JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Generalforsamling. Onsdagen den 14de dennes om Aftenen Kl. 6. afholder den nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug en Generalforsamling paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing. Da der blandt Andet vil blive at foretage Valg paa en ny Bestyrelse, samt at tage en Bestemmelse med Hensyn til Anvendelsen af Afdelingens Penge-Overskud, saa tillader man sig at indbyde til et ret talrigt Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Bestyrelsen for den nykjøbingske Afdeling af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, Nykjøbing d. 1ste October 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Skuespil i Nykjøbing. Søndagen d. 4 October 1840 opføres: Formynder og Myndling, Lystspil i 1 Act, efter Scribes og Courtrys Simple Histoire, oversat af J. L. Heiberg. Derefter Michel Per rin, eller Politispionen uden at vide det, Vaudeville i 2 Acter af Melesville og Chr. Duveyryer oversat af Th. Overskou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Mandagen den 5te October opføres: (Anden Gang efter Opfordring) Kean, Skuespil i 5 Acter af Alerander Dumas, oversat af C. Borgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Tirsdagen den 6te October opføres: Munterheds Triumph, eller: Lee naar du kan, Lystspil i 5 Acter efter Reynolds engelske Original.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Onsdagen den 7de October opføres: (Anden Gang efter fleres Ønske) Frieren og hans Ven, Lystspil i 3 Acter af Ancelot og Aleris de Comberusse, oversat af C. Borgaard. Derefter En Fødselsdag i Slutteriet, original Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou. P. J. Titchen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Dampskibet Frederik Vi vil for sidstegang iaar anløbe Færgestederne ved Ad Gaabense og Grönsund Söndagen d. 4 October. Den directe Fart imellem Kjöbenhavn og Kiel fortsættes derimod indtil Midten af November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Dampskibsfartens Comptoir i Kjöbenhavn, Kronprindsessegade No 395, d. 28 September 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Vintertouren for Personposten imellem Kjøbenhavn og Nakskov vil tage sin Begyndelse Fredagen den 9de denne Maaned, fra hvilken Tid bemeldte Post afgaaer fra Kjøbenhavn hver FredagAften, og retournerer fra Nakskov hver Søndag Aften. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Søndagen den 4de dennes afgaaer Personposten saaledes endnu fra Nykjøbing til Kjøbenhavn som hidtil i Sommertouren Kl. 12 Middag. Nykjøbings Postcontoir den 1ste Octbr. 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Hos Handelsgartner Frisenette i Nykjøbing bekommes i dette Efteraar igjen diverse Sorter Blomsterløg til bekjendte billige Priser, saasom Hyacinther, saavel til at drive som til at lægge i friLand, Muskathyacinther, Tullivaner, Crocus ver nus, Frittilaria meleagris, Galanthus nivalis, fl. pleno m. m. Endvidere høi, halve og lavstammige Frugttræer fra 2 til 3 Mk. pr. Stk. blomsterbærende Træ- og Buskværter til Anlæg fra 4 til 8 Rbd. pr. 100 Stk. Steenkalk. Den 5te og 6te dennes kan fra mit Brænderie bekommes nybrændt Faxøe Steenkalk. Nykjøbing den 2den October 1840. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Undertegnede anbefaler sig til forestaaende Marked med moderne og solid Guld- og Sølvarbeide, ligesom og Guld og Sølv stedse kjøbes til de høieste Priser. Nykjøbing den 1ste October 1840. P. Jespersen, Guldsmed. Værelser tilleie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Hos Kleinsmed Jacobsen er for en eenlig Herre eller Dame, 2 Værelser ud til Torvet at faae til Leie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Tirsdagen den 20de October førstkommende, om Middagen Klokken 12, fremlægges Repartition i Kiøbmand Christian Grandjeans og Spekhøker Christian Hansen Mogensens Opbudsboer. Nyekiøbings Skifteret paa Falster, den 1ste October 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Auctioner. J Slutningen af October bortsælges ved Auction paa Waarskovgaard 50 a 60 Stk. Moderfaar, Væddere og Lam, samt endeel 1/2 Aars Sviin. Auctionsdagen vil nærmere vorde bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Mandagen den 12te denne Maaned, om Formiddagen Klokken 11 slet, bliver, efter Begjæring af Skipper Lennertson ved Gjedser Lodshuse afholdt offentlig Auction over noget ilandbjerget Jnventarium fra det paa Rødsandet indstrandede Slupskib Columbus, bestaaende af et Anker, en Mæst, en Bom, en Gaffel, nogle Seil og noget Tougværk samt en Skibsbaad med videre, hvad der til Auctionsdagen maatte blive bjerget; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 1ste October 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-02
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Selveier og Arvefæstegaardmand Jeppe Jeppesen, af Egholm indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Pederstrup pr. Mariboe, den 24de Septbr. 1840. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Lollands Falsters Stifts Tidende. No 116.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Søndagen den 4 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Roeskildske Stænderforsamling. (Fortsættelse.) Ni og fyrretyvende Møde. Agent Voigts Andragende betræffende Anlæggelsen af en Jernbane fra Flensborg over Husum til Tønningen blev foretaget til foreløbig Behandling. Comiteens Referent, Etatsraad Hvidt, oplæste Betænkningen, der gik ud paa, at Comiteen, efter de den meddeelte Oplysninger, ikke kunde anbefale den projecterede Jernbane mellem Flensborg, Husum og Tønningen til særlig Begunstigelse fremfor enhver anden saadan Bane, og at Stændernes Betænkning maatte blive indhentet forinden Tilladelse til noget Jernbane-Anlæg blev meddeelt. Under den korte Debatte, som i denne Anledning opstod, blev det alene bestridt, at Stænderne vare berettigede til at forlange Tilladelsen gjort afhængig af deres Betænkning. Halvtredsindstyvende Møde. Præsidenten anmeldte en Andragende: 140. Justitsraad Povelsen. Skrivelse fra Commissionair Rieper i Slagelse, hvorved indsendes et Andragende fra Fæstebønderne paa Frederikslunds Gods om at Skoven paa deres Fæstelodder maatte bortskaffes, og Godtgjørelse tilstaaes dem for formeentlig tilføiet Skade ved Skovene Tilvæxt, samt et Andragende fra Huusmændene paa samme Gods om, at faae Fæstebreve paa deres Huse, og fritages for Hoveri imod Pengeafgift. – Sagen betræffende Udkast til en Anordning angaaende adskillige Forandringer i Frd. 1ste Mai 1838 om Told- og Skibsafgifterne i Danmark blev foretagen til endelig Behandling, hvorunder Comiteens Jndstillinger uden Undtagelse bleve antagne. – Sagen angaaende Godseier Tuteins Forslag om, at Adgang til Forsendelse med Posten maa staae aaben for alle Journaler og Tidender blev dernæst foretagen til endelig Behandling, hvor, efter at nogle Faa havde yttret sig, Comiteens Jndstilling eenstemmig blev antaget. - Derefter blev foretaget til endelig Behandling Sagen angaaende Agent Bruuns Forslag, betræffende Ophævelsen af Aagerloven. Da ved Afstemningen blev bestemt, at ingen Petition i denne Sag skulde indgives, ville vi kun af Debatter fremhæve, at der fra flere Sider blev omtalt som mindre rigtigt, at Sparekasserne endnu ikke overalt have begyndt at gjøre Udlaan i faste Eiendomme; ligesom det og blev bemærket, at man i Almindelighed ikke ønsker Laan fra Overformynderierne paa Grund af den Usikkerhed, som hermed en forbunden. – Sagen angaaende de forskjellige Andragender om en Reform i Underviisningsvæsenets Overbestyrelse blev dernæst foretagen til foreløbig Behandling. Comiteens Jndstilling gik ud paa, at Forsamlingen ville henvende sig med en allerunderdanigst Petition til Hs. Maj. Kongen om en Forandring i Kirkevæsenets og Underviisningsvæsenets Bestyrelse, hvorved samme maatte blive henlagt under en fælleds Overbestyrelse, organiseret efter de i det foregaaende angivne Grundsætninger, samt at de fornødne Forarbeider til denne Organisation maatte blive uden Ophold iværksatte. Med Comiteebetænkningen var tillige fulgt en sammenlignende
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Oversigt over Underviisningsvæsenets Bestyrelse i forskjellige Stater. Den kongelige Commissarius henholdt sig til hvad han forhen havde bemærket mod den foreslaaede Forening af det hele geistlige Væsen og Underviisningsvæsenet under en fælleds Overbestyrelse, ligesom han ogsaa havde viist, at den stedfindende Afsondring mellem det høiere og Almue-Skolevæsenet, ikke er saa ubegrundet, som den ofte ansees for. Hos Forsamlingen fandt Comiteebetænkningen almindelig Anerkjendelse for sin Grundighed. Eet og halvtredsindstyvende Møde. Præsidenten anmeldte følgende Andragender: 141) Kammerraad Drewsen. Andragende fra Overkrigscommissair Hage og Garantier for den personlige Frihed. 142) Skrivelse fra Landvæsenscommissair Hillerup, hvori han i Anledning af Discussionen om Pastor Lütkens Forslag betræffende huusvilde Almisselemmer, oplyser de nærmere Omstændigheder, som have fundet Sted ved den ommeldte Begivenhed, at en Huusmand negtede sin Datter Huuslye, skjøndt hun var i Barnsnød. 143) Cancellieraad Hempel. Erklæring mod Forandringer i Statsforfatningen, underskreven af Proprietair Leth til Klarskov samt Sognefogderne fra Hoelev, Rastrup og Kjølstrup Sogne paa disse Sognes Vegne. - Derefter foretoges til foreløbig Behandling Sagen betræffende Udkast til en Forordning angaaende Vei-Arbeidet og Vei-Udgifternes Fordeling. Skjøndt den nedsatte Comitee i det Hele erkjendte, at Udkastet var udarbeidet med megen Sagkundskab og Omhyggelighed, fandt den sig dog foranlediget til at foreslaae enkelte Forandringer. De væsentligste Forandringer, som Comiteen havde foreslaaet, vare, at Licitationerne over Veiarbeidet skulde afholdes i October Maaned, hvilket fandt almindeligt bifald, at en stor Deel af Bommene skulde afskaffes, og at der i deres Sted skulde erlægges Chausseepenge af alle de med Posterne reisende Personer, hvilket ligeledes blev billiget, samt endelig, at Kjøbstæderne selv skulde udrede de Omkostninger, som ere forbundne med Brolægningen af de Gader, der staae i Forbindelse med Hoved landeveiene. Dette sidste Punct fremkaldte betydelige Debatter, idet nemlig samtlige Deputerede fra Kjøbstæderne gjorde opmærksom paa, at flere Kjøbstæder herved vilde blive paalagt overordentlig store Udgifter, som de ikke formaaede at udrede, og heri bleve de understøttede af flere andre Deputerede. Da Farver Svane tillige yttrede, at Gaderne i Kjøbstæderne især lide meget af de store Fragtvogne, som gaae heelt gjennem Landet, og Proprietair Langkilde hertil føiede, at Landeveiene ogsaa lede meget af disse Vogne, fremkom Sognefoged West) med følgende Bemærkninger: Jeg er fuldkommen enig i, at Landeveiene lide ligesaameget ved Færdselen som Kjøbstædgaderne, og jeg har endnu aldrig hørt nogen Bonde klageover, at der kjører nogen gjennem den By, hvor han boer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Det forekommer mig virkelig, at Kjøbstæderne altid ere misfornøiede med enhver Stilling, og jeg vilde meget ønske, at de besad lidt mere af Landmændenes Tilfredshed. Farver Svane: *) Da vi ved at gjøre Uddrag af Stænderforhandlingerne have gjort os det til Regel kun at meddele det Væsentligste, og det, der kan antages at ville have Jndflydelse paa Sagerne, er det naturligt, at vi have udeladt endeel, som vi ikke ansaae for hørende herhen, og navnligen have vi stedse udeladt de personlige Udfald, som enkelte Gange ere forekomne; men da vi nu af en Anonym ere blevne opfordrede til in extenso at anføre de Ord, hvormed Brændeviinsbrænder Sidenius paa en saa frappant Maade har angrebet den Deputerede P. West herfra Landet, saavelsom de Ord, hvormed sidstnævnte med en mærkelig Aandsnærværelse og Takt besvarede Angrebet, og vi derhos erfare, at det antages for afgjort, at Bekjendtgjørelsen heraf til enhver Tid – og nu saa meget mere da nye Valg forestaae maae være af særdeles Jnteresse for Stiftets Jndvaanere, saa skulle vi ikke alene senere efterkomme denne Opfordring, men tillige stedse meddele Sognefoged Wests Yttringer, af hvilke ovenstaaende maaskee som et godt Raad kunde have særdeles Jnteresse for Kjøbstadindvaanerne og Bestyrerne af Brolægningsarbeiderne. Den sidste Taler har jeg aldeles Intet at svare. Hvad Godseier Langkildes bemærkninger angaaer, da har han vistnok fuldkommen Ret i, at Fragtvognene ikke kunne passere igjennem en Kjøbstad, uden først at have passeret Landeveien; men han vil da maaskee ogsaa give mig Ret i, at der i Henseende til Bekostningen er stor Forskjel paa at reparere en Chaussee, og en Steenbro. Sognefoged West: Ja der har den foregaaende Taler megen Ret i; vi brak i vor Egn for en Tid siden Steenbroen op og kjørte Stenene væk, og siden har Veien staaet sig meget godt. Med Hensyn til Bestyrelsen af Veiarbeiderne fremkom Godseier Neergaard med flere Bemærkninger, der vandt Forsamlingens bifald. De omstændelige Debatter i denne Sag optog tillige hele det to og halvtredsindstyvende Møde. tredsindstyvende Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Følgende er deels gjennem Telegraferne, deels med Posten, indberettet fra Svendborg: D. Maj. Afreise fra Svendborg til Karrebek var bestemt til Kl. 8 Onsdag Morgen den 30te Septbr.; men formedelst den stærke Storm maatte Reisen udsættes til Torsdagen den 1ste Octbr. Kl. 11 1/2 sidstnævnte Dags Formiddag observeredes fra Nyborg Telegraf, Dampskibet "Mercurius", (som Dagen forud var afgaaet fra Beltet til Svendborg, Dampskibet Kiel og H. K. H. Kronprindsens Kutter at styre gjennem Omøe-Sund til Karrebek, hvor de efter Gisning kunne ankomme Kl. 2 1/2. Efter Forlydende havde D. Maj. indskibet sig paa Postdampskibet "Mercurius. (Vi have senere erfaret, at DD. MM. ere landede paa Sjælland den 1ste Octbr., om Eftermiddagen Kl. 4.)(Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
J Aalb. Av. hedder det fra Frederikshavn: Efter paalidelig Efterretning skal Vaaningshuset, ved Krogens Mølle i Torslev Sogn, i Morgenstunden den 23de Septbr., være aldeles indstyrtet af Vandløb. Selve Møllen staaer Fare for samme Skjæbne. Eieren, Hr. H. Casper, skal have lidt et betydeligt Tab. En Lykke var det, at Familien og Tjenestetyendet, som nogne maatte forlade Huset, ikke kom til Skade. Alt deres Jndboe opfiskes af Mølledammen. - Den 26de og Formiddagen passerede her en anden Ulykke, idet at en lille Fiskerjolle, der vilde seile herfra til Hirtsholmen med en Kludesamler og hans Kone, kantrede tæt ved Hirtsholmen. Fiskeren, der skulde overføre dem til Øen, medhavde tvende Sønner, hvoraf den ældste tilligemed ham druknede, hvorimod den yngste reddede sig paa Kjølen af Jollen. Kludesamleren og Konen, hjemmehørende i Thise Sogn i Vensyssel, fandtes i død Tilstand indesluttede i hinandens Arme, og ere af nogle af Hirtsholmens Beboere bragte hertil for at begraves. Fiskeren og hans Søn ere endnu ikke fundne; han efterlader sig en fattig Enke og 2 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Det vil uden Tvivl interessere Mange, der kjende Hs. H. Hr. Biskop Steingrim Johnsen, at erfare, hvorledes hans Lærdom og Talenter ogsaa i Udlandet og især i Frankrig ere paaskjønnede. J Aaret 1836 bleve ham meget kostbare Presenter tilsendte af Hs. Maj. Kongen af Frankrig, og i Aar er han udnævnt til Ærespræsident i la Societegenerale des Naafrages et de l'Union des Nations. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Pastor emeritus J. L. Paludan, forhen residerende Cappellan ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, der formedelst Blindhed i en lang Række af Aar har været entlediget, er i Mandags død i sit 84de Aar. Han nød i sin Tid almindelig Agtelse og Kjærlighed som Religionslærer og var især bekjendt for sin Nidkjærhed og Omhu for de Fattige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Kjøbenhavnsposten har følgende Skrivelse fra Stubbekjøbing, der sikkert ogsaa vil have Jnteresse, for dette Blads Læsere:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Naar man idag, hedder det i Aarhuus Avisen af 28de f. M., gaaer igjennem Snaregaden, bliver man Vidne til en formelig Beleiring af Huset No 12, Bladet Morgenpostens Trykkested. Husets Indgang er besat med Politi, der confiskerer alle Exemplarer af ovennævnte Blad, saasnart de komme ud af Officinet. Holdes dette System ved i Længden, saa er det neppe troligt, at Commissionstidendens Gjenganger ret længe vil kunne holde ud med at vise sig paa Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Ved Auctionen den 24 ds. over den kgl. Hovedgaard Aagaard med Gods o. s. v. i Hanherred gjorde Hr. Proprietair Schou til Kjølbygaard i Thy det høieste Bud: 97,000 Rbd. Næsthøistbydende var Hr. Proprietair Wibe Hastrup med 96,500 Rbd. Gaarden vil imidlertid nok blive stillet til en ny Auction, da den nærværende formodentlig kun var paa Prøve. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Artilleriecapitain v. Tscherning, der, som bekjendt, i længere Tid har opholdt sig i Frankerig, skal, efter hertil ankomne Privatbreve, kunne ventes tilbage i November Maaned, men om det er for at blive her stadigt, skal vi lade være usagt. (Medd.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Man taler om at alle Stabsofficerer her i Garnisonen i Kbhvn. ere beordrede til at modtage Kongen ved Damhuset. Hr. Lindberg med Consorter ville ogsaa opføre et Fakkeltog ved den Leilighed; han gjorde et Forsøg i danske Samfund, paa at tromme Folk sammen til at følge sin Fane, men det lykkedes ham ikke at hverve mere end 9 Mand. (Medd.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Af Forfatteren til Meddelelserne om de slesvigske Forhold have vi endvidere modtaget Nedenstaaende: J de sidst udkomne Nummere af Kieler Correspondentzblatt findes et Manifest af Redacteuren, hvori han aflægger Regnskab for sin politiske Troesbekjendelse, og ganske slaaer Haanden af SlesvigHolstenerne. Det var et slemt Nederlag for dem, at saaledes et af Hertugdømmernes meest læste Blade, har erklæret deres Sag forloren. Ligesom Correspondentzbladet har heiset det reent holsteenske Flag, saaledes har Flensburger Zeitung heiset det reent slesvigske, dog ikke saaledes at forstaae, at de ville have oprettet en egen holsteensk og en egen slesvigsk Stat, men de mene, at de særskilte Jnteresser ret vel lade sig forfægte og hævde, uden at man derfor behøver at sønderlemme Staten. Man vil heraf see, at det slesvigske Parti, hvad vi allerede i vore forrige Meddelelser have bemærket, taber mere og mere Terrain, kun i Stænderforsamlingerne har det endnu Overvægten, *) den holsteenske har allerede andraget paa en Forening med den slesvigske og denne vil efter al Sandsynlighed tiltræde dette Andragende; men bør Regjeringen gaae ind derpaa Aldrig i al Evighed. Vel taler man om, at Forsamlingerne jo gjerne kunne forenes, uden at der derfor behøver at være Tale om nogen slesvigholsteensk Stat; men i saa Henseende maae vi gjøre Kammerherre Scavenius's Ord i den roeskildske Stænderforsamling til vore, at det ikke er andet end under det Secundaire at indsmugle det Principale. Af alle de mange Misgreb, som den danske *) Det er mærkeligt nok, at een af Koryphæerne for SlesvigHolstenerne i den holsteenske Stænderforsamling er, saavidt vi vide, indfødt Dansk; det er Kammerherre Neergaard til Ovelgønne; af den nylig ankomne Comiteebetænkning i Forfatningspørgsmaalet seer man, af han ikke engang vil taale Lugten af sine forrige Landsmænd i Hertugdømmerne. Regjering har begaaet med Hensyn til Slesvig, ville vi ansee en Forening af begge Hertugdømmernes Stænderforsamlinger for at være det største. Vel erkjende vi, at Afsondringen af Hertudømmernes to Forsamlinger lægger en mægtig Hindring i Veien for en Forening af de to danske, men vi ere saa gjennemtrængte af Overbeviisningen om det Fordærvelige i hiin Forening, at vi hellere ville udsætte denne, end kjøbe den til saa høi en Priis. Ved Stænderinstitutionens Stiftelse - da kunde det være skeet; fordi man hverken vilde eller kunde give begge Hertugdømmerne een Stænderforsamling, var det slet ingen Nødvendighed, at det samme Princip skulde følges i Danmark, men den samme ubegribelige Forblindelse, der altid har været over vor Regjering med Hensyn til Slesvig har fulgt os ligetil den 14de Mai 1840. Nu er det vanskeligt at faae Feilen rettet og selv den roeskildske Stænderforsamling, der dog blandt sine Medlemmer tæller Landets dygtigste Hoveder, har kun i stor Almindelighed og med Tilbageholdenhed indladt sig paa det Spørgsmaal, hvorledes en nærmere Forening mellem den slesvigske og de to danske Stænderforsamlinger skulde være at tilveiebringe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Ordineret Catechet P. C. J. Rasmussen i Horsens har i Byens Avis ved flere Citater søgt at vise, at Paastanden og Langsomhed med Forbedringer i Bondens Kaar og denne Stands mislige Stilling under Danmarks souveraine Konger, indtil Christian den Syvende og Frederik den Sjette hverken er ny eller opfunden af de liberale Blade. Det er - siger han i Jndledningen – en sørgelig Erfaring, som vistnok Flere med mig have havt i deres Underviisningstid, at Alt i Fædrelandets Historie og dets Kongers Personlighed skildredes med eensidig og forblindet Forkjærlighed og ophøiedes paa andre Nationers og navnlig Nabofolkenes Regning. Som Discipel faldt det mig ofte ind, at det var besynderligt, at vi Danske saa ofte tabte Lande og Penge ved Fredsslutninger, uagtet vi kun hørte Tale og vore Seire til Lands og Vands; besynderligt, at vi hjemme og i vore nærmeste Omgangskredse hørte saa talrige Klager, uagtet Bestyrelsen i Alt var viis og fuldkommen. Som Ældre har jeg let kunnet løse mig disse Gaader. Jmidlertid har Sandheden for en Stund lidt derunder, som den endnu ofte lider, fordi Mange mene, at det er Fædrelandskjærlighed at ansee Alt her hjemme for fuldkomment, endog det, der lider af de meest aabenbare Mangler; mene, at Sandheden er ene for simple Folk, maa ei høres, naar der tales i og om Høieloftssale, til og om disses Beboere, fordi det ligger i Sandhedens Natur, at den ofte er ubehagelig, og aldrig kan gjøre et Menneske til en Gud. Maatte da Christian den Ottendes oprigtige Jndbydelse til Sandheden ikke lyde forgiæves, Maatte den møde ham allevegne aaben og ærlig, alvorlig og frimodig, behagelig og ubehagelig, fjern og nær, altid om muligt uden Bitterhed." Som vi sidst berettede ankom D. Maj., i Torsdags Eftermiddag til Karrebeksminde, hvorfra Reisen gik til Nestved (hvis offentlige Jndretninger Hs. M. j. behagede at tage i Øiesyn) og derfra til Gisselfeld, hvor Allerhøistsamme indtraf om Aftenen Kl. 10. - Paa Mandag agte D. Maj. at begive Sig fra Gisselfeld til Kjøge og efter at Kongen der har inspiceret de offentlige Jndretninger) samme Dags Aften at indtræffe paa Sorgenfri. (Berl. Tid.) Ogsaa i Ringkjøbing Amt oprette Landmændene et Assuranceselskab for Meubler og Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Efter Fædrelandet og Kbhpst." meddele vi, at de mindre Landeiendoms-Besiddere i 2det Valgdistrict i Torsdags gave deres Deputerede, Kammerraad Drewsen, en Dinde paa Bellevue, hvilken var særdeles talrigt besøgt. Præsidiet førte, efter Anmodning af de 5 Sognefogder, der havde arrangeret Festen, Hr. Pastor Høgh i Gjentofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-04
Festen aabnedes med en af Drewsen udbragt Toast for Kongen, hvis Liberalitet det ligefrem maatte skyldes, at i Roeskilde i Ordets strengeste Forstand Tankens Yttring havde været fri som selve Tanken; til denne Tost knyttede Sognefoged Niels Jensen af Husum en Skaal for Danmark og dets Fremtid. Den tredie Skaal for Drewsen, udbragtes af Proc. B. Christensen, der som en af Districtets Gaardeiere var anmodet derom af Præsidiet. Drewsen endte sin Takketale for denne Skaal med at udbringe det Ønske, at Danmarks Bondestand snart maatte indtage den Plads, som tilkom den, lige med enhver anden Stand, i Landet." Efter flere Toaster for Stænderpræsidenten (Pastor Høgh), Samdrægtig Virken (Propriet. Christensen til Loegaard paa Amager) o. s. v., hævedes Festen i den muntreste Stemning. - Ogsaa for den Kjøbenhavnske Deputerede, Borgerrepræsentanten Etatsr. Hvidt, vil en liggende Fest imorgen blive given paa Skydebanen.