JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-10-12
Kbhposten" siger: "Det vil ikke mangle, at hvad der i Mandags Aftes forefaldt, vil give Anledning til diverse pompeuse Beretninger og Deres Majestæters Jndtog Hovedstaden, der ville vandre rundt i Ind- og Udlandet.""Folkevennen" siger og Deres Majestæters Modtagelse: "Den Maade, paa hvilken Hs. Majestæt er bleven modtaget ved sin Hjemkomst til Hovedstaden, giver Anledning til flere Betragtninger. Det kan ikke negtes, at det er smukt at vise sin Hengivenhed for sin Konge, og det erikke andet end passende, at Folket yttrer Glædesbeviisninger ved Fyrstens Hjemkomst efter en længere Tids Fraværelse. Men det er ikke altid ligegyldigt, paa hvilken Maade dette skeer. At drage Kongen imøde udenfor Byen, at ledsage ham med Pomp og Fakkeltog, at illuminere i de Gader, Kongen kjører igjennem, at tilraabe ham et Vivat, at synge en Sang, affattet i Dagens Anledning - Alt dette er Yttringsmaader, der i Almindelighed ansees for passende; men at spænde Hestene fra Kongens Vogn og stille sig i disses Sted er en høist upassende og nedværdigende Handlemaade. Det har noget slavisk ved sig, at Mennesker, lig Lastdyr, trække en Vogn med Mennester i, og de fleste dannede Mænd nære med Rette Uvillie mod saadan en Handling. Dette har nu ogsaa her stadfæstet sig; idet det vel var den dannede Klasse af Kjøbenhavns Jndvaanere, der drog Kongen imøde og som illuminerede for ham i de Hovedgader, hvorigjennem Toget gik, men derimod den lavere Klasse, der, uagtet Kongens udtrykkelige Ønske derimod, trak hans Vogn fra Vesterport til Amalienborg. Det var alene en udannet Hob, der under denne Forretning udskreg et vedvarende vildt Hurra, og som efter tilendebragt Arbeide, drog fra Amalienborg igjennem Byens Gader, syngende og skrigende, indtil den blev adsplittet ved Politiets Stokke."
Viborger Samler, 1840-10-12
Af Magister Lindbergs intenderede Modtagelse og Fakkeltog blev der Jntet, idet Politiet, formodentlig efter Hs. Majestæts Tilskyndelse, havde ladet ham betyde, at det vilde være Hs. Majestæt mindre behageligt, om det fandt Sted. Dog fandt endeel af Magisterens Tilhæng, 20 i Tallet (der anførtes af den som Paul de Kocks Oversætter og af andre Meriter bekjendte Høst-Sørensen) - vi vide ikke, om Magisteren selv var med - Leilighed til at afsynge den berygtede Sang paa Steentrappen op til Frederiksberg Slot. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Hs. Majestæt agter efter sin Tilbagekomst til Hovedstaden i nogle Uger at gjæste Frederiksborg Slot for Jagtens Skyld. - Det nye Linieskib, Christian den Ottende, paa 84 Kanoner, som løb af Stabelen til Hs. Majestæts Kronning, skal efter Forlydende ud paa et Togt til Foraaret. - Hvis et Rygte siger sandt, da vil Magister Lindberg, efter tilendebragte Meriter her i Sjælland, reise over til Jylland, for om muligt der at kunne virke i samme Retning som her, nemlig ved at modarbeide Skattebevillingspetitioner og influere paa de saakaldte Helligge" og Andre, der ere taabelige nok til at laane Øre til hans ungewaschenes Zeng." Vi haabe, at han vil blive viist tilbage paa den Maade som han fortjener. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Militair-Commissionen i Odense, hvis Forhandlinger man havde ventet med det Første at see tilendebragte, har efter Forlydende erholdt yderligere Prolongation paa ubestemt Tid. (Kbhp.) Den mundtlige Deel af Examen artium tager sin Begyndelse den 10de De. Af de 168, der vare anmeldte, udeblev 7, og 3 ere reficerede paa Grund af den latinske Stiil, saa at kun 158 ville indstille sig til den mundtlige Prøve.
Viborger Samler, 1840-10-12
Almindelig Hospital i Kjøbenhavn skylder, som bekjendt, afd. Geheime-Conferentsraad C. Brun meget for den Godgjørenhed, han altid udviste imod denne Stiftelse.
Viborger Samler, 1840-10-12
J Hospitalets Grønnegaard – en Gave af Brun - har man derfor i disse Dage opreist et smukt Jern-Monument, beskygget af to Popler, for den Afdøde. (Da.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Den 10de October afsagde Hof= og Stadsretten Domi den mod, Kbhpostens" forhenv. Redacteur, J. P. Grune, efter Cancelliets Ordre anlagte Sag for formeentlig Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen i Anledning af en i bemeldte Blad for 5te Marts indrykket Artikel med Overskrivt: "det fande, egentlige, fuldkomne Kongedømme.
Viborger Samler, 1840-10-12
Ved Dommen frifandtes Tiltalte for Actors Tiltale, men paalagdes at udrede Actionens Omkostninger. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Efter Kbhvnsposten er Byfogden i Mariboe, Justitsraad Sommer, suspenderet paa Grund af en betydelig Kassemangel. Samme Embedsmand er i forrige Uge bleven ikjendt ved Høiesteret en Mulct af 30 Rbd. for den af ham brugte ulovlige Behandling mod en Arrestant, veed, for at faae ham til Bekjendelse, at lade ham paalægge flere Jern, deriblandt et Brystiern, som kun med Vanskelighed kunde spændes om den Paagieldende, der desaarsag jamrede sig hele Natten igjennem.
Viborger Samler, 1840-10-12
Dampskibet Frederik den Sjette kom i Søndags Aftes paa Hjemreisen fra Kiel, under en særdeles haard og med Bælmørke ledsaget Byge, paa Grund V. for Stubbekjøbing. Da det var i blødt Leer, at Skibet, blev sat fast, kom det, efterat have losset Ladningen i et Par Jagter, i Mandags Middags i flot Vande uden at have faaet den allerringeste Skade. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Odense, 9de Octbr. Jgaar Efterm. afbrændte en Gaard i Landsbyen Stegsted, omtrent 1/2 Miil herfra Byen. Hs. K. H. Kronprindsen ilede øieblikkelig til Brandstedet; den unge Gaardmand havde kun Lidet assueret, J Killerup har i disse Dage en 19-aarig Bondekarl skudt sig gjennem Hovedet, af Fortvivlelse over at have besvangret en Pige. – J denne Tid har en Hr. Hansen, derskal være Opsynsmand ved Qvarantaineanstalten paa Kyholm, bereist Provindsen, for rundtomkring at stifte Filialselskaber til et paatænkt Moderselskab, hvis patriotiske Øiemeed er, ved frivillige Bidrag at afbetale den danske Nationalgield. Foretagendet skal hos adskillige Præster i Stiftet have erholdt bifald. (Hp. A.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Ved Debatterne om Sagen angaaende Bladenes Postforsendelsesret, har Proprietair Hansen ivret imod de to privilegerede fyenske Blade, hvis Tendents han har angivet som særdeles servil. Dette har givet Anledning til nogle alvorlige Anmærkninger af Redacteuren Qv. Thomsen, og dette atter til nogle Svar fra Hr. Hansen i begge de fyenske Aviser. Endelig har Redacteuren af Hemp. Av. Carl Bagger erklæret, at han agter at sagsøge Proprietair Hansen for hans Udladelser.
Viborger Samler, 1840-10-12
Da den Deputerede for det 7de District i de mindre Landeiendomsbesidderes Valgklasse, Proprietair Spliid til Hvanstrup, har indberettet, at han er forhindret fra at give Møde ved den forestaaende Forsamling af Nørrejyllands Provindsialstænder, har den kongelige Commissarius indkaldt Suppleanten, Selveiergaardmand Christen Tvergaard til Møde i hans Sted. (Coll. T.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Procurator Westerbye har ligeledes indberettet til den kgl. Commissarius, at han ikke kan give Møde ved den forestaaende Stænderforsamling. Da dette Valgdistrict, mangler en Suppleant, og det vel vil blive for sildigt iaar at foranstalte nyt Valg, vil det altsaa blive uden Repræsentation i Stænderforsamlingen. Ligeledes vil den i Sædegaardeiernes Valgklasse indkaldte Suppleant, Proprietair, Landvæsenscommissair Thygesen til Høstemark, ikke kunne give Møde, da han, ved at sælge sin tidligere Eiendom Randrup er traadt ud af Sædegaardseiernes Valgklasse. (Ab. Av.) Fortuna har sidstl. 29de Septbr. været saare galant imod Fredericia Bye, ikke færre end circa 20 Amber samt en temmelig stor Terne med nogle store Udtræk, var paa den Dag arriveret dertil. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1840-10-12
Ledige Embeder. Et Copiist Embede i Justitscontoiret under den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret. – Consumtionsforvalter-Embedet i Løgstøer circa 575 Rbd. For de med Embedet forbundne Oppebørseler stilles som Sikkerhed 1175 Rbd. i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer. - Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Storeheddinge c. 1200 Rbd.
Viborger Samler, 1840-10-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 19de September er Garnisonsauditeur i Kjøbenhavns Fæstning, Kammerjunker, L. Rothe, beskikket til første Assessor i den Vestindiske Landsoverret samt Skifteforvalter i Christianssted.
Viborger Samler, 1840-10-12
Reisende. Med Dampskibet fra Aarhuus til Kallundborg, den 8de October: Dr. theol. Pastor Rordom, Jomfru Schjøtte, Kjøbmand A. Bendix, Procurator Øllgaard, Pastor Gad, Kjøbmand P. Lund, Greve C. Frys, Handelsfuldmægtig Warburg, N. B. v. Holstein=Rathlau, Jomfru B. Rørdam, Cand. juris Sommerlund, Kjøbmand A. Sørensen. Med Anholms Paquet fra Kjøbenhavn: Typographerne Konnerup, Jversen, Butty, Duus, Abrahamsen, Flamand, Olsen og Helsing, Værtshuusholder, Salten med Kone, 2 Børn og Tjenestepige, N. Dalgaard, Jomfru Nielsen, Kruse og Pigen Christensdatter.
Viborger Samler, 1840-10-12
Med Dagvognen fra Viborg til Aarhuus, den 10de October: Mad. Blichfeldt, Jomfruerne Eller og Kuhlmann.
Viborger Samler, 1840-10-12
AVERTISSEMENTS. Den ifølge Forordningen af 15de Mai 1834 ved Aabningen af Provindsialstændernes Forsamling afholdende Gudstieneste er berammet til Klokken 10 Formiddag, næstkommende Onsdag den 14de d. M. Stiftsprovst Schjødte, R. af Dr. og Dom, prædiker. Mandfolkestolene, til hvilke Indgang er fra den midterste Gang, ere i Henhold til kongl. Resolution af 24de Septbr. 1835. forbeholdte de Deputerede, og Adgang til disse Stole kan anførte Dag ikke tilstædes nogen Anden. Foruden den tilstædeværende Kirke=Jnspection, Byens Geistlighed, og Kirkens Værge, have Major og Jnspecteur Undall, Landsoverretsassessor og Herredsfoged Eberlin, Skomagermester F. Skive, og Muurmester Nicolaysen, velvilligen overtaget Tilsynet med Overholdelse af Orden i Kirken, og det forventes, at Enhver ogsaa vil velvilligen rette sig efter, hvad disse i anførte Øiemed maatte finde fornødent at forlange. Viborg, den 10de October 1840. N. F. Øllgaard.
Viborger Samler, 1840-10-12
Da Brandassurance-Foreningen i Altona har beskikket mig til at være dens Agent, og overdraget mig dens Forretninger her i Jylland, saa anbefaler jeg mig til Enhver, som maatte ønske at faae sine Meubler, Vare og Effecter forsikkrede, og da det er en billig Præmie der svares, saa haaber jeg, at Mange vil afbenytte samme. Statuter for Foreningen kan erholdes hos mig af Dem, som ønske at lade deres Eiendele forsikkre, Skive, den 9de October 1830. Frederik Friis.
Viborger Samler, 1840-10-12
Bundtmagerarbeide af Michelsens Fabrik i Aarhuus, saasom: lange og korte Bogs, Muffer, Damestøvler, Reise handsker og Vinter-Kaskjetter i forskjellige Facons, ere nylig arriverede og sælges til billige Priser af L. Schjørring, i Skive.
Viborger Samler, 1840-10-12
Paa Undertegnedes Forlag er nylig udkommen: Forelæsninger over den apostolske Kirkes Historie. Af Dr. Chr. Kalkar. 269 Sider (foruden Titel og Fortale) stor Octav, trykt paa godt Maskinpapiir. 1 Rbd. 5 Mk. i Papbind. Disse Forelæsninger skulde tjene til at afslutte og fuldstændiggjøre de tidligere udgivne Forelæsninger over den bibelske Historie, til hvilke de i Form og Jndhold knytte sig. Deres Øiemed er ikke blot at meddele det historiske Stof, men ogsaa at fremstille Udviklingen af Guds Rige paa Jorden i Kirkens Stiftelses og Udbredelses Historie, samt den første christne Kirkeforfatning. Skriftet vil tillige give læge og dannede Læsere et Hjelpemiddel til en frugtbar Forstaaen af det nye Testamente.
Viborger Samler, 1840-10-12
Det faaes i de fleste Boglader i Danmark og i Viborg hos Hr. Kabell, hvor tillige kan erholdes de tidligere udgivne, og med saameget bifald saavel her som i Udlandet modtagne Forelæsninger over den bibelske Historie. fra den babyloniske Exil indtil Christi Himmelfart. 2 Deele. 746 Sider, stor Octav. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. i Papbind. Odense, den 1ste October 1810. S. Hempel.
Viborger Samler, 1840-10-12
At Undertegnede er flyttet fra sin hidtil havte Bopæl og nu boer i Vestergade, derom tillader jeg mig at underrette de ærede Familier, som have forundt mig deres Søgning; idet jeg tillige fremtidigen anbefaler mig som Bager og H. P. Høyer. Conditor. Paa førstkommende og remdeles hver Søndag fra Kl. 10 til 12 faaes varme Posteier hos H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1840-10-12
Den Leilighed, som i sidste Stændertid beboedes af Stænder-Deputeret Hr. Procurator Ostenfeldt, nemlig 2de meublerede Værelser paa det store Torv, er formedelst Hr. Ostenfeldts Udeblivelse i anstundende Stændertid at faae J. Vater. tilleie hos Min fra ifjor bekjendte gode Kartoffelrivemaskive Chr. Schive. udleies ogsaa iaar daglig.
Viborger Samler, 1840-10-12
Hos Bager Lindstow kan strax en rask Dreng, af i ikkelige Forældre, antages i Bagerlære.
Viborger Samler, 1840-10-13
68 Aarg. No. 164.
Viborger Samler, 1840-10-13
Kongelig allerne privilegeret Viborgenstridende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StrassessorassernernStrassessorassernernTirsdagen den 13de October 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-10-13
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Efter de nyeste Efterretninger fra Alexandrien af 23de og 24de Sept. skal Soliman Pascha have sagt til den franske Consul i Beirut: "J 40 Aar har jeg drevet Krigshaandværket, og hidtil har jeg kun seet Soldater skyde paa Soldater. Det synes at de Herrer Englændere, der kalde sig Regeneratorer, ville omforme Krigen derved, at de udøve et hidtil uhørt Barbari. Efterretningen om Beiruts Ødelæggelse har vakt alle de i Alexandrien bosatte Europæeres Jndignation imod Englænderne. Mehemed Ali er ubøielig. Den franske Consul har anmodet ham om at vedblive at udvise Maadehold, for at han bestandig kan have Retten paa sin Side. Det engelske Dampskib "Oriental, af 450 Hestes Kraft, er ankommet til Alexandrien. Den engelske Consul har ikke vovet at lade det løbe ind i Havnen men udbedet sig af Paschaen en Sauvegarde for at udskibe den indiske Post. Mehemed Ali havde netop den gang erholdt Efterretning fra Syrien. "Jeg vil, sagde han til Consulen, "bevise Dem, at jeg er mindre Barbar, end Deres civiliserede Regjering. De vil tilsidst drive mig til det yderste. Men Posten kan De udskibe, Passagen skal stedse være fri Fremdeles berettes fra Alexandrien under 24de Septbr.: Uagtet den allierede Flaade har beskyttet de landede tyrkiske og engelske Tropper, have disse dog lidt et fuldstændigt Nederlag af den ægyptiske Hær. Det Omstændelige om denne Kamp kjender man endnu ikke men Beretningen om Nederlaget er paalideligSøstaden Beirut, de Gamles Berytus, var en Colonie fra Sidon. J det 6te Aarhundrede blev denne Stad ødelagt af et Jordskjælv. J Korstogenes Tid erobrede Korsfarerne Beirut, der dog senere fratoges de Christne af den mægtige Saladin. En tapper Druserfyrste, ved Navn Fakr=Eddin, der senere faldt i Kampen imod den mægtige tyrkiske Sultan Amurad den 4de, gjorde Beirustil sin Residentsstad. Siden den Tid har det bestandig børt til det osmanske Rige. Stadens aabne Red giver Skibene, der ere tvungne til at ankre ved Mundingen af Nahr-el=Beirut, som nedstrømmer fra Libanon, en temmelig usikker Beskyttelse. Staden har en Befolkning af 9000 a 10000 Jndvaanere, og er Stapelstaden for den mellemste Deel af Syrien, og det Punct, over hvilket Damascus, Syriens egentlige Hovedstad, driver sin betydelige Handel med Udlandet. Stadens Handel er god. Et lille Fort, opført paa den Dæmning, der beskytter Staden, nogle Batterier paa denne Dæmning, en lille Bastion og befæstede Porte danne Beiruts Forsvar fra Søsiden, fra Landsiden forsvares det af en Muur og nogle nyligt opkastede Batterier.
Viborger Samler, 1840-10-13
Augsb. Allg. Zeit. meddeler Correspondentartikler fra Constantinopel af 15de og 16de Septbr. Den 14de fandt i denne Stad en overordentlig Conference Sted; man omhandlede det Spørgsmaal, om Porten skulde indlade sig i yderligere Underhandlinger med den oprørske Pascha af Ægypten. Det lykkedes den engelske Gesandt, Lord Ponsonby, at beseire det ægyptisk franske Parties Mening, og Divanet fattede den Beslutning, at Storherren skulde afbryde enhver Underhandling med Mehemed, der havde forbrudt sin Ret. Englændernes Modstandere, mene, at det tyrkiske Anathem har tabt sin magiske Kraft, men i ethvert Tilfælde er Achtserklæringen, udtalt af Jslamismens Overhoved, ikke uden Virkning paa en stor Deel af Muhammedanernes Gemytter. Vel er Ach decretet ikke den første, mod Alexandrien udslyngede Banstraale; men man kan være forvisset om, at Anathemet vil yde de 4 Magter en ikke uvigtig Medvirkning og Lettelse. Den russiske Gesandt har i sin Monarchs Navn tilbudet Sultanen Understøttelse af den russiske Flaade, der er paa Veien til Middelhavet, og erklæret, at det kun beroede paa Sultanen, naar og hvorledes denne Understøttelse skulde finde Sted. Det vilde udentvivl være forsigtigt at lade - førend Stormtiden indtræder – et russisk Troppecorps campere i Lilleasien; thi Overfarten, der nu kan gaae for sig i mindre end 8 Dage, kunde senere medtage flere Uger. Jtzet Pascha er udnævnt til Pascha af Ægypten, og Seraskier i de syriske Provindser. Han er ligesaa tapper som klog, og hæderligt bekjendt fra den sidste russiske Krig ved sit heeltemodige Forsvar af Fæstningen Varna. Jussuf Paschas Forræderi aabnede Stadens Porte for Keiser Nicolaus, og den forraadte Capudan Pascha maatte med de faa Tropper, der vare blevne ham troe, kaste sig indi Citadellet, hvilket han forsvarede med saa udmærket Tapperhed, at der forundtes ham i den for ham hæderlige Capitulation Tilladelse til at trække sig tilbage til den tyrkiske Hovedleir. Udnævnt kort Tid derefter til Storvezir, maatte han i Begyndelsen af 1829 vige Pladsen, for Reschid Mehemed, der paa Grund af sin i Grækerland udviste Tapperhed og Klogskab var bleven sin Nations Afgud. Reschids personlige Fortjenester, Cabaler, og Jntriguer i Serailet styrtede Jtzet.
Viborger Samler, 1840-10-13
Frankerig. Paris, den 5te Octbr. J de sidste Dage har man bemærket en stor diplomatisk Virksomhed imellem Paris og Brüssel. Man troer, at denne grunder sig paa den hollandske Konges Abdication, og at Belgiens Konge vil ruste sig af Frygt for et muligt Jndfald i Belgien af den nye Konge, der maaskee vilde drage Fordeel af Forviklingerne i Orienten. "Constitutionnel udbryder: "At Staden Beirut er ødelagt, har kun lidet gavnet de 4 Magters Sag, men det orientalske Spørgsmaal har gjort et stort Skridt, fremad! Saa forudseet Bombardementet paa den ulykkelige Stad end var, blive Omstændighederne dog vigtigere, og de Frankrig paahvilende Pligter meere bydende. Mehemed Ali er afsat; en ny Pascha er udnævnt. Vilman virke directe imod Alexandrien? Der gives iblandt de Forbundne to Magter, der have en endnu større Jnteresse af at opbrænde Flaader end Stæder. Man er ifærd med at nedrive og tilintetgjøre alle Bulværker fordet Rige, hvis Jntegritet man foregiver at ville sikkre, Frankrig maa være paa sin Post." Temps" erklærer, at hele Verden indseer nu, at Frankrig ikke har rustet sig forgjeves, at det har erkjendt Betydningen af den hellige Alliance, og vidst at væbne sig, da det saae sig isoleret. Lad Underhandlingens eller Kampens Stund kun slaae; Frankerig er beredt, Men - fordi Beirut er taget, fordi Tyrkiets Vasal er af Storsultanen erklæret fredløs, deraf følger dog ikke, at casus belli endnu er forhaanden. Ogsaa Journ. d. Beb. deeler tildeels "Temps's Anskuelser.
Viborger Samler, 1840-10-13
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Pariserefterretningerne af 6te Octbr. meddele ingen Oplysninger og Resultatet af den imellem Kongen og Conseilspræsidenten stedfindende Meningsforskjel angaaende Spørgsmaalet om Krig eller Fred. Kun "Commerce" vil vide, at der den 5te Octbr. er ankommen en ny Note fra Lord Palmerston til det franske Cabinet, og at denne Note har givet Thiers en ny Leilighed til at udhale det vigtige Spørgsmaals Afgjørelse.
Viborger Samler, 1840-10-13
Efter Privatbreve af 5te og 6te Octbr. fra Paris og Havre til Hamborg ansees imidlertid Krigens Udbrud for nær forestaaende, og denne Anskuelse begrundes især paa den Omstændighed, at Thiers's Mening skal have beholdt Overhaand i Cabinettet, og at der var afsendt Befaling til den franske Flaade at begive sig til Alexandrien.
Viborger Samler, 1840-10-13
Paa Grund af disse Rygter ere de franske Fonds faldne i Prisen. Fremdeles meddeles i Privatbreve fra Paris den vigtige Efterretning, at Kamrene skulle sammenkaldes den 6te Novbr., og at en skriftlig Udvikling og Fremstilling af Forholdene (expose), det franske Cabinets Ultimatum, er afsendt fra Paris til London. – Pairs retten har endnu ikke afsagt Dom i Processen imod Louis Napoleon og Medsammensvorne.
Viborger Samler, 1840-10-13
Holland. Amsterdam den 7de Octbr. Det er paa Slottet St. Loe, at Kongen idag nedlægger Regjeringen, og imorgen vil Kongens Abdication officielt vorde bekjendtgjort i Haag. Den i denne Anledning affattede Proclamation findes allerede i "Amst. Handels blad." Orienten. Af den engelske Beretning om BeirutsBombardement sees, at allerede den 20de Septbr. vare 12000 Syrere blevne forsynede med Vaaben. Med Hensyn til den i franske Blade meddeelte Efterretning om en Seier, Jbrahim skal have tilkæmpet sig over de forenede tyrkiske og engelske Tropper, synes det, at denne Meddelelse kun grunder sig paa alerandrinske Relationer, der allerede paa Grund af deres Datum (22de, 23de og 24de Septbr.) ere høist tvivlsomme. Fra Alexandrien meldes under 22de Septbr., at de derværende tyrkiske og ægyptiske Skibe vare illuminerede i Anledning af en Seier, Jbrahim havde vundet over de Allierede. De engelske Beretninger fra Beirut naae indtil den 20de Septbr., og Træfningen maa altsaa senest have fundet Sted den 21de Septbr., eller Natten imellem d. 20de og 21de, i hvilket Tilfælde man vel neppe i Løbet af den 22de kunde have Efterretningen derom i Alexandrien. Man tør derfor maaskee foreløbig antage, at den hele Efterretning om Jbrahims Seier er ugrundet.
Viborger Samler, 1840-10-13
Jndenlandske Efterretninger. J sin Tale ved Festen paa Bellevue sagde Kammerr. Drewsen blandt Andet: En Mand – jeg behøver ei at nævne ham, naar jeg siger, at den tunge Skjæbne, overalt at stifte Ufred og Kiv, naar han befatter sig med en Sag, og at være Mørkets Forsvarer, er blevet hans Lod – opslog, medens Stænderforsamlingen, varede sin Bopæl i Roeskilde, hvor han gik fra Dør til Dør hos de Deputerede, for, som han sagde, at bringe dem tilbage paa rette Vei. Vel faldt hans Ord der upaaagtede til Jorden, hvilket vore Afstemninger i mere end een Sag godtgjøre; men derimod havde han meget mere Held i Sognene, som han og hans Hielpere bereiste, opfordrende Bønderne til at underskrive Petitioner mod Skattebevillingsvetitionerne. Man opfordrede Bønderne til at tage Partie for Kongen, mod Stænderne, som havde Ondt i Sinde mod Kongen. Man drev dette Væsen eller rigtigere Uvæsen saa vidt, at det fortalte man overalt i Roeskilde – da en Dag en Godseier vilde see til sine Høstfolk, men ingen fandt paa Marken, og spurgte hvor Folkene vare, fik han til Svar, at de vare et Sted henne for at underskrive en Petition til Stænderne, en Petition hvormed var stor Hast, da Stænderne paa Fredag vilde afsætte Kongen. Jkke vil jeg paastaae, at denne, ligesaa eenfoldige, som skjændige Bagvaskelse af Stænderne var udsprunget fra samme Kilde, og jeg er meget tilbøielig til at troe, at her er gaaet som med Sneholden, der ruller ned af Bjerget, stedse bliver større og større og ender som en frygtelig Lavine; men man kan dog neppe kalde det at tjene Kongen. – Forresten fortaltes Bønderne, at dersom Kongen gav noget af sin Magt fra sig, saa vilde de strax og ufeilbarlig igjen komme under Herremandsaaget. Som bekjendt indkom virkelig nogle Petitioner fra de saaledes bearbeidede Sogne, og jeg havde selv den Ære at overlevere Forsamlingen et Par saadanne."¬