Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Hvorledes man endnu for 40 Aar siden helbredede for Smaakopper, er almindelig bekjendt. Man kunde ikke holde den Syge varmt nok, ikke mindste Luft turde komme ind til ham; Vinduer, Dørre maatte paa det omhyggeligste være lukkede, og den Syge bestandigen holde sig tæt indpakket i Sengen. Man gav ham endog varmt Øl, Miød o. s. v., for ved Varmen at drive Kopperne ud. Men snart gik man over til aldeles modsat Behandlingsmaade. Der maatte bestandig være Luft i Værelset, og den Syge skulde nu, saalidet som mueligt, holde Sengen. Det mærkværdigste derved er, at man paa begge Maader, hvor modste gende de end synes at være, curerede for Kopper, og man saae her et nyt Beviis paa, hvor meget den indtil sidste Aandedræt for Menneskets Helbredelse kjæmpende Natur, veed at føie sig efter Lægekonstens underligste Luner. Blandt Almuen, der sædvanligst maa være sin egen Læge er Svedemethoden endnu meget i Brug. Varm Øl og Brændeviin med Peber i ere endnu et Universalmiddel, i de heftigste Forkjølelser, og hvad enten nu de simplere Sænders Constitution, uforvænt ved Lægemidler, bedre ere skikkede til at taale, endog voldsomme Midler, eller at hine Midler virkeligen i sig selv besidde en stor Lærdomskraft i saadanne Tilfælde, nok er det, mange Tusinde blive, hvor meget end Theorien maatte kunde have at indvende derimod, hjulpne derved. Men ikke allene i mange Sygdommes Behandling, ogsaa i Klædedragten hader, man, skjønt meget eensidigen, i nyere Tider al Varme. Lægerne raade at undgaae Aarsagen til Sveed, især alt for varme Klæder; og det er unægteligt, at Hovedets alt for varme Bedækning med laadne Huer o. s. v., ligesom overalt en alt for varm Klædedragt kan have sine ubehagelige Følger, da det frembringer en for stærk Uddunstning, der, naar den standses eller undertrykkes, kan forvolde stor Skade; men et Spørgsmaal bliver det, om den alt for kolde Klædedragt, der i vore Dage er saa almindelig, ikke i vor Himmelegn er endnu skadeligere, end den alt for varme. Man see vore Oldinger hvorledes de have forskantset sig med Brystduge, Nattrøier, Vester og Paryker; og alligevel ere de ofte bomstærke Kjæmper imod vore Ynglinger, og kjende sjeldent til de gigtagtige, heumatiske Tilfælde, som ere saa gjængse blandt vore tyndtklædte og koldt opdragne unge Mennesker. Der er ingen Tvivl om at Menneskene, naar de fra Ungdommen vantes til Luftens og Kuldens Jndtryk, ogsaa vilde kunne taale dem, uden at paadrage sig skadelige Følger, men man gjør sig heri, som i saa meget Andet, skyldig i alt for mange Modsigelser. Det samme Fruentimmer, som om Dagen hjemme i Huset er saa kuldskiær, at hun maa have Hansker og Peltskoe paa, og indsvøbe sig i sit tykke Shavl, er om Aftenen naar hun kommer paa Bal, i Concert eller Comoedie, med eet forvandlet fra en Laplænderinde til en arcadisk Nymphe. Midt i den stærkeste Træk maa her alle hendes Yndigheder blottes. Det samme er Tilfældet med Børn. "Hvor ofte see vi ikke, at Børn, som Callisen meget rigtigen anmærker, med tynd Beklædning, blottet Bryst, Hoved og Arme, udsættes for en skarp Lufts ublide Jndvirkning, og strax derefter indsluttes i smaae og hede Værelser, at de om Dagen vaskes med koldt Vand, og om Natten hvile paa Færdyner og bedækkes saaledes med Edderduuns Puder, at neppe Ansigtet bliver blottet, hvorved de holdes bestandigen i en skadelig Smed og i et Dampebad; at man tillader dem, stærke Legemsbevægelser, endog af dem, der mueligen kunne vorde skadelige for dem, f. Ex. at støde Kolbøtter, og derimod holder Folk til at hielpe dem i og af Klæderne, hvorved de ikke sjeldent blive afhængige af Andre deres hele Levetid." - Disse Modsigelser er det, som nedbryder hvad vi søge at opbygge, og latterligt er det, at troe, at den forkjelede Dreng, der allerede i sit fjortende Aar, lader sig opvarte med Hunsch, Chocolade og Js hos en Restaurateur, og paa saa mange andre Maader svækker sig, kan blive stærk og haardfør, fordi han gaaer tyndt klædt og over sig i Gymnastiken. Det er derfor forgjeves at vore nyere Opdragere ville gjøre Hanser af Hansemænd og Gladiatorer af Sukkerbrøbsbrenge. Skal der komme noget ud af den haardføre Opdragelse, saa maa der i den, som i ethvert fuldkomment Værk, herske Harmonie. Hvor Modsigelserne ere saa store og mange, kunde man heller ønske den gamle Opdragelsesmaade, med alle sine Særheder og Ufuldkommenheder tilbage igjen. En vigtig Aarsag til Menneskehedens physiske Udavtelse maa sikkerligen nok søges i hine mangfoldige Modsigelser. (Fortsættes.) Udgiveren er blevet anmodet om, at fremsætte følgende Spørgsmaal.