JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 13de August. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Rug... Td. Hvede...... Td. 7 Rbd. 4 Mk. - s. - 8 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Havre, Td......... 3 Rbd. 1 Mk. - s. - 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. - 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 4 Mk. - s. Smør, Pd......... . Rbd. 1 Mk. 2 s. - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen. Rbd. 1 Mk. 4 s. - Rbd. 1 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 210. Kjøbenhavn, den 13de August. Species 209 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 153 a 153 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 50 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (L. R.) 92 1/493 Rbd. Sedler. Dito Dito 88 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/4 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 1/2 a 104 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 101 i r. S. 4 pC. uopsigl. norske Statsobligat. 66 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 67 1/2 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler. London 3 M. Sigt 6 Spd. 15 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Christiania, den 7de August. Hamborg kort Sigt 135 Pct. Amsterdam 3 M. Sig. - Pet. Kjøbenhavn Sølv=Specier 3 Md. Dato, 132 3/4 Pot. Sølv=Specier 136 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Hamborg, den 13de August. Bourdeaux 189. Petersborg 9 25. London 2 M. 13 Mk. 8 1/4, k. S. 13 Mk. 9 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 40 1/2. Amsterdam k. S. 36, 5 2 M. 36, 20. Kjøbenhavn 206 1/2. Spc. 2 sletter. Disconto 5 1/2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Aarhuus. Den anden herfra undvegne Arrestant, Kylling Sørens Kammerat, er nu ogsaa paagreben og indbragt hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Her er passeret adskillige Ulykkestilfælde i disse Dage En Smedemester druknede ved at bade sig: en Tjenestekarl omkom ved at falde ud i en Haugedam; og en Tjenestepige har villet ombringe sig ved at skiære sig i Halsen, stikke sig i Maven og endelig at drukne sig, men som ingen af Delene lykkedes hende. Hun ligger nu paa Hospitalet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Vensyssel, den 6te August. Regntiden have vi nu igjen siden den 2den om Eftermiddagen, og Tørv, og Høbjergningen er saalunde standset for dennesinde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Fra Hundedagenes Begyndelse, den 23de Juli, indtil den 2den August, havde vi ret et ønskeligt Tørveir med reen Luft og her var i denne halvsnees Dage ret en levende Virksomhed med at bjerge Hø og Tørv hjem; men den 2den August blev den Ting forbi og har siden været det. Den 31te Juli havde vi her Tordenveir og paa sine Steder Regn; især i Dronninglunds Sogn, ledsagedes dette Veir med saa svær Regn, som Skybrud, dette medførte svær Hagel, af Fugleæge Størrelse, som anrettede en temmelig stor Ødelæggelse saavel paa Markens Sæd, som og paa Bygningers Vinduer. Dette Uveir strakte sig dog ei ret vidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Kornhøsten er ikke langt borte. Om en 14 Dags tid vil den vel være nogenledes i fuld Gang ifaldt Veirliget vil begunstige den. Markens Afgrøde staaer, almindelig taget, ret godt, og give Gud vi saarlig igjen turde være saa lykkelige at faae klar Luft og stadig Tørveir til vor saa kjere Høstgierning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Fra den 24de Mai indtil den 23de Juli, en 9 Ugerstid, havde vi en nogenledes staaende Regntid, og ingen Tørvbjergning kunde i denne Tid finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Fra den 23de Juli indtil den 2den August, en 9 Dagestid, havde vi ret en god Bjergning, baade paa Tørv og Hø, og det er lykket Mange, at faae deres Overtørv hjem, ja Nogle tillige deres Hs. Torvbjergningen er saaledes, iaar, ingenlunde ganske mislykket; Høbjergningen endnu ikke heller. Nu maa vi trøste os ved Haabet og afvente det paa denne Aarstid saa vigtige Tørveir til Høhøstens Fuldendelse og Kornhøstens Jværksættelse og Fremgang, Blandinger. Ved det Helsingøerske Skydeselskabs Fugleskydning er Hs. Kgl. H. Hertuginde Lovise Augusta blevet Selskabets Fuglekonge (Fugledronning) for i Aar, ved Hr. Capt Werners Skud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
J samme Stad skal der ved det sidste stærke Tordenveir have tildraget sig den sørgelige Begivenhed, at en jydsk tilreisende Familie, der logerede i et Auberge, blev saa pludseligt vaagnet ved Skraldet, at Konen udstødte et Suk, og var øiblikkelig død. Manden, som har 3 Børn med sig og tvende hjemme, bliver meget beklaget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
A Baggesen i Kiel skriver i Kjøbenhavnsposten følgende Linier til H. Steffens i Anledning af dennes Bedømmelse af Øhlenschlægers Skrifter: Jdet Du Virak strøer Din Ven og Ynglingsdigter, Der livfuld hviler blødt i Lykkens Skjød, Glem et, hvortil Dig Herrens Ord forpligter, Og kast ei Skarn paa Mindet af en Død! - Formodentlig havde Steffens berørt Forholdene imellem salig Jens Baggesen og Øhlenschlager vel strængt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Lægaards Mølle, ved Holstebro, er i denne Tid solgt, for den Sum 4150 Rbd. r. S., til Hr. Fuldmægtig Renstorph i Holstebro. - Gaarden Gjertrud bek, i Nærheden af Holstebro, er igjen kjøbt af Lægaards Mølles forrige Eier, Hr. H. H. Bay, for 5100 Rbd. r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Det Beckerske Skuespillerselskab er fortiden i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Den 7de August passerede Skibet Maria Petrea Georgine, Capt. J. Hansen fra Aalborg, gjennem det store Belt. Den 10de August passerede Skibet Anne Hedvig, Capt. Pahlson, Sundet, paa Reisen fra Aalborg til Malmøe.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Skibe under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg. T. Clausen, N. Nissen og J. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Copulerede i Veile, Fuldm. M. B. Møller og Jfr. A. K. Andersen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Bekjendtgjoreløer. Efter 26 Aars Kjerligt Ægteskab var det den alvise Guds Villie, at jeg igaar ved en blid og rolig Död, skulde miste min inderlig elskede Mand Christian Jes Almstrup, i hans Alders 3de Aar. Hvad han var for mig som Mand, og for vore Börn som Fader, derom er enhver overtydet, som kjendte vort kjerlige Samliv, og derfor er jeg, endog uden Bevidnelse, overbeviist om vore fælleds Slægtninges og Venners hjertelig Deeltagelse i min og mine Børns dybe Sorg. Aalborg, den 13de August 1830. Paa mine egne og Børns Vegne. O. Almstrup. föd Bernth.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
De Værelser og Leiligheder, som min sal. Mynd har beboet ved Østeraae heri Byen, med tilhørende Hauge, ere formedelst hans Dødsfald at erholde til Leie fra førstkommende Michaeli, naar man derom, snarest muligt, ville behage at træffe nærmere Aftale med O. Almstrup, fød Bernth. Hvad skulle vi troe, og hvad skulle vi gjøre, for at naae vor Bestemmelse. Omhandlet i tvende Confirmations-Taler, at Consistorialraad H. Bjerregaard. Hef. 20 s. faaes hos Rottbøll Sadolin. i Skipper S. N. Svarer agter at afseile til Kjøbenhavn sidste Ugen og medtager Passagerer; de behage at melde sig i min Bopæl Hos Knud Gregersen i Storenygade er en liden Beboelse ledig til Michaeli Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Jdet jeg fremdeles anbefaler mig med Damepynt og Hatt som forhen, ønsker jeg mig tillige recommenderet med Dam skrædersyning efter Maal, min Bestræbelse skal stedse være 4 vinde Yndest og Tillid. Chirstine D. Torst, boende paa Hjørnet af Slotsgade og Nytorv Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-17
Fredagen den 20de denne Maaned bliver paa Duegaard af holdt Auction over sammesteds afdøde Johanne Hansen, Efterladenskaber, hvoriblandt endeel gode Sengeklæder og Frientimmer Gangklæder. Auctionen begynder Formiddag Kl. 3. Hobroe, den 11te August 1830. Muble.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Frankrig. Det har udentvivl været meget velkomment for de Mænd, der staae i Spidsen for det nærværende magthavende Partie, at de i Moniteuren af 4de August allerede kunde udstæde følgende Bekjendtgjørelse, dateret samme Dag om Morgenen Kl. 6 fra Raadhuset: "Municipal-Commissionen iler med at tilkjendegive Parises Jndvaanere, at den i dette Øieblik er bleven officiel underrettet om, at Carl den 10de og hans Familie igaar Kl. 10 om Aftenen have forsladt Rambouillet, for at begive sig til Cherbourg. Denne Beslutning synes at være bleven foranlediget ved vore Troppers Fremrykning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Vi fortsætte nu Meddelelsen af de caracteristiske Tegn, hvoraf den factiske Tilstand for Øieblikket lader sig bedømme: Fra Tours (en Stad ved Loire sydvest for Orleans, erfarer man, at Exministrene Chantelauze og Grev v. Peyronnet den 2den August om Eftermiddagen ere blevne anholdte og heftede. Peyronnett havde udgivet sig for en Coureer fra Huset Rothschildt med Depescher, til denne Banquiers Gemalinde. Da han blev kjendt, kostede det Møie at frie ham fra Folkets Raserie, men det lykkedes dog Nationalgarden under idelig Larm og Trudsler at bringe ham uskadt til Fængslet, hvor han nu sidder i stræng Forvaring. Chantelauze blev med sen anden Ubekjendt anholdt paa Veien ikke langt fra Tours, hvor de fandtes omvankende paa vild Mark. Begge bleve, bundne og kneblede, bragte til Staden, hvor man endnu har fængslet 5 andre Ubekjendte, som bleve anholdte i en liden Baad, hvormed de vilde gaae med af Loiren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
En Bekjendtgjørelse fra General Lafavette underretter i Moniteuren om, at den Pariser Nationalgades Faner for Fremtiden skulle føre den galliske Hane (Ørnen?) paa Spidsen. Paa Fanens ene Side bliver at læse: "Frihed, Lighed, offenlig Orden (?) 27de, 28de, 29de Juli 1830. Paa den anden Side Legionens Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Den 4de August ved Solens Opgang vaiede den trefarvede Fane paa alle Krigskibe og Marinebygninger i Cherbourg. Ved Amiens marscherede en Colonne, paa 6000 Mand Jnfanterie med den trefarvede Cocarde forbi fra Leiren ved St. Omer, for at begive sig til Leiren ved Vangirard ved Paris (en Slette strax sydvestlig for en af Barriererne.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Den i Calais høistcommanderende Oberst Polignae, Exministerens Onkel, har hos Justitsministeren anholdt om Tilladelse til at forandre sit Navn, fordi hans Neven har gjort det forhadt i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Deputationer fra flere Handelstæder ere indtrufne til Paris, for i deres Anliggenders og Manufacturers Navn at fremsætte det Ønske, at Kamrene ret snart maatte gjøre Ende paa den provisoriske Tilstand, hvori Landet befinder sig, og ufortøvet sætte noget Definitivt istedet. Midt under denne Lidenskabernes Gjæring har ogsaa Naturen været i Oprør, da en rasende Orcan, ledsaget af hyppige Tordenslag anrettede betydelig Skade, Natten imellem den 4de og 5te August. Ministeren for de forenede Stater i Nordamerika var den første diplomatiske Agent, som gjorde Hertugen af Orleans sin Opvartning, ligesom samtlige andre diplomatiske Personer, henhørende til Udlandets Gesandtskaber, ere blevne enige om, at forblive i Paris indtil de modtage nye Jnstructioner fra deres Hoffer. Ogsaa Fyrst Talleyrand har været til Cuur hos Hertugen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Over Lyon vil man vide, at man i Marseille har raabt: Kongen leve! og baaret Carl den 10des Buste gjennem Gaderne!!!
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Vi ville nu i enkelte Fragmenter give en Prøve paa Tonen i de forskjellige franske Blade. Courier francois af 31te Juli har følgende Tirade: "Endnu hersker hos Folket samme Overeensstemmelse i Følelser som forskaffede dets Sag Seieren. Denne Enighed lider intet Skaar ved den Uvished, i hvilken man endnu svæver om den Regjering, som Frankrig har at give sig, thi i Hovedsagen er man enig. Enhver (?) føler, at Carl den 10de og hans Søn ikke meere kunne herske over Frankrig; 15 Aars Krænkelser og Meeneed straffes ikke for haardt med en utilbagekaldelig Afsættelse. Ogsaa Hertugen af Bordeaux maa udelukkes, en Opdragling af Mænd, som en Hr. Tharin og von Da mas kan ikke herske over Frankrig; Jtalien maa holde ham skadesløs ved at give ham et eller andet Jesuiter kloster at lede. - Nationen tør vise sig høimodig imod sin Geistlighed ved at benaade den; men ved at nedsætte dens Budget til det Halve, ved at unddrage, den Ret til at modtage, hvad der ved Testamenter tilfalder den, ved at indskrænke den inden dens Kalds Pligters snevre Grændser, vil Nationen lukke Døren for de Rænker, den Ærgjerrighed, den Bestikkelse og de Anmasselser af alle Slags, som i de senere Tiden have gjort Frankrigs Clereste til en Gienstand for almindeligt Had. Have vi opnaaet denne og endnu nogle andre Borgener for vor Frihed, da ville vi intet mere have at frygte af den Fyrste, som skal herske over Frankrig, thi endnu er den monarkiskconstitutionelle Regjeringsform den bedste baade for vor indre Fred og vore venskabelige Forhold med Europas andre Magter. - Men lader os ikke glem me, at Frankrig, som Lære for sine tilkommende Ministre, kræver svær Hevn over de 7 -, som have troet det istand til at bøie sig under deres feige Despotisme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Efter Hertugen af Orleans første Proclamation indeholdt samme Blad blandt andre, følgende Yttringer: Naar Nationens Repræsentanter have voteret en fri Forfatning for det franske Folk, naar Fyrsten har aflagt sin Eed til den; naar de i, som have undertegnet Forordningen af 25 Juli, have betalt denne frække Krænkelse af det Helligste med deres Hoveder, da vil Nationen troe sin Sag sikkret og nedlægge sine Vaaben; men saalænge maa den være paa Vagt mod de tumultariske Fordringer, der kunne være farlige for den offentlige Orden, som den maa vogte sig for en overspændt Tillid, der kunde være farlig for dens Frihed. - Nationen har meget at tilgive; den vil tilgive, fordi den er stor og ædelmodig; men er den overbærende mod Fortiden vil den ikke være det mod Fremtiden. Den kan glemme de foregaaende Forræderier, men vee den, der vilde forsøge, et Nyt!" Endnu flere Dage efter raisonnerede samme Blad om Umuligheden af en reen republikansk Regjeringsform i Frankrig, saa ønskelig den ogsaa maatte forekomme mangen Een blandt Folket. "Under hvilke Former, i hvilken Tidsfrist vilde man kunne organisere den, og hvad vilde der i denne Mellemtid blive af os Mange Dele af Frankrig ere endnu underkastede de gamle Anthoriteter; vil man, medens man taler om et Constitutions Project, om en Regjeringsforfatning, der skal fødes paa nye, være istand til at vedligeholde Enighed under den nye Tingenes Orden, Ville vi saaledes kunne vedligeholde denne under nærværende Omstændigheder os saa uundværlige Samdrægtighed? Udlandet er sandsynligviis just ikke tilbøieligt til at forurolige os, men seer det os svæve mellem vaklende Theorier, uden nogen bestemt Statsauthoritet, seer det os uenige og maaskee endogsaa rustede imod hinanden indbyrdes, er det da ikke at befrygte, at det vil ansee os for et let Bytte og igjen sende os sine Hære paa Halsen. - Vel vide vi, at mange ædle Hjerter ikkun med Kummer ville finde sig i de Offere vi nu maae bringe. Den Frihed, for hvilken de have kjæmpet, forekommer dem at være truet, de befrygte, at det Blod, som flød for den, ikke skal bringe alle de Frugter, som Frankrig var berettiget til at vente. - Endnu den 3die August saae man i en Proclamation fra de Deputerede, som Basis for Tingenes nye Orden, blot de samme Garantier, som man fordrede under det Martignaske Ministerium, Garantier, som man ufeilbarlig, ved Valgcollegiernes nærværende Stemning ogsaa vilde have kunne erholde gjennem de nærværende Kammere, selv af det Polignaske Ministerium, om dette havde gjort sig til en Lov, at forblive ved Chartet. Er dette da en tilstrækkelig Løn for en saa herlig og saa dyrekjøbt Seier, Nei, Chartet er os ikke mere nok!! Kammeret synes altformeget at antage, at en Revolution ikke maa bære andre Frugter end dem, en Omskiftning af Ministre vilde have baaret og at et Stød, som har rystet den selskabelige Orden i sine Grundpiller, skulde lade uforstyrret og urørt enhver Jndretning, som Restaurationen havde fundet passelig med sine Hoffolks Beqvemmelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Bladet Figaro yttrer sig bestemt imod Hertugen af Orleans og synes at foretrække en republikansk Forfatning. Det indeholder under Artiklen: Forslag til Folket, følgende Phraser: "Ved at tilbyde os Hertugen af Orleans til Overhoved for den nye franske Regjering vil man skræmme os med en nye fjendtlig Jnvasion, om vi ikke antage ham til Konge. Vi ere stolte af i Folkets Navn at kunne erklære, at slige Trudsler ikke ville faae den mindste Jndflydelse paa Folkets Valg. Folket leve! Nationalfarverne leve! Det er denne Uenighed hos det stemmegivende Publikum om hvad man egentlig vil og ikke vil, som berettiger til at tvivle om, at den egentlige Rolighed endnu saasnart vil være bragt til Veie. J Nabostaterne er man sikkert af samme Mening. Det heddet i et hollandsk Blad: "Carl af Bourbon, som til 3die Gang og denne Gang sikkert ved sin egen Skyld maa forlade Frankrig, tør ikke vente at endog blot een Blodsdraabe vil flyde for at oprette hans forfaldne Sager, men Franskmændene maa ogsaa smukt holde deres Armeer og deres Grundsætninger hos dem selv og lade deres Naboer i Fred, Antage de denne betingelse, vil man forblive Venner med dem og ønske dem alt Godt af Hjertens Grund. Under alle disse Uroligheder og medens saameget baade privat og offentligt Vel staaer paa Spil, morer man sig i Paris som sædvanlig med Ordspil. Et af disse: Le roi eest mort, Charles dix parait (disparait) skal allerede i flere Aar have moret i Salon nerne og ansees nu for en Spaadom. Et andet morer Folket og afsynges paa offentlige Gader og Pladse. Greven af Artois havde nemlig ved sin første Tilbagekomst til Frankrig sagt: "Il ny a rien de change en France, il ny a qulun Francais de plus(i Frankrig er Jntet forandret, der er kun en Franskmand mere.) Nu synger man i høien Sky: "En bien, quil reparte aussitet, ce nest plus qulun Frangais de trop" (nu vel, lad ham reise strax, nu er her kun en Franskmand for mange. Det meest træffende Billede paa den almindelige Forvirring og dette altfor livlige Folks saa let foranderlige Anskuelser indeholdes vistnok i Skildringen af, hvorledes det saae ud i Paris umiddelbart efter de blodige Scener. Den 31te om Formiddagen havde man nok at bestille med at begrave de Faldne, om Eftermiddagen var Politiken Gienstand for de heftigste Debatter og om Aftenen - var hele Staden illumineret. Natten var vistnok bleven Vidne til blodige Optrin, naar Publikums Opmærksomhed ikke var bleven henvendt paa denne i enhver Henseende velberegnede Afvexling. Man talte øieblikkelig om intet andet, end og Jlluminationen. "Kommer Tid, kommer Raad, sagde man, lader os nu først more os over vor Seier, vidt og bredt er jo ingen Fjende, og vil han overraske os, saa vaager jo Nationalgaden over vor Sikkerhed. Hvor Dagen i Forveien Kartætskerne spillede, saae man nu Glædesild antændt; hvor man om Morgenen, traadte paa Liig, dandsede om Natten Unge og Gamle. Dog var Glæden noget alvorlig, blandet med Bitterhed, men Jlluminationen var næsten almindelig, da selv det forrige Ministeriums Venner af Frygt maatte deeltage i den.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Jmellem den oprevne Steenbroe, de deraf opreiste Barikaderinger, imellem halvødelagte Huse, Liig og sønderslagne Vinduer, vandrede og klavrede Borgerne i eventyrlige Dragter med trefarvede Cocarder og Baand og hilste de med Blomster zirede Faner; i Kaffehusene, blandede Sansculotterne sig med Folk af Stand og brystede sig ved Siden af Damerne; overalt blinkede Nationalgardens Bajonetter, Folkets blanke Sabler, og Hellebarderne i Hænderne paa Jndvaanerne af Forstæderne, disse frygtelige Vaaben fra den gamle Tid eller som disse Folk udtrykke sig, fra den første Revolution. Hvo der saae de mange Slags Vaaben, maatte tage feil af Aarhundredet, thi hele Arsenalet med dets opbevarede Sjeldenheder fra den graae Oldtid vare i Folkets Hænder. Hertil tænke man sig endnu det idelige Jubelraab "Chartet leve!" fra Hundredetufinde Tunger! Af frivillige Bidrag til de Saarede i Paris ere indkomne en stor Mængde. Hertugen af Orleans har dertil skjænket 100000 Fr., Hertugen af Bourbon 6000, Grevinde For 20000, Rothschild 15000, og i Bladenes Contoirer var desforuden nedlagt betydelige Summer. Lasitte har givet 1/4 Mill. Fr. for af Autoriteterne at anvendes til de første Fornødenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Christiania, den 6te August. - En ligesaa ulykkelig som mærkelig Begivenhed fandt Sted i Nærheden af Modums Blaafarverværk den 2den dennes, idet 2de Mennesker og 1 Hest bleve ihjelslagne af Lynilden. En gammel Bondemand der med sin yngste Søn, omtrent 12 Aar gammel, kom kjørende med en Kjærre, søgte Skjul mod den stærke Skylregn under et høit Grantræ, Lynilden slog ned i Grantræets Top, fulgte Stammen nedad i flere Krydsninger og Slange gange, splittede Barken og enkelte Grene, og ophørte - som det syntes - just der, hvor hine ulykkelige Mennesker frembøde en ny Ledning for Lynstraalerne: Baade Manden og Drengen bleve rammede og faldt strax døde ned; hvilket ogsaa var Tilfældet med den i Nærheden staaende Hest. Den gamle Mand syntes at være rammet i Hovedet, Halsen, nedad Brystet og Lænderne. Paa Legemets Overflade havde Huden paa nogle Steder en blodsprængt blaaagtig Farve og Udbredelse. Drengen var fornemmelig rammet paa Halsen, Brystet og langs Siden af Legemet. Den dræbte Hest syntes at være truffet i det venstre Øre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Under 4de dennes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at meddele Overtøimesteren i Danmark, Hr. Oberst F. C. v. Claussen, (der har tjent som Officeer i over 50 Aar) Afsked i Naade af Krigstjenesten med fuld Gage og Camonnements=Tillæg i Pension, under Navn af Vartpenge, samt med Tilladelse til, fremdeles at bære Artilleriecorpsets Uniform. Endvidere er ham meddeelt Generalmajors Characteer, og vedbliver han endnu fremtidigen Bestyrelsen af sit andet Embede som Administrator for Frederiksværk og Gods.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Aalborg. Under 8de Dennes har Hans Majestæt Kongen bevilget, den ved det 3die Jydske Jnfanteri-Regiment staaende Secondlieutenant, Andreas v. Torp, efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjeneste med Pension.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Døde. Uhrmager J. F. Weischer, 71 Aar; Ritmester A.v. Steenstrup; D. C. Colding, f. Smidt, 40 Aar; Skomager J. Almquist, 50 Aar; Jfr. P. M. Anderson, 23 Aar; Enken M. Caspersen, 75 Aar, Enken A. M. Severin; Urtekr. L. F. Schram; Levin Jsaac, 76 Aar; Jfr. J. L. Bo dahl, 43 Aar; D. Reffling, f. Schaarup, 56 Aar; alle i Kjøbenhavn. Degne Enke C. M. Møller ved Birkende. PræsteEnke C. C. Mohr, f. Ahlefeld, til Glasmølle. - Fru C. D. Ohlmeyer, f. Meyer, 90 Aar, i Altona. Mals. Den 15de August indkom: P. Hansen og H. J. Mørk af og fra Flensborg med Brændeviin. - Afseilet: A. K. Kragh af Thisted til Kbh. med Byg. A. Larsen af og til Østerriisøer med Korn. P. Robbertsen af Rønne til Kbhvn. med Pottemagerarbeide og Koste. Den 16de indkom: J. C. Houmark fra Horsens med Bøgebrænde. C. Knudsen og H. Stephansen af og fra Østerriisøer, med Trælast. J. C. Friis af Aalborg fra Marriager med Brænde. J. Abrahamsen af og fra Kragers med Trælast. R. Mathiasen af og fra Laurvig med Trælast. O. Mathieson af Malmøe fra Gothenborg med Ballast. - Afseilet: O. Sørensen og C. Staalhagen af og til Kragers med Kornvarer. N. Eduarsen af og til Drammen med Kornvarer. D. Madsen, N. P. Gundersen og C. Ellingsen af og til Østerriisøer med Kornvarer. S. N. Sørensen af Aarhuus til Vedbek med Klude og Bygfrø.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Vinden. Den 13de August, S. S. O. den 14de, S. S.V.; den 15de, S. S. O., Eftmd, V.; den 16de, V.
Aalborg Stiftstidende, 1830-08-18
Bekjendtgjoreløer. J Boet efter den paa Birkelse i Kjær Herred afdøde Capitain Holger Massau v. d. Osten afholdes Skiftesamling herpaa Contoiret Fredagen den 24de September næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, og vil Skiftet da efter Omstændighederne blive optaget til Slutning og Repartitionen om muligt blive fremlagt. Hvilket herved, til fornøden Efterretning for alle Vedkommende, bekjendtgjøres. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 14de August 1830. Lange.