Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-06
Stænderforsamlingen i Roeskilde. 12te Møde. Stænderforsamlingen i Roeskilde. 12te Møde. J Amtmand Tillisch's Fraværelse oplæste derefter Cancellier. Feddersen, paa hans Vegne, det af ham indgivne Andragende om Udkast til en Anordning ved næste Stænderforsamling, hvorved det gjensidige Forhold imellem Communerne i Kongeriget og Hertugdommene, med Hensyn til Fattigforsørgelsen, kan ordnes, saa at tilbørligt Hensyn tages til de danske Communers Tarv og de, i Danmark gieldende, Fattiganordninger, tilligemed det i Andragendet paaberaabte Bilag. Cand. Lehman oplæste derpaa det indgivne Andragende fra tre Sagførere i Fyen; Resultatet er tidligere anført. Proprietair Christensen oplæste det af ham indgivne Andragende fra endeel Gaardmænd i Kjøbenhavns Amts søndre Birk, ang. Accisen af grønne Ærter, og Maaden, hvorpaa samme affordres. Andragendet afvistes med 66 St. mod 1. Kambr. Rosenørn Lehn oplæste dernæst det, af ham indleverede tidligere anmeldte, Andragende fra 6 Præster og 2 Godseiere paa Falster, Nisse ang, fastere og eensartede Lovbestemmelser for Vota ved Capitelstaxten. Andragendet afvistes med 59 St. mod 7. 13de Møde den 23 Julii. Prokurator Christensen oplæste det af ham indgivne Andragende fra Stokkemarke Sogneforstanderskab i Lolland om Ophævelse af Bestemmelserne i Pl. 5 Decbr. 181582, saa at Bidragene til Communeudgivterne paalignedes al Formue og Leilighed i Communen, om end den vedkommende Eier eller Besidder maatte have Bopæl eller Ophold i anden Commune. Andragendet afvistes med 10 St. mod 22. Etatsraad Hvidt oplæste det af ham indgivne Andragende, indsendt af Formanden for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, paa Selskabets Vegne, om Forandringer i den bestaaende Presselovgivning. Committee: Hvidt, David, Larsen, Ussing, Mynster. - 14de Møde den 25 Juli. Skibsklarerer Kirck oplæste det af ham indgivne Andragende om et Lovudkast til Consumtionens Ophævelse til Forelæggelse for Stænderne 1811. Committee: David, Bruun, H. P. Hansen, Etatsraad Bang og Jenthen. - 15de Møde den 26 Juli. Som Referent for den Committee (Drewsen, Buchwald, Jensen), der har været nedsat i Anledning af: Udkast til en Placat ang. Forebyggelse af Skab sygdom iblandt Faarene, oplæste Kammerraad Drewsen, Committeens Betænkning. Propr. Hansen: "Næst i det Væsentlige at henholde mig til, hvad Etatsraad Neergaard har bemærket, skal jeg tillade mig at yttre den Formening, at den foreslaaede Forholdsregel, at man skulde være berettiget til at skyde et skabet Faar, som kommer ind paa Ens Lod, vil være hensigtsmæssig. Der findes vist Jngen her i Forsamlingen, som ikke vil indrømme, at det er fast umuligt at optage et Faar, som kommer bort fra en Flok, og gaaer ind paa en Andens Mark, og jeg mener derfor, at der bør indrømmes Ret til at dræbe et saadant Faar, (Kroppen maatte da søges conserveret for Eieren). Jeg indseer ikke, hvorfor det skulde være nødvendigt at betinge denne Ret af, at man kan see at Faaret er skabet; thi skal man først vente, indtil man har fanget og undersøgt det, da vil det imidlertid kunne stifte stor Skade i den fremmede Eiers Faareflok. Dertil kommer, at det ofte vil blive meget vanskeligt at erholde den i Udkastet bestemte Erstatning, da Jngen vil vedkjende sig det optagne Faar. Henhold til mit Anførte, forbeholder jeg mig at stille det fornødne Amendement. Seenere udviklede Propr. Hansen sin Mening saaledes: "Forsaavidt jeg har tilladt mig, at forbeholde mig et Amendement og Ret til at dræbe Faar, der komme ind paa fremmed Mands Lod, skal jeg, for ikke at finde Modstand ved Amendementets Fremsættelse, nu tydeligere betegne min Mening med samme. J denne Henseende maa jeg bemærke, at det foreliggende Lovudkast fornemmeligen er fremkaldt ved, at der i Danmark i de senere Aar er oprettet store og kostbare Schæferier, og at altsaa Tabet, som Smitten af Faareskab kan foranledige, nu er langt betydeligere end forhen. Og det har saaledes ikke været min Mening, at ethvert Faar, der kom ind paa en Andens Lod, skulde kunne dræbes, men kun at dette skulde være Tilfældet med de Faar, der kom ind paa en Mands Grund, som eiede store Schæferier. Sognefoged C. Petersen forelagde det af ham indgivne Andragende, knyttet til en Jndstilling fra Herfølge Sogneforstanderskab, om et Lovudkast angaaende Vildtskaders Erstatning Gaardfæster. og Havers Undtagelse fra Jagts Udøvelse. Maaløe: "Da det er mig bekjendt, at der paa flere Steder i Landet føres Klage over den, ved Vildtet, navnlig ved Ræve og deres Yngel foraarsagede, Skade, finder jeg saameget mere Anledning til at stemme for, at der i denne Sag nedsættes en Committee, som det derefter tør ventes taget under nærmere Overveielse og Bedømmelse, hvad der rettelig bør være Gjenstand for Vildtskades Erstatning. Grev Ahlefeldt: "Det er vist et meget naturligt og billigt Ønske hos de Jkkejagtberettigede, at erholde Erstatning for den Skade, der tilføies dem af vilde Dyr, som det ikke er dem tilladt selv at fange. Jmidlertid skal jeg ikke undlade at gjøre opmærksom paa, at Sagen i en tidligere Forsamling har været prøvet af en Committee, hvoraf jeg havde den Ære at være Medlem: men, uagtet vi havde en af Landets første Jurister i vor Midte, og ogsaa vi Andre gjorde os vor bedste Umage, og navnlig havde indhentet Underretning om, hvorledes Sagen var ordnet i fremmede Lande, kunde det dog ikke lykkes os at udfinde Midler, hvorved Fastsættelsen af en billig Erstatning kunde opnaaes. Hvis nu Proponenten eller den eventuelle Committee skulde være heldigere, skal dette være mig særdeles kjært, forsaavidt de tillige kunde udfinde en Lov, der sikkrer mod de mange Chicaner, til hvilke Lovbestemmelser af denne Art have givet Anledning i andre Lande. Cancellieraad Haastrup kunde ei erkjende det for umuligt, at udfinde Regler for Erstatning af Vildtskade; men da han tidligere havde udtalt sig i den samme Retning, skulde han nu saa meget mindre gaae ind paa Realiteten af Sagen, som han haabede, at der i denne vilde blive nedsat en Committee, hvorefter han da senere vilde erholde Leilighed til at fremføre sine Anskuelser. (Forts.)