Viborger Samler, 1843-04-15
Nyeste Postefterretninger. Ostindien og China. Paris, 4de April. Messager af 3die Apr. meddeler følgende Telegraph Depescher: 1) Alexandrien, den 26de Marts. En Division, 2700 Md. stærk, understøttet af tre Dampskibe, seilede under Gen. Sir Napiers Commando op af Jndusfloden; den 17de Febr. angrebes den ved Hyderabad af 22000 Scinds, anførte af deres Umirer. Efter en fortvivlet Kamp toge Seinds Flugten; de efterlode paa Valpladsen 15 Kanoner og 4000 Md. Døde og Saarede. Hyderabad er occuperet; Umirerne bleve tagne tilfange. Den engelske Division har 200 Døde og Saarede. – Den 21de Jan, udbrød iblandt Garnisonen i Staden Manila en Revolte; Artilleriet bragte Rebellerne igjen til Lydighed og sprængte et Krudtmagazin, Oprørerne havde bemægtiget sig, i Luften. Sex spanske Officierer ere dræbte eller saarede; den 23de Januar var Alt roligt. - 2) Malta, den 30te Marts. Den 18de Februar har Gen. Napier vundet en glimrende Seier over 22000 Beludschere; Englænderne, 2200 Mand stærke, havde 256 Døde og Saarede, hvoriblandt 18 Officerer. Bombay Times af 1ste Marts supplere foranførte Telegraphdepescher. Umirernes Tilbud at gaae ind paa de af den Britiske Regjering i Ostindien gjorte Forslag var kun et Paaskud for at vinde tilbørlig Tid til at fuldende deres Rustninger. Disse Fyrster, der forhen stedse bleve anseete som skatskyldige til Afgbanerriget, havde i de sidste Aar befriet sig fra alle Afhængigheds=Forhold, og behersket Seind paa Orientalsk Despotviis. Jndustrie og Civilisation standsede, og de meest frugtbare Districter, langsmed Jndus bleve til Sumpegne og Smuthuller forde vilde Dyr, med hvis Jagt Umirerne forlystede sig. Den Britiske Regjering, der har indført Civilisationen i en Deel af Sind, og tillige opkastet sig til Herre over Jndusfloden, hvis Beseiling er bleven en Sag af almeen Jnteresse, opfordrede for at fremme Seiladsen paa Floden, Umirerne til at afstaae flere Landstrækninger langs med Flodens Bredder. Umirerne indsaae vel, at de ikke ligefrem kunde afslaae dette Forlangende, men de søgte at udhale Sagen indtil de havde samlet deres Stridskræfter. De antydede nu den 14de Febr.) den Engelske Underhandler, Major Otram, at rømme deres Stad. Majoren, der ikke troede, at Umirerne vilde lade det komme til det yderste, tøvede med at afreise. Men allerede den 15de Febr. blev denne Agents eller Ministers Bopæl angreben og rømt, efterat 100 Englændere i flere Timer havde modstaaet Fiendernes langt overlegne Stridskræfter, (8000 Md. og 6 Kanoner). Majoren begav sig med sin lille Helteskare ombord paa Dampskibene, og forenede sig med Gen. Sir Charles Napier. – Dagen efter det for Scinds afgjørende Nederlag overgave Umirerne sig til Englænderne som Krigsfanger; Hyderabad er i Briternes Hænder. Jndtagelsen af denne Stad er af uberegnelig Vigtighed for Briterne, da de frugtbare Districter langs med Jndus nu ville giengives Jndustrien og Fredens Kunster, og Millioner Mennesker atter – saaledes som i ældre Tider – ville kunne opslaae deres Boliger i de Egne, hvori Despoter i mere end et Aarhundrede have udbredt Elendighed og Ødelæggelse. Det synes at Umirerne have pønset paa at realisere baade i Hyderabad og i alle de dem underkastede Districter en anden Siciliansk Vesper, hvis Udbrud de seierrige Briters Vaaben nu have forstyrret.