JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Jfølge vedtagen Bestemmelse bliver afholdt Auction Kjøbmand Hans Hansens Fallitboe her i Byen, Onsdagen den 5te Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over et Partie Tømmer og Bredder, samt endeel Colonial- og Specersevarer. Randers, den 21de Novbr. 1832. Reckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Proclama. Ved Proclamata, der ere læste ved Horsens Byeting og ville blive læste ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne efter: 1) afdøde Parykmager Nicola i Hansen Priheraf Byen, og 2) efter afdøde Jomfrue Ane Rebekka Dich, ligeledes heraf Horsens med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Horsens Skifteret, den 22de Novbr. 1832. Ræder. De, der maatte have noget at fordre i Boerne: 1) efter afgangne Madame Ane Marie Cortsen født Harboe og hendes tidligere afdøde Mand Kjøbmand Claus Cordsen, og 2) efter den her i Byen afdøde Tjenestepige Kirsten Cathrine Jensdatter af Hjernøe indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 22de Novbr. 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Friske Citroner kan erholdes hos J. Karmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
En Fajance-Kakkelovn med Rør og Dørre er tilkjøbs for billig Priis. Adressekontoiret anviser. Jgaar Aftes er fundet en Fruentimmer-Kappe paa Domkirkegaarden. Adressekontoiret opgiver hvor den kan faaes tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Hjørnestuen med Kakkelovn hos Snedker Meier paa Studsgaden er strax at faae tilleie. Man henvende sig paa Middelgaden Nr. 51 i Stuen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Efternævnte Hittegods, som hertil er indleveret, nemlig 1) En Staaling, hvori en liden Nøgle og 2 større hænge. 2) En Lommeuhr=Kasse af Sølv. 3) En Karabinhage, 4) En Skindpung hvori et Rigsorts-Stykke og nogle Knapper. 5) Et lidet Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag samt Rør, og et tavlet Tørklæde, kan af rette Eier modtages her paa Contoiret, naar denne har betalt Findeløn og Bekjendtgjørelses Omkostningerne. Hads og Ring Herreders Contoir den 26de Novbr. 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Dansk Senep, af Hr. C. F. Holmblads Fabrik i Kjøbenhavn, er Undertegnede atter bleven forsynet og udsælges i 1/2 og 1/4 Glasser saavelsom i Papiir i større og mindre Deele Jens J. Schmidt, til Fabrikkens Priser. Vestergade No. 666. Regnebog med tilhørende Facitliste for Landsbyeskolernes øverste Klasse, udarbeidet som en Fortsættelse af de til den indbyrdes Underviisning henhørende Regnebøger ved Peet, 20 sk., faaes hos J. Jessen. Nylig har forladt Pressen: Udvikling. den christelige Religions Troeslærdomme. For oplyste, men ulærde, Christne. Tage Christian Küller, Consistorialraad, Provst for Møensbo og Baarse Herreder, Sognepræst for Stege Menighed. Andet, af Forfatteren gjennemseete Oplag Første Oplag har alt i nogen Tid været udsolgt og jævnlig efterspurgt. Det bifald, hvormed samme optoges, lader haabe, at dette nye, af den ærede Forfatter med Opmærksomhed gjennemseete, Oplag ogsaa vil blive kjærkomment for Læsere, som ønske en Ledetraad til at udfinde, hvad der egentlig hører til de christelige Troeslærdomme og at tænke over disses Jndhold. De særskilte Afdelinger, hvorunder dette afhandles, ere: 1) Om naturlig og aabenbaret Religion i Almindelighed; 11) Om Christendommens Troværdighed, som Aabenbaring; III) Om Guds Væsen og Egenskaber; IV) Om Verdens Skabelse, Opholdelse og Bestyrelse; V) Om Menneskets Bestemmelse og dets Afvigelse derfra; VI) Om Menneskeslægtens Forløsning ved Jesus Christus; VII) Om Christendommens Fordringer til de Mennesker, som ville have Nytte af Jesu Forløsning; VIII) Om den christelige Kirke- og dens Sacramenter; IX) Om Menneskets Tilstand efter Døden. Skriftet (16 1/4 Ark Octav) faaes for 8 Rbmk. i Materie og 10 Mk. indbunden hos dHrr. Jessen, og Warberg i Aarhuus, Smith i Randers, Dons i Viborg, J. H. Lundt og Rottbøll. Sadolin i Aalborg, Fogh i Horsens, Simonsen og Hindberg i Fredericia, hos Fløcke i Ribe og Rosenkilde i Kolding, samt hos Forlæggeren. Odense, den 8de Novbr. 1832. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-29
Redigeres trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
No. 93. den 30t November. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. let
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Underhandlingerne mellem MehemelAly og Sultanen ere afbrudte, da Sidstnævnte har forkastet alle de ham gjorte Forslag. Mehemed ha derfor givet Ordre baade til Flaaden og Armeen, ufortøvet igjen at begynde Fjendtlighederne, og fortsætte Marschen mod Constantinopel. Komplot mod Paven. Breve fra Jtalien beretteenstemmigen, at en Sammensværgelse er opdaget i Rom, og at det var de Sammensvornes Plan at sprænge Pavens Sommerresidents (hvor har i nogen Tid har opholdt sig) i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Portugal. Jfølge Skipper Efterretninger blev Oporto stærkt beskudt den 10de Novbr. D. Miguel havde nu selv personlig overtaget Kommanden, og D. Pedro ligeledes, saa nu begge Brødre staae personlig mod hinanden. D. Miguel havde alt i flere Dage gjort Forberedelser til en Storm paa Oporto. Sine Søstre havde han i Braga overleveret til Nonnernes Opson. J Lissabon havde 2 Regimenter nægtet at ud marschere. D. Miguels Hær ved Oporto anslaaes til 30,000 Md. D. Pedros skal bestaae af 17,000. D. Miguel havde erklæret Oporto i Beleiringsstand, og befalet at skyde paa alle Skibe, uden Forskjel som ville løbe derind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Spanien. Fra Madrid meldes under 5 Novbr. Alle Tropper ere under Vaaben. Garden og de kongl. Frivillige ere afvæbnede, Dronningen viser sig ofte tilhest, og holder hver Dag Troppemønstring. Officerer og Soldater have svoret, at seire eller døe for hende General d'Espanna vil ikke nedlægge sin Kommando, Til ham søge nu alle de, som ville have Dronningen styrtet. Det skal være vist, at Kongen kommer sig aldrig Under Tumulten i Madrid paa Carlsdagen (5 Novbr.) Aagaarraabtes af den kgl. Garde og nogle Pøbelhobe: "Enten Kongen eller Carl V. Jntet Qvinderegimente!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Holland. Den 18de Novbr. havde General Chasse udstædt følgende Dagsbefaling: Tappre Vaabenbrødre, Øieblikket nærmer sig, da gammel nederlandsk Mod og Troskab skulle stilles paa en ny Prøve. Jnden faa Dage vil en fransk armee indfinde sig for vore Mure, for, om muligt, med Vaabenmagt at tvinge os til at overgive denne Fæstning og alle dertilhørende Forter. Fuld af Tillid til vor Sags Retfærdighed, saavelsom og til Eders prøvede Mod og Hengivenhed for Konge og Fædreland, ville vi uden Frygt, imødesee denne Armees Komme. Vaabenbrødre, Hele Nederland og hele Europa har sine Øine henvendte paa os. Viser da i Almindelighed, og hver af Eder i Særdeleshed, at den Tillid, som vor dyrebare Konge har skjænket os, ikke er til Uværdige, og lader os tage den urokkelige Beslutning, at forsvare os med Mandsmod indtil det Yderste. Kongen leve! Chasse,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Overbefalingsmand for Antwerpens Citadel, samt dertilhørende Forter og Hs. M. Sømagt paa Scheldefloden. Garnisonen havde modtaget denne Dagsbefaling med en uhyre Enthusiasme. Og ved en kongl. Forordning af 20de Novbr. er hele den hollandske Landstorm bleven opbudt. Enhver som kan bære Vaaden, dog for det første kun fra 19 indtil 60 Aar, er opfordret til at stille sig til Landets Forsvar. Mænd over 50 og Ynglinge under 19 Aar opfordres til at møde som Frivillige. Enhver maa væbne sig som han vil og kan, med Geværer, Sabler og Pistoler; hvo som ingen Vaaden har, skulle forsynes med Piker. Ved en anden kgl. Forordning af J. D. er der befalet, over hele Holland at holde en almindelig Bededag næstk. 2den Decbr. - Den 20de Novbr. om Aftenen blev der fra Antwerpens Citadel affyret 2 Kanonskud, som besvartes langsmed hele Linien indtil Bliessingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Belgien. Den 18de Novbr. var der til Regjeringen i Brüssel indtruffet Depescher af største Vigtighed. Som Følge deraf havde Kongen lange Samtaler med Marsk. Gerard og sine Ministre. Dagen efter kom der atter en Depesche fra Paris, som foranledigede en ny Konferentse mellem Kongen, Gerard og Ministrene, og strax blev der afsendt Stafetter til de belgiske Generaler i Diest, Lier og Tirlemont. Man vil vide, at der er giver den belgiske Armee Ordre til at holde sig parat i Tilfælde af et preussisk hollandsk Angreb. Saavel i Brüssel som det franske Hovedqvarteer havde man faaet Efterretning om, at en Me preussiske Tropper concentrere sig ved Crevold den hvorved ikke allene det Limburgske men ogsaa ovindsen Lüttich bliver truet, hvorfor ogsaa Fæstningen Lüttich bliver sat i stærk Forsvarsstand. Operationerne mod Antwerpen blive saaledes in rettede, at en betydelig Afdeling af Armeen opstilles i Vest-Wezel, for at forekomme Hollændernes mulige Flantebevægelser, medens General Tamins Brigade skal dække Beleiringstropperne paa Østsiden. De franske Troppers Gjennemmarsch varede endnu ved i Brüssel. Den 20 passerede 3 Jnf. og 2 Currasseerregimenter samt 2 Bri. gader Artillerie derigjennem. le Nordarmeen er ru over Grændsen, og Reserven staaer tæt derved. Den første Brigade samler sig ved Lille, den anden ved Valenciennes. Her forsikres, at foruden baade denne og Østarmeen, der samler sig ved Metz, vil endnu en tredie saakaldet Rhins Armee, danne lig i Nærheden af Straf borg. Alle disse store Bevægelser bevise, at den franske Regjering ingenlunde troer paa Fredens Vedligeholdelse. Hele Veien fra Brüssel til Antwerpen mylrer af franske Tropper og Bagage, medens omvendt en Masse af Flygtninger fra Antwerpen ile derfra med deres Gods. Antallet af de franske Tropper i Belgien ansloges allerede til 58,000 Md. Gerard indtraf den 19de til Mecheln, hvorfra han aflagde et Besøg i Antwerpen. Samme Dags Morgen Kl. 6 vare begge de franske Prindser brudte op derfra med deres Regimenter til Merrem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Kronprindsen har ved en Skrivelse spurgt General Chasse, om han var tilfreds med, at Antwerpen blev erklæret for neutral, thi i modsat Fald var den franske Armee berettiget til at sætte sig i Besiddelse deraf, og siden gjøre Holland ansvarlig for Følgerne. Herpaa skal den Gamle have svaret, at han ikke vil skyde paa Staden, naar man vil garantere ham en fuldkommen Frihed for hans Forbindelser paa Schelden. Borgemesteren i Antwerpen har i Mecheln havt en lang Samtale med Gerard, der skal have forsikret ham, at Beleiringen vilde ikke begynde førend den 27de. Den 20de stod der allerede 35000 Md. franske Tropper udenfor Citadellet. Paa denne Dag skulde Opfordringen skee. Allevegne længes maa nu efter at erfare, hvorledes General Chasse har besvaret den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Tydskland. Nu tales der ogsaa stærkt om østerrigske Troppebevægelser. Ligeledes om Krigsrustninger i Baden, Hessendarmstadt, Nassau, &c. J Berlin skal herske en mageløs Virksomhed i det udenlandske og i Krigsdepartementet. J en Beretning derfra læses de mærkelige Ord: "at det har lykkedes Fyrst Talleyrand, ved sin Tilbagekomst til London at udstrøe Tvedragtens Sæd." – og at Erobringen af Antwerpens Citadel ingenlunde vil bøie Kongen af Hollands Mod, men kun forvikle Sagen endnu mere." Af disse og flere Yttringer, tilføier et offentligt Blad, synes det, som Preussen i blot oppebier det beleilige Øieblik til faktisk at modsætte, sig den franske Jndblanding, hvortil den erfarne og indsigtsfulde General Grollmanns Udnævnelse til preussisk, Krigsminister muligt ogsaa hentyder. Der er oprettet en Telegraph Linie fra Berlin til Rhinen. Store Magasiner oprettes i Aachen og fl. St. Alt tyder paa at Preussen vil idetmindste være belavet paa Alt. Vi ville ikke røre os, erklæres endnu fra Berlin, naar kun de Franske rømme Belgien saasnart Antwerpner-Citad. er indtaget."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Skibs= og Handels=Efterretninger. Hverken de i London eller Hamborg ville Spekulanterne rigtig slaae sig løs, saa Varepriserne endnu holde sig omtrent ved de u samme. Kun Riis var i Hamborg stegen betydeligt. Lumpen var i London steget 1 a 2 s. J Holsteen er opkjøbt endeel Heste til Oporto, og indskibet fra Bremen. Handelshuset Baruch Burgheim i Homborg har falleret med 70,000 Mk. B. En Skonnert fra Khvn. er strandet paa Fornyet, i Nærheden af Warberg. En honsk Jslandsfarer er kommet med Havarte ind til Stavanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Fædrelandet. Rhvn. den 27de Novbr. Hs. Maj. Kongen har under 13de dennes allernaadigst forundt Underlærer ved Søe-Etatens Drengeskole, J. Stjerne, Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
I indeværende Theatersation kan ventes opført to nye originale Operaer: "Guerillabanden," af Overskou, hvortil Musiken komponeres af Kapelmusikus Bredahl, og "Robinson paa Øen," af en Anonym. Musiken af den blinde Hr. Jensen. Til Hs. M. Kongens Fødselsdag er bestemt at gives: "De Danske i Paris," ny original Vaudeville af Prof. Heiberg. Ogsaa kan med det første ventes: "Tordenskjold, nyt originalt Drama af Prof. Oehlenschlager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Vore dandsende Herrer og Damer have paa Ballerne i Aar sat sig paa et fornuftigt Point med Hensyn til Gallopaderne. Ligesom det nemlig er afgjort, at Gallopaden er den behageligste, mageligste og mindst skadelige af alle Valse – naar den dandses med Maade - saaledes have Mange desværre erfaret, at den er aldeles ruinerende for Helbredet, naar Tempoet overdrives til en Lynfart og Dandsen ingen Ende tager. Man dandser den nu moderat og i en Tid af 20 til 25 Minuter. (Men svarer den saa til Navnet Gallopade?) (Aalb. Av., Caffe har taget Faveur. Sukker holdes lidt stivere. Riis finder rask Afsætning til 16 Mk. B. Jngefær er steget indtil 5 s. B. Hvede og Byg uforandret, Rug snarere lidet lavere. Havre lidt høiere, nem lig 2 Rbd. i Partier at levere til Foraaret. Et Partie er solgt, at modtage i Sverrig, til 2 Mk. 12 s. B., frit tilsøes. (HT.) Calundborg, den 27de Novbr. Skjæbnens Haand hviler tungt over denne Egn med Hensyn til de mange og tildeels betydelige Jldebrande, hvormed den i de seneste Tider saa jevnligen hjemsøges, uden at man har været istand til at udfinde eller opdage Aarsagerne til Jldens Opkomst, eller de Skyldige, hvis den, som Mange have Formodning om, af onde Mennesker har været paasat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Atter have nu to betydelige Jldebrande fundet Sted, idet Herregaardene Aggersvold og Vedbyegaard ere afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
(See Gaarsavisen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Ahvns Børs-Cours den 27de Novbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 212. 12 Rbmk. 11 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Ved den 1373 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 26. 61. 70. 53. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Copulerede i Eggersløvmagle Prste. Hr. Pastor Qvistgaard, Sognepræst til Boeslunde, og Jfr. Emilie Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 28de dennes indgik fra dette Livs Trængsler til den evige Fred min inderligtelskede Hustru Wilhelmine Lovise Apolline Funder, fød Bidsted, efter 3 Aars kjærligt Ægteskab, i hendes Alders 28de Aar. J lang Tid kæmpede og leed hun forgiæves af en stedse tiltagende Brystsvaghed, indtil endelig Dødens velgjørende Haand fuldendte den for os Begge saa tung Skilsmisse. Det er mig en kjær Tanke, min Kummer, at Mange, der kjendte den Hedengangnes rene og ædle Sjæl, ville skjænke mig deres kjærlige Deeltagelse, hvorom jeg uden Bevidnelse tør holde mig overbeviist. Aarhuus, den 29de Novbr. 1832. Th. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Søndagen den 2den December afholdes det 1ste af de for denne Vinter bestemte 4re Ungkarls-Baller paa Raadhuus-Sahlen. De udenbyes Herrer som ønske at deeltage, ville behage at henvende dem om billet der betales med en Rbd. til en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 27de November 1832. M. Sørensen. Gjølbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Søndag Aften bliver intet Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Mandag Aften opføres: Kjøge Huuskors, og Den første Kjærlighed. Nyt J. Müller. Lystspil af Scribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
De ærede Herrer Musik Dilettanter, der med saamegen Velvillie, under mit Ophold i Horsens, assisterede til mine Forestillinger, aflægger jeg herved min hjertelige Taksigelse. Saameget meere maa jeg aflægge denne, som det uden Assistance af Dilettanter vilde have været mig en Umulighed at give Vaudevillerne. ærbødigst Aarhuus, J. Müller, den 30te Novbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Skuespildirecteur. Torsdagen den 6te December førstkommende Kl. 11. foretages offentlig Auction i Schaarupgaards Skov over nogle Bøge paa Roden. Liebhaverne ville behage at møde ved Skovfogedhuset. Schaarupgaard, den 24de Novbr. 1832. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
En lille smuk Postvogn, og et pletteret Seletøtil 2de Heste, samt en stor 4tage Jern Kakkelovn, ere at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser hvorStore spanske Viindruer, nye Citroner, deslige Svedsker, Rosiner og Figener, samt nylig hjemkomne friske Urtekramvarer af fortrinlig Godhed, sælges til A. W. Stigaard. billige Priser af Heglet Hør og Hamp faaes billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Moderne Kjøbenhavnske Kakkelovne, Jern-Gryder, Kasseroller, Komfurgryder, Mortere, faaes hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Hollandsk Genever, gammel Rom, gammel Cognat, fransk Brændeviin, Solbær-Rom, Biskop-Essenz, Bittre Draaber, og diverse franske Liqueurer bekommes paa Hjørnet af Rosensgade og Volden hos Viinhandler P. F. Bølck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Flamske Sild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Nogle faa Dunker ere nylig ariverede og sælges Jens Peter Schmidt. billig af Heste Dækkener. kan igjen faaes hos Jens Peter Schmidt. Til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Skipper P. C. Sunne begynder imorgen at lade og bliver feilfærdig Tirsdagen den 4de December. De som ønske noget Gods med, ville behage at sende samme ombord senest den 3die December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Efter Fleres Anmodning og Opmuntring tager jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig til det ærede Publicum med at male Portraiter i Olle og Miniatur; Priserne skulle i Forhold til Arbeidet, som jeg haaber vil vinde Enhvers Tilfredshed, blive meget billige. Tillige agter jeg at give Underviisning i Tegning, saavel for Voxne som for Børn. ærbødigst. O. M. Bøghjun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
J Søndags Eftermiddag Kl. imellem 2 og 3 er fra min Moders Wienervogn borttaget Kudske Hyndet, af hvidguul Farve med Silke=Lidser. For Tilveiebringelsen heraf loves en Douceur af N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Fra Pressen er udkommet: Viana. Et Tidsskrift for Jagtelskere, udgivet af Jagtvenner. 1ste Binds 2det Hefte. Dette Skrivt, der udgaaer i tvangfrie Hefter, hvoraf dog neppe vil udkomme flere end 3 om Aaret, kan faaes for 4 Mk. Heftet hos Jessen og Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Dom i Sagen Magister Lindberg, contra Etatsraad Thaarup, 8 s. faaes hos Warberg og J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Redigeres trykkes og udgivet 4 Gange ugenlig af A. H. Cleviskre-Blad. Forbyder til Harhuus Stiftstidende. No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Fredagen den 30te November 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Antwerpen. J nærværende Øieblik vil en kort Skildring af denne Stads Beliggenhed ikke være uden Jnteresse Antwerpen ligger paa den høire Bred af Schelden, der skiller Staden fra Tete de Flandre (VlaamscheHoofg), som altsaa ligger paa den venstre Bred, og netop er i Middelpunkten af den Deel af Schelden, som i snorlige Retning strømmer forbi Staden fra Syd til Nord. - Antwerpens HovedFortificationer, nemlig de, paa hvilke man især har anvendt Omhue, ere Citadellet, Fortet Montebello, Nord=Fort og Tete de Flandre. - Citadellet grændser til Staden, hvorfra det kun skilles ved Esplanaden, og støder umiddelbart til Scheldens Flodbred. Da Staden ligger paa den høire Bred, er Citadeller imod Syd, eller ovenfor Staden. Naar man gaaer ud fra Citadellet og følger FortificationsLinien, finder man i ringe Frastand Fortet Montebello, som ligger Øst for Citadellet og Syd for Staden. Nord=Fortet ligger nedenfor Staden, ligeledes paa den høire Bred, og i en Frastand af omtrent fire Hundrede Favne; det staaer i Forbindelse med Staden ved en Linie af Forsvarsværker, som for længe siden ere anlagte, og disse beskyttes igjen af store Batterier, paa hvilke GeneralPairhans har opstillet adskillige Kanoner, der bestryge Schelden i den ling, som Strømmen. tager nedenfor Staden, fra imod Vest. Oven og nedenfor Tete de Flandre, paa den venstre Scheldebred, ligge to smaae ubetydelige Forter, nemlig Burght og Fortet St. Hilaire. Hollænderne ere Herrer over Strømmens hele venstre Bred, de staae ved den flanderske Spidse og i de overnævnte smaae Forter; paa den høire Bred besidde de Citadellet, og ved samme Lunetten Kiel, som ligger ovenfor Citadellet, og hører dertil. Det forhen værende Entrepot og Militair, Arsenalet ligger ved Scheldens Bredde, ganske nær ved Citadellet. Af begge Bygninger ere nu kun Steenhobe tilbage. Paa den venstre Scheldebred, bagved Tere de Flandre, ligge Polderne, en stor og frugtbar Egnstrækning, som i ældre Tid er opstaaet ved Flodens Tilskyllelser, og som et stort og stærkt Dige, derindtvinger Strømmen i dens Flodleie lige til Haven beskytter imod Oversvømmelse. En Flotille af Kanonbaade ligger midt paa Strømmen; dens Linie slutter sig til den Flanderske Spidse og til Citadellet; en af disse Kanonbaade er stationeret ved Polderen bagved den flamske Spidse. Jndvaanernes Antal i Antwerpen anslaaes nu til Foruden Antwerpens Citadel besidde Hollænderne Burgarch paa den venstre Scheldebred. Denne Plads blev med stor Omhyggelighed befæstet af Carnot, da han under Napoleon kommanderede i Antwerpen. Paa den høire Bred have de Fortet Jsabelle, den saakaldte Flanderske Spidse og Flodbredderne i Burgarch Omegn, bag hvilket Sted de, ved at gjennemskjære Digerne, have sat Landet rundt omkring i flere Miles Strækning, aldeles under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
Det er aabenbart, at Antwerpen ikke længe vil kunne modstaae de Hollandske Stridskræfter, da Fortet Jsabelle behersker det store og lille Bassin, medens Bredderne imellem Fortet og den Flanderske Spidse bestryge den hele Række af Qugier, som strækker sig fra Bassinerne til den Plads, hvor Ruinerne af Entreporet forbinde Staden med Citadeller. Floden er bedækket med Hollandske Kanonbaade, af hvilke ligge nedenfor den Flanderske Spidse i den dobbelte Hensigt at vedligeholde Communicationen med Citadellet, og at kunne begive sig til ethvert Sted, hvor deres Nærværelse behøves, Ligeover for disse fjendtlige Tilrustninger besidde Belgierne Jntet uden Staden, hvis fastest Deel, paa venstre Haand af Citadellet, ikkun lidet kan bidrage til Antwerpens Forsvar, efterdi Staden kan bestryges af den fjendtlige Jld. Belgierne have ikke været ørkesløse under Conferentsens Forhandlinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
J alle Gader, endog i de fjernere, som føre til Citadellet, har man opført stærke Barricader af Jord, som udvendig ere forstærkede med Pallisader. Bag samme ere opstillede Kanoner af svært Kaliber, og flere af Hovedgaderne ere paa denne Maade aldeles tilspærrede. Langs Qugierne have Belgierne opkastet Jordvolde, besatte med Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-30
J denne Retning ere Gaderne aldeles ufremkommelige. Cathedralkirkens skjønne Taarn er forvandlet til en Militairpost, for at give Signaler, og adskillige af de kostbare Gjenstande, som ere Kirkens Eiendom, ere borttagne. De to berømte Malerier af Rubens har man tildækket med stor Ombyggelighed. Paa den store Plads foran Raadhuset staae nogle svære Kanoner, som kunne henføres overalt, hvor det behøves. Soldaterne trække paa Vagt, stedse færdige til at slaaes. Kort begge Partier ere saaledes rustede, at de hvert Øieblik kunne begynde Kampen.