Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-02
Regjeringen træffer ogsaa alle Foranstaltninger. til den forestaaende Adskillelse mellem Belgien og Holland: alle i Holland værende fødte belgiske Militaire have faaet Marschordre til Antwerpen, for der at slutte sig til Prindsen af Oranien; og det heed der, at Hans Majestæt har i Sinde at afskedige alle i Holland værende belgiske Embedsmænd, som imidlertid i nogen Tid skulle beholde deres Løn, alle de Embedsmænd, der som fødte Hollændere ankomme fra Belgien faae 15 Maaneders Vartpenge, indtil der gives Leilighed til deres Ansættelse. - J Henseende til Prindsen, af Oraniens senere Measures mod Jnsurgenterne, erfares, at Hs. Kgl. Høihed havde sendt Oberstlieutnant Malherbe til den provisoriske Regjering i Brussel, for at bringe samme til Kundskab om, at H. K. H. med Hensyn til hans Proclamation af 16de October, har samme Anskuelse, som Belgierne, og ønsker med overeensstemmende Midler at opfylde samme. Den naturlige Følge heraf, maae være en Vaabenstilstand, for at intet mere belgisk Blod skal vorde udgydt. H. K. H. foreslaaer derfor Regjeringen, at den skal indstille alle Operationer mod de endnu besatte Egne; imod at Høisamme forpligter sig til at der fra de ved Antverpen staaende Troppers Side intet Angreb skal skee, saalænge denne Vaabenstilstand, varer. Prindsen gjør endelig den provisoriske Commission bekjendt med, at alle Fangne ere stillede paa frie Fod. Herpaa har den provisoriske Regjering bemyndiget Ridder v. Gamond til at forestille Prindsen, at førend den kan fatte nogen Beslutning i denne Henseende, maae den forvisses om, at alle fremmede Tropper, som befinde sig i Belgien, ere afhængige af Prindsen af Oranien, og at de adlyde ham som eene Overbefalingshaver; at han har givet befaling til at rømme Provindsen Antverpen, Staden Mastrich og Citadellet Dendermonde og at drage Tropperne tilbage paa den anden Side af Moerdyk i Holland, og at befalingen hertil, i den hurtigst muelige Tid bliver udfærdiget, og endelig vil den provisoriske Regjering skynde sig med at sætte de hollandske Fangne i Frihed, saasnart ikke en eeneste Belgier tvunget bliver holdt tilbage i Holland. Brussel den 20de October 1330, underskrevet Potter, Roger m. fl." Om nu Prindsen vil opfylde dette Forlangende, vides ikke, men man synes at kunne formode det, da Fæstningen Dendermonde Dagen derpaa er rømmet af de hollandske Tropper, de droge ud med Vaaben, Bagage og 4 Kanoner, og en Brusseler-Tidende siger, at General van Geen var ankommen til Antverpen, og havde givet alle Tropper befaling til at drage sig tilbage over Moerdyk. Det kommer nu an paa, hvorvidt at den provisoriske Regjering kan opfylde dens Forpligtelser med Hensyn til Fiendtlighedernes Standsning, og om ikke Anarchiet har naaet en saa høi Grad i Belgien, at Jngens Ordre mere efterleves; fra Antverpen selv skrives under 22de October: "Vores Tilstand er skrækkelig og maae snart tage en Vinding; medens vi med Møie holde den lave Pøbel i Tømme, som kun har Aand for Plyndringer; omsværmes vi i de senere Dage af belgiske Strøifecorpser, og enkelte Skud falde bestandig af og til; en hollandsk Blokade forhindrer alle Skibes Afgang til Gent og Termonde; i Forgaars Aftes ankom det engelske Skib Fury, hertil med Depescher for Congressen i Haag, og blev paa den flanderske Kyhilset med et skarpt Skud af et af Blokadeskibene, hvis Captain imidlertid strax undskyldte sig med en Feiltagelse." J Brussel skulle den saakaldte National-Congres aabnes den 3die Novbr. den skal bestaae af 200 Medlemmer, som holde deres Forsamling i de forrige Generalstaters Forsamlingssal. Den Commission, som er nedsat til Forfattelse af en nye Grundlov, fortsætter dens Arbeider. Det monarkiske Princip og Oprettelsen af et arveligt Pairskammer, er bleven anerkjendt af samme. At imidlertid Pøbelen i Brussel endnu har der formeget at sige, sees deraf, at Hr. v. Potter offentlig har maattet erilære, at han ingen Tilhænger er af Prindsen af Oranien; og den provisoriske Regjering har i en Proclamation protesteret imod Prindsens formeentlige Anmasselse: "først formelig at ville anerkjende Belgiens factisk bestaaende Uafhængighed. de fleste ovrige belgiske Stæder og Egne er Tilstanden elændig og skrækkelig: hvor ikke Pobelen regjerer, der hersker de franske Pariser-Legioner; Afskummet af den franske Nation, som nu brand skatter Belgien, saaledes regjerer en Vicomte v. Ponteconlant, befalingshaver for en Deel af de parisiske Frivillige i Forening med Pobelen i Gent, og havde bemægtiget sig endeel Cofferter, der tilhørte Commandanten i Citadeller som nu ogsaa har overgivet sig, Garnisonens 700 Hollændere vare ankomne til Antverpen, de 900 Nederlændere skulle endnu holde samme en Uges Tid besat; der skal være Material allene af 5 Millioners Værdie. En Afdeling af PonteconPants Corps var den 18de October indtruffet til Sas, bemægtigede sig den derværende StatsKasse, afsatte Borgermesteren, tømte hans Viinkielder, udnævnte en Notarius til Borgermester og drog derfra til Ternenze, men da Jndbaanerne der, gik dem imode med 4 Kanoner, drog Banden sig til Hulst, hvor de offentlige Kasser bleve plyndrede. J Provindsen Hennegau ere flere Landsbyer blevne plyndrede, Skaden anslaaes til over i Million Gylden; en over Valenciennes til Mons ankommen Courier siger, at Veiene var besaaet med ubegravede Liig.