JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Norge. Den 16. Junii fordref Hans Høye Excellentz Herr Statholder Güldenløwe den Svenske Magt fra Qvistrumbroe. Den 17. forjagede hand dennem af Oddewald och forfuldte dennem ad en snefver Veyimellom nogle ænge Klipper och dref dennem atter ofver en Broe, hvilken de afbrændte saa hand er samme Tid kunde forfølge dennem længere, før hand fick Broen forfærdiget igien. Den 24. Junii angræb hand atter Fienden under Wemtersburg och dref dennem af en half Maane, som de for een, ofver een Strøm slagen Brøe hafde opkast, fik Jlden slugt, som de hafde sat paa Broen, och forfuldte dennem til en anden Broe som nyligen hafde kost 6000. Rixd at bygge ofver Got-Elfsloeg dennem af deris Skandse sammestæds, dog kunde ey komme til at redde Broen, som de hafde sat i brand, at den jo afbrændte. Herpaa vendte Hans Høye Excellentz sig af Wennersburg hvilken Fienden ilige maade hafde sat Jld paa, loed Jlden ledske och fik Castelet sammestæds ind med Accord, saaledis at Besætningen skulde være fangen, och Officererne adligevel skulde beholde deris Pagage. Erobrede i dette Tog 9. Faner, nogle 1000 Stykke-Kugler och Bomber 100. Harnisker med Caschetter, en stor hob Stykker, Mussqvet Piber, Hakker, Spader, &c. 600. Tønder Kørn, 200. Tønder Salt, en stoer hob Vadmels och Faareskinds Kiorteler, nogle 100. par Skoe, Strømper, Handsker och andet desslige. Hafver siden ved et Parti under Gen. Løvenhielm forfuld de Svenske næsten til Skara och formedelst Krigs-folket sat Daels Land och en stoer hob af Wester Gylland i Skat, forsamlet Fartøy paa WenJii i Wennersøe, til 400. Mænd, er gaaet med Hæren need mod Gottenburg hafver paa Veyen bemægtiget sig den halfsiufvende Mil fra Gottenburg liggende Skandse Buhraas. Nota. Herom kand noget udførligen læsis udi Hans Høye Excellenzis allerunderdanigste Relation til Hans Kongelige Majestæt hos huilcken ochsaa Affridsningen paa bemældte Fæstning Wennerssborg følger och regnis iblant disse maanedlige Kelationer for Num. 55. (item udi de Tydske Øresundiske Relationer Num. 2. och Num. 4. dessligest udi den Relation aff den 12. Julii skreven i den Norske Leyer ved GiertrumKircke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Sverrig. Kongen er opbrudt med Hæren fra Markerød och gangen af Calmer, vil som der siges, bestyrke sig med Indfødde Svenske, eftersom hand ey tør forlade sig paa de Skaanske, Halland- och Blekingiske, Folk, thi samme gaae igiennem, hvor de kunde, i store hobe. Den Uenighed iblant Herrerne i Sverig voxer meere til end fra, och ere en part af de Højeste tildømte at gifve store Penninge Summer. Der er endnu intet flyet paa Floden siden den kom hiem, saa mand troer ikke at den i Aar skal kand komme i Søen. Med Ofverløbere fra den Svenske Hær, imod Hans Høye Excellentz Her Stadtholder Guldenløwe, hafver mand at samme Hær med Besætningen i Gottenburg er ikke ofver 2000. Mænd stærk, saa nær er den ruineret och forderfvet. Af Bremen hafver mand, at Stade over de Alliirtis, Uenighed holder sig endnu, saa vel som och Anklam i Pommeren, hvilken Chur-Brandenburg och de Kæjserlige i høyeste Maader beængstige. Ofver de indløbne Tidinger at de Danske vilde giøre Landgang paa Rugen, hafver Gen. Kønigsmark reyst sig med hvis Folk hand kunde afstæd komme och hafver begifvet sig igiennem Stralsund ofver af bemældte Land, de Danskis Landing, om det er mueligt, at forhindre, dog ey uden største Forvirring och Forskrækkelse; Saa hand til Strahlsund skal hafve sagt, der mand hannem sammestæds vilde beskienke: Hvad Skienk. Hvad Skienk, Mand skienke mig en Kugl den tiener mig best. Jeg troer at de Svenske hafve paa en Tid mist all Mod och Forstand. Hertug Adolph denne nu i Sverig regierende Kongis Far-Broder er med et Engelsk Skib til Lübeck; och de Svenske Plenipotentiarii ere til Nimwegen ankomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Den Nordske Flode skal hafve op snap snappet 3. Svenske Frandske fahrer, som skulde gaaet af Gottenburg och ført dennem op ad Norge. J ligemaade ere adskillige, och iblant dennem et med dyrebar Tøy, af de Brandenburgiske Commissarer til Colberg opførte. CommercieTractaten imellom Sverig och Holland er fuldbyrdet och udvexlet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Adskillige af de Svenske Capteiner, som sig i Søeslaget ey tilbørligen holdte, ere, som Stokholmer Brefve berætte, sammestæds hængte. Den gamle Sverigis Rigens-Fældther, Wrangel er om Natten imellom den 24. och 25. Junii ved Døden afgangen. Den Øe Ussedom och Schweiner Skandsen ere den 28. och Tribesers efter tre Dages Forløb, i hvilken Chur-Brandenburg stoed for den, i største Forvirring forladt, af de Svenske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Tydskland. Østerrige och de Kæyserlige. Arfve-Lande. Aff Ungeren hafver mand, at de Oprøriske hafve holdt Mønstring, och ere endnu befundne 8000. stærcke, och den Siebenburgische Første Abaffi er ved Døden affgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Den ungste Kæyserlige Princess er i ligemaade hensofvet och needsat hos Kæyserindens Lig. Mand formoder et Ægteskab imellom den Neuburgiske Princess och Kæyseren, Encke-Dronningen af Polen och ChurBæyern, den Chur-Bæyeriske Princess och Kongen aff Spanien. Riget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
De Kæyserlige hafve sluffet och forladt Cauterburg, tilsagt Borgerskabet i Landau, at de deris Gods skulle bortføre, eftersom samme Stæd i lige maade skal sluffis, hafve ført deris flifvende Broe need fra Lauter burg til Speyr, sat och forskandset sig sammestæds: Angribe Philips burg med all Magt, och hafve slaget de Frandske aff et Udverck paa den eene Side, huilcket de sig hafve bemægtiget och igien besat. Om Stern berg, Eusenberg Janowitz och Weissenburg er en stor Forskreckelse for nogle Ulfve, som ere der komne i Egnen, hafve lange Beene som Miønder, smaa Øer och korte Rum per, och ere nogle graa, nogle slæt huide, och ofvermaade bidske och ey falde Qvæget, men Folcket an, saa mand ey uden største Fare kand reyse for dennem. J Stifft Halberstad ved Jseburg hafver en Lutherske Hyrde, som Munckene ofte paamindte at hand skulde vorde Catholisk, tholisk, needlagt, der de kom til hannem om Natten, en i en Engels Skickelse truendis, at hand vilde vise Diefvelen til hannem, om hand icke vilde giøre huad hand tilforn hannem hafde paamindt, en anden i en Diefvels Skickelse, ligesom hand vilde forskrecke hannem, den, som var i Diefvelens Skickelse, der Hundene faldt an paa hannem, hvorfor hand for Rætten er blefven kiendt frj. Kæyseren hafver foræret Chur-Prindsen, aff Saxen tu Regimenter Folck, hvor til det Huus Saxen støder 10. Regimenter, och skulle de saa samptligen brugis ved Rhinen mod de Frandske. De Alliirte for Stade skulle endnu ey være forligte. J Suitzerland er indvortis Uenighed imellom de Reformeerte och Catholiske, som ey endnu er forligt, dog ere de forsamlede, och er deris indbyrdis Vrede saa stor, at mand stiller sig paa begge Sider i Krigs Positur, och der fattis ey meere end tre Skud at løssne, saa ere de i Haar paa huer andre, och en huer aff dennem vil søge efter at bemægtige sig de i Rhein thal liggende Slotte til Fordeel. J bemældte Rheinthal hafver en Reforformeret Præst begivet sig af Lucern och der bleven Catholisk, men, i det hand bespottede den Reformeerte Religion, kommen i Fortuiskelse och hafver taget Lifvet aff sig selff Frankerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-07-01
Majestæten hafver endnu skikket nogle 1000. Foed-Folk och 100. Rytter ad Sicilien, hvor de Frandske skulle hafve bemægtiget et Castel ved Augusta, men faaet Hug ved Scaletta. Hæren i Elsas gaar nu fræm nu tilbage, hafver endnu intet foretaget. Ved Sedan oprættis en særdeelis Hær; De tu Marskaller de Humiers och Schomberg hafve tre Dagis beleyring bemægtiget Aire i Artois i Flanderen. Dynkirkerne holde sig med deris Capere nogenledis inde, siden Majestæten af Engelland loed befaling udgaae at mand skulde føre dennem op. De Frandske Soldater hafve paa den Øe Hieris affbrændt en Citron-Skou, som var ofver 10000. Croner værd. Som fra Paris vil forlyde, hafve de Franske ringe Haab til at faa Philipsburg och Mastricht undsat. Om Rouan hafve Mordbrændere sat Jld paa Korn-Laderne viit omkring oc brænd dennem op med Kornet. Hvorledis Lands-Croner Castellet sig hafver opgifven, och hvad samme Tid er passeret, hafver mand med det første udi en særdeelis Relation at forvente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Danmarck. ftersom den Historie- elskende Læsere loed sig den korte Skaane-Lands.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Beskrifvelse, som i de Maanedlige Relationer. Num. 56. pag. 413. findes indført. befalde, och en viitløftigere Helsingborigs, Lands-Crones och Christianstads, som aff vor Allernaadigste Arfve-Konge erobrede ere, Beskrifvelse nødig eractis, da hafver mand hannem denne efterfølgende villet meddeele. I. Helsingborig. Skal, som adskillige Historie-Skrifvere hafve antegnet, være bygget under Kong Frode den 111. kaldt Fredgode, som var den 24. Konge i Danmark och regierede den Tid, vor Frelsere och Salig(Rum. 57.) giørere Jesus Christus blef fød til Verden, hvorom dette par Vers saaledis liuder: Tempore Natalis Christi turris capitalis Helsingborg struitur, velut in scriptis reperitur. Det Hofvet-Taarn, der mand end Helsingborig kaldet, som skreven findes, har fra Christi Fødsel Alder. Den ligger i Skaane tre Mile fra Lands-Crone lige i Gabet af Øresund, hvor Søen imellom Siælland och Skaane er smalist och hen imod en Mil ofver fra bemældte Helsingborig at regne och lige ofver til Helsing-Ør och CroneborigSlot. Forbi begge disse tu Slotte kand ey lætteligen noget Skib gaae igiennem enten fra Øster-til Wester-Søen, eller fra Wester-til Øster-Søen, at mand jo kand naae dennem med Stykkerne enten af Croneborig eller Helsingborig, Slot: U-anseet intet Skib tør gaae igien igiennem, uden det jo stryger Seigl forCroneborig-Slot til en Kiændelse, at det Fare-Vand, som baade i Dansk och Tydsk kaldis Sundet eller Øresund, tilhører Kongen af Dannemarck, hvorfor nogle ville, at Helsing-Ør och Helsinborig hafve deris Nafn af Hilsen, fordi saa mand er skyldig til at hilse denne Fæstning. Och skulle alle Skibe, saa snart de ankomme, sætte och lade Ancker falde, och betale Tolden, førend de tore gaae igiennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Det Slot eller Casteel Helsingborig, som hafver samme Nafn med Byen, ligger paa et Bierig, och midt inde paa Slottet er et høyt aff tycke och store Steene opbygget strekandtet Taarn, som tilforn hafver været meget høyere, den Tid Græfve Christopher af Oldenborig och de Lybske feydede her paa Dannemarck i Kong CIISTIANI den III. Regimentis Begyndelse, da Tyge Krabbe var SlotzHerre, fra huilcken Græfvens Folck och de Lybske vel vilde forrasket Slottet, men disse blefve aff den Suenske Undsætning, som Kong Gøste giorde Høylofligst Jhukommelse Kong CHRISTIAN den III. och den Skaanske Adel slagen den 20. Dag Juul 1535. Thi samme Sinde gjorde Slotz-Herren den Suenske Undsætning och den Skaanske Adel Hielp med Skydt aff bemældte Taarn, som siden er giort laufvere, och ligge nu Stycker baad ofven och midt paa det, med huilcke Byen som ligger bedre op i Længden til Lands end udi Breden til Vands, for det ofven for liggende Biergs skyld, och er med en Vold paa den Side mod Lands-Crone befæstet, nogenledis kand beskyttis. Hus Bygningerne paa bemældte Slot eller Casteel hafve bekostet findes intet antegnet. om, uden alleeniste at Thue den XXIV. Ercke-Biskop i Dannemarck och XXVI.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Biskop i Skaane bygde et Steen-Huus Sønden i Slottet med Stue neden til och Sal ofven til, som bleff 1463 fuldfærdiget. Saa finder mand och icke heller huo det først haver befæstet, uanseet der i Grefvens Tid befindis at hafve været Graff om det, huilcken de Suenske, siden de finge Landet under Hænder, hafve gjort dybere och opført den paa begge Sider med huggen Steene, saa den nu vel kand forsuare Slottet, och hafve de Suenske arbeydet ofver siuff samfulde Aar paa dette Verck at forfærdige. Merckeligt er det, at Byen, som de Ældste aff Indbyggerne berætte, skal aldrig, i huad Krig det och hafver været, være udplyndret. De ældste Privilegier, som denne Bye hafver, hafver den faaet af Kong Ex10 1415. huilcke aff efterkommende Konger ey allemste ere bekræftede, men och forbedrede. Dens Stads-Vaaben ere 3. Taarn, det middelste højere en de andre to, som kand seeis i hosfølgende Figur. Det Det fornemmeste, som sig med och til Helsingborig hafver tildraget, er dette: Der Græfverne af Holstein i den mellom Regiering, imellom Kong Christophers Død och Kong Waldemars Attersdags Begyndelse, hafde Landet inde, løste den XIV. Ercke-Biscop Carl Anno 1332.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Helsingborig Slot med Græfvernis Samtycke for 6000. Mark purt Sølf, for hvilke det til Eggert Brokdorp var pantsat, och førte endeligen med Stændernis Samtykke, Kong Magnus Smed af Sverrig ind i Skaane, saa hand baade med Onde och Gode bemægtigede sig Landet. Aar 1359. belagde Kong Atterdag denne Stad och Slot och fick den fra Kong Magnus i Sverig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Aar 1448. døde Kong Christopher af Bæyrn paa Helsingborig. Aar 1505. gjorde Sverigis Riges Fuldmægtige her den saa kaldede Helsingburgs Recess, i hvilken de tilsagde en ten at lefvere Kong Hans Sveriges Rige igien, eller tage hans Søn Hertug Christian til Konge, eller gifve aarlig Aar af Sverrig 13000. Mark Holmisk. Aar 1525. blefve Græfve Christophers af Oldenborg Folk her slagne, som for berørt er.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
J det u-formodelige Svenske Jndfald 1644. bemægtigede de Svenske sig och denne Stæd, hvilken de i FredsSlutningen 1645. tillige med andre Stæder igien maatte afstaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Anno 1489. hafver Kong Hans gifvet Lands-Crone-By til Nytte och Beste, aff synderlig Gunst och Naade for dens Troskab och Tieniste et Privilegium, som bestaar aff 84. Artickler. Anno 1525 hafver Admiral Søstren Nordby, som holdte med den uddragnKong Christian den Anden, indtaget denne Stad och ladet den af Bønderne befæste: Men der Kong Frederichs den Førstes Krigs-Hær samme Aar belagde Staden ere Indbyggerne aff Mangel paa Underholding tiltvungne at bede om Naade, saa Mænd og Quinder maatte gaae ud, falde i Knæ och med en dyr Eed bekræfte at de vilde være Kong Frederich den Første hulde oc troe. Anno 1531. der mand sig til Krig imod forbemældte Kong Christian den Anden udrustede, blefve Lands-Crone och Wæ satte for et vel forfærdiget Skib med ald Tilbehøring, Skydt, Folck, Proviant och Ammunition at udruste. Anno 1534. er denne Stad aff Grefve Christopher til Oldenborig, som var de Lybskers Fældt-Herre indtagen, och i næstfølgende Aar, da Byen stacket tilforn var afbrænd, af Kong Christian den Tredie erobret, och gaff hand Byen den Frihed, at den skulde beholde sine Volde, Fæstnings Bygning och Stycker, ingen Dommer uden Kongen selff være undergifven, och frit fiske paa Mandal och Øresund. Anno 1547. der Engelholm bleff gjort til en Lands By, blefve Borgerne, saa mange som vilde, befalede at flytte til Lands-Crone, och at Byen kunde diss bedre tiltage, forordnede Kong Christian den Tredie, at der huer Løfverdag skulde holdis Torff. Anno 1549. hafver mand, som forbemældt er, begyndt at bygge og befæste Slottet eller Casteelet, men naar Byen, som for sig selff er med Grafve omgifven och dog med Slottet indlemmet, som aff Affritzningen er at see, er begyndt at befæstis, kand mand ey eigentligen vide, uden det jo Aar 1525 er skeed aff Søfren Nordby. Anno 1643 der de Suenske imod Ræt och Skick, før fulde ind i Holstein och Skaane, end Fryden bleff Dannemarck forkyndet, kom den Svenske Fældt-Mar skall Horn med en Hær for Lands Crone 1644. ofverrumplede Byen, som var uden Besætning och aff Borgerne næsten forladt den 29 Martii, och fick Slottet ind om huilcket da var kun en Graff med Vand, med Accord den 7. Aprilis, efter at hand haffde, som de Suenske vel affectionerede. Ker inerede Hindie-Skrifvere mælde, mist of ud for det. Der Freden ver 100 Anno 16 eff sluttet, maatte de Suenske igien afstaae baade Byen og Slottet. til Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Anno 1653. den 28 Octob. lagde højloflig Jhukommelse Kong Frederich den III. Skaane Lands-Ting, som af ArildsTid pleyede at holdis i Lund, til LandsCrone, och bevilgede Byen et HesteMarkind den gandske Faste igiennem och forundte alle, som sig der needsætte vilde, 12. Aars Frihed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Anno 1658. Afstoed Danmarkis Crone formedelst den u-lykkelige Krig Skaane Land til de Svenske och da kom denne Fæstning dennem eyeligen i Hænderne. Men der den Svenske Flode der efter blef slaget i Sundet af Hollænderne, retererede den sig ind i Lands-Crone, Hafn, och blef Jndløbet af de Danske, dog ey lykkeligen nok, eftersiunken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Anno 1663. den 18. Martii gafve de Svenske denne By et nyt Stads-Vaaben, som i hosfølgende Figur er at see och et nyt af 38. Puncter bestaaendis Privilegium. Giorde den til en Sverigis Riges Nederlaugs-Handels- och Stapels-Stad, med den Frihed at den i alle Sessioner och Underskrifvinger skulde hafve Stæd næst for Malmøe, och maatte slae Guld- och Sølf-mønt med Sveriges Riges, och Kaaber-mønt med dends egen Stads-Vaaben paa J nærværende Aar den 6. Julii kom Hans Kongl. Majestæt vor allernaadigste Arfve-Herre CHRISTIANUS. QVINTUS for denne Fæstning, fik Byen ind med Storm den 11. Julli, och Slottet med Accord den 3. Augusti. Hvor paa erobret 120. Stykker, iblant hvilke af Metal 40. och nogle af dennem meget skiønne og gamle, som en deel skulle tilforn hafve hørt Lands-Crone, By til. Jblant andre er et, hvor paa staar: DETTESICREHAEVEMENIGE LAALANUS STEN. DER LADET BEROSTETII. LANDSENS BESTE. ANNO 1645. och et andet med et Vaaben och denne Ofver-Skrift paa. STEEN. BILLE. DEFENSIONON OfFENSIO. ANNO 1612. Der ere och fundne Polske Stykker med denne Ofver-Skrift: Sigismundus Augustus Rex Poloniæ, Magnus Dur Lithuaniæ. Anno 1559. item Anno 1563. andre med denne : Sigismundus materiam formavi, omine fausto Rex Uladislaus Regno ineunte dedit, Anno Domini Den Den 11. Augusti hafver H. Maj. ladet Borgerskabet for Hans Excell. Her Rigs Marskal von Korbitz giøre sig deris Troskabs Eed. Øfverst Jacob Wilhelm Stuart blef Commendant i Casteelet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Forklaring paa Bogstafvene och Tallene i Kaaber-Stykket. 2. Staden. B. Castellet. C. Den inderste Befæstning med Fossebree. D. Den yderste befæstning och FossebreeE. Den store Kirke. E. Broen, som mand legger ind til med Skibene. 6. De Danskis Løbgrafve for Byen. H. Batterie. I. Kammen med tredobbelte Palisader besat, ofver hvilken de Danske brøde ind i Byen och den med Storm indtoge. X. De Danskis anden Løbgraf til Byen med tu Batterier. 1. Løbgrafvene til Castellet. M. Tappen eller Durchsnitten, hvor igiennem mand vilde skudt Broen ofver Grafvene. N. Sex Batterier. O. Fire Kedler eller Gruber til Mørserne. P. Tu Ryttervagte. O. Hofvet-Qvarteeret. R. Kongens Hofvet-Leyr. 1. Vognmands Stræde. 2. Strandstræde. 3. Vestergade. 4. Møllestræde. 5. Smedestræde. 6. Compagniestræde. 7. Kirkestræde. 8. Nørestræde. 9. Østergade. 10. Torfvet. 11. Raadhuset. 12. Stenbroen ud til Blockhuset. X. De Svenskis Udtog af Castellet igiennem Byen. III. Christianstad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Som Høylofligst Jhukommelse Kong Christian den Fierde, af huilcken den och hafver sit Nafn, til sit Riges forsuar byggede Aar 1614. imod de Suenske Grændser, som da vare 3. Mile der fra, ligger i den Provincie Blegind i Villands Herred (uanseet nogle Geographi ville at den skal ligge i Skaane) 8. eller 10. Mile Østenfor Malmøe paa en liden Øe i et Kiærd med Sige och Sumper runden omkring, huilcke den af Naturen ligesom befæste, Thi Stædens Beskaffenhed, som den paaligger, er saa fordeelagtig, som nogen meest være kand. Den hafver och 10. skiønne Bolvercker och to stærke Reveliner med breede Grafver och stærke Palisader omkring. Jgiennem Byen løber en Aae aff den Floed Helle-Aae, som kommer ud aff Biergene och sig om Byen och bemældte Kiærd, som et stort Haff, udbreeder, och sig endeligen tu Mile der fra i Øster-Søen Stæ udgyder. Staden i sig selff er tæmelig stor, Gaderne ordentlige och rætte, Husene ziirligen bygde, och et Stalderum i det ringeste til 8. Heste ved huert Huuss.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-01
Efterat Høyest-bemældte Høylofligst Kongl. Majest. hafde anlagd denne Fæstning, och prydet den med skiønne Bygninger, i synderlighed med en herlig Kircke, i huilcken Alteret och Prædickestolen ere aff Alabast, Daaben och Orgelvercket meget kostbare och Pillerne aff heele udhugne Steene, hafver hand meddeelt baade Ind- och Ud-Lændiske Borgere, och de, som i fræmtiden sig der needsætte vilde, Aar 1622. den 15. Martii treflige Privilegia och forordnet at der i Byen Aarligen skulde holdis to Marckeder næmeligen paa Sanct Pauli och Mariæ Magdalenæ Dag, och til Stads-Vaaben to guule Løver i blaa Fæld imellom sig holdende, en Skiold hvorudi det Kongl. Nafn, som i hosføyede Figurer at see. Och paa det Staden dissmeere maatte vorde Folkrig och bebygget, hafver Hans Kongl. Majest. igienkaldet de tvende NB. Resten af denne Beskrifvelse och huad udi denne Maaned er fremkom men skal tilkommendis Onsdag meeddeelis, Stæders Aahuus och Væ Privilegier, och der ved gifven disse tu Stæders fornæmmeste Indbyggere Auleedning til at begifve sig til Christianstad, eftersom bemældte Stæder Aahuus och Væ vare aabne Stæder och i Krigs-Tider ofte af Fienderne afbrændte och forhærgede. Aff disse bemældte tu Stæder ligger Aahuus ved Øster-Søen och hører under Lunde-Stift, hafver Stads-Ræt och Privilegier, och en Hafn, hvor, saavelsom til Sølfvisborig, alt det ud- och indladis, som de i Christianstad behøfve, eller udskibe lade, thi mand med store Faretøy kand ey komme Christianstad nærmere end tu Mile, eftersom mand paa den Floed Helle-Aae kand alleeniste fare med Pramme och Boede. Anno 1452. da de Svenske afbrændte mange Stæder i Bleking, gaf Aahus Brandskat och blebeholden. Ellers finder mand lidet om denne Stad antegnet. Meursius vil at den skal ligge i Skaane, och Pontanus i Bleking. Om Væ hafver mand i lige maade liden Underrætning, uden alleniste at A Hvitfeld i hans Chrønikke in fol. Tom. I. p. 227. berætter at denne Skonske Stad, der Herredagene Anno 1250. blefve holte i Roeskilde, fick sine Privilegier af Kong Abel. Anno 1452. och 1509. saavelsom ellers i de Svenske Feider er denne Stad nogle gange med Jld forhærget, besynderligen Aar 1613, hvorfor den, som forbemældt er, er meesten henlagt til Christianstad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Kiøbenhafn. en 1. Augusti reyste begge deris Majestæter Dronningerne, ChurPrincess Anna Sophia. och Princessen af Ta rante ofver ad Leyren for LandsCrone i Skaane til Majestæten, kom igien den 6. Augusti.