Berlingske Tidende, 1797-10-06
Den 16de overleverede den herværende Magistrat den her residerende Commissair ved Regieringen over det trierske Land, Hr. Destes, en Nytte, af hvilken man seer, at denne havde kaldet Laugenes Depurterte til sig, for at erklære: Om de i deres Navn vilde oprette en særskilt Republik, og at nogle Medlemmer, uagtet intet bestemt Svar fulgte herpaa, dog uden Autorisation havde gjort denne Erklæring. Magistraten protesterte derimod og gav tilkiende, at den vilde anstille Undersøgelse mod denne uretmessige og tildeels voldsomme Fremgangsmaade, og samle Stemmer til dette Spørgsmaals Afgiørelse. Jndtil dette var skeet, og indtil Deputationen til Bonn kom tilbage, hos Commissairen anmodet om, at befordre Rolighedens Vedligeholdelse. Herpaa gav Raadet, følgende Svar: "Der er ingen Tvivl paa, mine Herrer, at den franske Regiering jo skulde med Fornøielse see enhver Nations Bestræbelser, som har Vittetraft nok, til at bryde fine Lænker, og tilbageerobre den paa en uretfærdig Maade frarøvede Frihed, og det under Øinene paa en stor Mængde af Despotismens Tilhængere. Mange Aarsager og fornemmelig Ulvidenhed tillader itte Folket, at opstaae ved saadanne Le ligheder i Massa, for at vittre dets Ønske. Naar derfor Mænd indfinde sig, som have Fædrenelandskiærlighed nor til at opofre sig ganske den almindelige Sag, derved, at den viser Folket Feilene ved en Constitution, som øddelægger det, og Fordelene ved den, som man foreslaaer det; saa maae man erkiende dem for meget modige, og værdige til alle Frihedsvenners Beundring. - Man maae vel ikke bruge noget voldsomt Middel, for at tvinge Indbyggerne i disse Egne til at aftaste deres hidtil baarne Aar, men det er tilladt, og underrette dem ved troe og igiendrivelige Forestillinger. og at vise dem, at de kun ved Uafhængenhed blive lykkelige Jeg tænker, mine Herrer, at Forderationen, mod hvilken de saa kraftig sætte sig ikke haver brugt andre end Overtalelsesmidler, i dette Fald ere de ikke saakaldte Folkevenner men ivrige Forsvarere af deres Rettigheder. - Skulde imidlertid disse Fordererte have ladet sig henrive til Voldsomheden mod nogle Borgere, for at tvinge dem til en broderlig Forening med den cierhinaniske Republiks Venner, saa opfordret jeg dem til, at give mig det tilkiende, da jeg skal føie alle f. nødne Anstalter, til at skille dem fra et Partie, i hvilket ditioere værd at figurere. Men hav i Erindring, at intet Lan kunde forsamle sig, uden en særskilt Auctorisation fra den franske Administration over disse Lande, og at de have at indestaae saavel for enhver Forbrydelse mod Rettighederne, som for de muelige Sreelser. Deres Frygt i Henseende til der offentlige Sikkerhed og Rolighed er virkelig tun en panisk Strætt. Forresten skulle Generalen og jeg føie de behørige Anstalter, at hiin ikke bliver forstyrret og denne ikke styrtet Fare. Hilsen og Broderkierlighed. Destes. Kort derefter udkom følgende Beslutning fra IntermediaCommissionen i Bonn, af 15de September: J Følge mange Beretninger til Overgeneralen, efter hvilke mange Distrieter i de erobrede Lande, og navnlig Rhenbach og andre tilstodende Districter, have plantet Frihedstræet og erklæret den Ønske, at give sig en republikansk Constitution og blive befriet fra Fendalrettighederne, Tienderne og andre Byrder af dette Slags; - J Overeensstemmelse med de Hensigter, som den franske General Hoche i sit Brev af 13de til Commissionen har givet tilkiende, at lette bemeldte Districters Udovelse af den Ret, som de giøre Fordring paa, og Nydelsen, af de Fordeele, som dermed kunde være forbundne, samt i Betragtning, at det er retfærdigt, at Nationerne i de ved de franske Vaaben erobrede Lande, maae under denne Republiks Anspicier nyde den dem tilkommende naturlige Rettighed, og benytte sig af den Fordeel, som deraf kan flyde for dem, beslutter Jntermedtair=Commissionen: 1) Districterne i de første Arondissementer af det erobrede Land ved den venstre Rhinstrandbredde, som have plantet Frihedstræer, og paa en anthentisk Maade yttret deres Ønske, at forandre den Regieringsform, som de for de Franskes Ankomst vare underkastede, og antage en republikansk Regiering under Navn af den cierhinanske Republik, skulle fra førstkommende 1ste October af være frie for Fendal Afgivter og Tiender. 2) Jndbyggerne i bemeldte Districter, som bekiende sig til den jødiske Religion, skulle være frie fra de Byrder, som i Besynderlighed ligge paa dem. 3) Bemeldte Districter skulle om deres Ønske, at antage en republikansk Regieringsform, indsende en Protocol. 4) J Repartitionen af Contrebutionen for det 6 første Maaneder i det 5te Aar bliver intet forandret. Den nærværende Beslutning skal blive sendt til de franske Commis rier i de 5 første Arrondissemente, som have at paasee, at Regenterne, Senaterne eller Magistraterne lade dem trykke i begge Sprog, og giøre dem bekiendt i deres Districter ved den venstre Rhin=Strandbredde. Schrr. Berder, Generalpræsident. Generalsecretair.