Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-06-04
Den Svenske Flode, bestaaende af 46. Seyler, hvor iblant 36. Krigs-Skibe och Fregatter, och iligemaade i 3. Esqvadres, under Hendrich Horn som General Admiral, item Admiral Kierck och Wachtmester affdeelt, kom den 30. Junii under Møen til Ankers, paa hvilcken uden Matroser omtrendt 4000. Soldater under Gref Carlsen og Oberste Nolli Commando, skal hafve været, af hvilke, efter Berrætning, de 1000. paa Landte-Rüen skal være. være i Land sat, och Resten paa Floden beholdtes, formedelst der med om Victorien paa deris Side hafde faldet, Siæland och Møen at infestere och siden sig med Floden mellom Siæland och Skaane at legge. Samme Dag loed de Svenske Admiraler ved fremmede Skippere, vore Danske mange spodske Ord formelde, och at de hafde i Sinde vores Flode indtil under Dragøe at søge och attaqvere, lod och ved en udsendt Vice-Admiral och tvende Skibe imod vores Flode bravere, men saa snart de tvende aff vore Skibe, som imod dem bleff commanderet, formerckte, vendte de Ryggen och retirerede sig imod deris Flode, som begyndte at komme vores nærmere, mens som Dagen, naar begge Floderne kom hin anden i ficte, var forløben, gjorde vores Flode smaa Seyl, i Meening om Natten fra de Svenske Luven at bekomme, mens de Svenske gjorde det samme og beholdte Luven. Den 1. Julii Klocken 4. om Morgenen var begge Floderne ickun et Canon Skud fra hin anden, och bemøyede sig paa begge Sider om Luven, de Danske den at vinde och den Svenske den at beholde, men som det paa vor Side ey vilde gelinge, gaf Her Admiral Juel Løssen med 3. Skud til Tegn at hand de Svenske forvartede. Uanseet nu de Svenske med deris Stycker vores heel læt kunde naae, och, som forbemeldt, hafde Fordeelen af Vinden, Vores och om Natten formedelst Strømmen og Vinden snart en half Miil fra hin anden vare adspreede och kommen til Lee, vilde de Svenske dog ey komme nærmere och gjorde icke et Skud, førend Her Admiral Juel gick dem saa nær at de blef tvungen at svare, hvor paa strax i den anden Vending et Svensk Skib paa 60. Stycker, kom under Stefns paa Grund som Vice-Admiralen med 5. Skibe vilde secundere, hvorved den Svenske Flode nogenledis blef separerit, och som nogen af vore Danske Skibe, som ved Strømmen var fra Floden uddrefven, eben kom der til, blef disse 6. Svenske ved Her Admiral Marqvard Rodsteen och Vice-Admiral Spaen attaqverit, och enddog de Svenske gjorde ald berømmelig och tapper Modstand och paa begge Sider længe oc skarp fæctedes, maatte de dog paa det sidste tage Flugten, saa som 3. der af nemlig, Mexcurius, Hieronymus Fre ii. nymus och Calmar sig til Malmøe, gandske reedesløs skøt, retireri2 Falsterboe-Rif, hvor af det eene ved Majestætens och tvende kom Skib Charitas siden blef erobret och det andet skal være escaperit, de to andre saa som Cæsar och Mars blef ved Vice-Admiral Bielcke och Schout by Nacht Floris Carstensen forfuldt och erobret. Jmidlertid gjorde Her Admiral Marqvard Rodsteen sit beste igien at komme til Floden, som ved den tredie Vending lyckedis saa at 16. Seylere af de Svenske, hvor iblant var 7. Orlog-Skibe och som meenis Vice-Admiralen Gustaf Sparre, fra de andre blefve afskaarne, hvilcke vel i Begyndelsen gjorde Miner de Danske at afvarte, mens naar de faae det var allvor betænkte de sig och tog Flucten. Och om end skiønt det vel da hafde den Anseen som Gud Allermægtigste os allerede Seyren hafde forleenet, begyndte dog først Slaget igien heftigst, och blef paa begge Sider med saadan Hitzighed och Macht fægtet, saa det næppe er at beskrifve, i det paa begge Sider tillige med gandske Lage blef gifvet Fyr, och de Svenske, som var tvungen til at maatte holde Stand, fæctede med stor Hitzighed, hvor ofver paa begge Sider ey skeede ringe Skade, och de Svenske Skibe blefve saaledis tilreed at mand troer de det skal mindes. Paa Her Admiral Juels Skib Christianus Qvintus blef Seglen needskøt, och Skibet gandske reedesløs, saa hand det, indehafvende 5. Foed Vand, maatte qvitere och hidopsende, hvor paa hand overtræde paa et andet Kongelig Skib Fridericus Tertius, paa hvilket velbemeldte Her Admiral af to Svendske Vice-Admiraler tillige foruden andrel blef attaqverit och heftig beskøt, saa at Skibet 3. Foed Vand bekom, mens blef af de begge Capitainer Dreier och Gedde, som der til var ordinerit, meget vel secunderit, hvorfore de tillige med største Parten af de andre, som sig meget vel hafver holdet, høylig er at berømme; och formedelst samme Skibs Leckhed maatte Her Admiral paa det tredie Skib Charlotta Amelia ofvertræde, och med samme siden Fienden forfuldte. Admiral Marqvard Rodsteen blef hans Stang afskiødt och Admiral Jens Rodsteen har forlaaret hans Galion och Bogspreed, och Vice-Admiral Bielckes Skib har Lyd paa Tackel och Seyl flux Skade, og den Norske Løwe som sig heel vel och taffer comporterede miste sin Stang och fick nogen Skud i Vandgangen, saa det hafver maattet hidopskickes. Som nu nu Slaget saaledis ved u-sedvanlig furie nogle Stunde hafde varet, och Natten midlertid er indfalden, hafver de Svenske sig der af, och den indfaldene favorabel Vind betient, och sig paa Flugten begifvet, sættende alle Seyl bi, saa de saaledis ved ungefehr 22. Seyler store och smaa er eschaperit, efterat de af vores Flode indtil hen under Boring holm er vorden forfølget: Och som de Svenske, u-anseet Her Admiral Juel gjorde adskillige Løsungs Skud efter dem til Tegn, at de skulle staae, u-mueligt var at bringe til Stand, ey heller apparentz at vore dem kunde indhendte, eller ved Sickerhed længer forfølge, hafvendes atskillig mangel paa Rundholtz och Tougverck, thi hafver sig vores Flode tilbage begivet, hvis som fattis igien at lade reparere. Mand slutter at de Svenske, formedelst mangfoldig døde och qvæste paa deris Skibe, sig ey igien hafver tord sætte, saa som mand i den sidste Vending vel kunde mercke at de fattedis paa Folck, Styckerne och Skibene at regiere, der tvilis och meget paa at alle Skibene som undslap skal til Sverrig hiemkomme, eftersom nock er bekiendt, at en deel var saaledis tilreed, at de neppelig kunde flyde paa Vandet och derfor til det ringeste i Aar neppelig i Søen meer skal udkomme. Efterat, som forhen bemelt, de tre Svenske Capital Skibe St. Hieronymus, Mercurius och Calmar fra Hofvet-Floden var afskaaren och ey kunde komme ofver Falster-Rif, hafver de tractet igiennem Sundet at eschapere, mens det eene kom paa Grund for Malmøe, hvorfor de alle tre satte sig saa nær Byen som de kunde. Jmidlertid fornam Hans Kongl. Majest. i Leyren for Malmøe, at Her General Admiral Gref Tromp med 10. Hollandske Auxiliar-Skibe i Sundet om andag Aften var ankommen, hvorfor de strax blef beordret samme tre Svenske Skibe at attaqvere, hvor paa den 2. Julii om Aftenen nogle Hollandske Skibe ankom, och gick Capitain Cornelius Tieloos med Skibet Campen strax løss paa samme tre Svenske, och blef secunderit af Capitain de Jonge paa Skibet Osterwiig och en Brander, de Svenske værgede sig 5. eller 6. Timer i Begyndelsen heel vel af Slottet i Malmøe blef och skudt, mens naar Branderen ankom, spang det Svenske och Findske Folck af Mercurius, hvor paa Schout by Nacht Anckerhielm commanderede, største parten over Borde och bemeldte Schout by Nacht Nacht tillige med Major Fichting ofver de Finiske Soldater blef oc drucknet, oc forbemeldte Skib Mercurius, førende omtrent 70 Canoner, blef af Capitain Tieloos erobret, der paa attaqverede Capitain Tieloos Skibe Hieronymus paa 70. Stycker, och erobrede samme iligemaade, efterat Capitain Taube, som der paa commanderede, tilforn var ihielskudt vorden. Men Capitain Bouman paa Skibet Calmar, førende 60. Stycker, vilde ey saa længe tøfve, mens salverede sig och en deel sit Folck med Schluper och Baade til Malmøe och stack self Skibet i brand. Hvilcket alt saaledis Hans Kongl. Majest. self ved Strand-Siden anseet hafver, oc om morgenen self været ude paa Skibene dem at besee. En liden Jagt paa 8. Stycker, kaldes Griben, salverede sig paa Grund under Malmøe och saaledis undslap indtil hand der fra en gang med fleere kand udhentes. Paa den Danske Side, hvorfor den Allerhøyeste gode Gud billig er at tacke, er ikke det ringeste Skib, enten lidet eller stort, blefven eller forgangen, ey heller nogen Ober-Officerer, uden Captein Jacob Philipsen, som i Hofvedet er qvæst, og en Lieutenant ved Nafn Jens Pedersen Aalborig, som Beenet er afskødt vorden. Tallet af døde och qvæste Matroser och Soldater paa alle Skibene, kand ey til 300 beløbe, som er Guds sønderlig Beskiermelse, eftersom paa de erobrede Svenske Skibe er ved 500. døde och imellom 2. och 3000. fangne, och er sønderlig Guds Haand at see, at paa Skibet Cæsar er ofver 100. døde, och paa Mars mod 200, hvor imod paa Vice-Admiral Bielckes och Schout by Nacht Floris Carstensens Skib, som dem erobrede, ey er paa hver 20. eller 30 u-anseet de siden bemeldte Skibs Erobring igien gick til Floden och den gandske Dag fæctede.