JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Regjeringen har nylig offentliggjort sine Anskuelser med Hensyn til det ostindiske Compagnies fremtidige Stilling, Compagniet skal beholde sine politiske Rettigheder og Fundtioner for det Første paa 15 Aar endnu, derimod skal Handelen paa China, som hidtil var et Monopol for Compagniet, gives fri. Denne sidste Bestemmelse synes at være en slem Anstødsteen for Medlemmerne og Hr. Grant søger derfor paa Ministeriets Vegne at gjendrive Jndvendingerne mod samme. Til den første Jndvending, at der ingen Udsigt var til, at Udførselen af engelske Fabricater til China derved vilde forøges, svarer Hr. Grant, at Compagniet havde været af samme Mening i Aaret 1813, de Handelen til Jndien blev givet fri og nu maatte det dog tilstaae, at Erfaring fuldkommen havde gjendrevet denne Formodning. J Anledning af den Frygt, som Committeen havde yttret, at Theen ved hiin Forandring vilde forringes svarer han, at om sligt ogsaa i Begyndelsen indtraf, vilde de Handlendes Rivalitet snart afhielpe dette Onde. Compagniet befrygter fremdeles, at den hele chinesiske Handels ved slig Forandring kunde gaae til Grunde formedelst Chinesernes bekjendte Mistænkelighed. Regjeringen og Hr. Grant paa sammes Vegne deler ikke denne Frygt, men mener, at Ansættelsen af nogle ikke handlende Embedsmænd i Canton vildeelvære tilstrækkelig til at vedligeholde den fornødne Orden ligesom ogsaa nyere Begivenheder have beviist, at det nærværende System ikke just har været det allerbedste til at forebygge Collisioner. Endelig omtales den sidste og sandsynligviis vigtigste Indvending, nemlig at Compagniet behøver hiint Monopol for at udbetale Actionairene deres Dividender og at uden samme den indiske Gjeld i de sidste 14 Aar vilde været forøget med 17 Millioner Lst. Hertil sva reder Hr. Grant, at Regjeringen umuligt kunde lade et Princip bestaae, ifølge hvilket de engelske Undersaatter yden en saa betydelig Skat til Compagniet, som dette her selv indrømmer. Han henviser det dernæst til dets store Hjelpekilder i en aarlig Indtægt af 22 Millioner Lstrl. med de bedste Udsigter til Forbedring; et Gebeet af uhyre Omfang; et arbeidsomt, industriøst og tarveligt Folk, hvilke maa ansees for tilstrækkelige til at tilfredsstille alle Fordringer. Til Slutning tager han Compagniet saa temmelig paa en ge vorden Fod ved at erklære, at Ministrene - hvis det ikke finder sig i Rimelighed - seer sig nødt til at forelægges Parlamentet en Plan til Indiens Bestyrelse uden Compaggniets Mellemkomst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Blandede Efterretninger. Kongen af Storbrittanien og Hanover tilligemed Hertug, Wilhelm af Brunsvig have under 6te Februar og 14de Marts udstædt en Forordning, hvorved Hertug Carl af Brunsvig er sat under Hertugen af Cambringes Curatel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
J Bologna er atter foretaget en Mængde Fængslinger, og i denne Stad allene talte man 350 politiske Fanger. Den Lasitteske Subscription gjør rivende Fremskridt, og iblandt alle Stænder kappes man om at bidrage til JuliHovedkvarterrets Redning. En Mængde ædle Træk bekjendtgjøres af hans private Liv. Saaledes forsikkrer ogsaa Liquidatairen for hans forrige Handelshuus, at de Summer, som Hr. Lafitte i 15 Aar har udgivet til veldædigt Brug, og for at opretholde Handelshuse, som vare nærved at falde, beløbe sig til over 19250000 Fr. Det er derfor ikke at undres over, naar man blandt Subscribenterne finder Mænd, hvis politiske Grundsætninger ere Hr. Lafittes aldeles modsatte. Et Beviis herpaa giver den mosaiske Hof=Banquier Hr. Aguado, der har tegnet sig for 100000 Fr. En Undtagelse fra den almindelige Stemning ere de ministerielle Blade, der hidindtil har iagttaget en dyb Taushed, men nu begynde at gjøre Gloser; de legitimistiske derimod yttre sig med synlig Skadefryd over den Mands Fald, som med sine Rigdomme maaske har givet Restaurationen det værste Stød. J Pariserbladene er paa een Dag bleven tegnet for 50000 Fr. Theatre have tilbudet sig at give Beneficeforestillinger, som vilde indbringe idet mindste 100000 Fr. - Departeumenterne blive ikke tilbage for Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
J Hamborgerbladet, Der Freischut, læses følgende Notits om M. Deutz: "Da den vidtberygtede Deutz er bleven en historisk Person, saa torde det ikke være uden Jnteresse at erfare, at hans forladte Ægtefælle for Tiden lever i Darmstadt. Hun er en meget smuk Kone paa omtrent 119 Aar, født i Rio Janeiro, og opholder sig hos sin Sted Svigerfader, Herr Adler, der, ligesom Deutz, er en døbt Jøde. Den ulykkelige unge Kone vækker Enhvers Deeltagelse, medens hendes sjeldne Skjønhed finder mange Tilbedere, dog uden at man har hørt Noget, der kunde skade hendes Rygte. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Den 23de f. M. om Morgenen udbrød Jld i Theatret i Carlsham, og saavel Theatret, som det betydelige Forraad af Decorationer, Garderobe, Bibliothek, Musikalier, der tilhørte Theaterdirecteuren Djurstrøm og hans Troup, blev inden 3 Timer lagt i Aske. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Statsminister Grev Bernstorff i Berlin er farlig syg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Tydsklands største Botaniker, den berømte Prof. Sprengel, er ikke mere. Han døde den 15de Marts, efter at han to Dage forud var rørt af Slag. Skakspiller=Selskabet i Hamborg har fra Skak=Klubben i Berlin modtaget en Udfordring paa et Parti. Hamborgernes Træk bekjendtgjøres i Correspondenten; Berlinernes i Digteren Michael Beer, som levede i München, rig og uafhængig, for Videnskaberne, er den 23de f. M. død af Nervefeber. Hans Broder, Componisten Meyer Beer ventes dertil fra Baden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Det store Handelshuus, Alexander & Comp. i Colcuttahar gjort en Fallit, som skal beløbe sig til henved 3 Mill. Pd. Sterl. og befrygtes at ville drage flere efter sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
En Herre havde om Aftenen lagt sin Brystnaal, der for restillede en Flue, paa Bordet, og om Morgenen var den borte, uden at der havde været nogen anden i Værelset, Endelig fandtes den i et Spindevæv oppe i Vinduesgardinet. Edderkoppen maa altsaa have anseet Fluen for en naturlig og taget den op i sit Net. En fransk Avis indestaaer for Sandheden heraf. Surrogat for Kartofler. Nylig har man fra Sydamerica bragt Oxalis erenata til England, og dyrket den der med bedste Held. Den plantede Rod veiede et Lod og har paaen Plads af 9 Tommers Brede og 6 Tommers Længde, 90 unge Rødder, der tilsammen veiede 4 Pund. De have en meget behageligere Smag end Kartofler. Roden har et fiint guult Meel, er en Zirat for Haverne, blomstrer i August og taaler en let Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
En Galanterhandler i Edinburgh har en Flintesteen, der forestiller Hertugen af Wellington i Profil med uefterlignelig Fuldkommenhed. Kunsten har derved aldeles intet gjort, men Stenen er saaledes funden i Marken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Kjøbenhavn. Anledningen til Hs. F. D. Prinds Vilhelm af HessenCassels Reise siges at være, at hans Fyrstelige Fader befandte sig betænkeligt syg. Nyeste Morgenpost.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Den 28de f. M. var Directionen for det asiatisiske Compagnie om Bord paa Compagniets Skib Frederik den 6te for at mynstre Mandskabet og tage det i Eed. H. K. H. Prinds Frederik Carl Christian, fulgt af 2 eller 3 Cavallie rer, var om Bord for at see Jndretningerne og beærede Directionen med at tage Frokost efter Mynstringen, hvor Skaaler bleve udbragte under Paukers og Trompeters Lyd. En Mængde Mennesker var desuden om Bord, for at besee Skibet og overvære Mynstringen samt høre Mandskabet af lægge Eden. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
En sjelden musicalsk Nydelse blev vort Publicum tildeel ved den i Frue Kirke, til Bedste for det Kongelige Capels Enkekasse, givne Passions=Concert, hvorved Oratoriet: "Den yderste Dag, componeret af F. Schneider. Sangpartierne udførtes af Hovedstadens fortrinligste Dilettanter og Dillettantinder og vidnede glædeligen om, paa hvor høit et Trin Musikens Uddannelse staaer hos os. Den instrumentale Deel exeqveredes fortræffeligen af det Kongelige Capels Medlemmer. Concerten anførtes af Hr. Professor Schall, som ved den utrættelige Jver, hvormed han havde overtaget sig Jndstuderingen af denne betydelige Composition, har erhvervet sig et nyt Krav paa Musikvenners Taknemlighed. En Tambourdreng, som paa en af Byens Vagter for nogen trukket Kaarden imod Underofficeren, men ved dennes og Soldaternes Trudsler afholdt sig fra at gjøre nogen Brug af den, var, efter Forlydende, af Krigsretten bleven dømt til 16 Gange Spidsrodsstraf, hvilken dog siden blev formildet til Forbedringshuusarbeide paa 2 Aar. J denne Anledning saae man Hovedvagten i hele den sidste Uge, næsten daglig, især i Middagsstunden, omgiven af Tilskuere, som vilde see den unge Delinqvent deporteret til hans sørgelige Bestemmelsessted. Først for nogle Dage siden blev han bragt derud.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Det ved Overlærer Jngerslews Befordring, ledigblevne Adjunctembede ved Metropolitanskolen er bleven besat med Cand. Bjerregaard. To Alumner paa Borchs Collegium, Cand. Hermansen, og Studiosus F. Rasmussen ville med det Første disputere for Collegiets Stipender.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Den skriftlige fuldstændige og ufuldstændige juridiske Examen har i disse Dage fundet Sted. Til den første havde 28 meldt sig, hvoraf nogle under selve Prøven forlod Examen, og til den anden 34, som næsten Allesammen underlikastede sig Exammens skriftlige Prøve.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Kiel, den 29de Marts. En Haandværkssvend har her faaet de naturlige Kopper. Huset blev strax spærret og Patienten bragt til det academiske Sygehuus, hvor anordningsmæssig Behandling foretoges med ham. Endnu have efter 3 Dages Forløb nye Tilfælde ikke viist sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Blandede Efterretninger. Af Thisted Avis sees, at der i denne By ere 25 til 30 Brænderier, men hvoraf fortiden ikkun drives 3 a 4, fordi de formedelst den høie Consumtion ikke kunne holde Priis med Brænderierne paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Den nye Synagoge i Kbhvn, skal indvies Løverdagen den 12te Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Jndsendt.)¬ J Anledning af Skipper H. Krohns Død. Naar en Olding lægger Vandringsstav, Ak! det volder megen Smerte! Skjøndt han stod saa nær sin Grav. Men naar Manden lægges udi Jord, Ak! da knuses reent vort Hjerte - Thi han stod udi sin Ungdoms Flor Der staaer sørgende den omme Viv, Taarer blinke i forgrædte Øie, Hun er uden Trøst for dette Liv Der staae nu de faderløse Smaae - Uden Haab, undtagen til det Høie, Uden Trøst, undtagen til det Blaa, Mand og Fader, hvil i Gravens Skjød, Sødt Du mindes her paa Jorderige! Engang knuser Herren Grav og Død - Ak! da er vi Alle lykkelige. Copulerede igaar: Herr Jnstitutiærer Chr. Møller og Jomfru Anna Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Bekjendtgjørelser. For de Brand=Spande, som Huus-Eiere her i Byen, overeensstemmende med Forordningen af 6te April f. A. faae at anskaffe, er med Stiftamtets Approbation bestemt følgende Størrelse indvendig: Hvide 14 Tommer, og Gjennemsnits=Brede, for oven 8, og for neden 6 Tommer; - hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at det staaer til Vedkommende, om de ville lade dem gjøre af Læder eller Seildug, naar de ere tætte og i det Hele forsvarlige samt paamalede Husets Nummer. Aalborg Raadstue, den 2den April 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Skipper L. Bæck afseiler paa Søndag til Kjøbenhavn og kan medtage Passagerer og noget Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Kløverfrø faaes hos Albert Raffel ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Gaardkjøb. En velbygget og i Drift værende Bondegaard i Hauerslev, i Øster Hanherred, er at erholde til Kjøbs, og kan strax tiltrædes paa særdeles billige Vilkaar. Herom kan accorderes med Prøveprocurator Bang i Kjettrup, pr. Aalborg eller Thisted.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Febr. og 22de August 1825, maa Lægdsværterne for den ordinaire Jndqvarteringsholdelse i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteresentere, for Halvaaret, fra Michaeli 1832 til Paaske Flyttetid 1833. For et med Givte belagt Lægd 22 1/2 Rbs. Tegn pr. Rbd. Grundtaxt, og for et med Ugivt belagt Lægd 8 1/2 s. Tegn. pr. Rbd. Grundtaxt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Hvorhos det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne: 16, 20, 21, 25, 30, 35, 37, 38, 39. 233, ikke har været belagte med ordinair Jndqvartering fra Michaeli 1832 til Paaske 1833. Aalborg Raadstue, den 1ste April 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Fra Teglbrænderiet paa Vaar kan erholdes gode Muursteen til efterstaaende Priser, frit ombord leveret: Bedste store, gule, heelbrændte pr. 1000 10 Rbd. Brogede Ditto Ditto pr., 1000 9 Rbd. Halvbrændte Ditto pr. 1000 7 Rbd. Af den mindre Sort: Gulle heelbrændte pr. 1000 8 Rbd. Brogede Ditto pr. 1000 7 Rbd. Halvbrændte pr. 1000 5 Rbd. Troyel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
I Kjøbmand M. Galthens Gaard i Bispensgade er en smuk Sal med Sovekammer, Tjenerkammer og Staldrum til 2 Heste, strax at faae til Leie, og hvorom accorderes med Procurator Møller. Kjøber til et simpelt Divanbord anvises fra AdresseContoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Palmebøger for Confirmander, i Saffian og Marmorbind, paa fiin Postpapiir og med forgyldt Snit, samt simplere paa Trykp. Et kjærligt Farvel fra trofast Lærer, en Gave for Confirmander, af Biskop Boisen; 5 Mk. Bojsens Andagtsbog, indeholdende Bønner samt kjærlige Raad og Advarsler; 3die Oplag; 7 Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Proclamata. Creditorerne i Boet efter den under 27de December f.A. i Bildgaard i Alstrup Sogn, Kjær Herred, afdøde Pige, Bodil Marie Larsdatter, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret i Nørre-Sundby, den 3die April 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Creditorerne i afdøde Huusmand paa Braa Mark i Torslev Sogn Mads Jensens og efterlevende Hustrue, Elisabeth Kirstine Jensdatters fælleds Bo indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 30te Marts 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Auctioner. Paa Grund af passeret Seqvestrationsforretning, og ifølge heraf erhvervet Dom, hvorefter 2de, Stiftslandinspecteur Torm tilhørende, og herunder Jurisdictionen beliggende Gaarde, nemlig: en Gaard i Rakkeby Sogn og By, med Jorder af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr., der haves i Fæste af Christen Tissing, og en Ditto, beliggende i Hesselberg By, Seierslev Sogn, med Jorder af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr., der haves i Fæste af John Christensen, er adjudiceret den Kongelige Kasse, til Dækning af paadragne Restancer af Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Commune=Afgifter, bliver bemeldte 2de Gaarde ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Løverdagen den 4de Mai førstkommende, Løverdagen den 18de samme Maaned og Mandagen den 3die Juni næstefter, hver Dags Eftermiddag Kl. 3, paa Raadstuen heri Byen, nopraabt til absolut Bortsælgelse, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, og som forinden ere til Eftersyn herpaa Contoiret, hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Nykjøbing, den 6te April 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-11
Placat. Fredagen den 26de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Forpagter Nickelsen, foretaget offentlig Auction paa Langeslund, over en Deel, ham tilhørende Meieriredskaber, bestaaende af Bot ter, Spande, Saaer, Kar og Tønder m.v., samt ligesaa over 8 Køer, 17 gamle Sviin og en stor Deel Grise. Til denne Auction indbydes herved de Lysthavende. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 8de April 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Samme Nat fandt ligeledes et Opløb Sted i den hessiske By Praunheim, hvis Hensigt dog nok kun var et Angreb paa Toldboden; der tales ogsaa om samtidige Uroligheder i Heidelberg og Rhinddagen, for hvis Virkelighed Referenten dog ikke vilde indestaae.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Belgien. Det belgiske Ministerium afgaaer formodentlig. J Anledning af Krigsbudgettet var foreslaaet det Amendement, at samme kun skulde voteres for de første 6 Maaneder af Aaret. Herimod protesterede Ministrene paa det Ivrigste og erklærede det for et fjendtligt Angreb og - for ret at lære at kjende deres Venner og Fiender - foresloge de, at Krigsbudgettet slet ikke skulde delibereres for sig selv, men i Forbindelse med de øvrige Budgetter; tillige erklærede de, at Kammerets Votum om dette Forslag vilde bestemme, hvorvidt de agtede at blive paa deres Poster eller ikke. Jkke destomindre lagde Kammeret dette Forslag ganske tilside og antog derimod med 45 Stemmer mod 2 ovennævnte af Kommissionen bifaldte Amendement. Det lyder saaledes: Central-Sectionen foreslaaer Dem kun at stille Halvparten af det hele Krigsbudget til Regjeringens Disposition, med Undtagelse af hvad der henhører til Artillerie og Gennievæsenet. For at Kammerets Hensigter med denne Jndskrænkning ikke skal miskjendes, har det formeent at maatte tilføie følgende Erklæring som det rigtige Udtryk af sammes Mening: Nationen er keed af Diplomatikens Vidtløftigheder, den forlanger en Ende paa vor Strid med Holland. For at opnaae denne, vil den underkaste sig nye Offere. Altsaa ikke for at formindske Udgifterne, som en Hær paa Krigsfod koster, ikke for at formindske denne skjønne Hær, som vi med saa stor Bekostning have organiseret, foreslaae vi Dem, at bevilge Subsidierne for 6 Maaneder, vor Hensigt er kun den - hvis vi efter de 6 Maaneders Forløb endnu ikke see Haab om Enden - da at tilskynde Regjeringen til at tage eftertrykkelige Forholdsregler, til at sikkre Belgiens Uafhængighed. J dette Tilfælde villet vi, langtfra at afvise de Fordringer der maatte gjøres, me meget mere forøge vore Stridskræfter, hvis dette skulde befindes fornødent og intet forsømme for at sikkre vore Vaabens Triumf.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Man venter, at Ministrene, ifølge denne Erklæring, ville fratræde deres Poster, dog var dette endnu ikke skeet den 4de April.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Tyrkiet. Endnu seer man ikke, hvorledes Oplysningen paa den politiske Knude her vil vorde. J en Skrivelse fra Constantinopel hedder det, at Porten har forandret sin Beslutnings at tilbagevise Ruslands Bistand og at den russiske Admiraler bleven liggende ved Constantinopel, skjønt der den 7de Marts indfaldt sydlig Vind. Dette stadfæstes ogsaa ved end Skrivelse fra Odessa af 13de Marts. Et Skib, hedderne det i denne, som ankom hertil fra Constantinopel efter en Fart af 64 Timer, bringer Efterretningen om, at den russiske Flaade endnu stedse ligger rolig i Bosphorus. Jmidlertid har det herværende Gouvernement fragtet et betydeligt Antal Koffardiskibe, som ere bestemte til - hvis Begivenhederne i Tyrkiet skulde gjøre det nødvendigt at modtage det Armee-Corps, der nu i stærke Marscher nærme sig vor Egn og føre det til Constantinopel. Dette Tilfælde kan, hvis Jbrahim vedbliver at rykke frem, gjerne blive til Virkelighed og det saa meget mere, som den franske Gesandts Garantie kun blev tilbudt under Betingelse af den russiske (Flaades Bortfjernelse og saaledes uden Tvivl ved Jkkeopfyldelsen af denne Betingelse sin qua non, heller ikke meere hvil af Frankrig ansees som forbindende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-13
Det synes af denne Skrivelse, at Rusland endnu har flere Tropper parate til Sultanens Understøttelse end de allerede i Moldau indrykkede. Om og hvorvidt iøvrigt den russiske Auxiliarmagt til Lands eller Vands virkelig vil komme i Activitet, lader sig ikke engang gjette, da man endnu Jntet veed om den ægyptiske Paschas endelige Beslutning. J en Skri uvelse fra Constantinopel hedder det blot, at Sultanen er i største Forlegenhed og at Udbruddet af Uroligheder i selve Hovedstaden sandsynligviis kun forebygges ved den russiske Flaades Nærværelse, fremdeles: at Sultanen aldeles ingen Autoritet længere har i Asien, hvor Jbrahim er uindskrænket Herre, og at der indtræffe Deputationer til denne næsten fra alle Stæder, for at hylde ham; at han i Smyrna har gjort adskillige Forandringer i Henseende til Bestyrelsen o.s. v. Af dette sidste, saavelsom af en Artikel i Journal de Smyrna af 3die Marts synes det, som om Ægypterne endnu raadede i Smyrna, men rigtig nok er den forrige Gang meddeelte Artikel af den østerrigske Jagttager, der anmelder Gjenoprettelsen af Sultanens Autoritet ved de eurospæiske Consulers Mellemkomst, nogle Dage yngre. F. Meninger af Rapoleon over adskillige Gjenstande for Politik og Administration, samlet af et Medlem af hans Statsraad. Af alle Redskaber i Napoleons Herredømme var det Statsraadet som har spillet den vigtigste Rolle, man veed, at han selv har ført Forsædet i samme og at han her ofte udviklede sine Anskuelser af Politiken. Nylig er et Værk udkommet, der lader os overvære hans mærkelige Forsamlinger. Forfatteren, Baron Pelet de la Loyere, nu Medlem af det Deputeredes Kammer, har selv samlet de Ord der ere flydt af Napoleons Mund og overantvorder os dem bogstaveligen. Man finder heri Meningen af dette overordentlige Gene lover alle Dele af Regjeringen, over Cultus, Finantserne, Krigen, Justitsen og over en stor Deel Sporgsmaal, der gendnu høre til Dagens Orden, saasom: over Pressefrihed, Theatret, Frankrigs Bank, Menighederne, Fallitter, Spillehusene o. s. v. Værkets 1ste Deel indeholder tillige en kort Fortælling om Napoleons Hændelser fra hans Lykkes Oprindelse til hans Fald, hvor man bliver bekjendt med en stor Deel mærkværdige og ubekjendte Kjendsgierninger, Expeditionen til Ægypten, Freden til Amiens, Moreaus og Hertugen af Enghjems Processer, Keiserdømmets Oprettelse, Kronningen, Feldttogene af Austerlitz, Jena og Wagram, hans andet Giftermaal, Ludvig Napoleons Flugt fra den hollandske Trone, det russiske Feldttog, betræffende. Forfatteren meddeler de af Napoleon ved adskillige vigtige Gienstande i Statsraadet holdne Taler og bekjendtgjør vigtige diplomatiske Documenter. Paa et lidet Rum meddeler denne Bog, der ller skreven letflydende og med Talent og opvækker den meest le Napoleons Mening. Forsamling af 29de Mai 1801.