JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-20
Dritte und lette Bekanntmachung. Glaubiger, Schuldner, Pfande und sonstigen Sachen-Jn haber des Cridars Matz Matzen zu Tinnum hieselbst, haber, sich, bei Vermedung geseslicher Folgen, innerhalb 12 Wochen, beim hiesigen Professions=Protocolle gehørig anzugeben. Sylter Landvogtey den 8 Januar 1823. M. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
No. 27. 52 Aargang. Fyens Stifts. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 21 Februar 1823. Jndhold. Krigsudsigter. Spanien (Fortets Jndtagelse ved St. Urgel. Forsvarkanstalter i Madrid). Frankerig (Finantsministerens Lov=Udkast. De Deputeredes Adresse). Storbrittannien. Sverrig (Rigsdagens Takadresse ikke antaget)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
De græsketyrtiske Anliggender. Blandinger. Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Kan Man troe den Londoner Koureer, vil Lord Sommerset snart vende tilbage med uforrettet Sag fra Madrid, hvor alle hans Forslag til enten at forebygge eller kun bloat opholde Krigen intet Gehør have fundet. Efter et andet Blad skal Hr. Canning helde til en liberalere, Hr. Peel derimod til den modsatte Side i Kabinettet, og der taleom Hertugen af Wellingtons Sendelse til Peters, borg. Alt den 23 f. M. har Cortes bemyndiget Regjeringen til at lukke de spanske Havne for Skibe og Varer fra slige Stater, som ophæve de venskabelige Forhold til Spanien, og ligeledes unddrage dem de tilstaaede, Begunstigelser i Handelen paa Cuba.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Foruden de allierede Magters Cirkulærdepescher og øvrige Noter, meddeler Petersburger Tidenden endvidere en hidtil ubekjendt Depesche til den russiske Charge d'Affaires i Madrid, dateret Verona den 14 Novbr. 1822, hvori han forberedes paa den forudseete Jndvending fra den spanske Regjerings Side: at Konstitutionen af 1812 ved Traktaten af Welitiluli er garanteret af Rusland (see, Avisen Nr. 16). Denne Gjendrivelse gaaer ud paa, at dengang bemeldte Traktat blev sluttet, befandt Ferdinand VII sig i Fangenskab; da der altsaa ikke gaves nogen anden Autoritæt i Spanien end de i Cadix forsamled Cortes, og det var nødvendigt for Rusland, som dengang rustede sig imod den fælleds Fjende, at forene sig med Spanien, maatte det følgelig underhandle med Cortes, og saaledes erkjende og garantere den til Fædrelandets Bedste oprettede National Regjering. Men denne kunde allene ansees for provisorisk og betinget af Kongens Samtykke, saasnart han blev frie. St. Petersburger Kabinettets Garantie kund derfor heller ikke være andet end provisorisk og betinget, hvilken Forbeholdenhed dog ikke behøvede udtrykkelig at nævnes, da den flød af Tingens egen Natur. Da Kongen ved sin Tilbagekomst afskaffede Cortes, beraabte ei heller hverken Spanien eller Rusland sig paa hiin Gaarantie, Spanien ikke, fordi det saae sin Konge udøve en Magt, hvis Legitimmitet ikke kunde bestrides, og Rusland ikke, fordi det i saa Fald havde tilegnet sig en større Magt end Kongens, og fra det Øieblik af har altsaa Keiseren anseet en Erkjendelse og Garantie, der blev givet lunder Omstændigheder, da den var nødvendig, for Nul og Intet. Men selv antaget, at denne Ugyldighed ikke existerede, saa er Rusland altfor oprigtig og venskabelig findet imod den spanske Nation til, at nogen Traktat kunde lade det ønske en Regjering forlænget, ver har ført alle Anarkiets og en blodig Revolutions Ulykker over et saa agtværdigt Folk &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Spanien. Fortet ved St. Urgel har endelig overgivet sig til Mina, og Ramagosa maattet forlade det af Mangel paa Levnetsmidler. Man begynder nu endog, efter en Skri i velse fra Bourg=Madame, at frygte for et Besøg af Mina paa den franske Grændse, uanseet en Proklamation af General C. O'Donnel, hvori han meddeler sine Soldater, Kongen af Frankerigs Tale i høitravende Phraser som i denne: "Vantroens og Rebellionens Herredømme er forbi i (hvorfor ikke tilføie: Overtroens og Munkenes vil begynde?) Den værdige Chef for Bourbonnernes ophøiede Dynastie har fra Paris slynget den knusende Lynstraale &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Det bebudede Manifest fra Regjeringen i Madrid kan nu ventes med hver Dag, og skal blive af nok saa eftertrykkeligt Jndhold, som det af 1 Januar 1819 imod Bonaparte. Generalerne Morillo og Zanco del Valle have forlangt at ansættes som simple Soldater imellem de Frivillige, der have tilbudet sig at drage imod Fjenden. General Ballesteros har derimod forlangt atter at indtræde i Statsraadet, efterat han ganske har opfyldt Hensigten af sin Ansættelse som Generalkapitain, med at organisere Hovedstadens Forsvarsanstalter. J sin Beretning derom til Krigsministeren melder han, at Tropperne ere slagfærdige paa første Vink, og at den eneste Vanskelighed, der er mødt ham, uagtet mange Officerer ere ansatte langt under deres Grad, har været at overtyde dem, som bleve tilovers, om at der ingen Post var tilbage for dem. Hele Garnisonen - vedbliver han - kappes i Jver og Mod, og jeg kan forsikre Deres Excellenz, at havde Faktionisterne end naaet Madrids Porte, maatte deres Anstrængelser dog være strandede paa saa mange tapre Borgeres Kjekhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
De nyeste Breve fra Madrid tale ellers om en Forbindelse imellem de Moderate og de saakaldte Communeros, i hvis Følge det nærværende Ministerium skulde afgaae, og et nyt dannes, som skulde indlade sig i Underhandling med Engelland og Fredens Vedligeholdelse, og til den Ende foreslaae Modifikationer ved Konstitutionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Ved en Revne som den 8d. blev holdt over nogle Garde regimenter paa Thuilleriernes Plads, forhindrede det ustadige Veir Hs. Majestæt fra selv at møde. Derimod kom Monsjeur, ledsaget af sin Søn, Hertugen af Angouleme, og holdt en Tale, der begyndte saaledes: "Mine Herrer, det vilde være til Unytte at tale til den Kongelige Garde om Mod, Troskab og Hengivenhed. Jeg ønsker min Søn hvem jeg elsker meere end mit Liv, af Hjertet til Lykke med, at Kongen har udseet ham til den Ære at anføre dem o. s. v. - J Bordeaux tænker Man meere paa de mange Millioner, Handelen udsætes for at tabe ved Krigen, hvisaarsag Kongens Tale her har vakt en utrolig Bestyrtelse, og saavel fra Bordeaux, som flere Steder ventes kraftige Adresser imod Krigen. Man bemærker desuden, at Pyrenæer=Armeen hidtil ikke bestaaer af mere end 35000 Md., og bringes den end indtil 100,000 Rd., er der endda saa meget at betænke. Vel stole Franzoserne paa de mange Misfornøiede i Spaniens nordlige Provindser, som ved Konstitutionen have mistet deres Privilegier; men da her er Mangel paa Alt, vil det blive umuligt at holde Mandstugt imellem de Franske, og saasnart Spanierne, begynde at fole Trykket af en fremmed Armee, ville selv de ivrigste Troessoldater ikke tage i Betænkning at plyndre og myrde deres Allierede. Endes derfor Krigen, ikke med eet Slag, hvilket er usandsynligt, da ville det 100,000 Mk. finde deres Grav i Spanien. Hede, Hunger og Guerillas ville være nok til at oprykke dem, uden Medvirkning af Minas Armee, der alt beløber sig til 35,000 Md. Desuden hedder det, at Kongen af Spanien, saasnart den mindste Fare mærkes, skal bringes til Cadix, saa at følgelig Krigens Øiemeed, som er hans Befrielse, i ethvert Tilfælde vil forfeiles. Liberalerne i Frankerig ville ikke heller blive ørkesløse &c. J den franske Koureer læses ogsaa nogle egne Betragtninger over en Krigs Følger for Frankerig, endog uden Hensyn til, at det da tillige vil faae hele Engelland at bekjæmpe. "Seire Vi, hedder det, vil det kun vare et Øieblik, blive Vi overvundne, saa veed Gud hvad der skal blive af Os. Man huske blot, hvad Følger Angrebet paa vor Revolution havde for Europa, Man betænke, hvor mange Hovedstæder, der bleve indtagne, hvor mange Nationer, der henreves af Frihedsrusen. Revolutioner ere Springfjedre, som jo stærkere de sammenpresses, des voldsommere bliver Stødet &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
J Mødet den 6 d. meddeelte Finantsministeren de Deputeredes Kammer en Beretning med 4 Lovudkast, hvoraf det andet angaaer en Kredit af 100 Millioner til overJordentlige Udgivter i Aaret 1825, det tredie Budgettet for 1824, der er fastsat til 904 1/2 Millioner, og det fjerde Dotationer for Pairs= og de Deputeredes Kamre. Ved denne Leilighed sagde Hr. Casimir Perrier, at hvis Ministrene begynde Krig, ville de vise sig som større Fjender af Frankerig, end de, imod hvilke Soldaterne skulle marschere. Adressen fra de Deputeredes Kammer fulgte ligesom Pairernes hele Jdergangen i den Kongelige Tale, og lover, at intet Offer skal ansees for stort til at forsvare Kronens Værdighed og Frankerigs Ære, dæmpe Anarkiet, gjenerobre - Freden, og giengive en Konge af det Bourbonske Huus sin Frihed. Jblandt Flere, som foreslog Tilsætninger for Freden, var Laine og General Foy; men de bleve alle forkastede. Bladet Konstitutionel meddeler nu ogsaa Grev Darus Tale i Pairskammeret imod Krigen, som endte med, at to Systemmer, for Tiden deelte den politiske Philosophie, hvoraf det ene vil have Mennesket behandlet som et tænkende Væsen, det andet derimod som en Maskine. Den sidst anførte Tale af Fyrst Talleyrand har gjort megen Sensation, og Aftryk deraf sælges tusindviis. At han skulde være forbudt at komme tilhove, som Stjernen allerede havde udspredt, har ikke stadfæstet sig. Meget mere gjorde han endnu den 9de Hs. Majestæt sin Opvartning. Men at det vel var Stjernens Ønske, beviser dens Gjendrivelse af hans Tale, hvorefter der ikke tænkes paa nogen Krig imod det spanske Folk, men kun paa at tilendebringe Kampen imellem Nationen og de nærværende Magthavere. Den finder desaarsag Sammenligningen imellem 1807 og 1823 falsk og upassende, da Tiderne ere ganske forskjellige. "Bonapartes Krig var en Skamplet paa Folkeretten, Ludvig VIIIdes Krig er en af de største, ædleste og ærefuldeste Handlinger i hans Regjering. Bonaparte førte en Udryddelseskrig, Ludvig vil erobre en varig Fred. Hr. Talleyrand beholder allene Æren for at have fraraadet i Krigen med Spanien for 16 Aar siden, en Ære, der, hvis Man kan troe Bonapartes Udsagn hos O'Meara, endda ikke er saa ganske klar. Det Hele viser kun, at Talleyrand, uden at være Royalist, dengang tænkte som Royalisterne, og han har overseet den Modsigelse, hvori han kommer med sig selv, da de samme Grunde, han nu anfører for den spanske Revolution, kan anvendes imod ham selv, dengang han paa Wienerkongressen formaaede de lallierede Magter til at marschere imod Frankerig, for at befrie det fra Bonapartes Aag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Storbrittannien. Ved Debatterne om Adressen i Overhuset, holdt Lord Liverpool en mærkelig Tale, hvori han frikjendte den spanske Regjering for at have givet mindste Anledning til nogen Jndblanding, ved at ville forplante dens System til andre Lande, og bemærkede, at Ordet "Forbittrelse i den Kongelige Tale ikke havde Hensyn til noget Jndfald af Frankerig i Spanien, men til ældre gjensidige Besværinger, Maaskee - sagde han iblandt andet - føler jeg stærkere end den ædle Marqvis (Landsdown) Virkningerne af Krigen, ikke blot for Spanien, men ogsaa for Frankerig og for hele Europa, og uagtet Neutralitet ved vor nærværende Stilling bør være Engellands Politik, bør Vi dog holde Os beredte paa Krigens &c. Hr. Broughams Talle i Underhuset skal især have været saa fuld af Bitterhed, imod de allierede Magter, at offentlige Blade tage i Betænkning at give Prøver deraf, hvormeget det bifald, hvormed den hørtes, end karakteriserer Husets Stemning for Spanien. Ogsaa skildre Engellændere i deres Breve, fra Paris det Jndtryk som overordentligt, hvilket de sidste Parlamentsstaler har frembragt paa alle derværende Fredsvenner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Sverrig. Af Bondestanden var foreslaaet en Takadresse til Kongen for alt det Gode, her er stiftet siden sidste Rigsdag, hvilken ogsaa alt var bifaldet af den geistlige Stand; men da den blev forelagt Adelstanden, fremkom der en Meddelelse af Hofkantsleren, hvorved Hs. Majestæt fra bad sig samme som overflødig og ikke hjemlet ved Grundloven. Jøvrigt har Rigsdagen, hvis Medlemmedenne Gang ere 490 af Adelen, 57 af Præste=, 55 a Borger= og 133 af Bondestanden, hidtil været sysselsat med at organisere de 7 Kommitteer. Ved de forskjellig Stænders første Hilsen paa hinanden, holdt Bondestandens Taler, Anders Danielsen, tre vidtløftige Taler, hvori han klagede over den almindelige Nød og opfordrede sine Medstænder til at virke til Skatternes Nedsættelse yttrende derhos, at Sverrig var betynget med alt for mange Fortærere, da kun et forholdsmæssigt lidet Antal arbeide de hvorimod Tallet af de blotte Ædere og som tildeels aar formeget, var alt for stort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
De græstetyrkiske Anliggender. Den nye Russiske Generalkonsul i Fyrstendommerne har vel opfordret de flygtede Jndvaanere til at vende tilbage, men endnu ikke villet raade de Russiske Undersaattere som drive Handel i Moldau og Wallachiet, dertil. Allerede skal den tyrkiske Aga have foreslaaet Fyrsten i Jassy, at lade alle de tilbagevendte Græker og Bulgarer gribe, men herimod har denne protesteret, ventelig for at kunne, gjøre en desstørre Fangst, naar de alle ere indtrufne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Den østerrigske Jagttager vedbliver imidlertid at skildre den store Sikkerhed, som Grækerne for Tiden unde i Konstantinopel, hvor Storherren siden Halet Effendis Fald, der nu kaldes en Velgierning for det tyrkiske Rige, har ladet flere Fanger sætte paa frie Fod, og synes at ville bekjæmpe Jnsurrektionen ved bare Mildhed, et System, hvoraf Jagttageren dog ikke synes at love sig de tilsigtede Fordele, især paa Morea, hvor Mainottiske Røverhøvdinger for Tiden spille Mestere &c. Bedre mener den, vilde det have gaaet, hvis Jnsurrektionen her havde behold en mere demokratisk Karakteer, hvilket klinger noget synderligt i Jagttagerens Mund. Fra Lord Strangford : havde Man endnu den 10 Januar ingen Efterretninger i i Konstantinopel. Han skal imidlertid være afseilet fra Korfu den 4de, og have været ved Zante den 6 Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Blandinger. Tydskland. Den Kongel. Danske Kapitain og Divisions=Adjutant, Ridder v. Hansen, som Man befrygtede at skulle paa Overfarten over store Belt være drevet, tilsøes med Jisbaaden, passerede den 27de f. M. lykkelig igjennem Hamborg paa sin Reise som Koureer til London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Sverrig. Det Kongel. Akademie for Krigsvidenskaberne i Stokholm, har fundet den danske Artillerie Major v. Gerstenbergs Afhandling om det ridende og kjørende Artillerie saa klassisk, at det har ladet den oversætte paa Svensk, for at optages i dets Annaler, og sendt Forfatteren Diplom som Akademiets korresponderende Medlem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Østerrig. Det Keiserlige Landhuusholdningsselskab i Wien har valgt den Kongel. Danske Etatsraad v. Voght, i Flottbeck til sammes korresponderende Medlem. Rusland. Hs. Majestæt Keiseren indtraf den 2d., efter 6 Maaneders Fraværelse, igjen til Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
(De øvrige udenlandske Blandinger følge i næste Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Kjøbenhavns Børs=Kours den 18 Februar. Hamborg: 2 M. 24. - k. S. 250. Amsterdam: 2 M. - . - London 2 M. 11 1/2 Rbd. Specier: 251; solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1822) 76 1/2 a 77. Nationalb. Oblig. (uden Rente) 101 1/2 Rbd. r. S. eller 127 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedl. 14 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. - Svenske Sedl. 60 sk. Disconto 6 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Ved Tallotteriets 1205 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 46, 89, 7, 78, 37. Endsendt.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Naar en Skuespillers Fremkaldelse gjøres bekjendt som den første Hæder, Publikum har ydet nogen Kunstner, burde da ikke Skuepladsen der begynde en ny Tidsregning fra denne vigtige Begivenhed? Paa Anholdt erholdt jo fordum ydet Skrald af Ruuses Poses en saadan Vigtighed, hvorom det i Peder Paars 2den Sang heel fyndig hedder: Der findes endnu de, som Aarstal derfra regne, Som i Arabien man regner fra den Tid, Da En mod Landets Lov lod . . . . . . . . . . . . . dertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Paa Adressekontoiret faaes. Nytaarsgave for 1823. Serailrovet eller det græske Bryllup, en Fortælling i Skuespilform af P. D. Faber. 5 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Paa Veien fra Restaurateur Bardram gjennem Strædet til Korsgaden ned af Nørregade, er i Mandags Morges tabt en Pistol, som af Finderen bedes afleveret paa Politiekammeret i Odense imod en billig Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Formedelst anden Bestemmelse agtes Huset No. 220 i Graabrødre Kirkestræde underhaanden bortsolgt, naar Liebhaverne derom allorderer med Eieren i Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Paa Theatret i Odense gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Søndagen den 23 Febr. (til Benefice for Soufleur Hermann Becker), Grev Benjowsky eller Sammensværgelsen paa Kamschatka, historisk Skuespil i 5 Optog af Kotzebue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Gaver til Brandlidte. Siden min Anmeldelse af 15 Octbr. f. A. (see Avisen Nr. 140, har jeg endnu modtaget til De Brandlidte i Hundslev, Ved Hr. Pastor Nees i Steenløse af Sognets Tjenestekarle, og Piger til de brandlidte Tjenestefolk, a) Lindvedgaards Karle og Piger . . . 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. b) Svendstrup Byes dito . . . . . . . 1 c) Steenløse Byes dito . . . . . . . . 3 - 5 - d) Vollerslev Byes dito . . . . . . . 3 - 2 - 4 e) samt desuden af Vollerslev Huusmænd . . . . . . . . . . . . . . . . 1 Langsted Byemænd. . . . . . . . . . . . 10 - Rix....... 5 Rbd. . . . . . - . - PiR. . . . . . . 2 -S. C. . . . . . . .............. 5 - . - . Fra M i E. B. . . . . . . . . . . . . . . . 2 - . - . . B. B. (NB. til Hjelp for saadanne Brandlidte, som ikke havde assureret) . . . . 2 - . - som med de forhen meldte...... 1295 - . - 12 udgjør (foruden 46 Rbd. 41 ½ s. rede Sølv og i dansk Krone) i S. og T. 1331 Rbd. 1 Mk. 4 s. Til de Brandlidte i Langæble Gaardene i Fre rup Sognese Jndbydelsen i Avisen Nr. 154 af 15 November 1822).er af en ubenævnte indsendt............. 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Enhver af de ædle Givere modtage, paa Vedkommendes udgjør (foruden 46 Rbd. 41 ½ s. rede Sølv og i dansk Krone) i S. og T. 1331 Rbd. 1 Mk. 4 s. Til de Brandlidte i Langæble Gaardene i Fre rup Sognese Jndbydelsen i Avisen Nr. 154 af 15 November 1822).er af en ubenævnte indsendt............. 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Enhver af de ædle Givere modtage, paa Vedkommendes Vegne, min varmeste Tak. Odense den 21 Februar 1823. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Fyens Stifts patriotiske Selskab holder førstkommende Tirsdag den 25 Febr., om Formiddagen Kl. 11, paa den ældste Klub et Extra-Møde, for at tage Beslutning over Adskilligt af Vigtighed, som ei taaler Opsættelse. Selskabets Medlemmer i Almindelighed, men dets Embedsmænd i Særdeleshed, indbydes herved at bivaane Forsamlingen. Fr. Wiberg. Odense den 19 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Efter indhentet høigunstig Tilladelse, advarer Høkkerlauget her i Staden saavel Bønder som Andre, i Husene eller paa Gaden at falbyde de Varer, hvormed de allene er berettiget at søge Byens Axel=Torv, da de i andet Fald kan vente at vorde anseete efter Reskriptet af 18 December 1789.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Ligeledes advares Byens Jndvaanere herved at gjøre Høkkerlauget Jndgreb i deres Næring ved uberettiget Handel. Hans Olsen, Odense den 19 Februar 1823. Formand for Høkkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
En skikkelig Dreng, som er konfirmeret og har Lyst at lære Papirmagerprofessionen, kan blive antaget i Lære. Man melder sig desangaaende hos Kjøbmand Petersen i Overgade No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Fra Udlandet er jeg nu forsynet med alle Slags Urte- og Blomsterfrø, samt endnu nogle Stkr. dobbelte Hyacintvibler, hvormed jeg herved anbefaler mig. J. J. sal. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
J sal. Kjøbmand Schwartzes forhen tilhørende Gaard paa Vestergade er følgende tilkjøbs : 2 Ege-Chatoller, et stort Fyr Klædeskab, 5 Ege=Dragkister, en Kobber=Halvtønde Kjedel, gode Sengeklæder og Fjeder, et Par Mahogni=Speile, Borde, og Stole m. m.; Alt til billig Priis. Mariane sal. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Hvor tvende meublerede Værelser er strax at faae til Leie maanedsviis eller halvaarig, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
De af mig opfundne lakerede Natlamper med tilhørende gule Voxlys, kan faaes tilkjøbs hos Hr. S. P. Sørensen, i Vestergade i Odense, som har samme fra mig i Kommission. Christiansfeld den 12 Februar 1825. N. Staunager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Bekjendtgjørelsen og Raadyrs Salg fra Raunholt, NB. tilbagekaldes herved. Daadyr erholdes derimod fremdeles som hidtil, saalænge Vinteren varer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Paa Undertegnedes Fabrik i Overgade No. 30 faaes forskjellige Sorter Lak og Chokolade, saaog præparerede beskaarne og ubeskaarne Penneposer til billige Priser. J Partier gives betydelig Rabat. Odense den 22 Febr. 1823. Albert Treschow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Efter Overformynderne, som Udlægshavere, deres Forlangende, bliver foretaget offentlig Auction over Tømmermester Saabyes iboende Huus No. 467 Litr. B. No. 1. udenfor Nørreport: 1ste Gang Tirsdagen den 18 Marts Hver Dags Forden 1 April middag Kl. 11. 2den 3die og sidste Gang Tirsdag. d. 15 - Samme bestaaer af 9 Fag til Gaden og 8 1/2 Fag til Gaarden, 1 Etage, indrettet til Beboelse, 5 Fag Baghuus og 2 Fag nyt Halvtag, Alt Muur- og Bindingsværk, samt Gaards- og Haugeplads; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende, saavel i Stadstidenden i Kjøbenhavn som i Fyens Stifts-Aviser. Bendz. Odense den 18 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Tirsdagen den 11 Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Udlægshaverens Forlangende, foretaget 4de og sidste Gang offentlig Auction over og udi Kjøbmand Christian Haugsteds tilhørende og af Skomagermester Fich beboede Gaard No. 402 paa Hjørnet af Nørregade og Hans tensens Stræde, i Kontinuntion af de til de foregaaende Auctioner skeete Bekjendtgjørelser og Plakaten af 22 April 1817. Bendz. Odense den 20 Februar 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Da flere have yttret det Ønske at erholde Brænde tilkjøbs, saa bliver Onsdagen den 5 Marts, om Morgenen Kl. 18, holdt Auction over endeel i Erholms og SøndergaardsSkove paa Roden staaende Bøgetræer. Fredagen den 7 Marts afholdes Auction ved Raunholt over en Deel Grantræer, tjenlige til store og smaae Bjelker. Liebhavere ville møde Formiddag Kl. 10 ved Kokken Jensens Huus. Haastrup. Liselund den 18 Febr. 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-21
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver Onsdagen den 5 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøge= og nogle Egetræer paa Roden i Hellerupgaards Skove, Koehaugen og Plantagen taldet. De Lysthavende ville møde paa Hellerup forbemeldte Tid. Hvilket herved bekjendtgjøres. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 18 Febr. 1825. G. H. Moltke
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-24
52 Aargang. No. 28. Fyens Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 24 Februar 1823.