JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Samme Tid forliste endeel Skibe i en vær Storm ved Marstrand, udenfor hvis Havn der krydsede en betydelig Engelsk Konvoi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Holstebroe, den 17 Decbr. Natten imellem den 12te og 13 Decbr. sidst, er atter her i Byen skeet Jndbrud og et ikke ubetydeligt Tyverie hos Kiøbmand Høiland, paa Alenkram, Jsenkram og Syekram m. m. for omtrent 800 Rdlr. Jndbruddet er skeet igiennem et Vindue, som vender ud mod Torvet, uagtet der var en Jernstang i Vinduet. Det er dog værd at lægge Mærke til, at af saa mange tildeels betydelige Tyverier, ikke en kan opdages, og det besynderlige derved er, at det hidtil har bestandig truffet Kiøbmændene; thi i en Tid af 12 til 14 Aar er her skeet Jndbrud og Tyverie 9 Gange, nemlig: hos Kiøbmand Bigum blev stiaalen for en 800 Rd., hos Kiedelførerne stial man i Penge 800 Rd., hvoraf Tyvene dog henslengte den største Part igien, strax ved Huset, hos Kiøbmand Mulvad 2 Gange Jndbrud og bortstiaalet for 4 a 500 Rd., hos Kiøbmand Smith for omtrent 2 a 300 Rd., hos Kiøbmand Vinther for 4 a 500 Rd., hos Galanteriehandler Richter for omtrent 4000 Rd., hos Mad. Kierbye for 3 a 400 Rd., og nu hos Høiland for 7 a 800 Rd. J Førstningen lod Tyvene sig nøie med at giøre Jndbrud hvert 2det Aar, men nu paa de sidste par Aar skeer det 2 Gange om Aaret, saa det lader som disse ogsaa rette sig efter Coursen. At Complottet ikke maae være saa lidet, kan man slutte til de mange Slags Vare de stiæle, som og at de for det meste stiæle ved Maaneskin, og sielden i mørke Nætter. Ønskelig var det dog, at noget maatte opdages snart, thi mange uskyldige ere vist mistænkte, og mange virkelige Skurke gaae frie for Mistanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Kbhavns Cours, den 21 Decbr. 1811. Seneste Cours af danske Bankosedler mod Species 776 Procent, som udgiør for 1 Rd. Spec. 7 Rd. 73 s., D. K. Bankosedler. - Disconto 6 Procent. - Hamb. Banko solgtes til 771 Proc. L. S. og 773 Proc. k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Spanien. For den schweitzerske Krigshæders Aarbøger fortiener en Vaabenbaad at bevares, der tillige sætter en paa Følger riig Krigsbegivenhed i klarere Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Efterat den Engelske Overgeneral mod alle spanske Generalers Raad havde draget sig tilbage over Guadiana, vilde General Blake endnu af egen Kraft udføre en dristig Streg mod Sevilla. J raske Marscher nærmede han sig Staden Niebla (4 1/2 Miil fra Sevilla), omgarden i Nattens Mørke fra alle Sider, og opfordrede den med den aarle Morgen. Hans Magt bestod i 15000 Mand, han ventede endnu 6000, men udgav sig for 30,000 Mand stærk, truede med Storm, og bevilgede 5 Minuters Betænkningstid. Men i Niebla commanderede Oberstlieutenant Frischherz fra Schweiz; denne vakre Mand svarte i første Minut den spanske Parlementair: Generalen kunde kun rykke frem, hvis han vilde see hans Folk; Æren vilde være desstørre, naar 300 Schweizere slog saa mægtig Armee tilbage." Garnisonen bestod virkelig kun af 300 Schweizer. Generalen ventede nu til Misnat; en halv Time efter skede i 1 1/2 Time en heftig Kanonild paa Festningen, da den tang, trængte hans Jnfanterie frem mod Hovedporten; en heftig Fegtning afgjorde dets Tilbagetrækning; paa en anden Side lagdes Stormstiger til, og dette Angreb blev ligeledes afslaaet. Da marscherede Blake, der ingen Tid havde at bortgive, bort fra Niebla, opaa sin Plan, søgte Guadianas Mundinger, og indskibede sig af Cadix, efter ved dette Foretagende at have mistet over 500 Døde og Saarede, imod at den lille Garnison ikke leed mindste Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
England. Regieringen har nyelig erholdt Depescher, fra Lord Wellington, hvoraf der erfares, at begge Armeers Hovedqvarteerer og Positioner ere vedvarende de samme, som ved de foregaaende Depeschers Afgang. - Af en Skrivelse fra Cadir af 23de Novbr. sees, at der i nogen Tid intet vigtig er forefaldet i Nærheden af denne Stad. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Jfølge Efterretninger fra Jamika er Roligheden igien der tilveiebragt, efterat 28 af Oprørerne deels ere dømte fra Livet, deels sængslede. Hovedmanden, en Mulat navnlig Moliere, blev uden Ophold hængt i en Galge. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Efter Breve fra Havannah, skal der herske saadan Mangel paa klingende Mynt i den nye Republik Venezuela, saa at den har maattet udstæde for en Million Piastre i Papiirspenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
(Af ovennævnte Blade.) I Korrespondenten anstilles vidtløftige Betragtninger i Anledning af Keiserens Kronningsfest, hvori det blandt andet hedder: "J Frankrig, hvor man for 11 Aar siden fristedes til at udraabe: Her gives intet Haab meer, -er nu Alt, som ved et Tryllerie bragt i Orden. Saaledes har Genniet triumferet over den menneskelige Natur, og ved et i alle Aarbøger uhørt Exempel er Frankrig, gaaet mægtigere og herligere frem af sine Ruiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Den Keiserl. Franske Postdirection i Hamborg har bekiendtgjort, at fra 1ste Jan. 1812 maae alle til de Danske Stater bestemte Breve være frankerede, og at alle Breve til og fra Frankrig skulle taxeres eller betales efter Decimalsystemmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Angaaende den i næstsidste Avis under Spanien anmeldte Franske General Godinots Endeligt, seer man af den til Keiseren indsendte Beretning, at han i lang Tid havde lidt af Nervefeber, og man formoder at denne langvarige Sygdom havde gjort ham kied af Livet, da han ofte skal have udladt sig med, at han troede sit Endeligt nær. Han dræbte sig ved sin egen Skildvagts Gevær, som denne havde sat fra sig uden for hans Dør. Man fandt i hans Brevtaske et Testament, hvori han havde disponeret over sine Heste, betænkt sine Domestiket og foreskrevet hvorledes hans Søn skulde opdrages, saa at alle disse Omstændigheder lede til at troe, at han i lang Tid har næret den Beslutning, at forkorte sine Dage, dersom hans Svaghed ikke ophørte. Alle Omstændigheder lade formode, at de Udbrud, Ærna nu truer med, vil blive et af de heftigste, der i lang Tid har fundet Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
J det skrækkelige Oprøe den 30 Aug. d. A. i Tunis, havde upaatvivlelig Algiers Regiering en væsentlig Andeel. Blandt de Personer, der udmærkede sig ved Angrebet paa Fæstningen, hvori Oprørerne havde indsluttet sig, var ogsaa en ung Dansk Renegat, der kommanderede i et lidet Fort uden for Byen, fra hvilket der ogsaa blev skudt paa Jnsurgenterne. Gaade. Siig, om Du kan udgrunde, Hvad der vel ligne kunde: Et Træ, hvor alt, som fødes Af Dødelige, visner hen. Hvor tidt dets Grene brødes, Der skyder nye frem igien. Dets halve Løv omstraalet, Uafbrudt Lys i stoltest Pragt, Det andet Lys ei taaler, Og staaer i evig Enkedragt. Hvergang det blomstrer, sætter Det nye Ringe, og ved dem, Om Alt os underretter, Og kalder Oldtids Jdrat frem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
J spæde Bark indpræges Et Navn saa hastig og saa let; Naar tørret den henblegnes, Vil Du forgiæves søge det. Forsøg nu, om Du kan udgrunde, Hvad dette Træ vel ligne kunde?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 29de Decbr. vorder Bal i Kronprindsens Klub. Fremmede, som efter Selskabets Love kunde og tillige önske heri at deeltage, behage forinden at afhente Entreebilletter, hos Een af Undertegnede En saadan Billet, betales med 2 Rd. for en Chapeau og 1 Rdlr. for en Dame. Ballet aabnes bestemt Kl. 6 og vedvarer til Kl. 2. Aarhuus den 25de Decbr. 1811. Kabell. Jensen. Den efter Lovene, Torsdagen den 26dennes bestemte General Qvartalforsamling i det forenede dramatiske Selskab, udsættes til Fredagen den 27de Decbr., Eftermiddagen Kl. 5. Aarhuus, den 21de Decbr. 1811. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
En 1/2 Aars Orning af god Rase, er tilkiøbs. AdresseContoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Da det i mange Henseender maa være Patrioten behageligt, at kunne pryde sit Værelse med et nøiagtigt Billede af det National-Monument, som er reist paa hin Kiækkes Hvilested, der værnede for Kongen og Landet i Slaget den 2 April 1801, saa har Undertegnede derfore i Kobber afhildet dette Minde, som ved hans Bestræbelses er kommet istand, og smigrer sig med, at det vil blive imodtaget med Bifald. Saa indbydes herved enhver som mueligen endnu ønske at eie dette Kobber, hvis Størrelse, er 16 Tommer bredt og 12 Tommer høit, for Subskriptionsprisen 5 Rdlr.; saavelsom og mine forhen udgivne Kobbere: Kiøbenhavns Bombardements Nat læger verse Elmquist i Aarhuus, hvor de bestilte Exempl. da ufortøvet skal blive enhver tilstillede. Kiøbenhavn, den 15de Decbr. 1811. Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Hof=Kobberstikker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
De i Stiftet, Undertegnede har den Ære at forsyne med Skrivter til holdende Læseselskaber, vilde behageligst tilkiendegive Mig inden Dec. Udgang, hvad Af- og Tilgang De kunde önske Sig i Maaneds-Skrivterne og øvrige periodiske Blade; ligesaa, om flere Selskaber skulle forene Sig om, at have Sig Skrivter tilsendte hvilke af Tidsskrivter De da kunde önske Sig i øvrigt er stedse som sædvanlig - de i Kbhvn. saavelsom i Provintserne ny og ældre udkomne Skr. hos mig at faae, og hvad jeg mangler, kan igien strax erholdes, ligesaa Videnskaber. nes Harter, Söe-Archivets Karter med deres Beskrivelser, Tegninger og Farvelader i Mahoni Kasser, alslags smaa Gods af Almue og Børne skrivter med og uden Kobbere, Skolebøger, Palmeböger m.v., fine Kirke- og Brev-Oblater, ligesaa modtages Subskription paa alle ny udkomne Skrivter, At jeg ikke avertere alle hos mig tilkommende ny Skrivter, naar De modtages, er, fordi jeg anseer det undvendigt, de daglig Erfarenhed lærer Mig, at Litteratur Sögere velveed det at finde hos Miig, og mindes ret godt, at jeg interesserer Mig for, at erholde hvad som udkommer, snarest mueligt. Aarhuus, d. 13 Dec. 1811. Schytte. Dette Liv haver ikkun da sandt Værd, naar det betragtes i Forbindelse med et tilkommende bedre, en Religions-Tale af S. A. Kofod, Kirkesanger og Skolelærer, faaes hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers, og Hr. Boghandler Elmquist i Aarhuus, samt i Wivild Degneboelig ved Randers, for 1 Mk. 8 s. Det Jndkomne er bestemt til Lindring for Nogle af de Mange, som i denne tiltagende Dyrtid mangle Livets Nødvendigheder. Ædle Medborgere, som med Tak til Forsynet nyde Livet og dets Gode, bidrage ved denne Leilighed, til at lindre de Nød lidendes Kaar, og de Lidende, som dermed vederqvæges, ville ved Eders kierlige Bistand finde nye Opmuntring til at prise vor fælleds Fader i Himmelen. - For det Jndkomne, saavelsom for Anvendelsen deraf, skal blive aflagt tiltredsstillende Regnskab. Wivild, ved Randers, den 20de Decbr. 1811. Ærbødigst G. A. Kolod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Sidst i tilkommende Januar Maaned agter Enkebaronesse Guldencrone ved offentlig Auction i hendes iboende Gaard bag Klosteret, at bortsælge en Deel gode og vel conditionerede Böger; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgjøres. Auctionsdagen skal siden nærmere vorde bestemt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
For et Par Dage siden bortkom en Hønsehund Hval fra undertegnede. Den er hvid, med kort Hale, og lange brune Ører. Hvo som kan anvise hvor den er at finde, vil jeg meget takke og betale. Aarhuus, den 21de December 1811. Soetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
J Forpagtning forlanges et Kroested paa Landet med saa meget Jord til, at man kan græsse og foere et Par Kiør og nogle Faar derpaa. De som maatte have et saadant, og ville bortforpagte det, vilde behagelig henvende dem til Hr. Boghandler Elmquist i Aarhuus, som anviser Liebhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Efter Vedkommendes Begiering er berammet offentlig Auction over afgangne Christen Haarboes Gaard med tilliggende Eiendomme i Nørre-Onstid, Fredagen den 10 Jan. næstkommende, Formiddag Kl. 11 slet. Eiendommene, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr., ere forlængs udskiftede af Fælledsskab, og vel dyrkede; den aarlige Udsæd er 10 a 12 Tdr. Rug, 6 a 7 Td. Byg og 26 Td. Havre, tillige haves god Høeavl og overflødig Tørveskiær paa tilliggende Eng og Hede, og kan efter Beliggenheden med Fordeel udstykkes. J Forventning af antageligt Bud paa Gaarden, bortsælges samme og følgende Dag Stervboets Jndboe, samt Besætning af Bester, Kiør, Faar, Vogne, Plove, m. m., efter de Konditioner som ved Auctionen blive bekiendtgjorte, og hvorom de Lysthavende forinden kan blive underrettede hos undertegnede Auctions-Directeur. Mariager, den 19de Decbr. 1811. H. Tetens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
Paa Ingvorstrup ved Greenaae kan tvende Holstenere faae Arbeide hele næst tilkommende Sommer, ved at grave Grövter, Man henvender. sig desangaaende til Eieren C. Rosenern. Ingvorstrup, den 16de Decbr. 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-25
J den af Bogtrykker Lund forhen beboede Gaard paa Middelgade kan Storstuen, som er 5 Fag, faaes til Leie til Dandsestue i denne Vinter, hos Jørgen Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Spanien. Fra Kongeriget Valencia erfares, at de enkelte Forter, som ligge i Ryggen af den Sucherske Armee og blokeredes af særskilte Afdelinger af franske Tropper, overgive sig efterhaanden. Marschal Suchet staaer i egen Person for Valencia; under ham styrer General Harispe Beleiringen, som allerede har taget sin Begyndelse. Levningerne af Blakes Armee, som blev slaaet ved Sagunt, skal igien være samlede, organiserede og have faaet ny Forstærkning, saa det er at formode, at Blake endnu engang vil giøre et Forsøg, og at et nyt Slag først vil afgiøre Valencias Skjebne, hvor man hidtil haardnakken afslog enhver Opfordring til Overgivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Fra Kongeriget Murcia har Man sørgelige Efterretninger. Den gule Feber, som for rum Tid var udbrudt i Carthagena, uden at anrette betydelig Ødelæg gelse, og som syntes standset, har paa ny yttret sig med farlige Symptomer. J Carthagena har den nylig raset græsselig og er efter Forlydende naaet til andre Egne af Murcia. Fra Andalusiakanten treffer Man alvorlige Foranstaltninger, for at hindre dens Udbredelse. Under saadanne Omstændigheder kan for nærværende Tid ved ikke tænkes paa et Tog til Murcia og en Beleiring af Carthagena, som Man troede vilde skee saa snart. Monitøren giver officielle Beretninger baade om Nord armeens og Centralarmeens Fægten hid og did med Jnsurgenterne, hvoraf Resultatet, som sædvanligt, er at Bandehobene adsprededes, nedsabledes eller toges til Fange, i smaa Partier 60, 200, 400, 500 Mand at Gangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
General Comperre er kommen til Pau med 40 Oberster og Oberstlieutenanter, 300 Officerer og 6700 spanske Fanger af dem, som bleve annammede i Slaget ved Sagunt. Man har været saa heldig, at kun 100 Stykker undløb paa Veien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Frankerige. Antallet paa Departementerne i det franske Rige beløber sig nu til 130, foruden Øen Elba Rigets hele Folkemængde er 43 Millioner 937144 Jndvaanere. Totalbefolkningen i de Stater, som høre til Frankeriges System, er 38 Mill. 141541 Jndbyggere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Marineministeren har under 20 Oct. ladet udgaae en Ordre til Præsekterne og Consulerne i fremmede Lands om at betyde baade Rhedere og Kapere det Upassende i at opfalde deres Skibe efter den keiserlige Familie, hvis høie Navne allene forbeholdes Majestætens Krigskibe. Et udmærket Exempel paa det store Kriserpars Ned ladelse til Samtale med en simpel Bonde fortæller det Westfalske Archiv. Jfølge den keiserlige Forordning: hvorved Vornedskabet, og som en følge deraf, Forpligtelsen til at gjøre Gangdage og Spanddage i Storhertugdømmet Berg hævedes, troede Bønderne i det forrige Grevskabet Mark, at denne Forordning og burde komme dem tilgode og de være frie for det sædvanlige Hoverie af Kiørsel og Haandarbeide. Det kom til Sag og Bønderne tabte ved første Jnstand. Dette bragte Nogle af dem paa den Jdee, at det var dog Umagen værd at er fare den høie Lovgivers egen Formening om denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
En af dem, en rask ung Mand paa 30 Aar, ved Navn J. S. Allef gav sig paa Veien til Paris, for personlig at andrage Sagen for den store Keiser, men var ikke i hele 6 Maaneder istand til at naae sit Ønske. Endelig lykkedes det ham den 9 Juli at treffe Keiseren i det Øieblik han vilde kjøre ud med sin Gemahlinde. Han overrakte sit Bønskrift. Keiseren modtog det af Alefs egen Haand og gjorde ham adskillige Spørgsmaale, som han ikke kunde besvare, fordi han ei forstod Fransk. Da der i Keiserens Følge ikke fandtes En, som kunde Tydsk, viste Keiserinden den Nedladenhed, at være Tolk imestemden store Monark og hans ringe Undersaat Banden Alef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Efter en halv Times Samtale lod Keiseren Borden, gaae med den Bested, at han kunde høre til ham om et Par Dage. Keiseren gav da sit Statsraad Ordre til Sagens nøiere Undersøgelse og bad Alef berolige sig ned den Overbeviisning, at Bønderne skulde faae Ret, hvis Sagen var retfærdig. Efter fem Dages Forløb madede han Statsraadet om dets Betænkning og gav de paa den endelige Resolution. Man seer heraf, at den store Keiser udøver Retfærdighed endog mod sine ringeste Undersaatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Hr. Pons i Marseille har opdaget d. 16 Nov dybt i Sønden ved Eridanus en nye Commet. Den er iagttaget af D. Olbers i Bremen, Schumacher i Altona, og Bode i Berlin og befunden at være svagtlysende, knap som en Stierne af 8te Størrelse, men dog saa klar, at Man temmelig bestemt kan see dens Middelpunkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Engeland. Paa een Uge har een Kaper paa Theemsen taget 7 med engelske Licenzer forsynede Skibe, alle med rig indbringende Ladning. Grunden for Lovmæs sigheden af denne Slags Kapren angives at være, at Licenzerne indskrænkes til en vis Strækning fra Kysterne, som disse Skibe ikke iagttag og derfor fornærmede Blokadelovene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Opstanden paa Jamatka standsedes ved at dømme 8 frie Mulatter, 2 Slaver og 7 Negerslaver til Salgenfordi de under Mulatten Mølieres Anførsel, havde dannet et bevæbnet Korps, borttaget Vaabnene fra forskiellige Plantager, søgt at forføre Negerne og fyret paa Kongens Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Privatbreve melde, at Lord Wellington agter at gjøre en Bevægelse mod Badajos. Andre formene, at han vil trække mod Norden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Jfølge Efterretningerne fra Caraccas har Lima og Juni fulgt Caraccas's Exempel. Revolutionen paa det spanske Fastland skal saaledes have udbredt sig, at den nu manglede kun 3 til 4 Søstæder til hele Fastlandets Uafhænghed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Indenlandske Efterretninger. (Af Statstidenden, Kbhavns Skilderie, fyenske og jydske Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Den 14 de opførtes paa Kbhvns Theater til Benefice for Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen de to Dage, Syngespil i 3 Acter, og Fiske=Entreen. Efter Entreen fremtraadte Hr. Knudsen, klædt i sort, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn paa Brystet og fremsagde en af Hr. N. T. Bruun forfattet Epilog, hvilket skeedte af denne Naturens Søn med en Inderlighed, der noksom røbede at hvert Ord kom fra hans Hierte. Hele Huset lød af gientaget bifaldsraab. Hr. Knudsen høstede her en dobbelt Løn: Almeenhedens bifald for hans Konstnertalent og dets Erkiendtlighed for hans Fædrelandssind. - Ved samme Leilighed har Hr. Knudsen modtaget ved Hr. Grosserer Anders Nielsen i Kbhavn en Gave af 600 Rd., ledsaget med en hædrende og forbindtlig Skrivelse fra "samtlig Deeltagende, dat. Aalborg den 2 Decbr. 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Den hæderværdige Olding, Rectoren ved Bergens Kathedralskole, Prof. Arents, Ridder af Dannebroge, har ved testamentarisk Disposition skienket det Kongl. Selskab for Norges Vel, foruden sit ordentlig aarlige Bidrag, den Sum 250 Rdlr. som et Bidrag til dets Hensigters Fremme, ogsaa et ter hans Død, da hans høie Alder ei kunde lade ham haabe, længe at kunne bidrage dertil ved aarligt Bidrag. - Det var at op ske, at ogsaa Medlemmer af andre fædrelandske og patriotis Samfund vilde, saavidt deres Formue og Familicomstændighed, tillod det, ved lignende Bestemmelser søge at virke til deres patria otiske Hensigters Opnaaelse, endog efter deres Død og til den neste Efterslægt, Ved Kongl. Resolution af 4de Juli d. A. er nedsat en Kon mission angaaende Frue Kirkes Gjenoprette, se (hvortil Overbygningsdirecteur Hansen har gjort Tegninger, som af Hs. Maj. ere approberede, som har umiddelbar Forestilling til Kongen, angaaende Bygningssagerne, og bestaa af Konferentsraad og Storkors Malling, Overbygningsde rekteur Ridder Hansen, Justitsraad Lassen i Danske Kacellie og Dr. og Professor Theol. Ridder Hornemann. Det Tab, som Frue Kirke led ved det skiendige Engelske Bonbardement, var, foruden at den selv ødelagdes, saa betydelige at af Kirkens Kapital var den 30 Juni 1808 ikke i Behold med end 746 Rd. 5 Mk. 10 s.; men ved forskjellige senere indkomne Summer og disses Renter, hvoriblandt Erstatning af Brandkasen, er den siden voxet saaledes, at den den 30te Juni 1811 udgjorde 61,629 Rd. 1 Mk., uagtet den havde maattet udbetale, foruden mere, næsten 10,000 Rd. til den nye Assistentskirkegaards ener Gravmark Indretning. Hr. Mægler Holten, Ridder af Dannebrogen, og Hr. Grosserer Trier, Handelsfælle af Huset Meier & Trier, har ve aabnet en Subskription til Beste for de Døvstummes Jnstitut i Kiøbenhavn, for siden allerunderdanigst at tilbyde Hs. Majestæt Kongen samme, som en Fonds for dette Jnstitut, og denne Subskription har saa god Fremgang, at der allerede er tegnet for 12000 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Stege, d. 6 Dec. Kornpriserne ere her for nærværende Tid, Hvede 1 Td. 22 Rd., Rug 1 Td. 12 a 13 Rd., 1 Td. Nr. ter 13 a 14 Rd. og 1 Td. Byg 10 Rd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Endelig er det nu kommen saavidt, at man i Kbhvn, lyser efter Dansemestere, som forstaae at undervise i Menuet, saa af der dog nu er Haab om, at den ædlere Dansekunst snart fortrænger de afsindige Jagedanse der har bragt saamangen blomstrende Pige paa Liighaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Adskillige Store i Kbh. ere nu blevne saa fornuftige, at de kun give 3 Rætter Mad naar de have Selskab, ingen Viin og til The ingen Sukker. Viin og Sukker kan ogsaa gierne undværres, thi Thee drikkes dog kun for Tørst, og naar den drikkes uden Sukker falder det af sig selv kort at drikke den saa stærk som tilforn, Mangen drak sig en Tæring til derved. At sylte og blande Maden, med saa megen Viin, at den svømmer i Maven, er neppe saa tienlig, som naar man drikker et Glas efter Maden. Holstebroe d. 17 Decbr. Natten imellem d. 12te og 13de Decbr. sidst, er atter her i Byen skeet Jndbrud og et ikke ubetydeligt Tyverie hos Kiøbmand Høiland, paa Alenkram, Jsen, kram og Syekram m. m. for omtrent 800 Rd., Jndbrudet er skee igjennem et Vindue, som vender ud mod Torvet, uagtet der var en Jernstang i Vinduet. Det er dog værd at lægge Mærke til at af saamange tildeels betydelige Tyverier, ikke et kan opdages og det besynderligste derved er, at det hidtil har bestandig truffet Kiøbmændene; thi i en Tid af 12 til 14 Aar er her skeet Jndbru- og Tyveri 9 Gange nemlig: hos Kiøbmand Bigum blev stialet for en 800 Rd., hos Kiedelførerne stial man i Penge 800 Rd. hvoraf Tyvene dog henslengte den største Part igien, strax ved Huset; hos Kiøbmand Mulvad 2 Gange Jndbrud og bortstiaalet for 4 a 500 Rd., hos Kiøbmand Smith for omtren2 a 300 Rd., hos Kiøbmand Viuther for 4 a 500 Rd., hos Galanteriehandler Richter for omtrent 4000 Rd.; hos Mad Kierberg for 3 a 400 Rd.; og nu hos Høiland for 7 a 800 Rd. J Førstningen lod Tyvene sig nøie med at giøre Jndbrud hvert 2det Aar, men nu paa de sidste par Aar, skeer det 2 Gange om Aaret, saa det lader som disse ogsaa rette sig efter Coursen. At Complottet ikke maae være saa lidet, kan man slutte til de mange Slags Vahre de stiæle, som og at de for det meste stiæl ved Maaneskinn, og sielden i mørke Nætter. Ønskeligt var det dog, at noget maatte opdages snart, thi mange uskyldige ere vis mistænkte, og mange virkelige Skurke gaae frie for Mistanken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-12-27
Aalborg, den 27 December.