JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
En stor Hafisk, Haabrand kaldet, forevises i denne Tid ved Gammelstrand i Kbhavn. Dens Fangst ødelagde flere Sildegarn for Fiskerne i Skovshoved, som derfor søge ved dens Fremviisning at forskaffe sig nogen Hjælp i det store Tab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Den hæftige vestlige Orcanstorm, som den 1ste ds. rasede paa Jydlands Vestkyst, og hvorved mere end 12 Skibe strandede paa Kysten af Thisted og Ringkjøbing Amter, udøvede ogsaa i høi Grad sin Voldsomhed paa Landtungen ved Agger og Agger=Canal. Nordhavet hævede sig paa denne Dag til en ligesaa stor Høide, som i Stormnatten den 4de og 5te Febr. 1825; thi Bølgerne gik over hele Landtungen, lige fra en halv Fjerdinqvei fra Ringkjøbing Amts Skjæl til henimod Agger Kirke, i en Strækning af en Miil, aabnede Agger-Canal igien til sin oprindelige Bredde og dannede desuden en mindre Canal norden for den forrige. Alle Agger boernes Baade, som laae ved Havkysten, bleve drevne tværtover Landtungen ned i Liimfjorden, eller og ind i selve Agger By, hvor, efter Beboernes Forsikkring, Vandet stod høiere, end det nogensinde for har staaet. Hele Landtungen var for nylig overplantet, for om muligt at samle Flyvesandet og forhøie Jordsmonnet; men den største Deel af Plantningen er tilintetgjort og bortskyllet, og Landtungen sandsynligviis bleven lavere. Kort, Alt synes at bekræfte Generalmajor, Dige-Jnspecteur Christensens Formening, i Aaret 1823, at intet Varigt kan gjøres for at standse Havets Jndbrud i Liimfjorden, uden en Docering langs den hele Landtunge, og dette kunde vel være muligt i Aaret 1823, da Landtungen endnu havde et ophøiet Jordsmon og Sand høie; men nu, da der er Jntet, hvorpaa en Dossering kunde støtte sig, synes et saadant Foretagende umuligt, uden ved Millioners Opofrelse. – Natten til den 2den ds. var for mange Beboere af Eiderens Bredder en Rædsels- og Forfærdelses Nat. Stormfloden steeg saa høit, at Vandet Kl. 4 om Morgenen stod næsten parallel med Digerne. Desværre gjennembrødes paa Ditmarsker-Siden Diget ved Delve, hvorved Vandet styrtede uophørligt ind i Landet; ved Thielenhemme druknede en Deel Qvæg. J Sognene Büsum og Wessel bure have Digerne ogsaa liidt meget. J Districtet, Kronsmoor stod den saakaldte Kjøredæmning, som fører til Slottet Breitenburg, flere Dage under Vand, og Communicationen kunde kun skee ved Baade. Egnen imellem Breitenburg og Jtzeho forestiller en stor Vandflade, da alle Enge ere oversvømmede, og Man vil endog have seet en Sælhund tæt ved Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Paa Thisted Amts Kyst er fra den 5te til den 7de ds. endvidere indstrandet: 1) det franske Skib "Sanct Adrien", Capit. Savalle af Fecamp, fra Gothenborg, bestemt til Hjemstedet med en Ladning Planker &c., og 2) Skibet "The Jessis, Capit D. Stephen af Frazelbrough, fra Hamborg bestemt til Jnverkeithing med en Ladning Kreaturbeen. Med Undtagelse af een Mand er Besætningen paa begge Skibe reddet, ligesom der ogsaa var god Udsigt til at bjerge Ladningen m.v. af det første; hvorimod det var uvist, om og hvormeget deraf Skib og Last kunde bjerges af det sidste. – Natten til den 10de de, er paa Skagens Sydost-Rif indstrandet den norske Jagt det gode Haab, Skipper O. P. Drageland af Holvarde, fra Gothenborg bestemt til Mandal med en Ladning Salt m.m. Mandskabet er bjerget, ligesom og Takkelage og Jnventarium, men Skibet er Vrag og Lasten bortsmeltet. – Den 5te ds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
afgik et Skib fra Husum til Pellworm med mange Passageger; men desværre indtraf allerede den 7de den bedrøvelige Efterretning, at det var gaaet under imellem Nordstrand og Nordstrandischmoor. Om Passagererne, hvoriblandt der vare flere Husumer, ere reddede, veed Man endnu ikke; men Man haaber det. Ved Süstwesthörn ere et sylter Fartøi og et Elbskib strandede, paa Elbskibet var kun een eneste Mand ombord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Mariebo. J Fredags og Løverdags hjemsøgtes vi atter af stærk Storm. Brevposten fra Kjøbenhavn, som ellers indtræffer her og Løverdag Aften, ankom først Søndag Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie Tommerup og Brylle Sognekald i Fyen, 420 Rbd. - Casserer-Embedet ved Kjøbenhavns Fattigvæsen. For de med Embedet forbundne Oppebørseler bliver som Caution at deponere 2500 Rbd. Sølv i kgl. Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
under Rentekammeret: Amtsforvalter-Tienesten og Actuariatet i Hütten Amt; Caution 9,600 Rbd. i 4 Proc. Obligationer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Den 22de Novbr. solgtes Species paa Kjøbenhavns Bors til 12 Mk. 6 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Bekjendtgjørelser. Den første af de Concerter, som en Deel Musicerende i indeværende Vinter have betænkt at give i Nakskov, og hvis beholdne Jndtægt er bestemt til Bedste for Kirken, er berammet til Søndagen den 8de Decbr. 1833, om Aftenen Kl. 7, i Harmonien, og vil komme til at bestaae af forskjellige Jnstrumental- og Vocal-Nummere. Billetterne, til 3 Mk. Stykket, kunne forinden erholdes hos Kirkeværgen, hvorimod de ikke erholdes ved Jndgangen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
En anstændig Familie ønsker en voxen Datter antaget i en honnet Families Huus, ligemeget enten i en Kjøbstad eller paa Landet. Hendes Hensigt er, at udvide sine Kundskaber i Huusholdningsvæsenet. Hun er villig til at tage Deel i alle huuslige Sysler saavel indvendig som udvendig. Løn forlanges slet ikke; kun udbedes en venskabelig Omgang, som vil give hende Lyst til Virksomhed. – Enhver herpaa Reflecterende vilde i portofri Breve, eller mundtlig, henvende dem til Mægler Joseph Hertz i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Skuespil i Nykjøbing. Søndagen den 1ste December opføres (efter fleres Ønske): "Napoleon, historisk Drama i 2 Dele, oversat ved Overskou. Første Deel: "Napoleon i Schønbruun, Drama i 4 Acter, anden Deel: "Napoleon paa St. Helena", Drama i 3 Acter. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Auction. Efter passeret Dom og Udlæg for en Restance af kongelige Skatter og offentlige Afgivter bliver den, efter tinglæst Skjøde, Rasmus Hansen tilhørende, men, efter Opgivende, senere til Jens Larsen overdragne, Bondegaard i Sjunkeby i Cappel Sogn med tilliggende Jorder, ansatte til Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. og Skovskyld 1/4 Alb., samt Besætning og Jnventarium, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 19de December d. A. og den 2den og 16de Januar 1834, Formiddag Kl. 11 sl., paa Raadstuen her i Byen. Gaarden kan forinden tages i Øiesyn og Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir otte Dage for den første Auction. Dette bekjendtgjøres, i Følge Pl. 22de April 1817. til Efterretning for saavel Pante-Creditorerne som de Lysthavende. Nakskov, den 17de November 1833. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
J Kraft af kongelig allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, "Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Kammerherre C. D. Greve af Reventlow til Grevskabet Christianssæde, hans, som BeFuldmægtiget for Os elskelig Baronesse J da C. Margrethe Knuth af Rosenbjerg paa Vort Land Lolland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kammerherre, Grev"Reventlow, paa hendes Vegne, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den kjøbenhavnske berlingske "Tidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands-Falsters Stiftstidende, trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have "Noget at fordre hos bemeldte Baronesse Knuth, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende "Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i "Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, "forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade af tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 17de Semtember 1833. "Under Vort kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. "Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. "Jacobsen. "Bevilling for Kammerherre C. D. Greve af Reventlow, som Befuldmægtiget for Baronesse "J. C. Knuth, til, ved Proclama i Aviserne at indkalde hendes Creditorer." som foranstaltes læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have Krav paa Baronesse Jda C. Margrethe Knuth af Rosenbjerg paa Lolland, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og for Undertegnede, som befuldmægtiget for Baronessen, at beviisliggjøre deres Krav. Pederstrup pr. Mariebo, den 14de November 1833. C. D. Reventlow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Capital, som anbydes. 437 Rbd. 49 1/2 s. S. & T., af Umyndiges Midle under Baadesgaards Godses Overformynderi, kan stra erholdes til Laans imod anordnet Sikkerhed. Gloslunde, den 24de November 1833. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-26
Condition ønskes. En Student med bedste Characteer til de to først Examina ønsker sig en Plads som Huuslærer til 18 Januar 1834. Paa Gagen anseer han ei saa meg som paa en behagelig Omgang i en dannet og veltakende Familie. Addressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 96. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Udenlandsk. Tyrkiet. Achmed Pascha, som er afsendt som Portens Ambassadeur til St. Petersborg, har medtaget de kostbareste Præsenter til Keiseren og Keiserinden, ligesom til Ministrene og Statsembedsmændene. Rigdommen af Juveler og Perler er saa stor, at blot den Sadel, som er bestemt til Keiseren, har kostet nogle tusinde Pd. Sterl. Keiser Nicolaus har sendt mange Ordener til Constantinopel, og alle Sultanens Ministre, og Yndlinge bære nu russiske Ordener. Den russiske Gesandt, hans Secretair, Dragomans og Cancellister have modtaget Gunstbeviisninger af Sultanen. Alle Sultanens Handlinger have til Formaal, at knytte Forbindelsen med Rusland om muligt endnu nøiere. Keiserens Adjutant, Budberg, er med en hemmelig Expedition sendt til Servien. 40,000 Mand russiske Trop ver staae endnu i Wallachiet, uagtet det ofte er blevet sagt, at de skulle marschere tilbage. De græske Fyrster gjøre sig al mulig Umag for at blive valgte til Hospovarer. – Under Høitidelighederne og Manoeuvrerne i Sentari ankom to Tatere med Depescher fra Mehemed Alt, som i høi Grad skulle have mishaget Sultanen, Porten har i sin Pengenød forlangt 40 Mill. Piastre af ham, som han deels skyldte for Aftrædelsen af Syrien og deels havde lovet at betale i Tribut. Men denne havde svaret: at nu behøvede han alle Syriens Jndkomster for at befæste Grændserne; men næste Aar haabede han at kunne tilfredsstille Sultanens Fordringer. Vicekongen skal med det samme have erklæret, at han, som en troende Muselmand, maatte besvære sig over, at Sultanen havde sluttet en Alliancetractat med Rigets bittreste Fiende, som snart vilde have Fordærvelsen og en for sildig Ager til Følge. Han maatte derfor forlange befalingen over Provindserne Erzenrum og Trapezunt for at modstaae den fælleds Fiende. Ruslands Tilhængere ville vide, at Vicekongen handler efter Englands og Frankrigs Raad. Man forsikkrer, at han ved November 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Fredagen den 29 bliver at gjøre Udrustninger, og at Mehemed Ali har laant 10 Mill. Fr. af Huset Rotschild og sat den næste Bomuldshost herfor i Pant. Man mener ogsaa, at Mehemed vil sætte Alt paa Spil og om føie Tid erklære sig for uafhængig. Sultanen skal være yderlig forbittret paa Vicekongen; iblandt Andet fordi han ikke vil give de erobrede Kanoner tilbage, og fordi han giver sine ny byggede Orlogskibe Navne efter de Stæder hvorved Ægypterne seirede i den sidste Krig, saaledes Homs, Kiutahia. Tilstanden i Tyrkiet er jammerlig. Forgiæves har Regjeringen forsøgt paa at udtage 8000 Mand Recruter i Albanien; Folkemassen har gjort Opstand, og uagtet Emin-Effendi har erobret Agyrs-Castro og deels dræbt, deels fanget 2000 Mand, har han dog ikke formaaet at undertrykke den. J Constantiopel hersker en stor Forbittrelse mod Sultanen blandt Folket, som holder ham for en Nar, en Drukkenholdt, en Overtræder af Lovene, og kalder ham en Giaur (en Vantro). Man venter mere af hans 10 Aars gamle Søn, som skal røbe meere af sin Stammes vilde Aand, uagtet han er sygelig. – Disse Efterretninger læses i engelske Blade; disse Blade søge desuden at vedligeholde en hadefuld Stemning mod Rusland. (Vestsjæll. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Et Handelshuus i London har modtaget Breve fra Wien af 13de d. M., efter hvilke en engelsk Coureer skal være ankommen til sidstnævnte Stad og have medbragt en imellem England og Frankrig afsluttet Tractat, som var stillet imod den tyrkiske russiske. Den skal især gaae ud paa, at standse de smaa, men sikkre Fremskridt, som Rusland gjor for at udvide sit Gebeet imod Østen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Der forsikkres endog, at Keiseren af Østerrig har indvilget heri. Fra Paris meldes d. 15de, at Dagen forud var dertil indløben Efterretning om en afsluttet hemmelig Tractat imellem Frankrig og Porten, hvori denne forbinder sig til, ikke at kalde russiske Tropper paa tyrkisk Grund, uden at tilkjendegive Frankrig det og tillige forlange Hjælp af samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Spanien. Hs. Maj. Kongen af England har nu accrediteret Ridder Williers som overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved Dronning Jsabella 1. Hof. - Fra selve Spanien haves ingen paalidelige Efterretninger; men efter en Skrivelse fra Paris af 16de ds, synes det afgjort, at Frankrig vil intervenere til Fordeel for den spanske Dronning. Fire franske Krigs slupper have nemlig faaet befaling, at deblokere Havnen ved St. Sebastian; den franske Regjering lader en tredie Division opstilles ved Pyrenæerne, og en af Marschal Soults Adjutanter er pludseligen afreist til Madrid. Den franske General Harispe skal have tilskrevet den spanske General Castannon, at han nu torde ansee en fransk Jntervention som en afgjort Sag. J Bayonne vare allerede samme Tid syv Artilleribrigader beredte til at rykke i Feldten, for det Tilfælde, at Jntervention besluttedes, og i Paris forsikkredes den 13de, at det franske Conseil havde besluttet Jntervention i Spanien. Kongen af Neapel vedbliver derimod at protestere imod Dronning Jsabellas Tronbestigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Sverrig. Den franske Minister i Stokholm, Marquis de St. Simon, har begjært og strax faaet sit Reisepas. At Marquisen desuagtet udsatte sin Afreise i hele 8 Dage, gav Anledning til mange Gisninger. Endnu kjendes ikke Aarsagen til Gesandtens Afreise. Hans Tilbagekaldelse har vakt stor Opsigt i Paris; men ikke heller derfra gives nogen officiel Meddelelse om Anledningen til samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Norge. J Følge de sidste Efterretninger er Cholera nu i betydeligt Aftagende. Antallet paa de fra Rigets forskjellige Stæder og Provindser siden Sygdommens Begyndelse anmeldte Cholera-Syge beløber sig til 1,746, af hvilke 892 ere døde, 468 helbrede og Resten under Behandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Jndenlandsk. Kieler Correspondentbl. melder, at efter sikker Forlydende have de til Anordningen angaaende Provindsialstænders Jndførelse i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen henhørende specielle Lovforslag den 2den November erholdt Hs. Majestæts allerhøieste Sanction i Statsraadet. Med sammes Publication torde det imidlertid endnu have sit Forblivende indtil ogsaa de Lovforslag, der angaae Stænderne i Kongeriget Danmark, saavelsom Overappellationsretten og det ny Regieringscollegium, have erholdt allerhøieste Sanction, hvilket imidlertid med Sikkerhed, allerede i Aar skal kunne forventes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Den 25de f. M. er udstædt en allerhøieste Bekjendtgjørelse, hvorefter alle de Fartøier, som passere ind eller ud af Floden Størs Munding, skulle, for at undgaae nødvendige Tvangsmidler og den i Toldforordningens 188de §. fastsatte Straf, standse i Nærheden af det der stationerede Toldvagtskib, for at fornødent Toldeftersyn og, efter Omstændighederne, Toldforsegling eller Ledsagelse til de indenfor beliggende Toldsteder kan finde Sted, og skulle Fartøierne, naar de ved Nattetider eller formedelst andre Omstændigheder maa opholde sig der, ankre i Nærheden af Vagtskibet, for at det nødvendige Toldopsyn paa anordnet Maade derfra kan føres Ved Circulair=Skrivelse af 12te f. M. til samtlige Skoledirecteurer i Danmark har Cancelliet anmodet disse om, behageligen at ville opmuntre Skolelærerne, saaog Skolecommissionerne i Almindelighed og Præsterne Særdeleshed, til, paa den simpleste og meest hensigte mæssige Maade at virke for en bedre Sangunderviisning i Skolerne, især ved Børnenes Øvelse i Psalme=Melodiernes og andre passende Sanges ordentlige Foredrag. Efter et smertefuldt Sygleie døde den 25de dennes Dr. Jens Møller, Prof. theol. prim. ved Kjøbenhavns Universitet, sammes Qvæstor, Ridder af Dr. 54 Aar gammel. Han var født 1779 i Karrebet i Sjælland, hvor hans Fader var Præst; blev dimitteret fra Slagelse Latinskole, ved hvilken han begyndte sin Embedsbane. Den Hjemkaldte lod et hæderligt Eftermæle tilbage, som en kundskabsrig, utrætteligen virksom Mand, der med reen Villie søgte at fremme Alt, hvad han, efter samvittighedsfuld Overbeviisning, erkjendte som Godt og Gavnligt, i Sandhed Christeligt, En anden fortjent og nidkjær Embedsmand har Fædrelandet tabt, i det Amtsprovst, Ridder BendiSognepræst for Vestervig og Aggers Menigheder i Jydland, efter et langvarigt Sygeleie er afgaaet ved Deden i forrige Uge, 58 Aar og 6 Maaneder gl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Fra de danske Establissementer paa Kysten af Guineer indløben den sørgelige Efterretning, at den dertil Fjor afgaaede Gouverneur Lind, Ridder af Dr., er d. 21de Juli d. A. bleven et Offer for de paa Kyster herskende Sygdomme. Hans ham overlevende Enkefrue der var paa Hjemreisen til Fædrelandet, naaede, der værre, ikke dette, da Døden ogsaa allerede har bortrevet hende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Den ærværdige Olding Johann Conrad Kleinschmidt, der siden 1791 havde levet og virket som Missionair i Grønland, er død ved Friederichsthal, en af det evangeliske Brødreunitets Missioner, anlagt paa det sydlige Deel af Vestkysten. Det var i Aaret 1822 at Kleinschmidt, ledsaget af to europæiske Medhjælpere, drog til det nuværende Friederichsthal og de grundfæstede en Menighed, som allerede ved Udgang af Aaret 1828 talte tre hundrede og fjorten Medlen mer. Siden den Tid er Antallet bestandigen voxet, tildeels ved Østlændinger, som i de senere Aar hyppist nedsætte sig paa denne Deel af Vestkysten. Hs. Ma vor Konge understøttede med ædel Gavmildhed den Stablissements Anlæg; Stifteren har derfor opkaldt de efter Monarken. Kleinschmidt har oversat det 9 Testament paa Grønlandsk, hans Oversættelse er for 10 eller 12 Aar siden trykt i London paa det engeske Bibelselskabs Bekostning. Hr. Capitainlieutenant Graab, Ridder af Dr., omtaler i Beskrivelsen af sin Reise til Grønland meget hæderligen den ufortrødne og negennyttige, hjertelige Pleie, som han i Aaret 1830, syg og aldeles afkræftet, nød hos hiin Christendommens ærværdige, nu hjemgangne Lærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Den kgl. danske Søofficier, Capit. Louis de Conninch, er af den franske Regjering bleven hædret med Æreslegionens Kors, i Anledning af det af ham opfundne Jnstrument, Clinometer kaldet, til at bestemme, hvor dybt et Skib stikker i Vandet, under alle mulige Stillinger, hvilket Søministeren, i Overeensstemmelse med Videnskabs-Academiets Betænkning, har befalet at skulle indføres paa alle Skibe i den franske Flaade. "Vi have havt den Glæde skrives fra Cette at see en udmærket dansk Kunstner her, Blomster maler Jensen, som i Montpellier har gjort stor Lykke ved den Fuldkommenhed, hvormed han har efterlignet den skjønne Natur. De Arbeider, som han har efterladt her, og som ere mesterligen udførte, ere blevne stærkt betalte. Directeuren for det montpellierske Billed-Galleri, en høist talentfuld Maler, har fattet høie Tanker om denne unge Mand og om den Fuldkommenhed, hvortil han vil drive sin Kunst. Hr. Jensen er gaaet herfra til Jtalien, for at gjøre sig bekjendt med dette Lands herlige Modeller."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
En Understøttelseskasse, hvormed Hensigten er at yde Hjælp i langvarige Sygdomme, til Confirmations-Udstyr, til Huusleie, til Begravelse a., er i denne Tid bleven stiftet af Urtekræmmer- og Sukkerbagerlauget i Kjøbenhavn, og vil blive afbenyttet af Laugets trængende Jnteressenter, Enker og Børn. Denne Stiftelses Jndretning fortjener vistnok saa meget mere at bemærkes, som det er bekjendt, at Laugets Jnteressenter, der desforuden af den egentlige Langskasse aarligen udrede omtrent 1,000 Rbd. staaende Pensioner og Understøttelser, stadigen have bidraget ikke ubetydeligt til den offentlige Bespiisningsanstalt, og ellers stedse have været med de første til at yde patriotiske Offere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Politimesteren i Horsens har nu seet sig nødsaget til, saavel for Mestere og Drenge, som for de, der befatte sig med Krohold for Drengene, at bekjendtgjøre nogle eftertrykkelige Bestemmelser, sigtende til at hæmme Haandværkslærlingernes støiende og insulterende Adfærd paa Gaden, som endnu, uagtet de givne Advarsler, ikke alene finder Sted om Dagen, men endog ofte fortsættes til langt ud paa Natten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Hr. Kunstdreier J. P. Fischer fra Horsens har construeret en Redningsmaske, til Brug i Jldebrandstilfælde. Den er forfærdiget af Læder, spændes for Ansigtet og slutter tæt om Hovedet, samt er forsynet med et elastisk Læderrør, der gaaer ned til Jorden, for at lette Aandedraget, da Røgen bestandig hæver sig i Veiret og Luften ved Jorden altsaa er røgfri. Paa Masken ere desuden anbragte Glas, som tillade Øinenes Brug, og da Man har fri Bevægelse af Lemmerne, vil Man saaledes være i Stand til at redde Mennesker og Gods fra Steder, der ere saa opfyldte med Røg, at Man uden Maske ikke kunde opholde sig der uden at qvæles. Den sælges i Kbhavn for 8 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Dr. med. Jager i Gottorp er ved Overretsdom af 25de Octbr., i en mod ham af Apothekerne i Kiel og Eckernforde foranlediget Undersøgelsessag angaaende lovstridige Præpareringer a. af Medicin, bleven bømt til at erlægge en Mulct af 640 Rthr. til den kongelige Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Politibetjent Jsselin er i Aarhuus død af de naturlige Kopper. Stiftsphysicus bekjendtgjør til Publici Beroligelse, at den Afdøde ikke var vaccineret, da han troede at have havt Børnekopper i Barndommen. For Tiden ere ikke flere Koppe-Palienter anmeldte i Aarhuus By.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
Kjøbmand Hr. Marcus G. Bech i Aarhuus udlover i Avisen 10 Rbd. r. S. til den, som beviisligen kan opdage de ondskabsfulde og kaade Gierningsmænd, der i Natten til den 7de de have aabnet Stiboret ved Pouls Mølle i Marselisborg Skov, formodentlig i den ondskabsfulde Hensigt at ødelægge Dæmningen ved de nedenfor liggende Thors og Varna Møller, hvilket dog ikke lykkedes, da Dammen ved Første lykkeligviis om Aftenen tilforn var bleven udtømt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-11-29
J dette Efteraar har, saa at sige, intet Sildefiskeri fundet Sted ved Aalborg; derimod har Aalefiskeriet paa sine Steder været ret godt.