JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Aarene 1564 og 65 bestod Flaaden af 28 Krigskibe, foruden smaa armerede Fartøier, hvilke seirede under Herluf Trolle over 50 Svenske Skibe. Admiralskibet Mageløs paa 200 Canoner blev opbrændt, og de to Svenske Admiraler Jacob Bagge og Arved Trolle fangne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Under Christian den Fjerde blev den Danske Søemagt ret bragt i god Orden og Stand. 1611 var i Østersøen en af ham bygt Flaade paa 29 Krigskibe, under Commando af Rigsadmiral Mogens Ulfeld. Samme Aar erobredes 7 Svenske Skibe under Fæstningen Elsborg; og først i September forefaldt Søebataillen, da den Svenske Viceadmiral blev fangen. 1630 i August commanderede Christian den Fjerde selv 36 Danske Krigskibe paa Elven, og i September seiredes over den Hamborgske Flaade, da denne Stad maatte betale Kongen 280000 Rdlr., og tillige erkjende Christian den Fjerde for deres retmæssige Lands fyrste. 1644 den 1 Julii stod det bekjendte Søeslag under Femern, da Kong Christian den Fjerde med 40 Krigskibe, store og smaa, gik mod den Svenske Flaade af 46 Skibe paa 70 til 30. Canoner under Admiral Claus Flemming, der mistede det ene Been, og døde kort derefter Efter en haard Fægtning retirerede sig den Svenske Flaade ind i Kiels Havn, hvor den afden Danske Rigs Vice=Admiral Peter Galthe, med en Escadre blev indsperret, men undveg dog om Natten, hvorfor bemeldte Admiral Gal the blev halshugget paa Slotspladsen i Kjøbenhavn den 31 Augusti, i sit 70de Aar. denne Bataille var det, at Kong Christian den Fjerde fik 23 Blessurer, og hvor han mistede det høire Øie. Rigs Admiral Jørgen Wind blev ogsaa dødelig saaret, og døde strax derpaa. Udi Kong Fridrik den Tredies Regjering, blev den Danske Flaade, bestaaende af 30 Skide, under Admiral Hendrik Bielke, angrebet ved Møen 1657 den 12 og 13 September af den Svenske Adreiral Bielkenstjerna med 59 Skibe, store og smaa; men efter 2 Dages hæftig Canonade retirerede sig samme sildig om Natten til Vismer, Forsket har lige paa besge Sider; men da den Svenske Flaade ikke turde løbe ud af Havnen, beholdt den Danske derved Søen, og forekom derved den Landgang, som var intenderet paa de Danske Provindser. Lige indtil 1673 var den Danske Flaade udrustet med Kobber, og Jern-Canoner, men fra den Tid af bekom den Metal- og Jern Canoner under Kong Christian den Femte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Ved Krigens Begyndelse med Sverrig, 1675, bestod den Danske Flaade af 20 Orlogs side paa 20 til 40 Canoner, 10 Fregatter paa 32 til 16 Can., 3 Brandere, 3 Galliother, 3 Jagter, 1 Proviantskib, samt af 5 Danske Defensionsskibe paa 46 til 22 Canoner, og 12 Norske paa 60 til 12 Canoner. Ved Krigens Ende bestod den derimod af 34 Orlogskibe paa 100 til 40 Canoner, 16 Fregatter paa 36 til 16 Can, 9 Brandere, 6 Galliother paa 10 til 8 Can., 10 Proviantskibe paa 10 til 8 Can., 9 Aviis Jagter paa 8 til 6 Can., 3 Barcelloner, paa 12 Can, og 4 Smakker paa 6 Canoner. Jblandt ovenanførte Antal Skibe vare 14 Stkr. erobrede fra de Svenske i Søeslaget ved General=Admiral=Lieutenant Niels Juel. Saaledes begyndte den Kongelige Orlogsslaade at forøges. under Christian den Femte i hans Regjerings Begyndelse. J Aaret 1680 bleve endeel Kongelige Skibe forærede bort til det Ost og Vestindiske Compagnie i Kjøbenhavn, for at ophielpe det igjen, saasom Compagniets Handel paa Indien næsten ganske var forfalden og ophævet i Krigens Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Samme Aar blev den Svenske Flaade forflyttet fra Stockholm til Carlscrona, for at kunne løbe des tidligere i Søen. Aar 1700 og 1709 var den Danske Flaades Antal forøget til 33 Orlogskibe og 13, Fregatter, nemlig: i paa 110 Can., 1 paa 100, 1 paa 90, 3 paa 84, 1 paa 82, 1 paa 80, 2 paa 78, 2 paa 76, 2 paa 74, 2 paa 70, 3 paa 60, 3 paa 56, 2 paa 54, 4 paa 52, 3 paa 50, 1 paa 48 og 1 paa 44 Canoner. Af Fregatter 3 paa 26 Can., 2 paa 24, 3 paa 20 og 5 paa 16 Canoner. Desforuden 17 Sna ver af 12 til 8 Can og 6 Brandere. 1720 bestod Flaaden af 34 Orlogskibe, fra 110 til 40 Can., 12 Skytskibe fra 46 til 12 Can. 24 Fregatter fra 28 til 12 Can. 21 Snaver fra 10 til 6 Canoner, 12 Brigantiner fra 8 til 6 Canoner, 6 Galeaser fra 33 til 14 Canoner, 6 Galeier fra 9 til 5 Canoner, 6 Brandere, 6 Skjærbaade fra 10 til 6 Canoner, foruden andre Fartøier. Heraf erobrede fra de Svenske, 2 brugelige Orlogskibe, foruden det 1715 af Gabel. destruerede Svenske Flagskib paa 74 Can., og det 1718 strandede Orlogskib Giothaborg, samt endeel Fregatter, 3 Skytskibe, 3 Galeaser, i Brander m. m. For at kunne drage en Parallel mellem den Danske og Svenske Orlogsflaades Styrke, anføres her begge Flaaders Skibsantal i Aaret Den Danske Flaade bestod af 1 Orlogsskib paa 100 Can., 3 paa 84, 1 paa 82, 1 paa 80, 3 paa 74, 1 paa 66, 3 paa 62, 4 paa 56,1 paa 54, 3 paa 50, 1 paa 46, 4 paa 44 og 2 paa 42 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Svenske Flaade bestod af 5 Orlogsskibe paa 84 Can., 7 paa 72, 2 paa 66, 2 paa 64, 2 paa 56, 8 paa 46 og 2 paa 38 Canoner. Altsaa 28 Danske og 28 Svenske Orlogsskibe. Af Danske Fregatter 1 paa 32 Can., 1 paa 30, 2 paa 26 a 1 paa 24, 2 paa 20 og 2 paa 16 Canoner. Af Svenske Fregatter 2 paa 32 Can. 2 paa 26, 1 paa 18, 1 paa 16 og 2 paa 14 Canoner. Altsaa 10 Danske og 8 Svenske Fregatter. 1739 bestod den Svenske Flaade af 24 Orlogskibe fra 100 til 40 Can., og 14 Fregatter fra 34 til 14 Canoner. 1754 bestod den Svenske Flaade i Carlscrona af 26 Orlogskibe paa 100 til 50 Can. og 7 Fregatter paa 40 til 12 Canoner. Og i Giøthaborg 3 Fregatter paa 36 til 24 Can.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Indenlandske Efterretninger. J Torsdag ankom til Kjøbenhavn en Escadron af det Fyenske Regiment Dragoner. De bleve indqvarterede i Husarernes Casserne ved Toldbodveien; Hestene ere henbragte paa Holmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Samme Dag kom det ridende Artillerie, bestaaende af 400 Mand, med 10 Canoner, Krudt og Proviantvogne. Hestene bleve indsatte i Gjæstgivergaardene ved Vestervold. Gardergaarden havde 40. Fourage fik de af det Kongel. Magazin i Slottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Gaar ankom Prinds Christians Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den sidste Norske Post blev sendt over Sverrig. Dens Gang blev ikke forhindret fra Svensk Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Et Norsk Skib, som for en Svensk Kjøbmands Regning havde en Ladning grøn Salt ombord, der skulde føres til Sverrig, har, efterat Forbudet mod denne Artikels Udførsel var udkommen, faaet Ordre at sælge det her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Ved Castrup ligge to fiendtlige Brigger, paa 20 Canoner hver, som blogere os og forbyde Skide fra Østersøen at løbe herind. Den 10de kom et Americansk Skib, som vilde herind, men den fiendtlige Brig skjød paa det og satte efter det Da Briggen nærmede sig Prøvestenens Batterie, fyredes fra samme paa den Briggen trak sig nu tilbage, og det Americanske Skib reddede sig ind under Batteriets Canoner. Samme Dag kom to andre fiendtlige Krigsskibe, for at afløse de førstnævnte. Det ene af disse Skibe ligger nu og lurer paa Americaneren. To Rostokker ligge imellem dem. Den ene fører en Ladning Kornvarer og den anden skulde herind, for at hente Stykgods; men det er dem begge formeent at løbe herind. De have af Capit. Fraser faaet Pas til at vende tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Ti Preussiske og Russiske Coffardieskibe, som kom fra Østersøen, blev det forbudet at løbe herind og de seilede derfor til Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Alle Fiskere fra Sletten ved Helsingøer have forenet sig om en Baad og forsynet sig med et Caperbrev. De have taget en Engelsk Brig med en Besætning af 18 Mand og bragte den i Torsdags ind til Kalleboderne. For at forekomme, at Fienden ikke skulde bemægtige sig dette Fartøi eller de der liggende Fyenske Skibe, blev der strax sendt Artillerister derud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Onsdags lagde en Caperbaad ud af Kalle boderne, for at gjøre Jagt paa Engelske Skibe. Den tilhører Capitain Møller og føres af Capit. Grøn. Den har en Svingbasse, og en Besætning af 15 Mand, forsynede med Sabler, Pistoler og Hukkerter. Af de Priser den gjør faaer Mandskabet 3/4, Rederen 1/4, og Qvæsthuset 1 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
De Helsingøerske Færgemænd, som Engelskmændene bære stor Respect for, bruge ved Entring, deres Øxer som Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Engelske Besætning af Neptunus, som er kommen paa Grund, opholder sig paa Hveen, og forbliver der, indtil der kan komme Skibe fra Engelland og afhente den. Man forsikkrer, at disse Folk lide stor Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J det forrige dramatiske Selskabs Værelser i store Kongensgade have Bomberne især anrettet stor Ødelæggelse. J alt faldt der 18 Bomber, af hvilke een faldt i et Værelse, hvor til Mennesker befandt sig, uden dog at tilføie nogen af dem nogen Skade. Det er nu anden Gang, at dette Selskab har maattet friste en saa haard Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J den store Jldebrand 1795 bleve dets Værelser, i Frederiksberggaden ødelagte. Det er nu opløst, efterat det i en Række af 25 Aar har havt første Rang blandt alle Hovedstadens dramatiske Selskaber, og leveret den Kongelige Skueplads adskillige gode Sudlecter, H. H. Prinds Christian og Gemalinde er ankommen i Gaar til Kjøbenhavn. Hs. Hos. Palais er bleven istandsat. En svær Bombe var faldet i Hovedgangen, og har anrettet betydelig Skade. En anden, som var faldet i Bibliotheket, havde kastet adskillige Hylder omkuld og beskadiget endeel Bøger.De af Fienden opbragte Danske Coffardieskibe, anslaaes, efter en løselig Beregning, til 24 Mill. Rigsdalers Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Lieutenant Evers af Søetaten er d. 11 d. M. ankommen med en Transport Matroser, bestaaende af 110 Mand, der have staaet i Fransk og Hollandsk Tjeneste, og have forladt samme. De ere paa deres Reise blevne yderst høfligen og forekommende behandlede af de Franske Commanderende og deres Undergivne; ja de Franske Militaire have endog paa alle de Steder, som disse Matroser gjennempasserede, indrømmet dem deres Qvarterer og behandlet dem mere end broderlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J de Hollandske Havne skulle allene ligge over 300 Danske Coffardieskibe i Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Man forsikkrer, at de i Sjælland forsamlede Tropper ville beløbe sig til 26,000 Mand og de indkaldte Matroser til omtrent 10,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Kammerherre og Amtmand Hennings i Plden, er af H. M. bleven udnævnt til Administrator over Grevskabet Rantzan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Geheimeraad og Statsminister Grev Bernstorff er endnu bestandig i Kiel, til hvilket Sted Hr. Cancellist Zick i det udenlandske Departement nu ogsaa begiver sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den 6te d. M. er Landgreve Carl af Hessen, med høie Gemalinde og Prindsesse Datter ankommen til Kiel, hvor de agte at opholde sig i nogle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Skipperne fra Cappeln, Arnis og adskillige andre Steder i Provindserne ligge med hele Ladninger, for det meste Fedevarer, færdige til Afseiling, og vente kun paa en gunstig Leilighed til at reise til Kjøbenhavn dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Enhver, der har Følelse for Medborgeres ufortjente Modgang, vil neppe læse følgende Efterretning om en stræbsom og retskaffen Dansk Borgers tunge Kaar, uden den inderligste Deeltagelse. Den kan tillige tjene til Beviis paa, hvor meget enkelt Mand har lidt ved Fiendens lumske Overfald. J October Maaned, f. A. kjøbte Hørkræmmer H. Bentzen, her i Staden ved Auction paa Børsen Barkskibet. Christianshaab for 3,20 Rdlr. Da Fragterne fra Bordeaux, hertil vare gode, besluttede han strax at lade Skibet afgaae herfra, og dets Forsynelse med alle muelige Fornødenheder kostede ham 2618 Rdlr. 8 s. Skibet stod ham, da det lagde ud 5818 Rdlr. 8 s. De medsendte Varer, vare 200 Skp. Klipfisk, 1000 Skp. Stangjern og 2400 Stkr. Fyrreplanker, som ialt beløb sig til 8014 Rdlr. 5 Mk. 6 s. Først i Nov. f. A. afgik Skibet herfra til Bordeaux, under Capit. P. N. Lousens Anførsel, men paa Reisen blev han opbragt til Yarmouths Rhed. Uagtet han protesterede derimod og forlangte at komme i Havn, blev det ham dog negtet. Da han bestandig havde Prismestere og Lods ombord, fik han til Svar at disse skulde indestaae for alt hvad deraf kunde flyde. Hans Papirer bleve sendte til Admiralitets retten i London, hvor han blev frifunden. Jmidlertid beskadigede han ved Lodsens og Capteinens Uforsigtighed et andet Skib tilligemed sit eget, hvilket foraarsagede en Havariendgive af 597 Rdlr. Han fortsatte derpaa Reisen, men ankom først i Martii Maaned d. A. til Bordeaux. Jmidlertid havde Conjuncturerne forandret sig; Priserne vare faldne meget; Klipfiskene vare ved den lange Overrelse saa fordærvede, at Hr. Bentzen istedet for Gevinst havde et Tab af 4000 Rdlr. Men Capit. Lousen var imidlertid dog saa lykkelig at faae i Bordeaux en meget fordeelagtig Fragt til Beløb 5000 Rdlr. Da Capitainen d. 21 Aug. d. A. var lykkelig ankommen til Helsingøer, blev han tagen af de Engelske og ført til Kjøbenhavns Rhed, hvor han maatte forblive indtil d. 12 Sept., uden at kunne erholde Tilladelse til at underrette Hr. Bentzen om sin Ankomst. Mandskabet blev ham strax frataget og i dets Sted fik han Engelsk Besætning. Skibet gik d. 12 Sept. tilligemed flere under Seil til Envelland, men blev d. 6 Oct, taget af en Fransk Caper og d. 7 s. M. atter taget tilbage af en Engelsk Caper. Capit. Lousen blev med Magt tagen, kastet i den Franske Capers Jolle, og sat i Land paa en Fransk Plads næsten nøgen og uden at eie en Skilling. Efter megen Besværlighed ankom han omsides d. 9 d. M. hertil. Styrmanden blev ved Skibet, som efter Forlydende skal være indbragt til Døver. - Men ikke nok med det Hr. Bentzen var tillige saa ulykkelig, at hans Pakhuus, paa Vestergaden med alle i samme værende Varer af Værdie 15000 Rdlr. brændte medens han som borgerlig Militair stod paa Volden, for at værne om Fædrenelandet. Et Bryggerie paa Nørregade, som han havde leiet, blev med alt deriværende Forraad af Steenkul, Humle, Malt og hele Jnventariet, ligeledes et Osser for Luen. Foruden alt det har han for 7000 Rdlr. Varer paa Søen, hvilke formodentlig ere tagne af Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Efter H. K. H. Kronprindsens Befaling af 29de f. M. i Anledning af Forespørgsel fra Cancelliet i Rendsborg, er der bestemt at de anholdte Engelske Undersaatter kunne gives til Underholdning, de Reisende, der trænge dertil, efter deres Vilkaar, hver 1 Rdlr. eller 4 Mk., en Skipper 3 Mk., hver Person af hans Familie 2 Mk., en Styrmand i Mk., en Matros 10 F. Det Forbud for fremmede Capere at indbringe Priser til Havne under Dansk Herredømme, er, saalænge Krigen med Storbritannien varer, ophædet i Henseende til de fra Engellænderne tagne Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den 9 s. M. ankom til Hirschholm og Omegnen endeel Danske Dragoner, Jægere og Artillerister, som der bleve indqvarterede. Herr Generalmajor v. Svald, som Commanderende over disse Tropper, har sit Hovedqvarteer paa Hirschholms Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
D. 5 Nov. holdt det Kongl. medicinske Selskab sit første Møde siden Krigsurolighederne. Hr. Statsraad og Livmedicus Guldbrand blev for i Aar valgt til Selskabets Præses, Prof. Saxtorph. til Vicepræses og Prof. Herholdt til Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Det Parisisk medicinske Societet har optaget Etatsraad Callisen til et af sine 60 udenlandske Medlemmer. Diplomet blev ham tilsendt under Ministeren for de indvortes Anliggenders Couvert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den 6te d. M. solgtes ved Auction i Helsingøer et Partie af omtrent 1700 Tønder Salt. paa følgende Conditioner. Saltet skulde strax sælges under eet og strax betales ved Modtagelsen. - Det blev kjøbt af v. Mæhrens Enke og Søn, som havde - Commissionen. - Uagtet adskillige havde forespurgt sig, om det skulde sælges, kunde de dog ikke faae nogen Efterretning derom førend i det Øieblik, Trommen forkyndte det, nemlig fire Timer førend Auctionen. Auctionen har ikke engang været averteret i Helsingøersavisen. 300 Tønder af dette Salt skal være solgt til Kjøbenhavn. Dette Handelshuus har nu ladet bekjendtgjøre, at det overlader enhver, uden for Kjøbmandstanden, deraf baade i Tønde, Skjeppe og Halvskjeppeviis for Jndkjøbsprisen. J Kjøbenhavn høires nu dygtig med Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
En af vore rige Spekhøkere, som har et godt Forraad deraf, skal have forhøiet Prisen 15 pC. Mon saadanne Mennesker, der saaledes benytte sig af det Almindeliges Trang, ikke fortjente at forvandles som Lots Kone til en Saltstøtte Skrivelse fra Vordingborg, d. 8 Nov. Uagtet at anvendt Umage har jeg ikke seet mig i Stand til at skaffe Dem hverken Smør, Flesk eller Øst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Tre Spekhøkere reise omkring, saavel her i Egnen som i Møen, Lolland og Falster, for at opkjøbe Alt De have allerede faaet opkjøbt 100 Tønder Smør og 20 Skippund Øst. Smørret betale de med 64 Rdlr. Tønden, og Osten 8 Mk. Lispundet Forat kjøre det herind betale de Bonden 5 Rdlr. pr. Tønde Smør. Jndvaanerne spise Fedt paa Brødet istedet for Smør. Jkke for Penge kan man faae noget kjørt til Kjøbenhavn, thi Veiene, som ellers ere meget gode at kjøre paa, ere nu saa fulde af Huller, at man maa kjøre Skridt for Skride for ikke at velte. Mangelen paa Salt er saa stor, at adskillige ikke see sig istand til at slagte deres Qvæg, og maa indtil videre lade det gaae paa Græs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Gaar Nat ville adskillige Fiender prøve paa at gjøre Landgang paa Amager; men Allarmtrommen rørtes, og de forsvandt igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Skrivelse fra Nyekjøbing, d. 8 Nov. Brænde have vi her i Overflødighed, det koster 4 Rdlr. Favnen. 14 af Byens Skibe ligge her men ingen vil driste sig til at gaae til Kjøbenhavn. - 50 af Holmens Tømmermænd ere ankomne hertil, og have begyndt med at bygge Canonbaade. - Paa Møen, Lolland og Falster er stor Mangel paa Salt og Sæbe, man betaler 8 s. for en Pægel Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Grøn Sæbe er ikke at faae for Penge. Mangelen er saa stor, at de fornemste og rigeste Herskaber næsten ikke kunne faae vasket deres Tøi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Rosenborg Slot besættes i denne Tid af Livvagten. Vægten bestaar af 1 Lieutenant, i Underofficier og 27 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Ved Langebro ligge 14 Lübeckere, som agte at gaae ballastede hjem. Men de Engelske ville ikke lade dem faae Pas, af Frygt for at de Franske skulle armere dem og gjøre Brug af dem. Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Da Gambers Flaade laae her paa Rheden havde Lübeckerne sendt Commissairer til denne Admiral, for at underhandle om de Lübske Skibes Løsgivelse, hvilken Begjering han tilstod dem i mod at de erlagde endeel Tusinde Rigsdaler. Et af disse Skibe skal have havt mange rede Penge ombord, hvilke Skipperen skjulte. Men da de Engelske siden opdagede disse Penge, confisquerede de dem paa Grund af, at Skipperen havde dulge samme for dem,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Onsdags Aftes kantrede i Kalleboderne en Baad med tre Mand, hvoraf de to bleve reddede og den ene druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Hr. Clemens agter at levere os et Kobber, forestillende Fiendens skjændige Opførsel paa Nyholm. Men det bliver ikke averteret førend det er færdigt til Udlevering. Spanske Capere have opbragt adskillige Danske Skibe til Algestraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Etatsraad Poget opholder sig i denne Tid i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Rendsborg er d. 10 Det udkommet et Patent for Hertugdømmene, hvorved al Handel med Fienden, under Fængselstraf forbydes, og hvis den forudsætter en umiddelbar Forbindelse med Fienden, straf ses den Skyldige paa Livet. Varerne confisqueres og naar de ikke ere til mere, skal Værdien deraf erlægges. Angiveren faaer en Belønning af 50 til 100 Rdlr., og den halve Værdie af de confisquerede Varers Beløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Efterretninger fra det Holsteenske af 6 Nov. melde, at Engelske Krigskibe endnu lade sig see i det store Belt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Man hører nu efterhaanden, at adskillige af de Engelske Skibe, som skulde hjemføre det paa Holmen plyndrede Gods, ere strandede underveis. Et Fregatskib, som havde liidt meget og kun beholdt en Mast, strandede nylig ved Schevening. Besætningen, hvoriblandt mange Qvinder, som bestod af 480 Mand, blev taget til Krigsfanger. Officiererne, som høre til Garden (der laae paa Frederiksberg), ere i Haag komne fri paa deres Æresord. Soldaterne havde mange Tyvekoster; een af den solgte sex Sølvbægere til en Jøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Et Engelsk Brigskib, som var ladet med Tømmer, ranet paa Holmen, forliste paa den Eierlandske Strand. Dets Besætning af 8 Mand blev tagen til Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Onsdag Aftes vide tre Mand, førte over til Kaperbaaden i Kalleboderne. Da den rue, som var en svær Mand, sprang i Baaden, kantrede den og de to faldt i Søen. Man fik dem op og satte dem paa Pallisaderne ved Badehusene. Een af dem, som var Sjouer og en god Svømmer, havde ikke Taalmodighed at sidde der, trak Klæderne af og sprang ud i Vandet, for at svømme i Land, men han blev betagen af Krampe og druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den ædle Bonde, Thar Carlsen Lodberg, af Tanum i Laurvigs Grevskab, har til de saarede Krigeres Forpleining i Kjøbenhavn skienket 100 Rd. Disse ere, efter Giverens Hensigt, blevne uddeelte mellent, begge Militairetorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
En Borgermands Søn, der vilde hente en Udleveringsseddel til en Favn af Magistratens Brænde for sin Fader, blev saaledes klemt i Trængselen, at han nu ligger meget syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
J Classelotteriets femte Classes Trækning ere følgende Numere udkomne med høie Gevinster: No. 252, med 1000 Rdlr. No. 27121 med 1000. Rd., Nore Frak m. for Rd., Nr. 450 R. 800 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Udenlandske Efterretninger. Adskillige af Picards Stykker have behager den Franske Keiser saa meget, at han har forundt ham en Pension af 6000 Fr. Det Franske Ara demie optog ham derpaa til Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Tyrkiske Gesandt har forlade Paris, Hans Afreise er intet godt Omen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Russiske Ambassadeur Toltroy er ankommen til Paris. Fra Morlair, i Frankrige, maa i Fremtiden ingen Parlamentair afgaae til Engelland, da mall vil afskjære dette al muelig Forbindelse med Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-14
Den Engelsk Minister i Petersborg Lord Gover, har gjort Forslag til Commercerractatens Fornyelse, men Grev Romanzow har afslaaet det. Publielsten leverer følgende coricteristiske Træk af Helten Lord Cathearts Krigsbedrivter. Efter Tilbagetoger fra Holland, 793 holdt han Bispedømmet Münster besat. For at blive ham qvit, faldt Bønderne paa den Krigslisk, at lade om Natten et Dusin gamle Tambourer tromme dygtigen paa den tilfrosne Ems. Catheart troede, at den venstre Fløi af den Franske Armee marcherede frem Bønderne bestyrkede ham i hans Mening, og Seierherren ved Kjøbenhavn smurte Haser af Weser til