Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Lovgivninger. Reglement for Kaperfarten og Prifernes Behandling. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vittersigt: Da Vi finde det hensigtssvarende, at Kaperfarten fra Vore Riger og Lande, som til en Tid har været standset, gives nye Virksomhed under nærmere Bestemmelser; saa kundgjøres herved de Regler, hvorefter saavel i denne Henseende, som med Prisesagernes Behandling og Afgjørelse, skal forholdes. Og ophæves saaledes det under 14de September 1807 allernaadigst udgivne Reglement for Kaperfarten og Prisernes lovlige Paadømmelse. S. 1. Jngen i Vore Riger og Lande maae fare paa Commis, eller udøve Kaperie, med mindre han dertil er forsynet med lovmæssigt Kaperbrev. - Saadan Tilladelse til Kaperie udstædes herefter af Vort Admiralitets- og Commissariats Collegio, og under bemeldte Collegii Seigl. Den meddeles allene dem, som ved Fødsel eller Antagelse have erhvervet dansk Borgerret, og bevilges kun, under de herefter ommeldte Vilkaar, for Skibe eller Fartøier som føre Skyt, eller hvis Mandskab i det mindste behørigen er forsynet med Vaaben. §. 2. Ethvert Skib eller Fartøi, som udgaaer paa Kapertogt, skal fores af en søekyndig Mand, der har Patent som Skipper eller Styrmand, og denne bør, inden Kaperbrevet ham betroes, ved skrivtlig Eed forbinde sig til paa det nøieste at holde sig dette Reglement, saavelsom de ham gjennem Vort Admiralitets- og Commissariats Collegio meddelende Jnstructioner, efterrettelig. §. 3. Kaperbrevene, skulle være saaledes lydende: "Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling, gjøres vitterligt for Alle og Enhver, som dette maatte forekomme, at N. N. eiende (Skibet eller Fartøiet) NN. drogtigt - - - Commerce=Læster, har, i Følge Kongelig allernaadigst Reglement af 28 Marts 1810, erholdt Tilladelse til at udruste bemeldte sit (Skib eller Fartøi), ført af N. N. mod Statens Fiender, med (Kanoner, eller "anden Væbning) i den Hensigt: dermed at opbringe, og, naar fornødent gjøres, ødelægge, Skibe og Fartøier tilhørende den Storbrittanniske Krone eller dens Undersaatter; samt at anholde og til loplig Undersøgelse at indbringe de Skibe, som ere mistænkte for at tilhøre denne fiendtlige Magt, eller at staae i nogen mod Neutraliteten stridende Forbindelse med samme. Rederiet har gjort Rigtighed for "den befalede Caution, ligesom og Skibsforeren, ved sin aflagde Eed, har forpligtet sig til at rette sig efter ovennævnte allernaadigste Reglement, og øvrige "Kaperfarten vedkommende befalinger, samt Søekrigsartikelsbrevet, for saavidt ham vedkommer. Kjøbenhavn, i det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegio den . . . . 1810." (Underskrivt og Seigl.) §. 4. Begiæringer om Kaperbreve indgives til Øvrigheden paa det Sted, fra hvilket Skibet eller Fartøiet, som til Kapertogt bestemmes, skal udløbe. Den, som erholder Kaperbrev, bør til Sikkerhed for Erstatning af den Skade, som ved dets mislige Benyttelse kunde afstedkommes, stille Øvrigheden Borgen for en vis Sum fra 1000 Rdlr. til 15000 Rdlr., og har Øvrigheden ved Bestemmelsen af denne Sum, at tage Hensyn til Besætningen paa det Fartøi, som udrustes, saaledes, at der i det ringeste borges for en Sum af 1000 Rdlr., men at der i øvrigt beregnes 100 Rdlr. for hver Mand Besætningen bestaar af. - End videre hæfte saavel Rederne, som Kaperføreren, de første med Kaperfartøiet og den sidste med Person og Gods, for hvad Skade der tilføies den Opbragte. §. 5. De Kapere, som ere meddeelte lovligt Kaperbrev, berettiges til at føre dansk Splitslag og Gjos med Vort Kongelige Chiffre i Midten, og i ovrigt indrettet efter de Forskrivter, som i Forordningen af 11te Julii 1748 indeholdes. §. 6 Kaperen ere pligtig, efter Muelighed, at tage og til Priisdommelse at opbringe alle ham forekommende Skibe eller Fartøier, som ere den Storbrittanniske Krone eller Storbrittanniske Undersaatter aabenbar tilhørende. Saa maae han og indbringe til lovlig Undersøgelse ethvert andet Skib eller Fartøi, hvis Neutralitet ikke i Overeensstemmelse med 10de §. af dette Reglement er behørigen legitimeret, eller mod hvilket der i øvrigt haves grundet Mistanke, af nogen af de i sammes 12te S. nævnte Aarsager. – End videre bemyndiges Kaperen, at indbringe til Straffetolds Erlæggelse de Skibe, som have passeret Øresund, eller Beltet, uden behørig Clarerings=Beviis; hvilken Straffetold, der er det dobbelte af den anordnede Strøm told, tilfalder ham. v. 7. Jngen Kaper maae, under sit Kaperbrevs Fortabelse, og anden Straf efter Omstændighederne, anholde noget Skib, eller paa nogen Maade gjøre Brug af det ham meddeelte Kaperbrev, paa venskabelige eller neutrale Magters Territorium, som i Almindelighed antages at strække sig een Søemlil fra Landet. J Henseende til Øresund, bliver at iagttage, at Kaperier ikke drives under de svenske Batterier, eller saa nær den svenske Kyst, at Kaperfartøierne derfra kunne beskydes. §. 8. Da Vi erkjende, som en ufravigelig Grundsætning, at frit Skib gjør frie Ladning, saa forbyde Vi paa det alvorligste de med Kaperbreve forsynede Krydsere, at opbringe noget Skib, tilhørende neutrale, eller venskabelig Forbindelse med Os staaende Magter, hvem Ladningen end maatte tilhøre, naar de til Skibet og Expeditionen hørende Papirer befindes at være i vedbørlig Orden, og Skibet ikke er ladet med Krigscontrabande, bestemt til de under Storbrittannisk Herre, domme værende Riger og Lande, ei eller i øvrigt, efter 6te §., Opbringelse underkastet. §. 9. Ligesom frit Skib gjør frie Ladning, saa drager og Skibet; Ufriehed Ladningens Ufriehed efter sig s. 10. De Papirer, som (efter 8de 8.) hør findes behørig Orden paa Skibet, ere følgende: a) Søepas set, udstædt af det Lands Regjering, hvoraf Skibseieren er Undersaat, eller, efter samme Regjerings Befaling, af en dertil autoriseret Øvrighedsperson. J dette Documents Sted kan dog ogsaa antages ethvert andet lovligt Document, hvorved Skipperen, af den Regjering hvis virkelige Undersaat han er, umiddelbar eller middelbar er autoriseret til, paa den nærværende Reise, at føre det neutrale Flag han bruger. b) Skibets Biil eller Bygnings-Brev, og, saafremt den, der har ladet bygge Skibet, har afhændet det til en anden, da tillige Kjøbebrevet eller Skjødet, med mindre samme indeholdes i eet Document. Skulde Skibet forhen være opbragt, som Prise, og, som saadan, condemmeret, da gielder CondemnationsActen, istedet for Biilbrevet, samt ligeledes for Kjøbe brevet; dog ikkun, naar den over Skibet afholdte Auctionsforretning, eller andet Overdragelses=Beviis, er tilføiet Condemations=Acten. For Skibe, som, efter at være formelig condemmerede i en fremmed Stat og sammesteds kjøbte af Neutrale, derfra afgaae ballastede til deres Hjem, bør Condemmations=Acten med tilføiet Auctions forretning, eller andet Overdragelses=Beviis, antages istedet for samtlige ellers befalede Papirer, Skibs=Journalen undtagen. c) Et Maalebrev, hvilket skal være udstædt af den til Skibes Maaling der, hvor Skibet angives at have Hjemme, beskikkede Embedsmand, og stemme med Passet, eller med det Document som træder i dettes Sted. d) Eqvipager ulle eller Folkeliste, vedbørligen attesteret af vedkommende Embedsmænd, samt behørig Rigtighed for alle paa Skibet sig befindende Personer, der ikke i forommeldte Document ere indførte. Eqvipagerullen bør fremdeles godtgjøre, at hverken Capitain eller Styrmand, eller nogen paa Skibet ansat Cargadeur, Factor eller Commis, eller mere end 1/2 Deel af Besætningen i det Hele, ere Storbrittanniske Undersaatter. e) Told- og Clarerings=Seddel, som bør vise, hvor Ladningen er indtaget, og hvorhen den er bestemt. f) Certepartie og Connossement over Ladningen, eller, hvis intet Certepartie har været oprettet, da blot Connos sement, hvoraf bør kunde sees, hvorhen den er bestemt. Og endelig : g) Skibs-Journal for den hele paa det producerte Pas gjorte Reise; med Undtagelse for saadanne Skibe, som blot fare fra en østersøisk Havn til anden. S. 11. Som gode Priser skulle ansees: a) Alle Skibe der aabenbar tilhøre den Storbrittanniske Krone eller Storbrittanniske Undersaatter, i hvilken Verdensdeel disse end maatte boe. b) De Skibe, som bruges til Smughandel paa eller fra Storbrittannien, eller de i sammes Besiddelse værende Lande, ved, formedelst simulerede Ud= eller Jndclareringer, at seile til de nævnte Lande fra saadanne Stæder, hvoringen Udclarering til samme tilstædes, eller fra disse Lande til et Sted, hvor ingen Jndclarering derfra tillades. c) De, som enten heelt, eller tildeels ere ladede med Krigscontrabande, der befindes at være bestemt til Storbrittanniske Havne; eller og have ombord Officierer eller Krigsfolk, som ere antagne, eller skulle antages, i Fiendens Tieneste, saa og de Skibe og Fartøier der maatte nærme sig en Esqvadre, som bloqverer en dansk Stad, Havn eller Provinds, for at drive Handel med Fienden, eller, for at bringe denne Proviant eller Mundprovisioner, d) De, som med væbnet Haand og Magt sætte sig til Modværge mod Kaperens Anholdelse. Ligeledes og de Skibe, hvilke, uagtet deres Flag er at ansee som neutralt, saavel i Henseende til Storbrittannien, som til de med samme krigførende Magter, dog i Nord= eller Østersøen have afbenyttet engelsk Convoi. e) Det danske, norske, eller andet med Hensyn til Storbrittannien fiendtlige Skib, som, efter at være taget af Fienden, gienerobres fra denne For saadan Reprise tilkommer Recapteuren 1/2 Deel af det gienerobrede Skibs og Ladnings Værdie, hvad enten samme tages tilbage for, eller efter, 24 Timers Forløb, og de 3/3 Dele tilbagegives Eieren. Skeer derimod Re prise eller Gienerobring af saadanne Skibe, der saavel i Forhold til Os, som til Fienden ere neutrale, da bliver Recapteuren at tillægge en billig Belønning for sin havte Fare og Moie, efter Rettens Skiøn. d. 12. Som mistænkte kunne anholdes, og til Undersøgelse indbringes: a) De Skibe, der ei ere forsynede med de i 10de 5. nævnte Documenter. b) De, som have dobbelte, eller og efter Rimelighed falske Papirer. c) De Skibe, fra hvilke Papirer erfares at være overbordkastede, eller paa anden Maade tilintetgjorte, fornemmelig om saadant er skeet, efterat Kaperen var kommen dem i Sigte. d. De, hvis Forere have vægret sig ved at opfylde Kaperens Anmodning om saadanne Giemmesteders Aabning, hvori Krigsrontrabande, eller Papirer vedkommende Skibet og dets Expedition, formodes at være skiulte. Samtlige her benævnte Skibe behandles efter næstforegaaende 5, saafremt den mod dem værende Mistanke ikke hæves ved antageligt Beviis for deres Neutralitet og tilladte Bestemmelse. §. 13. For Krigscontrabande, som i forestaaende 11te §, omtales, skal ansees, Kanoner, Morterere, alle Slags Vaaben, Pistoler, Bomber, Granater, Kugler, Geværer, Fyrstene, Lunter, Krudt, Salpeter, Svovl, Kyratser, Pikker, Kaarder, Gehæng, Patrontasker, Sadler og Bidsler; dog Alt med Undtagelse af en saadan Qvantitet, som kunde behøves til Skibets eller dets Mandskabs Forsvar. d. 14. Naar Kaperen møder noget Skib, som torer venskabeligt eller neutralt Flag, skal han praiepperen, for at lade denne komme til sig ombord med hans Skibspapirer. Er alt i behørig Orden, skal han strax lade Skibet ubehindret fortsætte sin Reise, uden at affordre Skibsforeren noget, af hvad Navn nævnes kan. Finder han derimod grundet Anledning til Mistanke og ulovligt Forhold, da staaer det ham frit for at gaae ombord paa Skibet, for nærmere at undersøge Omstændighederne. §. 15. Ved denne Visitation maa han ikke understaae sig at aabne eller bryde Skabe, Aslukker, Kister, Skrine, Tønder, Foustager, eller andet, hvori noget af Ladningen kan være forvaret, ei heller egenmægtigen gjennemsøge, hvad deraf ligger løst i Skibet. Men, naar han bærer Tvivl om, at Krigscontrabande eller fordægtige Papirer nogetsteds maatte være skjult, skal han lade Skipperen med sine Folk selv aabng de Gjemmer, om hvilke der haves Mistanke, og igjen tillukken samme. Den Kaper, som forseer sig mod ovenstaaende, skal erstatte Skaden, have sit Kaperbrev forbrudt, og desuden efter Omstændighederne ansees med anden Straf. S. 16. Opbringer Kaperen noget Skib, da maa han, underlige Ansvar og Straf, som i § 15, hverken losse, sælge, forbytte, eller paa anden Maade afhænde, eller forkomme noget af Ladningen; men han bør, i Forening med Skipperen, og Skriveren, eller Styrmanden paa det opbragte Skib, saavidt mueligt, forseigle eller laase hele Ladningen, og føre Skibet med Ladningen aabnet (forsaavidt dens Conservation ei maatte fordre det modsatte) til et af de Steder, som neden for bestemmes §. 17. Dog skal det ei være ham formeent, Nødstilfælde at tage Victualier eller Ammunition af det opbragte Skib, imod at han giver Skipperen en Krivtlig Fortegnelse derover under sin Haand. Bliver det opbragte Skib ham siden efter tilkjendt som Prise, beregnes det saaledes borttagne i hans Bytte, men fradømmes Prisen ham, skal han være pligtig, skadesløs at erstatte det, han har taget fra Skibet. J. 18. Alle Skibets Papirer, Passe, Breve, og Journaler, skal Kaperen, efterat have gjennemseet dem, i Skipperens og to af Mandskabets Overværelse, forseigle med sit eget Seigl, hvortil Skipperen tillige føier sit; derefter beholder Kaperen dem i sit Værge, indtil de i ubrudt Stand kunne overleveres til den vedkommende Øvrighed paa det Sted, hvortil Skibet indbringes § 19. Kaperen skal seile ud fra en under Vort Herredømme, værende Havn; de Priser, som han tager, maa han indføre til hvilket dansk, norsk, slesvigsk, eller holsteensk Toldsted han finder meest beleiligt, eller til det nærmeste Sted, hvor han kan vente militair Beskyttelse, men ikke, under Kaperbrevets og Cautionens Fortabelse, til andre eller fremmede Steder, med mindre Storm, Uveir, Mangel paa Provisioner, eller fiendtlig Forfølgelse tvinger ham dertil; og, naar saadant er Tilfældet, skal han, uden at bryde Lasten, være pligtig, saasnart Vinden føier sig, at begive sig til et Toldsted i Vore Riger og Lande. 9. 20. Dog, dersom Ladningen bestaar af let bedærvelige Varer, eller Skibet, formedelst Havarie, ikke kan fortsætte sin Reise, skal det være ham tilladt paa det Sted, hvor han indkommer, at henvende sig, om det er i Vore Riger og Lande, til Stedets Øvrighed, og, om det er i fremmede Lande, til den nærmeste danske Consul, som da have at foranstalte, hvad der til Skibets og Ladningens Bedste findes meest passende. 21. Saasnart Kaperen ankommer med nogen Prise til en Havn i Vore Riger og Lande, skal han strax anmelde sig hos Stedets Dommer. Denne bør uopholdeligen, og i det seneste inden 24 Timers Forløv begynde, og med mueligste Hurtighed fuldføre Forhør saavel over Kaperen med dennes Mandskab, som over den opbragte Skipper med hans Skibsfolk og Passagerer; noie examinere og confrontere dem om Skibets Fart efter Journalen og andre Omstændigheder, om de i s. 10 benævnte Documenters Rigtighed, Passagerernes Passe, Condition, Reise og Ærende, ligesom og om Stedet, hvor Skibet er bleven anholdt, om Kaperens Forhold baade for, under og efter Opbringelsen, og Andet deslige, som kan ansees fornødent til Sagens Oplysning - 22. Under dette Forhørs Optagelse, bør Demmeren i det Hele paasee begge Parters Tarv paa det omhyggeligste, og inden Forhøret sluttes, opfordre saavel Kaperen, som især den Opbragte, til at erklære, om de ønske nogen yderligere Oplysning, eller have videre at erindre, og derefter modtage begges giensidige Paastand. Den største Nidkiærhed i denne Henseender indskiærpes vedkommende Dommere, saa meget mere som Vi, med Hensyn paa den (i Særdeleshed, for, de Opbragte, som kunde vente Friesindelse) saa vigtige Hurtighed i Retspleien, ikkun ved Overadmiralitetsretten tilstæde Parterne at lade møde ved Procuratorer. I. 23. Over Skib og Ladning forfatter Dommeren med to eedsvorne og bosatte Mænd et rigtigt Jnventarium; hvorved mærkes, at Jnventariet over Ladningen bør, optages efter de samme betreffende Papirer, og ingen Lysning finde Sted, med mindre Kaperen udtrykkelig forlanger saadant, eller Dommeren maatte have grundet Formodning om Misligheder, som ved Udlysning kunde opdages, eller og Omstændighederne maatte giøre denne Foranstaltning nodvendig for Ladningens Conservation. §. 24 Naar dette er skeet, og Sagen af vedkommende Dommer er bragt i den Stand, at den er moden til Paakiendelse ved Prise=Retten, bør Retsforhandlingen uopholdeligen af Skriveren gives beskreven, og af Dommeren pr. Estafette til bemeldte Ret indsendes, tilligemed Jnventariet og alle øvrige Documenter, efterat det af Dommeren er Parterne tilkiendegivet: at Sagen snar sk. mueligt vorder foretaget til Paakiendelse ved Priseretten, og at ingen videre Jndvarsling til denne Domstoel finder Sted. J. 25. Til at dømme i Prise=Sager i første Jnstant, have Vi anordnet: En Priseret for Siælland, Lolland, Falster, Moen, og ovrige dertil hørende Øer, Samsøe undtaget; den holdes i Kiøbenhavn; En for Nørre-Jylland, samt Fyens Stift og Samsøe, der sættes i Aarhuus; En for Hertugdommene Slesvig og Holsten, der holdes i Flensborg; For hvert af Vort Rige Norges Stifter eensom holdes i Stiftets Hovedstad; For Bornholm og Christianse een Priseret, som tager Sæde i Rønne. Enhver af disse Retter skal bestaae af en Justitiarius, og to Assessorer, blandt hvilke en Officier af Vor Spe Etat. Skriverict ved Retten besørges af en dertil udnævnt Secretair. 5. 26 Finder Priseretten videre Oplysning nødvendig i nogen til samme indkommen Sag, bor den ved Kiendelse paalægge Dommeren, som har optaget Forhøret, at tilveiebringe saadan manglende Oplysning. Er Sagen derimod i den Stand, at den kan endelig paakiendes, afsiges Dom i samme inden 10 Dage, efterat den af Retten er modtaget, med mindre særdeles Omstændigheder der skulle have gjort Hinder, hvilket da paa Doms=Acten anføres. d. 27. Ved Dommens Affatning skulle alle Omstændigheder paa det nøieste tages i Betragtning, men dog maae ingen andre Breve eller Beviisligheder tages under Paakiendelse end de, som fandtes paa Skibet ved dets Opbringelse; da det allene skal tilkomme Overadmiralitets=Retten at paaskiønne, hvorvidt det kunne tillades nogen af Parterne der at fremkomme med nye Oplysninger eller Beviisligheder. Conclusionen af Priserettens Dom besørges af Secretairen strax indrykket i en af Provindsens offentlige Tidender, og Doms=Acten meddeles Parterne paa disses Forlangende uopholdeligen beskreven, til videre Foranstaltning 5 28. Vil nogen af Parterne appellere den ergangne Prise rets=Dom, skal han erklære saadant inden 24 Timer efter Dommens lovlige Forkyndelse fra Vederpartens Side, og derefter inden 8 Uger udtage Stevning til Over-Admiralitets=Retten, som holdes i Vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn; samt give Dommeren og sin Vederpart lovligt Kald og Varsel efter Forordningen af 30te April 1806, angaaende Over Admiralitets=Rettens Jnstruction. J Siælland begieres Appellations=Stevningen paa Over=Admiralitets Rettens Contoir. Uden for Siælland ere Over-Øvrighederne, og paa Bornholm og Christiansøe, Gouverneuren sammesteds, bemyndigede til at udstæde saadanne Stævninger paa Over=Admiralitets Rettens Vegne. Naar Sagen af bemeldte Ret er paakiendt, tilstædes ingen videre Appel. - 29. Opbringer Kaperen et Skib, uden nogen ved denne Anordning hiemlet Aarsag, bør han ei allene bære alle Sagens Omkostninger, men og erstatte den Opbragte al den Skade, som ved Opbringelsen er denne forvoldet. Findes Opbringelsen derimod hiemlet, da bliver Kaperen angerlos, uagtet Skibet, paa Grund af Omstændighederne, friekiendes, og bor i dette Tilfælde Skibet udrede de af Sagen og Opbringelsen flydende Omkostninger. Appellerer nogen af Parterne uden grundet Aarsag den ergangne Priserets=Dom, da maae han vente sig, efter Vederpartens Paastand, at vorde idømt, Erstatning for det Tab, han derved har tilføiet denne, foruden Processens Omkostning. J. 30. Naar noget opbragt, Skib, bliver tildømt Opbringeren, som god Prise, maae han ikke efter eget Godtbefindende disponere over Skib og Ladning, men samme skal ved offentlig Auction bortsælges, i Almindelighed paa det Sted, hvor det er opbragt; af Auctions=Beløbet skal da, foruden det sædvanlige Salarium, erlægges een Procent til Søeqvæsthuset i Kiøbenhavn, hvilken Procent Dommeren bør indkræve, og tilstille Directionen for bemeldte Stiftelse imod Qvittering. J. 31. Kaperfartoierne ere frie forToldafgivter; de behøve ingen Toldelarering ved Udgaaende, og have blot, naar de indkomme, at melde sig ved Toldopsynet, for at dette behørigen kan forvisse sig om, at de ikke indføre Varer. Af de Ladninger, som opbringes og prisdømmes, bor derimod alle Told- og occonomiske Afgivter svares, som af andre Varer. 5. 32. Retsgebyrerne i Prisesager have Vi ved et særskilt Sportel=Reglement bestemt, ligesom Vi og have fastsat, hvad der for Kaperbreves Udfærdigelse skal erlægges. 5. 33. Enhver Opbringer af fiendtligt eller mistænkt Skib, skal besørge Mandskabets Underholdning og Forflegning, fra Opbringelsen indtil Priserettens Dom er falden, saaledes, at de dertil medgaaende Omkostninger udredes af Skibets Værdie, naar Prisesagen er paadømt. Paa samme Maade, og under lige Vilkaar, skal det opbragte Skibsmandskabs Underholdning og Forslegning besørges af Opbringeren, imedens Sagen staaer for Over-Admiralitets=Retten, saafremt Prise rettens Dom fra Opbringerens Side er indanket for bemeldte Overret. Derimod skal Opbringeren, naar han ved Priseretten har vundet, og Sagen fra den Opbragtes Side indankes for Over=Admiralitets=Retten, ikke være pligtig til at forflegge Skibsmandskabet, med mindre den opbragte Skipper stiller tilstrækkelig Caution for de Omkostninger, som dertil maatte medgaae. 5. 34. Det Mandskab, som findes paa et opbragt og prisdømt Skib, haver Stedets Øvrighed at modtag og aflevere, for saavidt de Opbragte ere Storbritanniske Undersaatter, til den nærmeste Fæstning, hvor de blive at betragte som Krigsfanger; og for saavidt de ere Undersaatter af venskabelige eller neutrale Magter, til disses Consuler. I. 35. Det forbydes samtlige Vore Øvrigheder, og andre Embedsmænd, til hvem det betroes at vaage for denne Anordnings Overholdelse, eller at medvirke til Prise=Sagers lovlige Behandling og Afgjørelse, at deeltage i noget Kaperfartøis Udrustning; saa maa ei heller nogen Auctionsforvalter lade sig tilslaae noget prisdømt Skib eller Gods, der ved ham foranstaltes bortsolgt. §. 36. Af dette Reglement for Kaperfarten hør et Exemplar stedse forefindes paa ethvert Kaperskib. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, d. 28 Martii 1810. Under Vor Kongelige Haand og Seigl. Frederik R. (L. S.) Kaas. Sold. Knudsen. Bülow. Monrad. lacat.