JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-09-01
Den 8 huj. Eftermiddag imellem 2 og 3 haver mand udi de gandske Nederlande, Engelland, en deel af Franckerige, og langs den gandske Rin Strøm, et stærk Jordskielf fornummet, hvilcke dog icke paa allestæder, lige stærck været hafver, thi paa mange stæder skal ingen Skade været skee, og derimod paa andre stæder gjorte temmelig Skade paa Kircker, store Bygninger, og Skornsteene; Udi atskillige Kiøbstæder hafver Klockerne ved den store Bevegelse af sig self begynt at slaa og Ringe, hvorofver Folcket i Kiøbstæderne megit blef forfærdet. Gud bevare sin Christenhed for videre Ulycke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Kiøbenhavn. Udi denne Maaned haver Hans Kongl. Mayestet et Forbud Allernaadigst ladet publicere paa Søe-Folckis Værving i Kiøbenhavn uden Kongl. Tilladelse, dateret den 11 Octobr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Den 6 hujus haver mand det første Skib, som paa den nye Holm lige over for Toldboden er bleven opsat, fra Stablen ladet afløbe, hvilcket skal føre 110 Stycker, og blef kaldet Dannebroge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Den 12 haver Hans Kongl. M. ladet Jnfanteriet, som ligger her No. 74. i Siæland, ved Fugle-Standen. mynstre, og med trende Salver Mynstringen besluttet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Den Hollandske Convoy er for faae Dage fra Holland udi Sundet ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Fra den Danske og Svenske Convoy, kommendis fra Franckerige, haver mand i Forgaars bekommet efterretning ved et Skib, som ved Jndgangen af Canalen var geraaden fra Convoyen, at samme Convoye var lyckeligen kommen igiennem Canalen, og ellers ingen anden Forhindring hafd end af contrari Vind, saa at mand den gandske Flode hver Time udi Sundet er forventende. TydskAagaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Tydskland. Lyneburg. Endeligen er den Slutning om Laugenis Misbrugs Afskaffelse, som paa Rigs-Dagen til Regenspurg er bleven publiceret, nu i disse Lande ved en offentlig Forordning af alle Prædicke-Stoele, bleven aflæst, og forkyndet, bestaaen dis udi følgende Articler. 1. Skal den Misbrug gandske afskaffis, at
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
naar en fremmed Karl som sit Haandværck ærlig lært haver, ey skal give 100 Rixdlr. og meere til Lauget, førend hand maa blive Mester, som ellers hidindtil brugeligt været haver, hvorved de fleeste i begyndelsen gandske er bleven ruineret, og endda Lauget af bemelte Penges oppebørsel, er forbedret, thi de andre Mestere dem ickun forbanqverede. 2. Og eftersom hidindtil
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
de unge Mestere med Mesterstycket, efter gammel Sædvane, baade Penge og Tiden derover spilt haver, og aldrig en Skilling derfor igien kunde bekomme, saa tilladis at enhver et Stycke maa giøre efter sit Haandverck, som kand være brugelig og til at selge tienlig. 3. NaarMesterstycket er bleven døgtig kiendt, og den Unge sit Haandværck vedlig lærdt og sig ellers vel forholt, haver, skal Mesterne hannem ey benægte jo at maatte komme i Lauget. 4. Det samme skal ogsaa være sagt om Konstnere. 5. Lære-Drenge skulle ogsaa, naar de deris Lære-Aar. udstaaet haver og døgtig kiendt at antagis for Svenne, for Penges spilde, Drick og andre uskickelige Paaleg, være forskaanet, ey heller skal Svennene, Drengene straffe med Mulc. 6. Og endelig naar Laugene tilsammen kommer, skulde 2 Raadmænd forordnes, som ved Forsamlingen skulde være nærværendis, paa det at alting ordentlig og skickelig skulde til gaa. Ober-Rinstrømmen. Saa snart Monsr. le Marschal de Lorges bekom Kundskab at de Allieredis Armee sig hafde fordeelet, og en Deel der udaf var gangen for det Bierg Slot Ebernburg, lod hand den 11 hujus slaa en Broe over RjnStrømmen til Hagenburg, hvorover den gandske Armee marscherede, den 14 kom Armeen til Berghausen, og den 15 til Bilfertingen, derfra hand nogle Detachementer udskickede, fordi hand bekom Kundskab at Marggreven af Bareith hafde detacheret Administratorn af Virtenberg Hertug Friederich Carl med 4 Re Regimenter Cavalleriet fra Armeen til at bedecke det Virtenberger Land, og Marggreven af Bareith følgede med den heele Armee. Den 16 commanderede Marschallen af Lorges General Leuten ant de Chamilly og Msr. de la Breteche med et Detachement imod den Stad Pfortzheim, hvorudi laae 500 Mand, hvilcken Stad de paa discretion indtoge og giorde Guarnisonen til Krigs-Fanger. Jmidlertid avancerede Marschallen af Lorges med den gandske Armee; ved bemelte Pfortzheim mødte hannem Msr. de Veille, som sig fra et Parti Hussarer lyckeligen og fordeelagtig retireret hafde, og bragte Kundskab hvor Hertugen af Virtenberg samme Tid stod. Den 17 detacherede Marschallen af Lor ges Monsr. de Magel med 400 Heste om Fienden at opsøge, og hand self marscherede efter hannem med 4 Dragoner Regimenter, hvilcke Marschallen gaf den Efterretning at holde sig skiult, om de Virtenbergiske disbedre at overfalde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Le Comte de Hallard marscherede iligemaade med den heele Armee Fod for Fod ad Pfortzheim og leyrede sig bag en Skov. Hussarerne som af Hertugen af Virtenberg blef udskicket til at recognoscere, lod sig samme Tid see, Monsr. de Magel bekom Ordre at angribe dem, som hand og gjorde, Hussarerne stod sig tapper, indtil de faae de 4 Regimenter Dragoner ankomme, da begaf de sig paa Flugten, og bragte Administratoren alt forsilde Tidende om de Franskes Ankomst, hvorpaa hand med stor Bestyrtning af Ordre at opsidde til Hest, hvilcket med saadan Confusion skeede, at enhver ickun søgte at frelse Livet, efterladendis de Franske deris Bagage, og ald hvis de med sig førdte, og tilmed en temmelig Summa af Penge, hvormed Tropperne den følgende Dag skulde afbetalis. Udi deris Flugt blef de af en temmelig stor Aae seconderet hvilcken forhindrede de Franske at forfølge og i den første Furi at nedhugge dem. Jcke dismindre fand de Franske endeligen passage at komme derover, og forfølgede dem siden over halfanden Mil, de bekom mange fangne, iblant hvilcke de fornem miste var Administratoren self og den Bayriske General-Major Søyer sambt ald deris Bagage og den førstis Sølf Taffel. Disse begge høye Fanger blef til Strassborg henført. Derefter haver de begyndt at Aaaaa 2. plyn nem trette Tid skal have advaret at den Fiendlig Flode var saa stærk til Søes, hvorover hand er bleven afsat, og hans Charge til Monsr Arnout Jntendant over de Kongel. Galleer confereret. Men saasom Hans Mayest. bemelte Monsr. de Bonrepos siden nomineret, haver til den Ambassade udi Danmarck, i Monsr. de Mortangis Sted, saaformeenis at hans forseelse icke haver været af synderlig Importantz. Kongen haver sig til Fontainebleau med det gandske Hof diverteret, Kong Jacob af Engelland er med hans Gemalinde, efter skeede Jnvitation iligemaade derhen kommen. For den store Misvext overaldt i dette Rige, haver Hans Mayest. givet Ordre at kiøbe en stor Qvantitet Korn-Vahre i Barbarien, Jtalien, Øster-Søen og andre Pladser, uhindret dette, er mand sig alligevel en Dyr Tid forventendis. VinHøsten haver ogsaa ickun værit slet og af ringe Viin. Af Auvergne forløber Undersaatterne igiennem Rousillon ad Spangen, og det af den befrygtende Hungers Nød. Udi de Provintzer Li moge og Clemont døer Folcket i mangfoldighed bort, som af den ringe Spise, de nødis at æde, skal foraarsagis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Hans Kongel. Høyhed, Arve-Printzen af Dannmarck, er fra Bourdeaux langs Søe-Kusterne henreyst, og beseer alle de Kongel. Søe-Havner; til Rochefort og paa alle de Stæder hvor Hans Kongel. Høyhed henkommer, bliver hand med stor Æris Bevisning imodtaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Af Piemont haver mand bekommer Tidende at Monsr. de Cattinat, med andre fleere Officerer, til Pignerol var ankommen, men Pudviant haver hand icke kundet bringe der udi, thi Fienden ald passagen stærck besat haver. Hertugen af Schomberg ødelegger med 3000 Ryttere alle Dahlene som ligger omkring Susa. Voris Tropper befinder sig for svag at forhindre hannem. Mand befrygter sig endnu til Pignerol for en Bombardering.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Engelland. Hendis Mayest. haver over 20 Commissioner for Kapere uddeelet, som deris Andeel af Priserne skulde nyde ligesom de udi Franckrige. Hendis Mayest. Dronningen haver ved en Proclamation Parlamentets-Forsamling til den 4. Novemb. udskrevet, til hvilcken Tid alle Parlaments-Lemmer anbefalis at møde. Dronningen med hendis Raad haver besluttet at beholde 25000 Matroser Vinteren over i Tienniste. Hendis
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Mayest. haver Hertugen af Glocester, som er Printzen af Danmarcks Søn, til Kensington ladet til sig komme, og hannem en Kaarde paa 800 Rixdalers værdie self anlagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Polen. Mand har i Aar igien talt megit om at Kaminieck skulde beleyris, men det gick i Aar, som ved de forrige, thi Armeen kommer gandske silde i Marcken, og førend alle Tropper sig conjungeret haver, er den beste Tid forløben, at Veyret icke meere tilstæder nogen Beleyring at forretage. Dog paa det Campagnen icke frugtløs skal afgaae, haver mand et Stæd kaldet Janieck, ved en Pas liggendis, fortificeret, hvorved Kaminieck kand bloqveris. Tartarerne haver den Festning Sorock beleyret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
En Deel af Armeen er derhen marscheret, om samme Plads at succurere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Spanske Nederlande. De Brabandiske Stænder haver Chur-Førsten af Bayren til Krigen 1200000 Gylden bevilliget. Den store Leyer ved Gavre under Chur-Førstens Commando er decamperet og Cavalleriet udi deris Forfrisknings Qvarteer henreist, hvor de saalenge skulde ligge, indtil Monsr. de Luxemburg sin Armee i Vinterqvarteerene lader marschere. Dixmuyden og Veurne ere bragt i god Defensions-Stand, den første skal endda være bedre fortificerer end den anden, i en hver af disse Stæder skal en Guarnison af 4000 Mand Vinter over ligge, og i Flandern ved 30000 Mand blive indqvarteret. 12 Regimenter af
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
de sidste ankomne Engliske ere igien bleven indskibet, som ad Engelland skulde transporteris. Jmellem den 7 og 8. lod Monsr. de Boufleur og Monsr. de Montal, som med 16000 Mand paa hinside af Charle Roy var ankommen, 4 Batterier opkaste, og en Trencheeimod Enden af den høye Vey ved St. Marcinets Portladet giøre; den 8 var Batterierne færdig. Den 9 begyndte de Staden af tvende Batterier at beskyde, og af et at bombardere, med hvilcke den 10 indtil den 1 om Middags Tid blef continueret, Marschallen af Luxemburg camperede imidlertid med den største Deel af Armeen ved den Flod Hayne. Den 10 stod den gandske Allierede Leyer ved Waterlo og begyndte samme Dag imod Genappe at difilere, hvilcken hastige Marsch mueligen nødte Monsr. de Boufleur at opheve Bombarderingen. Hand haver dog over 2000 Bomber udi Staden indkastet, Under-staden er gandske opbrændt, men i Over-staden ickun Gouverneurens Huus. Alle Magazinerne er bleven ubeskadet, og ickun faae Soldater af Bomberne ihielslagen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Holland. Den 6 hujus er Kongen af Engelland udi den Haag igien ankommen. Samme Aften bekom Hans Mayest. fra Chur-Førsten af Bayren den Efterretning, at Msr. de Boufleur med en stærk Armee for Charle Roy var ankommen, hvorfor Hans Mayest. den følgende Dag om Morgenen til Bryssel afreiste. Hvor Hans Majest. med Chur-Førsten holdte Krigs-Raad, og overgaf hannem det Overcommando, reyste saa straxen derfra herhid, og saa snart Krigs-Estaten var sluttet, gick Hans Mayest. til Skibs ad Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Den Estats Minister Hr. Hopp, haver bekommet Ordre at begive sig til Danmarck igien. Jtalis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Jtalien. Rom. Paven haver endelig tilladt, for Commerciernis Befordring, alle Kiøbmand, Christne og Jøder, som sig til Civita vechia vil sætte, fri exercitium Religionis, dog icke offentlig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Venedig Den Beleyring af den Stad Canca udi Candia, haver haft en slet Udgang, thi General Capitainen Mocenigo haver samme Stad maatte forlade, og med 3000 Mands forliis, af Morea henseilet; Aarsagen bliver endnu ubekiendt, uden at mand vil sige, at de mange Slags fremmede Tropper, som ere ved Armeen, skal have skyld, at hvilcke nogle 100 er overløben.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Mayland. Den Spanniske Krigs Flode 18 Krigs-Skibe, 4 Brandere, 4 Palander og 29 Galleer, ere til Final ankommen, og der 1800 Spanniske Soldater udskibet, derfra er Floden til Genua henseiglet, paa Veyen optog de et Genuesisk Skib, kommendis fra Marsilien, som med Fransk Gods var beladen, og hafde 10000 Dubloner for Guarnisonen af Casal med sig; Pengene blef straxen confisqveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Piemont. Hans Kongel. Høyhed er lyckeligen her i Staden af Delphinaten tilbage kommen, men befinder sig af en Feber megit incommoderet. General Palffistaar med sin Armee til Veillane og holder Pignerol gandske bloqveret. Armeen som udi Delphinaten værit haver, ligger til Stafferda, de haver de beste Passer vel med Mandskab besat. Ellers siges at Armeen udi Delphinaten skal have ved 400, være sig Kiøbstæder, Herre-Gaarde og Lands Byer afbrent, over 200000 Tønder Rug og Hvede, bortført, foredet eller forbrendt, og over 50000 stycker væg og Bæster af Landet bortdrevet, dislige Vinbiergene fordærvet. Barcellonette ved Jndgangen af Delphinaten, er med 3000 Mand bleven besat. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-10-01
Den Kæyserl. og den Hollandske Envoye, haver Forsamlingen til Baden hver sin Memorial indgivet, og sig derover beklaget at de Svitzerske Tropper ved Namurs Beleyring det meste giort hafde begierendis derfor absolutte en ret Neutralitet, ellers skeer de Allierede af de Svitzerske Cantoner meere Skade end som de var virckelig med dem udi Krig begreben. Det samme haver og Kongen af Spannien foredraget, og dennem derhos ald Tilførsel forbudet, eyheller den Aarlig Pension at lade betale. Keyseren haver iligemaade KornVahrenis Tilførsel, forbuddet. Hvilcket udi tilkommende Aar, formedelst den store Misvext her i Landet stor Elendighed vil foraarsage. Deds-Fals. Arve Printzen af Brandenborg-An spaa Christian Albrecht, som førstkommende Paaske Regieringen sig skulde have antaget, er til Franckfurt ved Meyn, af en hidsig Feber Sallig udi Herren hensovet. Den Salig Herre var en Prinz af 18 Aars Alder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Kiøbenhavn. efter Hans Kongl. Mayst. Allernaadigste Befalning, er udi denne Maaned et Patent om den almindelige Høyeste Ræt for tilkommende Aar 1693, som skal begyndis den 3 May, publiceret, dateret den 29 Octobr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Den 4 er fra Hans Mayst. af store Brittannien og de Herrer General Stater af de foreenede Nederlande, Hr. Pensionarius Hoppe, Envoye Extraordinaire, her ankommen. Den 8. begaf Hans Kongl. Mayst, sig herfra til Frederick No. 75. borg, hvor hand sig med Vildsvin-Jagten diverterede. Dend 9. er det Ost-Jndiske Compagnies Skib, Christianus med en god Wind af Sundet gaaen til seyls ad Ost-Indien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Den 14. er den Slessvig Holstenske Land-Ræt til Rensborg bleven begynt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Den 19. er Hans Excellentz Hr. Geheime Raad von Plesse, her igien ankommen. Her til Hofve og ellers udi Staden forlyster mand sig ofte med Assembleer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Tydskland. Hans Høy-Førstl. Durchl. af Sverin, er med en anseelig Følge reyst til Hamborg, hvorfra hand sin ReyBbbe. Reyse videre ad Holland hafver fortsat. General Major von Halberstadt, Commendant til Sverin, en Mand af stor Berømmelse, er salig udi Herren hensofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Hannover. Udi disse Lande farer mand med Værvingen meget ifrige fort, og skal foruden de gamle Regimenters Recrutering, endnu 4 ny oprettis. Til Hans Høy-Førstl. Durchl. Jndtog, bliver et meget skiønt og konstigFyrværck forfærdiget. Arve Printzen er lyckeligen og vel fra Brabant hiemkommen. Jblant, Voris Tropper udi Ungarn grasse rer nogen Svaghed, som af Luften foraarsagis, hvilcken de icke kand fordrage, og er General-Major Sommerfeldt og Brigadier Vitris sammestæds ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Til en Kopskats udgifvelse, er Øfrig heden paa Landet og i Stæderne anbefalet, paa alle Borgere, Bønder, Handværcks-Karle, Tienere, Piger og Børn, en rigtig Fortegnelse at indgive. Ofver den store Mæn de Korns Udførsel til Rinstrømmen, begynder det her at blifve heel dyrt, hvorfore Visiterere ere forordnede at ofversee og aabne Kornhandlernis Packhuuse, og sætte en vis Pris derpaa, paadet den dyre Tid nogenlunde kand forekommis. Pfaltz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Den Allierede Armee er nu gaaen i Vinterqvarteer, General-Staben forblifver til Eslingen, hvor Marggrefven af Bareith sig og befinder; en Deel Regimenter er fra Neckar-Strømmen indtil Heydelberg saaledis indqvarteeret, at de udi nogen Nødfald, paa en kort Tid kand forsamlis. De Hessiske Tropper forblifver i Vetterau og de omliggende Stæder, Franckfurt eller Mæynz i Nød at undsætte. Og som de Franske belegger deris Fest ninger med store Gvarnisoner, hvor ofver mand sig noget befrycter, saa er og udi Heydelberg en stor Gvarnison paa 4 eller 5000 Mand indlagt, og blifver stærck paa samme Stæds Fortification arbeydet. De Saxiske Tropper er til deris Land marscheret; De Svenske er og gaaen til deris Vinterqvarteer. De Franske hafver alle Landsbyer paa denne side Rjnstrømmen ansagt, hver 1.2. 3. 4. 5. indtil 15 Mand udi tilkommende Fældtog at levere, hvorved en Magt paa 13000 Mand, kand tilsammen bringis. De fattige Undersaatter til Speyer, Vorms og Franckendal, som i deris forbrændte Huuses Kieldere sig opholdte, hafver de Franske ansagt, icke alleene Huusene og Kielderne at nedbryde, men og samme Stæder gandske at forlade. Ober-Rinstrøm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Den Franske Armee, som under Monsr. de Lorges i Aar ved Rin strømmen agerede, hafver sig fordeelet, og er saaledis i Qvarteer paa Hundsrycken, ved Moselstrømmen og i Fæstningerne forlagt, at den paa nogle Timers Tid, ved Canoners Løssning fra et Stæd til et andet sig kand forsamle. Udi Philipsborg ligger 8000 Mand, i Lan dan 4000, uden for Staden ved Canalen udi Baraqver 6000, hvoriblant 2000 Jrrer udlæst Folck, i Lautern 4000, og i de andre Stæder efter Proportion. De foregifver, ved indfaldende Frost et stort Anslag, at udføre; Og om endskiønt Franck. furt og Mæyntz sig meget befrycter, saa troer mand, at det allerne vil gielde det Vyrtenbergiske Land, som ey vil betale de af dennem begierte 500000 Rixdaler, og agter at indbryde ved Caluw, hvorhen Margrefven af Bareith 6 Regimenter commenderet hafver Fiendens Forsæt, som mueligt, at forhindre; Og er en stor Deel Bønder opbuden, Skovene imod Neckar-Mynde og Rohrbach ved Biergene at forhugge, hvorved Veyene kand blifve tilsperrede ligesom det skeede 1689, paa det de icke saa lættelig skulde indbryde. De Franske ere sindede at giøre Keysers lautern til en Hofvet-Festning. Ebernburg lader de og udlegge, og eftersom adskillige Bierge derfor maa bortføris, saa blifver der sammestæds udi Vinter et tungt og møysommeligt Arbeyd for den fattige Land-Mand. Neder-Rinstrøm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
De Franske af Mont-Roral hafver dette Neder-Stift ansagt, at betale den udskrefne Contribution, og hvis icke, vil de dette, saavelsom det Over-Stift, alligevel det sin Andeel hafver betalt, legge udi Aske. De fleerste Brandenborgiske og Neu borgiske Regimenter, blifver i dette Stift indqvarteret. Mand hafver her Tidende indhændet, at de Franske under Marschall de Boufleur med et stærk Corpus til Hillisheim ved Mosel skal være ankommen, og tilmed gifvet de indqvarterede Ordre, at marschere, og siges at hafve et vaagende Øye paa den lille Stad DueBbbbb. 2. Dueren, hvorudi skal være et stort Magazin og en deel indflyttet Gods.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
De Brandenborgiske ere derofver beordret at holde sig parat, og haver tvende Partier paa 280 Heste ad Mosel udskicket, Kundskab at indhente. Ellers blifver forsickret, at langs Mosel indtil Mont-Royal er ofver 20000 Franske indqvarteret, og marscherer endnu daglig meere Folck derhen, hvorofver mand ved Rjnstrømmen udi tilkommende Foraar, om icke før, et tilig Feldtog hafver at forvente. Ellers slutter mand, at deris første Anfang skal være paa Coblentz at Bombardere, eftersom Veyene imellem forbemelte Stad, og Mont-Royal blifver repareret, Hvilket foraarsagis en stor Flytten og Flyen fra Landet til de faste Stæder. Til Cøln hafver Magistraten ladet forbyde, uden deris Tilladelse, icke en Skeppe Korn at bortselge; Saa er og befalet, intet Brændeviin af Korn at brændis. Elsas.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Her i Landene forsamler sig en tredie Deel meere Folck tilsammen, end udi forgangen Aar, og tales om et stort Forehafvende ved Rjnstrømmen; Saa er og Ordre udgifven, nogle Regimenter at oprette. Baade i Ober-og Under-Elsas blifver 1700 Mænd til Hest af Adelen værfvet, saa skal ogsaa Adelen udi Strassborg gaae til Felds. Ofver det gandske Land er den siufvende Mand opbuden, hvorved det unge Mandkiøn indtil 40 Aar blifver opsøgt og og borttaget, som hos LandManden er stor Beklagelse foraarsager; Samme Opbud kand giøre en Armee paa 30000 Mænd. Alle Stæder blifver med Krigs Folck, saa vel til Hest som til Fods opfyldt. Udi Strassborg staar ogsaa nogle 1000 Mænd Cavallerie, og er ofver alt til Marsch færdig, saa er og sammesteds en stor Mængde af alle Slags Krig-Tilbehør indskibet, og 12 eller 13000 Peltz-Kioler forfærdiget, som de Soldater skal klædis med, hvilcke mand vil bruge i Vinter imod Tydskland. De Formuende Borgeris Sønner udi de Lottringeske Stæder opretter, nogle 10 Mand, nogle heele, og nogle halfve Compagnier til Kongens Tieniste, ofver hvilcke de blifver sat til Officerer. Kongen hafver tracteret med adskillige Jøder udi tilkommende Feldtog 30000 Heste at forskaffe, og for hver Hest paa 18 Haandbreds høy 30, paa hver af 16, 25 Pistoh. ler at betale.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Vien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Vien. Til det Keyserlig Hofs største Fryd, er den 28 Passato om Morgenen Klocken 5 Chur-Førstinden af Bæyern med en ung Prinz forløst, som same Aften udi Kæyserens og de fornemmeste Adels Nærværelse af den Pafvelig Nuntio er blefven døbt, og udi Daaben kaldet Josephus, Ferdinandus. Leopoldus, Anthonius, Franciscus, Cajetanus, Johannes, Adamus, Simon-Thadæus, Ignatius Joachimus og Gabriel; Den Romerske Konge, og den Spanske Gesandt udi sin Principals Nafn, vare Faddere. Den til Freds Tractaterne forordnede Engliske Ambassadeur, Lord Paget, er her ankommen, og hafver ofver 100 Personer til sit Følgeskab antaget, og alligevel at Tørckerne foregifver, endnu et Feldtog at udholde, førend de vil indgaa nogen Fred, saa hafver hand dog alligevel bekommen Pass fra den Store-Vezir, og staaer med 8. Skibe reysefærdig, at begifve sig her fra ad Belgrad. Den Hollandske Ambassadeur, von Hemskerck, er sammestæds meget venligen undfangen: hand hafver været hos denStore Vezir til Audientz og sin Instruction ofverlefveret. Hans Keyserlige Mayest. hafver General Heusler, for hans lange og troe Tieniste, til en Rigs Grefve ophøyet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Efter de Svabiske og Franckiske Stænders idelig Anholdelse, skal Hans Durchl. Prinz Ludvig af Baden, udi tilkommende Aar commandere Hofvet-Armeen ved Rin strømmen, og Hertugen af Croy derimod hafve det Ofver-Commando udi Ungern. Fra Pafven er en Vexel paa 6000. Gylden ankommen, som paa Petervaradeins Fortification skal anvendis. General
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1692-11-01
Vagtmester Truchses, er udi Ungern ved Døden afgangen.