JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 3. Augusti kom Admiral Rohesteen tilbage af Wester-Søen fra Gottenburg med 6. OrlogsSkibe. Den Kongl. Fregat Kiøbenhafn var for ulykket och opbrændt, Folket, saa nær som Capteinen, och nogle andre, som af de Svenske blefve fangne och førte ad Gottenburg, reddet. (Num. 58.) Samme Dag tingede LandsCroone Slot och den 4. Augusti. droeg den Svenske Besætning Ud och den Danske ind, hvorom vitløftig i den Danske Advis No. XXVI. Der vore Folk i Beleyringen stak Vandet af Grafvene for de Svenske, da fand mand Carper i dennem, som var fem Qvarteer lange och halfanden varteer brede; och Aal som vare utroligen store. Øfverst la Haye, som blef skudt i Stormen paa Byen, er den 8. Augusti efter Kriegs Maneer udi Kirken hæderlig begrafvet. Den egentlig Forandring, hvorom pag. 415. blef ommældt, som skeede sammesteds paa Sejrvercket, er saaledis. Til III. blefve tu Stræger lige saa store, som de gamle vare, saaledis IIIII. hensatte. De tu Stræger af VII. blefve forvendte til et V. lige saa god och fast bedre end det forrige gamle V. och dennem tu Stræger saaledis VVII tilføyede. Den forriste Stræg Li af IX. er meesten udgangen. Hvad det hafver at betyde er Gud allerne vitterligt. Ofven ofver dette Sejrverk staaer skreven: OxTIMA SpECULATIO Moris MERITATIO. Anno 1623. De Tal, som Puncterne staae under, ere i Guldet blefne noget blegere end de andre, dersom mand de forandrede TalIIIII. VVII. X. tilsammen legger, da blifve der 27. af dennem, och i saa mange Dage varede Beleyringen for LandsCrone, førend Slottet dagtingede, och i saa mange Dage forrætter Maanen næsten sit Løb paa Himmelen fra en stund och omkring til den samme stund igien. Den 6. Augusti brøed en deel opaf Hæren for Lands-Crone och den 7. Augusti Majestæten self, med resten, och ginge af Christianstad. Den 8. Augusti afbrændte formedelst Vaade-Jld 25. Vaaninger ved den Tydske Kircke i Fridericia, udi Jutland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 10. Augusti kom Majestæten til Væ en half Mil fra Christianstad med Hæren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 11. Augusti skeede Taksigelse i Kirkerne her i Byen ofver LandsCrone-Slottis Erobring: Texten, som blef forklaret, var af II. Sam. VII cap. fra det 25. Vers til Enden, och efter Guds Tienisten blef aff Stykkerne gifven 3. gange tre dubbelt Dansk Løssen. Den 13. Augusti sammeledis gjort Taksigelse til Nyborig i Fyen och lige saa mange Fryde-Skud aff Stykkerne om Fæstningen. Samme Dag gik Majestæten over Tosse Broe, da den igien var forfærdiget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 14. Augusti skeede en Reformation paa den Squadron Kongl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Danske Skibe som hafde været i Vester-Søen och blef Obrister Lieuten. Wibe til Commandeur der paa forordnet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 15. Augusti erobrede Majestæten Christianstad, see her om noget meere i den Danske Advis No. XXVII. item pag. 435. Samme Aften døde M. Nicolaus Lund, Sogneherre til Holmens Kirke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 16. Augusti gik Monsieur Wibe af Vester-Søen med forbemældte Squadron Kongl. Skibe. ErEr siden forstærket med nogle Defensions Skibe af Norge. Den 17. Augusti stoed den haarde Strid i Halland ey ræt langt fra Halmstæd imellom de Danske under General Major Duncam, som vare 2800. och de Svenske, som vare 10. a 12000. Mænd stærke, i hvilken disse beholte Marken, men en blodig Seyr i det de miste 3000. Mænd eller der ofver, af de Danske skulle være slagne och fangne henimod 1500, hvor iblant General Duncam och Øfverst Trop fangne, Øfverst Maximilian Rosenkrands och Øfverst Lieutenant Lützou, ey uden største Berømmelse døde, saa denne sidste och med egen Haand, som der sigis, needlagde den Svenske General Lieutenant Askenberg foruden mange andre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 22. Augusti toeg paa Majestætens Vegne, Paul von Klingenberg Hyldings-Eed af Stænderne i Oldenborig och den 25. Delmenhorst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Samme 25. Augusti holdte Majestæten Mønstring med den Danske Hær ved Voxstrup udi Halland fire Mile fra Halmstæd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 28. kom Hans Høy-Førstelige Naade Hertug Frederich aff Holstein hid til Byen och reyste ad Skaane til Majestæten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Den 29. Aug. reyste den Kongl. Chur-Princessinde aff Saxen, Anna Sophia under Stykkernis Løssen her fra Byen hiem ad, och leedsagede Hendis Majestæt EnkeDronningen Hendis Naade ofver til Nykiøbing i Falster. Om Floden hafver mand den Underrætning at den gik fra Skaane af Rügen, hvor den i en Storm miste nogle Anckere och skal siden være seet under Øeland, och nu ligge under Børingholm.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Det Folk, som Majestæten hafver faaet ofver til sig til Skaane siden Hans Majestæt gik self der ofver første gang med 18 a 19000. Mænd, och sig efter Ordre endnu indstille skulle, ere disse: Af Jutland adskillige Compagnier til Foeds, och Øf verst Kruse med et Regimente, den Jutske Adels Ross-tieniste. Aff Siæland. Øfverst Cicignon med et Regiment gevorbene a 800. Mænd, Øfverst Lieutenant Müller med den gamle Siælandske Udskud och Græfve Holk med den Siæ landske Adels Ross-tieniste. Hvad af Fyen och andre Lande er kommen, findes ikke specificerit. Af Mekelburg och Holstein. 11. Compagnier til Foeds. Lil i Foeds. Øfverst Merheim, Sehested, och Gotfried, hver med et Regiment, til Hest, och Øfverst Oerssen med et Regiment Dragoner. Af Olden borig och Delmenhorst: General Bauditzen med de 3000. Mænd, som hafve været brugte for Carls stad och Stade, næmeligen 1000. til Hest och 20. Compagnier til Foeds. Hos Majestæten och Hæren findes nu foruden Hans Majestæts Her Broder och Hertugen af Holstein-Pløen, en Hertug af Würtenberg och en af Croya, oc denne sidste fører det Regiment Foed-Folk, som Øfverst La Haye blef skudt fra i Stormen paa Lands-Crone.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Norge. Den 17. Augusti hafver Øfverst Tønne Huitfeld slaget och fanget nogle hundrede Svenske under Øf verst Güldenspitz, och erobrede tu Stykker. Hans Høye Excellentz Her Güldenløwe hafver med det paa Wenners-Søe sammenbragte, Faretøy sat de Svenske samme Søeangrændsende Provincier i Contribution: Ladet en Broe slae ofver tilden Øe Hisingen, hvor Hans Excell. hafver en deel af Hæren staaendis, med hvilken hand holder de næstliggende Fæstninger Bahuus, Mo strand och Gottenborig i jdelig Allarm och daglig Fryet. De Norske hafve nogle gange affslaget de Svenske en hob Folk, som de vilde hafve bemægtiget sig Wennersburg med och de Danske den igien fratagen, eftersom de Svenske ald Correspondence med Gottenburg, formedelst denne Stad, er affskaaren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Tydskland. Østerige och de Kæiserlige. Arfvelande. I Ungeren hafve Rebellerne ofverfalden och udplyndert det Slot Balak, och slaget Folket ihiel, som derpaa fantis: men Øfverstleutenant Schøning samlede i en Hast nogle Tydske Folk och Hussarer, som ofver dennem ved bemældte Slot, sloeg deris Anfører och 100. af dennem ned, och forjagede Resten men miste self Lifvet i Dræbningen. Ved Onoth hafve i ligemaade 400 Oprørske ofver falden General Stralsoldo och et ringe tal Folk, som hand hafde hos sig, needlagt adskillige Officerer och gemeene, och saaret hamem self. Ofver denne forvirrede Tilstand i Ofver-Ungeren lader Kæjseren Hæren ved Onoth forstærke, och vil mand sige, at General Kob med det Folk, som staar hos de Chur-Brandenburgiske i Pommeren, skal hafve faaet Ordre at forfoye sig af Ungeren och at nogle ChurBæyerske Regimenter skulle støde til hannem, ei allerne bemældte Rebeller at tvinge, men och det besorgende Tyrkiske Jndfald at forhindre. Hussarerne hafve ved Gran udkundskabet 6000. Tyrker, ofver falden och slaget 100. af dennem, jaget de øfrige paa Fluct och fanget 30. fornæmme. Riget. Rigens Forsamling til Regensborig arbeyder paa, at faa Chur-Bæyrn, hos hvilken nu er en Kæiserlig Gesant, paa Rigens Side. Den Kæiserlige Hær hafver siden den Forlod Lauterburg staaet i egnen ved Speyr och ved Philipsburg. For denne sidste blefveden 19. Julii Marquis de Grana och Grafven af Mansfeld saarede i Løbgrafvene, och General Pio, som hand bag en Skandskorff vilde beseLeyligheden, skudt med en 6. Pundig Stykke-Kugel igiennem saaret ved hans Hofte, saa hand 3 Timer der efter døde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
Hvad ellers for samme Fæstning hidindtil af de af de Kæiserlige och Rigets Folk er omkommen, holdis for at være lidet under 6000 Mænd, iblant hvilke den Eldste Hertug af Wolffenbüttel. Om Natten den 23. Julii skeede den første Storm paa Philipsburg och erobrede mand samme sinde uderverkerne med tæmelig Folke spilde, i det der falt af de Kæiserlige allene 600. Mænd och der ej kom en eenist Officerer usaaret tilbage af Stormen paa samme Side, men de Kæiserlige beholte dog inde, hvad de erobrede. Paa den anden Side stormede Krædsfolkene sammeleedis med stor Mandighed, men satte i lige maade meget Folk til, saa der henimod 1000. Mænd falt och blefve saarede. Men mand maatte paa den Side quitere, en god Deel af Uderverkerne, eftersom mand sig i dennem ej bedække kunde. En Hofvet-post allerne beholt mand inde hvor af mand det øfrige Uderverk kunde beskiude. Fra den 25. Julii, da den Frandske Hær under Due de Luxemburg ankom och vilde undsat Philipsburg och til den 1. Augustii, da de Frandske begafve sig tilbage igien op ad Elsas, var den Kæjserlige Hær, som med en deel af Kræds Folket hafde sig bestyrket, dagligen i Slagt-Orden. Jmidlertid blef Philips burg alleeniste beskudt, och var Rhinen, med Jern-Lænker overspændt at der til Vands ey skulde komme nogen Undsætning ind i Fæstningen, och stoed den Kæiserlige och den Franske Hær samme Tid kun en Mussqurte skud fra hver andre. Resten af Christianstads Beskrifvelse. ad pag. 428. Anno 1644. der de Svenske med en u-billig och urætfærdig Krig ofverdrageDanmark och gjorde et fiendlig Jndfald i Skaane, belagde deris Fældt-Marskal Gustau Horn denne Fæstning Christianstad, och efterat hand hafde mist en hob Folk for den maatte hand den igien forlade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-02
J nærværende Aar den 13. Augusti. kom Majestæten vor Allernaadigste Arfve-Herre med hans Hær for denne Fæstning, den 14. blef Stormen besluttet och den 15, i morgenstunden Fæstningen dermed angræben och gik Øfverst Schønefeld och de Ramstædiske Dragoner løss paa det i Sudvest, Øfverst Cicignon og Øfverst Lützou paa det i Nordvest, och Øfverst Lieutenant Ehr horn paa det i Østen liggende Bulverk. Krigs-Folket gik igiennem Vandet i Grafvene ofver Bæltestæden och efter en god Times Fægtning bemægtigede sig denne fast u-ofvervindelige Stæd, i hvilken 59. Jern- och 19. Metal-Stykker blefve erobrede, ofver 500. Mænd af den Svenske Besætning, som var henimod 1000. Mænd stærk, och i saa maade lige saa stærk som de der løbe Storm, ihielslagne, 400. fangne, och de Svenske Betienteris Vaaninger gifne KrigsFolket til Pris. Øfverst Lützou blef Commendant. For Forklaring paa Tallene i Christianstads Kaaberstykket. 1. Kongens-Stræde. 2. Nørre-Gade. 3. Kirke-Stræde. 4. Klokker-Gade. 5. Kirken. S. Stalden. 7. Kongens Plads. 3. Det store Torf. 9. Borgmesters och Raadhuus-Plads. 10. Øster-strædets Bag-Gade. 11. Øster-stræde. 12. Synder-stæde. 13. Wester-strædets Bag-Gade. 14. Commendantens Plads. 15. Heste-Torfvet. 16. Kort Rosenmeyers Plads. 17. Krudhuset. 18. H. Geistis Bag-Gade. 19. H. Geistis Stræde. 20. Synder-Port. 21. Revelinen. 22. Haugerne. 23. Skottenborrig. 24. Hafnen. 25. Den lange Broe. 26. Nørre-Port. 27. Revelinen. 28. Steen-Broen. 29. Halse-Bæck. 30. Den Floed Helle-Aae. Baadsted. Skaane Stiftis Kiøbstæders Mile 9 Christianstad. och Distantze. 27 18 Christianopel. 15 5 23 Cimberhafn. 2 8 26 10 Engelholm. 9 16 26 17 10 Falckenberg. 5 12 29 13 6 4 Halmstad. 5 10 27 12 3 13 9 Helsingburg. 16 19 44 24 17 7 11 20 Kongsback. 8 9 24 10 5 15 11 3 22 Landscron. 9 6 24 8 6 17 12 6 23 3 Lunden. 2 9 24 13 3 7 3 6 14 8 9 Lauholm. 10 8 26 10 8 19 14 7 25 4 2 11 Malmøe 21 12 6 17 20 28 24 21 31 23 18 21 21 Runeby. 24 14 29 14 23 33 29 21 36 19 17 22 19 23 Röndneby. 12 3 15 8 11 19 15 12 22 12 9 12 11 9 17 Sylliesborg. 12 8 27 9 9 20 15 9 26 6 3 12 3 19 15 11 Treleborg. 12 19 40 20 43 3 7 16 4 18 19 11 23 31 36 22 22 Warberg. 14 9 23 4 11 21 17 11 25 8 5 14 7 13 10 11 5 24 Ydsted. Nota. Hvad videre af Tydskland, och andensteds udeladis hafver mand tilkommendis Maaned at forvente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Norge. Konningegaard ved Trundhiem den 19. Augusti. en 9. Augusti ankom et stærkt fiendlig Parti ofver i Meraggerbøiden, som er et lidet Anner i Stiordals Fogderie och INum. 59.) Hand hafde vel agtet, at svare det ofverblefne, som i Feste Appendice ey kunde faae rum, til September-Maaned, men eftersom mand fra fornæm Haand hafver faaet en sandfærdig Berætning, hvorledis de Svendske aff Jempteland ved de Trundhiemiske Grændser i Norge ere fordreffne, och sandant siunis vel værdig at effterlade Effterkommerne, da hafver mand villet indføre samme Action i de Maanedlige Relationer, och i sær fordi det er skeed udi Augusto, och med det seenisten overbleffne, som fra fræmmede Stæder i samme Maaned var indkommen denne Gang meddeele, ey paatviflendis, at den Bedrifft-elske Læsere lader sig jo befalde, och blifver mig altid i mit velmeente Forehafvende bevaagen. Gield, ungefehr 8. a 10. Mile fra Trundhiem, hvor idel fattigt Folk boer, hvis Korn gemeenligen bort fryser, och sig derfor meestendeel af deris Creatur och Skoven nærer, et Folk, som jeg vist veed, snart i Aar och Dag intet andet til Føden hafver haft, end hvis Bark, de hafve villed aff Mmme Her Baron Juel och Obrister Hvitfeld, anfaldt tillige paa deris Post, och slog Fienden strax paa Flucht, en Dehl af dennem blef ihiel Skudt her och der udi Buschene, tre af deris Redouter blef opbrændte, saa oc deris Hytter, och tu Gaader som deris Qvarteer hafde været; woris Folck bekomm en Deel Piqver, en god Dehl Kugler, 4. Jern-Støcker, och tu tre pundiger och 2. mindere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Tydskland. Continuatio om Philipsburg ad pag. 435.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Den 27. Julii loede de Frandske deris første Flode gaae need med Rhinen, men den gick paa Grunde ved Gemersheim och i Stykker saa alt Folket druknede. Samme Dag slogis General Dunewald med de Frandskis Fortroppe. Om Natten imellom den 28. och 29. Julii førte de Frandske deris anden Flode an, hvilken stødte den første ofver Rhinen spendte Kiæde i tu, men bleff hængendis ved de om Læncken slagne, Rebe och forbrændte. Denne, saavelsom den sidste vare byggede fire kantede och breede, som en Stue af stærke Bielker, fulde af Bæg, Tiære, Harpix, høfle Spaan och tørre Riis indvortis, samt nogle 100. Granater och ladde Musquet- och Pistol-Piber. Om Natten imellum den 29. och 30. Julii tændte de deris sidste Flode an, hvilken de af Hertugen af Lothringen tilforordnede Boeds-Folk med Boede och Ankere slæbte i Lande saa den giorde ingen Skade. Om Natten imellum den 31. Julii och 1. Ang. giorde de Frandske en blind Larm, loede nogle smaa Brand-Baade needgaae med Rhinen, brøede op- og begafve sig tilbage igien: Hvor paa nogle Kæjserlige Partier satte efter dennem och førdte en hob Fanger och Heste ind. Der de Frandske nu vare borte, gik Hæren forPhilipsburg igien och General Caprara och Schulz med nogle 1000. Mænd op med Rhinen at forhindre, at de Frandske ey skulle u-formodeligen sætte over Rhinen. Siden hafver mand for Philips burg fort et Gallerie ofver Grafvene och skudt Bresse, och forfærdiget en Mine, som hafver misslinget: Och u-anseet der ey skulle hafve været ofver 800. fridske Folk i Besætningen och Stæden somme Stæder ved Skiuden gjort værnløs, vilde Commendanten dog ey forstaae sig til at indgaae nogen Accord førend den 30. Augusti da mand var ver færdig at storme. Den 29. Aug. brøed den Kæiserlige Hær op ved Philipsburg og begaf sig op mod de Frandske, som ved Breysach skulle være gangne over Rhinen. Jmidlertid blifve endda 16000. Mænd for Philipsburg, og gaar som Kæiserlig General Lieutenant, Chur-Printzen af Saxen igiennem Duringen och Saxen did med nogle 1000. Mænd. Chur-Brandenburg loed en Storm giøre paa Anklam men forgiæfs, hvor paa den Svenske Commendant General Major Sanitz dagtingede den 19. August. och vilde ey fortøfve den anden Storm. Anklamer Fart holder sig endnu, hvor ved den giorte Accord, eftersom Commendanten hafde forbunden sig til at levere Chur-Brandenburg den ind, er saa vidt brudt och den Svenske Besætning arresteret. Løckenitz, och Demin skulle imidlertid af de ChurBrandenburgiske være berændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Biskopen af Mynster prætenderer, 30000. Rixdlr, som hand af Stad Bremen och dens Lande vil hafve, før hand vil tage hans Folk der fra.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
De Lüneburgiske och Mynsterske ere paa Veye af Mosel med 18. af 24000. Mænd, som komme forbi Wesel, hvor en Broe for dennem blifver giort. Biscopen af Paderborn och Førstinden aff Churland ere ved Døden afgangne. Stade gik ofver den 3 Augusti.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Frankerige. Eftersom Due de Luxenburg ey kunde undsætte Philipsburg gik hand tilbage igien op ad Elsas och ofver Rhinen ved Breysach, som før er bemældt. Der imod hafve de Frandske i Nederlandene undsat Mastrict paa Ludovici Dag, hvor til Majestæten, da Aire och Link vare indtagne, Schomberg Crequi, Humiers, Convoy och Montal beordrede vare med 12000. til Foeds15000. til Hest, och kom Montal ind i Byen med en hob Dragoner, den stund de øfrige anstillede sig, ligesom de vilde leveret de Alliirte et Fældtslag, hvoraf dog intet blef, thi de Frandske vendte sig der paa ad Gulicher-Land och Crequr gik med 10000. Mænd ad Elsas.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Commendanten Calvo, som er en Spanier, blef strax af Kongen af Frankerige gjort til Fældt-Marskal och begafvet med en aarlig Rente. Enten de Frandske ville nu begifve sig i Vinter-quarteer, som nogle Brefve mælde, eller tage sig endnu en Beleyring for, som andre vilde, faar mand med Tiden at vide. Siden. Mmm i Siden den ny Undsætning kom til Sicilien, skulle de Frandske hafve for at belegge Melazzo, och til Toulon en ny Udreedning tillafvis, som ligemaade skal did.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Spanien. Ofver indkomne Tidinger, at Mastrick var belagt, skikkede Hoffet ved Vexel nogle 1000. Croner ad Nederlandene til Beleyringens Fornødenhed: och som Amsterdamer, Brefve af 19. Augusti berætte, vilde Majestæten af Spanien giort Prindsen af Oranien til Enevolds Herre, ofver Mastrict, hvis den hafde gaaet ofver, det Græfvedom Limburg och Dahlerland imod de Prætensioner, som Hans Høyhed kunde hafve paa Cronen Spanien. Til Reggio i det Neapolitanske Rige hafver været en Tumult, for Hertugens af Calviano Broder hafde i et Nonne Closter taget 7. Jomfruer med vold, hvilket bemældte Jomfruers næste Venner tractede efter at vilde hæfnt med eegen Magt uden nogen rætter Gang. Til Palermo hvor Blaedsot, som til Messina Pest, skal grafsere, och til Catanea i Sicilien hafver været indbyrdis Oprør och Ueenighed, uvist af hvad Aarsag, men i den første ere de fleeste och fornæmmiste endnu paa Kongens Side af
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Spanien. Fra samme Stad hafver den Hollandske Flode, efterat den hafde opbaaren en stor Skat af Statholderen for den Tienniste, som den hidintil hafde gjort, begiven sig ad Neapolis, at den sig der kand forfridske indtil den ny Undsætning af Holland ankommer, paa hvilken vel arbeydis, men eftersom de fornødene Vexler fra Hoffet i Spanien endnu ej ere indkomne, gaar det lang sam af med den. Statholderen af Neapolis hafver nogle Gange forstærket den Spanske Hær i Sicilien och ved Hoffet til Madrit begieere hans Afskeed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Engelland. Den Tvedragt imellom de Engelske i Vest-Jndien er kommen til Ende, och Kongen af St. Johanna i Ost-Indien vil giøre Majestæten til Hans Arfving, om hand vil hielpe hannem imod de fra hannem affalder. De Spanske hafve forarget sig ofver 2000, i Engelland hverfvede, och til Dynkirken ankomne Soldater, och Hollænderne ofver et til Hans Majestæt fra Prindsen af Oranien skikket Budskab om et Hans Høyheds Jnteresse betrefsendis forbaand at giøre. Kongen haf hafver ladet den Portugisiske Ambassadeurs Capel tillukke, at den Romerske Religion ej her ved skal indsnige sig, och sig ved Hoffet i Frankerige besværget, ofver de Franske Caperis Motvillie imod de Engelske, hvis Skibe de i stor Mangfoldighed hafve opført och gjort Varene til Pris, hvilket saa meget hafver fructet at 10. af de Engelske Skibe er igien komne løse. Majestæten drifver af al Magt paa Freden, och vil hanthæfve de Spanske Nederlande. En indfød Frandsoes, men af Engelsk Herkomst, hafver angivet sig hos Majestæten och gjort adskillige underlige Prøfver ved en Chemisk Lægedom, hvis underlige och ofver naturlige Virkning och brug hand af en Jøde i Persien hafver lært, och bevist i huggen, stukken och brændt Saar, at tillægge och siger sig med samme at kand helbræde Podal, Kræbs och deslige fast ulægelige Tilfald och Skader hos Mænnisker. Nederland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Som de Alliirte for Mastrict hafde Udeverckene inde, skudt Bresse och vare færdige til at bestorme Stæden, kom de Frandske saa nær, at Prindsen aff Oranien be sandt det raadeligt at holde Krigs-Raad, hvor udi blef besluttet, at de Folck som stode for Wick skulde gaae ofver til den anden Hær for Mastrict och affbrænde, Broen, huilcket och skeede, huor paa mand stilde sig i Slact-Orden och førde Artolleriet och Ammunitionen i Behold. De Spanske tillegge Hollænderne Skylden, at Mastrict ey gick ofver, berættendis den sidste Storm aff dennem at være opsat, da der ey fandtis meere end 1500. Mænd tilbage i Besætningen, huilcke ey kunde gjort tilbørlig Modstand. Paa den anden Side, sige Hollænderne, at efftersom Due de Villa Hermosa stoed fast der paa at hannem var gifven udtryckelig Ordre aff Hoffet ey at vofve Folcket, uden Nøden jo trængde hannem der til, de da som finge ingen Hielp aff de Spanske, ey vare stærke nock til at affværge undsætningen och imodstaae den Frandske Mact. Men saa ulyckelig, som dette Tog for Hollænderne, huilcke allerne for deris Part skulle hafve tilsat 5. Millioner, hafver været, saa lyckelig hafver det derimod været for dennem i Vest Jndien, hvor Commandeur Binckes hafver indtaget Cujana, Marigante, Granada, Sintos, och er nu gangen af St. a Kruys. Saa vel Sld-Buyserne, som Grønlands-Fahrerne ere hiemkomne, men med slæt Fang, och ere en Deel som sagnis, faldne de Frandske Capere i Hænderne och bortførde. Derimod hafve de Seelandske Commis-Farere opført 9. Franske Capere, nogle med 12. nogle med 18. Stycker och en Deel med ringere De De fleeste stridende Parters Plenipotentiarii ere til Nimwegen forsamlede och Reglementet for dennem och deris Tienere aff de Engelske forfærdiget, men naar mand for Alvor vil handle om Fred fornæmmis der intet til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-08-03
Polen. Dronningen hafver været til Dantzig och vilde reyst ad Franckerige at besøge Kongen, men forandret, uvist aff hvad Aarsage, hendis Reyse och begaff sig hiem igien. Kongen selff er til Joratzlou. Den Polske Gesandt Giza, som hafver været i Siebenburgen, berætter at Freden imellom Polen och Türcken haffde været sluttet, dersom den Tyrkiske Kæyser ey haffde været blefven forsickret, at hand ey torde ved at deele Lande med dennem, huis heele Rige hand inden kort Tid var mæctig for sig at underlegge. Saa der er nu fast intet meere Haab til Fred, thi den Tyrkiske Hær, sampt Tartar Cham, Sultan Galga och Nuradin Sultan ere paa veye af Kaminiecoch Szaytan Bassa hafver ladet sig forlyde, at u-anseet hand hafde Fuldmagt til at handle om Fred, saa vilde hand dog først prøffve Polakerne engang. Jmidlertid hafde disse slaget 50. Tartarer ihiel, jaget 3000. paa Fluct, fanget, 400. befriet 8000. Christne, forød den under Kaminiee, med stor Møye opbygte Broe, och ført stort Roff tilbage med sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Danmark.