Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-08-12
Tyrkiet. Selv i Constantinopel kan dernu mærkes, at Storherren har i Sinde at forsvare sig til det Yderste. Alle Stadens Omgivelser blive befæstede paa det allerstærkeste, og fra Søesiden med en Vold af 10 svære Krigskibe, hvorpaa Soldaterne exerceere baade Nat og Dag, for at kunne sendes hen overalt hvor der gjøres Landgang; en stor Mængde gamle Skibe, indrettes til Brandere, der skulle lægges ved Jndløbet til Dardanellerne. Der gaaer ikke en Dag forbi, at der jo afgaae Tropper, Munition og Kanoner til den forskandsede Leir ved Balkanbjerget; saaledes passerede der den 3die Juli en Paska fra Lille Asien gjennem Constantinopel med 6000 Mand, og Dagen efter kom der en anden med 3000, marscherende af Schumla til Jsær afsendes der en uhyre Mængde Kanonerer og Bombarderer til de Steder som trues meest af Russerne. Den forrige Kapudan Paska. Jzzet Mehemmed, var med et betydeligt Korps Jnfanterie og Cavallerie ogsaa den 3die afmarscheret til Varna, for at forstærke Garnisonen og overtage Kommanden ved denne hidtil uindtagelige Fæstnings Forsvar. Mustapha Bei, der ved sin Tapperhed udmærkede sig i Navarinoslaget, skal kommandere den Flaade som skal forsvare Jndløbet til Bosphorus. Alle ugifte Grækere i Constantinopel, hvis Tal anslaaes til 22,000, skulle, paa Sultanens befaling, inden 14ten Dage bringes over til Asien, hvis de ikke selv forinden have frivilligen underkastet sig Landsherrens Ordre. Aarsagen dertil skal være, at man i Varna var kommet efter, at Grækerne havde skjult en heel Mængde Vaaben, for at falde over Tyrkerne naar Russerne kom, hvorpaa de blev gjort en Huusvisitation, og hvor der fandtes Vaaben, bleve Alle uden Skaansel masatrerede. (J Wien i gik det Rygte, at Porten havde atter tilbudt Grækerne en Vaabenstilstand, men som Rusland havde afslaaet. Frankrige. Den halvministerielle Tidende Journal des Debats af 26de Julii indeholder følgende Artikel: "En Expedition paa 12000 Md. skal afseile fra Toulon til Peloponnes. Et ulykkeligt Folk som i 8 Aar har arbeidet paa at bryde sine Lænker, vil blive understøttet af vore Vaaben. Rusland har forlangt vor Medvirkning for at tvinge Jbrahim til at forlade Græken. land og vende tilbage til Ægypten. Engelland vil understøtte os. Frankrig kan ikke være ligegyldig ved at der bliver oprettet en uafhængig Stat i det europæisk Tyrkie, som engang i Tiden kan komme til at indbefatte de store Lande mellem Donau, det sorte Hav og de græske Farvande; det ottomanniske Rige er nær ved at styrte sammen; dets Fordeling mellem enkelte Magter vilde forstyrre al Ligevægt blandt de europæiske Stats kræfter, true Europas Uafhængighed og frembringe Kr. ge som kunde ende sig i en undertrykkende Suprematie. Alles Øine ere henvendte paa Russernes Marsch. Kabinettet i St. Petersborg kan ikke længere anføre den Bevæggrund, at det skeer for at befrie Grækenland, og dets Besværinger imod det ottomanniske Rige kunde let afgjøres ved en Tractat, men allene Catharinas Planer kunne forklare Fortsætttelsen af dets Anstrængelser. Den russiske Armee er fra Persien af gaaet over Arraratbjerget, er rykket ind i det tyrkiske Armenien og forener sig der med de Tropper som have indtaget Anapa, og man scherer langs med den østlige Kyst af det sorte Hav Keiser Nicolaus er i Begreb med at bemestre sig Varne og gaae løs paa Schumla. Escadren fra Sebastopol er en Mellemmagt som forbinder den russiske Armee Asien med den i Europa; den keiserlige Garde kommer i Jilmarscher for at tjene til Reserve, og den store Forening mellem Keiser Nicolaus og General Paskewitsch, vil gaae for sig i Bysants (Constantinopel). En saadan Magtudvikling, saa dybttænkte Combinationer a. kunne kun have eet Formaal, nemlig: at kuldkaste det tyrkiske Rige." (Man seer af denne Erklæring, at ogsaa Frankrige vil have Tropper ved Haanden, for at kunne besætte nogle Provindser af Tyrkiet.) Ogsaa hedder det, at Ribeaupierre og General Guilleminot have faaet Ordre at afseile til Corfu, for at være med at aftale det nye græske Riges Grændser a. - Expeditionen skal lande ved Koron og angribe Jbrahim Paska uden mindste Varsel. Jfølge Handelsjournalen vil Frankrig gjøre Paastand paa Protectoratet over Grækenland, ligesom Engelland har det over de jo niske Øer. (J Paris gaaer nogle underlige Rygter om en Sundhedskordons Opstilling paa Piemonts Grændse. Den pyrenæiske Halve. Over 8000 portugisiske Flygtninger have søgt Tilflugt paa spansk GrundGeneralkapt. i Gallicien har trukket alle sine Tropper sammen for at drive dem tilbage med Magt, hvis de forsøge paa at trænge længer ind i Spanien. J Lissabon arresteres endnu bestandig, saa der nu befinde sig over 5000 af Stadens agtværdigste Jndvaanere i Fængslerne. Alle Forretninger ere i Staa. Nogle brittiske Skibe ere blevne anholdte i Oporto.