JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-01-31
London, den 6te Januar. Fra Dublin erfarer man, at en af Municipalitetets Medlemmer bestaaende Stor Jury har afviist een af Klage Billerne mod de Personer, der havde fornærmet Vicekongen, og antaget en anden Klage paa en Maade, som tilintetgjorde dens Virkning ; thi Hovedklagen der, at de havde opvakt en Opstand (riot), og der have de kuns er klæret tvende af Hovedmændene skyldige; men Loven erkjender kuns Tilværelsen af et Oprør, naar i det mindste ere Personer tage Deel i det; og derfor ophæver selve denne Kiendelse af de Edsvorne af Grund til Anklage, eller til derfor videre at procedere mod de Anklagede. Men General=Advocaten har derpaa benyttet en af hans Embeds Forrettigheder, og vil uden Stor Juryens Medvirkning forfølge de Anklagede er officio. "Jeg giør - sagde han - ikke de Edsvorne nogen Bebreidelse, de have handler efter deres Pligt, og jeg handler efter mine Jeg erklærer, at jeg har til Hensigt, uagtet alle en Factions Trudsler, at drage de Anklagede for Criminalretten" De Anklagedes Advocat forlangte, at de skulde frigives uden at stille Borgen; men de maatte dog stille en betydelig Caution for at ville møde ved Kings Bench Retten.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Paris, den 13de Januar. Angaaende det Engelske Cabinets Underhandlinger med det Madrid, indeholder Journal des Debats Følgende: Der gives tvende Gjenstande for den private Strid mellem England og Spanien; den ene angaaer en Skadeserstatning af 13 Mill. lioner Plasire, som den Engelske Regjering fordrer til de Kjøbmænd, hvis Skibe efter Aaret 1812 ere tagne af Spanske Kapere; den anden vedkommer de Sørøverier, der udøves af Personer, som ere boesatte og taales paa Cuba og Puertorico. Angaaende den første Tvistighed har Sir W. A Court den 15 December overgivet en No. te, som foranledigede en Kundgjørelse fra den Spanske Regjering, Aviserne Sun og Timer melde i Breve fra Madrid af 2de f. M. at den Engelske Minister har havt en Conference med Hr. S. Miguel, hvori Alting er bleven bilagt med det Gode. Hvad det andet Punct angaaer - hedder det videre - saa er den endnu intet Authentisk bekjendtgjort derom. Nogle Engelske Blads melde i foregivne Breve fra Madrid af 16de, at Sir Williams Nots anmelder den Hensigt, med militair Magt at besætte de Steder paa Cuba, som tjene Røverne til Smuthuller, men naar de sige, at denne Efterretning har opvakt meget Allarm i Madrid, at man deri seer en machiavellistisk Streg af England, som iler med at bemægtige sig Cuba, inden Frankrig kunde erklære Krigen, saa kan der kuns ligge en paa Londoner Børsen beregnet Jnsinuation, thi virkelige Breve fra Madrid af 29de melde hverken noget om denne Trudsel, eller den Virkning, som den ufeilbarlig vilde have frembragt.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Den 18de Januar. Moniteuren meddeler følgende: Depesche fra Greven af Bernstorff til den Kongelig Preussiske Gesandt i Madridt, dateret : Verona, den 22de November 1822. Min Herre, iblandt de Gjenstande, som have tildraget sig og fordret de i Verona forsamlede Souperainers og Cabinetters Opmærksomhed og Omsorg, har Spaniens Stilling og dette Riges Forhold til det øvrige Europa indtaget een af de første Pladser, De veed, hvilken Andeel Kongen, vor allernaadigste Herre, bestandig har taget i hvad der angik Hs. Catholske Majestæt og den Spanske Nation.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Denne ved sin Retsindighed og kraftfulde Character udmærkede Nation, berømt igjennem saa mange Aarhundreder fulde af Ære- og Daad, saavelsom for evig ved den ædle hengivenhed og helte modige Vedholdenhed, hvorved den seirede over de ærgjerrige og til Undertrykkelse sigtende Bestræbelser af den Franske Krones Usurpator, denne Nation har altfor gamle og velgrundede Fordringer paa bele Europas Deeltagelse og Agtelse, til at Souverainerne ligegyldige skulde kunne see paa de Onder, som allerede nedtynge det, og endnu true det.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Den mest beklagelsesværdige Begivenhed har omstyrtet det Spanske Monarkies ældgamle Grundpiller, udsat Nationens Character, de for Fare, angrebet og tilintetgjort dens almindelige Vel i dets Grundkilder.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
En af et militair Oprør fremgaaet Revolution har pludselig brudi alle Pligtens Baand, omstyrtet at lovlig Orden, og Fuldkastet den i selskabelige Bygning, som ikke kunde falde, uden at bedække hele Landet med sine Ruiner. Man troede at kunne gjenopreise denne Bygning, ved at 3 aftvinge en Souverain, der allerede var berøvet at virkelig Autdogritet og al Frihed, Gjenoprettelsen af Forfatningen fra 1812, som ee i det den sammendlander alle Elementer og enhver Magt, og kuns gaaer ud fra det eneste Princip, at danne en lovmæssig og vedvarende Opposition mod Regjeringen, nødvendig maatte tilintetgjøre enhver central og formyderlig Autoritet, der udgjør det monarkiske Systems Væsen.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Det varede ikke længe, for denne Begivenhed lod Spanien erfare Frugterne af en saa slem Vildfarelse. Revolutionen, der er det samme som alle Lidenskabets Løsladelse mod Tingenes gamle Orden, har, langtfra at blive opholdt eller standset, taget en lige saa rask som skrækkende Udvikling. Afmægtig og svækket har Regjeringen ikke beholdt noget Middel tilbage for at stifte Godt eller standse det Onde. Al Magt er opdynget og sammenslandet hos en Forsamling, der ikke har viist andet, end en Kamp af Meninger og Anskuelser, og en Ridning af Jnteresser og Lidenskaber, hvorimellem de mindst forenelige Forslag og Beslutninger bestandig have krydset, kjæmpet og giensidig ophævet hinanden. Overvægten af Oplysnings=Philosophiens fordervelige Værelsætninger har ikkuns kundet formere den almindtlige Forvirring, indtil alle en sund Politiks Begreder, efter Tingenes naturlige Gang, Maadehold med en falsk Friheds Drømmerier. Derfor ere Jnd bleve ombyttede med tomme Theorier, og endver Følelse af det og retninger, som bleve indførte under det Foregivende, dermed at tilveiebringe en Borgen mod Autoritetens Misbrug, kuns Verktøier, for Uretfærdighed og Voldsomhed, og et Middel til at dække dette tyranniske System med et lovmæssigt Skinn. Man har ikke længere taget i Betænkning, uden Skaansel at afskaffe de ældste og helligste Rettigheder, at fornærme den retmæssigste Eiendom, og berøve Kirken dens Værdighed, dens Forrettigheder og dens Besiddelser. Det er høist sandsynligt, at den despotiske Magt, som en Faction udøver til Landets lykke, for vilde være sønderbrudt imellem Hænderne paa den, dersom de forblindende, fra Tribunen udgangne Declamationer, Clubbisternes vilde Ordskrig og Pressens Tøilesløshed ikke havde undertrykt Menia gerne og qvalt Stemmen af den sunde og fornuftige Deel af den Spanske Nation, der - som Europa meget vel veed - udgjør den langt overveiende Flerhed af samme. Men Uretfærdighedens Maaler fuldt, og de troe Spanieres Taalmodighed synes endelig at have fundet sine Grendser. Alt udbryder Misfornøielsen paa alle Puncter, af Kongeriget, og hele Provindser ere antændte af Borgerkrigens Jld.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Midt i denne skrækkelige Gjæring seer man Landets Souverairnedtrykt til ubetinget Afmagt, berøvet al Frihed til at handle, jo til at ville; som Fange i sin Hovedstad, adskilt fra alle de Tjenere, der vare blevne ham troe, overvældet af Ubehag Ugheder og Savn og fra Morgen til Aften udsat for skjændige Angreb, hvorfor Jactionen, om den end ei selv udøve dem, dog ikke formaaer at beskytte ham. De, min Herre, som har været Vidne til Oprindelsen, Frimegangen og Følgen af Revolutionen fra 1820, er i den Stilling, at de kan erkjende og bevidne, at der er intet overdrevet i den her af mig hurtig udkastede Skildring. Sagerne ere komne til det Punct, at de i Verona forenede Souverainer endelig have maattet spørge dem selv, hvorledes deres Forhold til Spanien nu er, og hvorledes det i Fremtiden maa blive Man havde kundet smigre sig med, at den skrækkelige Sygdom, som havde angrebet Spanien, vilde vise en Kriis, som kunde have ledet til at føre dette gamle Monarkie tilbage til en med dens egen Lykke og dets venskabelige og fortrolige Forhold til andre Europæiske Stater stemmende Tingenes Orden; men dette Haab er slaaet til.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Spaniens moralske Tilstand er den Dag i Dag af den Art, at dets Forhold til de fremmede Magter nødvendig maa blive forstyrrede eller forandrede. Der prædikes og forsvares lydtlig Lærdomme, som ere i Bund og Grund fordervelige for enhver selskabelig Orden. Jnsulter mod de første Souverainer i Europa opfylde daglig de offentlige Blade. De Spanske Factionister udsende deres Emissarier, for ved deres Mørket elskende Arbeider at forene sig med alle andre Europæiske Conspirantere mod den offentlige Orden og den legitime Antoritet. Den uundgaaelige Virkning af alle disse Uordener lader sig især spore i Misforstaaelserne mellem Spanien og Frankrig. Det deraf opstaaede spendte Forhold er skikket til at begrunde den retfærdigste Foruroligelse med Hensyn til Freden mellem begge Kongeriger. Denne Betragtning alene maatte være nok til at bestemme de forsamlede Sonverainer til at bryde Tavsheden over en Tingenes Stilling, som hver Dag kunde forstyrre Europas Rolighed. Vil og kan den Spanske Regjering afhjælpe saa haandgribelige og saa bekjendte Onder, vil og kan den forhindre eller hemme de fiendtlige Handlinger og de beskjæmmende Opæggelser, der fremkomme for de fremmede Regjeringer af den Stilling, som Revolutionen har givet den, og af det System, som den har opreist Vi begribe meget vel, at intet kan være Hs. Katholske Majestæt mere udehageligt, end at see sig sat i en saa piinlig Stilling mod de fremmede Souverainer; men just fordi denne Monark, det eneste authentiske og legitime Orkan mellem Spanien og Europas øvrige Magter, er derøvet sin Frihed, og ikke frit kan ytte sin Villie, just derfor ansee Magterne deres Forhold med Spanien som forstyrret og truende. Det tilkommer vel ikke de fremmede Hoffer at bedømme, hvilke Indretninger ver bedst svare til den Spanske Nations Character, Sæder og virkelige Trang; men det maa dog upaatvivlelig tilkomme dem, at bedømme de Virkninger, som slige Experimenter fremdringe med Hensyn til dem selv, og deraf at gjøre deres Beslutningen og fremtidige Stilling til Spanien afhængig. Men Kongen, vor Herre, er af den Mening, at den Spanske Regjering, for igjen at tilveiebringe dens Forhold med andre Magter, og opretholde disse, ikke kan gjøre noget ringere, end give dem utvetydige Beviser paa Hs. Catholske Majestæts Frihed og tilstrækkelig Borgen for dens Sindelag og Evne til at bortrydde Grundene til vore Klager og vor retfærdige Bekymring i saa Henseende. Kongen befaler dem, min Herre, ikke at skjule denne Mening som det Spanske Ministerium, men at forelæse det denne Depesche, lade det beholde en Afskrift deraf, og at opfordre det til en anden og tydelig Erklæring angaaende denne Gjenstand. Modtag De a.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Samme Blad meddeler ogsaa de tvende Depescher fra de to andre forbundne Cabinetter til deres Ministre i Madrid. De ere i den væsentlige af samme Jndhold som ovenstaaende. J den Østerigske hedder det blandt andet : Den Spanske Revolution var - selv alene med Hensyn til den fordervelige Indflydelse, som den udøvede paa selve Kongeriget i en Begivmhed, som fortjente de fremmede Souverainers hele Jnteresse og Opmærksomhed. Thi det kunde umuligt være dem ligegyldigt, om een af Europas interessanteste Stater blev opretholdt eller kuldkastet; kuns dette Lands Fiender, om det havde nogen, kunde med toldt Blod betragte de Rystelser, som sønderrev det. Jmidlertid ende den billige Uvillie imod at blande sig i en uafhængig Stats indre Anliggender muligen have bragt Souverainerne til den Beslutning, ikke at udtale sig over Spaniens Stilling, dersom det ved Revolutionen bevirkede Onde alene havde concentreret sig i sammes Indre, og kunde indskrænket sig dertil, Men dette er ei Tilfældet. Denne Revolution har allerede, endnu førend den naaede Modenhed, foranlediget stor Skade i andre Stater. Den har ved dens Grundsætningers og Exempels Gift fremkaldet Revolutionerne i Neapel og Piemont. Den vilde have antændt hele Jtalien, truer Frankrig, og vilde have bragt Tydskland, i Trængsler, naar ei Magterne havde traadt imellem, og beskyttet Europa for den nye Brand. Allevegne har de fordervelige Midler, som man anvendte i Spanien, for at forberede Revolutionen, og bringe den til Udøvelse, tjent dem til Mynster, som smigrede sig med at bane den Veien til nye Erobringer. Overalt er den Spanske Constitution bleven Feldt skriget og Forenelsespunctet for en Faction, som er sammensvorenmod Tronernes Sikkerhed og Nationernes Rolighed. &c.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Madrid, den 11te Januar. Den 9de meddeelte Ministeren for de udenlandske Anliggender Kongressen de fire Magters Note. Han læste først Jnstructionerne til den Franske Gesandt, derpaa Ruslands, Preussens og Østerrigs Depescher, og bemærkede dernæst: Da disse Stykker ikke indeholdt noget bestemt Andragende, saa havde Hs. Catholske Majestæts Regiering heller ikke troet, at burde svare kategorisk derpaa; men den vilde i et Manifest fremstille den Spanske Revolutions Historie og Regjeringens Forhold. Han forelæste derpaa sine Jnstructioner til de Kongel. Gesandte ved hine Hoffer, hvoraf han havde meddeelt dis tes herværende Gesandte Afskrifte. De bleve modtagne med de i 2 stærkeste Bifal syttringer af Medlemmerne og Tilhørtine, og an af de Deputerede holdt derpaa varme Forebrag. Congressen besluttede et afgive en høilidelig Erklæring: at det de ikke vilde blive foretaget nogen Forandring i Constitutionen af 1812. i uden efter Nationens eenstemmige Ønske og i Overeensstemmelse e med Grundlovens Forskrifter. Hr. Galiano foreslog, at denne . Erklæring skulde ved et Budskab overdringes Hs. Majestæt, m.v. den Forsikring, et Congrersen vilde bevilge Regjeringen al mult Bistand til at afværgere hvert fiendtligt Angred. Alle Nærværende i vilde understøtte Andragende men efter et Forslag af Hr. Athun les blev det besluttet, at Andragendet skulde henvises til en Liplome tisk Commission, som om 12 Timer skulde aflægge sin Beretning: Dette skeete alene for at vise Europa, at dette ikke var en Virkning af den opbrusende Lidenskab.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Circulairen til de Spanske Gesandte indeholder blandt andet Folgende:
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Jstedet for at besvare de tre Magters Noter, lader Regieringen sig nøie med at underrette Dem om dens Sind lag1) Spanien regjerer sig ved en af den Russiske Kriser i Aaret 1812 i formelig garanteret Forfatning. 2) Spanierne proclamerede i Begyndelsen af 1812 som deres Fadrenelands Venner denne Forfatning, som i 1814 ikkuns blev oprævet ved Vold. 3) Den constitutionelle Konge udøver fri den Magt, som denne i Grundlov inddrømmer ham. 4) Den Spanske Nation blander sig ikke i andre Nationers Jndretninger og Regjering. 5) Hjælp mod de Onder, som maaske trykke den Spanske Nation, i er kuns at søge hos den selv. 6) Disse Onder ere ikke Virkninger af Forfatningen, men Rænker af Fiender, der ville tilintet jøre Spanien. 7) Den Spanske Nation vil aldrig tilstaae nogen Magt Ret til i at blande sig i dens Anliggender. 8) Regjeringen vil ikke vige fra den Bane, som dens Pligter, som Nationalæren og som dens urokkelige Troskab mod den 11812 beedigede Forfatning foreskriver. Jeg bemyndiger dem til, mundtlig at meddele dette Skrift til Ministeren for de udenlandske Anliggender ved det Hof hvorved De residerer, og at meddele ham en Afskrift, om an fordre det.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Regjeringen har udstædt tvende Decreter, ved det ene erkiærer vore Colonialhavne i Sydamerika aabne for alle Nationer, og det andet bestemmer, at de Engelske Kjøbmænds Reclamationer skul indføres i Statsgieldens store Bog.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Handelstractaten med England er definitivt afsluttet. Havanneskal være erklæret til en Frihavn for den Brittiske Handel.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Stockholm, den 24de Januar. J Torsdags havde Stændernes store Deputation Audienz hos Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen, i Anledning af Rigsdagens Aabning. Der blev i denne Anledning holdt 4 Taler til Hs. Majestæt og lige saa mange til Kronprindsen, af Landmarskalken, Erkebiskopen, Talsmanden for Borgerstanden, og Talsmanden for Bondestanden; og paa enhver af dem behagede det enhver af de Høie Personer at svare. Blandt andet, sagde Kronprindsen til Svar paa det Bondestandens Talsmand fremførte: "Den Prindsesse, som snart skal forsøde mit eenlige Liv, en opdraget med de samme Grundsætninger som jeg, og ved dem skal Hun engang fortjene Eders Kjærlighed. Jgaar fandt derefter Rigsdagens Aabning Sted. Den begyndtes med Gudstjeneste i Storkirken, og da Forsamlingen derefter i Procession igjen var ankommen til Slottet, og havde taget Plads i Rigssalen, hilsede Hs. Majestæt Rigets Stænder, og aabnede Rigsdagen. J Hs. Majestæts Budskab til Stænderne, der blev forelæst af Hofcanzleren, Greven af Wetterstedt, hedder det, blandt andet: Siden Sverrig for 14 Aar tilbage i Tiden fastsatte sin nye Rigs forfatning, ere Nationens Deputerede i Dag for første Gang samlede til en ordentlig lovbestemt (lagtima) Rigsdag. HalvsimtsAar ere henrundne, siden Eders sidste Sammenkomst. Et saa langt Tidsrum under vedvarende indre Rolighed og ved en ny Regjeringsform, som blev lempet til gamle Love og til endnu ældre Forfatninger, er et særegent Exempel i Verdens Krønike. Vor Tids Begivenheder levere talende Exempler paa de Ulykker, for hvilke Riger udsættes ved Statsomveltninger. - Ved en lang Prøve har jeg overtydet mig om, at Kongemagten bør være aldeles skilt fra den lovgivende (lagskipande), med Undtagelse alene af Benaadningsretten. Efter vor Grundlov har Kongen Ret til at føre Ordet vedden høieste Ret. Denne Rettighed bør ophøre, og Lovens Fortoikere saaledes befries fra den Jndflydelse, som Monarken muligen kunde udøve paa Rigets fornemste dømmende Magt. Et Forslag desangaaende skal blive overgivet Eder i foreskreven Orden. - Vor Forhold til udenlandske Magter vedblive at være fortroelige og ven skadelige. - Min Søn har, med mit Samtykke, begjært Prindsesse Josephine af Leuchtenberg og Eichstædt, Kongen af Bayerns Datter=Datter, til Ægte, og denne Monark har givet sit Samtyk til deres Forbindelse. &c. ".
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Blandede Efterretninger. En Skrivelse fra Madrid af 26de f. M. indeholder følgende Skildring af Deres Majestæter Kongens og Dronningens daglige Kjøre. tour: "J Midten af Palladset er en stor Portal, hvorigjennem Enhver kan gaae om Dagen. Derfra gaaer en stor Trappe, og da 14 nærmede mig den, fandt jeg, at der stod Gardister og Karabimehere paa begge Sider, og at 4 eller 5 Grenaderer vare opstillede i Nærheden af Hs. Majestæts Vogn. Infanteriegarden befandt sig 1 paa Pladsen foran Palladset tilligemed 25 eller 26 vidende Gardister, J. som skulde escortere eller beskytte den Kongelige Karosse. Da jeg le havde ventet i nogen Tid, kom Kongen og Dronningen, ledsagede af adskillige Stadsofficerer, samtlige i Hofdragten, de bestaaer i mørkedlaa Kjoler med Guldbroderie, hvide korte Beenklæder og hvide Silkestrømper. Tvende af Stadsofficererne stillede sig ved hver Side af Karetdoren, forat Hendes Majestæt ved Indstigningen kunde støtte sig paa deres Skuldre; men jeg bemærkede, at HunHior betjente sig af Hendes Gemals Arm ved Indstigningen. Hun og smillede ikke, saae neppe iveiret, og taelte aldeles intet med de Personer, der omgave hende. Kongen var ligesaa Tilbageholdende Nerettrinet bestaaer kuns af eet Trin, og dette var saa høit, at man naatte bringe en Skammel, der siden blev spændt bag paa Vognen, Enden Vognen kjørte, rakte Hs. Majestæt Sin Haand ud af Vin huet, og modtog de Bønskrifter, som bleve ham overrakte. Den Carlos, Kongens ældste Broder, fulgte med sin Gemalinde og Familse i den anden Vogn, og Den Francisco med sin Gemalinde i den tredie. De tre Kareter rullede bort, uden at man hørte nogen Bifald eller Glædesskrig. Tre andre Kareter, hvori Stadsoffircererne vare, fulgte efter, og den ridende Garde escorterede "
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Indenlandske Efterretninger Kiøbenhavns Vexelcours, den 31te Januar 1823. Hamborg, 235 Procent. 2 Md. Dato, 248 - a vista Species 250. Disconto 5 Procent.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januar. Den sidste Hamborger Post var endnu ikke ankommen i Nat Kl. 11. Den 28de dennes, den for alle Danske saa festlige Dag, blev ogsaa i Aar høitideligholdt saavel ved Hoffet som i offentlige og priatte Circier, og ved flere betydelige milde Gaver, der satte saa mange Trængende af vore Medborgere i Stand til at glemme deres Bekymringer, og gandske overgive sig til Glæden paa den bedste Konges Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Paa Hs. Majestæts høie Fødselsdag uddeeltes i Aar, paa Citoidellet Frederikshavns Fattigkasses Regning (ligesom i de foregaaende Aaringer, til trængende militaire Børn 68 Par Skoe og 58 Par Strømper, til Beløb 140 Rbd. 92 s.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag høitideligholdtes den 28de Januar i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficerer og militaire Spillemænd, samt i de Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Middagsmaaltid, ifølge Hs. Majestæts allernaadigste Befaling. 162 Voxne og 214 Børn deeltage i denne Fest, alle gjennem trængte af den glade Taknemlighedsfølelse de skylde Hs. Majestæts faderlige Omsorg og store Velgierninger mod dem.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Paa vor allernaadigste Konges Fødselsdag, har det atter behaget Hs. Majestæt, at skienke samtlige Elter i Artillerie Corpsets Underofficeerske, 40 i Tallet, og de 88 Børn i den Classenske ArtillerieLegatskole et godt og rigeligt Misdagsmaaltid.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Hs. Majestæt har atter i Aar paa Sin høie Fødselsdag havt den Naade at skjenke et Middagsmaaltid til samtlige Børn, som under rises i Nybøders Skoler. For 459 Dreng, des Maaltidet givet paa Søegvæsthuset, og for 152 Dreng og 250 Piger paa Søn Etatens Hospital. - 1472 Børn og Vexne toge saaledes Deel i denne Vanmarks Fest, og med glade Ansigter og erkjendtlige Hjerter forherligede disse den mere, end glimrende og pragtfulde Høitideligheder vilde været i Stand til.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Paa Dannerfolkets første Høitidsdag, den 28de Januar, festligholdtes det Kongelig Døvstumm Jnstituts Stiftelses og, hvortil Indbydelsesskriftet var af Stifteisens Forstander, og hanslede om: Keiser Joseph den Anden og hans Fortjeneste af Døvstumme underviisningen. Den ved Stiftelsen ansatte Præst, Hr. Schiødte, holdt en Tale, hvis Æmne var: om Pligt at bede for Kongen, og en saadan Bøns Nytte til Enighed imellem Øvrighed og Undersaatter. - Anvendelse paa Kongen og hans Godhed mod Døvstumme-Jnstitutet. J Løbet af det forrige Aar vere 11 Elever i optagne i Stiftelsen, og 6 udgaaede. Det nærværende Antal en henved 60. Examen anstilledes over Elevernes Fremskridt i forskellige Classer, og Arbeider vare udstillede af Stiftelsens Værksteder.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Den 29de opførtes paa det Kongelige Theater i denne Anledning: Titus eller Fyrstemildhed, hervisk Opera i 2 After efter Metastasio, med Musik af Mozart. Ved Hs. Majestæt Kongens Jndtrædelse i Skuespilhuset, blev Allerhøistsamme, efter et sex Gange gjenteget eenstemmigt Jubelhursa og et : "Længe leve Kongen, modtaget med en Sang, hvis Slutningsvers vi meddele: Vi møde Dig med Jubelsang. Og see Dig fro iblandt ostræde: Dit Hjerte er Din Kongerang, Hver Dannebarm Dit Kongesæde: Dit Maal er Danmarks Held og Fred, Din Løn er Folkets Kjerlighed.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
J Morgen høitideligholdes Kiøbenhavns Universitets Aarsfestlelidning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag. Rector Ragnisicus, Dr. Theol. og Professor Jens Møller, holder en fale, hvori Universitetet vises som det fasteste knyttende Baand imelom Konge og Folk.
Berlingske Tidende, 1823-01-31
Under d. M. er Tolbetjent Trochmanns Enke, Kirstine Marie Frochmann, i Svendborg tilladt sammesteds at drive Gjestgiverie.