JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Erindringer i Anledning af det i No. 54. 56 i Skilderiet Jndrykkede: Om Theatrets Repertoire o. s. v. aar Forfatteren af ovennævnte Betragtninger siger, at et Theater bør være nationalt, og at det især bør vælge Stykker, der stemme overeens med Nationens Characteer, saa underskriver uden Tvivl hver upartisk Sagkyndig hans Mening; men naar han troer, at hos os Ewald, Holberg, Oehlenschlager, Thaarup &c., som Nationaldigtere, der have opfattet og udtrykt Nationalaanden, bør gives Fortrinet for de fremmede, der kun skulde bruges til Afverling, saa giver dette Anledning til det dobbelte Spørgsmaal: hvilke af disse Digteres Arbeider kunne da ansees som passende til Opførelse, og vilde en alt for gjentagen Opførelse af disse Stykker ikke omsider trætte for meget? Vi ville begynde med Holberg. Jngen kan have større Høiagtelse for denne udødelige Digters Lystspil, end Forfatteren af nærværende Erindringer. Men de fleste af disse Lystspil ere nu henved et heelt Aarhundrede gamle. Man har læst dem som Barn, seet dem opføres i modnere Alder, og saa at sige lært dem udenad. Vist nok kunne de, især naar de gives som de bør, af gode Skuespillere, sees af og til med Fornøielse; men af den bedste Ret bliver man dog, ved den alt for idelige Nydelse, kjed, og det vilde være at forlange for meget, i det mindste af det store Publicum, naar man vilde, at det bestandigen skulde see endog sine Yndlingsstykker med lige Deeltagelse. Det er heller ikke alle Holbergske Stykker, der taale at sees for tidt. Vittigheder tabe deres Kraft, naar de gjentages alt for ofte, var det end kun paa Skuepladsen, og det vilde maaskee være den gjenneste Vei til at vække hos Nationen Afsmag for sin store Nationaldigter, naar man ved Stykkernes alt for hyppige Gjentagelse saa at sige vilde tvinge den til at see dem. Evald har kun skrevet faa Stykker, der ere af den Natur, at de kunne holde sig længe paa Skuepladsen, hvor fortræffeligen de end alle ere at læse. Hans Balders Død er det eneste, der er nogenlunde passende til Opførelse; men Fiskerne kjede paa Skuepladsen, fordi der er forliden Handling deri, og Rolf Krage vilde der neppe gjøre stor Lykke; de brutale Klappere og Harlequin Patriot kunne vel for en enkelt Gang interessere, men vilde, som oprindelige Leiligheds stykker, med al deres poetiske Værd, ikke holde sig længe paa Skuepladsen. Det sidste blev for adskillige Aar siden givet paa Hoftheatret. J Begyndelsen interesserede det, men, ved gjentagen Opførelse, blev det modtaget med Kulde. Neppe synes det heller at have været Evalds Formaal, at gjøre Lykke med sine dramatiske Arbeider paa Skuepladsen. Derfor læses de ogsaa med større Deeltagelse end de sees.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Af Oehlenschlagers Arbeider er det især hans Hakon Jarl, Axel og Valborg, Palnatoke, som Sørgespil, og Røverborgen, som Syngespil, - thi Sovedrikken er for det Meste Oversættelse der hidtil have gjort og endnu gjøre fortrinlig Lykke paa Skuepladsen, den sidste især ved Ku laus skjønne Musik. Hans øvrige dramatiske Arbeider synes mere skikkede til Læsning end til Opførelse. De fleste af dem forudsætte et Bekjendtskab med den nordiske Mythologie og Oldhistorie, som den største Deel af dem, der besøge Skuespillet, ikke besidde, og uden hvilken disse Stykker, maa tabe en stor Deel af deres Jnteresse. Derfor har Stærkodder, Haabarth og Signe, ja selv Erik og Abel i Begyndelsen gjort større Lykke end ved den gjentagne Opførelse. Det er ogsaa meget naturligt. J Førstningen er det Andere af Digterens Muse, og Tilskuere, som medbringe den fornødne Sands for hans Værker, der udtrykke deres Bifald, siden er det kun det store Publicum, der har en langt anden Maalestok for sin Beundring, som skal afsige sin Dom. For dette gaaer meget tabt, som henriver og fortryller hine. Af Thaarup have vi egentlig kun tre smaae National-Syngespil; de to, Høstgildet og Peters Bryllup, have især i deres første Nyhed gjort fortjent Lykke, og ere ogsaa siden ofte blevne givne Men det gaaer med den ypperlige Schulziske Musik, som med den Holbergske Vittighed; man har hørt den for tidt, i Ammestuen og paa Alfar veie, til at man endnu stedse skulde kunne høre den med samme Deeltagelse, som i dens Nyhed Dage. Landboelyksalighed, og Virkningerne af den i hine Stykker saa høit besjungne Bondefrihed, har desuden, under Tidernes Tryk, taget en ganske anden Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Af andre Digteres Arbeider er uden TvivlGulddansen, det Nationallystspil, der er meest skikket for Theatret; men man har heller ikke forsømt at give det næsten indtil Mættelse. Den samme har været Tilfældet med Falsens Drage dukke, Sanders Niels Ebbesen, Heibergs China farere og Jndtoget, Virtuosen, og vil man ikke gjøre Almeenheden aldeles mæt af dem, saa maaman vel lade dem hvile, i det mindste i nogen Tid. De Vonner og Vanner er uden Tvivl en af den Heibergske Muses heldigste Frugter; men neppe vilde det være saa ganske passende, at lade en Characteer, som Capitain Aberwitz fremtræde i en Tidspunkt, der trænger mere til at befæste Harmonien end til at fremme Disharmonien blandt de forskjellige Menneskeclasser og Stænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Hvad der af Prams egentlige Nationalstykker, hvortil jeg regner Ægteskabsskolen, kunde gjøre Lykke paa Skuepladsen, er blevet givet. Todes Søofficierer kunde det vel ikke være af Veien, imellemstunder at lade opføre, men da alle Charactererne i dette Stykke ere fremmede, og Handlingen foregaaer i Udlandet, saa kan det ikke betragtes som et Nationallystspil, og ene den Omstændighed, at det er forfattet af en dansk Digter, kan neppe give det Fortrinet for fremmede Arbeider, naar de ere bedre. - Rahbeks Kjøbenhavnske Landlevnet er i sin Tid blevet givet paa Hoftheatret, men uden stort Held. Større Lykke gjorde derimod hans historiske Dramaer, især Hans Rostgaard, som ogsaa meget ofte bleve givne, og som upaatvivleligen fortjente stundom at gives paa det store Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Saaledes have vi her i Korthed gjennemgaaet vore vigtigste Digteres virkelige National stykker, der ere passende til Opførelse, og det skjønnes ikke letteligen, hvorledes disse skulde kunne forsyne Skuepladsen i den Grad, at den ikke skulde trænge til fremmede Stykker mere end til blot Afverling, og at de skulde kunne danne et Nationaltheater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Jndenlandske Efterretninger. Det Løverdagen den 14de d. M., for det asiatiske Compagnies Regning siden Fredens Tilbagevendelse ankomne første Chinaskib, Christianshavn, Capit. Staae, har følgende Ladning inde: circa 11,659 Pd. Radix China, 44,400 Pd. Gallangas, 239, 168 Pd. lyst Puddersukker, 23,312 Pd. Sago, 6,665 Pd. Snørrottinger; Theer: 13,787 Pd. Bohe, 228,351 Pd. Congo, 143,125 Pd. Campoy, 13,225 Pd. Zion Zioun, 11,623 Pd. Patri Zion Zionn, 30,122 Pd. Pecco, 1,077 Pd. Pecco & Patri Zion Zivun, 36,900 Pd. Thuncan, 16, 139 Pd. Haysanchin, 16,758 Pd. Young Haysan, 25, 189 Pd. Haysan, 2,398 Pd. Tchye; 40,000 Stykker gule Nanquin-Stoffer, Silkestoffer, 300 Stkr. diverse Damaster, 150 Stkr. dito Tafter, 200 Stkr. dito Sattiner; 358 Kister Porcellain. - Denne Ladning vurderes for 1 Million Rbdlr. Theedrikkerne især glæde sig ved, efter saa mange Aar at have maattet lade sig nøie med at drikke den usle Thee, hvormed især Americanerne have op yldt Hamborg og det nordlige Tydskland saavelsom Danmark, nu atter at kunne faae frisk, kraftig og velsmagende Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
4 Ladningen skal bortsælges i Slutningen af næstkommende Augusti Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Den nyligen i Kjøbenhavn afdøde ældste Landsoverrets Procurator, Cancellieraad R. Top, som har efterladt en anseelig Formue, havde kun en eneste sygelig Datter, der nu er fulgt sin Fader i Graven, og ved hvis Dødsfald den efterladte Formue tilfalder Vartou, for af sammes Renter at forøge Lemmernes Ugepenge; dog skal Renten af 30,000 Rbdlr. anvendes til Opdragelsen af 12 af Fattigvæsenets Børn, indtil de ere confirmerede, hvorefter ovennævnte 30,000 Rbdlr. igjen gaaer ind under den hele Masse. Hr. Donner, Chefen for et af de betydeligste Handelshuse i Altona, og Hr. Goldschmidt, Chef for et af de betydeligste Huse i London, befinde sig, foruden Senator Jenisch fra Hamborg, i denne Tid i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Odense, d. 17 Juli. Om vort afholdte St. Knudsmarked er ikke stort at sige, naar Manikke evig vil gjentage de gamle Klager, thi andet hørtes næsten ikke. Veiret var favorabelt nok, og af Kjøbere var der hartad saa mange, som Torvet kunde rumme; men de fleste havde glemt Tognebogen hjemme. Forgiæves havde maaskee mangen En spidset Munden efter de varme Vafler, thi, o Jammer, Fanden havde, som Geert Westphaler siger, taget Hollænderen, der iaar bedre finder sin Profit ved at besøge Dyrehaugen. Af andre Forlystelser var her heller ingen, paa noget Gøglerie og en vantreven Bajas nær, der anvendte al sin Konst paa at aflokke den forknyttede Bonde et Smiil, som da Tiderne just heller ikke synes at være gunstige for Forlystelser. Alt gik derfor temmelig stille af. Ellers var Lærredet, den meest indbringende Markedsartikel, dyrt nol, en Alen god Hørlærred kostede f. Ex. fra 3 Mk. 8 s. indtil 4 Mk. - J Torsdags Eftermiddag faaes her en Bondevogn at jage op og ned af Gaderne, hvorpaa sad en Person med et blodigt Ansigt, der da ikke manglede Følgeskab. Som Man omsider erfarede, var det en Karl fra Lumbye, der ved Brøndsætning havde faaet Ansigtet skammeret af en Spade, og nu skulde til en Chirurg for at forbindes. Foruden det heel ubehagelige Optog, synes det betænkeligt, at bringe et saaledes saaret Menneske ud i den kolde Luft og Blæst, istedetfor at lade en Læge hente. - Atter i Søndags druknede her en Skomagersvend ved Badning i Aaen. - Hvormeget det end i de sidste Dage har tegnet til Regn og Torden, vedbliver dog endnu den ødelæggende Tørke, og paa mange Steder seer det ængsteligt ud med Vandforsynelse, da snart alle Vandsteder og selv Kildespring ere udtørrede. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Den smukke og for faa Aar siden af ny opførte Klingstrup Mølle imellem Nyborg og Svendborg, er forleden Dag afbrændt med Alt Jndboe, Korn &c. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Odense, d. 17 Juli. Jgaar er atter her ved Odense ogsaa en Skomagersvend druknet i Aaen, ved at bade sig. Den som druknede i forrige Uge var en Tømmersvend. - Maatte dog disse uheldige Exempler engang standse den afskyelige Bade Manie, der er bleven saa gængse ved Odense, Søndags faaes atter det skiændige Optrin, at et ganske nogent Menneske lod sig, siddende i en Jolle, roe op af Canalen hvori han havde badet sig, og ganske skamløs i største Mag begyndte at klæde sig paa i Jollen for alle Forbigaaendes Øine. Forrige Sommer saaes samme Syn endnu forøget dermed at de Roende ogsaa vare nogne, og dog vare ingen af dem Matroser. Fremmede maae giøre sig et eget Begreb om Sædeligheden i Odense, Jdag blev en Mand ihielslaaet i en Gruus grav her ved Odense; – en Følge af den Magelighed at Bønderne saa gierne vil undergrave, for at spare Arbeidet ved Afgravningen for oven, hvorved saa ofte denne Ulykke møder, at Overskorpen, nedstyrter, naar der saalænge undergraves. - Heromkring Odense befinde vi os desverre, endnu ved den samme skrækkelige Tørke, der un har hiemsøgt vi næsten i 2 Maaneder. Jmidlertid er der dog falden Regn paa nogle Kanter af Landet, og ved Søllinge Haal og Jisstumper. Alle de Udsigter til Regn, som Erfaring bebudede, ere forsvundne, men sandsynligt er det, at naar Regnen engang faaer Luft, hvor man saa længe har savnet den, vil den nok blive des varigere. - Odensees og Omegnens Beboere kan man glæde med den uventede Efterretning, at det Kongel. Theaters trende største Kunstnere, Dhrr. Jnstructeurer Frydendal og Lindgreen, og Hr. Doctor Ryge, med flere, i denne Uge foretage en Kunstreise, og paa Søndag Aften agte i Odense at give første Forestilling paa Theatret af sammenhængende fragmentariske Scener af saadanne Stykker som i Kjøbenhavn have vundet meest bifald. Skade at denne sieldne Kunstnydelse kun hos os kan vare saa kort (Jversens Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Aarhuus, d. 17 Juli. Medens man fra Cimbriens øvrige Hovedstæder klager over en stedmoderlig Behandling af Skjebnen, der nægter dem den høie Lyst, at see sig gjæstede af den danske Scenes Konstnere, er det Udgiveren over al Maade behageligt, at kunne melde Jndvaanerne i Aarhuus Bye og Omegn, at vort forestaaende Olufs marked vil vorde forherliget ved et Besøg af de uforlignelig giæve Konstnere dHrr. Jnstructeurer, Frydendahl, Lindgreen, Dr. Ryge og Skuespiller Liebe, hvilket hæderlige Samfund vil fryde os med fire Forestillinger, bestaaende af udvalgte Acter og Scener (der dog lade sig opfør som noget for sig bestaaende Heelt) af Sørgespil lene Hakon Jarl, Niels Ebbesen, Octavia, Erik og Abel, samt af Lystspillene Jakob v. Thybo, Jeppe paa Bjerget, Maskeraden, Geert Westphaler, Skatten, Medbeilerne, Grieren, Sganarels tvungne Giftermaal. Et saadant Udvalg af den danske Skuepladses ypperste Nationalværker, maa interessere vort konstelskende Publikum saameget mere, som det giver samme Leilighed til at see og beundre dens første Konstnere: Ryge, Frydendahl og Lindgreen i deres Mester roller. Det kan da ikke feile, at disse Musernes udkaarne Yndlinger her maa vorde modtagne med en Enthusiasme, værdig saavel deres Virtuositet, som vort Publikums Konstsands. - Hr. Kruse, ligeledes En af det Kongl. Danske Theaters meest udmærkede Skuespillere, er allerede indtruffen hertil, dog er det endnu uvist, om han her vil træde frem paa Scenen. - J Onsdags opkom der en pludselig Jldebrand i den østre Ende af Stuehuset af Hr. Schandorffs Gaard i Vissing, og inden Nogen blev det vaer, stod hele Længden, i lys Lue. Redning var umuelig, og neppe var Eieren sluppen ud derfra med Kone og 5 Børn, for Bygningen styrtede sammen. Han fik derfor aldeles intet reddet, hverken af Jndbo eller Gaardsredskaber, ja endogsaa 3 Kreaturer indebrændte. Da Vinden stod lige paa Byen antændtes endnu en anden Gaard og 3 Huse, hvis Beboere dog vare saa heldige at frelse det meste af deres JndbøJ det i Randers i disse Dage holdte HesteMarked, vare Priserne temmelig høie. Et Par gode Kjøreheste solgtes neppe under 300 Rbd., enkelte Heste fra 110 til 140 Rbd. o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Skive, den 12te Juli. Ved Stutteriebesigtelsen her i Byen den 4de Dennes erholdt Gaardmand Christen Sørensen i Reesen den første og Gaardmand Jens Bønding i Dølbye, den anden Præmie for de bedste Hingster. Begge Mændene ere hoveriegjørende Bønder til Hovedgaarden Krabbesholm i Salling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Viborg, d. 16 Juli. Det har i 10 Dage daglig seet ud til Regn; men først i Gaar faldt her saare lidet – skjøndt det synes, som man rundt om qvæges med denne ønskede himmelske Gave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Altona, den 16 Juli. Saavidt man hidtil har erfaret, have de fra Altona paa Hval- og Robbefangst udgaaede Skibe gjort følgende Fangst Friederich Vl., 900 Robber; St. Peter, 32 Qvardeler; Stadt Altona, 3 Fiske; Geheime-Conferentsraad von Blücher, 2 Fiske; Conferentsraad Gahler, 1 Fisk, Conferentsraad Baur. – Jsis, 1000 Robber, 1 Fisk, Grev Bernstorff,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Blandede Efterretninger. Kongen af Engellands Kronning er fastsat tilden 20de d. M. Den for Monarken bestemte Stol, er den bekiendte St. Edvards Stol, der er udsmykket paa samme Maade, som det i en Tid af 400 Aar ved alle Kroningsfester har været Tilfældet. Det Taffelservice, som der skal spises paa, bestaaer af 300 Dosin Tallerkener, 600 Dosin Skeer og 600 Dosin Knive og Gafler. - Kongen bliver kronet med den gamle engelske Krone, og først efter Kronningen vil han bære den ny. Den første har i adskillige nægte Juvelers Sted faaet ægte. Den ny Krone ligner en Masse af Diamanter og er langt bredere og høiere end den gamle, der er istedet for blaat Fløiel, prydet med carmoisinrødt, Øverst findes en Perle af overordentlig stor Værdie. Rigsscepteret er af Guld, 2 Fod 9 Tommer, langt, besat med Saphirer, Rubiner, Smaragder og Diamanter. Spidsen bestaar af en Fleur de Lis, forskjønnet ved en Ædelsteen, paa hvilken der findes en Amethyst (af Værdie 15,000 Pd. St.), og paa denne et med alle Slags Ædelstene bedækket Kors, og med en stor Diamant i Midten. Det andet Scepter er prydet med en Due, som et Naadenstegn. Guldbuddiken, hvori Olien gjemmes, er en paa et Fodstykke hvilende Ørn, med udbredte Vinger. Hovedet kan afskrusees, paa det der kan gydes Olie deri, som ellers løber igjennem Snabelen i Skeen. Ørnen er 9 Tommer lang, holder fra den ene Vinge til den anden 7 Tommer, veier 8 Pd. 10 Unzer, og kan indbefatte 6 Unzer Olie. Staven er af Guld, 4 Fod 3 1/2 Tommer lang, og veier 8 til 9 Unzer. Ovenpaa findes en Kugle med et Kors, og en Amethyst af uskatteerlig Værdie, der tjener Korset til Fodstykke. Sporerne ere af Guld, og have istedet for Hjul enkelte Spidser. De ere de samme, som Wilhelm Erobrer (f. 1016, d. 1087) bar. De Armbaand, hvilke Wilhelm, som man formoder, ogsaa bar, vare af slet Guld, men ere nu emaillerede med Harpen, Tornen, Kleverbladet og Rosen. Sværdet er meget langt og Skeden af carmoisinrødt Fløiel, prydet med de Kongel Jnsignier. Foruden dette Statsværd, som bæres af Kongen, føres endnu tre andre, det, der betegner Jurisdictionen over Geistligheden, det Verdslige og Naadens (uden Spids) foran Majestæten. Ringen er af Guld og simpelt Arbeide, med en stor Rubin, hvorpaa den hellige Georgs Kors findes. Saltkarret er af Guld og en Model af det hvide Taarn i London. De fire Taarne i Hjørnet og det store Taarn i Midten indbefatte hver for sig Salt. Kongen omklæder sig tre Gange ved Kronningen, og til dette Øiemed var St. Edvards Capel bag Alteret bestemt. Natten førend Kronningen skulde Hs. Majestæt sove i Talerens Gemakker i Underhuset, hvor en Stadseseng var indrettet. Den berømte spanske Botansker Joseph pavon har paa Cordilleras ved Qvito opdaget en ny feberfordrivende Rod, som han kalder vuannua febrituge. Han har oversendt Academiet i Madrid en betydelig Deel deraf, og de anstillede Forsøg viste den bedste Virkning. Denne Rod hører til en ny Slægt, som Peruvianerne kalde chininhaDens Kraft er meget stor, især i Vexelfebere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
William Burchell har udgivet sin Reise i det sydlige Africa, hvor han af egen Drivt var trængt 1100 engelske Mile ind i det Jndere, ikke ledsaget af andre end sin Tjener og Hottentotter. Han vilde rykke videre frem, men hans Ledsagere vilde ei samtykke. De levede af vilde Dyrs Kjød, som de tørrede i Solen og spiste uden Salt. De plagedes ofte ikke allene af Tørst, men ogsaa af Hunger. Jmidlertid levede Burchell i god Forstaaelse med de vilde Horder, han kom til, og og vidste intet at sige af deres Egensindighed. Han forfærdigede over 500 Skifter, deels Billeder, deels Prospecter &c. Hans zoologiske og botaniske Samlinger ere betydelige. Over 40 Huder af store fiirføddede Dyr, som Giraffer, Rhinoceros os. v., forærede han det brittiske Museum. Rhinocerossen Simus, som han har medbragt, var langt større end de Arter, man hidtil har kjendt. Det Jndre af Landet fandt han meget jevnt og hedt, hvilket endnu forøges ved Jordbundens Sand. Jo dybere han kom indi Landet, desto mere civiliserede fandt han Folkestammerne, som viste sig meget venskabelige imod ham. Tode sagde engang, angaaende den bekjendte Strid om Nellikeroden, "Feldtslaget gav mere Blæk end Blod, men at der ogsaa kan forefalde literaire Feldtslag, der give mere Blod end Blæk, derpaa havde man nyligen i London et sørgeligt Exempel. John Scott, Udgiver af et siden Begyndelsen af forrige Aar udkommende Maanedskrift, London Magazine, havde optaget nogle Stykker, som Lockhart, Udgiveren af et Edingburger Blad, Blackwoods Magazine, fandt sig fornærmet ved. Lockhart lod Scott ved sin Ven Christie opfordre til at paatage sig Ansvaret, eller nævne Forfatteren til hine Artikler. Men Scott vilde ikke indlade sig med ham, førend han havde nævnt sig som Udgiver. Efter en Brev verling, hvori begge Parter overøste hinanden med Bitterheder, kom det til en Duel paa Pistoler, hvori Scott blev dræbt af Christie, der, tilligemed Secundanterne, tog Flugten. Den Dræbte efterlader en Enke og to Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Af en maanedlig Tabel, som Selskabet for Elementarunderviisningen i Frankrig lader trykke, sees, at der nu gives 1300 Skoler for den indbyrdes Underviisning, hvori findes 150,000 Skolebørn. Seine Departementet indbefatter allene 80 saadanne Skoler med 28,000 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
J Troyes er et offentligt Tyende=Torv, hvor Mandfolk og Fruentimmer forsamle sig, der ville bortfæste sig som Skæffere, Tjenestekarle, Kokkepiger, Stuepiger o. s. v. Afvigte Aars St. Hansdag var Handelen meget ubetydelig, da Vedkommende forlangte deres Talenter for dyrt betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Efter et i Aaret 1818 udkommet Værk From the Resources of the unted States of America, published by Mr. Mullisch, var i de forenede Stater hele Summen af Capitaler 200,000,000 Piastre; Slavernes Tal 1,711,000, Jndkomsterne 360,000,000 Piastre, Udgivterne 45,000,000, Nationalgielden 100,000,000; Udførslen var i Aaret 1816. 81,920,000; Jndførslen. – 138,000,000. Skolernes Tal var i Aaret 1810. - 1,424,780. Samme Aar for brugtes i de forenede Stater 70 Mill. Pd. Sukker, hvoraf 10 Mill. allene beredtes i Louisiana Den 12 Febr. 1816 var den hele offentlige bevægelige og ubevægelige Gield 123,630,992 Piastre. Paa disse bleve d. 1 Jan. 1817 tretten Mill. afbetalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
J Stuttaard er der opstaaet en Forening, hvis Øiemed er, at redde den sjunkne Næringsstand i Tydskland. Hvert Medlem giver sit Æres ord paa, ikke at ville betjene sig til sin egen eller sin Families Fornødenheder, af andre Manufacturartikler end indenlandske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
J China er Fanatismen mod den christelige Religion uden Grændser. Hver christen Præst som der træffes, henrettes, hvad enten han er Chineser eller Europæer. Læg Folk af christelig Tro, der ikke ville gaae over, bringes først paa de frygteligste Torturer, og forvises derpaa til Tartariet. 1819 talte man 200 Saadanne i Provindsen Sethners Fængsler. J hele China gives kun 10 Missionairer, hvoraf 6 i Peking tør hemmeligen tale til Jndbyggerne. Keiseren har erklæret, at han i Fremtiden hverken vil taale europæiske Malere, Uhrmagere eller Mathematikere. Alle disse Forfølgelser uagtede, ere de Christnes Tal dog betydeligt; man tæller i Provindsen Setchuer, hvorfor 50 Aar siden kun fandtes 6000, nu 60,000 Ved Branden i Zarskoie-Selo, d. 19 Mai f. A., havde det Keis. Lyceums Lærlinger, med Directeur Engelhardt i Spidsen, som Keiseren selv ofte pleiede at besøge, forladt deres Læresahl og Værelser, og vare forsamlede, ikke langt fra det Sted, hvor Keiser Alexander stod. De saae med veemodsfulde Øiekast paa Luerne, der fortærede deres Bøger, Skrifter og Eiendeele. Da sagde Keiser Alexander meget naadigen og mildt: Lærer heraf, hvor svag Menneskekraften er. Jeg er Keiser for et mægtigt Rige, men jeg formaaer intet mod Elementernes Overmagt. Jeg maa ydmygen finde mig deri, og være en rolig Tilskuer *). (Førend Sprøiternes Ankomst fra St. Petersborg, var der ikke at tænke paa Slukning.) Værer iøvrigt ubekymrede, mine Børn. Mit er eders Tab. Mig paaligger det at sørge for Opreisning." – Jntet smertede Monarken mere, end den ulykkelige Omstændighed, at Slotskirken, hvor Jlden udbrød først ved en Soldats Skjødesløshed, ikke kunde reddes. "Jeg vilde snart kunne forvinde Smerten over Tabet af hele Slottet, dersom kun denne Kirke, hvori mine Forfædre allerede holdt Bøn, var bleven staaende." Tabet og Skaden ved Branden af dette herlige Pallads, anslaas til 20 Mill. Rubler; mange Kostbarheder og Sieldenheder, som gik til Grunde dermed, kunne aldrig erstattes mere.