JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-03-09
Mandagen den 12 Marti førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet, vorder i Nørre-Sundbye udi det Sted S. T. Hr. Herredsfoged Spies forhen beboede, efter Vedkommendes Forlangende, foretaget og holdet offentlig Auction over en 2 Etage Vindovns Kakkelovn, nogle gode Bolster og Olmerdugs Sængeklæder, Schenillier, Lagner og Dækketøi, en Læder Agestoel, en ege Skriverpuldt, 2de Stueuhrer, hvoraf det ene er et 8te Dagsværk, en grøn mahlet Topsæng, nogle Skilderier, Kobber, Tin og Messingtøi, samt Bryggerredskaber. Derefter sælges af døde Procurator Hasselbalchs tilhørte Latinske, Engelske, Tydske og Franske Bøger, samt en Deel Juridiske, hvoriblandt er Skovs Samlinger af Forordninger med fleere, derforuden Holbergs Geographit i 5 Deele, Keiser Napolcons Lovbog paa Tydsk og Fransk, som og et stort Atlas m.m. Aalborg den 28 Febr. 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-03-09
Mit i Aalborg Stifts=Avis til Salg bekiendtgjorte Sted, agter jeg Tirsdagen den 13 Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, at lade sælge, ved en offentlig Auction, om antagelig Bud skeer; Conditionerne skal paa Auctions=Stedet nærmere blive bekiendtgjorte. Nørre Sundbye den 6te Martii 1810 Hcinen, Capitain Ved Udlaan herfra til Nibe er mig bortkommen en nye mørkeblaae Vadmels Reise=Kappe, foret med hvid Vadmel, ved en paasyet Straappe var paasat et Signet med Bogstavet V., hvem om samme kan give nogen Oplysning, loves en raisonabet Dousør af F. W. Mejer.
Jyske Efterretninger, 1810-03-09
Fredagen den 16 Martii førstkommende Formiddag Kl. 10 bliver ved offentlig Auction i Kiøbmand Jacob Kiellerups Pakhuus No. 14 i Jomfrue Annegade bortsolgt. en Deel Skibsredskaber, nemlig: 25 forskiellige Seil, hvoraf 2de ganske nye, 2de Ankertonge af 10 1/4 og 11 3/4 Tommers Tykkelse, 1 Kabbeltoug 5 1/2 Tomme tyk, en nye Trosse, 4 Kom passer, samt en Deel Kahyt og Kiøkkentøi m. m., som forinden Auctionen forevises Liebhaverne af bemeldte Hr. Kiøbmand Kiellerup. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes behagelige Efterretning. Aalborg den 26 Febr. 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-03-09
Efter afgangne Degn og Skoleholder i Brøndum Christen Alting, bliver Fredagen den 9 Martii 1810, en Skiftesamling i Brøndum Præstegaard, hvor alle saavel Credi, som Dibitorer og andre Vedkommende behagentlig ville indfinde sig Kl. 10 Formiddag, da Skiftet forventes at blive optaget til Slutning. Brøndum den 24 Febr. 1810. A. Jungersen, Provst i Hellum Herred.
Jyske Efterretninger, 1810-03-09
Brigskibet Haabets Anker kaldet, drægtig 14 Commerce Læster, af Norsk Bygning, omtrent 6 Aar gammel, beliggende ved Udbyehöy; agter Eierne at sælge, enten underhaanden, eller ved offentlig Auction saaledes som den nu forefindes, vel udhalet med staaende og løbende Redskaber, Stil, Anker og 2de nye Touge. Ifald den ikke 14 Dage fra Dato bliver bortsolgt under Haanden, bestemmes Auctionen, imidlertid kan underhandles med undertegnede der tillige foreviser Inventarie Listen. Randers den 20 Febr. 1810. Niels Trap. Daniel Schmidt. N. B. Eieren af 4 1/2 Skpe. Salt, i 2de Poser, som 3de Nattegængere, da de bleve tiltalte af Vægteren, kastede fra sig paa Gaden, vilde med lovlig Ligitimation melde sig hos Toldbetjent Boht i Aalborg, hos hvem Saltet i Consumtionscontoiret ved Østeraae er indsat Preetzmann.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Der følger nu en stor Begivenhed ovenpaa en anden. Moniteuren af 22 Febr. indeholder et alene de videre Beretninger om det sydlige Spaniens fremskridende Undertvingelse, men endog 2de vigtige Noter fra den franske Minister for de udenlandske Sager, Hertugen af Cadore, den ene til den hollandske og den anden til den americanske Gesandt. J Noten, Holland angaaende, siges: "Ere Keiserens Beslutninger af den Art, at de ikke svare til Hollændernes Ønske, saa giør det ham virkeligen meget ondt. Men den ubarmhiertige Skjebne, som byder over Verdensbegivenhederne, forpligter Keiseren til, med faste Skridt at forfølge de Forholdsregler, hvis Nødvendighed han er overbeviist om, uden at lade sig vildlede af underordnede Resultater." - Keiseren saae med Smerte, at hans Broder, Kongen, af Holland, fandt sig stillet mellem sine Pligter mod den franske keiserl. Trone og den hollandske Nations Handelsmening. Kongen bevæbnede sig dog alligevel med Taalmodighed og tillukkede sine Øine, i Vente paa at en veldædig Hændelse vilde drage ham ud af dette smertelige Alternativ." - "Det bedste Held af den store Forholdsregel (at udelukke Engelsk Handel fra Fastlandet) hang især af dens Udførelse i Holland. Men Holland lagde den desuagtet hindring i Veien. Det fortsatte Handelen med England. Keiseren var nødt til at bruge Strænghed, som tilkiendegav hans Mishag. Tvende Gange blev den hollandske Handel lukket af franske Toldere. Den er det i dette Øieblik, saa at Holland har intet lovligt Samqvem med Fastlandets Nationer; og Keiseren har besluttet, ikke at aabne denne Barriere igien. Den hollandske Nation, langt fra at efterligne Americanernes Patriotisme, ledes, blant alle Omstændigheder kun af ussel Handels-Jnteresse Paa den anden Side seer Keiseren, at Holland har intet Middel til Krig, ja næsten ingen Hielpekilder til sit eget Forsvar. Det har ingen Marine. De 16 Linieskibe det skulde levere, ere aftaklede. Det har ingen Energie. Det viiste sig ved Englændernes sidste Tog. Uden Armee, uden Douaner, og man kan næsten sige, uden Venner og Allierte, ere Hollænderne et Samfund af Kiøbmænd, som blot besiæles af Handels interesse, og som vel er et gavnligt rigt og respectabelt Compagnie, men ingen Nation. - Hans Majestæt beslutter derfor : 1) At tilbagekalde til sig den Prinds af hans Blod som han satte paa Hollands Trone. En fransk Prinds, som staaer i Arvefølgelinien til den keiserlige Trone, har sin Første Forpligtelse mod denne Trone. Alle øvrige maae tie, naar de staae i Modsigelse med denne. J hvilkensomhelst Stilling en Franskmand befinder sig, er hans første Pligt mod sit Fødeland. 2) At besætte alle Hollands Udløb og Havne med franske Tropper, ligesom de befandt sig efter den franske Erobring i Aaret 1794, indtil det Øieblik, Hs. M. beslutter sig til at ophøie hans Broder, paa Hollands Trone igien. 3) At anvende Alt for, at Holland træder tilbage til Fastlandsystemmet, og dets Havne og Kyster fra rives en Bestyrelse, om gjorde samme til et Hovednederlag for den engelske Handel og de hollandske Kiøbmænd til Englæstdernes Patroner og Agenter."¬
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
J Noten til den americanske Minister hedder det, Neppe ere 30 Aar henrundne, siden de americanske Stater lagde i Skiødet af den Nye Verden Grund, volden til et selvstændigt Fædreland under Opofrelse at saa mange udødelige Mennesker, som bleve paa Valpladsene, for at afryste de engelske Monarkers blyetunge Aag. Disse ædle Mænd formodede ingenlunde, da de udgiøde deres Blod for Americas Uafhængighed, at den saa snart kunde blive Spørgsmaal om at paalægge America et endnu tungere Aag, end det der var afrystet, ved det at sammes Jndustrie skulde underkastes den brittiske Lovgivnings Tarif Kan altsaa den americanske Minister tage den Forpligtelse paa sig, at de americanske Skibe ikke underkastes den engelske Cabinetsordre af 1807, eller noget Blokadederret, naar Blocaden ikke en reel, saa er Undertegnede (den franske Minister) befuldmægtigertil, at fornye Handelstractaten med America &c.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Moniteuren indeholder ogsaa en Generalordre fra Kongen af Spanien til de franske Soldater, i hvilken hansakker dem for Spaniens Erobring, sluttende med de Ord: "Jeg vil, at der imellem Hereules's Støtter opføres en tredie Støtte, som for de sildigste Efterkommere og begge Verdeners Søefarende nævner de franske Anførere og Corps, som have erobret Spanien.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Hertugen af Belune, som den 29 Januar var ind tykt Granada, havde Ordre fra Kongen, at gaaads paa Cadix, og afskiære Samqvemmet med Gibral, tar, Man haaber, Cadix vil underkaste sig. Vene gas kommanderer der, og han har nægtet at modtage 1000 Mand Englændere, som nylig vilde lande. Den granske og spanske Eskadre i Havnen bestaar af 22 Linieskibe. Englænderne have i Bayen 5 Linieskibe og mange Transportskibe. Juntaen er opløst, og Hertugen af Albuquerque har af 20,000 Mand, kun 5 a 6000 i Behold.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Holland. Vor Konge har i Paris udstedt under 20 Febr. en Forordning, hvorefter der skal udfærdiges Recipiser (Banksedler, for sex Millioner, for den med at komme den offentlige Skat til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Man har her endnu godt Haab om at en Coureer som er ankommen til Ministerconseilet, har medbragt bedre Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Adskilligt. J afvigte Aar ere 850 Familier, udvandrede fra Rhinegnene til Tanrien eller Crim.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Hannover skal være forenet med Kongeriget Westphalen fra 1ste Marts af d. A. Kong Jeronymus har forordnet, at der i Hovedstaden Cassel skal opreises er Statue af Erts for Keiser Napoleon.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Der siges, at flere naboelige Smaaefyrstendømmer skulle komme under Kongeriget Sachsen.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Det synes, at nu ogsaa er glimrende Port har tiltraadt Fastlandsystemmet.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Jfølge Freden mellem Frankrig og Sverrig, som nu i Paris er officielt bekiendtgjort, tiltræder Kongen af Sverrig Continentalsystemet fuldkommen og uden Undtagelse, ja frasiger sig endog de Fordele, som tilstodes ham ved Fredstracten i Frederiksham henseende til Colonialvarerne, forbeholdende sig aleneste Jndførslen af det til Fortæring nødvendige Salt. Pommern og Rygen gives Sverrig tilbage. De franske Contributioner ophøre fra den 6te Jan. 1810 af. som Fredstractatens Datum.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Den tilkommende franske Keiserindes Hofstat er anordnet saaledes: Erkebispen af Rohan, Storalmose, nier; Hertuginden af Montebello, Dame d' Honneur; Grevinden af Lucay, Dame d'Atour; GrevBeauharnois, Chevallier d' Honneur; Prindsen af Aldobrandini, første Staldmester; Hertuginden af Bassano, med 12 andre Hertuginder og Grevinder Pallads damer.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Den wiener Hoftidende melder, at Ægteforlovelsen, mellem Keiser Napoleon og Erkehertuginde Maria Lovise blev sluttet ved Fyrsten af Schwarzenberg paa østerrigsk og ved Hertugen af Cadore paa fransk Side, som dertil befuldmægtigede Budskabere, og at denne Overeenskomst blev den 21 Febr. ratificeret af Grev Metter nich og Grev Otto. Keiser Frands er ualmindelig munter, og vilde være det endnu mere, dersom Keiserindens Helbredsomstændigheder svarede mere til Publikums Ønske. Det hedder, at nogle af de aftraadte Provindser skulde gives Østerrig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Erkehertuginden Lovise har oversendt hendes Keserl. Bruddom sit Portrait, som ligner hende ganske nøie, og ledsaget samme med et egenhændigt Brev. Ligesahar Keiser Napoleon ladet sin Durchl. Brud tilstille sig Portrait, omgivet af kostbare Solitairer. Flere Perloner af den keiserl. Familie, tilligemed den ungarske Noblegaarde, ledsage Bruden til Braunau, hvilken Stad, maaskee kan komme til Østerrig igien.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Den wiener Cours er endnu i stærk Bedring. Paa saa Dage at giøre, er den faldet fra 440 til 305.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Jfølge Efterretninger fra London af 22 Febr. (ove Frankrig) var Cadix resolveret til at forsvare sig. Den fransk spanske Flaade laae 22 Skibe, stærk paa Rheden og den engl. Flaade havde lagt sig imellem samme og Staden. De Gamle kaldte Klippen Calpe, det nuværende Gibraltar, og den lige overfor paa den africanske Kyst liggende Klippe Abila, hvor Fæstningen Ceuta er, Hercules's Støtter. Begge disse Støtter ere nu i Englændernes Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Major Schills Hoved befinder sig i Spirius hos en Naturforsker i Leiden.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
En spansk Skjoldmøe er ankommen til Gibraltar, klædt i sin Uniform som spansk Officeer. Hun saae sin Mand og sin Søn falde ved hendes Side da Saragosse beleiredes. Under denne Belering kæmpede hun med i adskillige Fægtninger og fik 3 Saar. Hun var falden i fransk Fangenskab, men undveeg.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Nu meldes der fra London over Frankrig, at Jsland, Færøerne og Grønland ere af den engelske Regiering, erklærede uden for Krigstanden med England, og kunne handle paa Leith og London.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Giftermaal formedelst Fuldmagt bruges kun hos Regenter og Prindser, naar nemlig Bruden er langt borte eller i et fremmed Land. Tilforn maatte Bruden, efter Vielsen, endog virkeligen forsøie sig tilseng, og den befuldmægtigede Brudgom lagde sig da, med det ene Been, paa eller i Sengen; men dette maatte skee i bele Hoffets Overværelse, og til desmere Sikkerhed skulde ei alene Benet, men og den hele Side, som vendte til Bruden, være forsynet med Harnisk og Pandser.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 5te Marts. J Følge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 10 f. M. er Elefant ordenens Jnsignier igjennem Departementet for de udenlandske Sager blevne afsendte til den Kongelige danske Gesandt i Stockholm; Grev von Dernath, som i en Audiende den 20de f. M. har overleveret samme til den nu regierende Konge af Sverrig, Hs. Majestæt Kong, Carl den 13de. naa Svendborg, den 14 Februar. J den senere Tid er Kornet falden betydelig i Prisen. Nu betales ikkun 1 Td. Rug med 6 Rd. 1 Td. Byg med 5 Rd., og 1 Td. Havre med 4 Rd. 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Hs. Majestæt har under 23 Februar d. A. ved Pakolen allernaadigst befalet, som følger: "Naar de Permitterede af de annekterede Batailloner indkaldes til Tienesten, saa er det Vor Villie, at de af dem, som ere Gaardmænd, og beviisliggjøre, at de ingen Tieneste karle holde, ikke skulle indkaldes og møde, førend Viaf Nødvendighed finde Os beføiet til udtrykkeligen at befale deres Jndkaldelse; dog skal dette kun giælde for de Gaardmænd, som have lært Exercicen og ere fuldovede.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Under 28 f. M. er ved et Kancellie: Patent bestemt: at de frierkiendte Kolonial=Varers Udførsel fra Altona til andre Steder i de Kongelige Stater tillades, for saavidt samme ere overeensstemmende med Toldanordningerne, hvorimod det uden Undtagelse forbydes alle at udføre slige Varer fra Altona til Hamborg eller fra Altona Søevært til fremmede Steder. Hvor saadanne Varer antræffes, skulle de konfiskeres, og den Skyldige ansees med Tugthuusstraf." Fremdeles er anordnet: "at alle Adgange fra Altona til Hamborg skulle besættes af Militair= og Politievagt, for desto eftertrykkeligere at forhindre Snighandelen med Kolonialvarer.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
En Pige paa Havgaard i Lolland, skal en Barsel færd være blevet Moder til 3 Drengebørn.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Fasteprædikener. Paa Onsdag i Budolph Kirke Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Tallotterie. Ved 845de Trækning i Altona udkom følgende Numre : 18, 30, 17, 87, 42.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Til 846 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 19 Martii Middag hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Avertissements. sig. At det har behaget Gud, i Dag Morges Kl. 5 Slet, ved Døden at bortkalde fra det Jordiske til et bedre Liv min i Livet elskede Mand Christen Christensen Lønstrup, i hans Alders 56 Aar, efter 35 Aars kiærligt Ægteskab, og et Fierdingaars Sygeleie, af en tærende Sygdom; dette bekiendtgiøres sørgeligst fraværende Børn, Slægt og Venner af hans dybtsørgende Enke. Dorthe sal. Lønstrup. Aalborg den 9 Marti 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Det er mig den 3 d. M. indberettet, at der ved Huus rup her i Amtet, i aaben Søe afvigte December Maaned er fundet og bierget en Fustagie uden Mærke, som indeholdt 205 Potter dansk Kornbrændeviin. Eieren til samme indkaldes herved ifølge Forordningen af 5 Julii 1808 til inden 6 Uger fra Dato af legitimere sig, saasnart det ikke er fiendtlig Eiendom. Aalborg Stifts Amts-Contoir den 10 Martii 1810. Pentz.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Fredagen den 30 Marti førstkommende lader Kattuntrykker Chr. Berg formedelst Forandring af Børpal, ved Auction opraabe til absolut Bortsælgelse, om nogenlunde antagelig Bud skeer, hans eiende og iboende Huus paa Nørregade her i Aalborg, bestaaende af en Bygning med Enden til Gaden 10 Fag, og en Sidebygning til Gaden, 5 Fag, alt et Loft Høi, samt en Bygning i Gaarden 6 Fag, 2 Loft Høi, med tilliggende Gaardsrum, og i Værelserne 4 Jern Kakkelovne; derefter bortsælges endeel Jndboe, af Chatol, Skabe, Borde, Speile, Stueuhr, Sengestæder og Sengeklæder, Skilderier og Kiøkkentøi, samt endeel Trykkeredskaber m.m. Auction nen holdes i bemelte Huus fornævnte Dag, Forud dag Kl. 10. Aalborg den 10 Marti 1810. gade 3. Bøggild. De Bængler, Nattesværmere, og skadelestne Drenge som i Nat forstyrrede min og mines Søvn, ved gientagende at ringe paa min Klokke, advares herved for Fremtiden at afholde sig fra saadan Uskik, hvis de vil undgaae offentligen at blive navngivne, da de ei indseer, hvad Skade de ved deres Raadhed kunde tilføie andre. Aalborg den 11 Marti 1810. og i Hans Hass. Til Ballet i Klubben Harmonien næstkommende Fredag den 16 dennes, afhinkes Billetter hos undertegande Torsdagen den 15 Martii 1810. Haack.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Onsdagen den 14 Martii om Aftenen Kl. 7, holle des General-Forsamling i Klubben Harmonien, forinat eftersee forrige Aars Regnskab; hvilket herved bekiendtgiøres af Directionen. Aalborg den 13 Mar i 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
En Dreng af skikkelig og god Opdragelse, helst confirmeret, som maatte have Lyst til at lære Bager=Professionen, kan melde sig hos mig, og i Lære blive antaget næstkommende Paaske. Aalborg d. 9 Marti 1810.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Paver Thalsen, Bagermester, boende ved Nye Mølle.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Den i den Mandallske Aalborg Stiftstidende forhenbeskrevne paa Algaden i Sæbye Kiøbsted beliggende store og rummelige Gaard med Pakhuuse og Kornlade 2 Frugthaver, Græsgaard og Fiskedamme, samt 21 Tønder Land af Byens bedste Markjorder og 2de paa Gaardens Grund staaende Leievaaninger, hver med sin Frugthave, er under Haanden at faae til Kiøbs. Lysthavende behage at henvende sig til Eieren, Anders Hovmann, Kiøbmand i Skagen.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Hvor en Student eller Seminarist, som kan fremlægge gode Vidnesbyrd om sin Duelighed og et godt moralsk Forhold kan erholde Condition enten til 1ste Maj eller 1ste November d. A., som Huus=Jnformator paa Landet, anviser Bogtrykker Wandall, 175 Rd. kan faaes tillaans imod godt Pant og lovlig Rente, ligesaa 1500 Rd. og 3500 Rd. Anvises No. 93. paa Reberbanen.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
Tvende Skibskiedler, en oval af Kobber og een rund af Blik begge med Laag, hver paa en god Spand Vands Størrelse, og et Stykke ubleget Hørlærred kan bekommes hos Ch. Christensen i Urbansgade Nr. 102. Onsdagen den 28 Febr. bortkom, en lille hvid glat haaret Handhund med sorte Ører og en ført Plæt paa Ryggen og paa Halen. Hvem som kan give nogen Oplysning om samme Hund kan vente sig en passende Dou sør; Anviisning giver Bogtrykkeriet. Et Smedie=Redskab, om ikke alt saa dog noget, forlanges tilkiøbs. Bogtrykker Wandall anviser Kiøberen.
Jyske Efterretninger, 1810-03-13
J den lidende Menneskeheds Navn opfordrer jeg da Eder: J Rige og Velhavende. meddeler dog Noget af Eders Overflødighed til Lindring for hungrige Brødre, de skiønneste Renter J kunne indsamle af den Capital J udsætte for Menneskeheden ere: Glæde, lønnende fredshed, Bevidstheden om: at have handTilst. let vel, efter Pligt og Samvittighed. J Graven skulle I dog Jntet tage med - paa hiinSide Graven, hvor Handlingen veies, og ædel Daad lønnes, bruge J intet. – J Kiøbstædernes vindskibelige Beboere, Af maaskee af Eders Æt, af Eders Blodsforvandte sukker Mangen Een om Brød hist i Fiendeland, Giver da, meddeler da gierne, saadanne Offere ere Alherren velbehagelige. O maatte der i hver Stad, hvor dette Blad læses, findes En blot En Eneste, der for Menneskelighedens Skyld vilde paatage sig at indsamle Bidrag til Brød og Mækkelse for de Hungrige - hvor vilde da mit Ønske gelinge, J mine værdige Medbrødre af den hæderlige Præstestand, Inderligen er jeg overtydet om, at Almuen, der udgiør Massaraf Folket i Staten, behøver blot at opmuntres, for at see dens Medlidenhed liig den under Asken ulmende Jld, at blusse op i høie Flammer; thi føle kan Bonden under Vadmels Kofte. Opmuntrer da ædle Brødre, Eders Menigheder til frivillige Bidrag, ved at opvække deres Medlidenheds Følelse - og J have da seiret. - Veltænkende Dannemænd og Danneqvinder af alle Stænder, at alle Folkeklasser, Kommer, ofter Eders Skiærv paa Broderkiærlighedens Alter. O den skiønne Følelse, Medlidenhed er en lindrende Salve for Hiertets Saar, og afkiøler dets Smerter. Værer da barmhiertige, paa det J ogsaa selv kunne vederfares Barmhiertighed. Naar da vore beklagelsesværdige Brødre. hvis Kaar formildedes, hvis Hunger tilfredsstilledes ved Brødres Barmhiertighed, engang igjen - om kort eller og længe - betræde det kiære Land, hvor de saa tit bortspøgte Livets glade Dage; da, giennemtrængte af frydefulde Følelser, som Bevidstheden om at have handlet vel, skiænker, kunne J Alle disses Velgiøreres med fra Glæde sige: Ogsaa vi vare med at mætte de Hungrige, at formilde deres Kaar, og deres af overjordisk Fryd giennem strømte Hierter nedbede da Jordens Fred og Himlens Sallighed over Eder. De større eller mindre Gaver, som Ædelsindede selv, eller ved Sammenskud eller paa andre Maader ville skiænke til ovenmeldte Hensigt, maatte behageligen sendes enten til dette Blads, Udgiver, eller til mig selv under nedenstaaende, Addresse. Enhvers Navn og Gave skal offentligen i Stifts-Avisen vorde anmeldt, og i sin Tid aflagt Regnskab for det hele Jndsamledes Beløb og Anvendelse. - Held og Velsignelse med hver den, som handler harmhiertigen mod den Trængende, Herren selv skal redde ham paa en ond Dag. Aale Præstegaard ved Horsens d. 15 Jan. 1810. T. A. Borup, Sognepræst til Aale og Tørring i Aarhuus Stift.