Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-25
Moniteuren indeholder Texten af det store Sandhedrins endelige Beslutning. Den er foruden Jndledningen, hvori almindelige Grundsætninger fremsættes, deelt i 9 Artikler, hvis Resultater ere korteligen følgende: at ingen Jsralit i alle Stater, hvor leerkonerie er forbudet, maa tage en anden Kone længe den første endnu er i Live, eller saalænge han ikke lovlig er skilt fra hende; at Ægteskabsskilsmisser ikke kunne fuldbyrdes førend Domstolen har afsagt en definitiv Dom, og at ingen Rabbiner tør være behjelpelig ved nogen Skilsmisse, førend Civilkjendelsen, der bestemmer den, i tilbørlig Form forelægges ham; at den Rabbiner, som handler herimod, skal ansees uværdig til denne Forretning i Fremtiden; at intet Ægteskab er gyldigt, naar Contracten ikke er sluttet hos den civile Øvrighed; at det er en religiens Pligt, i Fremtiden at betragte de Ægteskaber, der ere saaledes sluttede, som borgerlig gyldige; at det derfor forbydes enhver Rabbiner og enhver anden Person, at tillade Præsten at forrette de religiense Ceremonier, førend den civile Øvrigheds Tilladelse forevises, at Ægteskaber, der, overeensstemmende med Civileodexen, ere sluttede mellem Jsraliter og Christne, ere borgerligen forbindende og gyldige, og at de, uagtet den religiense Ar ikke kan iagttages derved, dog ikke drage noget Ang them (Bandlysning) efter sig; at Jsraliterne i alle Henseender skulle betragte Jndividuerne af den Nation, der erkjender Gud, og blandt hvilken de nyde Beskyttelse og Gavn, som deres Brødre; at alle Jsraliter, fødte og opdragne i Frankrige og Kongeriget Jtalien, ere efter Religionen forbunden til at betragte dem som deres Fædreneland; at de, saalænge de staae i militair Tjeneste, ere fritagne for alle de Religionsforskrivter, der ikke kunne bestaae dermed, at de skulle lægge sig efter Agerdyrkning, Konster og Haandværker, og opmuntre deres Ungdom dertil; at Ordet Neschech, som urigtig forklares med Aager, ikke i det Hebraiske betegner andet end bestemte Renter; at det derfor paalægges alle Jsraliter, især i Frankrige og Kongeriget Jtalien, som Religionsbud, ikke at tage noget Slags Ren*) Det rimeligste er, at Neschech betegner Renter, som afdrages forud, i Modsætning af Tar bit, som betegner Renter, der betales siden efter. Det er her ikke Stedet at fremføre Beviser, men for Sagkyndige vil dette Vink allerede være nok. ter af deres Troesbekiendere i de Tilfælde, hvor det gjelder om, pligtmæssigen at hielpe en Familiefader i en trængende Nød; at lovbestemte Renter kun ere tilladte at tages af Troesforvandte i Tilfælde af Handelspeculationer, der medføre Risico før Laaneren, eller Fordeele for den Laanende; at Skrivtens Tilladelse at tage Renter af fremmede Nationer, ikkun kan strække sig til de femmede Nationer, man staaer i Handelen med og Jsraliterne selv laane hos, hvilket grunder sig paa en gjensidig naturlig Ret; at Ordet Rochri kun er anvendeligt paa fremmede Nationer, ikke paa de Medborgere, Jsraliterne betragte som Brødre; at der, i Henseende til Laan, altsaa i Fremtiden ikke skal gjøres Forskjel mellem Medborgere og Medtroende, at Aager er udtrykkelig forbuden, ikke allene imellem Hebræer og Hebræer, og imellem Hebræere og Medborgere af en anden Religion, men ogsaa i Henseende til Fremmede af hver anden Nation. Tilsidst befaler Sanhedrinet alle Rabbinere, i deres Prækener og Undervisninger ikke at efterlade noget, som hos deres Troesbekjendere kan befæste de Grundsætninger denne Decision indeholder.