Norske Intelligenssedler, 1799-09-11
J Haab at gavne den, som udi Jntelligents-Bladet No. 36 forlanger Raad for hans Øjenvaghed eller andre udi lige Tilfælde, anseer jeg det for Pligt herved at give offentlig den Underret og om dette Læge-Middel og dets Virkning, som formodentlig ingen anden her i Landet kan have, som jeg selv saaledes har erholdt: Medens jeg var Capellan hos Provsten Dorph, Sogne-Præst til Lands Præstegield, hendt i (hvilket endnu er noksom bekiendt) at han, som selv altid havde havt friske Øjne, og aldrig dst af saadan Svaghed blandt hans Slægt, pludselig og uden at vire nogen Aarsage dertil, tabte den faae Uger Synet saaledes, at han tilsidst ikke kunde skielne Bogstaver eller Couleurer fra hinani, uden at nogen udvortes Fejl paa Øinene kunde sees eller indvortes Smerte føledes; Efter mange giæves forsøgte Raad fik han at vide, at en svensk Professor i Skaare, (hvis Navn jeg nu ikke indrer) havde havt et lignende Tilfælde og var bleven helbredet af ommeldte Grev Taylor, som kort derefter døde, og var lykkelig nok fra denne Professor at erholde fuld Underretning om det brugte Raad saaledes, som følger: Man tager en Haandfuld friske Viin-Ruder og skiærer i smaa Stykker, hvilke haves paa en Boutellie, hvorpaa hældes 3 Pegler rindende Vand; Denne ombindes oventil med en Blære, hvorudi stikkes en Knappe Naal til at give Luft, og derefter sættes udi Sand paa en Kakkelovn, som udi nogle Dage vel heedes, og bliver staaende indtil 1/2 Part af Vandet er bortdunstet; Det øvrigt afsies udi et reent Klæde, dog uden at vries eller udkryste noget af de overblevne Ruder; Det igien blevne Vand haves paa en reen Flaske, hvortil atter kommes en Pegel reent Vand, hvorudi 2 Lod Tyrkisk Victriol er opløst, da derudi haves 8 Draaber Campher Spiritus, hvilket alt vel omrystes, og Øjen Vandet saaledes er færdig, som stedse med en god Prop maa forsynes for ej at tabe Kraften, der i nogle Uger, ja Maaneder kan holdes ved lige. Brugen heraf er denne: Patienten holder sine Øjne sammen nesten, men ej ganske som lukte og et Menneske, som har en let Haand, tager Enden af en Fugle-Fiær, dyppet i dette Vand og dermed bestryger blot Øien-Haarene saaledes at han begynder fra den yderste til den inderste Side mod Næsen (uden at noget af Vandet kommer paa selve Øjet, hvilket vil give Smerte) og dette saa længe indtil Haarene ere blevne vel vaade; Derefter klipper Patienten nogle Gange med Øjnene, hvorved Kraften trækker sig ind og en hæftig Flugt fornemmes, hvorefter en Mængde Vand udflyder, og tilsidst udfalder en sei Klump af hvid Slim større end en Fugle-Ert, hvilken behændig maae borttages med Snippen af et Tørklæde, thi at komme det blotte Ansigt nær med Fingrene under Vædskernes Flyden, kan skade Huden, efterdi disse ere skarpe. Under Brugen heraf kan tages nogle Prii ser Norsk Snuus, hvorpaa er kommet en eller flere Draaber af Oleo Petri, hvilket befordrer Vædskernes Flyden; Saaledes igientages daglig engang, og om Patienten taaler det, 2de Gange om Dagen, indtil Bedring mærkes, en Hviledag imellem kan gierne tages, men for alle Ting maae han den Dag Vandet bruges, holde sig fra Luften, især om det blæser eller er koldt. Ved dette Middels Brug i nogle Maaneder fik Provsten Dorph saaledes sit Syn igien, at han kunde læse alt det han behøvede, og forrette alle Embedets Dele til det 78de Aar, da han døde. Jeg gik ham allene og bestandig til Haande ved Vandets Tillavning og Brug, og har siden forsøgt det for adskillige andre, hvoraf nogle ere blevne hiulpe til deres Syn igien, hvoriblandt jeg kun vil anføre 2de endnu levende, som kunde bevidne Sandheden heraf: 1) For mere end 20 Aar siden kom den hæderlige Bonde Christian Jensen paa Store Lian i Aggers Præstegield til mig med en Datter, 16 Aar gammel, som han forlangede underviist til Confirmation, med Begiær, at hun maatte skaanes for at læse i Bøger, efterdi hun kort forhen og uden at vide nogen Aarsage dertil, havde mistet Synet saaledes, at hun vanskelig kunde gaae allene end sige skielne Bogstaver; Ved at besee hendes Øjne, fandt jeg ingen anden Fejl ved dem, end at en liden Blegne syntes at ville yttre sig paa det ene midt over Øie-Stenen; jeg loed hende derfor strax bruge dette Middel, og efter 2 a 3 Maaneders Forløb fandt hun den Forbedring, at hun uden Vanskelighed kunde læse Bøger og har siden indtil denne Dag kundet bruge Øinene saa godt som nogen, 2) For omtrent 10 Aar siden kom en formuende Bonde (hvis Navn jeg har glemt) fra Løhrenskoven til mig med hans eneste Datter, 24 Aar gammel, der ligeledes, uden at vide Aarsage dertil, og uden at Fejl kunde sees paa Øinene, var bleven nesten blind; Jeg loed hende forsøge med dette Vand hos mig selv og gav hende en Flaske med hiem og havde faae Maaneder derefter de gladeste Budskab fra Faderen om hendes megen Forbedring, og Anmodning om mere af Vandet, om det skulle behøves. Fattige har jeg meget sielden kundet tiene med dette Middel, efterdi disse nesten altid fattes den fornødne Tid, Taalmodighed, Afholdenhed fra Luft og Arbejde, og saadanne Folk omkring sig, der kunde komme dem til Hielp. Med 3de gamle her i Byen, omtrent af 70 Aar har jeg forsøgt det, men spaaede mig selv forud intet lykkeligt Udfald, efterdi en Hinde allerede var kiendelig paa Øinene, hvilken Vandet ej havde Kraft nok til at opløse og udføre, men tvivler efter min Erfarenhed ei om, at jo Virkningen bliver den samme for Gamle som Unge, naar Vædskerne endnu ikke have frembragt nogen Hinde. Endog de som intet fattes kan uden Skade forsøge det, hvilket jeg i min Ungdom adskillige Gange prøvede for at erfare dets Kraft, da jeg fornan de samme Virkninger deraf ved heftig Flugt i Øinene, efterat de vare besmørte, og at en Mængde Vand derefter udflød, blot med den Forskiel, at enten ingen eller en ganske liden Slim-Klump til sidst lod sig see. Paa det at dette Øjen Vand altid kan faaes, efterdi Viin-Ruder sielden ere at faae paa Landet, har jeg formaaet Apotheker Maschman at være forsynet med frisk Forraad deraf, og tvivler ikke om, at den veltænkende Hr. Postmester Messell jo tillader at smaae Portioner deraf sendes med Underveys-Posten til Landet, naar samme forlanges. Jeg sender derfor tilligemed dette en Flask Vand til Befordring fra Bogtrykkeriet, og formoder, at Patienten efter forestaaende kan blive betient dermed udi hans eget Huus; men attraaer han at komme herind og troer at jeg som bevandt dermed bedre kunde gaae ham til Haande derved, da han tillige kunde raadføre sig med vore kyndige Læger, skal alt fornødent for ham blive til Tieneste i mit Huus, dog uden mindste Betaling, da den Glæde, at have, om muligt, biedraget til Lidendes Hielp, har i sig selv en uskatterlig Belønning; allene dette udbeder jeg mig, at om denne Patient eller andre ved Brugen heraf maatte blive hiulpne, de derefter ville bekiendtgiøre det med alle Omstændigheder udi de offentlige Blade, paa det et saadant Middel kunde blive almindelig bekiendt og anpriset til Menneskelighedens Nytte, Christiania den 9de September 1799. B. Sverdrup. opdragelse, Fordomme og Vaner have aldeles forvendt Begrebet om de Pligter og den Agtelse, man skylder gode offentlige Indretninger ved Veiene, der med overordentlig Bekostning ere udförte og lempede efter Naturen til Beqvemmelighed for det Almindelige, og hvisVedligeholdelse er forenet med saa mange Besværligneder og Byrder, at det ikke kan taale det allermindste ruinerende Angreb. Sandheden heraf ligger noksom for Dagen, naar sinaae Pronge (maske stundom ogsaa voxne, Mennesker) nedvelte Steenmuuren i Egeberg, der skal tjene til Rebværk for Veien, og forebygge den Fare, Reisende ellers var udsat for. De gjöre det for at fornøye sig; thi aldrig lærde de at betænke, at disse Stene med megen Bekostning ere did henbragte, og der opsatte for at være til Sikkerhed for reisende Medborgere, aldrig lærde de at betænke, at medens de fornøye sig med at see Stenene tumle ned af Fjedet, ruinere de meere end 50 Mand i lige Tid kan istandsætte. Ligeledes naar en Grundeier nedfælder Træer ved Veien, som tjene til Rekværk paa farlige Steder (som Moskoven) hvor den Reisende lettelig kunde komme til Skade, eller hvor de staae til Lye mod stærke Snedrev; hvilket i mange Henseender er en strafværdig Handling. Og end videre, naar den kaade Kjörer voldsom ruinerer Rekværkerne paa Broer, Miile-Rode- eller andre Dele-Stolper, og gjöre Inskriptionerne derpaa ukjendelige, uden at betænke, hvad de koste at omgjöre og opsætte fra nye. Da disse Forbrydelser og flere af samme Slags i de seenere Aar ere blevne alt for almindelige, ha bliver følgende Kongl. allernaadigste Plakat paa nyt offentlig bekjendtgjort: A. Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At, da Vi har ladet Os allerunderdanigst foredrage, hvorledes det ofte i Vort Rige Norge skal indtreffe, at Folk, deels af Letsindighed, og deels af Ondskab, skal beskadige og forderve, saavel de til almindelig, som og de til privat Nytte og Anseende plantede Alleer, saavel som Broer og deres Rekverker, Gjerder, Grinder, Leede, Mile- eller Rode-Stolper. Saa ville Vi, til saadan Uorden at forekomme, allernaadigst have anordnet og befalet, ligesom Vi og hermed anordne og befale: At de Militaire, som maatte befindes i saadan Forseelse Under-Officerer eller Soldater, hvad enten de tiene Vore Gevorbene eller Nationale Regimenter, skal første Gang ansees med Krom Liggen eller Cachot efter Sagens Omstændigheder og Regiments Chefens Sigende, anden Gang skal den Skyldige stilles for Forhör og Krigs-Ret, og der tilfindes ifald han er Under-Officeer, at være degraderet til Gemeen paa tre Maaneder, og tredie Gang Tiden fordobles, og, ifald han er Soldat, at passere 4 a 6 Gange igiennem Spids-Rødderne igiennem 300 Mand, og for tredie Gang fordobbles saadan Spidsrods Straf. De Civile, som i saadan Forbrydelse befindes, skal betale Skaden, og derforuden første Gang ansees med en Mulct fra 2 til 10 Rdlr., anden Gang dobdelt, imod hvad de förste Gang ere idømte, og tredie Gang skal de ansees som for Vold eller Herverk efter Loven. Penge Mulcten skal dicteres af Amtmanden paa Landet, og af Stiftamtmanden, om Forbryderen er en Kiøbsted Mand, og exeqveres uden videre Anke, de som ey kan betale de dem dicterede Böder, skal aftiene dem efter Forordningen af 6te Decembris 1743, men, naar nogens Bröst tredie Gang befindes, skal han ved ordentlig Lands-Lov og Ret tiltales som for Herverk. Børn, som ere under 15 Aar, straffes derfor med Riis, og deres Forældre at betale Shaden, Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette Thi anmodes tienstligst enhver Landets Patriot, Veiinspekteurerne, Lensmændene og Fode mesterne at ville see disse Uordener forebyggede, Plakaten overholdt og i den Hensigt tinglæst og 3de Gange af Kirkebakken offentlig bekjendtgjort Endelig advares alle Vedkommende om at der bliver gjort Anstalter til at paagribe enhver, som forseer sig mod ovenstaaende Plakat. Lian den 19de August 1792. Ingier. Generalveimester.