JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Ved den aarlige Bortlodning, som i denne Maaned er foretaget paa Nottarialcomptoiret i Kjøbenhavn, tilfaldt følgende Heste efternævnte Medlemmer af Selskabet: 1. et mørkebrunt Hoppefol med smal Blis ved Fuldblodshingsten Don Pedro og en Landhoppe – Hr. Capitain A. Recke. 2. et mørkebrunt Hoppefol uden Aftegn, ved samme Hingst, og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter Friis. 3. et lysbrunt Hoppefol ved Fuldblodshingsten Palæmon og en indbrændt Hoppe - Hr. Generalauditeur Aagesen. 4. et Fux-Hoppefol med Blis (Søster til Ploughorse) ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe – det classenske Fideicommis. 5. et lysbrunt Hoppesel ved samme Hingst og en indbrændt Hoppe Hr. Kammerjunker, Baron S. v. Rosenkrantz. et mørkebruunt Hoppeføl ved Fuldblodshingsten Claudesley og en forædlet Hoppe af Pederstrups Stutterie - Hr. Forvalter Torst. 7. et mørkeradt Hoppeføl efter samme Hingst og en Land hoppe - Hr. Kammerherre, Greve af Lerche 8. et brunt Hoppefol ved den forædlede Hingst Gaberlunzi og en Landhoppe Hr. Pastor Cramer. 9. et blaaskimlet Hingstføl ved samme Hingst og en Land hoppe Hr. Etatsraad Bluhme. 10, et sort, stikkelhaaret Hoppefol ved samme Hingst og en Landhoppe - Hr. Godsforvalter v. Stöcken. 11. et frimlet Hingstfol ved samme Hingst og en Landhoppe Hr. Proprietair Valentiner. 12. et rødblisset Hingstfol ved samme Hingst og en forædlet Hoppe - Hr. Godsforvalter Wulff. De, som agte at indtræde i Selskabet, ville behage at anmelde det for en af Committeerne (i Sielland, Lolland, Falster, Fyen eller Jylland). Selskabets Centraladministration den 17 Rovbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jen Rasmussen af Wirnæs, indkaldes herved med lovbefalet Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Baroniet Guldborglands Skifteret. Ourebygaard den 12 Novbr. 1835. M. Rasmussen, committeret. Paa Grund af erhvervet kongelig allernaadigst Bevilling af 21 Febr. d. A., bliver Alle og Enhver, som have noget at fordre i Boet efter her i Byen afdøde Anne Marie Carlsdorph. Enke efter tidligere afdøde Kjøbmand Carlsdorph, herved indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 6 Nov. 1835. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
En lille Landeiendom med gode Bygninger og et Areal af circa 25 til 30 Tdr. Land, ønskes tilkjøbs, enten paa Falster eller i Lolland. Sælgere ville behage at henvende sig desangaaende, enten til Procurator Tidemand i Nykjøbing eller til Kjøbmand J. Vilcken i Nakskov. En Kjøbmandsgaard i Nakskov med iværende Bagerie og dertil hørende Jnventarium, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Kjøbmand Kranker sammesteds, som paaviser Eiendommen og slutter Handelen. Det bemærkes, at Gaarden ligger særdeles godt for Handelen, saavelsom og for Søgning for Bageriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Fredagen den 4 Decbr. d. A. Formiddag Kl. 9, lader Kjøbmand Chr. Jochumsen formedelst anden Vestemmelse ved offentlig Auction som afholdes i hans Gaard i Østergade, bortsælge endeel Urte- og Jsen Kramvarer m. m., en complet Boutik=Indretning, en udmærket god Kugleriffel, en stor Kikkert, et 8te Dages Stue=Uhr, en ny Kane, nogle Køer og Sviin m.m. Alt paa de Conditioner, som ved Auctionen, ville blive bekjendtgjorte og deriblandt at vederhæftige Kjøbere kunne erholde Credit til 4 Februar 1836. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til fornævnte Tid og Sted. Mariebo Byfogedcomptoir, den 21 Novbr. 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-24
Hos Tøifabrikant Thomsen i Rødbye, kan en duelig Svend, som er øvet i Bomuldsvævning, strax faae Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
29de Aargang. No 95. Vestands-Falster Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. Redigerer, foragt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator, Fredagen den 27de November 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Udenlandske Efterretninger. Frankrig Talen gaaer her om, at der skal være givet Ordre til at udruste en Division af 15 Skibe, ligesom, at det Budget, som fra Marine Bureauet bliver udarbeidet for den næste Session, skal være beregnet paa Krigsfod. Skulde dette Rygte være sandt, mener man at det americanske Stridspørgsmaal har givet Anledning til disse Rustninger, og, at denne Slutning ikke er saa ganske ugrundet, synes at blive bestyrket ved et Brev fra Philladelphia af 15 Octbr., hvori der meldes, at Præsidenten, i det han afslog en Begjæring fra et Handelshuus om at maatte blive meddeelt Kaperbreve, tillige yttrer, at han snart haabede at kunne opfylde dette Forlangende. Jfølge den af Hr. Portalis for Pairs-Commissionen forelæste Beretning, skulle kuns 5 Personer været implicerede i den fieschiske Sag, og efter Sigende, 200, som i denne Anledning vare arresterede, løsladte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
J Journ. des Debats findes indført den af Keiseren af Rusland, under hans sidste Ophold Warschau, til en Deputation af denne Stads Borgere, holdte Tale, hvori han blandt Mere, bebreider dem Polakkernes sidste Oprør, opmuntrer dem til at vise deres Hengivenhed i Gierning, men ikke i Ord, som han ingen Tillid kunde sætte til, efter hvad der var skeet, raader dem til ikke at tænke paa en afsondret Nationalitet, Polens Uafhængighed, eller andre slige Chimairer, og endeligt forsikkrer dem om, at han, i Tilfælde at der igjen skeer Opstand, vil lade Warschau beskyde fra Citadellet, som han har opbygget, og naar det var ødelagt, aldrig lade det opbygge. J denne Anledning skal den russiske Gesandt, Hr. v. Pahlen, være fremkommet med Besværinger, ifølge hvilke, sin Hertugen af Broglie ikke alene skal have gjort Undskyldninger, men ogsaa gjort Redacteuren af Journ. des Debats de bittreste Bebreidelser, og forlangt at han skulde erklære at dette Blad, ikke var noget ministerielt Organ. Redacteuren har erklæret, at da han i Anledning af Spanien allerede engang har seet sig nødsaget til at give en saadan Uafhængigheds-Erklæring, ansaae han en Fornyelse deraf for overflødig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Spanien. Foreningen mellem Cordova's Armee-Corps og den engelske Hielpe-Legion, er endnu ikke bragt istand. Den 31 Octbr. er General Evans, paa Grund af den indløbne Efterretning om, at Cordova med 12,000 Mand stod ligeover for 20,000 Mand, Carlister, brudt op fra Bilbao med hele den brittiske Legion, dog med Undtagelse af Landsenererne, som vare i Santander, for at begive sig til Cordova. Han tog Veien til Durange; men havde neppe tilbagelagt Halvdelen deraf, førende hans Fortropper fandt Carlisterne i stor Mængde, forskandsede paa Hovedlandeveien. Af denne Aarsag, besluttede han at marschere tilbage til Bilbao, men da han kom denne By nær, havde Carlisterne besattet vigtigt Biergpas, som han ikke ansaae sig stærk nok til at kunne forcere, hvorfor han maatte tage Veien til Portugaleta. Her indtraf han Dagen derpaa og, efterat have sendt Underretning derom til Santander, blev han af Flotillen forsynet med Levnetsmidler, som han havde reqvireret. Den 2 Novbr. var han ifærd med at forsøge Foreningen med Cordova over Castro ad en anden Vei og paa samme Tid havde Landsenererne forladt Santander, for at støde til ham. Fra Catalonien og Aragonien lyde de sidste Efterretninger meere beroligende. De carlistiske Bander skulle være adspredte og de vigtigste Communicationsmidler igjen bragte istand. O'Donell blev den 4 Novbr. bragt fangen til Barcellona og sat iland om Natten, forat Folket ikke skulde forgribe sig paa ham. J Madrid, hvortil der var indløbet Efterretninger om nye udøvede Grusomheder af Carlisterne, der skal have afbrændt 2 Landsbyer og dræbt 73 Personer, kom det den 6 Novbr. til et Slagsmaal mellem nogle Nationalgardister og en Hob af den laveste Pøbel, hvorved Adskillige bleve dræbte ved Dolkestik Mina, som vedbliver at være populair, har udnævnt Patrioten D. Cayetano Cardero til sin Adjutant. Denne Officeer skal være den samme, som bragte det Martinico-Torreniciske Ministerium til at capitulere, og som den 18 Januar stod i Spidsen for Soldater-Opstanden i Madrid, og derfor blev forviist til de baleariske Øer. Nationalgarden af Barcellona skal, ifølge en befaling fra Mina, i Fremtiden gjøre Tjeneste uden Betaling og en Esqvadron frivillige Ryttere oprettes. Den 7 Nov om Aftenen har der fundet en ubetydelig Opstand, Sted i Figueras, men den er strax bleven undertrykt. Cordova holder sig endnu i en stærk Stilling ved Vittoria, som han ikke agter at forlade førend Foreningen med General Evans har fundet Sted. Don Carlos tør ikke indlade sig paa et Hovedslag men bestræber sig for, ved gjentagne Angreb, at forurolige Fjenden og at trække Krigen i Langdrag. Desertion skal gribe meget om sig blandt hans Tropper og daglig skulle baade Officerer og Soldater, gaae over til Cordova, som vedbliver at samle store Stridskræfter ved Ebro. De, der have Leverancer at gjøre til Prætendenten, skulle være saa mistroiske, at de ikke ville afsende det Mindste, uden at have Pengeforskud eller sikker Caution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Indenlandske Efterretninger. Provindsialstænderne i Roeskilde. Stændertidendens Nr. 11 indeholder Sagen. Nr. 4, ang. Udkast til en Pl. om Gjerders samt Tuers Jevning m.v., Jordbruget paa Island vedkommende. Jfølge Committeens Betænkning, indstillede Forsamlingen at en Pl. maatte emanere overeensstemmende med Udkastet, hvormed Sagen blev afgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
J Møderne den 9de, 10de, 11te, 12te, 13de og 16de Novbr., foretoges Sagerne: 1) om Udkaste til en Forordning om den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Penge=Forpligtelser; 2) om en nærmere Bestemmelse ang. Jurisdictions=Forholdene i offentlige Sager; 3) om Afholdelse af Høst= og Maanedsting paa Færøerne; og 4) om Pengevæsenet paa Island, alle til endelig Behandling; 5) om Udvidelsen af Udpantningsretten, hvorover Udkastet til Forsamlingens Betænkning blev oplæst og antaget; 6) om Udvidelse af Grosserer nes Handelsret. Conceptet til Forsamlingens Betænkning derover, blev oplæst og bifaldet; 7) om Udkastet til en Forordning ang, hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages. Committeens Betænkning blev oplæst, og den endelige Behandling udsat til den 20 Novbr. Betræffende Hoveriets Afskaffelse, indkom Andragender fra Sognefogderne Peder Jensen Vest og Mads Christiansen Mathiesen, (fra denne sidste, tillige om den nye Matricul), endvidere fra Jørgen Mathiesen Husemose og Cancellieraad Haastrup, hvilke Sager bleve henviiste til vedkommende Committeer. Dernæst bleve følgende nye Petitioner og Forslag foredragne: 1) en Petition fra Dugmagerlauget i Kjøbenhavn, om Forbud imod at Fattigvæsenet fabrikerer Klæde; (ved Prof. Bang); 2)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
en Besværing fra Linnedvæverne i Kbhvn, om formeentlig Jndgreb i deres Rettigheder; (ved Capt. Bjerre). Paa Spørgsmaal, om disse Andragender. skulde under en Committees Overveielse, blev det første forkastet ved 61 Stemmer mod 3 og det sidste, eenstemmigen; 3) et Forslag fra Cancellieraad Hempel, om Midler til at fremme Næringsveienes Opkomst i Provindskjøbstæderne. Foruden at Kjøbstædsnæringsveiene maatte giengives en Deel af deres Rettigheder, og Haandværkerne paa Landet indskrænkes til visse Fag, og et bestemt Antal, samt i alt Fald paalægges en forholdsmæssig Næringsafgift mod Kjøbstæd=Haandværkerne, androg Prop. endvidere paa Jndskrænkning i Borgerskabs Meddelelse, Forbud mod Jndførelsen af fremmede Fabricata, paa Toldens og Skatters Nedsættelse, Consumtionens og Kjødtaxtens Ophævelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Provindsialstænderne i Jtzehoe. Jfølge Stændertidendens Nr. 7, blev i den 10de Forsamling, efterat 2 Petitioner, den ene fra Skræderlauget i Meldorf, angaaende Overholdelsen af dets Laugs-Rettigheder den anden fra Kjøbmændene i Rendsborg, ang. det Ulige og Uforholdsmæssige i Canal-Tolden, i Sammenligning med Øresunds Tolden, samt betræffende Lodsvæsenet paa Eideren, vare fremlagte af Præsidenten, og den sidste henviist til Told Committeen, - Dagen aabnet med Raadslagninger over Formyndervæsenet, og et Udkast til en ny Lov, ang, adskillige Gjenstande henhørende dertil, forelagt. Ved at motivere dette, henpegede den kongl. Commisse paa den hidindtil overdrevne, Sikkerhed, der forlangtes for Myndlingers Formue, og den unødvendige Byrde der lagdes paa Formynderne, ligesom ogsaa paa Forskjelligheden i Lovgivningen, der med Hensyn hertil gjalt for det ene og det andet Hertugdømme, og de enkelte Deele af Holsteen. Efter adskillige Discussioner, især i Anledning af Formynderskabernes Protocollation, som man i Almindelighed erklærede sig imod, og holdt for raadeligt at ophæve, endogsaa hvor den existerede, blev Forhandlingerne om Formyndervæsenet erklæret for tilstrækkeligen forberedede, og sammes Afstemning fastsat til den 3 Novbr. Efter flere Debatter over Forslaget om, at Skibsbyggerne i Stæderne og laugsberettigede Flekker, maatte have Tilladelse til at benytte sig til deres Skibsbyggeri, af hvilkesomhelst Arbeidere, uden at være bundne til Laugene, som imidlertid ikke førte til noget Resultat, motiverede Kammerjunker Neergaard derpaa sin Proposition ang, en ny Lovbog. J Anledning heraf bemærkede en af Repræsentanterne, at det synes rettere at bearbeide de mange Grene af Lovgivningen, særskilt, da en almindelig Bearbeidelse af dem alle, ikke vilde føre til Maalet; en anden meente, at alt Administrativt burde udelades deraf, og at der kuns burde tages Hensyn til det egentlige Justitsfag, men at det i alt Fald synes at være langt bedre at behandle enkelte Hovedgrene af Lovgivningen, hvorved lidt efter lidt Alt kom i Orden. Da man derefter yttrede, at Spørgsmaalet først maatte afgjøres, om Propositionen skulde afvises, eller henvises til en Committee, bestemte Forsamlingen sig for det Sidste, og valgte dertil Proponenten, Etatsraad Falk og OverretsAdvocat Löck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Ved Trækningen den 16de dennes, af det 88de kongl. Kjøbenhavnske Klasselotteries 5te Klasse, faldt de 50,000 Rbd., paa Amben 43249, hos Madme. Eichel i Kjøbenhavn; 10,000 Rbd., paa Amb. 98-113, hos Gether i Kbhvn.; 4,000 Rbd., paa Amb. 41323, hos Martens i Rendsborg; 3 Gevinster, hver paa 2,000 Rbd., paa Amb. 69386, 47–376 og 93174; 14 Gevinster, hver paa 1,000 Rbd., paa Amb. 99310, 88310, 56310, 77–310, 97–368, 31142, 27200 og 22–248. De udtrukne Vagtal ere: 323, 324, 344, 366, 368, 376, 385 og 386. Ved Tallotteriets 1425de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Kjøbenhavns Børscours den 20 Novbr. 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203. - Species 203 1/2. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 1/4 s. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 88 1/2 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Kjøbenhavns Torvepriser den 20 Novbr. 1835. Rug. . . . pr. Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede. . . . . – 4 – 2 – a 5 – 2 Byg, 2radet = 3 – – 4. a 3 – 3 – 4 Gradet – – 3 – 2 – - a 3 – 3 – - Havre. . . – 2 – 1 - 12 a 2 - 2 - 12 - Erter . . . . . 4 – – 3 a 4 – 5 - 8 Flesk, røget, Lpd. 5 – a 2 – grøns. – 1 – 2 – 4 a 1 – 3 Smør . . . . . Pd. . – Æg, . . . . Snesen 1 – 12 a - - - 14 Siellandsk Smør, Fr. 11 – . 13 – 3 – .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Reisende. fra den 18de til den 25de Novbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Fra Gaabense til Vordingborg: Kjøbmand Petersen; Cand. pharm. Kraft; Apotheker Smidt; Kammerraad Lund; Skibscapitain Sønne, Klædefabriqueur Mesdorff, Hr. Dahl; Skovrider Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Fra Vordingborg til Gaabense, Skuespiller Christoffersen; Mad. Frøiken; Major v. Knaph; Forpagter Biørn og Kone; Skovrider Fold; Seminarist Nielsen; Byefoged Buntzen; Pastor Møller; Handelsbetjent Tidemand; Skibsfører Rode. fortugrid,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Befordring og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 14 November er Sognepræst for Liedemark og Bieverskov Menigheder i Siellands Stift, J. C. Petersen beskikket til Sognepræst for Terslov og Ørslov Menigheder i samme Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 20 Septbr. er forhenværende Skipper H.J. Lorentzen, Dannebrogsmand, og Premierlieutenant ved Kjøbenhavns borgerlige Infanterie, M. H. Bentzen, beskikkede til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn; den 20de, Krydsbetjent E. Breyen, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Stubbekjøbing; den 22de, constitueret Vog holder, Fuldmægtig I. C. C. Andrea, til Bogholder paa St. Croix, den 24de, Premierlieutenant J. V. Printzlau, til Consumtions-Jnspecteur i Nibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
under Departementet for de udenlandske Sager: Efter den første Tolk ved det kongelige Gesandtskab i Constantinopel, J. Exemians Død, er den hidtilværende anden Tolk, P. Romani, allernaadigst udnævnt til første Tolk, og Baron A. H. de Grotzthal til Tolk=Lærling ved bemeldte Gesandtskab. Forlangt indrykket at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Hr. Consistorialraad Neefs vilde meget forbindesig adskillige af Nykjøbings Indvaanere, som ikke vare saa heldige at höre hans opbyggelige Afskedstale den 22 d. M., ved at udgiversamme i Trykken. Mariboe den 26 Novbr. 1835. Cand. Theol. Schierning, der allernaadigst er udnævnt til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nykjøbing, ordineres og indvies i Mariboe Domkirke til dette ham betroede Embede Onsdagen den 2den Decbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Bekjendtgjørelser. mann, At min kjære og uforglemmelige Mand, Postmester Lars Junior, efter mere end eet Aars tiltagende Svaghed, i en Alder af 39 Aar, og i sit 18 Embedsaar, den 22de dennes ved Døden er bleven berøvet mig og 4 uforsørgede Børn, der med mig begræde Tabet af vor fælleds Forsørger, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner, af hans dybtsørgende Enke. Saxkjøbing den 26 Novbr. 1835. T. Junior, 8. saar født Kronmann. 12 Dn. ortadoch huo sande Slaidaad god Firma At min gode, retskafne Mand, Cancellieraad, Branddirecteur Niels Broch, forhen Borgemester og Byefoged m. v., afgik ved Døden, af et apoplectisk Tilfælde, og efter faa Dages Sygeleie, den 16de Novbr. d. A., i sit 70de Aar og nogle Maaneder, bekjendtgjøres herved sørgeligst, for fraværende Familie og Venner, af hans efterladte Enke. Nyegaard ved Nykjøbing paa Falster, den 21de Nov. 1835. oc saa fordrederikke C. Sal. Broch fød Thusen. Paa Grund af erhvervet kongelig allernaadigst Bevilling af 21 Febr. de Ad, bliver Alle og Enhver, som have noget, at fordret i Boet efter ther i Byen afdøde Anne Marie Carlsdorph. Enke efter tidligere afdøde Kjøbmand Carlsdouph, herved indkaldte, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 6 Nov. 1835. Ravnkilde. vittin. da En Kjøbmandsgaard i Nakskov med iværende Bagerie og dertil hørende Inventarium, kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Kjøbmand Kranker sammesteds, som paaviser Eiendommen og slutter Handelen. Det bemærkes, at Gaarden ligger særdeles godt for Handelen, saavelsom og for Søgning for Bageriet. Audet ibol. Haa Efter vedkommende Skifteforvalters Reqvisition bliver den, Landvæsens-Commissair Roussings Seqvestrationsbo tilhørende, Andeel i Skovlænge Kirke med Konge- og KirkeTienden af Skovlænge Sogn, hver ansat til matriculeret Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Alb. med tiendeydende dito 99 Tdr. 1 Alb., bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 24de December d. A. og den 7de og 21de Januari 1836, Eftermiddag Kl. 2 slet, paa Raadstuen her i Byen. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Byfoged Contoiret i Stubbekjøbing, samt hos Cancellieraad Aggerup paa Pederstrup. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til Efterretning for saavel vedkommende Panthavere, som de Lysthavende. Nakskov, d. 28de Nov. 1833. Pontoppiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ungkarl Jens Christian Jespersen af Brandersløv, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Den Afdødes Arvinger indkaldes ligeledes herved med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret. Nakskov den 26 Novbr. 1835. Hammerich
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
De i denne Tidende averterede Auctioner over den Jacob Nielsen tilhørende Gaard i Tjørnebye, tilbagekaldes herved. Nakskov den 26 Novbr. 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-11-27
Mariboe Markedsaften er bortkommen en hvid Hønsehund med et bruunt Øre og en bruun Plet paa den ene Side af Halsen samt en bruun Plet paa det ene Laar, og lyder Navnet Ceres. Finderen ville, godhedsfuld aflevere den enten til Hr. Toldbetjent Lassen i Mariboe eller til Eieren Kjøbmand Hellemann i Rødbye. ningshuus tilomrofn me
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
29de Aargang. No. 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Dotlands ValsterTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Hertugen af Palmella og Hr. Silva Carvalho have hver udgivet et Forbud mod de Udrustninger, som her paa den sidste Tid, paa den meest frække og aabne Maade, bleve gjorte til Negerhandelen, hvorefter det derimod, under 26 Jan. 1818 udkomne Decret strængt skal overholdes og endogsaa Tillæg kunne gjøres dertil, som kunne være blevne nødvendige ved Brasiliens Adskillelse fra Portugal. Jdet man glæder sig over disse Bestemmelser, yttres tillige det Ønske, at der for dem, som drive denne skjændige Haandtering, ikke maatte blive noget Tilholdsted tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Om Hjælpetroppernes Jndrykkelse i Spanien har man endnu ikke nogen paalidelig Efterretning, men derimod siges her bestemt, at Mendizaval har opfordret den portugisiske Regjering til at forøg deres Antal til 10,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Frankrig. Med Hoffet i St. James skal der herfra være indledet en Underhandling, for samlede at gjøre Forestillinger ang. Opretholdelsen af Polens Nationalitet. Aarsagen hertil, mener man, er at den franske Regjering, i Tilfælde at den ikke gjord dette Skridt, vilde udsætte sig for skarpe bemærkninger i Kamrene. Efter Sigende skal det ogsaa uden Jndsigelser fra Regjeringens Side være bleven Polakkerne tilladt at feire Erindringen om den 29 Novbr. og Fyrst Gartoriski være kommet fra England til Paris i denne Anledning. Den c Lord Palmerston foreslaaede Mægling fra England Side i det americanske Stridspørgsmaal, er af de franske Cabinet, ifølge foregaaende Raadslagning paa en høflig Maade afslaaet. Efter hvad man har erfaret af den Beretning om Attentatet den 28 Julii, som i denne Tid forelæses i Pairsretten, er, ved de anstillede Undersøgelser, ikke opdaget Tirsdagen den 1ste December 1835. flere Medskyldige i Forbrydelsen eller overhovedet Andet, end hvad man allerede forud veed, og disse have aldeles ikke ledet til at antage, at den i nogen Henseende skulde staae i Forbindelse med noget politisk Partie, Kort førend Attentatet havde Fieschi nær opgivet sit Forsæt, da han ligeover for Mord maschinen, paa den anden Side af Gaden, saae Oberst Ladvocat, en Mand, som han var megen Taknemmelighed skyldig, posteret med den 12te Legion af Nationalgarden. Samvittigheden slog ham og han vilde just opdage for Ladvocat Alt, da Legionen i samme Øieblik uheldigviis blev beordret hen paa en anden Plads.