JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-01-11
Nyeaarsdag er en liden ung Han=Mops med stutsede Ører bortløben; hvo samme skulde forekomme, loves af Eieren en raisonabel Douceur, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Fortsettelse om Frue Kirke.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Bag Choret seer man endnu endeel prægtige Epitaphier, som Jlden nogenledes har svaret. Deriblant er Dr. C. E. Brochmanns; Dr. Hen. Bornemanns; Hr. AxelUrups; Christ. Longomontani, og Dr. Hans Baggers Under det sidste læser man tolv Linier, som biskop Dr. Kingo til hans Æreminde har opsat saaledes: Gak, Læser, ey forbi, du haver her at lære Ved Doctor Baggers Grav, Veltalenhed og Ære, At hvile i hans Been, og alt hvad pryde kandEn Biskop, fuld af Gud, og Nidkierheds Forstand. Og om du træder ned, hans Hvilested at skue, Tænk da, hvert Gran udaf hans Aske er en Drue, Der modnes immerfort til Himlens Herlighed; Trods Satan, Avind, og hvad Misgunst Verden veed. Den Kiste, som hans Been er her betroed at gjemme, See den ærbødig an; Dig selv dog ey at glemme; Thi du for Syndens Sold er Dødens Underpant; Beed Jesum løse dig, ved hvilken Bagger vandt. Iblant de mange, som ellers har deres Begravelse=Sted, i denne Kirke, kand i Særdeleshed regnes den høye Familie von Holstein, som alt for længe siden har ladet sette sine Forfædres Arvebegravelse i forrige Stand; den vidt berømte og store Søe=Helt Cort Adeler, som ved sin Tapperhed har gjort sit Navn udødeligt i Verden, og hvis herlige forhvervede Tropheer endnu ere at see paa det Kongelige Kunstkammer, videre, de Oxer, Walkenderffer, Ruder, Friser, Sehesteder, Ulfstander, Sparrer, Uhlfeldter, Giøer, Bilder, Winder, Urner, Podebusker, Braher, Godsker, Holster, og Stammefaderen, til den Løvenørnske Familie, den bekiendte og berømte Herre, Paul de Løvenørn, item de Wiinstruper, Scavennii, Palladii, Bartholini, Resenii, Fincker, Borrichii, Wormer, og andre flere.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Ved et Borgerligt Begravelse=Sted, som i den store Jldebrand gandske blev urørt og beskadiget, har den Afdødes Arvinger ladet sette følgende Linier: Da hver en Grav blev ødelagt, (A. 1823 d. 21 Dato Og manges Been opbrændte, Holdt Gud paa mine Bene Vagt, At intet Ondt dem hendte. Til Tegn i Tiden det skal staae Jblant Guds Vunderverker, At han derfor kand Ære faae, Naar Folk min Tavle merker: For det øvrige betragter man i denne Kirke det ziirlige og efter Bygningskunsten vel udførste Altar, saa og den ligemaade vel anordnede Prædikestoel, som begge med mange vel indrettede Architectoniske Zirater og med overflødig Forgyldning ere prydede.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Omendskiønt Orgelverket ikke kand berømme sig af den Pragt, Størrelse og Herlighed, som det forrige, der forgik i Jldebranden, og var det største i Dannemark, og maaskee i Europa, kand det dog, saaledes som det nu er, fornøye en Liebhabers baade Øyen og Øren, deels formedelst det nette og ziirlige Arbeyde, som derpaa er anvendt, og deels formedelst sin skiønne og liflige Klang. Fonten er endnu en Rest af den gamle Kirke, hvilken Jlden ey fik Magt at ødelegge. Den bæres af fire Engler, der staaer paa en Fod, som hviler paa fire Løver, alt af støbt Metal. Paa samme findes tre Bibelske Sprog paa Latin, og en Latinsk Jnscription, som tilkiendegiver, at den er opsat 1622. Tilforn havde denne Hoved=Kirke den Ære, at Kongerne lode sig her med stor Pragt krone og salve; men denne høytidelige Act er efter Souveraineteten forfløttet til det Kongelige Capelle paa Frederichsborg Slot, hvor den i vore Tider skeer, og var Kong Friderich den Tredie, høy lovlig Jhukommelse, den sidste Konge, som i denne vor Frue Kirke blev kronet.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Oeconomisk Opgave. Da Folkemængdens Forøgelse (hvorom nylig er læst en Afhandling i Adresse=Contoirets Efterretninger) ansees af alle som Rigets og Landets Velfærd og Styrke, og vores allernaadigste Konge sørger for samme med stor Jver og Bekostninger ved nye Colonisters Antagelse i Jylland; saa bliver det et Spørsmaal. Om ikke Folkemængden merkelig kunde forøges, og nogle tusinde Bonde=Familier flere kunde leve i Dannemark, i fald endnu 2de Forandringer skede, nemlig: 1) At alt ufri Hartkorn, som bruges under Herre gaardenes Avling til Bøndernes Besværing i Hoveriet, blev igien bebygt og med Bønder besat At ingen Bondegaard maatte tilligge meere, men vel mindre, end 8te Tdr. Hartkorn; men at alle de Gaarde, som kunde ernæretto Familier, og nu beboes ikkun af een Bonde, kunde deeles, og beset tes med to Beboere; eller og af 2 a 3 Gaarders Hartkorn sammenlagt udkomme endnu en nye Beboer. Til saadan Forandring var ventelig nu en beleylig Tid, i det at man kunde vente, at fremmede betrængte Bonde Familier fra andre Lande og Riger vilde søge deres Brød, hos os i Roe.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Dersom denne Forandring af de, som ere kundige i Landvæsenet, ikke aldeles forkastes, da ønskes, at en patriotisk Jver vilde opvekke nogen til at skrive pro contra i denne Materie, men i korteste Stiil, som mueligt var, og franco her til Adresse=Contoiret indsende samme, da det i de ugentlige Efterretninger skal blive indført og bekiendtgjort. Derefter torde ogsaa flere Spørsmaale blive fremsatte, om de vigtigste Forandringer, som kunde giøres i Landvæsenet, hvoraf med Tiden kunde ventes en Samling til Publici Nytte.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Historiske Efterretninger. Jøderne bare vel i fordum Tider altid deres Haar, men lode det dog klippe eller rage af naar det behøvedes, undtagen Nastræerne. Jblant Grækerne maatte Lacedemonierne lade deres Haar voxe, men Skiegget lode de dog afrage. De gamle Athenienser beholdt ogsaa deres Haar, og naar de paa deres Maade havde bundet det tilsammen, hængte de gyldene Græshopper derudi, for dermed at tilkiendegive, at de vare Antochthones eller Landets Jndfødde. Mange af Rommerne bare deres Haar, men andre lode det klippe eller rage af derimod gjorde Fruentimmerne desto meere Stats dermed, og søgte ydermere i Særdeleshed at give Haaret en rødagtig Farve, samt derhos optaarnede det paa allehaande Maader, hvortil de havde deres egne og besynderlige Piger, som maatte lære og forrette alt saadant. De Tydske lode ogsaa deres Haar voxe, og bandt det derefter sammen i en Knude oven paa Hovedet. J Sorgeløde de fleste Folk deres Haar hænge løst og udslaget, strøede Aske eller Støv derpaa, eller vel ogsaa reve det af og rykkede det ud. Cantores fandtes ikke i Kirkens første Tider, men de Geistlige maatte selv begynde Sangen. Men da man derhos saae meere paa deres gode Stemme, end paa de Egenskaber, som ellers udfordredes: saa bleve særdeles Canto res bestilte; hvortil Gregorius M. i Besynderlighed stiftede en Sangsskole i Rom, hvorefter ogsaa andre biskopper, gjorde ligesaa, og blev Directeuren over samme kaldet Primicerius eller Prior Scholt Cantorum, der var en Mand, som stod i særdeles god Anseelse i Rom. Et andet Slags Cantores vare de, som i Krigen anstemte deres Feldtstykker, og dermed søgte at bevæge Soldaterne til Tapperhed; J de ældre Tider var ogsaa Cantor i sin Bemerkelse saa meget som en Acteur i Tragoedier eller Comoedier.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Efterretning om Kiøbenhavns Porte. Staden har fire Porte paa Land=Siderne, og Citadellet Frederichshavn har tvende, een imod Byen kaldet Sielland, og en til Marken kaldet Norge. Stadens Porte fører Navn af Vester, Nørre, Øster og Amager eller Christianshavns Port. Vester Port er af Kong Frederich den Tredie 1668. næsten gandske nye opført eller ombygget, efter at den forrige, der laae lige ud for Enden af Vestergade, som havde et Spiir og var bygt 1583, i Kiøbenhavns Beleyring i Aarene 1658, og 1659. fast aldeles var bleven ødelagt; man finder paa denne Port høybemeldte Konges Navn og Aarstallet 1668 og merker man iblant andre denne Ports Bygnings Zirater, den ingeniense Indretning, at i Steden for de i Bygningskunsten sædvanlige Piller, ere her ordentlig Kanon=Skæfter anbragte, som bære Hoved=Ge finsen; hvilken Anordning paa en Bygning af dette Slags vel kand finde Sted.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Paa den forrige Port, der, som før er sagt, i Stadens Beleyrring, saa got som gandske blev ødelagt, var Kong Christian den Fierdes Brystbillede at see, i overordentlig Størrelse, udhuggen i Steen. Skiønt nu de fiendtlige Bomber og Skud plat ødelagde Porten, saa er det merkeligt, at høybemeldte Konges billede i hele Beleyringens Tid aldrig blev rørt eller truffet, hvorudover Kong Friderich den Tredie, da Beleyringen var bleven ophævet, lod hans salige Hr. Faders Brystbillede nedtage, og til ævig Afmindelse sette paa det Kongelige Kunstkammer i Kiøbenhavn, hvor det endnu er at see. (Herefter følger Nørre Port.) Kongelige Forordninger.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Den 29 Dec. 1761. har Hans Kongelige Majestet allernaadigst behaget at udgive en Forordning angaaende Barattes og Florrettes Baands Forhøyelse i Tolden, at nemlig for hvert Stykke, som herefter indføres i Danmark og Norge, skal betales 16 Sk. D. in Specie. Dito Dato. Angaaende intet Slags Staal, enten fra fremmede og udlændske Stæder, eller fra Riget Danmark og Fyrstendommerne, maae herefter indføres i Norge, Og at intet andet Staal end det, der paa det ved Eidsfos Jernværk i Norge oprettede Staal=Manufactur tilvirkes, maae fra den 1 Jun. 1762. mere sælges og falholdes, hvoraf skal være Oplag paa Bragenæs eller Strømsøe og andre Stæder, og er Priserne, hvorefter og ikke høyere samme skal udsælges, følgende: Blæm Staal Pd. 6 Sk, eller i Centner viis 6 Rdlr. 24 Sk. Smeddet og hærdet Staal Pd. 8 Sk. eller i Centner=viis 8 Rdlr. 2 Mk. Udsmeddet eller mere end eengang smeddet eller og Staal uhærdet til alt fiint Arbeyde, Pd. 9 Sk. eller i Centner viis 9 Rdlr. 36 Sk. At i de første 12 Aar fra Dato af, enhver forbydes, som noget Staalværk i Norge kunde være findet at ville indrette, undtagen et eller andet skulde der allerede være anlagt, som da maae fortsettes. Men fra den paa Kongsberg til Værkets Fornødenhed indrettede Staal=Fabriqve, maae intet selges. Ovenmeldte Eidsfos fabriqverede Staals Kiendetegn, og Jnteressenternes Privilegium paa den Fabriqve, samt angaaende Arbeyderne derved, sees videre af Forordningen.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Befordringer. - Den 18 Dec. 1761. er Hr. Matthias Tamdrup allernaadigst beskikket at være Sognepræst til St. Pederschier, Sogn paa Bornholm.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Den 28 ejusd. er Hr. Land=Raad, Conrad Henning v. Oertzen beskikket til at være Conferenz=Raad. Den 2 Jan. 1762. er Dr. Theoderus Holm allernaadigst beskikket til at være Medicus ved det Ridderlige Academie i Sorøc.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Samme Dag har Levin Struer erholdet allernaadigst Bevilling at være Procurator i Jylland. Hr. Hans Alexandersen Schebye allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Lumbye Meenighed i Fyen.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Den 4 eusd. er Candid. Henrich Dreessen confirmeret et være Præst til St. Michaelis Døen i Landskabet Sonderdytmarsken. Den 8 dito Studiosus Rasmus Edsberg ligesaa at være Sognepræst til Ore og Brenderup Meenigheder i Fyen. Hr. Mads Alsing ligesaa at være Sognepræst for Lomborg og Romb Meenigheder i Riber Stift.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
J Stadens Kirker prædiker formodentlig 2 Søndag efter Hellig 3 Konger. Aftensang.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Høymesse. Hr. Cramer. Slots=K., Hr. Qvist. Hr. Hvistendahl. Frue K., Hr. Berg. Hr. Hansen. Holm. K., D. Bildsøe. Nicolai K., Hr. Lemming. Hr. Østrup. H. G. K., Hr. Hegelund. Mr. Wittendorff. Trinit. K., Professor Leth. Mag. Olrog. Petri K., C. R. Rohne. Doct. Hauber. Chr. H. K., C. R. Brorson. Mr. Rørdam. Frider. K., Pastor Lorck. Hr. Priebst. Garnis. K., Tydsk. Weys. K., Provst Lindegaard. Mr. Horboe. Ref. K., Tydsk, Pastor Wilhelmi. Pastor Stubenrauch. Fransk, Pastor Eyrand.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Vacancer. Kallehauge Sognekald i Baase Herred, Sielland. K. 5 a 600. Cregomme og Winderød Sognekald i Strøe=Herred i Sielland. K. 265. Thoring og Heldum Sognekald i Riber=Stift. K. 150. Residerende Capellaniet til St. Budolphi Kirke i Aalborg. K. 400. Egeberg Sognekald i Sielland. K. 300.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Jndpasserede. Capitainerne v. Holteh, Ahrenfeld og Lieutenant Undahl fra den Franske Armee. En Stafette. Lieutenant Kløcker fra Holsteen. Hr. Jonas Torenqvist fra Sverrig. Kiøbmand Carstensen fra Trundhiem. Major Schinkel fra Holsteen.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Efterretning om Døde, Fødde og Copulerede i Stifterne, for Anno 1761. Fødde. Døde, Flere fødde end døde. Fyens Stift. 4694. 4008. Riber St. Wiborg St. 1654. 1435. Aarhuus St. 3836. 2868. Aalborg St. 2233. 1696. Ved Tropperne i H. 81. ibid. Copulerede 59 Par. Confirmerede 93.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Riber Stift, Copulerede 925 Par.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Forlovede og Copulerede. Hr. Herman Kaas, Fændrik ved det første Bergenhusiske Regiment, og Jomfrue Margaretha Magdalena Forman. Styrmand Niels Christensen Morup og Jomfrue Anna Matthiesdatter her i Staden. Sr. Jørgen Nielsen paa Christianshavn og Jomfrue Cecilia Jørgensdatter, Wiborg. Slagter Chr. Sørensen Buch og Jomfrue Else Maria Thoersdatter her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Dødsfald. Farver Thoring i Kiøge. Madame Witterop, Hattemager=Enke, her i Staden, i hendes Alders 73 Aar. Hr. Peder Busch, Præst i Kallehauge i Sielland. Kardemageren Daniel Hansen her i Staden i hans Alders 60 Aar.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Major L. C. Backfriis i Skaane, Forrige Jslands Over Kiøbmand Sr. Peder Fædersen her i Staden i hans Alders 66 Aar. Fuldmægtig Sr. Bræmmer her ibid. St. Peder Lihme her ibid. i hans Alders 52 Aar.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
En Russer i Jonkisping i Sverrig, 106 Aar gammel, som Aar 1700, kom der ind i Riget med de første Russiske Fanger. Han var en flittig Arbeyder og Sommeren i Haverne og om Vinteren med Bundtmagerie, indtil tre Uger førend han døde.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
En Enke i Næs Sogn i Vesterdalene i Sverrig, 82 Aar gammel, blev gift i hendes 17 Aar. Avlede 14ten Børn i hendes 50 Aars Ægteskab, og regnede 100 Børnebørn, samt 29 Børnebørns Børn. Hun forestod selv Huusholdningen indtil sin Døds Stund; og har aldrig skrantet undtagen i de tre sidste Aar. Ulykkelig Tilfælde.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
En Dreng, i Lære hos en Naalemager i Christen Bernikovstrædet, 13 a 14 Aar gammel, har i Gaar hængt sig selv.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Et dødt Menneske er funden i Vandet ved Nyehavns Canal. Søeskade.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Et Skib fra Stralsund, som skulde gaae fra Amsterdam til Norrkiøping, blev den 129 November sidstafvigte om Aftenen Klokken halvgaaen otte overseylet uden for Øland af en Stralsundsk Galiot, hvorved bemeldte Skib mistede sin Forstavn og Bogspred, og en halv Time derefter Stormasten. Skipperen sprang strax over paa det andet Fartøy, men da Styrmanden ved Pompen befandt Skibet. at værettet, lod han samme Nat, Klokken halvgaaen to, Ankeret falde paa Steengrund, for, om muligt, at conservere Skib og Gods. Ankeret holdt til Klokken til om Morgenen, og da det brast, lod han strax det andet falde, som stoppede til Veyret blev got igien, og han fik Skibet ind halet i Trosnæsa Havn ved Pærsnæs, som er temmelig god, naar man der i Farvandet befinder sig i Havsnød.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Helsingøer, den 12 Januar. I Gaas Formiddags Klokken 9, gik herfra 7 Skibe til Segls med en extra god S. O. Vind, som endnu vedvarer, iblandt hvilke vare Capitainerne Holm og Ancher, som tillige med trende andre gik til St. Croix, samt Capitain Hirt til Tranqvebar: Jligemaade passerede ogsaa igiennem Sundet Skipper Peder Rafs af Aalborg fra Kiøbenhavn til Aalborg uden at ankre her i Sundet.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Adskilligt Nyt. Da Hr. Saly Directeur for det Kongelige Maler, Vild hugger og Bygnings Academie, for nogen Tid siden er kommen saavidt, at han har bragt alt det fornødne i Stand, for at kunde begynde paa Hans Majestets Kongens Statue, forestillende at sidde til Hest, og han allerede har taget Modellen dertil under Behandling; saa var Directionen, for det Asiatiske Compagnie, som ønskede at see den Fremgang dermed kunde være gjort, den 11te hujus paa Hr. Salys Verksted; hvor de Herrer Directeurer visede deres særdeles Fornøyelse over Arbeydets hastige Fremgang og Godhed, som i alle Maader svarer til meerbemeldte Hr. Salys Fliid og Dygtighed.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Til de Handlendes Efterretning kand berettes, at Hans Kongelige Svenske Majestet og Rigets Commerce=Collegium har under 2 Sept. f. A. bekiendtgjort, at til Fiske Fonden skal fra dette Aars Begyndelse og til næste RigsDag svares 8 Øre S. M. af hver indkommende Kande Viin og Fransk Brændeviin, hvorimod de til Manufactur=Fonden forhen erlagte 4 Øre Sølver Myndt af hver Kande, ophæves. En gjort Opbud her i Staden.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Seglfærdige Skippere. L. Justesen, H. Bendsen og D. Bour til Lybek, ved ny Børs. Capit. Martin Flør, fyrende Skibet, (Der Einhorn) kaldet, drægtig 100 Læster, beliggende ved Grynmøllen paa Christianshavn, agter i det seneste og fire eller fem Dage at afseyle herfra til Flensborg, dersom nogen agter noget Gods derhen at forsende, de da vilde behage jo før jo heller at adressere dem til Skibet, hvor deres Gods for billig Fragt skal blive imodtaget.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Kiøbenhavns Vexel=Cours. Lond. 5 Rdl. 30 Sk. Amst. 23 1/2. Hamb. B. 32.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Auctioner. Mandagen den 18 Januarii førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, skal paa Børsen her udi Staden ved offentlig Auction opbydes og til de Høystbydende bortselges: Skibet, De Trende Wenner, som føres af Capitain John Ryn, halvtredie Aar gammel, circa 70 Læster drægtig, nyelig forhuded, beliggende ved Mester Ole Glads Timmer=Verv, hvor det daglig kand tages udi Øyesyn og tillige Inventariet specificered eftersees, som enhver paa Skibet kand blive foreviist.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Torsdagen den 21 Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, skal en Deel Adskilligt, hvoriblant er noget afgangne Frøken Lillienstiernes Stervboe tilhørende, saa og Cammerdug, Cattun, Bengalske og Ostindiske Tørklæder, Nankin, Linnet, Gangklæder, fiin Traad med vigere; item: en Deel Kaaberstykker og Bøger, ved offentlig Auction bortsælges udi Rasmus Wernings Huus i lille Kongensgade, hvor de trykte Catalogus kand bekommes. Betalingen skeer paa de Vedkommendes Vegne til Mr. Holder, boende i Skindergaden hos Skræder, Sr. Weltzin.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Herved bekiendtgiøres, at Torsdagen den 28 Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver ved offentlig Auction til Bortsælgelse opraabt, en udi Slagelse beliggende HesteMølle med sit Privilegium, saavel som en Deel dertil hørende Jorder, Besætning og Korn i Straaet. Auctions=Conditionerne kand faaes at see paa Auctions=Stedet i bemeldte Mølle, og hos Morten Qvistgaard paa Gierdrup. Til Liebhabernes behagelige Efterretning meldes ellers, at Møllen udi Malepenge kand allene importere aarlig 3 a 400 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Onsdagen den 3 Febr. førstkommende, bliver i Viintappers Sr. Kaasbøls Huus og Hiørnet af Vognmandsgaden og gammel Mynt, ved offentlig Auction bortsolgt: En Samling af Danske Ducater, Medailler i Guld og Sølv, samt Danske Specierigsdalere og mindre Myntsorter. Catalogi derover kand bekommes hos Høyeste Rets Procurator Sr. Anchersen, og Hof=Etatens AuctionsDirecteur Sr. Bagge i Vigantsgaden.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Bekiendtgiørelse. Hvo som maatte have en smuk durabel Chalse af nyeste Fasong, med fiin grøn Beklædning og Mahling, samt videre udkrævende, at falholde, ville behage at melde sig hos Christen Testrup ved Lollandske Post, boende i Myntergaden næst ved Kiøbenhavns Selleboeder, som samme haver i Commission at kiøbe. Til en god sterk Chalse, anvises herfra en Kiøbere.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Avertissement. Underskrevne maae erfare, at den i vore Lande med stor Nytte begyndte Kleveravl, staaer Fare for at gaae Krebsgang, formedelst Mangel paa Frøe. Han har derover fattet den Resolution, at forskrive baade af det hvide og røde Slags Kleverfrøe, fra Holland, og naar han har faaet det, at uddeele det iblant de respective nordiske Liebhabere for den samme Priis, som det koster ham selv. De ombedes derfor ydmygst og tienstligst, at sende en Anmeldelse franco og hvad de forlanger, til Adresse=Contoiret i Kiøbenhavn, og de andre forhen bekiendtgjorte Stæder; hvilket maae skee jo før jo heller. Det Frøe, som ventes over Husum, betaler han Forskudsviis. Men hvo som vil have meget deraf, maae ved en Anviisning betale det i Flensborg, thi ellers falder det ham for besværligt. J Maji Maaneds Begyndelse skal Frøet paa forbemeldte Stæder staae i Beredskab, for at blive affordret og afhentet. Vil Liebhaberne ved samme Leylighed have en kort Efterretning i det Danske Sprog, for omtrent 2 Sk., hvorledes man kan selv fremavle Kleveren, og faae Frøe af den i Fremtiden, saa kand de paa Forlangende blive tiente dermed, og faae samme tilsendt tillige med Frøet.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Hvo som maatte have en nye Banco=Actie at sælge, vilde behage at adressere sig til Bogholder Zeuthen i Klareboderne, som samme haver i Commission at kiøbe. Fem og fyrretive Tønder Tiere, merkede med P. ere forsendte fra Sr. Johan Dreyer i Stokholm til Kiøbenhavn, med Skipper Johan Lenhardt boende ved Kruses Mølle; som ikke af Connossementet kand erfare til hvem samme Tiere skal leveres, hvor føre det herimod til Vedkommendes behagelige Efterretning bliver bekiendtgjort.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
NB. Skulde nogen behøve extra god Madera Viin, behager de at melde dem hos Viinkypper og Fasbindermester Sr. Klarup, boendes nest op til Mad. von Osten i Nyhavn, som giver nærmere Underretning; han erbyder og hans Tieneste med Viin kypper og Fasbinderarbeyde, saa og som Fasbindermester at udlære Drenge. Opsigelses Tiden for Hosbonder eller Tienere, her i Staden, er den 16 Januarii den sidste Dag.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Proclama. Hvem som maatte have noget at fordre efter den her afdøde Mousqveteer Friederich Preusses Kone, navnlig Mette Maria Hans Datter, af Hr. Flugel=Adjutant Wackenitzes Compagnie, Han Kongelige Høyhed Prinz Friederichs Regiments, bliver herved indkaldet, at anmelde sig med sin Krav eller Fordring, der maatte røre sig enten af Arveret, Gield eller anden Aarsag, inden sex Uger, a dato, hos Ober= og Garnisons=Auditeur Pitzler, og siden forvente Rettens lovlig Behandling. Kiøbenhavn, den 2 Jan. 1762.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Til Leye. Paa Hiørnet af Admiralgaden og Fortunstrædet, er Viinkielderen til næstkommende Paaske at faae til Leye. For en Enke, eller og en stille Familie, er hos Sr. Blod i Printsens Gade, en stor Sahl og tvende Kammere, alle panelede og malede, med Kiøkken, til førstkommende Paaske til Leye, saa er og hos ham indsat til Forhandling, en Deel Hummer for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Hos Meelhandler Sr. Friederich Falch i Vimmelskaftet, er til førstkommende Paaske Fløttetid under et til Leye at bekommes i anden Etage, fire commode Logementer, som alle ere betrokne, gibsede og panelede, og det med eller uden Meubler. Udi Skindergaden hos P. H. Røske, Messingarbeyder, bliver de Værelser, som af Auctions Directeur Frimodt beboes, til Paaske Fløttetid til Leye.
Københavns Adresseavis, 1762-01-15
Udi det Huus nest ved Hans Høyærværdighed Hr. Professor Rosenstand i St. Peder=Stræde, ere de Værelser i nederste Etage til Leye, at tiltræde førstkommende Paaske=Fløttetid, som nu beboes af Frue Cammer=Raadinde Trante. Ligeledes er til Leye, samme Tid at tiltræde, paa gammel Mynt udi Snedker Bernharts forhen tilhørende Huus, et meget beqvemt Snedker Verksted med behøvende Vohnings Værelser til Leye. Om en godt Reyse=Carosse til 2 a 3 Personer med Jernaxler og Tilbehør, betroken med gult Plyds, alt i complet og brugbar Stand, kand faaes Efterretning hos Garver Konsberg paa gammel Mynt. Værelser er til Leye at bekomme hos Hørkræmmer Wesling i Klædeboderne.