JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-09-26
Torsdagen den 28de August. No. 247. Dreier. - Over-Auditeur og Høiesterets-Advocat Gregers Schack, efterLongelig befaling. coxtra Treschow. - Birtde Cathrine Larsdatter. til Stadfæstelse eller Skierpelse, en inden Svendborg Amts Overpolitietet, Ved udtagen høiesterets Stevning af 11te August 1823, paaanker Actor, af Amtmand Frederich Sporøn, under 16de Juli sidstleden afsagt Dom, uden af Justitien mod Tiltalte, for Landstrygere, Betlerie og løsagtigt Forhold, an agt Sag. Herom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Under=Politieretsdommen ber ved Magt at stande. Overrets=Assessor og Byttoges Jacob Wiborg, under 15de Februar 1823.
Berlingske Tidende, 1823-09-26
Ved den inden Sal Herreds Politieret, af Herredsfogden, kandsbør hensættes til Forbedringshuusarde de i Odense Tugt= og Forbedringshuusatsagte Dom, er kiendt for Ret: Arrestantinden Birthe Cathrine Larsdatter, i 3 Aar, og betale de af hendes Artes, Veretægt og Forslegning flydende Omkostninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. J Henseende til de idømte Omkostninger bør Over=Politierettens Dom ved Dom: Virthe Cathrine Larsdatter bør straffes med Fængsel i fire Ager Malt at stande. Dito Dato No. 256. Nedte. - Høiesterets=Advocat Peter Salicath, efter Kongelig Befaling. contra Sporon. - Arrestanten Johan Peter Johansen Blarck. i over, samt Hof= og Stadsretten, under 5te August sidstleden afsagt Dou arket til Stadsættelse, Skiærvelse og yderligere Gaakiendelse, en inden Lands Acter har ved udtagen høiesterets Stevning af 25de August 1823, paa udi en Sag, som af Justitien er anlagt mod Artestanten, for 3die Gang betaaet Tyverie, med videre. F. Peter Johansen Blark og tiltalte Arbeidsmand Hars Jensen hanerup, bør, Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanten Johan den førstnævnte at hensættes til Arveide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, og den sidstnævnte betale til Kiøbenhavns Politiekasse 2 Rbd. Sølv; hvorhos de begge, hver for sit Vedkommende, der udrede alle af denne Action lovlig Doms lovlige Forlyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter flødende Omkostninger. Det Jrømte udredes inden 15 Dage efter denne Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Ralt at stande. Dito Dato No. 254. Sallet. - Over=Auditeur og Høiesterets Advocat Grevers Scha, efter contra Kongelig befaling, Treschow. - Arrestanten Christian Kiærniff Olsen. og Stadsretten, under 5te d. M. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justi paaankes til Stadfæstelse eller Skiærpelse, en inden Lands Over= samt Hof I der af Actor under 26de August 1823 udtagne Høiesterets Stevning, tiin mod Arrestanten for begaaet Tyverie. Christian Kiærulff Olsen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Arrestanten, talte Gaardmand Peter Larsen af Brønshøi bør til Kjøbenhavns Politiekasse, 3 Aar, samt betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger. Tilbøde 2 Rbd. Sølv, samt for sit Vedkommende betale Actionens Omkostninger. Det dømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overe samt Hof= og Statsrettens Dom der ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
London, den 19de September. Morning-Chronidle melder, at Sir R. Wilson lykkelig er ankommen til Cadix, og at Gen. Quiroga den 28de August er indtruffen til Gibraltar, hvorfra han ligeledes vilde til Cadix J Gibraltar var Hveden faldet i Priis paa Grund af den stærke Tilførsel. Den lave Priis lokkede end mere til Afsending til Cadix, som næsten altid lykkedes.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Lord Byron har medtaget Equiperingsstykker for 1500 Mand til Grækenland; og mange Engelske Halvfolds-Officerer, som levede i Jtalien, ere fulgte med ham.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Eftersom man melder fra Bahia, var Roligheden ikke bleven synderlig forstyrret der. Vel vare Gemytterne, især hos den lavere Classe, meget oprørte, men man haabede dog, at den vilde lykkes Øvrigheden, ogsaa fremtidig at vedligeholde Roligheden.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Den 20de September. Hr. Cannings Jndflydelse i vort Cabinet maa antages at være forøget, da det skal være lykkedes ham, at faae besat den deri ledige Plads med sin Ven Hr. Huskisson. Man længes efter at erfare, hvilken Jndflydelse dette vil have paa vort Forhold til Spanien. - De sid 1ste derfra med Skibet Sappho erholdte Efterretninger maae have været af megen Vægt, da Sir W. ACourt havde paalagt Capit. Jones, der førte Sappho, at anvende alt, hvad det stod i hans Magt, for at paaskynde sin Reise og Afleveringen til det udenlandske Departement. Capt. Jones blev ogsaa derfor ved sin Ankomst til Portsmouth for sin Person fritaget for Quarataine, hvilket ellers aldrig pleier at skee. Han skal nu i største Hast med samme Skib overbringe Svaret paa disse Depescher.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Paris, den 17de September. Jturbide, som af Storhertugen af Toscana havde faaet Tilladelse til at opholde sig i hans Stater, er efter udholdt Quarantaine flyttet ind i et Landhuus ved Livorno. Da han med sin Kone og to Børn begav sig til Gouverneuren, blev han ledsaget af den Spanske Consul.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Armeen i Spanien. Ved Telegrapherne have vi modtaget Efterretning om, at Pladsen og Citadellet Pampelona, efterat have udstaaet vort Artilleries Jld, have capituleret. Garnisonen er gjort til Krigsfanger, og bliver ført til Frankerig. Pladsen Santona har capituleret den 11te dennes. Pto. S. Maria, den 11te September.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Fiendtlighederne, som i nogen Tid vare ophørte paa Grund af Underhandlingerne, blive nu igjen fortsatte. Gen. Bourmont er igaar afgaaet til Rota. Han skal lede Landgangs-Expeditionen. Der er bragt meget Artillerie til den Side henimod Chielana, hvortil det store Hovedqvarter bliver forlagt. Hs. Kgl. Høihed gaaer dertil, for at lede Angrebet der, medens vor Marine bombarderer Cadix.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Madrid, den 10de September. Hertugen af Angouleme har ved en Skrivelse fra Pt. S. Maria af 9de dennes indbudet vor Gesandt i Spanien, Marg. Talarn, til sit Hovedqvarter, og denne er allerede afreist dertil.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Bordeaux, den 14de September. Der er udbrudt en smitsom Sygdom i Passages, og man J frygter for, at det kunde være den gule Feber, bragt med et Skib fra Havana. Der er truffet alle de under saadanne Omstændigheder passende Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Tripolis, den 1ste August. Den nye Kongelige Danske General-Consul er med Udmærkelse bleven modtaget af Deien. Hans Ydre, og den Lethed, hvormed han udtrykker sig i flere Sprog, syntes denne at finde meget Behag i.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Fante, den 2den August. Den Hær, som Porten efter fem Maaneders Anstrengelse med store Bekostninger havde faaet samlet ved Larissa, og som var trængt ind i Bootien, er aldeles slaaet. Feldherrerne Odyssens, og Nikitas forfølge Levningerne af den til Thessalonien. Seraskieren af Rommelien var nemlig, efterat have sammen bragt alle de under hans Disposition af Porten stillede Stridskræfter, i Begyndelsen af Juni trængt ind i Livadien igjennem Thessaliens Sletter. Den sørgelige Erfaring af begge de Ottomanske Hæres Ulykker i forrige Aar, og den levende Modstand, som de enkelte Hellenske Corps paa flere Puncter af denne Provinds gjorde, bragte Paschaen til at gaae langsomt og forsigtige tilverks. - Proedros Mauromichalis paa sin Side udstædte fra Tripolitza under 21de 19de Juni en Opfordring til de Peloponesiske Frivillige, for at formaae dem til en Opstand i Masse. Han skildrede dem til den Ende de af Tyrkerne ved Volds og i Trikeri udøvede Grusomheder, og forklarede dem disse Vantroes Plan, hvorledes de samlede betydelige Tropper i Albanien, for dermed at trænge ind i Akarnanien og over Karpenesos til Nanpaktos Lepanto), medens deres Thessalske Hær allerede stod i Livadien, og Flaaden havde landsat Tropper i Patra, saa at Faren altsaa kuns var nogle Skridt borte fra Peloponeserne. Nu, sagde han, var det ikke Tid til at forlange Sold, for man gik over Jsthmos; Regjeringen havde gjort sig det til Pligt, ikke at trykke Folket med Paalæg, og Seiren maatte være dem den skjønneste Sold. Han fordeelte disse Forstærkningstropper under forskjellige befalingsmænd, og brød selv op i Spidsen af Hæren, fulgt af Kolokothron, som Under=Proedros, og Regjerings=Secretairen Maurokordatos. Efterat han tillige med denne sidste havde taget Post ved Megara og indrettet Regjeringen, overdrog han til Kolokothron at commandere den Hær, som, ledsaget at Nikitas, begav sig til Plata, som Samlings=Leiren. Den stødte Odessens med sine Tropper til dem, og snart derpaa opbrød Hæren mod Fienden, som fra Slutningen af Juni havde leiret sig paa Sletten imellem Staden Livadia og Lukas=Klosteret. Da Fiendens Hær næsten var dobbelt saa talrig som Grækernes, vare disse nødt til, for det første at afholde sig fra et Angreb, og i de første Dage blot at udmatte Tyrkerne med nogle Skærmydsler og falske Angreb, hvorved hine kom til Kundskab om disses Styrke og Dispositioner. Den 7de Juli deelte de deres Hær i tre Colonner, og angrebe den Tyrkiske Leir. Kampen var i to Timer uafgjort. Da tog Odyssens, som commanderede den høire Fløi, ved en dristig og hurtig Bevægelse Fienden i Ryggen, og Nikitas trængte derhos fra sin Side ind med en saadan Hæftighed, at Tyrkerne over Hals og Hoved grebe Flugten. Leiren blev gandske overladt til Seierherrerne; Levnedsmidler, Vaaben, Bagage, ja selv Krigskassen faldt i Grækernes Hænder, og Tyrkernes Tab ved Døde, i Saarede og Fangne beløber sig til mere end 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Efter de sidste fra Hæren til Tripolitz ankomne Efterretninger. vare Nikitas og Odyssens rykkede ind i Thessalien, for at forfølge Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Kiøbenhavn, den 29de September.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sneiberg og Tiørring Sognekald i Ribe Stift, 148 Rbd. - Faarup Sognekald i Fyens Stift, 400 Rbd.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Brød-Taxt, hvorefter Bagerne herudi Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel: Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod. Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal vede 6 Lod. En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod. En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 3 Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 2 QvintinHvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 3 Qvintin. Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 2 Qvintin. 2) Brød af sigtet Rugmeel: Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 21 Lod. Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 15 Lod. Dito, vel igiennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 3 Qvintin. 3) Brød af grovt malet Rugmeel: Et Brød til 30 sk. i Rigsbanktegn, skal vede 12 Pund. Et dito til 20 sk. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 10 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund. Paa Hvedebrødet og det sigtede Rugbrød give Bagerne til Kroer, paa Brød af grovt malet Rugmeel, gives ingen Tilgivt. Bagerne sker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei helle maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, Rugbrød bages. Eller tilholdes og herved befales Bagerne, under som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og Brød af mindre Vægt end denne Taxt formelder og tillader, kunde saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Naar Rugbrød ere gamle, maae et ansees, at samme veie et halv Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte Laugsartikler af 23de Juli 1683, §. 18 bestemte Baggepenge for det til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne til lægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de September 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Bekiendtgiørelse fra Politiet. De anordnede Tegn for Hunde, gieldende for Aaret fra October Maaned 1823 til Udgangen af October 1824, erholdes herfra udleverede overeensstemmende med Placaterne af 4de October 1815 og 27de Januar 1817 fra førstkommende Onsdag den 1ste October og indtil Maanedens Udgang. For at alle herom kunne have fuldkommen Kundskab, anmodes enhver Huuseier at meddele Leierne denne Placats Jndhold: og da der saaledes, ved Placatens Omdeling i Husene og dens gientagne Bekjendtgjørelse i Aviserne, er fra Politiets Side gjort alt, for at enhver Vedkommende kan være fuldkommen vidende om den til de omhandlede Tegns Jndløsning bestemte Tidsfrist, saa vil aldeles ingen Udsættelse heri finde Sted, men enhver Vedkommende, som ei behørigen har draget Omsorg for inden Maanedens Udgang at være forsynet med anordnet Tegn, maae tilskrive sig selv, at den ved Anordningerne for ikke at efterkomme dette Lovbud fastsatte Mulct af 5 Rbd. Sølv, der i Gjentagelses Tilfælde fordobles, bliver, uden at nogen Eftergivelse deraf eller Nedsættelse deri kan ventes, indkrævet. Kjøbenhavns Politiekammer, den 27de September 1823. A. C. Kjerulff.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Ved den offentlig foretagne Trækning af det 70de Lotterie 4de Classe blev, den 3die Trækningsdag, Mandagen den 29de September 1823, overeensstemmende med Planen 86 Rum mere udtrukne, hvilke Sex og Firssindstyve Nummere udkom i følgende Orden: Træk. 1. 2 - 1 a 15 No. 1771252, 71 tog sa 48 52 2361156, 4 Træk. 11 12 13 1415 16 - 17 18 19 20 Nr. 42 274 191 182 17 i 101 2021 76 80 6 Træk. 21. 22 2324 125 26 27 1 28 1 29 13. No. 1 135 1731 161, 43 1 47 i 23 1223 143 123 118 Træk. 31 13 1 33 34 135 136. 37 1 38 i 39, 4 No. 154 35 166 195241 228 107 59 24, 66 Træk. a 1 42 1 43 14 No. 29 361 32 20 36 162110611741 88 278 Træk. 51515 No. 127 i So 165 I 1256459 6 262, 50 1144 Træk. 6 16266. 6166 16 so 6 No. 12751276, 39 1232 216 1261 44 1145 12 14. Fræk. 71 1 72 173 174. No. 272 1111 18 245 s. 231 is so 86 Træk. 181 1 32 i 83 1 14 135 . 30 No. 1248 2571181 117 31 i 41.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Priis=Opgave. De mange Ufuldkommenheder, som finde Sted ved de tre Træbroer, som under Navn af Taborbroerne føre over lige saamange Arme af Donau ved Wien, med Hensyn til deres Vedligeholdelse og Faren for, at Communicationen imellem Hoved og Residentsstaden og de paa den venstre Flodbred liggende Provindser kan afbrydes, have foranlediget Hs. Kongel. Keiserlig Apostoliske Majestæt til at billige Opførselsen af en ny, varig Broe, som skal hvile paa Steenpiller, der ved Hjælp af vandtætte Kasser nedsænkes i Floden. Denne Broe skulde opføres nedenfor Rusdorf, ved Spidsen af Brigittenau, paa et Sted, hvor Donau flyder i een Flodseng, efter den allerede indledede Tildæmning og Udtørring af Side=Armen (den sorte Sum kaldet) og da Wiener-Donaukanalen her ikke kommer i Veien. Hvad der angaaer den egentlige Bygning af Broen selv, og den Maade, paa hvilken Kasserne maae være beskafne til Sænkningen af Pillerne og deres Forsikring mod Strømmen, saa har Hs. Majestæt behaget at gjøre dette Spørgsmaal til Gjenstand, for en Slags Priis=Opgave, og at fastsætte en Priis at Et Tusinde Gylden Metal-Mynt for det bedste Udkasdertil. Hvo som derfor maatte føle Kald til at concurrere til Oplysning af denne vigtige Opgave - der gaaer ud paa at lægge et varigt, Forbindelsen mellem begge Flodbredder sikrende Aag paa en Strøm, som lige fra det, den løber ind i de Østerrigske Stater, og til den falder ud i Havet, ikke kan fremvise nogen Broe, som med Sikkerhed formaaer at modstaae Høivandets og Jismassernes ødelæggende Kraft - maa inden et halvt Aar fra denne Bekjendtgjørelse, paa den ved Priis skrifter sædvanlige Maade, forsynet med en Devise, indlevere sit med Hensyn til de nedenfor følgende betingelser udarbeidede Project, enten umiddelbar til den Neder=Østerrigske Regjering, eller lade samme den tilstille, saafremt Priis=Æskeren er her i Landet, ved en anden Øvrighed, og naar han er i Udlandet, ved de K. K. Gesandtskaber til det K. K. geheime Hof= og Stats cancellie. For at tydeliggjøre Strømløbets locale Beskaffenhed og Jordmonnets Forhold er der udkastet tre Planer, der - ligesom dette Program, de 2 første i lithorgrapherede og den sidste i sædvanligt Aftryk - kan sees, og til Benyttelse udleveres, i det Østerrigske Monarkie hos Landdrosterne, paa Kredscomptoirerne, ved Delegationerne og ved Comitaterne, men i Udlandet hos de K. K. Gesandtskaber.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Den første Plan, som tjener til Oversigt af Donaus Løb fra Egnen ved Korneuburg til Mannsworth, viser det Sted, hvor Broen skal bygges, de derværende Veie, og dem, som skulle indrettes til at forbinde den nye Communication, endelig tvende endnu ubestemte Strøm=Linier, efter een af hvilke Donau tildeels skal reguleres. Den anden Plan viser Donaus umiddelbare Løb oven og nedenfor Broen efter en større Maalestok, viser Flodsonden, Retningen af Strømmens deraf følgende Strøg og Hurtighed, samt Flodbredens Høide. Den derpaa rødt anlagte omtrentlige Retningslinie A. B. indstrænker ikke Friheden til saa vidt at forandre dens Retning, at dens Direction er i behørig Overeensstemmelse med Strømmens derimod stridende Strog, hvilken Linien i den Profil, som ude fylder den tredie Plan, sees i dens nærværende Tilstand, over , hvilket Gjennemsnit den hidtil største Vandhøide ved Iisgang (som fandt Sted i Aaret 1820) er antydet ved en blaa Linie, og den til samme Tid over dette Vandspeil gangne Jismasse ved en blaa puncteret Linie. J denne Profilstrækning bestaaer Flodsengen henimod begge Flodbredder af lette og i Midten af grove Leerlag, og der kan nedrammes Pilotter eller Bærestolper paa en Dybte af overhovedet 14 Fod. Da det, som ovenfor er berørt, er tilsigtet, at give Donau under Nusdorf en mere lige og passende Retning, saa vil dette ogsaa have en sikker Jndflydelse paa Fordybningen eller Grund sengen, hvorfor det ved Bygningsplanen og Bygnings=Overslaget til denne Bro maa tages fortrinlig i Betænkning, at de nedsænkede Kasser ved den i sin Tid paa følgende Fordybning af Grund sengen ikke blive udsatte for at underskylles, og at man ikke stal kunne drage Pillernes og Broens Standhaftighed i Tvivl. Pillerne maae forbindes ved Buer af Steen, Jern eller Træ til at danne den egentlige Bro, hvis Spending Vidte, Afstand mellem Pillerne) i det mindste maa udgjøre tredive Favne. Broens Længde i samtlige Pillers Vide maa anslaaes til to Hundrede Wiener Favne, og Bredten til en Kjørevei for to store Fragtvogne paa fem Favne og en i det mindste syv Fodbred Gangstie.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Ved alle til tydelig Fremstilling af Bygnings=Udkastet for nødne Planer, Grundrids, Tvers= og Længde Gjennemsnidt er den i Profilen ved A og B bemærkede Linie at ansee som den sædvanlige laveste Vandhøide (eller Nulpunct) for Niveau=Sammenligningen. Foruden disse Planer fordres ogsaa Bygnings-Udkastet eller Bygningsdevisen, i hvilken Beskrivelsen - hvorledes hele Byggeriet, de enkelte vigtige Bestanddele, især Fundamentets Lægning og Pillernes Bygning - maa være fattelig og practisk fremstillet. Derimod blive Priisæskerne fritagne for at forfatte Overslag, over Bekostningerne, da dette sidste, ifølge allerhøieste Beslutning, først da skal forfærdiges, naar Priisæskeren er tilkjendt det bedst lykkede Udkast.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Wien, den 1ste Juni 1823. Fra den Kongel. Keiserl. Neder. Østerrigske Landregjering. De i ovenstaaende Priisopgave ommeldte Planer og Profiter, ligge til Eftersyn her i Staden hos den Keiserlig Kongelige østerrigske Chargs daffaires Hr. Kammerherre, Baron von Langenau.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Præmie-Plaining. Onsdagen den 8de October førstkommende foranstalter Landhuusholdningsselskabet den anden Præmiepløining for dette Aar. Den afholdes paa Kokkedals Mark ved Hirschholm, og agtes begyldt bemeldte Dags Formiddag Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Følgende Bestemmelser ere herved tagne: 1) Enhver Bonde og Bondekarl, saavelsom den der driver Bondejord, gives Adgang. 2) Enhver, der vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov. 3) Kun Plove uden Hjul eller Stylte maa bruges. 4) Ved Lodtrækning bestemmes, hvilket Stykke enhver skal pløie. 5) Man indlader sig ikke i at bedømme Plovene, og mindre godt Arbeide finder ikke Undskyldning i en mindre god Plov. 6) Til at bedømme Arbeidet vælges 3de kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgjøres Sagen ved Oversyn af dertil valgte Mænd. 7) Da det er tænkeligt, at to eller flere kunde pløie saa eens godt, at Dommerne forblive i Uvished om, hvem af dem burde belønnes, saa er der sørget for, at nogle Agre, foruden de hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, for at saadanne Pløiere kunde herpaa gjøre nye Forsøg, der kunde lede til endelig Bestemmelse. 8) Jo mere Furen nærmer sig Retlinien, jo nøiagtigere de, 8 til 9 Tommer brede og 4 til 5 Tommer dybe, Pløie, strimler ere afskaarne i Bredde og Dybde, jo fuldkommere de ere vendte og eens henlagte, jo bedre ansees Arbeidet og jo større Adkomst giver det til Præmie. a) Sex Præmier ere bestemte at uddeeles, nemlig: paa 40 30, 25, 20, 15 og 10 Rbd. Sedler. De, som vind Præmie, faae tillige et trykt Beviis for deres udviste Duelighed. 10) De, som ved foregaaende Præmiepløining have erholdt i 1ste eller 2den Præmie, tillades ikke Adgang. 11) Hvo, der vil indfinde sig ved Prøverne, maa snarest muligt anmelde det enten for Hr. Justitsraad, Stutmeste, Nielsen paa Frederiksborg, eller hos Hr. Kammerraad Drewsen paa Strandmøllen, eller og paa Selskabets 1 Contoir. 12) For Pløiningen begynder, oplæses nogle nærmere Bestemmelser, sigtende til god Orden derved, hvilke man haaber, enhver Tilstedeværende villigen underkaster sig. 13) For at gjøre denne Sammenkomst saa behagelig og nyttig som Tid og Sted tillade, indbydes Enhver, der har er nyt eller usædvanligt Agerdyrkningsredskab, at medtage samme og vise dets Anvendelse og Virkning. De at Egnens Beboere, som af Selskabet maatte være overladte Svinoplove, opfordres ligeledes til at indfinde sig med dem ved Pløiningen. 14) Man agter ved denne Præmiepløining, ligesom ved de foregaaende, at lade omgaae en Circulaire, for at samle Bidrag til fortsatte Forsøg af denne Art.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 27de September 1823.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Barom. Therm. Vinden. 21 Septbr. 27, 5, 3, 9, 2 Varme. S. 22 27, 7, 7, 11, 9 S. S. V. 23 27, 10, 4, 10, 6 S. V. 2 27, 11, 8, 10, 4. V. N. V. Litteratur.
Berlingske Tidende, 1823-09-29
Fra Pressen er udkommen: Hændelser paa en Reise til Morca og Con e) stantinopel, beskrevne af J. H. Stabell, og faaes hæftet for 1 Rbd., 48 s. hos C. A. Regel, store Kiøbmagergade No. 1, ved Amagertorv. Dag er udkommen: Sarsena eller den fuldkomne Bygmester, J indeholdende Underretning om Frimucerordenens Oprindelse og Historie, Meningerne om brad den kunde vært i vore Tider, hvad en Loge er, hvori ledes Lemmerne optages i Ordenen, Logernes Aabning og Slutning i den første, samt Befordringen i den anden og tredie St. Johannesgrad, de høier, Skotske Grader og Andreasrinderne. Oversat efter fierde tydske Udgave at Major Knudsen. Dette Værk, som er 21 Ark stort faaes heftet for 11 Mk. paa Trykpapiir og 13 Mk. paa Postpapiir i Hydstenstrædet No. 147 i Stuen. Paa 6 Exemplarer gives det 7de frit. a VEKrissen.