JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Skjøndt der i den senere Tid er, som bekjendt, gjort saare meget for Bondestanden, og i enkelte Retninger maaskee endog for meget, er der dog endnu to væsentlige Byrder, som trykke denne Stand, nemlig den dem udelukkende paahvilende Værnepligt, og Forpligtelsen for den ugifte Karl til at tage fast Tjeneste. Begge disse Sager kom paa Tale i Stænderforsamlingen hvor Grev Reventlow i et Andragende om at hæve den sidstnævnte Forpligtelse, tillige paapegede det høist ubillige heri. Sagen blev dog forkastet i den roeskildske, men optaget af den jydske Stænderforsamling, men senere har man med Undtagelse af at der alt for længere Tid siden er bleven indhentet Erklæringer fra Over- og Underøvrighederne, intet videre hørt om den. En Skolelærer og Kirkesanger Frederichsen paa Tranekjær har nu atter offentlig optaget denne Materie, i det han i Kjøbenhavnsposten har indrykket et Stykke, hvori han søger at vise det for Landmanden gavnlige, i at Bondekarlen har Tilladelse til at ernære sig ved Accordarbeide. Vel indeholder det ommeldte Stykke ikke noget egentlig Nyt, og vi have kun derfor villet henlede Opmærksomheden paa denne Sag, da det, at den finder Jnteresse hos Publicum, vistnok meget vil bidrage til at fremme den. Aften i Kjøbenhavnsposten indrykket Beregning over Spillemethoden ved Klasse=Lotteriet, seer man, at Lottoet ved Hjælp af en ubillig Fordeel, har kunne holde sig i flere Aar, og fremdeles vil kunne holde sig til evige Tider, saalænge den Bestemmelse vedbliver, at man har at betale det fulde Jndskud for alle foregaaende Klasser. Efter det nu gjældende Princip, har Lottoet Sandsynlighed for at vinde 1/3 af Trækningernes samlede Gevinster, uden at vove det mindste. Skjøndt det saaledes synes som Spillerne i Klasse=Lotteriet ikke have megen Udsigt til at vinde, kan man dog neppe ønske at nogen Forandring maa foregaae heri, nu da man med Føie maa troe, at Regjeringen vil lade det være sig i høi Grad magtpaaliggende at hæve alt Lotterie, saasnart den blot nogenlunde kan undvære de Jndkomster, denne fordærvelige Indretning yder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Den 15de dennes havde man i Faaborg det sørgelige Syn, at see trende Liig af to Børn og en Mand der foregaaende Løverdag havde fundet deres Død i Bølgerne, bringes til deres Hvilested. Manden, en Baadfører Gammelgaard, befandt sig med to af sine Døttre og Slagter Rasmus Andrea sens Søn ude paa Fjorden. Pludseligt trak et Tordenveir op, en Storm reiste sig, og i et Nu var Baaden kantret og sjunken. Kun den ene af Gammelgaards Døttre, der befandt sig i en ved Baaden, med et Toug fastgjort Pram, der kom løs af Baaden idet denne kantrede og sank, blev ved hurtig til ilende Hjælp reddet. Desværre er GammelgaardsEnke, med 3 Børn, i maadelige Kaar. (Fyenske Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Paafaldende er det, at Kammerraad Lassen, Udnævnelse af 29de Juli eller for 3 Uger siden, til Told- og Consumtionsskriver her i Byen ikke finde endnu anført i Collegialtidenden. Efter Embedets Natur er Caution derfor ei at stille og Noten i bemeldte Tidendes Nr. 23 for d. A. p. 49596 kan følgeligen ikke tjene til Undskyldning for den hidtil udeblevne officielle Kundgjørelse om, at Manden er beskikket til det Embede, han iøvrigt alt har tiltraadt. (Helsing. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Det er en Toldbetjent, der i disse Dage er bleven arresteret i Kjøbenhavn, fordi han havde vidst at fralokke en lettroende Person nogle Hundrede, Rbd. paa det Foregivende, at han dermed kunde skaffe ham et Embede. (Kallundb. Ugebl.) Kjøbenhavn, den 21de August 1837. Det er fornøieligt at erfare, at vor Marine, ved at komme i Berørelse med Autoriteterne i Udlandet, vedligeholder den Characteer, der stedse er anseet som dens Udmærkelse. Vi meddeele hvad der i denne Anledning fortælles om et Besøg med hvilket Keiser Nicolaus beærede vore Skibe, da de i Begyndelsen, af Maaneden laae ved Kronstadt. Keiseren, der skienker alt, hvad der angaaer Navigationen en særdeles Opmærksomhed, udbad sig, idet han Jncognitoledsaget af Marineministeren Menzikoff, og efter Sigende som hans Adjutant, begav sig først ombord paa Fregatten, dernæst paa Corvetten, Tilladelse til at see vore Skibe. Chefen, Commandeur captain Lütken, tilstedede dette paa den gentileste Maade og respecterede den høie Besøgendes Jucognito, paa det nær, at da Keiseren ved at forlade Skibet yttrede Ønsket og at see Dhrr. Officerer hos sig i Petersborg, Chefens Svar meget fiin lød, at han vistnok, i Fald han kom dertil, vilde søge al Anledning til at giengielde Besøget. - Keiseren, der skal have været meget tilfredsstillet at dette Besøg og af Mandskabets og Skibenes Beskaffenhed, gik derpaa ombord paa et amerikansk Krigsskib, hvor han dog blev kjendt og salutteret med Keiserskud, hvilket ogsaa skete fra de danske Skibe, da Keiseren begav sig hjem igien. Der skal i Begyndelsen have hersket den Mening hos de talrige Skibsførere paa Rheden, at det dog var sært at de danske Officerer ikke kunde kjende Keiseren; men bagefter skulle de dog have indseet, at der laae mere Forstand deri end de strax havde begrebet. Vore Officerer skulle dernæst med megen Agtelse og Bonhommie være modtagne hos Keiseren paa Petershoff. Vore Skibe skulle end krydse ved Bornholm og ventes hertil i Begyndelsen af September. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Blandet. Man siger, – fortælles der i en fransk Journal, – at Homopathernes Lære vinde Bifald blandt Lægerne. Den vinder ligeledes bifald hos Patienterne. En af mine Venner, som blev, jeg vil just ikke sige helbredet, men behandlet efter den nye Methode, erholdt af sin Læge en Regning, lydende paa en rund, temmelig betydelig Sum. Patienten indesluttede i en billet et Myntstykke af den mindste Sort, vel indpakket i et Stykke Papiir. Billetten lød som følger: "Min Hr. Doctor, De har gjort mig til Homsopath, og jeg anseer mig forpligtet til at belønne Dem efter Deres Gierninger. At De af mig fordrer 10000 Franker er en Følge af en Svaghed, som hos Dem har udviklet en im materiel Disposition, hvoraf igien fremkommer den spirituelle Alteration eller Sielesygdom, som jeg vil benævne Pengegriskhed. "Similia similibus curantur, er jo Homoopathiens Grundprincip; men da Medicamentet, givet i en for stor Jndgivt, vilde virke altfor voldsomt paa Deres Organisme, og da der kun behøves den allermindste kunstige Fremskyndelse af den Forestilling, som behersker Dem, for at fordrive den immaterielle Jndflydelse, saa beder jeg Dem modtage dette infinitissimale Symbol, denne Fortyndelse af Deres Regnings Beløb, hvilket er et Symptom af den spirituelle eller dynamiske Alteration i Deres Hjerneorganismer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Det er vistnok ikke meer end hundrede tusinde Delen af Summen, men det beroer paa Dem at mangfoldiggjøre dens Jntensitet, Kraft og Virkning ved Rystelse, nidning og Rivning, ovenfra aganedad, med behørig Forsigtighed, saa at Rystelsen ikke bliver for stærk, thi ved denne Fremgangsmaade erholder den Centime som indesluttes i dette Papiir, Kraften af en Million. Og hermed, min bedste Hr. Doctor, ønsker jeg Dem Hilsen, Ære og en god Appetit!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Jtalien synes ret at være Vidundernes Hjem, saaledes er nu i Casale fremtraadt en Pige, der, kun 7 Aar gammel, viser et saa sjeldent musikalsk Talent at hun kjender enhver Node, som hører til en Accord der tages paa hvilketsomhelst Jnstrument. Paganini, for hvem Barnet er forestillet, erklærer, at han endnu ikke har truffet paa et saa stort musikalsk Talent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Ved Tallotteriets 1275de Trækning i Wandsbeck udkom: i J.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Nykjøbings Skibsliste, fra 20de til 27de August. Jndklarerede: Skipper Kølle af Feiøe, fra Rostock med Faar, Stylsvig af Nykjøbing, fra Mariager med Flyttegods. Udklarerede: Skipper Kølle af Feiøe, til Bandholm, baglastet; Hermansen af Marstal, til Svendborg, baglastet Møller af Nykjøbing, til Bergen med Korn; Gotfredsen af Nykjøbing, paa Fiskerie i Beltet; Thærøe af og til Ærøeskjøbing, med Ege og Fyrreplanker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Skuespil. Onsdagen den 30te Aug. opføres: Enkens Mand, Lystspil i 1 Act, af A. Dumas, oversat af C. Molbeck, derefter. De to Ægtemænd, Lystspil i 1 Act, af Scribe, til Slutning, Kjærlighed paa Flasker, Vaudeville i 1 Act, ved Borgaard. A. Werligh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
At den Kjøbmandshandel jeg hidtil har havt i den af mig i længere Tid beboede Gaard tæt ved Sønderport her i Byen, fra den 1ste September d. A., ikke længer der vedbliver, men fortsættes i afgangne Kjøbmand Ditlev Scheels i Vestergade beliggende Gaard, det undlader jeg ikke herved for mine Handelsvenner at bekjendtgjøre, i Haab om, fremdeles at blive forundt Søgning, og ville mine Bestræbelser gaae ud paa at være forsynet med gode Vahre, til billigste Priser, saaledes at Vedkommende dermed kunne være tilfredse i enhver Henseende. Stubbekjøbing den 24de August 1837. P. Hee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Fremlysning. Da der hertil som Hittegods er indleveret en lille sort Tegnebog, og deri et Consignabelt Bankfondsbeviis paa 29 Rbd. Species, saa opfordres vedkommende Eier for mig at bevise sin Eiendomsret hertil. Falsters Birk, den 24de August 1837. Buntzen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
De over Jacob Nielsen i Tjørnebye hans faste Eiendomme berammede Auctioner, tilbagekaldes herved. Nakskov den 24de August 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Onsdagen den 13de September d. A. Formiddag Kl. 10, og 11 afholdes Skiftesamlinger paa mit Contoir i Boerne efter afdøde Ane Nielsdatter i Ohrehauge og Rasmus Hansen Rise i Tjørnebye. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 24de August 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-27
Auction. Løverdagen den 9de September 1837 Formiddag Kl. 11, stilles til Bortsalg ved offentlig Auction her paa Gaarden, endeel forædlede Brugsheste, Føllehopper, Plagge og Føl af forskjellig Alder, hvorover Fortegnelse, som tillige indeholder deres Afstamming, fremlægges ved Auctionen, og som forinden ere til behagelig Eftersyn. Ligeledes stilles til Bortsalg 20 Stkr. Væderlam efter ægte Disley Vædere og forædlede Faar. Alt imod 3 Maaneders Credit og efter de ved Auctionen bekjendtgjørende Conditioner. Pederstrup den 24de August 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Lollands-Falsters 31te Aargang. No. 99. StiftsTidende. af Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Aar, blaa og uans af C. S. Ladenam, paariat. Kost i sin Lang Stion i Brislig¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Udenlandske Nyheder. England. Endelig ere Valgene tilendebragte og af de 658 Personer hvoraf Underhuset kommer til at bestaae, regner man at 346 ere for Ministeriet, og 312 imod det, saa at det har en Majoritet af 34 Stemmer, men af Parlaments=Medlemmerne ere 156 nye, og her er altsaa en vid Mark for Partierne til at søge at forstærke sig ved nye Recrutter. Jmidlertid er der kun liden Udsigt for Torierne til at erholde nogen Overvægt, da Hoffet denne Gang ganske er paa Folkets Side, saa at selv om Torierne erholdt Overvægten i Underhuset, vilde dette kun medføre en kortvarig Seir, da Regjeringen i saa Fald sikkert vilde opløse Parlamentet, og ved Udnævnelsen af nye Peers søge at skaffe sine Anskuelser Indgang ogsaa i Overhuset – Afet skotsk Blad, der viser i hvilket Forhold Nationen er repræsenteret, meddeles her kun Hovedresultatet, som er, at 201 Stæder med en Befolkning af 5,017,000 Stemmeberettigede have valgt 192 Reformere og 145 Torier, hvilket Forhold de sidste dog kun kunne tilskrive deres Jndflydelse i de smaa Kjøbstæder. Ministrene kunne saaledes i Byerne regne paa, at 3,632,000 have stemt for dem, men kun 1,385,000 mod dem. - Dronning Victoria har ikke færre end 25 Læger, hvoraf enhver har sin særskilte Function. Ved at see denne Liste yttrer et engelsk Blad, at man for Dronningens Skyld maa ønske, at denne frygtelige Phalaur for det første maa være overflødig. – Jfølge Efterretninger fra Canada holder det Regjeringen fjendtlige Partie hyppige Sammenkomster, og Hensigten at gjøre Regjeringen kraftig Modstand, træder stedse mere og meere frem. Man maa imidlertid ønske, at det ikke maa komme til blodige Optrin, da derved Freden i Europat letteligen kunde blive forstyrret saaledes som Tilfældet blev under og efter den sidste Tirsdagen den 29de August 1837. nordamerikanske Frihedskrig. - De ministerielle Blade melde, at belgiernes Konge og Dronning ventes ved Dronning Victoria's Hof den 2den September, og at et af Regjeringens Skibe alt er afseilet til Ostende for derfra at føre de høie Reisende, over til England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Frankrig. Journal le Droit meddeler, at da Ludvig Philip den 19de dennes om Eftermiddagen traadte ud af Tuilerierne, tabte en meget velklædt Mand en Pistol af sin Lomme. Manden blev strax arresteret og bragt til Politiepræfecturet, hvor hans Ankomst imidlertid holdes hemmelig. - Kongen skal have besluttet at udnævne en Deel nye Pairs, og Messager meddeler en Liste over Candidaterne, der ere lutter Folk, som tilstrækkelig have godtgjort, at de ere troe og lydige Undersaatter. Regjeringen havde og besluttet at meddele denne Værdighed til en meget agtværdig Handelsmand, der ved de sidste Consular Valg havde erholdt glimrende Beviser paa sine Medborgeres Agtelse, men hans plebejiske Navn vakte en saadan Opstand blandt de høie Pairs, at de i Masse underskreve en Protestation mod en saa revolutionair Fremfærd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Jfølge Efterretninger fra Marseille skal Cholera nu meget være i Aftagende der. - Den 17de ds. fandt den sædvanlige Priis=Uddeeling Sted i den kongelige Læreanstalt. Den hele kongelige Familie var tilstede ved denne Leilighed, da to Prindser denne Gang concurrerede med, nemlig Hertugen af Au male, der erholdt den for Historien udsatte Belønning, og Hertugen af Montpensier, der erholdt den naturhistoriske Belønning. To eiendommelige Træk viste sig ved denne Leilighed, hvoraf det ene var, at Hertugen af Aumale absolut vilde have at man skulde spille Marseillaisen, og stampede saalænge med Foden indtil man endelig føiede ham. Det andet var, at medens Kongen maatte oversætte for Dronningen de Steder i en latinsk Tale, som vare rettede til hende, søgte derimod Hertuginden af Orleans ved en paafaldende Opmærksomhed, og ved at bukke sig, at lade Publikum mærke, at hun forstod Latin. Journalerne ere saa fri at yttre Tvivl om at hun virkelig forstod Talen, da som bekjendt Franskmændene udtale Latinen heelt forskjelligt fra Tydskerne. - Af en Characteristisk over de 3 ældste franske Prindser, seer man at Prindsen af Jon ville er en meget dannet og oplyst Mand, saa at man kalder ham la tete forte de la samille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Spanien. Om Prætendentens Opholdsted er man for Tiden aldeles uvidende, og de christinske Generaler marschere i forskjellige Retninger deels for at opspore ham, og deels for at undsætte forskjellige Byer, som Carlisterne true. Den Maade hvorpaa Krigen saaledes føres, maa naturligviis meget svække Dronningens Stridskræfter, da Carlisterne nu plyndre de Lande som Christinerne have forladt, og derpaa trække bort, naar de Constitutionelle have faaet Spoer paa dem. - Ved Espartero's Ankomst til Segovig have Carlisterne i al Hast trukket sig tilbage, men Jndvaanerne rose det Hele Anføreren Zariategny's Opførsel, skjøndt han ikke i Førstningen kunde forhindre Stadens Plyndring. Gouverneuren skal, forinden Fjendens Fremrykken, udtrykkeligen have gjort Ministrene opmærksomme paa, at han ikke med sin lille Besætning, der kun bestod af henved 150 forskjellige Tropper og 300 Mand Nationalgardister, formaaede at forsvare Byen, og derfor forlangt Forstærkning, som og blev lovet, men ved Ministrenes Seendrægtighed først kom 5 Timer efter at Byen havde overgivet sig. - En Cortes Deputeret Arguelles har yttret, at Dronningen stod under en Camarilla med carlistisk Tendents, hvilket meget befordrede Urolighederne i Spanien. Herimod protesterede Conseil Præsidenten Calatrava og bemærkede i Slutningen af sin i denne Anledning holdte Tale, at det vel var muligt, at der i Dronningens Omgivelse blev spunden Jntriquer, men at hun selv stod for høi til at tage Deel i saadant Uvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Jtalien. Jfølge Regjeringens Beretninger om Tilstanden paa Sicilien skal nu Ordenen der atter være oprettet, og Choleraen i betydelig Aftagende. J Rom er man derimod endnu uvidende om Choleraen der er udbrudt eller ei, da Regjeringen aldeles Jntet meddeler herom, sandsynlig viis for at forberede Publicum paa, at Sygdommen ogsaa kan udbryde der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Fædrelandet. Jblandt de flere Steder, hvor den frygtelige Lynild og Torden den 11te og 12te August anrettede Skade, var ogsaa Vestterp Bye, Vester Starup Sogn ved Varde. En Gaardmand, der om Efter MiHungende 17. termiddagen Kl. 5 1/2 vilde med sine Folk gaae hjem for at undgaae det truende Uveir, havde neppe tiltraadt Vandringen førend Lynilden slog ned. Selv syntes han at faa et heftigt Slag i Hovedets at han var nær ved at synke til Forden; dog tog han ingen videre Skade. Men neppe var han kommen sig af sin Bedøvelse, førend han saae sin Hyrdedreng, 10 Aar gl., at ligge død 20 Skridt borte fra sig; den ene Side af Ansigtet var aldeles sønderknuset, alle hans Klæder revne i smaae Stykker og kastede langt bort. Ved Siden af ham laae 4 af Faarene ligeledes ihjelslagne. Omtrent 30 Skridt, fra Drengen laae hans Datter, 15 Aar gl., død, truffen af samme Lynstraale. Den ulykkelige Mand havde dog Aarsag til at takke Gud, at det endnu ikke gik værre, thi neppe var han kommen hjem, førend han erfarede, at Lynilden havde slaaet ned i et af hans Huse og anrettet en Deel ubetydelig Skade dog uden at antænde Huuset. (Hemp. Av.)Hr. Dandselærer Bagge har i Sandhedsfaklen offentliggjort et Møde i Forligelsescommissionen mellem ham og Redacteur Møller, hvor Sidstnævnte erklærede sig villig til at indgaae Forlig, naar Hr. Bagge vilde erklære – – her afbrødes Hr. Møller af Baggender udbrød, at han vilde erklære, at Møller var en Hvalp og en Karklud. Han er Angriberen - vedbliver Bagge men uforsonlig er jeg ikke (jegrakte ham min venstre Haand, gjorde en Bevægelse og sagde: vil han kysse, og derpaa erklære, at det gjør ham ondt at have fornærmet en Hørre som mig – da vil jeg tilgive. - Underligt nok vilde Hr. Møller ikke indlade sig herpaa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten have nu og omtalt Dommen i Printzlaus Sag, og som man kunde vente det, er det fornemmelig den i høi Grad paafaldende saakaldte Control, der er Gienstanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
for de nævnte Blades Critik. Professor Davidsiger saaledes i Fædrelandet, at blev hans Afhandling om Kassemangler i sin Tid dadlet for Bitterhed, da er det vist nok, at der aldrig der skrevet noget bittrere og mindre skaansømt mod den Control, som maa have fundet Sted med en Oppebørselsbetjent hos os, end det som Retsacten i Printzlaus Sag indeholder, og gaaer derpaa over til at vise hvor høist intetsigende og mangelfuld den stedfundne Control har været, hvorhos Kjøbenhavnsposten endnu tilføier, at det er dobbelt sørgeligt og dobbelt foruroligende at et saadant Kassebedrag, udført paa en saadan Maade, kan have fundet Sted under 2 Mænds Bestyrelse, som Conferentsraad Collin og Etatsraad Kirstein, den Første, en af vore meest betroede Finantsmænd, i hvis Person Publikum søger en væsentlig Garantie for Ordenen i Finantsvæsenet, den Anden, et Medlem af et af vore vigtigste Oppebørsels= og Regnskabs=Collegier, og hvem derhos det specielle Hverv har været overdraget at foretage Kasse-Undersøgelser hos de under Rentekammeret sorterende Oppebørselsbetiente. Slutteligen gjør Kjøbenhavnsposten opmærksom paa, at i Tilfælde at de Sager, som ere anlagte mod Private for at vindicere de af Printzlau solgte Obligationer, skulde gaae Theatret imod, turde det ved hænde, at dette, eller i det mindste Jnteressenterne i Theatrets Enke= og Børneforsørgelseskasse vilde gjøre deres Ret gjældende mod Bestyrelsen for dens Mangel paa Tilsyn med Printzlau, og da Retten har paalagt en Værge at erstatte sin Myndling det Tab, der var tilføiet denne, ved at han havde forsømt at lade en kongelig Obligation notere, vilde Udfaldet neppe i denne Sag være tvivlsomt. Skjøndt det nu vist nok er i sin Orden, at de, hvem Controllen med Oppebørselsbetiente er overdraget, have et solidarisk Ansvar med disse, vilde det dog være noget ubilligt, om de nævnte Herrer i dette Tilfælde skulde bøde for deres Uforsigtighed, da saamange andre ere gaaede fri, og nogen gavnlig Jndflydelse vilde det og for sig heller ikke have, saalænge ikke et saadant Ansvar ved Lov blev paabuden enhver Opsigtshavende. Hvad derimod Controllen med Printzlan, formeentlig tydeligt har lagt for Dagen, det er, at Vedkommende ikke ubetinget kunne stole paa de af Etatsraad Kirstein foretagne Eftersyn af de offentlige Kasser, og en ny Revision af disse, turde derfor maaskee ikke alene ikke være overflødig, men endog meget hensigtsmæssig, og det saa meget mere, som jevnlige og strænge Eftersyn ere de sikkreste Midler til at forebyggstore Kassemangler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Krigsraad Conradsen, Eier af Nørlund m.fl. Godser i Aalborg Amt, er efter en langvarig Sygdom ved Døden afgaaet i en Alder af 52 1/2 Aar. Aarhuus. J Formiddags afseilede herfra til Lübeck, med Skipper Glacius, et Selskab af 9 Personer, som agte at forsøge deres Lykken Mexiko, blandt hvilke en Skolelærer, Hr. Sørensen, fra Skjoldelev, med Kone og 3 Børn; de øvrige vare ugifte unge Mennesker, af forskjellige Professioner. Nogle Flere, som endnu ikke vare færdige til Afreisen, ville og kort Tid følge efter, for, i Forening med dem og flere andre Danske, blandt hvilke et Par hele Familier fra Kjøbenhavn, at indskibe sig fra Bremen midt i næste Maaned. Efter Forlydende, forberede flere sig paa at gjøre samme Reise herfra til næste Aar. Gid deres Forventninger ikke maa skuffes, saa vi engang maae erfare, de have opnaaet det Held de stræbte efter. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Blandet. J Dublin fortæller man for Øieblikket den forunderlige Historie, at Sheriffen af Waterford tilligemed Valgudskrivelserne er bleven bortført af den creutriske Marquis af Waterford. Paa en Spadseregang indbød Marquien Scheriffen i Anledning af Aa den stærke Hede at drikke et Glas Jis-Champagner med sig. Sheriffen var tilfreds dermed, men ønskede først at gaae paa Posthuset efter sine Breve. Dette skeete, og Sheriffen gik med Valgudskrivelserne i sin Lomme ombord paa Marquiens Jagt. Siden den Tid ere Marquien og Sheriffen forsvundne, og man vil vide, at Marquien har i Sinde at gjøre en Reise til Norge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 24 Aug. til Møen og Falster: Fru Rosendahl og Datter; Urtekræmmer Bøie; Frøken Meincke; Handelsfuldm. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Ledige Embeder. Borgemester-Embedet i Nakskov samt Herredsfoged og Skriver-Embedet i Sønder=Herred i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-08-29
Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Nakskov. Løn 300 Rbd. Sølv, fri Bolig, 6 Favne Brænde, hvoraf en Skolestue tillige forsynes, 1 1/2 Td. Land samt Græsning til en Ko, foruden Høitidsoffer af Menigheden. Skovridertjenesten i Hoffelde i Bordesholm Amt.