JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 97 - 1834 & 1835. Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have noget at fordre i afgangne Urtekræmmer Christian Georg terdinand Høeg's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 24de Juni 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-07-06
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Sognepræsten for Strøbye og Warpeløv Menigheder, Johannes Boetius Høyer, og efterlevende Enke, Anne Cathrine, fød Winther, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Stevns og Faxøe Herreders Contoir i Storehedinge, den 26de Juni 1835. Bluhme.
Berlingske Tidende, 1835-07-06
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde her under Jurisdictionen, nemlig: 1) Gjordemoder, Madame Dorthe Marie Rasmussen, Enke efter forhen afgangne Tømmermand Jørgen Rasmussen; 2) Forhenværende Kiøbmand Hans Kold; 5, Smakskipper Hans Jversens Erke, Margrethe Nielsdatter; a) Tienestepigen Anne Johanne Pedersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus, den 10de Juni 1835. Fleischer. Engelsted. Formedelst indtrufne Omstændigheder, vil den til den 14de i næste Maaned bekiendtgjorte Auction over Kosenholms Forpagtning, først blive afholdt Onsdagen den 22de Juli, om Formiddagen Kl. 10, her paa Gaarden. H. H. Rosenkrantz, Rosenholm, den 23de Juni 1835. Løbet af denne Sommer, og Dagen skal nærmere vorde bekiendtgjordt, bliver Hovedgaarden "Nordskow, som er smukt beliggende i Fyen, Svendborg Amt, staaende for fri Hovedgaardstaxt 24 Tdr., Skovskyld 4 Tdr. 2 Fdkr., ufrit Hartkorn 17 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., hvis Areal af Agerland, Engbund, Tørveskiær og betydelige Skov, udgiør ialt omtrent 600 Tdr. Land, med underliggende en Konge- og tvende Kirke-Tiender, som have et tiendeydende Hartkorn 379 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb., samt 7 Tdr. 3 Fdkr. Hartkorn, Bøndergods, – stillet til en eneste offentlig Auction, og absolut bortsolgt, dersom antageligt Bud skeer; hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres, saavelsom at Eiendommen bliver at tiltræde 1ste Mai 1836. Liebhavere kunne forinden besee Eiendommen og erholde de fornødne Oplysninger af Forvalter Briand paa Nordskow, hvorom Birkedommer Friis Odense tillige kan give Underretning. Frid. Sehested. Nordskow, den 9de Juni 1835. aa Grund af indtrufne Omstændigheder, bliver den, til den 13de næst Maaned, bestemte Auctionsforretning i Kiøbmand R. Aastrups Bo herved udsat til Mandagen den 20de samme Maaned om Eftermiddagen Kl. 2. Randers Skifteret, den 27de Juni 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Aar 1835. No. 160. Tirsdagen. den 714 Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og AvertissementsTidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. P. t. N. 58357143. St. Joh. – T.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Udenlandske Efterretning er England.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
London, den 28de Junii. - Capitain Cooks Enke, hvis Død vi allerede have anmeldt, blev 94 Aar gammel. Hun endte sine Dage i Clapham ved London. Havai-Øernes Konge skjænkede under sit Ophold i England sin Læge en Piil, der var forfærdiget af denne berømte Søfarendes Skinnebeen.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Paris, den 27de Junii. - En Stabsofficeer, som i disse Dage er kommet tilbage fra General Valdes's Hovedqvarteer, gjør opmærksom paa følgende Punkter: 1) Aldrig ville Baskerne, Navarreserne og Guipuzcoanerne lade sig bevæge til at forlade deres Provindser og overskride Chro. Zumalacarrequis Hær kan altsaa ikke rykke mod Madrid og heller ikke mod Burgos. Derimod kan det vel hende sig, at Barcelona og Pamplona komme til at overgive sig. Dette kan især befrygtes med Pamplona, hvis fleste Jndvaanere ere carlistiske sindede. – 2) J begge Castilierne, i Mancha og de øvrige, Hovedstaden nærliggende Provindser hersker ingen afgjort Parti=Anskuelse. Jmidlertid kunde dog carlistiske Bander lettelig fæste Fod i disse Egne og maaskee endog udføre et Anslag mod Aranjuez, naar Dronningens regulaire Armee skulde ophøre med at lægge den Hindringer i Vejen. – 3) Valdez's Hær er i en bedre Forfatning og mindre demoraliseret end Rygtet fortæller. Dens svage Side maa især søges i Sammensætningen af Officeer-Corpset, da man har seet sig nødt til, at beholde en stor Mængde af de forrige Gardes-du-Corps og andre Carlister disse gjøre sig Umage for at udsprede falske Rygter, og befordre selv Desertionen, dette i og for sig smitsomme Onde. – 4) Under den Forudsætning at Prætendenten opkastede sig til absolut Herre over en Deel af Halvøen, vilde Borgerkrigen i Spanien maaskee blive til en evig Krig; thi i saa Fald vilde ogsaa de Liberale danne Gueriller, og aldrig vilde det lykkes Carlisterne at gjøre sig til Herrer af Over-Arragonien, Catalonien og Andalusien, da disse Provindser i Almindelighed ere det constitutionelle System, hengivne.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
J Madrid frygtede man for, at Hr. Martine, de la Rosa, som vil rejse til London og Paris, skulde benytte denne Reise til, i Forstaaelse med Regentinden og de Herrer Torreno og Amerillas, at indlede Underhandlinger, ved hvilke en Udsoning med Prætendenten, under Frankerigs og Englands Auspicier og med de nordiske Hoffers Samtykke, kunde finde Sted. Da denne Plan nu bragdes i Forbindelse med Regjeringens Hensigt, at sende General Cordova hvem man ikke rigtigt troer siden den Elliotske Convention, som Gesandt til London i General Alavas Sted, og i dette Valg fandt en Stadfæstelse af hiint Rygte om en Udsoning med Prætendenten, har General Cordova i Eco deel Commercio indrykket en energisk Protestation mod de ham paabuttede Jntriger. Enhver Udsoning med Prætendenten fra den spanske Regjerings Side erklæres i denne Protestation for en reen Umulighed.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Paa Børsen i Dag talde man og en forestaaende Minister-Forandring og Hr. Mole nævntes som tilkommende Premier=Minister; men dette er formodentligt skeet i den Hensigt, derved at virke paa Fonds. Det heed ogsaa, at de absolute Magters Gesandter havde protesteret mod de besluttede Forholdsregler, angaaende den indirecte Jntervention i Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Tydskland. Zara, den 11te Junii. - Fra Scutari meldes, af 3die Maj. J Forening med de, til deres Understøttelse tililede Bjergbeboere, angrebe Rebellerne Dand Paschas Forskandsninger, men mistede 150 Mand Døde og Saarede, Sultanens Tropper kun 40. Ved Rebellernes Forsøg at afskjære Soldaterne i Fortet alt Vand fra Møllerne, opstod en hidsig Fægtning, hvori Tropperne bleve Sejrherrer. Disse antændte derpaa tvende Landmænds Huse, og en i Nærheden boende Tyrk afbrændte sit eget Huus, idet han overgav sin Kone og sine Børn til Flammerne heller end til Sultanens Tropper. Agram, den 16de Junii. Bosniens røveriske Grændsebeboere, have atter gjort et ikke ubetydeligt Jndfald paa det K. Kgl. Gebeet. Allerede den 8de Juni havde en Horde paa 400 Mand overskredet Grændsen i Omegnen af Osetin, men havde trukket sig tilbage, efterat nogle Skud vare vexlede med Grændse-Soldaterne. Man erfarede imidlertid, at dette kun havde været en Recognoseering, og at et Jndfald om nogle Dage skulde foretages med større Magt. Den der commanderende General, v. Rukawina, satte sig strax i Beredskab, i det han sammendrog tvende Grændse-Regimenter Zluinerne og Ogulinerne. Allerede Dagen efter meldtes, at et Røver-Corps paa nogle tusinde Mand bevægede sig mod Grændsen og begyndte at vexle Skud med Forposterne. Den 10de udviklede sig en blodig Fægtning, hvorved Bosnakerne viiste et usædvanligt Mod, Standhaftighed og DødsForagt. Først efter at have følt Virkningen af det, med Kartætscher ladte grove Skyts, tiltraadte de Tilbagetoget, eller grebe egentlig Flugten. De østerrigske Soldater bleve saa hidsige, at Officererne maatte anvende al deres Myndighed, for at holde dem tilbage i Orden. 82 Bosniker bleve liggende paa Valpladsen; de tvende Grændse-Regimenter talte, det ene 22 og det andet 9 Døde. En Major skal desuden være saaret. Man haaber og man udtaler i Almindelighed det Ønske, at saadanne Forholdsregler omsider maae blive trufne fra den østerrigske Regjerings Side, der kunne forebygge enhver mulig Gjentagelse af saadanne Optrin De tvende Chorister i Frankfort, der for nogle Maaneder siden fornærmede Dr. Schuster i hans Bolig, ere ikke alene dømte til fire Ugers Politi=Arrest og til at betale Omkostningerne, men have ogsaa faaet deres Afskeed af Theater-Overdirectionen.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Paa Veien fra Kist til Würsborg bleve den 23de f. M. tvende Vogne anholdte, Kudskene og de Reisende mishandledes og plyndredes. En lignende Forbrydelse blev nylig begaaet paa Chausseen, fra Hanau til Frankført. En Reisende stial nemlig fra en Handelsmand, der var faldet i Søvn paa Vognen, en Pengegjord med 300 Gylden, som denne havde bundet sig om Livet, Leipzig, den 29de Junii. – Ved sidste Leipziger Mosse indfandt sig ogsaa for første Gang en Boghandler fra Athen, forat gjøre Bestillinger og Jndkjøb.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 3die Juli. – Det aarlige Landemøde for Fyens Stift afholdtes i Onsdags den 1ste Juli i Consistorium, ved St. Knuds Kirke, under Præsidium af Stiftamtmanden og Biskoppen samt i Overværelse af Stiftsprovsten og de forsamlede Amts- og Herredsprovster. Ved den foregaaende Gudstjeneste prædikede Provsten over Langeland, Hr. Pram-Gad, over den dertil valgte Text, Apostl. Gjern. 1, 6–8, og efter Prædiken indsatte Hs. Højærværdighed Hr. Biskop Dr. Faber. R. af D., Stiftsprovsten over Fyens Stift og Provsten over Odense Herred, Hr. Søren Rosbierg Ortmed. Biskoppens latinske Jndsættelsestale angik Fortolkningen af 1 Cor. 13. 13. Da Landemodets Forhandlinger vare endte, mødte, efter velvillig Jndbydelse af Hr. Biskoppen, de her fra alle Stiftets Egne talrigt forsamlede geistlige Embedsmænd, Cathedralskolens Lærere, Hr. Stadshauptmanden og flere Honoratiores til et Brodermaaltid i Bispegaarden, hvorved først af den ærede Vært udbragtes Skaaler for Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt deres Kongelige Høyheder Gouverneuren, Prinds Christian Frederik, og Gemalinde, derefter for den fyenske Geistlighed og for Hr. Amts prost Ridder Wedel i Skaarup, hvis mangeaarige Bestræbelser, for at danne Skolelærere og øvrige Embeds-Virksomhed af Landsfaderen er paaskiønnet ved allernaadigst at tillægge ham Rang med Biskopper; ligeledes for Hr. Kammerherre J. Benzon, Ridder, og Danebrogsmand, som har gjort et saa betydeligt Offer til at forskjønne og betrygge Stiftstadens smukke Hovedkirke, ligesom og for de tilstedeværende tvende Deputerede til Provindsialstænderne m. fl. Til endmere at krydre den fælleds Glæde, som herskede i det udsøgte Selskab, bidrog og den Omstændighed, at den agtværdige Huusmoder, Fru Bispindens Fødselsdag just indtraf samme Dag, i hvilken Anledning ogsaa en Skaal tømtes med de varmeste Ønsker for hendes og kjære Families Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Augustenborg, den 29de Junii. – Efter Taflet i Gaar blev følgende skjønne Digt, i Anledning af Hs. Kongelige Højhed Prindsesse Caroline Amalias høje Fødselsdag, hvis Meddelse sikkert ogsaa vil glæde de kjære Fyenboere, af den tilstedeværende Digter selv fra Dn Plet af Jord, hver Livets Stemme. Lød førstegang fra svæde Bryst, Hvor Himlen gav mig at fornemme De første Gamt af Livers Lyst, Der, hvor jeg hørte Moder stamme Og første Fjed ved hendes Haand, Der tændtes Enisten til den Flamme, Som brænder for mit Fødeland. Saa sang en Skjald. Og – 5 Fyrstinde Dit Hjerte giver Skjolden Ret Bet er det føde Barndomsminde, Saa stærkt at man ei glemmer det; Dag trænger dyrebare billed, Til huldt at friskes og igjen, Naar Tid det har i Skyggen stillet Og dækt med Støv Erindringen. Ei Grønlands arme Søn vil bytte. Sit golde Fjeld med fornrigt LandEt Marmorslet er ham hans Hytte Og Fjeldet er hans Kanaan; Men – naar et Kanaan er Stedet, Hvor Barndoms føde Tid henrandt, Sig føler Hjertet dobbelt glædet. Hvor det sin første Glæde fandt. Dig sendte Himlen til at være En Blomst i Norden, Danmark Fryd, Mandens Beundring, Kjønnets Ære. Ved Aand, Huldsalighed og Bud. Det danske Folk Dig som Fyrstinde Søer, med Din Kongelige Ven, Men Als Dig bilser som Hyrdinde, Naar Du besøger det igjen. Da kiender Du hvert Træ i Skoven, Hvor Du som Barn har leget Skjul, Da stiger Maanen Dig af Boven, Som Nattens underlige Hjul, Naar Du en Hare seer i Græsset, Dig tykkes, Det var den, Du saae Som lille Roer, og hist paa Næsset, Dig Bølgerne bekjendte slaae. Du kjender Stenene paa Stranden, Du hender Hækken med sin Tjørn; Du kjender Konen, kjender Manden, Du leget har med dem som Børn, Din elskte Moder seer Dig atter Endnu saa frisk, saa fuld af Liv, Hun glædes ved sin hulde Datter, Ved hendes føde Tidsfordriv.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
J ædle Broders Børneklynge, Du føler Dig et Barn paa ny Saa lad da Dagen Dig forynge, Og fjerne hver en Tordensky, Ei nogen Fødselsdag er veget, Som Als ej mindte sig med Lyst; Som Apbrodite Du er steget Af Havets Skum paa denne Kyst. Og derfor Øen højt sig glæder, Jsær i Dag paa denne Fest, Da Du besøger gamle Steder. Og er Din elskte Broders Gjæst, Og aldrig – aldrig vil Du glemme, J Glandsen af Din største Lyst, Den Plet af Jord, hvor Livets Stemme. Lød førstegang fra spæde Bryst A. Oebleniølger.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Kjøbenhavn, den 7de Juli. J Søndags ankom hertil fra München Hs. DurchlauchtigheHertug Marimilian af Leuchthenborg med sin Hofavaleer Efter at være blevet D. D. K. K. M. M. Kongen og Dronningen forestillet, var Hans Durchlauchtighed i Gaar til Taffe med Allerhøistsamme.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Kjøbenhavn, den 7de Juli. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 6 3/4 ankomne Tidender, meddele vi vore Læsere det deeltageligste Nye: Lord Brougham forkyndte den 29de f. M. i Overhuset, at han havde erholdt forskjellige Petitioner, angaaende Deele af Municipal-Billen, men at han ikke vilde forelægge dem, førend Billen var kommet over fra det andet Huus. Tillige udtalde hansig over nogle Punkter i denne Bill, som han ikke kunde bifalde. Lord Melbourne svarede paa et Spørgsmaal af Lord Farnham, at han haabede Munstrene vilde endnu for denne Sessions Slutning være istand til at indbringe en irsk Municipal-Bill. Efter Marquis von Londonderys Andragende blev det forordnet, at lægge Geheimeraadsbefalingen om Ophævelsen af Acten mod fremmed Hverving og den didhørende Brevvexel med de spanske Regjering paa Bordet.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
– J Underhuset blev retslig Undersøgelse besluttet med flere for Valget i Jpswich Anklagede. – Hr. Prads Motion om Brevvexling over Lord Heltesburys Udnævnelse til Over-Statholder i Jndien blev forkastet med 25 Stemmer mod 170. Med Municipal Billen kom det til den 14de Clausul. – Billen, om de romersk catholske Vielser gik igjennem.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Den bekjendte comiske Skuespiller Matthews er død.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Til den spanske Minister i London ere Depescher fra Madrid, af 21de f. M. indløbne, hvilke ere stor Tilfredshed over de i England trufne Forholdsregler med Hensyn til Spanien og med dele General Alava Tilladelse til at ledsage denne Expedition til de nordlige Provindser. Den første Bataillon Frivillige i England, under OberstenChichester, skulde den 30te Juni om Morgenen indskibe sig London paa Dampskibet Monarch. – Sir Robert Steele, som har tilbudt Dronningen af Spanien sin Tjeneste, er i dette Øjeblik, Paris.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
En Skrivelse fra Cadiz af 2den f. M. i Pariser-Blade melder, at der var ankommet en spansk Fregat fra England med 2,000 Flinter og 3000 Sabler. De der forhen og i Co kunna indtrufne vare anvendte i Estramadura, Castiden, Gallicien og Andalusien til Urbands's Bevæbning; desuden ventede man endnu 25,000 Flinter og andre Vaaben.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Fra Toulon skrives af 22de Junii. Agenterne, som hverve for den spanske Regjering, synes at udføre dette Hverv med overordentlig Virksomhed; her ere mange ankomne, men have kun fundet lidet Tilløb. Nogle Hververe ere i Dag afgaaede herfra paa Dampskibet Fulton til Algier, og det er muligt, at det lykkes dem bedre i Africa.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Bulletmen af 27de f. M. over Baron Pasquiers Sundhed lyder tilfredsstillende, og lader haabe, at han snart vorder helbredet.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Lord Durham er udnævnt til engelsk Gesandt i St. Petersborg; Courier erklærer sig bemyndiget til at bekjendtgjøre dette. Det engelske Admiralitet har udstedt den befaling, at alle Søfolk, der ved den sidste Reduction bleve sendte hjem, skulle kaldes tilbage, hvis de ville tjene længer. Tre store Linieskibe, Brittannia, Royal-Adelalde og How, udrustes i Portsmond, hvorfra Fregatten Barham med det første skal afgaae til de spanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Journal des Debats" forsikkrer, at Ministerraadet i Paris nu definitivt har truffet sine Forholdsregler, og at, hvis "Moniteuren endnu ikke officielt har meddeelt dem, saa hidrører den derfra, at de finantsielle Forretninger, med Hensyn til Fremmed Legionens Overdragelse til den spanske Tieneste, er ere komne i det Rene. Den engelske Regjering har tilmeldt den franske, at den vil sende fire Linieskibe, tre Fregatter og ti til tolv lettere Fartøier til Spaniens Kyster. Et lignende Antal franske Skibe skal paa samme Tid gaae under Seyl. General Desmimers har i disse Dage gjentagne Gange havt Conferentser med den spanske Gesandt og med Ministrene for Krigen og for det JnereMan vil desuden vide, at Desmichels allerede af den spanske Gesandt har modtaget sit Patent som Overst-Commanderende for Fremmed-Legionen, og af den franske Regjering det Tilsagn, at han, naar han vil, atter kan indtage sin Post i den franske Armee, hvis han skulde ønske at forlade Dronningen af Spaniens Tjeneste. Regjeringen skal ogsaa for Spaniens Regning have foreskudt hiin Legion trende Maaneders Sold, foruden en Million Franker, som en Deel af et Laan paa ti Millioner, som det franske Skatkammer stiller til den spanske Gesandts Disposition. Men om Fremmed-Legionen vil finde sig i, at lade sig laane ud til Spanien, er endnu uafgjort.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Telegraphen har ingen nye Efterretninger overbragt med Hensyn til Zumalacarrequis Død; de Carlisiske Blade tvivle om Sandheden af samme. Man fortæller at Zumalacarregni, efter at han den 17de f. M. havde faaet en Kugle skudt ind i Væggen, lod samme skiæres ud og besteeg Dagen efter, tvertimed Lægens Raad, sin Hest. De carliste Blade beklage naturligviis allermeest hans Tab; men de lade som om de ere overbeviste som, at den Sags indre Retfærdighed, for hvilken de kæmpe, dog vil skaffe dem Sejren. Hans forrige Under-Befalingsmænd, Eraso, Villareal, Jturelde og Mareto, af hvilke En sandsynligviis vil faae Over-Commanden, hæves af "Overdienne. til Skyerne som emmente Genier. Andre mene, at Don Carlos vil udnævne Grev d'Espanna til hun vigtige Post. Man mener overhovedet, at Don Carlos nu af alle Kræfter vil stræbe, at spille Krigen over paa hiin Side Chro, hvorfra Zumalacarrequi bestandig afholdt ham, og hvortil Baskerne og Navarreserne neppe ville beqvemme sig Om Bilbaos Skjæbne veed man endnu intet med Vished, skjøndt Gazette betragter denne Stads Jndtagelse som en afgjort Sag. Af Efterretningerne fra Grændsen seer man, at Staden endnu holdt sig den 22de f. M., men at en, fra Portugalere derhen bestemt Expedition, der skulde føre en Deel Munition til Fæstningen, var blevet drevet tilbage til Portugalet. Jriarte- og Latre skulle dog staae i Begreb med at gjøre et nyt Forsøg, paa at forsyne de Belerede med Munition.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Den 28de f. M. har Prindsessen af Beira, tilligemed Prindsen af Asturien og sine tvende Sønner, indskibet sig fra England paa det kongelige Dampskib Pluto, for at begive sig til Rotterdam og derfra til Turin.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Efterretningerne fra Ostindien naae til den 5te Februar. J Calcutta vare Rygter i Omløb om, at Russerne havde bemægtiget sig Pladsen Margischla, formodentlig i Chia, og at de vilde anlægge et Fort der. – Seiths Gesandt i Caleutta studerede Christendommen og agtede, efterat have bekjendt sig til denne Religion, at indlade sig i Ægteskab med en engelsk Enke Fra Sydamerica erfares af 10de Marts, at en Revolution har fundet Sted i Peru. General Salabery bemægtig gede sig den 23de April Fortet Callao, og Dagen efter forløde Medlemmerne af den bestaaende Regjering Hovedstaden med 200 Soldater. Siden denne Dag havde al Forbindelse med det Jndre af Landet været afskaaret, og fra begge Sider traf man Anstalter til en alvorlig Kamp Efterat Kuglen var – som ovenfor meldt – uddraget af den høire Læg paa Zumalacarrequi af en engelsk Saarlæge, satte han sig umiddelbart efter Operationen til Hest, men maatte snart stige af igien og bringes til sin Bolig i Ormarstegni, hvor man dernæst fortæller, at han er død. Hvis dette er sandt, kunne vi meddele Følgende: Han var kun 46 Aar gammel, havde tjent blandt Minas Gueriller, og senere fægtet med i Troes-Armeen. Han var lille og tyk, havde et levende Øie og et krigeriskt Udvortes. Alle ere enige om, at denne Begivenhed, hvis den stadfæstes, er et Dødstod for den carlistiske Sag, Reisende.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 3die Junii. Handelsbetient Jørgensen fra Aarhuus Kiøbmand Bekrevold fra Moss, Fyroppasser Kjeller fra Conistiansøe, Kiøbmand Holm og Kammerraad Qvinsel fra Helsingøer, Organist Poulsen fra Storeberringe, Birkedommer Møller fra Gyldensteen, Handlende Biørnbek fra Landstrona, Particulier Korn fra Malm, Kammerherre v. Kronenborg fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Forgaars Eftermiddags Kl. 5. fra Kiel og Øerne medhavende. Comterteraar hansen med Datter, Tiener og Corpagt: Grev v. Revention Grim med Frue, Barn, Tiener og Eqvi paae; Capitain Sæd Tener og Sqvipaar, Friherre v. Prünn med Tiener, Grev Møllen, Conferertsraad Meyer med Tiner; Auditeur Meyer med Frue, Premiernenteren de var ved Frue og Børns Regiering raad Roldechen, Kiøbmændene og Ammen, Schiller, Ostermann, Andersen ned Kont og 2 Bern. No. 33, Hessauer, Unna, Sandberg. Gier ad, Rauscher. v. Meyren og Svar; Kammerjunter v. Steman med Tiener; Justitsraad Mor: Mai Presthausen; Skibsrapitain Haaske med Søn; Mad. Wendt med Søber og 2 Børn, Maler Hrømmel; Lieutenant v. Jess; Dour. ondengt bedt; Hr. Andresen med Kones Mad. Hempel, GerhoMeyer; 5 Gartister. Fra Kiel til Øerne: Grev v. Danneschiold-Samsøe med Secretair og Tiener; Øremierlieutenant v. Pingel med Frue, 2 Børn og Tiener; Majorinde v. Schuls med Datter, Kiøbmand Hartvig, Kiøbmand Køhler med Søster; Demoiselle Schluter. Fra Øerne hertil. Meelhandler Hansen; Kiøbmand Mackeprang; Snedkermester Emmeske, Kiøbmand Ballon; Jfr. Sønderup.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
De af det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Debitorer, som endnu ikke have erlagt Renter eller Afdrag af deres Obligationer til sidstafvigte 11te Juni Termin, anmodes om, behageligen at indbetale samme til Undertegnede, inden den 20. M. J modsat Fald udsætte de sig for Jndfordring, af Capitalerne, efter Forskrivningernes Behold, L. Jørgensen. Kiøbenhavn, den 6te Juli 1835. Sø-Etatens Kasserer. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-07-07
Vinden. Barom. Therm. S. O. 28. 2. 2 17 1 Varme. 28 Junii. S. O. N. O. 1 Juli. 28, 3, 2, 15. 4 N. O.S. O.S. O.