JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Bedste schlesisk Kløverfro er nu arriveret og sælges Chr. H. Nielsen. særdeles billigt at Hjørring, den 7de Mai 1845. Fra Pressen er udkommet og faaes i alle Bog handlinger:
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Den praktiske Huusven, indeholdende Forskrifter og Anviisninger til Brug for Huusfædre og Huusmødre, Landoeconomer og Kjøbstædbeboere. Samlet og udgivet af C. Matzen. 8, 308 Sider, Priis 1 Rbd. Nykjøbing paa Falster. H. Berggreen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed, i dobbelte tillukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos dHerrer: C. Hassing, C. Valeur, N. Warberg, Christen H. Södring & Sön, C. S. Wölfferdt og Th. v. Spreckelsen i Aalborg, J. Neist i Frederikshavn, A. Lund i Thisted, Consul F. Schade i Nykjøbing paa Morsøe, A. W. Andrup i Lemvig, F. C. Bruun i Holstebro. F. Berthelsen i Løgstör, L. K. Damgaard og P. E. Dige i Skive, L. Abel i Sæby, O. C. Lohmann i Hobro, Agent Galster i Nørre-Sundby, S. C. Svendsen i Hals og M. C. Høyrup i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Speile og Speilglas i forskjellige Størrelser samt Skilderier og Rammer faaes meget billig hos N. S. Knachergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Gammel sjællandsk Bager=Hvede kan faaes tilkjøbs fra Skib hos Emil Schrøder.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Frederikshavnske Østers faaes paa Compagnihuset,
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Paa undertegnede Boghandlings Forlag er udkommen: Biendiætetik. Til Efterlevelse for sunde, svage og syge Øine med særeget Hensyn til Valget og den rigtige Brug af Briller, efter Dr. Buhrlen's tydske Original ved praktiserende Læge, Cand. med. & chirurg H. Selmer. Bogen, som er forsynet med en lithographeret Tavle, erholdes for 80 s. i alle Boghandlinger og hos Forlæggeren. Den Ree'ske Boghandling, i Aalborg. Det nærmere angaaende ovennævnte Skrift, vil erfares af den med Dagsaavisen følgende Prospectus og Anmeldelse, som gratis udleveres fra Boghandlingerne.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Huusmand Anders Christensen Munkholm af Snedsted By og Sogn, Hassing Herred, Thisted Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hassing Refs Herreders Contoir paa Teglgaarden, den 5te Mai 1845. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Tirsdagen den 27de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af denne Byes Skolecommission, afholdt offentlig Auction udi og over Gaarden Nr. 254 i Jomfru Ane-Gade. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Procurator Møller. Aalborg, den 7de Mai 1845. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Tirsdagen den 27de Mai næstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver, efter Begjæring af denne Byes Skolecommission, afholdt offentlig Auction udi og over Gaarden Nr. 543 paa Nørregade heri Staden. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Procurator Møller. Aalborg, den 7de Mai 1845. A Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
Auction. Ifølge Begjæring af Borger og Brændeviinsbrænder P. Bak, grundet paa Fraflyttelse, bliver Torsdagen den 17de Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, afholdt en eneste Auction til absolut Bortsælgelse af hans eiende og for Tiden af ham beboede Gaard i denne Byes Tvergade, beliggende under Matricul Nr. 34, ligesom og af et Stykke Markjord i denne Byes nordre Mark, Nørre Lukke kaldet, og muligen ogsaa af endeel Jndbo af forskjelligt Slags. Bemeldte Gaard bestaaer af 17 Fag til Gaden med Udbygning til Gaarden, 3 Fag, og 18 Fag Udhuse, samt en Kolle til Malttørring, grundmuret, 5 Fag, en rummelig Gaardsplads og Hauge. Formedelst Beliggenheden ved Fjorden er Gaarden fortrinlig vel skikket til Brændeviinsbrænderi, Ølbryggeri, samt anden Næringsvei, i Særdeleshed til Handel. Den er overalt teglhængt, og Udhusene ere for faa Aar siden opførte.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-09
J Nørre-Lukke kan aarligen faaes 3 Tdr. Byg og 3 Tdr. Havre, samt bjerges 2 Læs Ho. Eiendommene kunne strax tiltrædes. Det bemærkes, at ommeldte Eiendomme, underhaanden kunne afkjøbes Eieren, naar Lysthavende henvende sig personligen eller i portofrie Breve til ham inden 1ste Juni d. A.; og det tilkjendegives derhos, at Conditionerne for Salget ville blive meget favorable for Kjøberen, eftersom Auctions-Reqvirenten har bestemt sig til absolut at bortsælge sine Eiendomme uden flere Auctioners Afholdelse, end den herved tilvarslede. Conditionerne erfares ved Auctionen, som afholdes i Gaarden selv, og hvortil Lysthavende indbydes. Lemvig, den 3die Mai 1845. Gundelach. Dette Nr. redigeret af 2. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Aalborg Stiftstidende Adresse-Avis. Aar 1845. Løverdagen den 10de Mai. No 92.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Gudstjeneste. Første Pintsedag prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolph Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. – J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Søndertranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Bruun. – J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen. Anden Pintsedag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. -J Norretranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. – J Søndertranders Kirke Kl. 11 Hr. Pastor Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Udlandet. Den 22de Marts førte den berømte engelske Jngenieur Brunel en Convoi paa Jernbanen fra London til Exeter, 192 engelske Mile (omtrent 48 danske Mile) i 4 1/2 Time, de 22 Minuter medberegnede, som man opholdt sig paa Stationerne. Nogle Gange havde Convoien en Hurtighed af 70 engl. Mile i Timen, og trods denne flyvende Fart sporede de Reisende ikke mindste Ubeqvemhed. Denne Hurtighed er saameget meere overordentlig, naar man betænker, at en Svale kun tilbagelægger 40 engl. Mile i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Journal de Havre fortæller Følgende om en ved den nordfranske Kyst foretagen Østersfangst. J Bugten ved Cancale og langs Kysten er en Østersbanke, som i de sidste 5 Aar ikke har maattet besøges, men som ifølge Fiskeri Commissionens Beslutning aabnedes den 7de April. Paa denne Dag havde Skibe fra Grenville, Cancale, St. Gal, St. Gauguin og Nabolagets andre Havne, over 500 i Tallet, forsamlet sig for at begive sig til Banken, hvis Halvdeel omtrent ved Mærker var udviist til Fangst. Ved Solopgang bleve, ved et med Kanonskud givet Tegn, alle Skrabe næt udsatte og fyldtes strax med Østers, saa at Mandskaberne havde Møie med at trække dem ombord, og saaledes vedblev det lige til Aften. Fangsten var saa riig, at de fleste Fartøier toge hjem, for Dagen var tilende, og alle havde fuld Ladning. Summen af de paa denne Dag fiskede Øster anslaaes til ikke mindre end 200 Millioner, og man kan gjøre sig et Begreb om, hvilken Overflod af Østers der var, naar man betænker, at et Fartøi i 2 Timer fiskede mellem 3 og 400,000, og at Fiskeriet, efter Dagens tvende Ebbetider, varede hele Ugen igjennem. Om Løverdagen var Stranden ved Cancale saaledes opfyldt med Østerskaller, at Fiskeriet maatte udsættes til den 14de, for at rydde dem bort. Blandt hele Kystbefolkningen var stor Glæde, thi Enhver af Besætningen kunde, efter Skibets Størrelse, gjøre Regning paa en Fordeel af mellem 80 til 150 fr. Man troer, at denne uhyre Fangst af Østers vil have Jndflydelse paa Prisen og at selv de til 20 fr. pr. Tusinde (omtrent 7 1/2 Rbdlr., eller ikke 72 s. pr. 100) afsluttede Kjøb ville blive trykkede deraf. Qvindernes Emancipation – meldes der fra Nordamerika - skrider rask frem. To ugifte Damer ere saaledes valgte til Fredsdommersker i New-York og WoolwichDisse Damer hedde: Sally Brown og Betty Franck. Gaaer det saaledes frem, vil man snart opleve Repræsentantinder og Senatorinder.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 6te Mai. Den herværende Studentersangforening, der omtrent tæller 120 Medlemmer, skal have modtaget en Jndbydelse fra Skanderborg til at bivaane Høitideligheden i Anledning af Frederik den Sjettes Monuments Jndvielse. (O. Th. Av.) Vestindiefareren "Harriet", tilhørende Handelshuset, Rygn, er i disse Dage ankommen her til Kjøbenhavn, men har i Nordsøen havt det Uheld at paaseile et fremmed Skib, som derved skal være gaaet under, medens Harriet, selv fik ikke ubetydelig Skade. Hartiets Fører var faa Dags før Ankomsten til Kjøbenhavn faldet overbord og druknet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
(Kbhvnsp.)- Paa Grund af, at en Borger i Helsingør under en Sag, hvori han var sigtet for qvalificeret Skovforbrydelse, af Høiesteret var idømt en Mulct af 20 Rbd., havde Communalbestyrelsen der i Byen ladet ham udslette af Listerne over Kjøbstadens active Borgere. Da Høiesteret imidlertid har erklæret, at bemeldte Borger under den omspurgte Sag ikke er bleven funden skyldig i dolos Jntension eller derfor er bleven anseet mistænkt, har Cancelliet erklæret, at der i nærværende Tilfælde ikke findes nogen Anledning til at berøve Vedkommende hans communale Rettigheder. (Aftenbl.)- Cuard Boas, i sit nyeste Værk: "Skandinavien",(Leipzig 1845) fortæller om den danske Digter Andersen: at hans Forældre vare saa fattige, at de ikke havde anden Seng, end det sorte Fodstykke, som engang var bleven brugt til at sætte en grevelig Liigkiste paa. Efterat Andersen var bleven confirmeret – hedder det endvidere – skulde han have været i Lære hos en Skrædder i Odense; men da en Kaartspagerske havde forkyndt ham stor Berømmelse, gik han til Kjøbenhavn, for at søge en Ansættelse ved Theatret. Allevegne viste man ham tilbage, og da hans faa rede Penge snart svandt hen, gjorde han et Forsøg paa at blive anbragt hos en Snedker; men opgav det snart igjen. Da han havde en klar, velklingende Stemme, gik han til Prof. Siboni, Directeur for Conservatoriet. Denne havde just et muntet Bordselskab hos sig, og i Førstningen loe man af den uskjønne Dreng, der gav sig til at declamere og synge; men da han fortalte sin sørgelige Skjæbne, bleve Alle rørte og man tog sig paa flere Maader af ham. Han modtog nu Underviisning i den dramatiske Kunst og i Dands, optraadte ogsaa virkelig i nogle Balletter, sang med i Char- og skrev derhos paa egen Haand Sørgespil. Conferentsraad Collin mærkede imidlertid snart, at Andersen havde meer Anlæg til at blive Digter end Skuespiller; han lod ham (der dengang var 17 Aar gl.) sætte i en lærd Skole og i Aaret 1828 blev han Student.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Som et lidet Bidrag til, hvorledes de militaire Autoriteter hos os kunne bruge, for ikke at sige misbruge, deres Magt til at paalægge deres Undergivne visse Straffe, gjør en Jndsender i Fædrel." opmærksom paa en Forholdsregel, som Vedkommende i sin urandsagelige Viisdom og dybe Retfærdighedsfølelse har fundet sig beføiet til at træffe. Nogle Gymnastikredskaber ere nemlig fundne at være henkastede i en liden Grav i Citadellet, og da Gierningsmanden ikke selv har villet angive sig, har man, formodentlig gaaende ud fra den subtile Forudsætning, at han har havt Øienvidner, dicteret hele Citadellets Mandskab og den ringere Underofficeersclasse, 5 Dages Arrest, for om muligt derved at formaae enten selve Gierningsmanden eller den mulige Medvider til at gjøre Angivelse, Alt, uden at der er fremkommen nogetsomhelst Datum for, at denne saa betydningsfulde Forbrydelse er udøvet i Andres Paasyn eller med deres Vidende, end ikke for at den er foretagen af nogen Militair; thi, som bekjendt, bo ogsaa Andre end Millitaire i Citadellet. Ellers holder man for, at hellere 10 Skyldige maa gaae frie, end een Uskyldig straffes; her har man fundet for Godt hellere at straffe flere Hundrede Uskyldige, end at lade een muligviis Skyldig slippe for Straf. Det vidner tilvisse om meer end almindelig omfattende Retsbegreber, saaledes at anvende Straffen quantitativt, fordi der ei vides, hvo den Enkelte er, der har qualificeret sig dertil. - Det er en gammel Historie, at en Deel af Gammelholm skulde afhændes til en Bebyggelse, men det er saa langtfra, at der, som man i nogle Blade har paastaaet, skulde være skeet et endeligt Salg for 7 Tønder Guld, at nok tvertimod alle Underhandlinger ere afbrudte for Tiden, da Admiralitetet ikke har fundet de gjorte Tilbud antagelige.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
- Paa Kunstakademiets Malerindstilling iaar i Kjøbenhavn findes fra Buntzens Haand et Maleri i en ganske egen Smag, egentlig 4 Malerier paa samme Plade, forestillende de fire Aldere paa allegorisk Maade. Noget Sind rigere og i Udførelsen Deiligere kan vel neppe sees. Paadet første glider Livets Baad henad en rolig Strøm. Omgivelserne ere ligesom indhyllede i en Taage. Barnet hviler ved Moderbrystet, medens dets to Engle, den lyse og den mørke, slumre, støttede op mod hinanden. Paa det andet er den gode Engel kommen til Liv og Virksomhed, og styrer Baaden hen mellem blomsterklædte Bredder; den onde er vel vaagen, men hviler. Paa den tredie staaer Manden stolt i den af den rivende Strøm mod Klipperne førte Baad; den gode Engel drager Seilet ind, medens den onde bryder Aaren i Styrmandens Haand. Paa det fjerde er Strømmen atter rolig og blid. Omgivelserne blegne atter, Baaden stevner imod Havnen for den sikkre Hvile, medens den hvide Engel lænkebinder sin mørke Broder til Stumpen af den brudte Mast.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Af "Kieler Correspondentsblad seer man, at der endog gjøres Forsøg paa at rokke Danmarks Berettigelse til Lauenborg. Det skal kun være en personel, ingen reel Union; altsaa af samme Beskaffenhed, som den saa meget yndede slesvig-holsteenske. At spilde et Ord paa Gjendrivelsen heraf, er vel neppe Umagen værd; men det fortælles ellers fortiden i Hovedstaden, og man har Grund til at antage det for ikke ganske ugrundet: at de diplomatiske Underhandlinger, som i længere Tid have været indledede med de Magter, som i sin Tid have garanteret Slesvigs Jndlemmelse under den danske Krone, skulle have ført til et meget tilfredsstillende Resultat, og at de Alle ere villige til at fornye deres Garantier, ligesom og til at garantere for den fælles Arvefølge i hele det danske Monarchi. Man mener tillige, at det saa meget omtalte Besøg af Kongen af Preussen skal staae i Forbindelse hermed, og at der derefter kan ventes Udstædelsen af en De(O. Th. Av.) claration. Til fra Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen at deeltage i den store tydske Sangerfest, som skal holdes iaar i Würtzburg den 4de, 5te og 6te August, vil fra Oldenborg blive sendt 1, fra Augustenborg 4, fra Altona 2, fra Neumünster 2, fra Eckernförde 2 og fra Staden Slesvig 4 Sangere. Om der ogsaa fra Flensborg og Tønning vil slutte sig Sangere til de Øvrige, er endnu uvist. J Altona ville de Alle forsamle sig, for at afholde de behørige Prøver forinden (Hus. Ugebl.) Afreisen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
En Petition ang. Jagtvæsenet har circuleret i Lundtoftherred, Sundeved og paa Als, og fundet meget talrige Underskrifter. Petenterne beklage deri, at den slesvigske Stænderforsamling har viist sig saa lunken i dette Anliggende, og at en Sag af saadan Vigtighed har maattet vige for Jntriguer og Forsamlingens politiske Drømmerier; da, hvad der hidtil er skeet for at bevæge Folkerepræsentanterne til at gjøre deres Pligt, har været forgiæves, saa henvende de sig tillidsfuldt til Hs. Kongl. Majestæt. (Apenr. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Snedkerlauget i Jtzehoe feirede forleden en sjelden Fest, nemlig en gammel Laugsbroders, den brave og almindelig afholdte Oldings, Snedker Lahann's halvhundredaarige Mesterjubilæum. Lauget og Sangforeningen bragte ham et Fakkeltog, og en stor Menneskemasse istemte det derved udbragte Hoch!" for Jubeloldingen, der var rørt indtil Taarer over saa megen Deeltagelse. Selv mange af de saakaldte Honoratiores undlode ikke ved denne Leilighed at bevidne La hann deres Deeltagelse. (Jtzeh. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
For nylig afgik ved Døden den næstældste Geistlige paa Øen Als, Pastor Ahlmann, Sognepræst til Jgen, i det nordborger District. J næsten 50 Aar havde han beklædt Præsteembedet og deraf tilbragt over 40 Aar i Jgen Sogn. Som Ven af den afd. Prof. Reinhold, hørte han til den ældre philosophiske Skole, og var en i enhver Henseende høist dannet Mand. Da Kaldet hører til de bedre paa Øen, er man - som en Jndsender i Jtzeh. Ugebl. forsikkrer – høilig spændt paa at vide, hvem der bliver hans Eftermand; og om det skulde blive en fra det danske Universitet udgaaet Theolog. Commissionen, der er nedsat til at undersøge de paa Bornholm circulerende falske Een- og Femrigsbankdalersedler, har nu fundet Formen, hvorpaa formodentlig Femrigsbankdalersedler ere trykte med flere andre Former og Apparater, tilligemed Valsen, der sikkert vil bidrage til at give fuldstændigere Oplysning i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
J sidste Nr. af Bladet Almuevennen", som redigeres af Hr. Fr. Barfoed, have 5 Mænd af Gislinge Menighed ladet offentliggjøre nogle slemme Anker over Pastor Petri, Sognepræst til Hagested og Gislinge Mad. i Sjælland, og hvis Rigtighed de erklære sig villige til at bekræfte med deres corporlige Eed i Retten, om forlanges. De vigtigste af bemeldte Anker ere følgende: 1) Pastor Petri lyser undertiden til først Gudstjeneste og kommer ikke inden til sidst Tjeneste, ligesom han omvendt oftere har lyst til sidst Tjeneste og dog er kommet til først Gudstjeneste. 2) Han messer aldrig Collect eller Epistel for Alteret, uden paa Høitidsdagene. 3) Han catechiserer, aldrig nogen Søndag med Ungdommen i Kirken. 4) Han holder Confirmation hvert Aar i Hagested Kirke, men aldrig i Gislinge Kirke. 5) Sidste anden Juledag havde Hjulmand Ole Pedersen i Gislinge en Søn til Daaben; Faderen havde begjært ham døbt med Navnet Lars Olsen, hvilket Navn ogsaa var indskrevet hos Lægdsmanden og i Kirkebogen, men Pastor Petri kaldte ham i Daaben. Ole Pedersen, og befalede Lægdsmanden Nytaarsdag at forandre Navnet saaledes, da han (Præsten) havde taget feil.:
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Løgstør, den 6te Mai. Christi Himmelfartsdag seilede tvende unge Mennesker, Skræddere af Profession, herfra ad Skive til med Sild, hvoraf de havde indtaget saamange, at Baaden, da de afgik fra Løgstør, laae i Vandet, indtil Rælingen, og allerede forinden de unge Mennesker seilede bort forudsagde erfarne Folk dem, at det ikke vilde gaae godt, hvilket ogsaa har stadfæstet sig, thi man har nu Efterretning om at Baaden er kantret i Nærheden af Skive og de Ombordværende omkomne. Begge ere Familiefædre. Copulerede i Frederikshavn: Hr. Catechet H. Roth. og Jfr. Martha Vilh. Aug. Thiesen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Handels- og Skibsefterretninger. Efter den ifjor paabegyndte Udbygning og Udvidelse af Grenaa Havn befindes i Samme fortiden ved laveste Vandstand 6 a 7 Fod, og ellers 7 a 8 Fod Vand. Naar Udbygningen er tilendebragt, hvilket ventes at skee iaar, vil Havnen, efter al Sandsynlighed, kunne søges af Skibe, der stikke 9 a 10 Fod, og afgive Plads for 50 til 60 saadanne Fartøier.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Ved Aargab i Ringkjøbing Tolddistrict inddrev den 2den de, med Bunden i Veiret, uden levende Folks Medfølge, Galeasen "Christiane" af Christiania, Capt. C. Monrad, fra Østerriisøer, bestemt med Brædder til Altona. Capitainen havde, efter en norsk Skibsførers Beretning, som da var i Følge med ham, tidlig i Foraaret været paa Høiden af Curhaven, men maatte for Jisgang, holde tilsøs igjen. Da Mandskabet endnu ikke har ladet høre fra sig, maa det ansees forulykket. (Medd.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Frederikshavn, den 9de Mai. J den frygtelige Orcanstorm den 6te de, indstrandede paa den søndre Havnemole Jagten "Georgine", Capt. P. M. Schmidt, af og fra Drammen, bestemt til Aalborg med Ladning af Bræder. Fartøiet sloges øieblikkelig istykker, men Ladningen og endeel af Takkelagen er senere bjerget. Mandskabet, 3 Mand, og 7 Passagerer (hannoveranske Musici), paa 2 af de sidstnævnte nær, reddedes; en af de Druknede er senere fundet. Det er især at beklage, at alt hvad de eiede af Tøi, Penge og Jnstrumenter gik tabt. Ved en uforsagt Mands, Carl Schuuls Hjælp reddedes en af Passagererne, der ellers, tilligemed de andre, havde været Dødens Bytte. – Samme Dags Aften indstrandede udfor Bangsbostrand Jagten "Dristig, Skipper O. Hansen af Tønsberg, med Ladning af Trælast. Mandskabet er reddet; Fartøiet er Vrag og Ladningen og Jnventariet bjerges. – Jgaar blev indbragt her i Havnen, uden levende Folks Medfølge, en lille norsk Skonnert paa 4 1/4 Clstr.s Drægtighed, som af Hirtsholmens Beboere er fundet kantret i Søen. Ladningen er Trælast. Man antager, at det skal være Skonnerten Lykkens Haab, fort af H. A. Schierve af Tønsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 6te Mai; H. Hansen f. Kbhvn, m. Stykg.; A. M. Schjønning f. Aalborg, best. t. Skagen m. Salt m.m. D. 7de: A. A. Tøyen og O. P. Gunnested f. Norge, best. t. Grenaa m. Træl.; N. Sørensen best. t. Aalborg, O. Pedersen best. t. Aarhuus. I. A. Føyen best. t. Grenaa og J. Johnsen, Alle f. Norge m. Træl.; H. M. Andersen f. Sverrig, best. t. Gothenborg m. Hvede og Ærter. D. 8de: L. O. Grønnegaard f. Callundborg, best. t. Holland m. Byg, udg. s.D.; O. Bøye f. Norge, best. t. Horsens m. Bræder; H. O. Stangebye f. Norge, best. t. Aarhuus m. Træl. D. 9de: M. Knudsen f. Nykjøb. p. Sjæll., best. t. Norge m. Kartofler; J. Nielsen f. Sverrig, best. t. Aalborg m. Som og Staal, udg. f. D. – Vinden, den 9de: Os., frisk Brise, tyk Luft og Regn.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Hals Skibsliste. Jndk. D. 6te Mai. P. Johansen f. Østerr., A. F. Andersen f. Drammen og H. Sørensen f. Sarpsborg, Alle m. Træl.; J. Christensen f. Kbhvn. m. Stykg. D. 7de: R. L. Bergstrøm f. Norge, bestemt t. Kjerteminde m. Træl, (indk. som Havnesøgende, efter at have mistet endeel af sin Dækslast.); H. Thorbjørnsen f. Sarpsborg m. Træl. - Udg. D. 8de: A. Gaarn t. Læss m. Stykg.; O. Christensen t. Frdhvn, m. Kalk; C. C. Holm t. Kbhvn, m. Korn og Fedev.: J. Jeffersen t. do. m. Kartofler; J. Wullum t. Antwerpen m. Byg, H. S. Axelsen t. Chrsand m. Korn; M. Kreutzfeldt og P. Kreutz feldt t. Kiel m. Havre. (For Udg.: C. C. Eyser og J. Jessen.) – Vinden, den 8de: O. t. R., maadelig Kuling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Reisende. Afgaaede med "Liimfjorden, imorges: t. Løgstør, Frøken Lüttichau, Fuldm. Møller, Børnene Ole & Kay Krebs, Jfr. Jngerslev, Mad. S. Holst, Barnet Jver Weinschenck, Sømand Theilmann, Jfr. Møller, Cancelliraad Svanenskjold; t. Nykjøbing: Kjøbm Faurschou; t. Sallingsund: Landmaaler Leth; t. Thisted Kjøbm. Hundahl. (12 Passag.)
Aalborg Stiftstidende, 1845-05-10
Bekjendtgjørelser. Det er en smertelig tung Pligt jeg herved opfylder, idet jeg bringer til fraværende Families og Venners Kundskab, at Livets og Dödens Herre igaar Morges bortkaldte, fra mig og tre umyndige Smaa, min inderlig elskede trofaste Hustrue, Ellen Johanne, föd Iversen, efter 8 Dages Sygeleie, i hendes Alders 31te Aar. Skjöndt. bunden med stærke Baand til Livet, hensov hun blidt i Herren. Aalborg, den 6te Mai 1845. S. N. Albrectsen.