Almuevennen, 1842-04-06
Med megen Jnteresse have vi læst Acterne i Hr. Sørensens sidste Proces i Anledning af Valghandlingen i Rude Skole, og vi skulle mene at det vil interessere dem, der ikke rigtig kjende Forholdene, ogsaa at høre hvad Folk i Almindelighed paa Holsteinborg, Egnen dømme om Sagen: At N. Sørensen havde Ret i sin Strid med Hr. Jofjægermester Grev Holstein ved denne Valghandling, derom var, som er, formodentlig blandt Bonde-Almuen ingen Tvivl, og nu, da Sagen ved Hr. Sørensens ligesaa klare som djærve Jndlæg er bleven tilstrækkelig klaret, begynder ogsaa den intelligente Deel af Folket herude, at see hvad her dømmes om. - Tilforn heed det nemlig: "Sørensen er vel en sandhedskjærlig Mand, der altid mener det Gode, men stundom vel hidsig og fremfusende, naar han mener, at have Retten paa sin Side." Greven er ung og uerfaren, og Ungdom og Viisdom følges ei altid ad."Men, da Sørensens Paastand afvistes af Greven i Rude Skole, – afvistes ligesaa af Hr. Amtmand Stemann i Sorøe, og der ovenikjøbet blev anlagt Justitssag mod ham, og i Analogie hermed Paastand af Æres- og Boeslods Fortabelse af Tugthuus, af offentlig Afbigt, og endelig en beskeden Birke-Things Dom paa 50 Rbd., hvilken Dom N. Sørensen ligesaa beskeden indankede for høiere Ret, nu kunne Folk see i hvad Aand her er handlet; og paa Faa nær, som maaskee ere hildede af gammel Overtroe paa Embeds-Myndighed, subordineret Forhold o. s. v. give Alle paa den ene Side Hr. Sørensen Ret i sin Paastand, medens de paa den anden Side beklage det spændte Forhold, hvori han ved sin lovmæssige Opposition er kommet til sine Foresatte. – Denne Justitssag skal nemlig være den mindste Ulempe for N. Sørensen af hans Valgstrid med Hr. Grev Holstein, der jo, som manveed, er Skolepatron for Sørensen; thi man siger, at Hs. Høivelbaarenhed Hr. Greven skal have lagt Beslag, paa en betydelig Deel af Sørensens Embeds-Jndtægter, hvilket vil gjøre det umueligt for Sørensen med sin talrige Familie af en halv Snees uforsørgede Børn at kunne leve længere i Vensløv Skole. – Denne Beslaglæggelse for nogle Penge, som Grev Holstein afvigte Sommer cautionerede for til et ædelt Øiemed, nemlig til en Læsebogs Udgivelse, i Forening med denne Læsebogs Forkastelse til Brug i Sognets Skoler af Hr. Greven og hans samliære Dusbroder og Sognepræst Hr. Pastor Licent. Holm, kan man kun forklare sig at være udrunden af samme indre Kilde som Justitssagen. – Siden Valghandlingen i Rude Skole, skal nemlig Grev Holstein og Pastor Holm i begge Sogneforstanderskaber have modsat sig Anskaffelsen og Brugen af Hr. Sørensens Læsebog for Hyllested, Rude og Bisserup Skoler, og ikke at forglemme – for Vensløv Skole. – Dette synes en uopløselig Gaade for Mange, der vilde have bragt i Erfaring at Greven tilforn skal have interesseret sig for benævnte Sørensens Læsebog endog til den for den unge Adelsherre ikke almindelige Grad af velvillig Deeltagelse, at han ikke alene selv skal have opmuntret og understøttet Hr. Skolelærer Sørensen til Bogens Udgivelse; men hvad mere er – skal endogsaa have formaaet Hr. Etatsraad de Neergaard paa Gundersløvholm til samme opoffrende Godhed, for at de begge, lige patriotisksindede, kunde understøtte den "begavede. Almuelærer N. Sørensen til Befordring af denne hans Bog.