komme ud fra Wingøe, styrende nord efter. Prisemesteren meldte samme Dag at have seet en Fregat og en Kutterbrig under Kullen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Kjøbenhavns Torvepriser den 20de September. Rug Tdn. 14 Rd. a 15 Rd. Hvede Tdn. 20 Rd. 4 Mk. a 22 Rd. 3 Mk. Byg Tdn 10 Rd. 2 Mk. a 11 Rd. Havre Tdn 7 Rd. 1 Mk. a 7 Rd. 3 Mk. 8 s. Ætter Tdn. 12 Rd. 2 Mk. a 13 Rd. 4 Mk. Byggryn Tdn 22 Rd. a 24 Rd. Røget Flesk Lpd. 8 Rd. 3 Mk. a 9 Rd. 5 Mk. Grønsaltet dito Lpdt 7 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. 8 s. Smør, Fjerdingen 46 Rd. a. 56 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
Odense den 17de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
(Af Hempels og Jversens Aviser. Det udgivne Jndbydelsesskrivt til den offentlige Examen i Odense Kathedralskole, som er begyndt den 16de d. M., indeholder: "Gamle Efterretninger om Fuglse-Herred i Lolland af utrykte Haandskrivter, 2det og sidste Hefte, af Hr. T. Trojel, forhen Overlærer ved bemeldte Kathedralskole, nu Rector ved Fridericia lærde Skole."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-09-24
J de Aalborger Aviser advarer en Mand dem, som maatte ville fæste hans afskedigede Tjenestepige, at forsyne sig med Doctor Attest, hendes farlige Svaghed betræffende, for ikke at blive ført bag Lyset som han. – Denne Forsigtighed kunde overalt disse Tider gjøres fornøden, især for dem, der fæste Ammer. Galt nok kan det være, at en Mand bliver ført bag Lyset; men ulykkeligere ere Følgerne for et spædt Barn.