JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Efter Overgivelsen vilde den engelske Gouverneur fordre Lystigheds= og Troskabs-Eed af Jndvaanerne, men de nægtede eenstemmigen at løse sig fra det Baand, der forenede dem som Franske med Moderlandet. Engellanderne opgave derpaa dette Project og fordrede siden aldeles ingen Eed De fleste Skibseiere havde brugt den forsigtighed er afrakke deres Skibe, før Fiendens Landgang, og bringe Stil og Stænger i deres Pakhuse; men de nødtes til at bringe disse Sager igjen omford paa Skibene, der erklæredes for gode Priser. Mange Kiøbmænd, som leygte for nye Uretfærdigheder, søge at afreise til Frankrig, Man har virkelig ogsaa Aarsag til at befrygte, at Engellænder at ud b. føre det Profect de ellerede i forrige Aar havde ifinde, i at øde 9 lægge Plantagerne, tilintetgiøre Havnene, og derpaa forlade Øen, for siden, ifølge deres barbariske Politik, at give den til Priis for Sendigat indskibe alt paa Øen værende Artillerie. Pengene de have medbragt, heden. Allerede er Napoleons=Havnen ødelagt, og de ere nu færd med ere borte. Deres Embedsmænd bekomme ingen Lønning mere. Mistroe og Mødløshed er steget til det høieste paa Øen; Handelen er standset, og nogle faa Uger have været tilstrækkelige til at rive de Vildledede, som troede at giøre Lykke under den engelske Regleting, ud af deres Vildfarelse.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Fra den spanske Grændse, den 25de Maj. Marschal Massina her forladt Salamaner, hvorhen han havde forlagt sit Hovedqvarteer efter det blodige Slag ved Fuentes dennero, og er afreist til Paris. Alt for hans Afreise, havde den hidtil at ham commandeerte Armee, som nu staaer under Marschal Marmønts preveforiske Overbefaling, indtaget nye Stillinger. Det 6te Armeecorps, som Marmont for denne Udnævnelse commanderede som Divisionsgeneral, camperer i Nærheden af Tindad Rødrigo, hvis Tilgange det vindsen Salamanca. Jmellem Santa Felice og Saumunii er Gene har at forsvare, dersom Engellænderne skulde forsøgt et Jndfald i Proral Regniers Corps opstillet, for at holde Øie med den ved Ris=Sacco posteerte høire Fløi af den engelsk portugisiske Armee. De af Hertugen af Adrantes og General Drouet commandeerte Troppecorpser have trukket sig tilbage og derpaa lagt sig i atonnering, for at danne 2 Reservecorpser, der skulle tiene Generalerne Regnier og Marchand til Understøttelse, saasnart Angle=Portugiserne maatte prøve paa offenstre Tretagender.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Efter de nyeste fra Valladolid indløse Beretninger synes det, at i de Franske have i Sinde at være de første til at angribe, saasaart de fra Nordarmeen afsendte Forstærkninger ere indtrufne. Ved Troppernes nærværende Stilling agere Nordarmeen og Portugal-Armeen efter en combineret Plaa. Marschal Bessieres, Nordarmeens Overbefalingsmand, er afgaaet fra Vall dolid til Salamanca, og den ved Valladolid posteerte Division er fulgt efter ham. Ligeledes have andre Tropper fra Gammelcastilien sat sig i Bevægelse til Salamanca Saavidt man veed, er en betydelig Deel af den engelske Armee paa Marschen fra Coas Bredder til Alenteje, hvor den, under Wellingtons personlige Overcommando, skal forene sig med den i Estremadara indrykkede i spanske Armee, for derfra af at fortsætte sine Operationer til Cadixes Undsætning. J Portugals Norden skulle derfor blot de portugisiske Tropper og 12000 Engellændere være blevne efterladte. Hvis dette virkelig forholder sig saaledes, saa vil denne Bevægelse sandsynligviis i foranledige den største Deel af Portugal-Armeens Opbrud til Estremadura, eller Jndmarsch igien i Portugal, for, ved en rosk Diversion, at føre Lord Wellington tilbage til Douco. Nogle ville vide, at Marschal Massena blot vil opholde sig nogle Uger i Paris og derpaa igien overtage Commandoen over sin Armee.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Rom, den 8de Junii. Vor Stad er mere end nogen anden berettiget til paa det festligste at høitideligholde sin Konges Fødselsdag. Anstalterne hertil ere overordentlige og allerede fuldendte. Jlluminationen af Kuppelen paa St. Peters Kirke skal overgaae alt hvad man hidtil har seet af det Slags. Paa Plaase, Ravon er opført et stort Amphitheater, da sammesteds skulle holdes Veddeløb med Heste, ligesom i de gamle Romeres Tid. Colosseummet, hvis udvendige Omgivninger alle ere opgravede, skal oplyses paa det sindrigeste og med en ubeskrivelig Pragt. Man maae have seet denne Kiømpebygning, for at kunne giør sig et Begreb derom. Endelig skulle ogsaa alle gamle Triumphbuer, alle Templer og gamle Støtter paa Foro romano illumineres med tusinde og atter tusinde Lamper af alle Farver. Man giør sig store Forventninger om det Fyrværkerie, som skal afbrændes paa Engelsborg. Pa Capitoliet holdes Taffel og Bal. Ridder Canova har foranstaltet Spisesalen decoreret med Malerier, som forestille Napoleon den Stores udsdelige Forætter. Til Folkets Forlystelse ere alle mulige Anstalte trufne. Kort, Festen imorgen vil blive Kongen af Rom og Rutidens Romere værdig.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Reapel, den 12te Junii. Gonvernementet i Neapel er ophævet ved et Kongeligt Decret; Denne Hovedstad bliver i Fremtiden i militærisk Henseende at betragte som en Plads af første Klasse, og skal kommanderes af en Generallier, tenant, som corresponderer med Krigs- og Marine Ministeren. Commandanten i Neapel har den Forret at han altid er tilstæde ved Kongens Lever, for at indgive sine daglige Rapporter.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Soluthurn, den 16de Junii. I et Møde den 12te dennes udnævnte Landdagen en Commission, for at undersøre Udkastet til en Handelstractat imellem Schweiz og Baden. Denne Commission bestaaer af de Herrer Pfister, Sydler, Heer, Minder og Cachli.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Landdagen hørte Hs. Excellence Landammannens Beretning om de diplomatiske Agenter i Paris Wien og Malland, som paa hans Forslag bleve bekræftede i deres Embeder for endnu et Aar. Man hørte fremdeles en Beretning af Hr. Skatmester Stockar af Schafhausen, over de Underhandlinger, som i forrige Aar fandt Sted med de Kongelig partembergske Gesandter og Jnkammerationen. Dette Anliggende, som og Styrelsen af senere Forhandlinger, ere endnu engang anbefalede til Hs. Excellener Landammannens Omsorg. Hr. paa beskjæftigede Landdagen sig med Handelsforholdene til Kongeriget Waramborg og Storhertugdømmet Baden.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Wien, den 19de Junii. Her tales nu offentlig og almindelig em Hs. Keiserl. H. Erkehertug Carls forstaaende Formæling med en tydsk Prindsesse. De fornødne Underhandlinger desangaaende skulle allerede være indledte.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den ungarske Landdag skal aabnes i Presborg den 20de August. Ved den forestaaende Maishøst vil man i Østerrig igientage i det Store de Forsøg, der gjortes ifior med et uddrage Sukker af de modne Marsstængler, da disse Forsøg gave saa gunstige Resultater. Vor Cours har i den sidste Tid ingen væsentlig Forandring lidt. De anmeldte Jndløsningsbeviser ere endnu ikke udstædte.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den K. K. Jndløsnings, og Gields Liqvidations-Commission har bekiendtgjort Publicum Resultetet af dens Operationer i det første Qvartal af indeværende Aar. Gamle Bancoletter udvexledes med nye for 38,216, 328 Fl. (Resultatet ved forrige Afslutning var 51,056, 632 Fl.) Af det i Kobbermynt af Statsforvaltningen erholdte Forlæg blev udgivet og derfor i Bancosed er indtaget 2,524736 F. 5 Duger. (Ved forrige Afslutning, 4, 349,311 Fl. 50 Krenz 1). Af denne for de udstædte Kobberpenge i Bancosedler indkomne Sum betaltes til Statsforvaltningen, som Godtgiørelse for de erholdte Kobberpenge, efter Metallets Værd, og i Myntningsomkostninger 748780 fl. 7 Kl. (Ved forrige Afslutning 1,283, 175 Fl. 45 Kr.) Som herved frembragt Gevinst afgivet til Bancoseddel=Tilintetgiørelsens Hovedkasse 1775,955 Fl. 48 Kr. (Ved forrige Afslutning 3,066, 136 Fl. 5 Kr., Den 22de Juni. J 5 Dage har men nu igien arbeidet i 6 Keiserlige Trykkerier, uden at Arbeiderne have faaet Tilladelse til at komme derfra. Man slutter deraf at der igien maae være et Finants decret under Pressen.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Carlsrube, den 24de Junii. Jgaar Kl. 10 blev Vor uforglemmelige Storhertugs afsielede Lig ført til Pforzheim. Hs. K. Høihed, den nu regierende Storhertug, fulgte Ligkisten.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Dresden, den 14de Junii. Allerede i en lang Række af Aar har den ædle Hertug Albert af Sech sen-Teschen anvendt en bestemt (man siger den 51) Deel af fine Jndkomster til velgiørende Hensigter. J Aar her han foræret de Blinde Jnstitut i Wien 50,000 Fl. til Bygningens Udvidelse og til at forbedre dens Stifter og Directeur Kirins Lønning. - Jnstitutet tæller i dette Øieblik 14 Bøer. En af de fortrinligste Elever, Jacob Braun, dannes til de øvriges Lærer.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Hamburg, den 30te Junii. Vi see daglig Officerer ankomme hertil, som ifølge de sidste Tractater, forlade den østerrigske og træde i fransk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Petersburg, den 12te Junii. Armotissements=Commissenen har betiendtgjort, at den første Afdeling af det af 100 Millioner Rugler bestaaende Laan til Statsgieldens Betaling, nemlig 20 Millioner, alt er nu dallig, og altsaa settet. Det offentlige Snig af de i det we hynske Gouvernement de iggende Krongodser, skal, efter en Ugeledes udkommen Bekiendtgiørelse, begynde i Julii Maaned.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den 14de Junii. Admiral Spiridov er udnævnt til Krigsgoverneur i Bchangel.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den ungerske Grændse, den 18de Junii. Da Tyrkernes Krigsmaaneder nu atter nærme og, saa tykke ogsa talrige Troppecorpser med Grændserne. Endskiøndt Tyrkerne ruste sig meget nærkt til Krigen, synes dog ikke alt Haab at være fo svunden til Fred, da Vaabenstilstanden igien skal være bleven forlænger.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Det russiske Generaliter har for kort siden faaet nye Befalinger fra sit Hof. Concervexling i imellem begge Leierne og Hofferne viden rer endnu uafbrudt.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Constantinopel, den 25de Maj. 10 nye Janitschae=Compagnier ere blevne fordrede til StorvistrensLeir, de skulle ufortøvet gigare til samme. Janitschar Agarns Lieutenant er bleven afsat, da han ikke viste Nidkierhed nok, for at hæve en Strid imellem 2 Jndividuer, som havde dragt: Sværdet mod hvor andre. Den nye Chef har gienbrage en fuldkommen Rørlighed i Tykiets Hovedstad. Af alle Beretninger er det tydeligt at ser at Fienden i dette Feldtog vil indskrænke sig til at forsaare den venstre Donaubrende.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Modvind har hidtil forhindrer den tyrkiske Hoved=Flaade fra at indløbe i det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Kiøbenhavns Vexelcours den 5te Juli. Hamburg 787 Procent L. S. 794 - a vista Species 77. - Disconto 6 Procent.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Blandede Efterretninger. Landrand Zitthen lader er Minde opreise for Preussens forerigede Dronning i den lille Stad Gransee, midt paa Torvet, hvor Kisten stod med Liget, da dette blev bragt fra Hohene er 3 til Berlin. Det forestiller et gothisk Tempel, i hvis Midte Dronningens Sarcophag er anbragt. Det hele er smagfuldt, og forfærdiget af støbt Jern i det ved det berlinske Jnvalidehuus anbragte Fernstøberie.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
J 3 Maaneder har man nu anstillet Eftergravninger imellem Florenz og Rom, i Nærheden af la Storta, ved den saakaldte Jsola Farnese, paa det Sted hvor det gamle Veit skal have staaet, paa Grundsesidder, nes Bekostning, som ere en vis Gjorg og Adrokat Galli. Gunden, er stærk bevexet med Buske, hvilket giør Arbeidet mere besværligt, dog er man allerede belønnet ved det fundne Ud yte. Eftergrannini gerne have allerede ført til Fundamenter af Huse og hele Gaden, i Blandt andet har man funden 6 joniske Søiler af 12 Palmers Høyt, med aldeles ubeskadigede Capiteler, og otte andre riflede Søller af 22 Fods Længde med deres Capiteler og Piedestaler. Nogle af disse ere af catrarisk, andre af graat Marmor, og atter andre af Traventin; at i denne sidste Steenart ere store vel conserverede Blokke bragte til Rom i Ott af disse Søiler ere fundne liggende tæt ved hinanden, saa et det synes, som om man allerede tilforn havde ef ergravet paa dette Sted, i Af Statuer ere fundne, en kolossal siddende Tiderius med Borgerk, øn Paa Hovedet. Kroppen er nogen, det Gevand, som bedækket Kamt og endeel af den venstre Skulder er fortreffelig kastet, det engang afslaaede Hoved er aldeles ubeskadiget; fremdeles en skiøn Britannicus ; er strax ment af en qvindelig Figur, paa hvilken det Gevand, som bedække. Hofterne, er mesterlig udarbeider ; en Diana i halv Legemstørrelse ; et Par Statuer med Consulartegn; et Par fortrinlige Hoveder; Foden, af en mandlig Statur ; et Par transportadle Grasminder med Jld skrifter. - Skade at man vid Opgravningen hverken gaaer planmæssig eller omhyggelig til Værks. De fleste opgravne Steder bleve strax igien tilkastede.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Ved Eftergavningerne i Pompeji den 8de April fandt man, i Tronningens Overværelse, en meget skiøn Statue af Brorge, for stillende en Pagling med en Lire og Plectrum (det Instrument, hvormed der spilles paa Liren). Paa Liren ere tre Søvstrenge. Blandt Marmorvarkerne udmærker sig en Hund, som giver en hvalp Die, ved Udtrykket af moderlig Ømhed. En Mængde andre Sager, ogsaa chieurgiske Jnstrumenter, fandtes iblandt Udbyttet. Efter en Beretning fra den franske Viccconsul i Athen, Hr. Fauvel, drage Indbyggerne af den gamit Østad Ægina, som af Frygt for Søe Røverne havde nedsat sig mellem Biergene, nu igien tilbage til det Havs Kyster, paa hvilket deres Forfædre spillede en saa glimrende Rølle. Ogsaa har man i en Brønd i en gammel Søestad funden flere, dog er fortrinlige Statuer. Men endnu interessantere er følgende Efterretning, som han giver : Paschaen af Mocra, heder vet i samme, er, ved de mange nysgierrige Reisende hen har lært at kiende, tilsidst selv bleven nysgierrig, i det mindste for saavide en Musselmand kan være det. Som Nysgierrig er han kommen til Athen, og bleven der 24 Timer, i det han deroscherede sig fra de Trorper, han ømte til Storrezierens Armer, blot for at see Byen. Han fortalte selv Hr. Fauvel, hvad for Opdagelser han havde giver. Ved et Tilfælde stedte det at han lod grave i store Ruiner vær ved Theatret i Argos. Deti fendt han 16 Stykker, saavel Statuer som Büster i Marmor. Statuerne ere i halv Legemsstørrelse og for reffelig conserverede. En af disse Statuer i bærer Attalus's Navn, en Billedhugger i Athen, som Paus nias toler om, og som i Argos fortærrigede den tyrisk Apols Billede. Ogsaa fandtes deriblandt en Venud med hendes Søn, en Æsculap o. s. v. Bygningen hvori man har foretaget disse Eftergravninger, synes at være den samme som Pausinies kaner Andientssalen, og laae i Nærheden af Theatret. Jkke langt derfra har man ogsaa aabnet en Grav, hvori fandtes flere Guldmynter af Keiser Vespesian.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Jndenlandske Efterretninger. Ørnebierg, den 29de Juli. I Gaar ankom en engelsk Flaade syd fra og holdt nord efter. Den lagde sig for Anker nærmen Laaland ud for Steengade Skov. J Morges Kl. 3 lettede den igien; men ankrede atter Kl. 7, imellem Strengade Skov og Ørnebierg. Kl. 9. lettede den og stod nord efter, og er nu ude af Sigte. Ved Forbisellingen for Ørnebierg befandtes Bedækningen at være 3 Orlogsskibe paa 80, 74 og 64 Kanoner, 2 Fregatter, hver paa 36 Kanoner, 2 Letter og Markt, 2 Cuterbringer og 1 Skonnert. Cofsardieflaaden bestod af 54 flørre Skibe, 22 Brigger, 31 Galliaser, 4 Skonnerter og 1 Slup, i alt 10 Krigsskibe og 112 Cafferdieskibe.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Callundborg, den 30te Junii. Jgaar Eftermiddags kom en stendtlig Flaade syd fra og anke de ved Romtør Kl. 8 om Aftenen, dedet stillede lidet. Kl. 4 om Morgenen lettede Fladen igien og styrede nord efter. Kl. 12 passerede den Rifsnæs, med 3 Linieskibe, 3 Kucterbrigger, 1 armeret Skib og 1 Fregat. Kl. 11 1/2 ankrede den formdelst Stille. Den 1ste Juli. Jdag Kl. 8 lettede ovennævnte Flaade og staaer nord efter. Vinden O. L. K. Corsøer, den 3die Juli. Hverken iforgaars, gaaer eller i Dag have fiendtlige Seilere været at see i Beitet.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Helsingøer, den 3die Juli. J sidste Esmaal ere 12 Skib paa serede Sundet.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den 4de Juli. J esolgte Etmaal ere 17 Skibe passerede Sundet. Herfra har siden den 1ste entet fiendtligt Skib varet i SigteDatteriet Trekroner, den 2den Juli. Fra igaar til i Dag ere indpasserede 22 og udpasserede 10 3 kibe.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den 3die Juli. Jndpasseret 6, udpasseret 22 Skibe. Skipperen af en syd fra indpasseret Finneskude berettede at have seet et engelsk Orlogskib, 6 Fregatter og 2 Brigger under Bornholm.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Den 4de Juli. Jndpasseret 43, udpasseret 18 Skibe. En svensk Skipper, som kom fra Calmar, berettede at have seet et fiindtlige Orlogskib under Hanse. Den 5te Juli. Jndpasseret 32, udpasseret 18 Skide.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Kiøbenhavn, den 5te Juli. En syd fra kommende Convei, bestaaende af 3 Orlogskibe, 3 Fregatter, 3 Orlogsbrigger og nogle og 80 Coffardiskibe, ankrede den 30te Juni sidstl. Kl. 10 1/2 Formiddag 3/4 Miil i N. V. fra Refsnæs. Capitain, Lieutenant J. A. Suenson roede med 8 Kanonchalupper ud mod denne Convoi, og da det begyndte at lute op af N. V. Vind, gik han Kl. 2 til Ankers paa Enden af Revet. Der blev strax gjort Signaler fra et af Linieskibene, og strax efter saaes endeel Fartøier er samle sig imellem de danske Kanonbaade og Linieskibet. Kl. 3 lettede Orlogske, tet og 2 Orogsbrigger; det første holdt plat ned paa Kanonbaarene norden og Revet, begge Brigger sønden om samme, og Rorfartøierne, 16 1 Tallet, deelte sig i 2 Divisioner for at atteqvere paa Fløiene. Capt. Lieut. Surnson lettede strax derpaa og roede i Frontlinie langt paa Revet, da han saae at Orlogskibet formedelst stærk syden Strøm ikke synderlig kunde avancere. Kl. 4 vare Roe artøierne paa Skud. Capt. Lieutenanten roede ind paa dem under en vedholdende Jld indtil Kl. 4 ½ da de med Kraft trak sig tilbag til Briggerne mellem hvilke de posterede sig og avandrede samlede ind paa Cap. Lieutenenten. Han att qverede Briggerne saasnart de vare ham paa Skud og forceer de ind paa dem, men de drettere strax af og fik Fartøierne til at buxere sig ind imod Convoien. Capt. Lieutenanten vedblev at forfølge dem under en vedholdende Jld indtil Kl. 5 3/4, da han var kommen under det nordligste Orlogsskibs Kugler og derfor ikke ansaa det forvalligt at forfølge den længer, men trak sig ind under Refsræs Batterie. Da der fra Land blev observeret at de danske Kanchaupper truedes med Entring fra Fløiene, kom Maanedslieutenanterne Weise og Odendorff, tilligemed Koperførerne Nielsen og Jørgensen for at tilbyde Assistence med deres armerede Fartøier.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Løverdagen den 6te Julii Kl. 6 om Eftermiddagen, lader Hs. Majestæt Kongen sig præsentere Allerhøistsammes Livcorps. Ole præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at det ved Reskript til os af 18de dennes allernaadigst har behaget Hs. Majestæt at tillade: 1) Af Gade Vægternes Antal her i Staden maa nedsættes til det Halve, saaledes, at hver Post ikkun betienes af een Person, saalænge indtil Omstændighiderne tillade, at Vægtercompagniet kan faae den ved Reskriftet og 5te December 1800 bestemte Styrke. 2) At Væglernes Lønning maa, saalænge det forminskede Personale vidsliver, fastsættes saaledes : For enhver af Gadevægterne her i Staden 4 Rdlr. ugentlig i de 6 Sommermaaneder fra 1ste April til 1ste October, og 4 Rdlr. 4 Mk. ugentlig i de øvrige Maaneder; for enhver af Vægterne der forrette Nattepatroullerne 4 Rdlr. ugentlig ; for enhver af Vægterne paa Vesterbroe 3 Rdlr. 3 Mk. ugentlig i Sommermaanederne, og 4 Rdlr. ugentlig i Vintermaanederne; for hver Taar vægter 4 Rdlr. ugentlig; for enhver at de Væggere der have Opvartning hos Overpræsidenden, den første Borgmester og Politiemmesteren 3 Rdlr. ugentlte. 3) Atdenne forhøi de Lønning maa beregnes fra 1ste Mai sidstleden ; og 4, At Vægterskatten fra samme Tid, saaledes som den ved Reskript af 19de Juni 1801 er fastsat, mae, indtil vider, forhøies med 1/2 Deel. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 28de Juni 1811.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Til førstkommende Mikkelsdag kan 6 givte Koner eller unge Enker, uden for Kiøbenhavn, blive antagne paa undertegnede Kongelige Fødseisstiftelse, for at oplæres til Gjordemødre, imod at betale til Stiftilesen 25 Rdlr. for Underviisningen og 48 s. daglig for Kosten. Lær tiden er 1/2 Aar for dem der have Nemme og ere flittige, men eller længere. J den Tid de oplærres, skal de være til Opvartning paa Stifteisen for Barseqvinderne og de nyefødte Børn, samt deeltage i Riengiørelsen og Andet de underrettes om at være pligtige. De som paa disse Vilkaar ønske et eller flere Fruentimmer oplærte, eller dem som ville betale for deres Oplærelse, enmodes at melde sig skrivelig for undertegnede Direction inden den 20de August. J Anmeldelsen opgives den Oplærendes Navn, Alder og Opholdsted, samt Mandens Navn- og Næringsvei om hun er givt. Da kun de antages, som ere skikkede til at udøve Gjordemoderkovsten og af sædelig Opførsel, maa med Ansøgningen følge Attest, om det første fra Stædets Læge, om det sidste fra deres Præst. De som skaffe to sikkring fra Øvrigheden, eller en Jordegodsrier, at de, efterat have taget Examer, skal erholde et Gjordemoder Distrikt med fast Løn og andre bestemte Fordele, kan vente Fortrin ved Valget. De af de Ansøgende, som kan gives Plads til Mikkelsdag, skal herom blive underrettede inden September Maaneds Udgang ; de de imod som til den Tid ingen Svar erholde, maae deraf vide at de ikke ere antagne. Skulde disse attraae at antages til en anden Tid, have de efter nærmere Bekiendtgiørelse paa nyt at melde sig. For det som skal betales indsendes antagelig Sikkerhed, at det paa Anfordring skal blive erlagt til Stiftelsen efter Regning fra den nes Jnspecteur. I ørrigt tiener til Efterretning: at de Fruentimmer, som i Overeenstemmelse med Reskripter af 23de Martii 1787, attraae frit at opiærte- og underholdes i Læret den, have efter Kongelig Resolution af 15de November 1805 at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmænd eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1811-07-05
Directionen for den Kongelige Fødsels- og Pleiestiftelse i Kiøbenhavn, den 3die Juli 1811. haarde Lidelser af Kræftsyge i Brystet, er paa Frederich, Hospital den at forrige Vadsker=Jomfrue, Ane Sophie Giessing, efter 4 Maaneders 30te Junii ved Døden afgangen, bliver herved anmeldt for hendes fra førende Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 5te Juli 1811. Harboe.