Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-29
Fædrelandet. J Mødet den 2den Juni oplæste Kammerjunker Mylius et Forslag om at Bestemmelserne i Pl. af 9de Marts 1838 maatte udvides til det Tilfælde at en Godseier opfører Tyendehuse. Proponenten meente, at den Omstændighed, at Godseierne opmuntredes til at opbygge Tiendehuse i Nærheden af Hovedgaarden, baade vilde gavne den givte Tyendeklasse, og tillige befordre Hoveriets Afskaffelse; men efterat Kammerraad Christensen, Etatsraad Brink=Seidelin, Ritmester, Friis, Lauriz Borberg og flere Talere havde yttret sig meere eller mindre bestemte mod Forslaget, hvilket Biskop Øllgaard tillige meente vilde fremkalde tidlige og ubesindigen indgaaede Ægteskaber, blev det med 35 Stemmer mod 5 besluttet ikke at optage dette Forslag. Procurator Sørensen oplæste derefter et Forslag om at Eierne af Hovedgaardstaxts Hartkorn maatte deeltage i Veiarbeide paa Bieveiene, og Procurator Ostenfeldt et Forslag om at det nye Veiarbeide maatte for det Første stilles i Beroe; da imidlertid Commissarius efter Præsidentens Opfordring erklærede, at den nye Veianordning sandsynligviis vilde blive Stænderne forelagte endnu i denne Session, bleve de nævnte Forslag udsatte, hvilket og var Tilfældet med et af Kammerjunker Mylius, indgivet Forslag om nogle Foranstaltninger i Henseende til Viborg Snapsting. Derefter oplæste Kammerjunker Mylius et Forslag om at der i ethvert Amt maatte oprettes et Pupilfond, hvilket Forslag Proponenten motiverede ved at Arvemidlerne i saa Fald for en stor Deel vilde blive i den Egn, hvor de vare erhvervede, og Laan af disse Midler hyppigere søges, medens derimod største Deelen af Overformynderiernes Midler nu gaae ind i den kongelige Kasse for at vedkommende Overformyndere kunde undgaae den Uleilighed, der er forbunden med deres Udlaan til Private. Efterat Commissarius havde fremsat nogle Moderindringer, der nærmest angik Bestyrelsen af et saadant Pupil fond, blev det med 20 Stemmer mod 19 bestemt, at Forslaget skulde prøves af en Committee, derskulde bestaae af Justitsraad Holm, Kammerraad Christensen og Justitsraad Estrup. - J Mødet den 6te Juni bekjendtgjorde Commissarius Kongens Svar paa Adressen, hvorefter Kammerjunker Mylius oplæste et Forslag betræffende Tiende væsenet, som han yderligere udviklede, og hvorved han søgte at godtgjøre Hensigtsmæssigheden af en Forandring i den bestaaende Lovgivning om Tiendeforeninger, samt at Tienden, naar den forandredes fra Ydelse in natura, da maatte bestemmes til en vis Pengesum. Saavel Commissarius, som Assessor With bemærkede, at Forslaget var ufuldstændigt og utydeligt, og da tillige Biskop Øllgaard og Møller Knudstrup havde yttret sig mod Forslaget, blev det med 11 Stemmer mod 2 bestemt at ingen Committee i denne Anledning skulde nedsættes. Procurator Ostenfeldt oplæste derefter et Forslag om Ophævelsen af Hoveriet paa de kongelige Godser, hvori Proponenten, efter at have ved et Exempel oplyst de skadelige Følger, Hoveriet medførte, androg paa at dette skulde forsøges hævet, enten mod et bestemt Vederlag, eller mod at tilbyde Bønderne Selveiendom. Commissarius bemærkede, at dette Forslag alt var forkastet af de foregaaende Forsamlinger, og meente derhos, at dersom Kongen ophævede Hoveriet uden antageligt Vederlag, saaledes som det var skeet ved Bortforpagtningen af Alkestrup, vilde dette letteligen medføre at den Mening fandt Indgang hos Bønderne, at de kunne vente sig befriede fra Hoverie uden tilstrækkeligt Vederlag, hvilket kun vilde modarbeide Sagen i det Hele. Efterat Flere havde yttret sig for Forslaget, blev det med 24 Stemmer mod 19 afgjort, at en Committee skulde nedsættes, og til denne blev valgt Kammerraad Christensen, Justitsraad Fjeldstrup og Møller Knudstrup. Ole Kirk oplæste derpaa et Forslag om en Forandring i Jnddelingen af Herredsjurisdictionerne, saa at det for disses Beboere bliver saa beqvemt som mueligt at komme til deres Foresatte. Dette Forslag, der grundede sig paa et Andragende fra Beboerne i Jdom Sogn, som, uagtet de boe lige 20 Kr. ved Holstebroe, dog høre under Herredsfogden, som boer i det 5 Miil bortfjernede Ringkjøbing, blev understøttet fra flere Sider og med 28 Stemmer mod 15 blev det derfor bestemt at nedsætte en Committee bestaaende af Overkrigscommissair Christensen, Justitsraad Holm og Kammerraad Christensen. Overretsprocurator Møller oplæste et Forslag omen Forandring i Henseende til Forkyndelsen af Apellationsstævninger i Skiftesager. Til at undersøge dette Forslag blev det med 42 Stemmer mod i afgjort at en Committee skulde udvælges, og blev da valgt Justitsraaderne Fleischer og Bruun samt Procurator Petersen. - J Mødet den 7de Juni forelæste Etatsraad Brink Seidelin et Forslag til Kjøbstædernes Beskyttelse i deres fortrinlige Berettigelse til Haandværksbrug og i sin meget udførlige og klare Udvikling af dette Forslag viste han, at det fornemmelig var ved den store Mængde af Land haandværkere at Kjøbstadhaandværkerne bleve krænkede i deres Rettighed, og derved saavel disse som Staten ødelagte. Dette Forslag, som blev understøttet af Assessor With, Ole Kirk, Proprietair La Cour og Flere, skjøndt de ikke aldeles billigede de der udtalte Anskuelser, blev bestemt, at skulle nærmere overveies af en Committee, der tillige skulde afgive Betænkning over et dermed beslægtet Forslag af Oberst Brock, nemlig: om en nye Lov for Kjøbstadhaandværkerne i Nørrejylland. Committeen kom derefter til at bestaae af Assessor With, Landvæsenscommissair Wulff, Tobaksfabriqueur Funder, Justitsraad Estrup og Proprietair Nyholm. Overkrigscommissair Christensen oplæste derefter et Forslag om at Bestemmelserne i Lovens 212–2, 4 maatte sættes ud af Kraft, angaaende Brandhielpen til Kirkers Gjenopbyggelse,)men dette Forslag blev med 26 Stemmer mod 24 forkastet, hvorefter Kammerraad Christensen oplæste et Forslag om at Øvrighedernes Erklæringer paa Ansøgninger maatte blive Supplicanterne bekjendte, ligesom og Møller, Knudstrup oplæste et Forslag om samme Materie, der blev bestemt at skulle gjøres til Gjenstand for en Committees Betænkning, hvilken Committee komtil at bestaae af Auditeur Roulund, Justitsraad Fleischer og Ritmester Friis. – J Mødet den 8de Juni oplæste Ole Kirk et Forslag om Jndførelsen af almindelig Værnepligt, men uagtet det saavel af Oberst Brock, Assessor With, Kammerjunker Lyttichan og flere blev understøttet, og uagtet Commissarius og Justitsraad Fleischer kun i det Væsentlige bemærkede at Forslaget stod i Strid med hvad man i denne Henseende tidligere havde petitioneret om, og Kongen havde givet Løvte om at lade undersøge ved en Commission, saa blev det dog med 30 Stemmer mod 19 erklæret, at ingen Committee i denne Anledning skulde nedsættes. Kammerjunker Mylius oplæste derefter et Forslag om en større Frihed for de værnepligtige Reserver og efterat dette Forslag var bleven understøttet af flere Medlemmer blev det med 14 Stemmer mod 5 bestemt, at en Committee skulde nedsættes, og til Medlemmer af denne valgtes Stiftamtmand Rosenørn, Baron Arenfeldt og Justitsraad Holm. Justitsraad Fjeldstrup oplæste endnu i samme Møde et Forslag om at en Procentskat maatte blive paabuden og begrundede dette Forslag paa at Capitalister ikke lige med Landets andre Borgere svare passende Afgivter til Staten. Commissarius henholdt sig i denne Sag til hvad han hidligere (under Debatterne om Lotteriet) havde anført om denne Beskatning, og bemærkede kun endnu, at dersom denne Skat blev paabuden, vilde Capitalisterne i Hertugdømmerne tage Betænkning ved at laane Penge ud i Danmark, hvilken Jndvending dog Agent Nielsen gjendrev ved at gjøre opmærksom paa, at ved sidste Kieler Omslag vare betydelige Pengesummer forgiæves søgte udlaante med 3 1/2 a 3 1/2 pCt. Med 38 Stemmer mod 11 blev det bestemt at en Committee skulde prøve Forslaget og dennes Medlemmer bleve Proprietair Nyholm, Etatsraad Brink-Seidelin og Oberst Brock.