JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Pariservinde meddele endeel Bon mots af Kunstnerinden Dejaget, af hvilke her nogle til en Prøve En knipsk Dame sagde i hendes Nærværelse: "Jeg holder meget paa mit Rygte." – De holder for meget paa Bagateller," svarte Kunstnerinden. – En gang sagde man til hende: "De er utaknemmelig mod A., han har dog gjort Dem en Tjeneste." – Han har roest sig deraf, nu ere vi quit!" sagde hun. - Alt hvad hun bærer, forskjønner hende, og dog et hun ikke skjøn, Hun hørte det, og sagde: "Ak, min Herre, hvorfor er jeg ikke stærk nok til at bære Dem, - Et Stykke faldt igjennem. Forfatteren sad og fløi tede stille hen for sig, for at give sig Contenance. Haha! sagde hun, Han begynder at indentificere sig med sit Publikum." - Om to Forelskede, som boed paa en Qvist, sagde hun: "Deres Kjærlighed kulminerer. – En Digter havde den Svaghed, stedse at forelægge hende sine Digte, der vare meget slette. Engang bragte han hende to. Dejaget læste kun det ene og gav ham det tilbage med de Ord: "Jeg synes bedre om det andet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Fra Engelland strømmer der i dette Foraar en overordentlig Mængde Udvandrere til Nordamerika Allene fra Greenock afgik der gandske nylig 13 med deslige Folk til Newyork og Newsydwalis. (Fra Rhinegnene udvandre i denne Tid mange Familier til Polen.) J Londons Aviser tilbydes transportable Huse for Udvandrere til Amerika og Australien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
En bekjendt Boghandler i London, Carlisle, som før gav sig af med at udgive de afskyeligste Skrifter, imod Religionen og derved anrettede meget Ondt, har pludselig omvendt sig og er bleven Præst. Han lod sig for Retten forlyde med, han havde studeret Bibe, len i den Hensigt, at gjøre den latterlig; ved denne Leilighed er den hellige Skrifts Fortræffelighed og hans Uret blevet ham klarere, og han vilde nu gjøre det godt igjen, saavidt han kunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Det berømte Pariser Handelshuus J. Lafitte & C vil etablere sig paany og Hr. Lafitte igjen overtag sine gamle Forretninger. Det nye Huus bliver for 20 Aar oprettet ved Actier til Beløb af 250 Millioner Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Fra Havre er med Dampskibet Hamburg, den 23de f. M. afgaaet en Mængde Kister af usædvanlig Størrelse, som ialt veie 40 Tons og indeholde complette Sonderingsmaterialier samt en stor DeelBjergværksinstrumenter, hvilke Gjenstande skulle, tilligemed det fornødne Antal Kunstnere og Arbeidere paa Grev Demidoffs Befaling afsendes til St. Petersborg og derfra til det sydlige Rusland. Denne Expedition er kun et Forspil paa et større Foretagende, nemlig Begyndelsen paa at faae Udbytte af de vældige Steenkulsgruber, som findes ved Bredderne af det sorte Hav, hvilket vil blive af største Vigtighed for Skibsfarten paa dette Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Der tales om en Formæling imellem Hertugen af Berrys Datter og Arveprindsen af Moden, Ærkehertug Frants. Den Første opholder sig, som bekjendt, ved den gamle bourbonske Linies Hof i Götz. Hun hedder Louise Marie Therese Mademoiselle d'Artois og er født 24de Septbr. 1819 i Paris. Arveprindsen af Modena hedder Frants Ferdinand, og er født den 1ste Juni f. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
J Paris er det nu Mode at Herskabers Kjøre heste overtrækkes med et Slags Firnis, hvorved deres Farve forhøies og Haarene gives en større Glands. Hestenes Modefarve er Rottekoleur. En skikkelig Hoste til rette Tid er Penge værd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
En Mand i Paris har ved en Smule Hoste reddet 30,000 Franker. Tyvene havde ved Nattetid opbrudt et Skrivebord; da hostede i Nærheden Husets Herre, og hurtig sprang de gjennem Vinduet og lode en Brevtaske med 30,000 Franker ligge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
En Hr. Rapp i Frankfurt har, efter et fleregasigt Studium og utallige Forsøg, udfundet en bevægende Kraft, der kan anbringes som Locomotiv paa Jernbanerne, og ved en kunstig anvendt Mekanisme kan træde istedetfor Dampen. Indretningen har flere Fordeele fremfor Dampskinerne: den kan ikke springe og koster kun det Halve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
J det andet Banat Grændse=Regiment (i de østerrigske Stater) i Landsbyen Bergyani, som ligger under Gradusser-Compagniet, er der en mærkværdig Dreng, Lucca Terzich, som er født den 20de Januar 1832 og altsaa 5 Aar gl. Han er 4 1/2 Fod høi og veier 80 Pund, saa at han seer ud som en 15aarig Yngling; desuden er hans Legems Proportion regelmæssig og drøit sammensat, han har et stort med sorte Haar tæt bevoxet Hoved, en stærk Nakke, bredt hvælvet Bryst og brede Skuldre. Paa hans Overlæbe viser sig allerede Skjæg. Han har for to Aar siden begyndt at skifte Tænder og har for Øieblikket, da han kun mangler Viisdomstænderne, 28 meget smukke, og stærke Tænder. Hans Stemme er dyb. Han skal forresten være meget dygtig til at hugge Brænde, bære Vand og røgte Qvæg, ogsaa har han allerede tyk Hud paa Hænderne af Arbeide. De fattige Forældre til dette Kjæmpebarn ere Folk af almindelig Middelhøide, saavelsom hans fire Brødre. Han skal strax ved Fødselen have været den svageste af dem, men allerede paa et halvt Aarstid voxede han saa forbausende, at hans Moder, som gav ham Brystet indtil han var 1 1/2 Aar, kun med stor Møie kunde have ham paa Armene. Først efter at han var et Aar gammel fik han Spiser, hvoraf han dog ikke nyder meget mere end et Barn i Almindelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Af de nulevende Tydskere har vistnok ingen seet sit Navn udbredt med saadan Rapidtil som Straus, Valzerkomponisten i Wien. Man kan i dobbelt Betydning sige om ham, at han har gjort Reisen omkring Jorden i Gallop, ja man vil endog snart kunne sige, at Jorden dreier sig i Kreds efter Strausiske Valzermelodier. Amerikanske Blade tale med Henrykkelse om Hope Valzen" og Fortuna Galop, og tilføier meget naivt, at man maa forundres over hvorledes just Tydskerne, der ellers er et saa roligcontemplativt Folk, have kunne opfinde deslige Me loder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Om det i en Deel af Preussen, fornemmelig i det Kønigsbergske, grasserende mystiske Uvæsen, hvis Deeltagere man har givet Navn af "Muckere erfares endnu kun saameget, at Trekone=Systemet (nemlig en for Aand og Hjerte, en for Phantasie og Sands, og en for Huusvæsenet) skal have spillet en Hovedrolle i denne Sects Doctriner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
J disse Dage fandt i Berlin tre Drenge fra 6 til 7 Aar, paa en sørgelig Maade deres Død. De legede nemlig paa en Materialplads, og fik ved denne Leilighed ved Siden af det der opsvømmede Bygningstømmer, Øie paa nogle Planter, som de holdt for Sukkerrødder, og fortærede med største Lyst. Snart derefter indfandt sig imidlertid Brækning, og efter Forløb af en Time vare de, al Lægehielp uagtet, ei mere i Live. Det viste sig, at det havde været Vand=Skarntyder, som de havde nydt, og som med Bygningstræet var bleven opsvømmet. En fjerde Dreng, der ligeledes havde spiist deraf, men ikke nydt saameget som de andre, er ved Lægens Hjelp bleven reddet. De tre døde Drenge tilhørte tre forskjellige Familier, hvis Smerte man let kan tænke sig. Som en Advarsel mod lignende Tilfælde fortjener denne Begivenhed, vistnok at blive offentlig bekjendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
J kort Tid er der i Berlin igjen forefaldet flere Børnemord, blandt hvilke isærdeleshed eet opvækker den almindelige Afsky. En Moder søgte nemlig at ombringe sit Barn, først med Svovlsyre, og kastede det derpaa i Vandet. Forbrydersken er en ung, smuk Tjenestepige, som ikke længere enten kunde eller vilde ernære sit uægte Bærn, Politiet skal, som man siger, for nogle Dage siden have grebet hende midt under Dandsen paa et Forlystelsested, og i den første Bestyrtelse tilstod hun ogsaa Gjerningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Nylig meldtes om en Lieutenant Arnstedt som blev henrettet i Frankfurt. Hans Moder, Fru Arnstedt, havde villet tilsende sin Søn en ladt Pistol, for derved at kunne befrie sig for den vanærende Død, men det opdagedes, og hun maatte forlade Byen indtil Sønnens Dødsdom var fuldbyrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Et i Hamborg ikke længe etableret Huus, hvis Hovedforretning er en Vaabenfabrik, og som i nogle Aar ogsaa har havt et Establissement i Newyork, har et at se. Det har valgt to høist respectale faaes Huse til Administratorer. Ved Bøgernes Gje. syn er det befundet, at Husets Activa er 1,700,000, og dets Passiva kun 1,300,000 Mk. Banco, saa det altsaa har et Overskud af 400,000 Mark, og alligevel tvivles der om at Creditorerne ville faae fuld Betaling, da Varene størstedeels ligge i Amerika, og nu formedelst den store Pengekrisis maa sælges atour prix. Brødrene Prices Selskab fra Kjøbenhavn gjør saadan Lykke i Hamborg, at Apollotheatret, især om Søndagen, ikke kan rumme Tilskuerne. Sammesteds ventes der fra Paris et Kabinet af bevægelige Automater i naturlig Størrelse, hvis Præstationer skulle, efter hvad Fama siger, grændse til det Utrolige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
J Hamborg arresteredes nylig en Gjordemoder, med hendes Barn og Liebhaver, en Bødkersvend, der vare eftersatte af Politiet i Lübeck, hvorfra Madamen var flygtet bort fra hendes Ægtemand, tillimed ham tilhørende 1200 Mk. Baade Penge og Personer bleve derpaa transporterede tilbage til Lübeck. Fra Stavanger i Norge skrives: "Lysten til at udvandre til Amerika, hvor Arbeiderne faaer saa høi Dagløn, og hvor den let erholdelige Jord saa rigeligt lønner Dyrkerens Sveed, synes som en Smitte at gribe om sig fra Bygd til Bygd. Ogsaa her i Egnen have flere solgt deres Gaarde, og over Hundrede ere i dette Øieblik parat til Udvandring. (Atter nylig var fra Bergen atseilet et Skib til N. Amerika med 82 Passagerer, hvoriblandt dog en stor Deel Børn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Vor Landsmand, Boghandler Dahl i Christiania, har nylig for Christiania Byes Politiret havt en Sag, der - medens den ikke er uden Jnteresse for Trykkefriheden i Norge - ogsaa her torde fortjene Opmærksomhed. Politiet i Christiania har nemlig, under Paaberaabelse af Forordn. 27de Septbr. 1799. § 26, paastaaet sig leveret et Exemplar af Alt, hvad der trykkes, naar det ikke udgjør over 24 Ark. Dahl. nægtede denne Paastand, da Budet i den nævnte Forordning slutter sig til den ved Norges Grundlov ophævede Censur." Politiet satte ham i den Anledning under Tiltale, for hvilken han ved Politirettens Dom af 15de f. M. er bleven frifunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Til Baltrum vare den 27de April i en liden Baad indkomne tor Søfolk, der udgave sig for at være Matroser fra en Dagen iforveien i Søen stunken portugisisk Brig, men ere Morderne fra Briggen. Armonia, (see Avisen Nr. 81).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
To Portraitmalere, Becker og Feddersen, ere komne i Strid om, hvem af dem der har den største Ret til at levere de holsteenske Stænderdeputeredes litographerede Afbildninger. Domstolen skal nu afgjøre det. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Da der i et af de offentlige Blade er railleret oper, at Præsten her i Sognet har ansøgt om, at Jndtægterne af skeriet i det mindste for en Deel maatte tillægges Raa Die. ren, der er aldeles uinteresbjerg Præstekald, maa Jndi. seret i Sagen, gjøre opmærksom paa, at denne Anvendelse af bemeldte Jndtægter synes særdeles anbefalelsesværdig, og han er overbeviist om, at Læserne med ham ville være enige, naar de høre, at Raabjerg Præstekald er et af de usleste Landet, saa at endeel tørre Flyndre, som Beboerne yd til Præsten, maa regnes for en af hans bedste Jndtægter. Her ere Gaarde med 2 Skjepper Hartkorn. Hvad vi lide af Sandflugt her paa Jyllands nordligste Spidse, et bekjendt. Vi ønske desaarsag, at vor Præst maa faae sin Ansøgning bevilget, da Kaldet er saa ringe, at det til en Præste=Enke neppe vil kunne afgive en aarlig Pension af 20 Rigsdaler. Raabjerg, den 30te April 1837. Om ægte jydsk og blandet Hesteblod. En ny hippologisk Docent har pudset sin Lampe, og vil nu lade den lyse for sine kjære Landsmænd *). Han er et varm Forfegter af de jydske Heste, og erklærer sig, saavidt man kan forstaae hans Mening, paa en Maade for Vedligeholdelsen af den ægte jydske Hesterace, og imod at Jndblanding af fremmed Blod. Han vil bevise, at Fuldblod Halvblod, Væddeløb i Jylland kun kan føre til Fordærv, og beraaber sig paa den simple jydske Forstand, som ei formaaer at begribe havnligheden af disse Ting. Jndsenderen troer imidlertid, at den oplyste Jyde ret godt indseer Nytten deraf og at den uoplyste ei vil finde ret meget Behag i slige Talsmænds Argumentationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Efter at vor Docent i en prophetisk Aand har forkynd os, at man aldrig kunde give den jydske Hesteopdræt og deraf flydende Hestehandel et stærkere Stød til dens Underganend ved overalt at indføre det blandede Blod, støttende si Prognosticon paa den Overbeviisning, at man vel ved Kryds ning kan forskaffe sig Rendere, men sjeldent gode Arbeidsdyr, fortsætter han saalunde: "Jkke være det hermed sagt, at man frakjender de forædlede Dyr deres Værd til forskjelligt Brug, thi som enkelt Stads=Kjøre- og Rideheste ville de unægteligen blive bedre betalte, end vore danske Heste; de have desuden ialmindelighed mere Humeur, tildeels smukkere Bygning, vel ogsaa bedre Fodskifte, hvorfor det ingenlunde kan være ufordeel og tigt, at have Enkelte af dem, men Fleertallet af vore Heste saavel til eget Brug, som til Handel, vil det være tilraade ligst, at beholde uden Blanding med fremmed Blod, med derimod ved gode Tillægsdyr, saavidt muligt, søge at forbedre og forædle Racen ved sig selv. Altsaa: Man kan vel ikke frakiende de forædlede Hest Værd til forskjelligt Brug, og saasom de ere stadseligere og bedre skikkede til Kjøre og Rideheste, ville de ogsaa blive bedre betalte, end vore danske Heste, og da de i Almindelighed have mere Humeur, tildeels smukkere Bygning, vel ogsaa bedre Fodskifte kan det ingenlunde være ufordeelagtigt at have Enkelte af dem; men Fleertallet af vore Heste vilde være tilraadeligst at holde uden Blanding med fremmed Blod; men derimod ved gode Billægsdyv søge, saavidt muligt, at forbedre og forædle ved sig selv. *) vide No. 72 af denne Tidende. Eller med andre Ord: De forædlede Heste have unægteligen Værd til forskjelligt Brug, men da de i Almindelighed have mere Humeur, tildeels smukkere Bygning, vel ogsaa bedre Fodskifte, end vore danske peste, bør man ikke have mange af dem. Jnds. har troet, enden burde være stolt af at have sin Plov bespændt at 2. med de dygtigste og skjønneste Heste, og at dette vilde være en Luxus, som kunde føre til Velstand. Skulde det maaskee være vor Docents Mening, at det vilde være upassende, at pløie med saakaldte Stadsheste, Fleertallet af vore Heste, saavel til eget Brug som til Handel, mener vor Docent, vil det være tilraadeligst, at beholde uden Blanding med fremmed Blod. Men da det ikke desto mindre kan være ret godt, at Racen forbedres og for ædes, bør man søge at opnaae dette, saavidt muligt, uden dertil at benytte Tillægsdyr, som med anerkjendt Værd til forskjelligt Brug forbinde mere Humeur, tildeels smukkere Bygning, vel ogsaa bedre Fodskifte, end man finder hos vore Heste. Det er omtrent som naar Morgiang siger: Giv mig for en Skilling af den sletteste Olie, men det maa være noget som er godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Endvidere vedbliver vor Docent i sin hippologiske Dissertation: "Den forædlede Hest er et Kunstproduct, hvad der er konstlet er sædvanlig bekosteligt, og derfor ingenlunde tilraadeligt for Landmanden. Med andre Ord: Ploven er et Konstprodukt, hvad der er konstlet er sædvanlig bekosteligt, derfor er Ploven ingenlunde tilraadelig for Landmanden. Endvidere mener vor hippologiske Docent, at den Kongelige Stutteri=Direction ikke bør lægge Mærke til det Raad man giver den, at ophæve Stutteriet, fordi han holder sig forsikkret, at hans Landsmænd bønlig ville bede den om at sende gode Beskelere til Jylland, og lade disse bedække imod moderat Betaling. Men hvorledes skal man forstaae denne Bøn, Den jydske Hesterace skal holdes fri for Fuldblod og blandet Blod; i det kongl. Stutteri holdes kun Fuldblod og blandet Blod, og dog skal Directionen for dette Stutteri sende Stodhingste til Jylland, og lade dem bedække imod moderat Betaling, for at de kunne blive benyttede ret meget. Den simple jydske Forstand vil have ondt nok med at begribe al denne Galimathias. Den ærede Docent tillade mig imidlertid, at gjøre ham opmærksom paa, at hiint Raad ei saameget gaves med Hensyn til, hvorvidt det for Øieblikket kunde være ønskeligt for en eller anden Egn i Landet, om en eller anden Stodhingst sendtes derhen, for at benyttes imod en moderat Betaling, eller maaskee aldeles gratis; thi dette kunde vel i alt Fald skee uden at Staten, derfor skulde være nødt til at holde et stort Stutteri, – men meget mere med Hensyn til Statens Tarv, hvorvidt det nemlig kan ansees som et rigtigt statsoetonomisk Princip, naar en Regjering, som Producent i det Store, træder i Concurrence med Private: eller om det ei er bedre, at den aldeles ikke befatter sig med Productioner, hvorved den griber forstyrrende ind i Undersaatternes Erhverv, paa Grund af, at den har en større Pung, at disponere over, og derfor ikke regner det saa nøie med Productions-Omkostningerne. Og hvem betaler de uforholdsmæssige Productions-Omkostninger, Mon ikke den simple jydske Forstand let begriber dette Slutteligen faaer Stænderforsamlingen i Viborg og Stutteri-Directionen et Sidehug fordi de have sørget saa slet for den ægte, ublandede jydske Hesteraces Vedligeholdelse. Skulde vor Docent have forbeholdt sig, at meddele os flere Prøvestykker af hans hippologiske Skatkammer, bedes han, at forsyne sin Lampe med bedre Væger og renere Olie. En Nørrejyde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Bekjendtgiørelser. At Ligningen over 1) Vægter=, Sprøite= og Lygte skat samt Byens Bekostning, Næring og Brug, for Aaret 1837; 2) Delinqvent med flere Omkostninger forAaret 1835; og 3) Afgivten efter Fr. 15de September 1832 for Aaret 1836, er henlagt hos Hr. Kjøbmand S. Lind her i Staden, og der vil vorde henliggende i 8 Dage fra Dato til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 16de Mai 1837. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Auction over Skibe. Efter Begjæring af Jnteressenterne i det ophævede Færgelaug imellem Aarhuus og Kallundborg, bliver de samme tilhørende, heri Havnen belgd. Fartøier, nemlig Jagten Ane Elisabeth drægtig 36 Com. Læster, Frederikke Lovise - 22 1/2 –de ser Brødre - 21 1/2 – - samt en Færgebaad, Alt med tilhørende Jnventarium, stillet til een eneste offentlig Auction paa Aarhuus Raadhuus Onsdagen den 21de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Til Oplysning vedføies, at Salg efter fælles Overeenskomst imellem samtlige Jnteressen, tere, absolut skeer til den Høistbydende, uden at nogen Approbation, videre end hvad der er nødvendig for at bedømme Sikkerheden, forbeholdes. Conditionerne, der med Hensyn til Betalingen vil blive meget moderate kan forud erfares i Kallundborg hos Frue Kammerraadinde Herschind, og i Aarhuus hos Politieassistent Procurator Nielsen, der og foreviser Fartøierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Ved samme Auction bortsælges ligeledes atotprix, en L. A. Jahnsen tilhørende Lyst=Kutter med Jnventarium, som forevises af Kbid. J. H. Agerup heri Byen. - Aarhuus, d. 11 Mai 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Efter Begjæring af Jnteressenterne i det ophævede Færgelang mellem Aarhuus og Kallundborg, bliver den samme tilhørende, heri Havnen beliggende Færgejagt Haabet kaldet, drægtig 30 1/2 Com. Læster, med tilhørende Jnventarium, stillet til een eneste offentlig Auction, som afholdes paa Callundborg Raadstue Fredagen den 16de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11. - Til Oplysning vedføies: at Salg efter fælleds Overeenskomst imellem samtlige Jnteressentere, absolut skeer til den Høistbydende, uden at nogen Approbation videre end hvad der er nødvendig for at bedømme Sikkerheden, forbeholdes. Conditionerne, der med Hensyn til Betalingen, vil blive meget moderate, kan forud erfares i Callundborg hos Frue Kammerraadinde Herschind, og i Aarhuus hos Politieassistent Procurator Nielsen. Fartøiet forevises i Callundborg af forrige Smak skipper Hans Larsen Rudkjøbing. Callundborg, d. 16de Mai 1837. Cederfeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Fredagen den 26de d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver holdt Auction i og over det Stervboet efter afg. Carine Møller, Enke efter forhen afdøde Skolelærer Andreas Møller i Amstrup, tilhørende Huus sammesteds, bestaaende af 7 Fag og et Udhuus med tilliggende Hauge. Samme Dag, strax efter at Huset er solgt, forauctioneres endvidere det Boet tilhørende Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Kiste, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, 1 Kakkelovn, nogle Fruentimmer Gangklæder og endeel Kjøkkentøi, 1 Ko- og 5 Faar m.m. Conditionerne ville blive kundgjorte ved Auctionen. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 12te Mai 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Efter Reqvisition fra Ingenieur-Capitain v. Dau i Aarhuus bliver Fredagen den 26de denne Maaned, Klokken 11 Formiddag, holdt Licitation paa Thingstuen her i Byen over Udførelsen af efternævnte Veiarbeider, nemlig: 1) paa Arbeidstedet ved Skanderborg Søe: 909 Favne Jordarbeide paa Horndrup Mark, 870 Favne dito paa Wrold Mark, 500 Favne Chaussee-Arbeide, og 43 Stkr. Steenkister, 2) paa Arbeidstedet sønden for Skanderborg; 300 Favne Jordarbeide, 244 Favne Chausseearbeide, og 11 Stkr. Steenkister; 3) Leverance af 34 Cubikfavne Gruus til Chausseen norden for Skanderborg; 4) paa Arbeidsstedet paa Stilling Mark: 760 Favne Jordarbeide, og 19 Stkr. Steenkister; Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, saavelsom at Conditionerne ville 8 Dage førend Licitationen blive henlagte til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen, og at de videre fornødne, Arbeiderne betræffende, Oplysninger kunne erholdes af Licitations-Reqvirenten. Skanderborg, d. 15 Mai 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-20
Over følgende Stervboet efter afgangne Pastor Wissing i Høien Præstegaard tilhørende faste Eiendomme og Tiender, nemlig: 1) Trende Skovskifter i Meisling Skov, der ere samlede paa eet Sted og Skoven indhegnet; 2) Halvparten af en Parcel i Jerlef Skov, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 2/5 Alb. og Skovskyld, 2 1/3 Alb., og eies den anden halve Part af Gaardmand Niels Nielsen i Jerlef3) Konge- Korn- og Qvægtienden af Christen Nielsen Kjærgaards forhen eiende Gaard i Jerlef Bye og Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tønder 5 Skpr. 3 Fdkr. og Skovskyld 1 Fdkr. 1/3 Alb.; 4 Konge- Korn- og Qvægtienden af Peder Bertelsen eller Søn Bertel Pedersens Gaard i Meisling; 5) Konge- Korn- og Qvæg- samt Kirke- Korn- og Qvægtienden af Herman Hansen Kaltofs Gaards Jorder i Stubdrup Bye i Høien Sogn af Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb.; 6) Konge= Korn- og Qvægtienden af Hans Hermansen Kaltofts forhen eiende Gaard i Stubdrup Bye i Høien Sogn, af Hartk. 3 Tdr. 4 Skpr. 7) En Jordlod ved Høien Bye, forhen tilhørende Anders Hansen Fischer, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb., og 8) En Jordeiendom paa Jerlef Mark, af Hartkorn 3 Skpr. 3/5 Alb., som forhen har tilhørt Hans Asmussen, bliver Mandag den 29de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdt offentlig Auction i Høien Præstegaard; og naar samme er til Ende agtes ved Auction bortleiet endeel Tøire=Græsning for tilstundende Sommer. Det nærmere herom saavelsom Conditionerne for Salget kan forinden erfares hos Auctions=Reqvirenten Procurator Schwensen i Kolding; hvilket til Liebhaberes Efterretning herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 4de Mai 1837. Hersleb.