Jyske Efterretninger, 1813-11-30
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Tydskland. Den fortsatte Beretning til Regent den af Frankrig om den franske Hovedarmees Stilling, 31 Oct. indeholder følgende: Den sachsiske Konges lage Curasseer=Regimenter, som udgjorde endeel af det 1ste Cavallerie=Corps, vare forblevne ved den franske me; efterat Keiser Napoleon havde forladt Leipzig, d han dem ved Hertugen af Vicenza (Overstaldmester den. Coulincourt) tilskrive et Brev, og afsendte dem til iplig for at tiene Kongen til Garde. Da man blev sikkret og Bayerns Frafald, befandt sig endnu en versk Bataillon ved den franske Armee; Napoleon lod om ved Major Generalen til Frive et Brev. D. 25 let forlod Keiseren Frankfurt, den franske Armee ud te ganske rolig sin Bevægelse til Mayn; da den an en d. 29de til Seinhausen (i Wetteran), bemærkte den fiendtlig Corps af 6000 Cavallerie, Jnfanterie og tillerie, som de Fangne foregav at være Avantgaarden, den østerrigske og boyerske Armee, denne Avantgarde ey kastet tilbage; den af Fienden afbrudte Broe satte Franske i Hast igien i Stand. Af de Fangne erfare at den østerrigsk bayerske Armee, anført af den herske Gen. Wrede, der annoves for 70,000 Mand, var kommen fra Brannan (ved Jnn i Over=Bayern), rede var indtruffen i Hannu, for at hindre den fran Armee Gennemmarschen. Om Aftenen blev den delige Avantgardes Tiralleurs forjaget til hiin Side ndsbyen Langenselhold (i Over-Jsenburg ved Over bin), og Keiseren befandt sig der paa Slottet Jsen sig med sit Hove qvarteer. D. 30te Kl. 9 Morgen, so Keiseren til Hest; Hertugen af Tarent (Mardinald) rykkede frem med 5000 Tiralleurs under Gen. Charpentier, hvorefter fulgte Gen. Sebastianis Cavallerie, en Division Garde under Gen. Friant, og den gamle Cavalleri Garde. Resten af Armeen var en Dagmarsch tilbage. Fienden havde opstillet 6 Batailler i Landsbyen Ricklingen, for at afskiære alle Veie, som føre til Rhin; men disse bleve ved Kartæsker og Cavalleriet bragte svart til at vende tilbage. De franske Skarpskyttere begyndte Fægtningen fra den store Skov lidet over en Miil fra Hanau. Da Fienden ikke kunde modstaae det franske Jnfanteries Overmagt, forsøgte han at erholde den ved Antallet af Folk, og udbredte sin Jld paa den høire Fløi; men Sen. Dubretons 2000 Skarps. skyttere, Gen. Sebastianis Angreb med Cavalleriet i Indgangen til Skoven, og overalt 5000 Skarpskyttere opholdt den hele fiendtlige Armee; Gen. Curial gik med 2 Batailloner Jæger i Stormskridt mod Eienden og kastede ham tilbage; Sen. Drouet brækkede frem med 50 Kanoner; Gen. Nansonty med sit hele Corps og Cavallerte Garden angreb forie paa Sletten, og gik løs paa 10000 fiendtlig Rytterie med bedste Virkning, saa at det fiendtlige Cavallerie kastedes tilbage og nedsables, Jnfanteriet paa flere Kanter giennembrækkes, det østere rigske Regiment Jordis og Fyrst Schwarzenbergs Uhlaner ganske ødelagtes. Fienden forled saasnart mueliet Veien fra Frankfurt, som han havde tilsperret, og det hele Land, besat af hans venstre Fløi; hans Flugt var aldeles fuldkommen Kl. 5. Han gjorde endnu Forsøg, med sin høire Fløi at stille den venstre igien i Orden; men 2 franske Batailloner under Gen. Friaut tvang den til at trække sig tilbage i Uorden over den liden BækKenzing. Fienden maatte nu rømme den hele spærrede Vei til Hanau og Frankfurt med Tab af 6000 Fangne, og endeel Kanoner, 4000 Døde og Saarede; de Franskes Tab var omtrent 500 Døde og Saarede, og deres Tropper, der vare i Action, vare kun 5000 Skarpskyttere, 4 Batailloner af den gamle Garde, 80 Eskadroner Cavallerie og 180 Kanoner. D. 30te ganske tilig vendte. Fienden sig hen mod Aschaffenburg; Keiseren fortsatte sin Bevægelse og kom Kl. 3 Efterm. til Frankfurt, hvorden Hertug Reggio (Ondinot) ogsaa indtraf d. 31te, da Hertug Treviso (Mortier) ankom til Gelvhausen, Hertug af Ragusa (Marmont) til Hanau, og Gen. Sebastiani til Riddag. J denne Affaire har især Æres garden beviist, hvad man i næste Foraar kan vente sig af dette Corps, naar det fuldstændig disciplineres og organiseres. D. 2 Nov. ankom Keiseren til Mynt, og efter Moniteuren, ere allerede næsten 100,000 Mand, fuldkommen i Stand til igien at rykke i Felten. Fra den fransk italienske Armee meldes, at Østerrigerne, som indtil d. 14 Oct. bestandig havde for stærket sig i Orausdalen, gjorde d. 28de et Jndfald i Plave Departementet. De 20de rygtede nogle 1000 Maade under Gen. Eskard ind i Belluno. Vicekongen lod derfor en Colonne brække op mod Kienden; d. 231 i forlagte han sit Hovedqvarteer til Udine, og d. 24de var der alle Tropper forsamlede; de andre Olvisioner nærmede sig Taaliamento og Plave for at understøtte Gen. Grenters Bevægelser. Tyrkiet. Pisten udbreder sig meget stærk, den er endog udbrugt i Nærheden af Nye Olsona. Af den en nylig død i Scutari den bekiendte forhen værende Pascha i Widdin, Jbris Molla, som der for faa Aar siden opvakte saa store Uroligheder, og nu, skiøndt benaadiget, var dog saahadt af Regieringen. - Ved Tyrkernes Erøbring af Kladora har de igien faaet Forbindelse imellem Nye Opsov og Widdin, hvorved over 1000 Familier, fra Servien har maattet flygte til Banatet, og man regner nu saaledes 8000 Fyrtlinge, der campere i Skovene ved Piermardein, endeel af de mange serviske Flyet linge samler sig nu til de 2de Frikarpe under Oberst Michullowitz, som den østerrigske Keiser af dem opretter i Timerwar, da enhver servisk Officeer, som bringer 150 Mind med sig, befordres til Capitain, den med 100 Mand til Spitain=Lieutenant, og den med 50 Mand til Over=Lieutenane. Efter Tabet af Noddin, forlod Servierne ogsaa Barsa=Palanka, der er slet forskandset, at de ikke pludselig skulde over umplet. J Kolge Tidender af 23 Sept. har Storpezirer i Forening med Recstb. Aas Corps rykket frem til Rama og Passarom tz. saa at nu i 4 Dage den hele Morava=Bredde paa hiinSide er i tyrk ske Hænder.. Servierne opstille sig Messe paa Veiem til Semendria; deres Besætning paa den forskandsede Øe Boretsch i Donauer nu ganske af skaarem. Jmellem de 15 og 17de vare ogsaa i NyheAm al Schubaz forefalden betydelige Fægtninger, hvor Tyrkerne have bestormet adskillige Skandser med Tab, mange Folk. Den tyrkiske Armee paa denne Side af langsomme Fremskridt formedelst den Mængde Forskaning af omhugne Træer, hvorved Servierne stærkt h. besat Veiene.