Københavns Adresseavis, 1793-11-08
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Rejersen. Colbiørnsen. Schow. Brandt. Biskop Blocks Bevilling, at den af ham udtagne Contrastævning i Sagen med Frue Geheime-Conferentsraadinde Bille Brahe maae indføres i Aviserne, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. Bliver efterstaaende Høieste rets Contrastævning al 4 Julii 1793 bekiendtgjort. Vi Christian den Syvende reel giøre vitterligt: At for Os haver andraget Os elskelig biskop over Fyens Stift Tønne Birck, hvorledes han skal finde sig beføiet til Confirmation, Skier pelse og Forandring, samt yderligere Paakiendelse contra at indstævne en al Os elskelig Statsraad og Landsdommer Han Koefoed og Landsdommer og Byefoged Laurtz Martii Bendt som allernaadigst befalede Commissarier, den 26 April sidst afsagde Dom i en Sag imellem Contra Citanien paa den ene, og Os elskelig Geheime-Conferentsraadinde Bille Bra be, for saavidt hendes afdøde Mand har været Med-Directeur med afg. Biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelser, og sammes Midler m. sit paa den anden Side, betræffende 1. Om samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme af afg. Biskop Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige concurrere pro qvota i den fra afg. Biskoppens Stervboe indkomne, Summa, for hvad biskoppen af sammes Midler har indefadt med; item om de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer for den hele Summa, som den afdøde B skop til samme er bleven skyldig, bør lige conturrere pro qvota. 2. Om de Stiftelser til hvilkes Med Directeurers Sikkerhed afg. B skop R. mus under 11 Decbr. 1779 har udstædt en Pante obligat op paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Parterne ere indkomne bør nyde Forlods Betaling, og for det øvrige Skyldige nyde pro qvota Betaling i de i Boet forefundne Contanter m.v. Thi som ved bemeldte Dom saaledes er eragtet: At alle Stiftelser som afgangne Biskoppen har havt i Hænde, enten ene eller fælleds med andre Directeurer bør lige coneureere pro qvota udi den af Biskoppens Stervboes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler, Biskoppen som Directeur for hver Stiftelse sær er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu forinden den endelige Beregning, i Følge det til Os ergangne Kongel. Commissorn 7de Post kan forfattes over, hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur enten ene, eller en for alle og alle for en bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørgsmaalet; hvad afg. Biskoppen som Directeur for hver Stiftelse især bør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur er det uden for al Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatzen ene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvor han der mod efter Fundatzen tilligemed flere er Directeur, der er han uden Hensigt til enten han selv ene eller andre af hans Directeurer have forødet noget at Stiftelsernes Cap tal (naar sc. hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham giorte Gield) paa Stiftelserne allene ansvarlig for eendeel af Manglen lige med enhver af samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtlige Forsømmelse Manglen bør til renes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield til hver Stiftelse især er det, der udi den endelige Beregning i bør concurrere lige pro goota udi denne Directeurs Stervboe. Hvad en saadan Directeur for øvrigt bliver møre skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af sine Med Directeurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Stiftelser, som af Stervboen fremfor anden privat Gield bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme gode i den øvrige Stiftelsens Man el som de andre Med=Directeurer bør tilsvare, hvad ellers udi det her i Commissionen under Litr. Melremlagte Jndlægal 8 Febr. d. A. ler paastaaet i Henseende til forlods Udlæg til nogle af de publique Stiftelser, til hvilke afg. Biskoppen har udstædt sin Obligation af 11 Decbr. 1775 paa 10000 Rdlr. med Pant i sine Eiendomme m. v. derud anmeldte da kan denne hverken som Pan eforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfortildresnaar den Lat have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse, ikke af Stiftelsens Direction er sørget for. Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afg. Biskop Ramuses Stervboe, ligesom i andre Concoursboer imellem de forskiellige publique Stiftelser, som i samme have de heri Commissionen opgjorte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted, saa kommer dog iblandt de ommeldte Fordringer i Betragtning No. 4. Det Trolliske Skole Depositum, som bestaaer udi 3 Rdlr., der aarlig hos Biskopperne i Fyen skal forblive in Deposito, for i paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Opbyggelse, hvilket hele Depositum til afg. Biskop Ramusses Død, efter den af Commissionen den 19 Martii 1789 afsagte Kiendelse udgjør den Summa 273 Rdlr. No. 5. den londons danske lutheriske Kirkes Fordring, saavel for de 5 Aar afg. Biskoppen er har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2 April 1789, udgiør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s.,men hvoraf kkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til Biskop Ramus rigt g var afleveret, men erafsendt som sædvanlig i 11 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just biskoppen ved Døden afgik, kan ansees i Boet at samme Natur som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6. Helsingøers Hospital og Skoles Contingent for det sidste Aar Biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 1789 beløber sig til 350 Rdlr. hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næst forrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depositum. Da nu alle Depostta allerførst frem for noget andet af et Stervboe bør udtages, saavidt samme der nemlig maatte forefindes, og ikke ere forkommede, men det af den heri Commissionen ved Litr. Mfremlagte Attest fra Skifte=Commissar erne i afg. Biskop Ramusses Stervboe af Dato 8 Febr. d. A. er ares, at ved Stervboets Aabning fandtes ikkun af Redepenge ialt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s.; saa kan fornævnte 3 Depostiaikkuns derud pro qvota nyde forlods Udlæg, da de i Hense en eftil det øvrige manglende bør lige at conturrere med de øvrig publiqve Stiftelser, efter den Maade som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorium af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler paa samtlige publiqve Stiftelses Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver Stiftelse at lagt tages: saa vil Citanten forvente og for Os i Vores Høiesteret contra lade paastaae, at fornævnte Dom maa vorde confirmeret skerpet, samt forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere gierende Demonstration og Paastand. Thi byde og hermed allernaadigst befale Vi eder fornævnte Cammissarier at J retter eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for dette Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour og Hovedstædningens Dato til nærmere allernaadigst Paakiendelse fore tales, Eders afsagde Dom at til og forsvare. Som Hoved Vederpart og Saavolder contra indstevnes Geheime-Conferenceraadinde Bille Brahe med Laugværge for Contra=Citantens Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at ansøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad deraf dependerer at svare, og Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig indstevnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst Os elskelig Doctor Theoldgiæ og Professor Hr. Lorenz Ancker, Sognepræst til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Gruner, Tobias Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dan; Odense, Byes Magistrat Borgmester Christian Stidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Mathias Kurrehaums Stervboe og Arvinger, Margaards Eier Os elskelig General=Adjutant og Major von Schiøller, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kanneworst, Professor Gymnasii a) nu værende Hr. Christian Gottholdt Seidlitz, Ole Nicoia Bützow, Hans Sibbern; b) de forhen værende Roeskildt latinske Skoles Rector Os elskelig Proles for Johan Henrich Tauber; afg. Professor og Doctor Thro logi Nicolai Engelhardt Nannestads Enke med Langværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, og afg. Professor og Conrector Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere; Casserer for den Fyenske geistlige Enkekasse Os elskelig Cancellie-Assessor Hieronymus Langsted tilligemed Stiftets Provster; afg. Profesto og Rector Søren Ankersens Arvinger, de Umyndige med formyndere; Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup; Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Fiellippan; Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn og forrige Byefoged nu Etatsraad og Politiemester Flindt, samt Fattiges Forstander Thomas Basballe; Præsten over Biergeberred, Hr. Jørgen Rasmussen Fogh, Stiftsbefalingsmand over Lølland og Falster Os elskelig Kammerherre og Baron Frederich, Kragh Juel Wind; Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstander Kiøbmand Krøyer; Sognepræsten Os elskelig Hr. Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm i Colding og Kirkeværger Oster feldt; Arvingerne efter afg. Biskop over Siellands Stift Hr. Ludvig Harboe, Kammerherre Johan Frid rich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolai Balle og Cancellieraad Arke; og endelig Skifte Commissarierne i afg. Biskop Ramuses Stervboe Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens=Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulle nogle flere at forbemeldte være døde, da deres Stervboer, Enker og Arvinger med Værger, og Formyndere, for samtlig enhver for sit vedkommende Procedure Paastand og Dom at anhøre og modtage. Enhver medtage det Fornødne, da i Sagen skal blive dømt hvad Ret er. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 4 Julii 1793. Under Vort Signet. (L. S. Allerunderdanigst læst paa Frue Geheime-Conferenceraad inde Bille Brahes Vegne af Troiel.