JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Den 28de Junii. J Dag fremlagde Hr. Hume i Underhuset en Petition fra Gen. Th. Hislop og Flere, i Anledning af Forhalingen med at fordeele Pengene af det store Bytte, som vore Tropper for mange Aar siden havde gjort i Decan. Skatkammer-Cantsleren søgte at forsvare de til Commissarier derved ansatte Herrer, Hertugen af Wellington og Hr. Arbuthnot, som ikke kunde have den mindste egen Jnteresse ved Forhalingen. Den førstnævnte havde - sagde han - med egen Haand afskrevet alle derhen hørende Papirer. Dr. Lushington modsagde Cantsleren, og lastede især den upassende Tone i et Brev fra Hertugen til Gen. Hislop, og Commissatierne havde ansat en Søn af den ene, nemlig af Hr. Arbuthnot, en ung Mand paa 21 Aar, ved dette Arbeide, og saaledes givet ham et Embede, der vurderes til 20,000 Pd. Sterling. Den 29de Junii. Lord Cochrane er reist hertil fra Portsmouth. Man siger, at det var hans første Spørgsmaal, da han steg i Land, om den catholske Bill var antaget eller ikke Den 1ste Juli. I Underhuset fremlagde Lord PalmersioneSlutnings=Beretningen fra Special-Commissionen over Jrlands Tilstand.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Den 28de ankom Skibet Trinne, Dunbar, til Milford med uklart Sundhedspas, og ladet med 865 Baller Bomuld bestemt fra Alexandrien til Liverpool. En Skibsdreng var død i Hospitalet i Alexandrien. Humlen er i denne Tid bleven beskadiget paa Marken Den 2den Juli. Paa et Spørgsmaal af Hr. Brougham ved Underhusets Møde igaar, naar de Franske Tropper vilde rømme Spanien, svarede Hr. Canning, at begge Magter havde paa det stærkeste forsikret, at de ikke vilde tabe nogen Tid dermed, og han havde forstaaet, at de 22,000 Mand, som endnu vare der, vilde drage bort i April Maaned, men at man ønskede endnu at beholde en Magt af 10,000 Mand i Spanien. Han ønskede ret meget Rømningen, og tvivlede eiheller paa, at den jo nok vilde gaae for sig. Hr. A. Baring gjorde det Spørgsmaal, hvorfor endnu ingen Sydamerikansk Gesandt var bleven Hs. Majestæt forestilt, hvortil Hr. Peel, da Hr. Canning allerede var gaaet bort, ikke kunde give noget tilfredsstillende Svar.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Paris, den 26de Junii. Fra Barcelona meldes under 15de dennes, at de Columbiske Kor farer virkelig uden hindring havde gjort Landgang ved Garraf Taarnet, der kuns er fem Mile derfra, og efterat de havde forsynet sig med alt Nødvendigt, i Særdeleshed med Qvæg, gik de igjen bort derfra. Ogsaa ved vor Kyst i Roushillon krydse de Columbiske Kapere.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
J nogle Provindser i Spanien, i Særdeleshed i Estramadura, Mancha og Murcien, anrette Giæshopperne store Ødelæggelser. J sidstnævnte Provinds havde Forvalteren hos Mara. Espinardo allerede udbetalt de Folk, som dræbte dem, 3000 Realer. Øvrighederne tvinge Grundeierne til at holde Folk dertil, for at disse Folk kunne have noget at opholde Livet ved. Consuladoet i Cadix havde anmeldt, at en K. Fregat og en Got lette uopholdelig skulde løbe ud, for at ledsage de med Korn o. s. v.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
til Havnene ved Middelhavet bestemte Skibe, saavelsom alle Skibe fra Malaga til Cadix, hvilke ikke vovede at løbe ud af Frygt for Columbierne.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Som bekjendt, er en stor Deel af vore Qvarterer, St. Marceau, St. Medard, St. Victor og selve St. Germain opført over forhenværende Steenbrud. J disse Dage flyrtede i det saakaldte Kapuzi, ner Hospital en syg Kones Seng, under hvilken der maa have dannet sig en Huuling, til de Omkringstaaendes største Forundring ned i et efter Udseende bundløst Dyb, og næsten kuns med Livsfare kunde en behjertet Apothekersvend, som lod sig hidse ned, igjen bringe den i Syge op ved Hjelp af Toug.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
For nogen Tid siden have Columbiske Kjøbmænd reist i det sydlige Frankrig, og i alle Papirfabriker i Anvergne gjort Bestillinger paa alt det til Cigarrets Forfærdigelse tjenlige Papir, som kan fabrikeres 3 i to Aar; Papirpriserne ere derfor stegne betydeligt. . Den 28de Junii. Den Madridske Hoftidende af 15de melder nu den her allerede, som Rogte bekjendte Efterretning om Dhrr. i Americh's og d'Espagnels Forflyttelse, og at Gen. Bassecourt har erholdt Commanden i Aragonien og Gen. Carvajal i Valencien. Man sagde, at der skulde indledes en lovlig Undersøgelse angaaende den i sin Tid af Folket i Lima iværksatte Afsættelse af Vicekongen Pezuela, og la Sernas Udnævnelse i hans Sted; imidlertid var i der ogsaa underhaanden et Retfærdiggjørelses Manifest fra la Sernaimod Olanetals Beskyldninger i Circulation. Den Pragt, hvormed den Engelske Gesandt traadte frem i Mai drid, gjorde megen Opsigt. Man sagde, at Grev Subserra vilde forlange at kaldes tilbage. Apostolikerne havde forgiæves ansøgt Kongen om at beholde Gen. i Americh. Etoile tilføier ogsaa idag, at det er Gen. Americhs Afsættelse, som har bragt de Frivillige i Gjæring. (See under Madrid).
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Siden de nye Udnævnelser har Gen. Cruz endnu havt hyppigere Audientser hos Kongen end forhen. Man talte endog om en Jndkaldelse af Rigets Stænder. Den 16de lagttage de Frivillige endnu en truende Stilling i deres Casserner. I Palladset blev der truffet Foranstaltninger til Kongens Tilbagekomst den 22de Junii.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Den 29de Junii. Bidragene for Grækerne høre saaledes til Dagens Orden her, at man paa Commissionens Subscriptions=Liste finder simple Arbeidsfolks Navne ligesaavel som de Fornemstes. Den lille Stad Grav har efterhaanden indsendt indtil 4000 Fr. Etoile har ganske nye Efterretninger fra Grækenland, men hvori a vi ikke kunne finde meget Nyt, uden at man i Nauplion, hvor vor i Admiral Rigni befandt sig, igjen ventede den Østerrigske Flaade, for , paany at fordre Skadeserstatning.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Madrid, den 13de Junii. J Fredags har den overordentlige Storbritanniske Befuldmægtigede be Minister, Hr. Friedr. Lamb, overrakt Hs. Majestæt sit Creditiv, i og er i Dag igjen gaaet til Aranju 3, som man siger med et meget vigligt Andragende fra sin Monark, nemlig for at trænge paa Anerkjendelsen af Corteslaanene og Sydamerikas Uafhængigheds Erklæring, Man hører ikke om andet end Laan og de betydelige Summer, som der tilbydes Regjeringen. Man troer, at Hr. Tassin vil komme Skatkammeret til Hjelp, men paa Betingelser, som man ikke fandt sig i til nogen anden Tid. Den største Deel af Pengene skulle bruges til at udruste Krigsmagten, som endnu er langt fra at være fuldtallig. Der maa endnu organiseres 14 Regimenter Provindstalmilitz, og de Conscriberede fra forrige Aar have endnu ikke faaet den mindste Pialt at hænge paa sig eller nogen Skilling af deres Sold.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Den 16de Junii. D. Jose Americh, midlertidig Krigsminister, er udnævnt til politisk og militair Gouverneur i Cadix. Af de tre Poster, som han beklædte, skal Krigsministeriet provisorisk forestaaes af Søministeren Hr. Salazar, indtil Hs. Majestæt har beslut af tet et Valg. Posten som General=Inspectør over Infanteriet er overdraget Commandanten i Lerida, Marisc. de campo D. Man. Lander; Overcommandoposten over de royalistiske Frivillige er endnu ubesat; de respective Commandeurer ved dette Corps skulle staae umiddelbar under Krigsministerens Befaling, indtil Kongen har fattet en i anden Beslutning. Grev de Espagne er udnævnt til at commandere den K. Garde til fors istedet for den afskedigede D. Blas Fournas.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
General=Capitainen i Ny-Castilien D. Jose M. Carvajal er bortfjernet og Gen. Lieut. Przuela, forhen Vicekonge i Peru, er kommet i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Der har været Uroligheder her, fordi tyve Tambourer af de Kgl. Frivillige i Forening med Soldater af Garde-Infanteriet havde nyde en Svise, som paa denne Aarstid altid pleier at være skadelig for Sundheden. Dette var ogsaa denne Gang Tilfældet, og da Folket nu troede, at de vare forgiftede, saa gav dette Anledning til en Gjæring, der kunde have havt slemme Følger, dersom Garnisonens Tropper ikke havde faaet befaling til at holde sig under Vaaben. Efterretningen herom, som formodentlig var bleven noget overdreven, har i Vittoria foraarsaget nogle Uroligheder, for hvilke tvende Constitutionelle ere blevne Offere.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Cadix, den 11te Junii. Den K. Spanske Brig Pezurla ankom idag efter fem Maaneders Reise fra Qmica hertil med 128 Officerer af den la Sernaske Hær og Depescher for Regjeringen. Den tog 108 Tommer Vand i Timen, og havde af Levnetsmidler kuns en Qvintal Tvebakker, hvoraf den største Deel var i Stumper. Den erholdt strax Tilladelse til at løbe ind.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Lissabon, den 11te Junii. Under Forfatningen havde Regjeringen aabnet tre Laan, saavel hos Banken som andetsteds. For desto mere at lægge Kongens Ønske snart at tilbagebetale dem, for Dagen, blev der i disse Dage paa den store Plads opbrændt de indløste Gjeldsbeviser af mere end Trediedelen af det Hele.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Vore Forhold med Brasilien maae allerede indgade megen Tillid, da der for nogle Dage siden afgik mange Portugisiske Skibe fra Lissabon og Porto derhen.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Jtalien, den 16de Junii. Colonien af Røver=Familier fra Provindserne Campagna og Marittima er ankommen til Bredderne af Po og Mesola. De bleve under Ledsagelse af to Jesuiter og en Chirurg indskibede i Terracina, og seilede igjennem Pharus ved Messina til deres Bestemmelse til det Adriatiske Hav. Mændenes Antal udgjorde 24; Koner og Børn udgjorde et langt større. Ved Ankomsten blev der inddrømmet den Boliger og Marker, af hvis Producter de i Fremtiden skulle leve; dog blive de i hele det første Aar ernærede paa Hs. Helligheds Bekostning. Jesuiterne og Chirurgen vendte tilbage til Rom, efterat de havde anbefalet Colonien til Præsten i Mesola. Man maa herved demærke, at disse Røvere sjelden ere farlige, saasnart de have forladt deres eget dem bekjendte Terrain, og ere bortfjernede fra deres Hjelpers Hjelpere. Kuns enkelte maa man frygte for, dem nemlig, som løde bort, for at vende tilbage til deres Fødergik Banderne have paany viist sig imellem Ceprano og Frosinone; Paven sparer ingen Udgivter og Anstrængelser, for at udrydde dem.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Malland, den 21de Junii. Vor Avis, Gazetta di Milano, indeholder et langt Stykke, hvori man tilkjendegiver sin Forundring over, at de Franske Blade i, saa kaldte, private Skrivelser fra Malland tale om at her er forsamlet en Congres; ja at nogle tale om tvende saadanne, af hvilke den ene skulde beskjeftige sig med Anliggender, hele Europa vedkommende, den anden blot med Jtalienske Anliggender. Derimod forsikrer den nysnævnte Avis, at der ikke er et Ord sandt af alt dette, da der sletingen Congres holdes; men Keiseren og Keiserinden ikkuns ere reine hertil for at see til deres Jtalienske Stater, hvilken Leiligved de derværende Jtalienske Fyrster, som ere i saa nær Slægtskadsforbindelse med Keiserhuset, have benyttet, for at aflægge Deres Keiserl. Kongl. Majestæter et Besøg her. Hvad de andre herværende der lomatiske Personer angaaer, da ere disse ingen andre end de samme, som ere ved Hoffet i Wien.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Offentlige Blade melde efter Breve fra Corsu af 27de Mai, at Reschid Pascha allerede havde gjort tvende Stormangred paa Mesoleng, men at han hver Gang var slaaet tildage med stort Tab paa begge Sider. Den Stække Regjering har, paa Grund af de Vanskeligheder, som dens Fraværelse foraarsagede, nedsat en Junta af 3 Medlem met, som skulle lede det vestlige Grækenlands civile og militaire Anliggender. Denne Junta der bestaaer af Raaderne Joh. Papadiamantopulos, Georg Kanavos og Demetrios Themmelis, og skal regelmæssig correspondere med Regjeringen og Præsidenten for det fuldbyrdende Raad.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Brüssel, den 27de Junii. Vore Blade melde, at en ny Bastion i Mesolongi har erholdt Navnet: "Vilhelm af Oranien", og at samme den 7de Mai blevangreden af Tyrkerne, men forsvaredes af Grækerne med glimrende Virkning.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Corfu, den 25de Mai. J Morges ankom en Engelsk Fregat fra Navarin hertil, og bragte den Efterretning, at denne Fæstning havde maattet capitulere den 23de dennes formedelst Vangel paa Vand. Besætningen, som var 1217 Mand stærk, blev indskibet paa en Engelsk og en Fransk Fregat, og transporteret til Calamata med Vaaben og Eqvipering. (Denne Efterretning er - ifølge Breve fra Livorno - ogsaa indtruffen dertil, og man venter der med hver Dag nærmere Efterretninger des- angaaende over Zante.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Ny-Pork, den 1ste Junii. Jfølge Efterretninger fra Campeche var Planen til en Landgang paa Cuba uden Regjeringens Befaling projecteret af General Sta Ana, og han var nu underveis til Mexico, for at retfærdiggjøre sig derfor. Gen. Moro havde afløst ham i Commandoen.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Paa Cuba er alt roligt.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Af Tidender fra Bogota indtil den 17de April erfare vi, at Finantsministeren havde udstædt en Advarsel, i Anledning af at Regieringen havde erholdt den, vel ikke officielle, Efterretning, at et i London, stiftet Selskab havde præget for 300,000 Piastre Spanske Unzer og Dubioner af slet Gehalt, 1 1/2 til 2 Piastre slettere, end de ægte, i den Hensigt at indsmugle dem i Columbien. Vi have erholdt Efterretninger fra Guayaquil indtil den 19de, og fra Lima indtil den 16de Marts, hvorefter Gen. Olaneta endnu gjorde Modstand i Over=Peru. Den Peruvianske Congres blev aabnet den 10de Februar og stadfæstede Gen. Bolivar som Dictator i eet Aar endnu, samt besluttede to Gange efter hinanden at gjøre hans en Foræring af en Million Pjastre, men som han vedholdende afslog Nu paastod man, at han i det mindste skulde modtage den, for igjen at give Pengene ud til velgjørende Øiemed. Han antog Dictaturen, den 12te og skrev, at Statens Jnteresse kaldte ham til Over Pern, hvorfor han vilde deleggere en Deel af den høieste Magt til et Regjeringsraad under Forsæde af Gen. la Mar. Gen. Sanchez havde slaget 800 Mand Royalister, som vare paa Veien til Olaneta. Gen. Rodil havde gjort et Udfald fra Callao, som blev afslaaet med Tab af 200 Mand.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Dampskibet Mechanie fra Morietta, med hvilket Gen. la Favettetilligemed et stort Selskab, kommende fra Missisipi, seilede op af Ohio, er sunket paa denne Strøm; Menneskerne ere reddede, Lima, den 10de Marts. En Afdeling af 800 Mand, som befandt sig paa Veien til Over peru, for at støde til Olaneta, er bleven slaget af General Sanche, Garnisonen i Callao har gjort et Udfald, men er slaget tilbage med et Tad af 200 Mand.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Triest, den 19de Junii. Fra Claranza paa Morea, i Nærheden af Navarin, er der hertil indløbet et Skib, som bringer Breve fra denne Egn indtil den 4de Junii. Ifølge disse var den største Deel af Fæstningen Modon ved den bekjendte Catastrophe den 13de Mai sprængt i Luften ved den i Krudt-Magazinet foregaaede Explosion. Saasnart Indbyggerne saae Skibenes Brand og den heltemodige Miauliss's Nærmelse, flygtede alle ud af Landet til; Paschaen af Modon og de fornemste Tyrker søgte at naae Coron, men bleve underveis tagne af Mamot terne. Modon er at ansee som en ganske ødelagt Plads. Allerede den 8de Mai, ved Miaulis's første Forsøg at trænge frem til Modon, var den Piemontesiske Flygtning Santa Rosa faldet, og fra denne Dag af havde en panisk Skræk demægtiget sig Egypterne, saa at der herskede den skrækkeligste Forviering ved Begivenhederne den 12te Mai. Jbrahim Pascha befinder sig nu i Coron.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Christiania, den 28de Junii Det saa ofte omhandlede Anliggende angaaende Anlæget af en Kjøbstad i Oplandene af Aggershuus Stift blev i afvigte Aar igjen 1 bragt paa Bane, og en kongelig Proposition herom indgiven til Storthinget, hvor endelig Beslutning dog ei blev sattet. De Steder, som fornemmelig have været nævnte som beqvemme for Anlæget, ere Storhammer i Vangs Præstegield og Lillehammer i Faaberg, Begge ved Indsøen Mjøsen. For at undersøge denne Sag og derefter at indkomme med underdanigst Betænkning er nu en Commission naadigst nedsat.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Hamborg, den 5te Juli. Det skjønne Dampskib, Hylton Jollisse, Capt Howlett, er i Morges ankommet hertil fra London. Det havde tildagelagVeien fra London til Cuxhaven i 52 Timer. Paa Løverdag vil det igjen afgaae til London, og medtage Passagerer saavel dertil som til Curhaven. Ved Tilbagekomsten fra London vil det, forhaabentlig den 18de Juli, lægge an ved Cuxhaven, for at medtage Passagerer hertil.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Glückstadt, den 27de Junii. Vor Stad har havt den Lykke,
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Udenlandske Efterretninger. at see vor allernaadigste Konge inden fine Mure. Allerhøistsamme indtraf hertil den 23de dennes - ledsaget af det her garnisonerende Regiments Stadsofficerer, som vare redne Hs. Majestæt imøde, saavelsom af Borgergarden - under den forsamlede Mængdes Jubelraab, og modtoges af alle Stadens og de omliggende Districters Embedsmænd. Dagen derpaa holdt Hs. Majestæt Revne over Hos. en Majestæt Dronningens Livregiment, og modtog endnu før Taffelet alle dem, der ønskede at erholde Privatandients. Efter Taffelet besaae Hs. Majestæt det af Stormfloderne den 4de Februar skeete Dige brud i Rethhöwel, og det til Strømmens Coupering anlagte Nød dige, saavelsom alle her i Staden værende offentlige Anstalter. Under Jndbyggernes Velsignelser, fortsatte Allerhøistsamme Sin Reise i den 25de dennes langs med Marskdigerne til Meldorf.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Skrivelse fra Tønningen, den 30te Junii. Den 28de de M., om Eftermiddagen Kl. 4, indtraf Hs. Majestæt vor Konge og elskede Landsfader, til alle Beboernes inderligste Glæde, med Følge hertil i forønsket Velbefindende. Ved Ankomsten blev Allerhøistsamme modtaget med Ringning af alle Klokker, under Ledsagelse af en Borger= og Landgarde tilhest, under Paradering af Borgerskabet og under Kanonernes Torden, og ønsket velkommen af Stedets Øvrighed, Landskabets samlede Geistlighed og af de verdslige Embedsmænd i Staden og Omegnen, i det for Allerhøistsamme indrettede Huus. Efter Taffelet, hvorved ingen Rangorden fandt Sted, behagede Allerhøistsamme at tage Kirken, Skolerne, Fattighuset og Stadens øvrige nyttige Indretninger i Øiesyn, og yttrede sin Tilfredshed med de bestaaende Indretninger og disses Bestyrelse. Den følgende Dag, om Morgenen Kl. 8, forlod Allerhøistsamme igjen denne Stad, ledsaget af de varmeste Ønsker for Høistsammes hele Huses Vel, og kjørte videre igjennem Marsken, for at besee de ved den sidste høie Flod beskadigede Diger, og indgyde Landmanden Trøst og Mod. Endnu længe vil denne Dag blive i samtlige Beboeres glade Erindring.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 8de Juli 1823. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 212. Disconto 8 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Kongelige Obligationer (uden Renter) 95 a 95 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 103 1/2 Rbd. Dito i Sedler 109 2/3 Rbdlr. 3 Procent Engelske Laan ved Wilson & Comp. 70 ½ a 71, beregnet til 14 Mk. Courant pr. Pd. Sterling. Norske Laan til 6 Procent 106. Det nye Norske Laan til 2 Procent 98 1/2 a 99. Hamborger Laan 3000 Mk., 99 1/2. 93. - Dito dito 4000 Mk., 99 1/2 a 93/4 - Norske Rigsbanksedler 199 1/2 a 194 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Kiøbenhavn, den 8de Juli. At Udbetalingen af forfaldne Renter for Jndlaan i Nationalbanken fortsættes ugentlig 2 Gange, nemlig Mandag og Onsdag, paa sædvanlig Tid og Sted, men at samme ophører med næstfølgende 20de Juli bringes herved til offentlig Kundskab. Da en Deel Coupons, henhørende til Obligationerne, udstedte for Bankens Laan af 4de Februar 1820, endnu henligger i Banken uafhentet, saa anmodes de Jhændehavere af Obligationer af dette Laan, som have anmeldt, at deres Kapitaler fremdeles skulle forblive indestaaende i Banken til 4 pC., at ombytte samtlige deres Coupons mod de nye udfærdigede. Ligeledes anmodes de Jhændehavere af Obligationer af fornævnte Laan, som ikke have gjort Anmeldelse til Banken, om, fremdeles at lade det indestaae til 4 pC., at afhente hos Bankens Casserer Obligationernes paalydene Sum mod Aflevering af disse Obligationer og de til samme henhørende Couvons, da Renterne for dem ere ophørte med 11te December sidstleden. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 30te Juni 1825.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Agerdyrkningsselskabet for Kjøbenhavns Amt angaaende.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Ved en af Medlemmerne i Agerdyrknings=Selskabet for det samt lede Kjøbenhavns Amt, efter forud skeet Kundgjørelse, den 15de December 1821 afholden Generalforsamling blev, efter de forhaandenværende Omstændigheder, taget den Beslutning, at dette i Aaret 1819 stiftede Selskab skulde ansees som ophævet og dets beholdne Formue, omtrent 4000 Rbd. hvoraf den største Deel i Kongelige Obligationer, afgives til det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab, imod at sidstnævnte Selskab anvender de aarlige Renter af denne Capital til Bedste for Beboerne paa Kjøbenhavns Amt og isærdeleshed til Understøttelser for nogle af Amtets dristige Bønder, som paa deres Jorder ville indføre en hensigtsmæssigere Dyrkningsmaade og i den Henseende underkaste sig de samme betingelser, som foreskrives de Bønder der i dette Øiemed understøttes af Landhuusholdnings selskabets Fond.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Forsaavidt de Mænd, som vare Medlemmer af Amtsselskabet ved dets Ophævelse, maatte attraae at indtræde i LandhuusholdningsSelskabet, mod at erlægge det sædvanlige aarlige Bidrag af 10 Rbd. Sedler, anmodes de om, desangaaende at henvende sig til dette Selskabs Bestyrere, Til førkommende Mikkelsdag kan 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere boesatte paa Landet, blive modtagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn for at oplæres til Gjordemødre, imod at betale i Rigsbankpenge Sedler og Tegn, for Underviisningen 46 Rbd. 84 s., og for Kosten daglig 28 s., der udgjør ialt omtrent 100 Rbd., af hvilke Halvdelen, af dem som selv betalet for sig, erlægges til Jnspecteuren ved Stiftelsen ved Ankomsten der, og Resten siden, naar de stædes til Exammen. Men af dem, for hvilke Øvrigheden betaler, erlægges det hele mod den Tid Exammen skal være. Læretiden er et halvt Aar for dem der have Nemme og ere flittige, men ellers længer. J den Tid de ere til Oplærelse skal de være til Opvartning paa Stiftelsen for de Fødende og de nyfødte Børn, samt deeltage i Reengjørelse og andet de underrettes om at være pligtige. De, som paa disse Vilkaar ønske et eller flere Fruentimmer oplærte, eller de som selv ville betale for sig, maae til undertegnede Direction indgive deres skrivtlige Anmodning inden den 30te August. J Anmodningen opgives den Anmeldendes Navn, Alder og Opholdsted, samt Mandens Navn og Næringsvei, om hun er givt. Da ikkun de antages til Oplærelse, som ere skikkede til at ud ove Gjordemoder=Kunsten og af sædelig Opførsel, maae med Anmodningen følge Attest, om det første fra Stedets Læge, om det sidste fra dets Præst. Af de Anmeldende gives de Fortrin, der bevise at være behøvende for Districter som trænge til Gjordemødre, og tillige indsende Forsikkring om, fra Øvrigheden eller en Jordegodseier, at de efterat have taget Exammen, skal erholde et vist District med fast Løn og andre bestemte Fordeele. De, som kan modtages til Mikkelsdag skal herom blive underrettede inden den 15de September, hvorimod de, som til den Tid intet Svar erholde, maae vide at de ikke ere antagne. De Antagne have at indfinde sig paa Stiftelsen imellem den 20de og 30te October, og inden de igjen forlader Stiftelsen eller erholder Lærebrev, at erlægge til Inspecteuren ved Samme, hvad de tilkommer at betale. Iøvrigt tjener til Efterretning, at der ikke kan tages Hensyn paa andre Anmodninger om til Mikkelsdag at antages til Oplærelse, end dem, som indsendes fra undertegnede Dato til 30te August, da det ei kan vides, om de, som forhen have indsendt Ansøgninger, vil indgaae de heri bestemte Vilkaar. Og de, som indsendes efter den 30te August, maae ansees at komme for sildig.
Berlingske Tidende, 1825-07-08
Fremdeles underrettes at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Reskriptet af 23de Marts 1787 attraaer frit at oplærres og at underholdes i Læretiden, have efter Kongelig Resolution af 15de November 1805, at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmænd eller Amtmænd.