JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Krigsskuepladsen. Endelig haves nu omstændeligere Efterretninger og Krigsbegivenhederne i Polen. De Russiske Armeers Tilbagetog og Vanskeligheden i at naae dem i Masse, skal have været Aarsag til at der ikke kunde leveres noget almindeligt Slag, men imidlertid er der dog i adskillige Dage efter hinanden forefaldet vigtige Fægtninger, der sammenlagte maaskee kunne betragtes som et temmelig afgjørende Slag. J Carnowo tog endeel af Marchal Davousts Corps de derværende Russiske Redouter, som forsvaredes af 15,000 Mand, tilligemed endeel Mand og Canoner; i Tycoczyne tog samme Corps 200 Bagagevogne og et Antal tilbageblevne Tropper; i Nasielsk søgte Marchal Kammensky, forskandset ved Moradser, at forsvare sig, men blev fordrevet derfra, og lod Canoner og Krigsfanger, og deriblandt adskillige Oberster, i Stikken. En Corps af Marchal Augereans Corps gik over Wra; Overgangen over Broen forsvaredes af 15,000 Russer; det Franske Jnfanterie passerede den desuagtet i sluttede Colonner, trodsede Cavalleriets Anfald, og bragte det ved sin Musket Jld i største Uorden; i en Affaire ved Pultusk slog MarchalLannes med 15 til 20,000 Mand 35 til 40,000 Russer, hvoraf 3000 bleve paa Valpladsen og næsten ligesaa mange toges til Fanger. Levningen af den Preussiske Armee – et Corps paa 6000 Mand, som vilde forsvare sig i Soldau, en liden By i det Brandenborgske, næsten lige ved de Polske Grændser, er bleven forjaget derfra og har ladet sig fratage sine Faner, Canoner og et stort Antal Fanger. Ved Lopaczim besatte et Russisk Husarregiment Broen over Sing, men det blev snart slaaet af Storhertugen af Bergs Jægere. Dette og meget mere er skeet i det afskyeligste Veir, paa Veie som vare bedækkede med 4 Fod høit Morads og i en Aarstid, hvor det ikke bliver Dag førend Kl. 8, og det allerede Kl. 4 om Eftermiddagen er Nat. J et Land, som er gjennemskaaret af Skove, kunde alt dette ikke andet end give Fienden alle Midler i Hænde til at redde sig, endskjønt han dog maatte trække sig i største Uorden tilbage, og paa sit Tilbagetog mistede sine Bagagevogne og sit Artillerie. Saaledes lyde Franske Efterretninger fra Warschau. En anden Efterretning fra Pultusk siger: at Russerne i de forskjellige forhen anførte Fægtninger have ialt mistet 80 Canoner, 1200 Bagagevogne, 12,000 Mand Døde, Saarede og Fanger. - Jmidlertid synes Kongen af Preussen dog endnu med Eftertryk at forsvare den endnu uovervundne Deel af sit Rige, og skjønt den vigtige Fæstning Bresaus Commandant nu har forlangt at capitulere, har han dog hidtil bestandig vægret sig ved at overgive den, uagtet han efter hvert Bombardement blev opfordret dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Fra d. 13 til d. 15de er til Hovedstaden ankomne. Kherre Norrman og Søn, Frøken v. Smithen, fra Walløe, Preuss. Lieuten, og Adjut. v. Schmettau fra Jtzeho, Controlleur Carstensen fra Hadersleben, Major Fleischer fra Malmøe. - Afreist, Kherre Baron v. Gyldenkrone til Nyborg, Consul Couriel, Kjøbm. Bærenzen og Fuldmægtig Dreier til Helsingøer, Capit. v. Tuxen til Helsingøer, Greve v. Dohna Wundlachen, Studios. Hagemeister, Baron Gibson og Lieutenant Scheffer til Malmøe, Russ. Consul Cherchest, som Courer, og Major v. Lau til Helsingøer; Major Fries af Hus. Regim. til Kiel og Lieuten. Widerøe til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Chronologisk Tabel. (Fortsat.) August. Opløsningen af den Tyske Rigsforfatning. - Keiser Napoleon lader Rigsdagen erklære, at han ikke mere erkjender nogen Rigsdags Tilværelse, og at han har antaget Titel af Rhinforbundets Protector.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Bayern, Wirtemberg, Churerkekantsleren, Baden, Darmstadt, Hohenzollern, Salm=Kirburg og Jsen burg lade ved deres Gesandter Rigsforsamlingen erklære, at de have frasagt sig den hidtilværende Rigsforsamling, og ere indgangne en ny Forbindelse under den Franske Keisers Beskyttelse. - Den Franske Sømmister lader bekjendtgjøre, at Fjendtlighederne mod de Syv Øers Republique skulle ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Lord Landerdale reiser, efterat Grundvolden til en almindelig Fred, mellem Frankrige og Engelland er lagt, som Fredsunderhandler fra London til Paris, hvor han indtræffer d. 5te.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Keiser Napoleon decreterer, at der skal udtages 50,000 Recruter for Aaret 1806. - Hertugdommene Cleve og Berg deles i 6 Districter, Siegburg, Mühlheim, Elberseld, Düsseldorf, Duisburg og Wesel. 5. Kong Joseph befaler, at Fendalsystemmet i Kongeriget Neapel skal afskaffes. 6. Keiser Frans II. nedlægger sin Værdighed som det Tydske Riges Overhoved, samt den dermed forbundne Keiserkrone, og opløser hvert Baand, der knytter ham til det Tydske Statslegeme. - Churerkekantsleren erklærer, at han har ophørt, at være Churførste og Rigs=Erkekantsler og at han har tiltraadt Rhinforbundet som Førsteprimas. Landdag i Greissvald, hvorved Landsherren ikke hyldes som Hertug af Pommern, men som Konge af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Den Preussiske Gesandt, Baron v. Jacobi Klost, forlader London. August. 13. Baden og Darmstadt antage Titel af Storhertug, og tage (saavelsom Hertugen af Ahremberg) de Lande i Besiddelse, som forsikkredes dem i Rhinforbundsacten. - Magdeburg erklæres i Beleiringsstand. 14. En Engelsk Escadres Ankomst (i Tajo) ved Lissabon. 16. Den Frankiske Kredsforsamlings Opløsning. 7. Misforstaaelserne mellem Preussen og Sverrig bilægges. 23. Wirtembergs Patent at tage de Lande i Besiddelse, som i Rhinforbundsacten forsikkredes samme 25. Boghandler Palm i Nürnberg bliver efter en Fransk Militaircommissions Kiendelse henrettet i Braunau, fordi han har udbredt oprørske Skrivter. 26. Jordskjelv i Rom og den omliggende Egn. Den Petersborger Hoftidende gjør officiel bekjendt, at Keiser Alexander ikke ratificerer den Onbrilske Fredslutning. 28. Kongen af Preussen lader bekjendtgjøre, at han end ikke i den fjerneste Henseende har tænkt paa at afstaae nogen af sine Provindser. - De Svenske besætte paa ny det Lauenburgske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
29. Preussisk Anordning angaaende Preuss. Mynters Jndførelse i det Hannoverske. 31. Kongen af Sverrig lader den Storbritanniske Regjering i det Lauenburgske atter oprette. Anm. Preussen søger at oprette et Nordisk Forbund. - Preussiske Krigsrustninger. – J Westphalen, Over= og Neder=Sachsen, samle Preussiske Troppecorpser sig. Fra det Bayreuthske og det Pommerske trække de Preuss. Tropper sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Moniteuren indeholder endnu d. 26 Aug. Freds Jmidlertid komme ny Franske forhaabninger. Tropper over Rhinen til Schwaben og Franken, og concentrere sig ved de Sachsiske Grændser. Ogsaa fra Holland trænge Fransk-Holl. Tropper frem mod Tydskland. September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
1. Landdagens Aabning i Düsseldorf. (Patentet til Jndkaldelsen af Stænderne i Storhertugens Stater, udkom d. 22 Aug.) 2. Indstyrtningen af en stor Deel af Bjerget Spibuel i Schweiz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
3. J Paris indtræffer den officielle Efterretning, at den Russiske Keiser ikke har stadfæstet den Fred, som d. 20 Julii blev sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Prinds Louis Ferdinand reiser fra Berlin til Armeen, i Sachsen. 7. Napoleons Skrivelse til Førsteprimas, hvori han erklærer, at han vil beskytte Rhinforbundet mod fremmede Tropper og indvortes Fiendtligheder, uden dog at blande sig i de forbundne Staters indbyrdes Anliggender. September. 9. Rigsstaden Frankfurts Overgivelse til Førsteprimas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Kongen af Dannemark skiller Holsteen fra Tydskland og forener det med Dannemark. 10. Førsten af Jsenburg-Bienstein tager de Lande i Besiddelse, som efter Rhinforbundsacten tilfalde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Den Chursachsiske Armee forlader sin Standqvarteer og trækker sig til den sydlige Grændse af Sachsen. 11. Burggrevskabet Friedbergs høitidelige Overgivelse, til Storhertugen af Hessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
12. Kongen af Sverrig reiser fra Greifswald tilbage, til Sverrig. 13. Carl For, Søn af Lord Holland, født d. 13 Junii 1749, en Engelsk Statsmand, som ønskede Freden, døer. - Circulairnote fra Førsteprimas, at Rhinforbundets Gebeet ikke maa fornærmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
14. Major v. Krusemark sendes fra Berlin til Peters borg, 15. Rigsstaden Nürnbergs Overgivelse til Bayern. 18. Keiseren af Ruslands Forordning angaaende den Russiske Armees Forstærkelse. J hans hele Rige skal udtages 4 Recruter af hver 500.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
20. Den Keiserl. Garde forlader Paris og ankommer allerede den 28 Sept. i Frankfurt - Kongen og Dronningen af Preussen forlade Berlin og begive sig til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
21. Keiser Napoleon udstæder en Skrivelse til Rhinforbundets Medlemmer, hvori han opfordrer dem til at stille deres Contingent til Krigen mod Preussen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
23. Preussisk Hovedqvarteer i Naumburg. 24. Den Fransk Gesandt Durant forlader Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Keiser Napoleon lader det Franske Senat bekjendtgjøre Skrivelsen til Rhinforbundets Lemmer (af 21 Sept.) og Prinds Hieronymus's Formæling med Prindsesse Catarine af Wirtomberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Keiser Napoleon forlader Paris og begiver sig til sin Armee i Tydskland. (Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Efter et Fransk Decret af 6 Oct, skulle alle de Preussiske Skibe, der ere blevne anholdte i Franske Havne, sælges under Marine- og Domaine=Administrationen, og Beløbet deraf tilfalde den offentlige Skat. Dog undtages herfra Preuss. Skibe paa 190 Tønder og derover, der skulle betragtes som tjenlige til Sotjenesten og forsynes og udrustes med alt det Fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Erkehertug Ferdinand er død uden Testamente. Hans efterladte Formue anslaaes til 80 Mill. Gylden, hvoriblandt der findes mange rede Penge, og en Million i lutter Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-17
Staden Warschau er nu saa opfyldt med Militaire og andre Personer, at man næsten ikke kan faae Værelser mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. De Forseelser Fjerde Aargang. No. 29. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hveckes Enke. Tirsdagen den 20 Januarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Udenlandske Efterretninger. J Viborg Stift ere i afvigte Aar viede 462 Par. Fødte, af Mandkjøn 834, Qvindekjøn 745, tilsammen 1579, desuden Dødfødte 60, og af de Fødte avlede udenfor Ægteskab 81. Døde Mandkjøn 725. Qvindek. 662, ialt 1387, altsaa 192 flere Fødte end Døde, under 10 Aar døde Drenge 268, Piger 195, ialt 463. Fra 50, 60 Aar levede 133, fra 6070 A. 205, fra 7080 A. 204, fra 80 90 A. 113, fra 90-100 Aar 6; og over 100 Aar 1 Kone. Mærkeligheder: 2 døde meget hastig og 1 druknet paa Fjorden, et 10aarig Pigebarn qvalt i en indfaldende Sandgrav, en Dreng fundet ihielfrossen, 3 smaae Børn brændt tilligemed deres Forældres Huus, 1 Mand hængt sig, 1 Mand fundet død i Liimfjorden, 1 Mand ihielskudt af Uforsigtighed, 1 Kone død i Barnsnød uforløst, 1 Kone hængt sig, et 21 Ugers gl. Pigebarn druknet i en Bønd af dets egen Moder, 1 Kone fundet død paa Marken i ondt Veir, 1 Kone funden død paa Veien, 1 Mand, funden død i Foraaret ved Løgstøer i Fjorden, og endnu ei opdaget, hvo han var, 1 Mand slæbt ihiel af løbske Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Aalborg den 13 Januarii. Efter indløbne Beretninger, skal for kort siden være strandet paa Kysterne af Vensyssel; 1) ved Herthalts en sønderlandsk Gallease med Sild fra Bergen; 2) paa Skagen en dito med Bræder fra Norge; 3) paa Hirtsholmen en aarhuser Gallease med dito; 4) paa Læsøe en Skotlænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Aarhuus. Den 9de Januarii bleve de Herr. Adjuncter Haasum og Fleischer, indsatte i deres Embeder ved den lærde Skole i Aarhuus. - Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Rector Stougaard holdt ved denne Leilighed en Tale, hvori han viste, at Opdragelsen er for Staten af største Vigtighed, og at de mægtigste Nationer skyldte gen deres Held, godtgjortes ved Persers, Grækers og Romeres Exempler. Ved Romerstatens Undergang tilsidsattes Opdragelsen, indtil Carl den Store igjen værdigede den sin Opmærksomhed, og fra ham kunne vi hidlede Oprindelsen til vore nærværende Skoler. Opdragelsens Værd erkjendtes ogsaa blandt os, hvilket de Velgierninger, adskillige Konger af den Oldenborgske Stamme og adskillige berømte private Mænd have viist mod denne Skole, bevidne, som og de gavnlige Forandringer, der efterhaanden med samme er foretaget, hvoriblandt den sidste aabner for Ungdommen de blideste Udsigter. En til Dagen passende Sang, forfattet af Hr. Aarestrup og afsiunget af Skolens Disciple, forøgede Høitideligheden, og en talrig Forsamling af Byens Jndvaanere hædrede den med sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
J Løverdags Aftes lod den blinde Fløitespiller Dulon sig høre paa det Kongelige Theater, med udmærket og fortjent bifald. De Toner, han paa sit Jnstrument fremtryllede, gjorde i Forening med hans lidende Udseende, et Jndtryk paa Tilhørerne, som ikke lader sig udtrykke med Ord. Jsær vare hans Trillere og Variationer ganske fortræffelige, og han frembragte et Echo paa Fløiten, som overraskede Tilhørerne paa den allerbehageligste Maade. H. D. Hertugen af Augustenborg beærede Dulon med sin Nærværelse. - Du ton er født i Aaret 1770 i Steendal, hvor hans Fader var Toldinspecteur. Han blev blind tre Maaneder efter Fødselen. Hans Fader, som spillede temmelig godt Fløitee, gav ham selv Underviisning, og af Organisten der paa Stedet lærte han at spille paa Claveer. - J sit trettende Aar havde han allerede bragt det saavidt, at han reiste omkring, og opvakte Beundring hvor han lod sig høre. - Han har dicteret endeel Concerter, hvori Tonekonstens Theorie i alle muelige Henseender er iagttaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
J Martii Maaned faae vi tre ny Stykker, paa det store Theater: Bonden som Dommer, den afbrudte Concert, det farlige Raboskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Den Bogtrykkers Navn, som for 44 Aar siden udgav de første Norske Jntelligens Sed ter, hedte ikke Rasch, men Schwach. Ved denne Leilighed fortjener det at anmærkes: at Politiemester Ole Brose fik den 7de December 1764. Privilegium paa at oprette og holde et Addresse Contoir for Bergens By og Stift, paa lige Maade som det i Kjøbenhavn; at fra det Bergenske Addresse=Contoir blev begyndt at udgives, hver Mandag, et halvt Ark trykte Efterretninger, den 4de Februarii 1765. Den aarlige Priis derfor bestemtes til 8 Mark dansk; men, at i Bladet ogsaa skulle indrykkes een eller anden liden Afhandling, enten Original eller Oversættelse, især i oekonomiske Materier er noget, som indtil denne Tid ei er gaaet i Opfyldelse, ligesom det og er en høi Grad af Ligegyldighed imod egen Fordeel og Abonnenterne, at det Bergenske Addresse-Contoirs Efterretninger kun udgives en Gang om Ugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
En Bergensk Avis Udgiver, som forenede Omhu for egen Fordeel med Lyst til at udbrede almeennyttige Kundskaber, kunde der levere et Blad, som, med Hensyn til Bergens Skibsfart paa den handlende Verdens Havne, maatte have det Værd, ingen Avis udenfor Hovedstaden kunde gjøre Fordring paa. Bergen tæller endnu iblandt sine Embedsmænd dem, der ere berømte baade som Prosaister og Digtere. Ogsaa den dramatiske Skole agter at høitideligholde i Aar Kongens Fødselsdag paa Hoftheatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Udenlandske Efterretninger. Prisen paa Kobber og Messing er i Østerrige stegen saa høit og dette Metal er overalt blevet der saa sjeldent, at de Professionister, som forarbeide det, ere komne i stor Forlegenhed. Der gaaer store Partier Kobber til Tyrkiet, og de Østerrigske Canonstøberier, hvor der endnu støbes mange Canoner, kræver ogsaa mange Qvantiteter deraf. Et Pund Messing koster i Papirpenge 2 Fl. 24 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
General Legrand, Gouverneur i Førstendom dømmet Bayreuth, har befalet, at den Gjestgiver gaard, hvori den unge Feldmann og hans to Betjentere have fornærmet to Franske Officierer, indtil videre skal lukkes og Skildtet nedtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Den Tydske Førsteprimas har udgivet et Værk under den beskedne Titel, om de skjønne Videnskabers Jndflydelse paa et Folks Lyksalighed, af Carl Dalberg, udenlandsk Associeret af Frankriges Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
J Rom er der ankommen en Spansk Coureer, hvis Depecher have givet Regjeringsmedlemmerne Anledning til at forsamle sig. Den forrige pavelige Nuntius, Arezzo, er ogsaa indtruffen der i et vigtigt Ærinde fra den Russiske Keiser, Cardinalerne have holdt adskillige Forsamlinger desangaaende, og det hedder, at Arezzo reiser tilbage til Petersborg med det pavelige Hofs Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Haandværkerne i Paris føle i dette Øieblik Virkningerne af Krigen. Adskillige af dem ligge aldeles, og mange Haandværksvende kunne ikke faae Arbeide. Andre, som i lang Tid have tjent i store Værksteder, kunne ikke faae Betaling af det res Mestere, og ere af denne Aarsag i stor Forlegenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Det hedder, at Rhinforbundet med det første vil stille et Duplum af sin Contingent. Tømten af den demolerede Fæstning Niemburg skal bebygges. Af Fæstningsværkerne er endnu en liden Bastion og Stadsgraven tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Den 2den d. M. maatte alle Medlemmer af den Jødiske Menighed i Stokholm møde for Overstatholderamtet og bleve spurgte: om de i Almindelighed eller enkelte af dem staae i nogen Slags skrivtlig eller anden Forbindelse med den i Paris forsamlede Committee, og da dette enstemmigen besvaredes med nei, formanede man dem, ogsaa i Fremtiden ikke at indlade sig i nogen Correspondene af den Natur, da i modsat Fald Overtræderen af denne Forskrivt skal straffes meget haardt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Antallet af de fremmede Soldater saavel Deserteurer som Krigsfanger, der ankomme til Holland fra Tydskland, er saa betydeligt, at man for at organisere Corpser af dem, maa ansætte alle pensionerede Underofficierer paa ny med deres fulde Gage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Man vil vide, at Ministeren Acton er død af Græmmelse over sit sidste Uheld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Kongen af Wirtemberg har foræret alle Vagt mestere ved de tre Cavallerieregimenter, som vare med i Affairen ved Breslau, saavel som alle de Gemene, der ved samme Leilighed have udmærket sig, Sølvhædersmedailler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Siden Juul levede man i Cassel i stor Urolighed formedelst Jnsurgenterne, som truede med at bestorme Staden. Men d. 31te f. M. om Aftenen ankom 3 Regimenter Franske Tropper, som bleve indqvarterede hos Borgerne, med Canoner og Haubitser. 4000 Mand marcherede til de oprøriske Egne, og d. 4de d. M. erfaredes, at de havde strakt Gevær og vare gaaede hjem. Oprøret skal have grebet temmelig stærkt om sig, og selv i Marburg stode 3000 Mand, som forsvandt, da de bleve det Franske Militair vaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Kongen af Bayern har befalet, at ingen Kongel. Betjent eller Undersaat maa tage Doctor graden eller nogen anden academisk Værdighed paa noget andet Universitet end det i Tübingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Det overordentlig milde Veir man har havt i Vinter, bringer følgende Aar i Erindring, hvor man ligeledes har havt overordentlig varme Vintere, nemlig: 1182, 1289, 1328, 1343, 1420, 1722, 1748. Af disse Vintere udmærkede sig især følgende: 1289 var det saa varmt, at Jomfruerne Juledag og Hellig Trekongersdag bare Krandser af Violer-, Korn og andre Blomster. Vinteren 1420 var saa varm, at Træerne blomstrede i Martii og Viinstokkene i April, at man i samme Maaned havde modne Kirsebær og i Maji Viindruer. 1524 florerede henimod Juul Violer og andre Blomster. 1538 var Varmen hele Vinteren igjennem overordentlig stærk, og bragte i Dec. Blomster til at knoppes. 1554 var Vinteren saa varm, at Træerne sprang ud i Januarii, og at Fuglene rugede i Februarii. 1585 ved Paasketider stod Sæden allerede temmelig høit. 1607 stode allerede i Febr. de skjønneste Blomster i Flor og 1609 Kirsebærtræerne. 1617 florerede Blomsterne og sang Lærker og Drosler i Januarii, det samme var Tilfældet 1659. Vinteren i Aaret 1722 var ligeledes saa varm, at man selv i de nordlige Egne i Januarii ikke lagde noget i Kakkelovnen meere og at Træerne blomstrede i Februarii. J Henseende til indeværende Vinter skrives fra Ulm under den 13 Dec.: i Haugerne, ved og i Staden blomstre Æble- og Kirsebærtræer, Roser, Aurikler og andre Haugeblomster begynde at komme op. J en Landsby i Nabolavet har en Bondekone nylig foræret sin Præst et Knippe modne Jordbær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Posener Avis af 31 Dec. findes følgende historiske Parallel, under Overskrivt: Slaget ved Hastings og Jena: Allerede for 700 Aar, siden bestemte d. 14 Oct, to Rigers Skjebne. Ogsaa den Gang stode to mægtige Hære og førstelige Helte lige imod hinanden; ogsaa den Gang fægtede en Konge med to tappre Brødre i Spidsen, for sin Armee, ogsaa den Gang faldt et stort Riges Hovedstad uventet hastig i en høimodig Seierherres Hænder; ogsaa hiin mærkværdige og udmærkede Seier var Frugten af lykkelige Maneuvres, som bleve udførte med Sindighed og Tapperhed, og Virkningen af den kjække Hærførers aandrige Tale til sine seiervante Soldater. D. 14 Oct. 1066 var den Dag, paa hvilken Slaget ved Hastings bestemte den Engelske Stats Skjebne. Harald, Konge af Engelland, og Wilhelm, Hertug af Normandiet, mødte hinanden i dette Slag med ka sende Skinsyge og Forbittrelse. Desuagtet havde begge lige til den Dag, Slaget leveredes, fortsat Fredsunderhandlingerne. Paa Engelsk Side var man saa vis paa Krigens lykkelige Udfald, at man næsten aldeles ikke havde belavet sig paa det Modsatte. En Piil rammede Haralds Øie, og han faldt. Wilhelm tilfægtede sig en fuldkommen Seier, som forskaffede ham Tilnavnet Erobreren, og den var saa meget meere afgjørende, som den utrættelige Seierherre ikke lod Levningen af den overvundne Hær beholde Tid til at komme sig efter sin Bestyrtelse. Nogle Uger derpaa holdt han sit glimrende Jndtog i London, og befalede, at der til en Amindelse om denne store Seier skulde bygges i Hastings et nyt Kloster, som han kaldte Slagabbediet. Slaget d. 14 Oct. 1806 har ogsaa rystet en mægtig Stats Grundpiller; men det vil ikke, som det i Aaret 1066 omstyrte en Trone, men snarere opreise en omstyrtet, og maaskee befæste mangen en havende; thi den Helt, som i vore daadfulde Dage seirer, higer ikke efter Erobrerens forfængelige Ære, men efter en almindelig Fred. En saadan Seierherre kan og vil ikke fordunkle Glandsen af sin mageløse Seier ved at undertrykke uskyldige Nationer og træde dem i Støvet; han vil betragte den store Magt, Forsynet har givet ham i Hænderne, som en Capital, Lykken har laant ham, og Ædelmodigheden fordeeler Renterne af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-20
Videnskabernes Academie i Stockholm agter med det første at udgive et nyt Maanedsskrivt under Titel af oeconomiske Annaler, som komme til at indeholde Afhandlinger i Huusholdnings videnskaben og hvad der staaer i Forbindelse med samme. N. Sandberg og Cancellist Gustav Forsberg, som af den Svenske Hofret vare blevne dømte tilat miste deres Ære, sidde 28 Dage paa Vand og Brød, staae aabenbare Skrifte, og betale begge for een og een for begge de 7000 Rdlr., som de ved falskeligen at tilføie Andres Navne og Domstoles, Jndsegl paa to Forskrivninger, havde franarret Disconto-Banquen, have nu faaet den Formildelse i deres Dom, at de skulle beholde deres Ære og slippe for at staae aabenbare Skrifte.