JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-30
Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Fonss; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix, Hospitalskirken Hs. H. Consistorialr. Brix. Aftensang: Domk. Hs. H. H. Biskop Dr. theol. Brammer, Frue Kirke Lie, theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
No 188. Løverdagen den 31te Octbr. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Blandinger. I Anledning af den i Jrland herskende Hungersnød har Ærkebispen af Canterbury faaet det Hverv, at udarbeide en Kirkebøn, som hver Søndag skal læses i alle Kirker. J nogle Provindser har Nøden naaet sin høieste Spidse; Indbyggerne røve og plyndre, for blot at friste det usle Liv. "Arbeide og Brød!" er Hundredtusinders Løsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
J Rom er i denne Tid død en i sin Tid meget berømt Dame, Hertuginden af Fleury, der i Slutningen af forrige Aarhundrede spillede en betydelig Rolle ved det franske Hof. Til hende var det, at Napoleon engang henvendte det plumpe Spørgsmaal: Holder De endnu bestandigt af Mandfolk, Madame?" hvortil hun øieblikkeligt gav til Svar: "Ja vel, Sire! naar de ere artige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
J disse Dage er der atter forekommet i Berlin nogle Selvmord under mærkværdige Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
En fleersidig dannet Mand, meget bekjendt ved sin skarpe Pen og sine Sarcasmer, var for nogen Tid siden bleven afskediget som Embedsmand ved en af Jernbanerne, og var derved geraadet i Næringssorger; han endte sit Liv ved et Pistolskud foran et Speil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Den unge Mand, som for omtrent 8 Dage siden søgte Døden under Locomotivet, og blev frelst ved Skuffen, som er anbragt, for at rydde Gjenstande af Veien, har ikke Grund til at glæde sig over sin Frelse, thi han er bleven frygteligt saaret, og vil formodentlig blive en Krøbling hele sit Liv. Den Ulykkelige er en ung dannet Mand af meget god Familie, der af krænket Æresfølelse blev ledet til dette fortvivlede Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
J Strassborg er udkommet en alvhabetisk Navneliste over de Polakker, som bleve myrdede under Bonde urolighederne i Gallicien. Fru Letkowska blev tvungen til at drikke saa meget Brændeviin, at hun fik Krampe og døde; Stasiewicz blev levende brændt, Slotwinski blev bundet med Skjægget til en Hests Hale og slæbt ihiel; Sokulsti blev hakket i smaae Stykker og kastet i et Svinetrug, Kierwinsk havde samme Skjæbne; paa T. Bronieski blev Maven opskaaret, Hænderne og Fødderne knuste, og derefter blev han tærsket ihiel, med Pleiler, paa J. Bronieski blev Næse og Øren afskaarne, og Hovedhuden slaaet, medens hans Kone af Morderne blev tvungen til at lyse dem, hvorefter de udstak hendes Øine, den frugtsommelige Grevinde Kepinska blev levende opsprættet; osv. "Dampfboot fortæller følgende curieuse Historie: En ung østerrigsk Officier elskede en riig Farvers smukke Datter. Faderen vilde ikke vide Noget deraf at sige, men hans Forbud frugtede Jntet; det ømme Forhold fortsattes uafbrudt. En Dag havde Krigeren den Ulykke, at blive overrasket af Faderen ved en Rendevous med Datteren. Vreden overmandede ham; han greb den unge Mand i Kraven, og kastede ham i en stor Jndigo=Kype. Officieren indstævner Farve ren; Retten idømmer Denne en Mulkt, og forpligter ham til, at gjengive Lieutenantens Ansigt og Hænder, som han imidlertid forgiæves havde anstrængt sig for at reentvætte, deres oprindelige Farve. Den ærlige Haandværker betaler sin Mulkt og tilstaaer, at han oprigtigt fortryder, hvad han i sin Hidsighed har gjort, men hans Farve er ægte, og han veed intet Middel til igjen at skaffe den bort. Hvis imidlertid Hr. Lieutenanten ikke holdt af det Blaae, vilde han gjerne aldeles gratis give ham et smukt Grønt, ved at anbringe Guult paa de blaafarvede Legemsdele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Dette Aars Viinhøst ved Moselen og Rhinen har oversteget endog de dristigste Forventninger, da flere Viingaardsmænd have høstet en halv Gang saameget, som de havde gjort Regning paa. Hertil kommer endnu, at denne Viin er iaar af en ganske fortrinlig Bonitet, saa at enhver Dyrker af Bachus har Aarsag til at glæde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Keiseren af Østerrig har ophøiet Fru v. Bergen, Churfyrsten af Hessens Gemalinde i morganatisk Æg teskab, i den østerrigske Grevestand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Ved et nylig afholdt Festmaaltid af det polytechniske Selskab i Berlin blev den preussiske Konges Skaal udbragt under Salver af Skyts, der vare ladede med Skydebomuld. J Brunsvig har man brugt det til Kanoner. Man skjød med en svær Sex pundiger paa 800 Skridt med 12 Lod, paa 1000 Skridt med 16 Lod Bomuld. Virkningerne vare de samme som med 2 Pd. Krudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Fra Stuttgardt skrives under 10de de.: "Jgaar er en Coureer afgaaet herfra til St. Petersborg, forat overbringe den keiserlige Familie den glædelige Efterretning, at Kronprindsesse Olga befinder sig i interessante Omstændigheder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Det tydske Forbund har decreteret, at der skal tilstaaes Skyde-Bomuldens første Opfindere, Professorerne Schönbein i Basel og Böttiger i Frankfurt, en Belønning af 100,000 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Fra Schwerin berettes, at Storhertuginden af Mecklenburg-Strelitz med hendes Datter (Kronprindsen af Danmarks fraskilte Gemalinde) netop befandt sig i Genf, da Revolutionen udbrød sammesteds. De begave sig da strax til Lausanne. J Oldenburg er der præget nye Dalere, paa hvis Rand er præget det Valgsprog: "En Gud. En Ret. Een Sandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Der er nu opstaaet en ny udmærket svensk Sangerinde, Mathilde Jndebetou, Datter af Oberstlieutenant v. Jndebetou. Hun tager i denne Tid Underviisning i Paris hos den berømte Garcia, der har erklæret, at denne unge Sangerindes Stemme skal endogsaa overgaae Jenny Linds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Den betydelige norske Herregaard Thom, i Smaa lehnene, er i denne Tid solgt af Grevinde Sommer hjelms Arvinger til en Hr. Teilmann for 70,000 Spd. Samme Gods udgjør over 80 Skyldr. og har i gamle Dage tilhørt mægtige Høvdinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Paa de slesvig-holsteenske Anliggender synes den tydske Presse nu at have arbeidet sig træt. Derimod begynder den nu at angribe Danmark fra en anden Side. Professor Bülau, Redacteuren af D. Allg. Zg., udtaler sig saaledes: "Da nu det slesvigholsteenske Spørgsmaal er blevet et Forbundsanliggende, er det meget naturligt, at der reiser sig et andet dermed beslægtet Ønske, nemlig at Forbundsdagen nu ogsaa vil sysselsætte sig med hiin danske Forholdsregel, som, ved at forhindre en Lübecker Jernbane, truer den frie Stad Lübeck i dens høieste materielle Jnteresser, ja, synes at have intet Mindre til Hensigt, end at tvinge det af danske Besiddelser omgivne Lübeck til at underkaste sig Danmark. Om nu end dette, der vilde være Lübecks politiske Død, ikke staaer til at befrygte, saalænge man opretholder det tydske Forbunds Jntegritet, saa er det dog uundgaaeligt, at Lübeck lidt efter lidt maa hensygne, saalænge Danmark fortsætter sin hidtilværende Fremfærd mod den frie Stad. Men gives der da intet lovligt Middel til at forhindre en tydsk Forbundstats Undergang, Vi mene, at det ikke blot gives, men at det endogsaa er Forbundets Pligt, at anvende det. Den 19de Artikel af den tydske Forbundsat fastsætter udtrykkeligt, at Forbundsdagen har at raadslaae angaaende almindelige Forholdsregler til at fjerne, hvad der kan hæmme de enkelte Forbunds staters Handel. Men den danske Regjering, betragtet som tydsk, som holsteen-lauenborgsk, hæmmer Lübecks Handel, idet den forbyder det at bygge en Jernbane gjennem dens Gebeet. Følgelig er Forbundsforsamlingen berettiget til at formaae denne Regjering til, ei. at lægge nogen Hindring iveien for Lübecks Bøn. Danmark, som ikke kan tabe Noget ved denne Jernbane, vilde ved denne Leilighed kunne vise, om det vil laane Øre til Tydsklands Stemme, og om det endnu kan ansees for en tydsk Regjering, d. v. s. for en saadan, som gjerne befordrer sine Bundsforvandtes Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Det meget omtalte og længselsfuldt imødeseete Skrift af de 9 Professorer ved Kiels Universitet, angaaende Hertugd. Slesvigs Forhold, er nu endelig udkommet. Efter den strængeste Undersøgelse - hedder det deri – ere vi komne til det Resultat, at hverken bestemte historiske Kjendsgierninger eller positive folke retlige Bestemmelser have begrundet en sand Stats Eenhed imellem de af Kongen af Danmark beherskede Lande, og at hverken Tractaterne af 1815 eller Statsrets Videnskaben tilkjende Udtrykkene: "Gesammtstaat, "Gesamme Monarchi, en saadan Betydning, at bestaaende Arverettigheder derved i nogen Maade kunne krænkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Følgende Artikel fra Slesvig af 19de de læses i "Børsenhalle. Den slesvigske Stænderforsamlings almindelige Physiognomi kan kun være lidet tvivlsom. Om ogsaa den Deputerede Weber von Rosenkrantz aabent vil forlade den schleswigholsteinske Side og sætte sig paa den danske Bænk, hvor vi i det Høieste vente 5 nordslesvigske og de to flensborgske Deputerede, saa vække de tvende nye af Kongen deelegerede ridderskabelige Deputerede endnu Tvivl. Af den Første, den nye Regjeringsraad von Rumohr, kan man just ikke vente nogen afgjørende Opposition. Endnu en Deputeret maa omtales, den Ene af to delegerede Geistlige, Pastor Lorenzen i Adelby ved Flensborg; han skal imodesee eller allerede være undergiven en Undersøgelse, fordi han ved Oplæsningen af det andet aabne Brev i Kirkebønnen optog det Ønske, at Gud maatte skjænke Kongen den rette Tænkemaade" (den rechten Sinn) til at erkjende Folkets sande Jnteresser. J denne Deputerede, der i den augustenborgske Hofler tæller mange Venner (blandt hvilke Hs. Majestæt Dronningen ikke er den sidste), vilde Stænderforsamlingen tabe sin meest betydende Dialectiker, og i hans Sted let faae en den antischleswigholsteinske Jnteresse hengiven Geistlig. At beklage er det endelig, at, som bekjendt, den afskedigede Statholder ikke vil indtage sin Plads som Kjøbstaddeputeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Til den slesvigske Stænderforsamling ere allerede indkomne over hundrede Adresser, der alle angaae det store Spørgsmaal. Hertugd. Slesvigs statslige Existents og Selvstændighed, dets offentlige Ret, nationale og politiske Udvikling. Blandt de indkomne Privat propositioner ere følgende: 1) At Fors, skulde sende et Andragende til Kongen om, at Hs. M. vilde beslutte, ogsaa som Hertug af Slesvig at tiltræde det tydske Forbund; 2) at Hs. Maj. vilde forandre det nuværende Regjeringssystem paa en til den offentlige Retfærdigheds Fordringer svarende Maade, og derfor foretage en nødvendig Omskiftning med sine Raadgivere (ved Dr. Gülich); 3) Petition til Kongen om at tage Sit aabne Brev tilbage (ved Tiedemann); 4) ligeledes om at Slesvig Holsteens Administration maa adskilles fra Danmark, i Særdeleshed hvad Finantserne og Militairvæsenet angaaer. Da Commissarius gjorde Jndsigelse mod Gülichs Proposition om Forandring i Regjeringsystemmet, havde Præsidenten (Beseler) yttret: at det var hans Sag at vaage over, at Fors, holdt sig inden Lovlighedens Grændser, hvorfor ogsaa den omtalte Proposition skulde gaae den foreskrevne Vei. Flensborgerne havde troet, nu at være frie for den hæslige Syngen paa Gaderne. Desto mere overraskede bleve de, da om Morgenen d. 19de Oct, atter den "meerumschlungene Melodi tonede paa Gaderne. Man ilede til og saae, at Spetaklerne hidrørte fra en Afdeling Dragoner, anførte af en Underofficier i fuld Armatur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
J den jydske Stænderforsamling er Petitionen om en fri Forfatning, der var indgivet af Landsoverretspr. Jespersen, bleven tagen tilbage indtil videre. Commissarius havde gjort Jndsigelser derimod, og bl. A. yttret, at de danske Provindsialstænder ikke ere berettigede til at befatte sig med Andragender, som gaae ud paa en Ophævelse af Kongelovens Bestemmelser og dermed en Forandring af Statsforfatningen; og for at al Misforstaaelse i denne Henseende kunde fjernes, erklærede han, at der ved den ham meddeelte Jnstrux var paalagt ham at tilkjendegive Forsamlingen: at Kongen ikke kan give sit Samtykke til, at Andragender og Forandringer i Statsforfatningen tages under Behandling af Forsamlingen, men at Hs. M. forventer, at Fors, selv vil afvise dem. Skjøndt nu Forsamlingen under Sagens nøiere Overveielse kom til det Resultat, at de allerhøieste Tilkjendegivelser vel ikke lægge nogen Hindring iveien for, at Fors. fortsætter denne Sags indledende Behandling, og uagtet der for Tiden ikke existerer noget egentligt Forbud derimod, fandt dog Proponenten sig bestemt til, for under de nærværende vanskelige Tidsforhold ikke at fremkalde en mulig Conflict imellem Regjeringen og Stænderforsamlingen, at tage sit Andragende tilbage. Dog antog han, at Forses Competence til Sagens Behandling vil være reserveret, saa at Stænderfors, i Fremtiden, om den dertil finder Anledning, atter kan optage en saadan Sag, og ethvert enkelt Medlem da afgive sin Stemme i samme efter sin samvittighedsfulde Overbeviisning, saaledes som det efter St. Anordn. er (St. Td.) hans Ret og Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Ved Hoffet i Kjøbenhavn forbereder man sig i denne Tid paa et Besøg af en meget høitstaaende (Khvnsp.) Gjæst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Handels-Efterretning. Et kjøbenhavnsk Blad (Morgenposten, a 247) meldte nylig, at Consul Stiesen i Helsingøer havde gjort Opbud. Vi ere idag fra paalidelig Haand blevne forsikkrede om, Redact. at det ikke er sandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Ankomne m. Dampsk. "Jris fra Khvn. Fru Bruun, Cand. Gade, Fogh og Preetzmann, Exam. juris Wulff, Kom. Langmach, Ifrne Schmidt, Dantzer, Feldballe og Carlsen, Capt. Jørgensen og Lindhardt Cand. Møller. Jfrne Hveisel, Storm, Stampe og Foght, Toldass. Rosendahl m. Kone, Forv. Møller, Pastor Øllgaard, Md. Monberg, dHrr. Leth og Herz. Skræderm. Reimann, Cand. Jessen, Propr. Dockedahl, Landm. Zega og Meyer. Jalt 75.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Bekjendtgjørelser. Det er blevet mig en sørgelig Pligt at berette herværende Slægt og Venner, at min dygtige, retskafne Skibsfører Jngward Pagh er under sit Ophold i Hull bleven angreben af en hidsig Feber, og ved Døden afgaaet den 6te dennes, ikkun 25 Aar gammel. Den dybt forrig fulde Enke med deres lille Barn, der vare hos den Afdøde, befinde sig trøstesløse i et fremmed Land, hvorfra de snart kunne ventes tilbage, men uden at medbringe den elskede Mand og Fader, som var deres Støtte og Forsørger, og hvis Tab vil være dem uerstatteligt. Aarhuus, den 29de October 1846. C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres at vor elskede fromme Moder Maren Eskildsen født Michelsen, Enke efter forudgangne Skipper Eskild Nielsen, ved Døden blev os berøvet Søndagen den 25de dennes, i en Alder af 73 Aar. Rolig og tilfreds som hun hen med den Forviisning, at høit over Stiernebuen, hvor Rummet ingen Ende tager, der, som her, boer en kjærlig Fader. Aarhuus, den 26de October 1846. Marie Kirkerup, N. Eskildsen. født Eskildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
De ærede Venner og Velyndere, som paa flere Maader hædrede vor afdøde Moders Jordefærd, aflægges herved vor hjerteligste Tak. Marie Eskildsen. Niels Eskildsen. Polyhymnia. Ordinair Generalforsamling Onsdagen den 4de November, om Aftenen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Bekjendtgjørelse for Søfarende. Paa den yderste Ende af den endnu ufuldendte Tilbygning til Aarhuus Havns søndre Mole, er anbragt et Lygte fyr, lig de i Frederikshavn og paa Trekroner, 33 Fod over Vandet, som kan sees circa 2 Mile i Søen. Er Veiret saa haardt at Lodserne ikke kunne komme ud, da maa dette Fyr løbes tæt an om Bagbordside for at undgaae den nordre Mole, som naaer indtil 37 Favne NB. til N. fra dette Fyr. Saasnart Fyret er passeret, rettes Coursen S. eller S. og holdes b. b. Anker klar til at lade falde paa 12 a 8 Fod Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Da dette Fyr ansees tilstrækkeligt, saa vil fra 5te November af de 2de ældre Fyr vorde slukkede, men skulde overhændig Storm og Søe, saalænge Tilbygningen endnu er ufuldent, gjøre det umuligt at tænde det nye Fyr, da vil det ældre Fyr paa den søndre Mole brænde med et rødt Skjær, dette er da 32 Favne i No. til N. Retning fra Enden af Tilbygningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
De ærede Redacteurer af Handelstidenden og Provincial-Aviserne anmodes om godhedsfuld at forunde denne Bekjendtgjørelse Plads i deres resp. Blade. Aarhuus, den 29de October 1836. Havnecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Mandagen den 2den November næstkommende, Eftermiddag Klokken 3, afholdes Auction ved Havnens søndre Side over et der henliggende Parti Tømmer og Brædder, efter Reqvisition af Hr. Mægler A. Thomsen. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 28de October 1846. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Efter Begjæring af Skovcommissionen foretages Auction i Riis=Skov Tirsdagen den 3die Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 9, over et Parti paa Roden staaende afbarkede Ege, samt endeel Gjærdsel. Liebhaverne anmodes at møde ved Skovfogedhuset. Aarhuus Byfogedcontoir, den 27de Octbr. 1836. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Onsdagen den 4de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctions holder Herz, afholdt Auction i Gaarden Nr 42 paa Skolegade, over forskjelligt Inventarium, saasom: Sophaer, Stole, Borde, Speile, Dragkister, Komoder, Stue=Uhre, Chatoller, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Mands og Fruentimmer=Gangklæder, Kobber, Messing, Jern og Træfang, Kakkelovne, en Skorsteensindretning med mere. Ved samme Auction attraaes, om nogenlunde antageligt Bud finder Sted, bortsolgt 600 Flasker Champagner. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 20de October 1836. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Ved Auctionen den 4de Novbr. førstk. vil ligeledes vorde bortsolgt circa 300 2 bleget Lysegarn, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning kundgjøres. Aarhuus, den 28de October 1826. Herz. Hans Astrup Fleischer, Hs. Kongelige Majestæts Justitsraad, Borgermester og Byfoged i Aarhuus, Ridder af Dannebrogen, Gjør vitterligt, at for mig har andraget Matros Jens Nielsen Hansens Kone, Cecilie Hansen fød Strube, hvorledes hun agter at erhverve Skilsmissedom til Ophævelse af Ægteskabet imellem hende og bemeldte hendes Mand Matros Jens Nielsen Hansen, som i Efteraaret 1836 har forladt hende, ei siden er vendt tilbage, og hvis Opholdsted ei vides, eller om han maatte være ilive eller ikke. Thi indstevnes paa Grund heraf, i Overeensstemmelse med Forordn. 11te Septbr. 1839 § 16 og Forord 29de Mai 1750, herved med 3 Maaneders Varsel, bemeldte borteblevne Matros Jens Nielsen Hansen, der senest har havt Bopæl hos Muursvend Strube heri Byen, til at møde eller møde lade for Aarhuus Bytingsret, som sættes og holdes paa Aarhuus Raadhuus, Torsdagen den 18de Februar 1847, om Formiddagen Kl. 10, for Sigtelse og Saggivelse at modtage, Documenter at see irettelagte, Vidner, stevnte og ustevnte, deres Forklaringer at paahøre, Procedure og Paastand at overvære, samt Dom at modtage, hvorved Ægteskabet imellem ham og fornævnte hans Hustrue vil forventes ophævet, saaledes at hun igjen berettiges til at indlade sig i nyt og andet Ægteskab, Alt efter nærmere inden Retten fremsættende Demonstration og Paastand. Til samme Ret, Tid og Sted at møde, indstevnes herved Enhver som maatte see sig istand til, at tilveiebringe Oplysning om den Jndstevntes Opholdsted eller om han er ilive eller ikke, for derom Vidnesbyrd at afgive og Legitimation at fremlægge. Saa indstevnes ogsaa Hr. Kammerraad Procurator Jensen heri Byen, der af Stiftamtet er beskikket til at iagttage Jndstevntes Tarv under Sagen, for dette sit Hverv at varetage. Forelæggelse eller Landag gives ikke, som afskaffet ved Forordn. 3die Juni 1796. Aarhuus, den 27de October 1846. J. C. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Hovedgaards-Forpagtning. At Estrup Hovedgaard, i Randers Amt, med underliggende Jorder, circa 700 Tdr. Agerland foruden Eng, vil blive opraabt til Bortforpagning paa 9 Aar fra 1ste Mai 1847, ved een Auction i Slutningen af November d. A., bekjendtgjøres herved foreløbigen. - Stamhuset Estrup, d. 26de Oct. 1846. Efter Ordre, Poulsen, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Forpagtning af Kahrholms Græsning. Den Stamhuset Estrup tilhørende Ø Kahrholmen i Randers Fjord, mellem Mellerup og Udbyhøi, der udgjør et Areal af circa 160 Tdr. Land gl. Maal, og hvorpaa aarlig kan græsses 80 a 90 store Fækreaturer fede, bliver efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren opraabt ved Auction hos Gjæstgiver Josephsen i Randers Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
den 14de Novbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, til Bortforpagtning, til Græsning alternativ i 1 Aar eller 10 Aar, fra 1ste Mai 1847 at regne. Conditionerne ville 8 Dage forinden henligge til Eftersyn hos Gjæstgiverne Josephsen i Randers og Larsen i Aarhuus, samt her paa Skriverstuen. Estrup, den 26de October 1846. Poulsen, Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardmand Rasmus Sørensen Bangs afdøde Enke, Anne Nielsdatter i Ølst, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 20de November og 23de December d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i v. Bergen. Randers, den 21de October 1846. Bespiisning. Paa Hjørnet af Badstuegade og Klostergade, da 238. og 39, kan fra i Morgen daglig bekommes varm Spise, saavel i som ud af Huset. Ligeledes kan hver Formiddag fra Kl. 10 til 12 faaes kogte Kartofler. Aarhuus, den 31te Oct. 1846. Dabelsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
En sund og frisk Amme kan strax faae Condition. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Uldkarter, dobbelte & enkelte, faaes meget billige, i større og mindre Dele, hos L. F. Brönnum ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Lys Candis, Raffinade, fiin og middelfiin Melis, lys St. Croix Sukker, Havannah do., ny Succade. Cassialignen, Nelliker, Cardemomme, stödt Melis, Sirup, fiin og middelfiin Brasil. Caffe & Portorico, dito, fiin Congo-, Compoi- og Pouchong-Thee, tilligemed alle andre Urtekramvare, faaes i større og mindre Partier billig hos L. F. Brönnum. Öste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Hollandske-, Schweitzer-, Randers- og Meieri Oste, faaes særdeles billige hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Tran, lys og klar i Tönder, Ankere og Potteviis, faaes billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Hakkelseknive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
fra Fabrikken Haraldskjær, haves i Oplag og sælges til Fabrikpriis hos L. F. Bröunum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Bilægger Kakkelovne, Jerngryder og andet Stöbegods, faaes billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Hør, Libauer 4, 3 & 2 Bands, faaes billigst muligt hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Kjöbenhavnsk 8 Graders Brændeviin, St. Cr.Rum, Aqvavit, Cognac, & flere Sorter hvide og røde Vine, Hollandsk Genever og Punsch-Extract, faaes i større og mindre Partier billig hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Fede norske Spegesild faaes hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-31
Handelslærling. Hvor en Saadan, af honnette, brave Forældre, udrustet med gode Skole, og, om muligt, tillige SprogKundskaber, strax kan vorde empløieret ved en betydelig Jsenkramhandel, anrises af Hr. Commissionair og const. Fæstemand A. Hansen i Aarhuus. NB. Helst ønskedes Een der allerede i Handelen var noget indviet.