Berlingske Tidende, 1784-01-19
Af en Skrivelse fra det gode Haabs Forbierg, den 12te Julii 1783. Min Broder og jeg bleve den 17de Januarii beordrede, at begive os paa Krigskibet Wassener, hvilket skulde afgaae med den Escadre, som var bestemt til at beskytte Republikens Ostindiske Besiddelser. Denne Escadre var 5 Linieskibe og 2 Fregatter stærk, nemlig Utrecht og Wassenaer, hver paa 68 Kanoner og 475 Mand, ter Goes og Prindsesse Lovise, hver paa 54 Kanoner og 350 Mand, samt Retfærdigheden, et Ostindisk Compagnieskib paa 500 Kanoner og 350 Mand: Fregatterne vare Munnikendam paa 44 Kanoner og 300 Mand, og Juno paa 36 Kanoner og 250 Mand. Begge de første Linieskibe vare beslagne med Kobber. Den 4de Martii seylede vi uagtet den imidlertid indtrufne Vaabenstilstand til Fliessingen, hvor Wassenaer ved et Stød af Skibet Retfærdigheden blev saa beskadiget, at vi maatte blive liggende, da de andre Skibe den følgende Morgen seylede bort. Den 14de Martii gik vi endelig under Seil, og traf paa Høyden af de Canariske Øer Commandeuren over Escadren. Paa St. Jago, een af de capperdiske Øer, hvor vores Redens=Vous var, fandt vi den 10de Mai vore øvrige Skibe, undtagen ter Goes, som paa Høyden af Madera i en Storm om Natten var bleven skilt fra de andre. Begge Fregatterne havde i en Storm i Nordsøen allerede lidt saa meget, at de havde maattet vende tilbage igien til Texel. Den 25de Mai gik vi igien fra St. Jago under Seil, mistede om Natten til den 13de Januarii Retfærdigheden, som seilede meget slet, af Sigte, og ankom hertil den 2den Julii. - Vi fandt her Skibet ter Goes af vor Escadre, tilligemed Compagnieskibet Amsterdam fra Batavia, 3 Danske, 2 Franske og et Keiserligt Skib. Hvad Vind og Veyr angaaer, have vi havt en temmelig god Reise; men af Døde og Syge have vi havt mange. Skibet Utrecht havde 84 Døde og 30 Syge, ter Goes 40 Døde og 50 Syge, Prindsesse Lovise 37. Døde og 14 Syge, men Wassenaer hverken Døde eller Syge, Her paa Cap befinder sig det Franske Regiment Pondichery, 1300 Mand stærkt, og Regimentet Meuron, som Compagniet har hvervet i Frankrige, der bestaaer af 400 Mand, og hører det til. J Castellet er den gamle Compagnie-Bataillon von Gordon. Fransoserne hades af Colonisterne, men derimod elskes af mange af Colonistinderne hvilket maaskee tillige er en Grund til Mændenes Had. Her høre vi, at de 8 Compagnieskibe, som i Junii Maaned 1782 løb ud fra Texel under Convoy af 2 Fregatter, ere ankomne hertil i Decbr. i de bedrøveligste omstændigheder. De havde over 1000 Mand Døde, og saa mange Syge, at Gouverneuren maatte give dem med til bemanding Compagnie-Regimentet Waldemar, samt Artillerister og det Franske Regiment Luxemburg, paa det de kunde fortsætte deres Reise videre. Fire Skibe af samme gik til Batavia med Regimentet Waldemar, og 4 til Trinconomale med det Franske Regiment Luxemburg, hvilket sidste skal medens det opholdte sig her, have opført sig meget ilde. Ca har paa nærværende Tiid intet at frygte for. Compagniet har nu her 800 Mand gode Tropper, som ere saavel exercerte, at de her værende 1300 Mand Fransoser intet have at sige imod dem, besynderlig da man har forbeholdet sig Castellet, og Jndbyggerne, som allerede er sagt, hade Fransoserne, 700 Hottentotter ere ankomne dybt inde fra Landet, og have tilbudet sig at forsvare Kysterne ved et fiendtlig Anfald, hvorved de forsikrede, at enhver af dem vilde sige sig voxen for 4 Engelændere. Denne Hielp er ikke at foragte, da Hottentotterne ere de beste Skyttere i Verden. - J Slaget ved Trinconomale, som forefaldt 2 Dage, efterat Fransoserne havde borttaget denne Fæstning, imellem Admiralerne Hughes og Sufften, ere virkelig 2 Franske Linieskibe blevne borede i Grund, og 2 gjorte udygtige til videre Tieneste. - Hyder Ali, en svoren Fiende af Engelænderne, har endnu for sin Død kaldt sine Generaler og sin Søn for sig, formanet de første, at blive hans Søn troe, og nødt Sønnen til at sværge, at han bestandig vilde blive en Fiende af Engelænderne. Saaledes gjorde Hamiltar med Hannibal, – Paa den coromandelske Kyst, har Hungersnøden været saa stor, at nogle af de Jndfødte have spiist Menneskekiød. En Hovedaarsage dertil er, at intet Skib har, imedens Krigen varede, kundet komme derhen med Riis fra Batavia. Handelen har og lidt stor Skade, eftersom Hyder-Alt borttog alle Vævere, som forfærdigede Bomuldstøier, saa at man frygter for en stor Mangel i denne Artikel.