JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1810-09-06
Leiren ved Piala d. 5 August. Idag har den neapolitanske Flotille atter høstet Laurbær. Engl. lode 3 Bombardeerskibe og 30 Kanonbaade rykke imod os. Hs. M. Kongen lod 2 Divisioner af vor Flotille gaae imod dem med Gardens Landsedragere ombord. Ved vor første Skud, dreiede Bombardeerskibene af og lagde sig bag ved de Engelske Skibes Linie. Vore Kanonbaade roede løs paa den fiendtlige Kyst i bedste Orden. Da de kom midt i Kanalen gav Engl. en morderlig Jld baade fra Skibene og Landbatterierne; vore besvarede det saa heldigt, at man saae mange af Fiendens Kanonbaade bringes bort paa Slæbetoug - Videri mod vare saa heldige ikke at faae noget Fartøi beskadiget. Vore Matroser have nu vant sig til Engl. Skraalen og Allarm og agte det ikke. Forresten er Engl. Uvirksomhed os en sand Gaade. De have 25 til 30 store Krigskibe og over 100 Kanonslupper og Smaaskibe og dog vove de ej at forlade Siciliens Kyst for at angribe. Paa Sicilien ligger al Handel og Folket ønsker sig jo før jo hellere befrier fra sin Undertrykkere. - (J Reggio troer man, at den sidste forulykkede Førselslaade indeholdde Fartøier som vort Kavalleri skulle sætte over paa, og mener, at Toget derover vorder forsinket. Andre have den Gisning, at muligt det hele er kuns er Demonstration for at lokke Englændernes Opmærksomhed fra Portugal og Spanien.)
Viborger Samler, 1810-09-06
Hamborg d. 28 August. Den franske Douandirecteer har underrettet de Handlende om, at han fra den franske Regiering er sendt 20 Frifartsbreve for Hamborg, 10 for Lybek og 10 for Bremen, som virkelig i disse Stæder, hjemmehørende Skibe kunde faae, mod at betale 60 Fr. for hver Tønde Last (regnet til 2000 Pd.) og dermed befare hvilken Havn de ønske, selv i England, dog med den Forpligt, at Skibet maae anløbe en af de 3 franske Havne: Dunkirken, Bourdeaux eller Nantes, og medbringe enten Ballast eller Ladning af tydske eller nerdiske Produkter, saasom: Træ, Hamp, Beeg, Skibsfornødenheder, Staal, Kobber, Bronze, Messingtraad, Høleer og Segle, Svinebørster, Huder, Peltsværk, Geedehaar, Hare og Kannskind, Blyhvidt og sachsisk Blaat, samt tage en Retourladning af samme Værdi tilbage i franske Viine og Brændeviine, eller franske Fabrikater. Korn og Meel maae ikke medtages.
Viborger Samler, 1810-09-06
Blandede Efterretninger. Hertugen af Gottorp har opholdt sig nogen Tid i Herrenhut; men er nu atter passeret Dresden og relser formodentlig til Schweitz.
Viborger Samler, 1810-09-06
J Liverpool har et Handelshuus hørt op at betale, da det havde en Kassemangel paa en halv Million Pd. Sterl.
Viborger Samler, 1810-09-06
Capt. Maurice, som engang udmærkede sig ved at forsvare Diamantklippen ved Martinique, skal nu, efter eng. Beretninger over Frankrig, være udnævnt til Commendant paa Øen Anholt.
Viborger Samler, 1810-09-06
Den 20de Aug. har den berømte Luftskipperinde, Mad. Blanchard, fra Strasburg over Frankfurt, begivet sig til Hamburg; og maaskee besøger hun Danmarks vigtigste Steder med det samme. Hr. Staudmayer, en Chalker i Ludvigs burg, skal have opdaget en Art Bark, der er ligesaa tjenlig mod Feberen, som China Barken. Hamborg Penge Cours d. 28de Aug. 1819. Schl. Holst. Spec. 2 1/2 Proc. bedre. D. N. Spec. Sedl. 29 2/3 Proc. imod S. Banco, Köbs. B. S. 461 1/2 Proc. imod Spec. Banco, 100 Rd. Kbr. Bancosedler i Kbl. Holst. Cour. 27 1/2 Rd. 1 R. dito i dito 13 sk.
Viborger Samler, 1810-09-06
Kjøbenhavns Penge Cours den 1ste September. D. B. S. mod Species 461 1/2 Proc. 80 Rd. Species dansk Courant Rd 369 Rd. 38 s. 1 Rdl. dito . . i dito 4 Rdl. 59 Sk. Disconto 6 Procent.
Viborger Samler, 1810-09-06
Jndenlandske Tidender. Corsøer, den 29 Aug. J Gaar Morges saaes 2 Orlogskibe og 1 Brig at komme nord fra. Det ene gik Vesten og det andet tilligemed Briggen Østen om Sprogøe. Deres Hensigt med denne Manøvre var at afskjære en Færgejagt som kom fra Nyborg, hvilket dog ikke lykkedes. Kl. 2 1/2 vare de under Langeland og stode Sønder efter. Det ogterste Linieskib havde en Affaire med Batteriet ved Fruens Vænge. Da denne ophørte, saaes en Koffardiechaluppe, som Fjenden har taget, at holde Syd efter med de fiendtlige Skibe. Disse Skibe ere uden al Tvivl Hero og Vangaard, som sidst fulgte Sønder fra med Convoien.
Viborger Samler, 1810-09-06
Callundborg, den 30te Aug. De to Linieskibe og Briggen, som forlode Flaaden og holdt Sydefter, ankrede den 27 om Aftenen uden for Fjorden her. Den 28 holdt de ind af Fjorden. De jagede efter en Kaper, som om Natten var kommen fra Kbhvn., og skjøde adskillige Skud efter ham; men var saa heldig at undslippe. Da Vinden blev stærkere gik den ud af Fjorden igjen og stillede Sydpaa Det ene Linieskib ligger endnu i Dag for Anker ved Refsnæs, hvor det har 3 Jagter hos sig.
Viborger Samler, 1810-09-06
En af vore Kanonschalupper har taget og indbragt et stort tremastet amerikansk Fartøi.
Viborger Samler, 1810-09-06
Fra Tiømsen haves Efterretning, at 31 danske Handelsfartøier ere paa Overreisen til Norge tagne af fiendtlige Krydsere.
Viborger Samler, 1810-09-06
Kjøbenhavns Kjødtaxt for September Maaned, er for Oxekjød 20 a 23 s. Pdt. Lammekjøb 12 a 19 s. (J Jylland koster Pundet omtrent 8 s. mere.) Hørchrker Laurits Lynggaard i Lederuppaa Morsøe, d'mitteret fra Institutet ved Brabetrolleborg 1808, har afvigte Aar 1809 solgt til Omeneas Landbrugere 12 Tdr. Horfrøe af egen Avl og dog havt tilstrækkelig Froe til et betydelige Stykke Lands Besaaning d. A. Ved denne virksomme Mands Exempel bar HørErkningen paa Morede meget tiltaget.
Viborger Samler, 1810-09-06
Bekjendtgjørelser. Undertegnede er sat i den Nødvendighed at maae gjøre en Reise uden for Europa, derfor kan Rordahl eller Ferdinandines Dahl beliggende en Fjerdingvei fra Aalborg i Nørretranders trogn, underhaanden faaes tilkjøbs. Denne Gaard staaer for Hartkorn frie Hovedgaards Taxt 5 Td. 7 Skpr. 3 Fdkr. og contribuabet Dito 7 Skpr. et og en Sjettedeel Alb., er frie for alle Tiender, undtagen 20 Rd. 4 Mk. 8 s. aarlig Afgivt, har et Areal af 200 Td. Agerland, Søe=Enge eller et Slags Mærsk Enge 253 Td. beliggende ved Siden af Liimfjorden, som tillige ere særdeles gode til Agermark, hvormed allerede er begyndt, 9 og en halv Tønde Enger i Agermarken, foruden behøvende Skudtørve Grøft, 51 Td. af Græsningsjord, Kjær og Fæedrift i, 57 Td. af Heede, alt geometrisk Maal eller 14000 Qvadratalen pr. Td. Land. Bygningerne ere Borgergaarden, 1 Længde, med 2de Fløie Bygninger 41 Fag grundmuret, belagt med Tegl og Blye, aldeles alt af nye opført, har kun været brugt i et Aar, beqvemt og net indrettet for enhver honet Familie. J Ladegaarden 90 Fag Huus, hvoraf 13 Fag er teglhængt, 32 Fag murede Vægge og Loft over 46 Fag, de øvrige ere med klinede Vægge, den største Deel beklædt indvendig og udvendig med Bræder, og Straae Tække, indrettet til Meierie, Vaskerhuus, Bagstue, Karlekamre, Vognremisser, Heste og Kostalde, Faarestie, Smedde, a. En Lade. 10 Gulv eller 20 Fag, stor og rummelig med Kjørsel ved begge Sider, StraaTække og klinede Vægge, alt udvendigt beklædt med Bræder; disse Bygninger ere nogle af nye opførte og de øvrige i god Stand, hvilke Bygninger ere assurerede i Brandkassen for 15240 Rd. Med Gaarden kan følge 9 Stkr. Huse og Huuspladser, der forretter endeel Arbeide i Høe- og Kornhøsten foruden anden Afgivt. Gaarden kan faaes med eller uden Besætning. Eiendommenes Godhed behøver ei at beskrives, da disse ere noksom bekjendte og vil af Liebhaverne formodentlig tages i Øjesyn. Dens Nærliggenhed ved Aalborg samt tæt ved Liimfjorden, forskjønner Boepælen og forøger Jndtægterne, da Producterne endog i det smaa kan afsættes, hvoriblandt af Meierie Vahrene sælges Fløde og Melk i Potteviis, saavelsom Haveurter m. m., da til Gaarden er en Hauge paa noget over 2 Td. Land. Jagt paa Eiendommene saavelsom Fiskerie i Liimfjorden kan udøves, og benyttes med Fordeel. Eiendommen ere opmaalte og Agermarken inddeelt i 10 Jndtægter. Den graae og hvide Mergel gives i Mængde her paa Eiendommene. Ogsaa Leilighed til at anlægge de bedste Tegle og Kalkbrænderie, og antages at her kunde ligesom ved Gudumlund anlægges Fajance=Fabrik, da samme Jordarter her haves, hvortil Liimfjorden vil gjøre det let for Transporten. Carte, Beregning og Conditioner skal blive tilsendt S. T. Hr. Assistentshuus=Forvalter Harboe i Kjøbenhavn, S. T. Hr. Provst Pram i Odense og til Dhrr. Horst og Rohling i Rendsburg, naar Lysthavende der vil behage at melde sig, samt hos Eieren paa Stedet, hvorhos bemærkes, at Tiltrædelsen kan skee strax eller til 1ste Mai 1811, og endeel af Kjøbesummen uopsagt i nogle Aar kan blive staaende. Rordahl den 29 August 1810. Nyssum.
Viborger Samler, 1810-09-06
Det skandinaviske Litteraturselskabs Skrifter 1809. heftet 2 Rd. 24 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1810-09-10
No. 73 Mand.
Viborger Samler, 1810-09-10
Paris d. 26 August. I Dag gives her 4 store Fester i Anledning af Keiserindens Fødselsdag. J Toulon lod man den 15 Aug. et Linieskib paa 80 Kanoner løbe af Stabel.
Viborger Samler, 1810-09-10
Breve fra Neapel sige, at Kongen ventes tilbage, til Hovedstaden, da Toget mod Sicilien paa en kort Tid er udsat. Keiserens Reise til Holland mener man og opsættes; Hoffet vil i Høsten opholde sig paa Fontainebleau. Der tales immer mere om, at der ere vigtige Underhandlinger i Værk imellem Østerrigs og Frankrigs Keisere, og, endskjøndt man ikke veed noget vist derom, tales dog om en Of. Defensiv Alliance imellem dem.
Viborger Samler, 1810-09-10
Keiseren har befalet, at der næste Aars 1ste Juni skal udbetales 200,000 Fr. i Præmier for Druesukkers Tilvirkning. J den derom givne Afhandling hedder det alle de Druer, som give stærke Vine, indeholde meest Sukker. De hvide Druer levere det meste, 500 Pd. Druer, give 400 Pd. Most, denne Most leverer 1000 Pd. Sirup, 100 Pd. Sirup give 70 Pd. raa Sukker og dette atter 30 til 35 Pd. hvidt Topsukker. Omkostningerne ere ikke store.
Viborger Samler, 1810-09-10
De til amerikanske Skibe i Frankrig udstædte Licentzer tillade at indføre Vahre fra Asien og Afrika og de franske og hollandske Kolonier, imod at tage franske Produkter og Fabrikater tilbage. Man veed endnu ikke, om Englænderne agte at lade Skibene passere med disse Frifartsbreve.
Viborger Samler, 1810-09-10
Monitøren anfører et par Breve fra engelske Officerer i Portugal, som have udspredt, at de franske Tropper i Spanien og Portugal desertere i betydelig Mængde, ja, at saagat en heel Convoi af Desertører vare fra Spanien af seilede til Jrland. Der tales og om, at 2 franske Capitainer og 1 Oberstl. ere deserterede til Gibraltar. (Monitøren gjendriver al denne Snak og kalder den Blaar i det engelske Folks Øine. Skulde nogen af de Gemene desertere, da veed enhver, at en indfødt Franskmand ikke deserterer, i hvad Onde han end lider; men ikke alle de franske Korps bestaaer af Jndfødde. Der ere f. Ex. allene 3000 Englændere og Skot lændere i den franske Armee, som have ladet sig hverve i de franske Fangedepoer, og mon England har formaaet nogen af de 30000 Franske der vansmægte i deres Fængsler, endog ved Guldets gjentagne Tilbud, at træde ind i deres Armee, Desertere nogle fra de Franske, da ere det Udlændinge, hvoraf der, foruden Englændere, ere mange hvervede tydske Desertører fra Preussen o. s. v. J 3 Maaneder har maaskee vor Armee havt 80 Diser tører; men at deriblant vare Officerer - erklæres reent ud for Løgn.)
Viborger Samler, 1810-09-10
Stockholm d. 24 Aug. Saasnart Prinds Ponte Corvo var udnævnt til Thronfølger, udnævnte Hs. M. Kongen Admiral Grev Vachtmeister til Gouvernør over Øen Gulland (Gothland) der og Dagen derpaa reiste derhen.
Viborger Samler, 1810-09-10
En fra Finland kommende Reisende siger "at Russerne ganske have nedrevet den stærke Fæstning Sveaborg i Finland, og standset Bygningen af det i Abo begyndte Kadetakademi.
Viborger Samler, 1810-09-10
Wien d. 25 August. Fra Tyrkiet haves følgende Nyheder. Jndtil den 26 Juli vare alle Russernes Angreb paa Schumlatilbageviste af Tyrkerne. De havde og maattet forlade den armeniske Grændsefæstning Akaleighe, som de vare ifard med. Storvifiren havde til Schumlafaaet 12000 Albanesere til Forstærkning og hans Hær var nu 80000 Mk. J Konstantinopel rustes bestandig meget stærk, dog ville Storherren er for den 10 August sætte sig i Spidsen af Armeen paa 200000 Md. J det sorte Hav søger Storadmiralen at dække Kysten fra Warna til Donaus Udspring og hindrer Russerne fra at faae Proviant. Han gjør og et Tog mod Krim. Fra Persien meldes : at 100000 Perser ere under Vaaben for at hielpe Storherren imod Russerne. 2 af disse Hære ere gangne mod Storgien og det kaspiske Hav, for at angribe Russernes Besiddelser der.
Viborger Samler, 1810-09-10
Den russiske General Kammenskoy har efter erholdet Forstærkning ladet løbe Storm til Fæstningen Rudschuck Natten til den 4de August; men, uagtet Russernes Tapperhed, bleve de dog af Tyrkerne modigen drevne tilbage. Man anslaaer denne ene Nats Mennesketab til 10000. Den seneste russiske Efterretning af 8de August, siger "at Grev Kammenskoy, som stod for Schumla, lod sin Broder vide, at Storvifiren havde gjort et Udfald paa ham med sin hele Armee, men at han, efter en haard Kamp, drev ham tilbage og slog ham ganske fuldstændig. Warna vedblive Russerne at blokere."
Viborger Samler, 1810-09-10
Endeel levantisk Bomuld, som de østerrigske græske Handelshuse havde ladet gaae til Vogns ad Frankrig til, er ved Stafetter givet Ordre til ikke at fortsætte Reisen, da man frygter, at den finere vestindiske Bomuld herefter allene vil vorde søge af de franske Fabriker.
Viborger Samler, 1810-09-10
Østerrigs 2 sidste Krigskontribationer til Frankrig, skal der, efter Sigende, være givet nogen Credito paa.
Viborger Samler, 1810-09-10
Vore Papiirpenge gielde endnu saare lidet; 465 Gylden i Sedler koste 100 Gylden i Myndt. Man hidleder dette Onde allene fra Mangel paa klingende Myndt. Keiseren vil tage saadanne Forholdsregler paa Børsen, at dette Jøderi med Banksedler kan vorde formindsket.
Viborger Samler, 1810-09-10
Jsteden for de af de Franske fløifede Volde og Værker omkring Wien, opføres nu en Muur. Men en 4 a 5 Aar vil gaae bort inden Gruset af de sprangte Bastioner kan bortskaffes.
Viborger Samler, 1810-09-10
London 13 August. (Af Franske Blade) Man beskylder Lord Wellington for, at han har hørt Cindad Rodrigos Jndbyggeres Skrig; men tilstoppet sine Ører. Som Svar tjener, at dersom denne Lord (efter Monitsrens Paastand) har gjort ligesom General Moore, der ikke ville marschere til Madrid, saa har han heri handlet meget viseligen; thi Sandsynligviis var det Englands Fiender og Frankrigs Tilhængere, som ville lokke Moore til Madrid, for at faae ham i Fælden. Tilfældenne ligne dog ei hinanden; thi Moore var for langt fra Madrid, til at erfare hvad der foregik og dernæst forsvarte Madrid sig ikke som Cindad Rodrigo. Havde den brave Herasti, som Morla, været enig med Fjenden, saa havde han lokket Lorden til Hielp, overgivet Staden og derpaa anfaldt hans Armee og, saa vare disse Tilfælde hinanden lige. Vi have aldrig sagt, at 24000 Engl. kunde slaae 70000 Franske eller, at en engelsk Soldat var lige saa god som 4 franske Grenaderer; men efter General Stuarts Formening kunne vi vel paastaae, at en vel anført engelsk Armee ikke behøvede at frygte for en 3 Gange stærkere fransk Hær thi i dette Forhold have vi baade i Ægypten, Jtalien og ved Corunna, flere Gange slaaet de bedste franske Tropper.
Viborger Samler, 1810-09-10
Note her til af den franske Merkur Herastier en brav Mand. Han har adskillige Breve fra Wellington, der lover ham Hielp, som han aldrig fik. Jndvaanerne i Cadix klage nu i samme Toner over Eder som Cindad Rodrigos. Morla er ingen Forræder. Havde Moore istæden for at tage en skammelig Flugt draget, til Lissabon; saa havde han handlet redelig - - - Hvor skulle overfalde Eder ved Rodrigo, Een ved Beleirings arbeide trættet Armee, Frygtede J derfor, hvi lode J da 7000 Spanier stride derinde, Hvorledes: J have endnu kuns 24000 Md. imod 70000 Franske, men hvorfor har J ikke flere; kan J ikke skaffe flere, saa bedrage J jo Eders Allierede. Hvorfor ville J opofre et heelt Lands Befolkning for at bestaae en ulige Kamp men J regne for ikke de 30000 Portugisere og den ligesaa frygtelige Romanas Armee. Naar Gen. Stuart siger hvad J lægge ham i Munden; saa trækker hele Europa paa Skuldrene. Spørger Østerrigerne, som strede med Engl. under Dynkirken, spørger de russiske Officerer, som ulykkeligviis vare med Eder paa Toget ved Helder i Holland, om det er sandt, medlidende lee de, naar der tales om engelske Tropper, som de ei vil kalde en Armee. Men hvor har J da slaaet Franskmændene, J Ægypten, der vare J immer 3 mod 1. 6 af vore Batailloner sloge alle Eders 16000 Md. NejStorvifiren med 70000 Tyrker og Eders Eskadrer ved Kysten, de erobrede Ægypten og, da kan man regne 100000 Mk. mod 25000 Franske havde Kleber eller Desaix staaet i Spidsen, vare ogsaa Tyrkerne da slagne og Eders Armee kastet i Havet ved Abukkr. J Jtalieuhvor der, Ved Maida sige J; det var jo en ubetydelig Skærmydsel. Ved Corunna, hvordan det da, J angreb dem jo aldrig. Først næste Dag agtede vi at angribe, Edder. Det var vor Avantgarde der beskadigede Eder en Smule; men Natten frelste Jer og J søgte Eders Skibe.
Viborger Samler, 1810-09-10
Blandede Efterretninger. Den 7de Aug. angrebe de Eng, med 55 Fartøier. en neapolitansk Flotille ved Pizzo. Efter 3 Timers Fægtning maatte de gaae bort med uforrettet Sag. Napolitanerne tabde 5 Md.
Viborger Samler, 1810-09-10
Telegrafen i Venedig kand paa 5 Qvarteer give Efterretning til Paris.
Viborger Samler, 1810-09-10
Fra Slottet i Hannover borttages Meubler og hvad der duer noget af Vinduesglas, etc. og det indrettes til Kasserne.
Viborger Samler, 1810-09-10
Den 30te Aug. gik den Franske Armees Hovedqvarteer i Tydskland fra Frankfurt til Hannover.
Viborger Samler, 1810-09-10
Efter en Beregning af det Vestpreussiske physicul ske bekonomiske Selskab, har Østpreussens flade Land allene, ved Krigen og den derpaa følgende Qvægsyge sidst, liidt et Tab af 23 Millioner 342101 Daler; og beregner man Stædernes Tab med, saa beløber det sig sikkert over 40 Mill. Til Beviis herfor, anføres blot dette: at af 95 katholske Kirker i Bispedømmet Ermeland, blev 49 udplyndret og at 75 Præstegaarde 66, saa Kirkers, Præsters og Skolemesteres Tab paa denne Strækning allene beløber sig til 172590 Daler. Hvormeget den hele Landstrækning har liidt, sees deraf, at af 92905 Jndvaanere er 23329 døde i Aaret 1807.
Viborger Samler, 1810-09-10
Stokholm d. 7de Aug. Under den Titel: Skrivelse fra Pommern til en Ven i Sverrig, er i disse Dage udkommet en liden svensk Bog, der skildrer det store Tab denne Provinds har liidt i sidste Krig. Følgende er omtrent dens Hovedindhold: J. Aaret 1807 vare over 58000 Md. franske Tropper, i Pommern. Dette Tal formindskede sig efterhaanden; saa at der ved Aarets Ende ikkun var 15000 Mand tilbage. J Aaret 1808 var det største Antal 11,445 og det mindste omtr. 600 Md. J Aaret 1809. havde man blot 1300 Mand. Schills hele Korps udgjorde ikke stort over 1500 Mand; men GeneralGratiens omtr. 6000. Omkostningerne beløb sig til 5,231,218 Rd. Dette er meget for et Land, som ikkun er 72 J Mile stort og i det høieste har 114000 Jndbyggere. Følgerne deraf have været Folkeformeringens Aftagelse. Tilvext i Landets Gjold, Nedsættelse af allehaande Eiendommes Værd, den almindelige Kredits Tab, en stor Mængde Fallitter, f. Ex i forrige Aar 200, og i Stralsund, allene, siden Landet blev besat, 106. Hertil kommer endnu at der hvert Aar gaae 150000 Rd. udi af Landet til Krongodsernes Besiddere.
Viborger Samler, 1810-09-10
Jndenlandske Tidender. Ved en Auction over 614 Oxhoveder Vine i Kallundborg d. 30te Aug. kostede Margeaux røde Vine (med Told) Oxhovdet fra 451 Rd. til 463. Rd., Medok 335 a 422 Rd. Cabors 301 a 32 Rd. Hvide Vine (med Told) 109 a 189 pr. Oxhoved.
Viborger Samler, 1810-09-10
Paa Børsen den 23 August kostede røde Viine, (uden Told) 299 a 320 Rd. pr. Oxhoved, rød Portviin (med Told) 4000 a 410 Rd. Hvide Vine (uden Told) 130 a 136 Rd., Confak 301 a 302 Rd.
Viborger Samler, 1810-09-10
Kjøbenhavn, den 31te August. Søndagen den 2den September anlægges Hofsorg for den afdøde Enkehertuginde Charlotte Sophie af Mecklenborg, Schwerin, som bæres 10 Dage.
Viborger Samler, 1810-09-10
Kjøbenhavn d. 3die Septbr. Under 26de August er anordnet en almindelig Embargo paa alle Skibe og Fartøier i Havnene og Stæderne langs med Elbkysten saavelsom paa den hele vestlige Kyst af Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, fra hvileken Embargs allene skulle være undtagne de med Kgl. Kaperbreve forsynede armerede Fartøier, som ville udløbe for at giøre Fienden Afbræk.
Viborger Samler, 1810-09-10
Torsdagen d. 16 Aug. solgtes i Kbhvn. ved Auction 140 paa Nicolai Kirkegaard liggende Liigstene, hvorved ialt indkom omtrent 3000 Rd. Man troer, at Kirkegaarden til næste Foraar vil blive sløifet. Kirkens indvendige Begravelseshvælvinger ere allerede i forrige Aar blevne rensede, og Liigkisterne, hvoraf 4 af Kobber solgte. Een af disse Kister havde et Sølvbeslag, som veiede 290 Lod. Saaledes fort svinder lidt efter lidt denne Hovedstadens ældste Kir te, den første, hvori Luthers Lære forkyndtes her i Landet.
Viborger Samler, 1810-09-10
Et Par sorte Matroser fra de hertil opbragte Amerikanske Skibe have i denne Tid gjort sig lystige paa Kjøbenhavns Gader. Een af dem, som forfemte Gang blev bragt i Politiarrest i Torsdags Aftes Kl. 11, beviste ved sit Exempel, hvor megen Smidighed og Legemstyrke de Sorte besidde. Over til Vægtere vare om at transportere ham; men desuagter vreed han sig dog ved hvert andet Skridt fra dem, og da de vilde binde ham paa en Stige, snoede han sig saaledes, at de aldeles ikke kunde faae Bugt med ham. Bag efter maatte bestandig følge en Vægter der, ligesom efter en Revne, opsamlede Morgenstjerner, Kabudser og andre Vægter=Insignier, der tabtes under Kampen.
Viborger Samler, 1810-09-10
Løverdagen den 25 f. M. om Aftenen Kl. 8 3/4 tildrog sig den skrækkelige Hændelse, at to Fruentimmere, Moder og Datter, nedstyrtede i en med Græs overgroet 20 til 30 Al. dyb Brønd ved den afbrændte Accisebod paa Nørrebroe udenfor Kjøbenhavn, der laae ikke længer end omtrent 10 Skridt, fra Fortouget. Moderen, en agtværdig Børneopdragerinde, faldt øverst, og blev af Hr. M. Schouboe med 3 andre ved det ynkelige Skrig tililende Menneskevenner reddet; men Datteren, et ungt Pigebarn paa 15 Aar, Moderens Haab og Alderdomsstøtte, druknede.
Viborger Samler, 1810-09-10
Maribo d. 27 Aug. Hs. Maj. har allernaadigst opmuntret Tropperne her til at være Landmanden behielpelig i den travle Høsttid. - J Fyen bydes allerede 8 Rd. for 1 Td. af det paa Marken staaende Byg, og der har endda været dem, som endnu ikke vilde sælge for den Priis.
Viborger Samler, 1810-09-10
Ved et nylig udstædt Reskript er resolveret, at det uden for Staden Flensborg skal anlæggesto Kirtegaarde af tilstrækkelig Omfang, og at ingen Begravelser i Kirkerne eller paa Stadens Kirkegaarde, længere maae finde Sted, saasnart de nye Kirkegaarde ere indrettede. - En meget velhavende Bønde der i Egnen er nylig bleven forgivet af sin egen Ægtefælle, ved at komme Rottekrudt i en Pandekage.