Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Udenlands Krigen. Den den 25de Decbr. paafulgte Overgave, af den Mannheimer Rhinskandse og af sammes 3 nye anlagde Flescher, er vel i det Almindelige et nyt Tab for den tydske Armee, men Staden Mannheim selv kunde ei have været angrebet paa et bedre Sted, thi dersom Fransosernes Jld havde varet saaledes ved, skulde den inden 8te Dage blevet forvandlet til en Steenhob, og Skandsen og Flescherne havde de tilsidst maattet overgive. Det bliver anseet som en Hovedfeil, at man har ladet Fransoserne opkaste Batterier saa nærved Skandsen og Flescherne. Meest virksom kunde dette bleven forebygget ved en Overgang af den keiserlige Armee over Rhinen, om det end kuns var skeedt paa nogle Dage. Der blev og immer talt derom. Man farede stedse hist og her over Pantonbroen, Tropperne vare og immer i Bevægelse, men derved blev det, indtil Driv=Jsen i Rhinen gjorde Overgangen umuelig Nu kunde Fortet ikke holde sig mere, da det var næsten ganske afskaaret fra Festningen. Soldaterne maatte næsten med Livs Fare seile hist og her, og blev ofte 3 a 4re Timer paa Rhinen udsadt for Kulden og den fiendtlige Jld. Følgende nærmere Beretning angaaende Bombardementet og Capitulationen, er bleven meddeelt fra en sikker Haand: Natten til den 21de gik Driv=Jsen saa stærk i Rhinen, at 3 Dele af den herværende Broe blev stødt løs. Resten af Broen maatte absolut bortføres, hvilket overmaade besværede Comunicationen af Rhinskandsen med Staden Troppernes Afløsning og Transporten af Munitionen, og lagde fornemmelig den største Hindring i Veien for et Tilbagetog. Franskmændene benyttede sig strax af denne Situation og sendte den 22de Generalen Hendelet, Adjutanten for Folkerepræsentanterne, ind i i Rhinskandsen, for at opfordre den til at overgive sig med Besætningen samt Atillerie og Munition. Vores commanderende General svarede: De maatte foreslaae Betingelser, som man vilde overveie. Om Natten kom Hendelet tilbage, og foreslog en Capitulation af 6 Punkter af denne væsentlige Jndhold: At Besætningen skulde overgive sig med samt Munition og Attillerie som Krigsfanger, og Staden kiøbe sig løs fra Bombardementet med en Contribution af 2 Millioner. Man svarede: at man vilde overgive Fortet allene, naar det i Forveien var blottet for Tropper Artillerie og Munition. De derpaa følgende Debatter varede 24 Timer, man nærmede sig, Fransoserne frasagde sig Besætningen, Brandskatten a. men de bleve haardnakken de ved deres Fordring i Henseende til Artilleriet og Munitionen, fordi man troede, at en Deel af det i Fortet Louis erobrede Artillerie, befandtes i de 2de afde Keiserlige besatte Flescher. Dette var Aarsagen, om Morgenen Kl. 1 begyndte Fransoserne den heftigste hvorfore Underhandlingerne bleve afbrudte. Den 24de Jld fra alle deres Batterier paa vores Skandse, Fiescher, Mühlau og Staden. Fra Mühlau og Rhinskandsen, blev svaret ligesaa heftig. Den franske Jld blev ved med lige Kraft til Kl. 3, og vedvarede dog noget svagere til Kl. 5. Paa denne Tid lod Fransoserne 2 Mørserbatterier spille ind i Staden som naaede ind i Midt ten af Byen, og fyrede dermed sort til Kl. halv fire om Eftermiddagen. Nu kom Hendelet, da man havde seet en af vores Kaserner brænde, ind i Rhinskandsen igien. Vores brave Commendant, General de Roi, som havde ledet den heele Underhandling, erklærede ham paa den commanderende Generals Befaling: at man aldrig vilde gaae af fra de yttrede Tænkemaader. Endelig kom man fra den Keiserlige og Pfal- og Flescherne skulde udtømmede overgives, Fortet af siske Side med Fransoserne overeens: at Rhinskandsen, Fransoserne sløifes, aldrig at beskyde Staden fra den venstre Rhinbrede og at der aldrig skulde forlanges enten Brandskat eller andre Fordringer af Staden, og endelig, hvad der endnu om Middagen Kl. 12, den 25de af Besætning og Artillerie befandtes paa venstre Side af Rhinbreden, skulde høre Fransoserne til. Af privat Breve fra Amsterdam berettes at man den 8de Januarii der havde hørt en meget heftig Kanonade den 2den hujus, hvilken, som man troede, formodedes enten i Egnen af Breda, eller efter andre i Egnen Gorinchem. Man havde ogsaa i Amsterdam den Efterretning, at den fra Brest udløbne franske Flode, 24 Linieskibe og 11 Fregatter, krydsede i Kanalen. En Expresse fra London havde overbragt Afskriften af den Tale, med hvilken Kongen af Storbrittanien aabnede Parlamentet den 30te Decbr. og ankyndigede Fortsættelsen af Krigen imod Frankrig. Fra Paris havde man Efterretning, at Cambon var udgaaet af Finantsudskuddene, og at Hoveddirectionen over Finantsvæsenet, var betroet den dygtige, men meget strenge Financier, Leon d'Fresne og en vis Laban.