JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Det geistlige Herredømme i London tilhører allene Biskoppen af London, det undtagen, som tilkommer Kapitelet, Westminster, og denne Herre har sin Residence i Julham, omtrent 4 Mile fra London. Man regner, at der ere 112 Sogne i London (City). J Staden, Westminster ere 10 Sogne, hvortil der endnu komme 23 Sogne i Suren og Middleser, hvilke ere indlemmede i Staden ved nogle Landsbyer, der nu udgjøre Gader og Districter i Staden. Disse Sogne, der i alt beløbe sig til 140, kaldes vithin the bille af mortality eller saa langt som Tabellerne over de Døden London strække sig. Siden Jldebranden i London i Aare 1666 ere mange Kirkesogne gjorte til et, eftersom de forhen vare for smaa. J Kraft af en Parlements=Act maae inte Præstekald eller Rectorat i London indbringe den, som har samme mindre end 100 og ikke mere end 200 Pd. SterligDe fleste ere omtrent af 200 Pds. Jndkomster; men der gives nogle, som f. Ex. St. Georges Hannoversquare, St. James's Picadilly, St. Andrew's Holborn, og adskillige andre, der indbringe langt mere. Der er neppe noget Sted i Verden, hvor man bedre kan leve efter eget Gotbefindende, end i London. Neppe findes der nogensteds flere Original-Caracterer, der ere dannede ved en saadan Frihed, end her. Enhver kan udvælge sig sit Selskab, som han vil. Folk der boe i Naboelaug sammen, vide neppe hinandens Navn. J Begyndelsen finder en Fremmed just ingen stor Fornøyelse i den Londonske Levemaade, efterdi den meget afviger fra den, som udenlands er brugelig. Naar der imidlertid er en, som har Forstand, nok til at indsee det Gode og den sande Frihed i Engelændernes Tænkemaade og Omgang, samt derhos har Hierte til at føl sammes Værdie, saa vil han snart komme til at blive af samme Mening, som den Exasmus var af, da han skrev til sin Faustues: profecto cuperes non decennium solum - see ad mortem usqve in Anglia peregrinari. - Uagtet hvad jeg forhen har sagt maae jeg endnu erindre dette, at der er intet Land, hvor det falder mere vanskeligt at leve i Fattigdom, end i Engeland, ey heller noget Sted, hvor det kan have skadeligere Følger at giøre Gield, end der. Hvis Engeland ey var besvært med saa umaadelige Taxer, saa var der intet Land og ingen Stad, hvor man kunde leve bedre, end i Engeland og London. Den som er en Elsker af Videnskaber af Religionsfrihed, og af Philosophie; den som søger Sikkerhed baade for geistlige og verdslige Tyranner; den som elsket Fornøyelser, den som er arbeydsom. - Kort sagt: enhver kan efter sin Tænkemaade aldrig finde sig bedre fornøyet, end her. Alle Epikuræer, som ansee den sandselige Fornøyelse for Øye, medet i deres Liv, skynde sig til London. En arbeydsom Mand, der tænker at giøre sin Lykke ved at samle Penge, kan her i en Hast enten opnaae sit Øyemed, eller og blive til en Betler.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Det er en Fordom, at London skulde være et usundt Sted. Det kan aldeles ey være forunderligt, at mange døe der, da der er saa stor en Mængde Jndvaanere. Jeg har befundet, at Folk, der leve ordentligen, blive ligesaa gamle i London, som de paa Landet, og at Folk, der boe paa Landet, ere ligesaa sygelige og døe ligesaa snart, som i London, De Forbedringer, som paa en Tid af 20 Aar ere gjorte i London, ere overmaade betydelige, og hvis Staden var overalt saaledes bebygt, som den er nogle Districter af den vestlige Deel, især i Marvbone, saa var det een af de deyligste Stæder i Europa. Gaderne ere for deres Skyld, som gaae til Foeds, forhøyede paa begge Sider og oplagte med hugne fiirkantede Steen, saa at man ey, som i Paris, bestandigen har nødig at frygte for at blive overkiørt. Vægterne, af hvilke her er en forskrækkelig Mængde, raabe hver halve Time, hvad Klokken er, og naar det er over Midnat, saa sige de tillige, hvorledes Veyrliget er. Man gaaer altsaa ganske sikker, og hører den paa følgende Dag langt fra ikke tale om saa mange Mord og ulykkelige Tilfælde, der skulde have tildraget sig den forrige Nat, som i de store Stæder hos andre Nationer. Jeg har ofte forundret mig over, at der i en saa folkerig Stad, hvor næsten alle gaae ubevæbnede, kun ganske sielden høres og Røverier, Slagsmaal eller andre saadanne Tildragelser. Det store Bud: Du skalt ikke slaae ihiel, holdes ingensteds meere i Agt, end her. Dag og Nat, (Søndagen undtagen, da der er et mindre Antal ) holde 1000 Hyrevogne paa Gaderne, hvilke ere færdige, saasnart man kalder. J Staden (City) er Tumulter og Allarmen meget større, og Sæderne ere ey der saa fine, som i den vestlige Deel af London, hvor man mere bliver Hoffets Jndflydelse vaer. Gaderne i Staden ere ogsaa mere fulde af Mennesker, saa at en Stakkels Bonde, der aldrig før havde seet London blev staaende stille ved Døren til et Huus, og tænkte at blive der, indtil den store Mængde af Folk var gaaet forbi; men han ventede forgiæves, ligesom den der vilde lade Floden løbe forbi sig, paa det han kunde gaae oversamme.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
J mange Hovedgader i London seer man om Natten langt flere Folk, end i de største Europæiske Stæder ved høy Middagstid. Husene i London falde udvendig fra kun lidet i Øynene: de ere for største Deelen bygte af Teylsteene, som ved Kuldampen ere blevne gjort sorte; men indvendig ere de meget magelige, forsynede med gode og ofte med kostbare Meubler og reenlige. Man maae give Engelænderne den Berømmelse, at de overhovedet ere meget for Reenlighed, og at deres Omhyggelighed i Henseende til Lintøy meget overgaaer andre Nationers.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Da der i London er saa stor en Mængde Jndvaanere, saa maae Levemaaden følgeligen være meget forskiellig efter deres Stand, Opdragelse og Formue. Det som altid har havt Sted, siden at Selskaber og Rangforordninger bleve oprettede, nemlig at de Smaa vilde efterabe de Store, skeer ogsaa her til nok. Det er aldrig nogensteds vanskeligere at slutte sig til, af hvad Stand de Ubekiendte ere, som man seer paa Gaderne eller de offentlige Steder. Den Rige seer ofte ud som en Mand, der kun havde sin nødvendige Udkomme; og derimod den, der kun har til Nødtørftighed, vel ligesom paa andre Steder bilde Folk ind, at han er rig. Den kostbare Levemaade og den dyre Tid paa Levnetsmidler og andre Ting, som høre til Menneskets Fornødenheder, giøre, at mangen en maae leve langt anderledes hiemme og hos sin Familie, end han lader til uden Huset.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
J London staaer man gjerne sildig op, eftersom man gaaer sildig til Sengs. Tienestefolkene staae sielden op om Sommeren førend Kl. 7, og om Vinteren Kl. 8. Der bliver altsaa sildig gjort Jld paa, og man kan ey tænke at faae Froekost eller Theevand førend Kl. 8 1/2 og undertiden sildigere. Jblant de Fornemme ligge Damerne og Herrerne endnu i Sengen efter Kl. 11 om Formiddagen, og spørge gabende Kl. 12, om det er Tid at spise Frokost, Af denne Aarsag kommer man kun sildig til at spise Middagsmad. Haand. verkmanden spiser imellem 1 og 2, Kiøbmanden imellem 3 og 4, og de fornemme Folk i den vestlige Deel af Staden, gaae til Bords Kl. 5 eller 6. Naar det ermueligt, søger man at forrette sine Ting om Formiddagen. Om Postdagene maae Kiøbmændene vel, naar de have spist, igien gaae til deres Contoirer; men alle giøre det ey med deres gode Villie. Lediggængeren har sine Tidsfordriv, og hvo som en har Lyst eller er nødt til at arbeyde, og altsaa maae iagttage sine Forretninger den hele Dag, han anvender Aftenen og Eftermiddagen til sin Fornøyelse. Man elsker ingensteds Lediggang mere, end i Engeland, og især i London. For at blive overbeviist herom, behøver man kun at gaae paa de offentlige Steder, hvor Folkspadsere, paa Komediehusene, hvilke man altid seer at være ganske fulde, paa de Steder omkring London, hvor Thee, Kaffe og saadanne Ting ere til falds; man kan og blive overbeviist herom, naar man tæller den forskrekkelige Mængde Kaffehuse i Løndon, og de mange Klubber eller Aftenforsamlinger, som holdes i alle Byens Deele.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Naar man sammenligner Levemaaden i Engeland og især den i London med andre Europæiske Landes og store Stæders Levemaade, saa skal man befinde, at Engelænderne, og fornemmelig Middelstanden iblant samme, leve meget sparsommeligere, end andre af lige Rang og Stand i andre Lande.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Avertissements. Jos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93 ere nyelig blevne færdige fra Pressen Admiral John Bings og Arthur Her berts, Sræve af Torrington, Levnersbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsener, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 3 Mk. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller er følgende Skriften at bekomme: 1) Det Kongel. Danskellandhuusholdings Selskabs Skrifter. Første Deel; med Kobbere. Foruden endeel beløn. nede Priismaterier samme indeholder, findes i Fortalen beskreven Selskabets Oprindelse, Fremgang og øvrige Historie for de trende første Aar. Sælges paa fiin Papiir for 10 Mk. og Trykpapiir 8 Mk. a) Samlinger til de Danske Gers Laalands og Falsters Historie, af P. Rhode. 1ste Bind. Jndeholdende en fuldstændig Efterretning om Laalands Beliggenhed og Frugtharhed, ældgamle og nu værende Herregaarde tilligemed det Eyere, Kongel. Embedsmænd, saavel Geistlige som Verdslige, med videre. Sælges paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 3) Samlinger til den Danske Historie, Lovkyndighed og andre Materier. Samlede af J. J. Weber. Først Hæfte. Jndeholdende endeel gamle være Manuscripter, som findes paa Universitetets Bibliothek, og som man agter af fortsætte, naar de anvendte Bekostninger ved Liebhabere kan bestrides. Sælges heftet paa Postpapiir for 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. 4) Endelig er og et nyt Oplag udkommet af den saa kaldede liden Billed=Bibel, der indeholder 252 udvalde og med 800 Billeder udlagde Bibelske Hoved=Sprog. Sælges paa Postpapfor 2 Mk. 8 s. og Trykpapiir 24 s. Samtlige bekommes hos Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Pommersk Bog Rd. a Rd. M. Rug Holsteensk Td. 3 Rd. 2 Mk. Rd. Host-Sild Td. Rd. Mk. a Rd.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Holsteensk Bog 7 Rd. 1 Mk. Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Jydskenkelt. 7 Rd. a 7 Rd. 1 a 2 Mk. Holsteensk Hvede Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Rd. Tran Tønden Rdlr. Fyensk. 7 Rd. 1 a 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 2 Mk. Rd. 2 Rd. - Mk. Salt.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Siellandsk Td. 4 Rd. Mk. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Birt2 Rd. M. Byg Td. 2 Rd. 3 Mk. 4 s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. . 6 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Kiøbenhavns Malt Tønden 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Rd. a Rd. Mk. Havre Td. 2 Rd. Mk. 6. Fransk . Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Viine. Brænde. Boghvede Gryn Td. 5 Rd. 2 a 4 Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs 1 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Erter Td. 3 Rd. 4 Mk. a 4 Mk. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 1 Rd. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Fede Vahre. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Et Oxehov, rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Kul Tønden. 3 Mk. 8 sk. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Foering. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 2 Mk. 4 s. Et Oxehov. Fransk Viin. 43 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs Rd. M. Oste Fyenske Skpd. uden Rigs Holsteenske Skpd. 23 a 24 Rdlr. Dito mindre 3 Rd. 2 Mk. 12 a 13 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. Smør Fyensk Td. 38 a 40 Rd. Halm et Læs 2 Rd. 2 Mk. a 3 Rd. 9. Siellandsk Td. 75 a 78 Rdlr. 36 a 40 Rd. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Høns og Fiederværk.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Holsteensk Td. 40 a 42 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret Rd. M. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Brunsviger) Skpd. 75 Rdlr. Mk. - unge Parret 1 Rd. 2 a 3 Mk. Fisk. Garleber ) 60 a 64 Rdlr. Capuner sæde et Par 1 Rd. 2 A.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 12 Rdlr. 3 Mk. a 13 Rd. mavre et Par 2 Mk. Graasen salted Td. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Høns gamle Parret, 3 Mk. tor Skpd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret 2 Mk. 8 Klipfisk Skpd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par 1 Mk. 8 s. Norsk Tørst salted Td. Ænder et Par Brænde. Favnen. 3 Mk. 4 Jslandsk Tde. Rd. Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 27 a 30 Rd. Pommersk Fyr Rd. Mk. Æg en Snees Forlæggeren i Frederichsberggaden Nr. 230, saavel som paa Borsens Boglader og hos Hr. Gyldendal, i Silkegaden Greven af Waltron eller Subordinationen Et Sku spil i fem Handlinger, af H. F. Müller. Oversat efter den tydske Original af A. P. Bruun; er nyelig udkommet fra Pressen, og findes tilkiøbs hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden hos Cassereren ved Comoedien Hr. Søeborg og Hr. Boghandler Gyldendal i Silkegaden, paa fiint Papiir heftet for 2 Mk., og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1781-11-01
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Friderichsberggade 2 No. 230 er nyelig fra Pressen udkommet: Hellige Opmuntringer i mødige og tanke fulde Stunder. Af Friderich Li ken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammested, paa fiint Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes have af samme Anthor: Occonomiske Tanker til høiere Eftertanke, at det Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorin, paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Fader, sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 sk. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fran Prædiken og Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s. Maandtalles Rouller til Brug for Under=Officiererne ved Borge i Compagnierne i Kiøbenhavn, er til Kiøbs hos Brødre, Berling i Pilestræde for 2 Sk. Arket.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
London, den 12te October. Man giør sig her stort Haab om Freden med Holland.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Regieringen skal forvente, at Republiken vil anholde derom endog før Julen. Man foregiver, at Græven af Weldern, som var Generalstaternes sidste Gesandt her og er givt med en Engelsk Dame, giver sine Paarørende i Breve det Haab, at Han igien førend Vinteren faaer Ende, skal være i London, og beklæde sin forrige Post. - Admiral Darby skal tilforladeligen være gaaet til Minorka, og Spanierne detsaasag være i Frygt. Man formoder, de ville strax ophæve Beleyringen for Fortet St. Philip.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Rom, den 5te October. J disse Dage gik en overordentlig Coureer fra Venedig herigjennem for at begive sig over Otranto til Corfu, hvorhen han bringer til den der værende Venetianske Flode Depecher, af største Vigtighed. - De Pavelige Tropper i Bologna rykkede den 29de Sept. ud og bleve mynstrede af Cardinal=Legaterne, da de gjorde forskjællige Evolutioner, og bleve exer, cerede i at skyde. Disse Tropper ere ved Baron Marwitzes utrættede Flid i en kort Tid bragte saa vidt, at de kunne lade sig see for hvem det var. - Efterat den Hellige Fader i en Forsamling af Cardinaler hafde ladet undersøge alt det, som Hs. Majestæt Keiseren har befalet i de Østerrigske Stater, har han sendt sin Pavelige Skrivelse til de der værende Biskoper i hvilket han giver dem tilkiende, at alle af Hs. Keyserl. Majest. udstædte Decreter, angaaende deregulaire Ordensfolk, vare overeenstemmende med Kirke=Disciplinen. - J det May landske have de regulaire Ordensgeistlige i Følge Hr. Majests. deres Souvernins, Ordre allerede inddeelt sig i særskilte smaa Congregationer, uden for Eftertiden at have nogen videre Samqvem med Rom og deres Ordens Superieurer, hvorved de tillige ere blevne befriede fra mange strænge Regler, som de ellers vare underkastede.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Cadix, den 2den October. Man har her i Kirken Nostra Synora deel Resario anstillet 9 Dages Forbønner, for at tilbede os af Himmelen vor Sølvflodes kykkelige Ankomst fra Havana. Den er for vist paa Veyen. De nyeligen herfra udløbne Skibe af Hr. von Cordovas Flode ere seylede samme i Møde, og den forventes hver Time. - Her er ankommet et lidet Fartøy fra Montevidco Sydamerika. Samme har bragt den Efterretning, at Commodore Johnsione endnu ikke den 17de Julii er ankommen til Buenos=Ayres, og at der sammestæds befandt sig 5000 Mand Spanier, som havde sat sig i Bereedskab til at modtage ham paa det bedste. Oprøret i de der værende Egne er fuldkommen stillet. Den bekiendte Rebeller Tupac camperede paa en Høy, hvorfra han meget kunde foruroelige de Spanske Tropper, som havde leyret sig i en Dal. General Major Don Luis de la Valle commanderede de sidste. Tupac var uforsigtig nok til at lade sig lokke ned fra Høyen, og derover blev fuldkommen slaget af Spanierne. Han selv og mange af hans Tilhængere bleve gjorte til Fanger; man erobrede tillige 6 Kanoner. Jblandt hans Bagage har man forefundet mange Breve fra hans Correspondentere. Adskillige at Oprørerne ere allerede henrettede, og Cupaa selv skal være bleven ophængt. Andre Breve sige, at han er bragt til Cusco, hvor der skal anlegges Proces imod ham.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Marseille, den 15de Oct. Her hersker nu i vores Handel en saadan Virksomhed, at der fra den 7de til den 11te huj. ere seylede 180 Skibe ud af Havnen, som alle tilhøre de her værende Kiøbmænd. - Den 11te ere 60 Transportskibe afseilede herfra til Toulon, hvilke skulle føre de til Mahon bestemte Tropper over. Men de skulle først kunne afgaae henimod den 20de eller 25de i denne Maaned, eftersom Fregatterne la Flore og la Vestale, hvilke ere udseete til at ledsage dem, ey endnu ere fuldkommen seyl færdige. Disse Skibe medtage Provisioner og alle Slag Redskaber, som ere fornødne til Fortet St. Philips Beler ring.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Versaillis, den 22 October. I Dag, om Eftermiddagen; Kl. 1 og 23 Minuter, er Hs. Majestæt, Dronningen, meget lykkeligen bleven forløst med en velskabt Prinds, som befinder sig meget vel. Denne nyefødte Dauphin er herpaa Kl. 3 bleven døbt, og har faae de Navne: Ludvig Joseph Xaver. Dronningen befinder sig saavel, som Omstændighederne tillade det.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Efterretninger fra Holland forsikre, at man der troer, at det skal dog endeligen komme saa vidt, at Republiken ved nærmere Allianzer vil forene sig med Spanien og Frankrige. - Det er egentligen 28 Linieskibe, 4 Fregatter og 2 Cuttere, med hvilke Hr. von Grasse er seylet til Virginien. Hr. von Barras bringer 8 Skibe fra Rhodeisland derhen, saa at vor der værende Flode bestaaer af 36 Linieskibe, og altsaa er den Engelske meget overlegen. - Den til Cadix forventede Sølv Flode skal virkeligen være gaaet under Seyl fra Havanna den 20de Julii, og bliver ledsaget af 4 Linieskibe. Den bestaaer af 80 Skibe.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Haag, den 20de October. Staterne af Holland og Friesland fortsætte deres Beraadslagninger. Den 16de have Generalstaterne tilskrevet Arvestatholderen, at han maatte give de fornødne befalinger paa det at de til Vestindien bestemte Skibe kunde under behørig Convoy gaae til Seyls. - Arvestatholderen har i et Brev tilmeldet Generalstaterne, at han har holdet det for sin Pligt, at bruge al muelig Forsigtighed for at bevare Republikens Skibe og de Jndfødtes Koffardiefarere i disse Tidsomstændigheder, og detsaarsag at indhendte fra Vice=Admiral Hart sink, Contre Admiral von Braam, og alle de Officeerer, som vare bestemte under fornævnte Contre=Admiral, til at convoyere Skibene til Østersøen, deres Anmærkninger og Erklæringer; ligesaa fra Vice-Admiralerne Reinst og Zoutmann, og Contre=Admiralerne Dedel og Kinsbergen, som og fra de Committerede i de respective Lands Collegier, hvilke alle der ere komne overeens, at det paa denne Aarets Tid ikke er raadeligt, at sende nogen Convoy til Østersøen, ikke heller norden om, for at ledsage dem med en Escadre, saasom dette strider imod alle Søemands Regler. Hs. Durchlauchtighed holdte det ey heller tienligt, at afvige fra denne Erklæring.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Cleve, den 20de October. De indvortes Uenigheder i Holland true med at blive tragiske, i Fald man ikke strax skulde kunne opfinde et Middel til at forene de forskiellige Partier. Jlden tænder sig øiensynligen, skriver en Amsterdammer, men det er meget at befrygte, at den staaer ikke til at slukke, naar man endeligen vil slukke den.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Cassel, den 23de October. I Haven ved det her værende Waysenhuus befinder sig nu en rød Viinranke, som har blomstret 2de Gange og baaret Druer, som have opnaaet deres fuldkomne Størrelse, og ere ogsaa blevne røde. En mærkværdig Sieldenhed, hvorom enhver, ved at tage den i Øyesyn, kan finde sig overbevist.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Scheen, den 22de October. Under 11te April 1781 haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst forundt Scheens Kiøbsted i Norge Bevilling, at sammesteds maa aarlig holdes tvende Markeder, nemlig: den 1ste Februarii og 15de September saavel med Heste og Qvæg, som Kram=Vahre, og samme hver gang at vedvare i tvende Dage; Thi bliver saadan Hs. Majeskæts allernaadigste Tilladelse herved til alle lysthavende Handlendes Efterretning bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Helsingøer, den 2den November. Den 29de October ankom fra Østersøen 1 Portugisisk Fregat af og til Port a Port fra Petersborg, 2 Engelske fra Memel og Dantzig, 3 Danske fra Memel og Riga til Lissabon; samme Dag gik 45 Skibe til Seyls til Nordsøen, deriblant det Kongel. Danske Asiatiske Compagnies Skib, Mars, ført af Capitain With, til Tranquebar og Canton destineret, som Dagen forhen gik til Seyls, men formedelst ubestandig Veyrlig kom igien her til Aukers; og passerede her igiennem Sundet 2 Fregatter af og fra Kiøbenhavn til St. Croix og St. Thomas og 1 Snov til Lissabon med Ostindiske Vahre, saa gik og 26 Engelske Skibe til Seyls, uden at oppebie Convoy. Den 30te ejusd. indkom fra Nordsøen 6 Skibe til Østersøen, og fra Østersøen 1 af og fra Riga, i af Bremen, fra Riga til Frankrig med Hamp, 5 af og til Emben fra Libow og Komgsberg. Den 31te indkom fra Nordsøen 1 af og fra Bremen, til Memel, og ankom fra Østersøen 3 Svenske fra Stockholm; samme Dag gik 35 Skibe af adskillige Nationer til Seyls til Nordsøen, deriblant i Snov her af Byen fra Dantzig til Middelhavet, 1 Dansk fra Stettin til Mallaga, adskillige Svenske Skibe, 3 Danske fra Kiøbenhavn til Norge. Den 1ste November ankom fra Østersøen 8 Engelske fra Petersborg og Memel, 5 Svenske fra Stokholm og Finland, 3 af og fra Stettin til Engeland. J Sundet ligge 68 Skibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen, ere destinerede, deriblant 1 Kongel. Svensk Convoy=Fregat og endeel Svenske Koffardieskibe, 24 Engelske Koffardieskibe. Den 29de ei, indkom i Havnen Skipper Kammere fra Cappel med Smør, Gryn og Ost, og udgik Skipper Colbergh her af Byen til Kiøbenhavn med Stykgods og Muursteen, Skipper Skov af Ebeltoft med Ballast til Kiøbenhavn. Den 1ste Novbr. indkom Skipper Thomas Rasmussen af og fra Eroeskiøbing med Rug og Byg, Skipper Jacob Madsen og Munk, begge her af Byen, fra Kiøbenhavn med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Kiøbenhavn, den 2den November. Den 29de November 1780 er Candidatus Juris Jens Parelius Brown allernaadigst beskikket til at være Byefoge, udi Christianstad paa St. Croix. Den 10de October 1781. er Commandeuren for det Nordenfieldske Jnfanterie=Regiment, Oberste Hans Jacob Henning von Hesselberg udnævnt til virkelig Oberste og Chef for bemeldte Nordenfieldske Jnfanterie-Regiment, og den ved det første Vesterlehnske Jnfanterie=Regiment standne Oberst Lieutenant Oberste Wilhelm von Deichman bestilt til virkelig Oberste og Chef over det første Aggershusiske Jnfanterie-Regiment. Den 12te September er Student Johannes Bakke allernaadigst beskikket til at være Sognepræst paa Wenøe under Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Den 12te October er Rasmus Olufsen Top forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt alle Ober= og Under Retter i Danmark og Norge. Den 17de October er Student Bastian Koth allernaadigst confirmeret at være Præst paa et af det Asiatiske Compagnies Skibe. Student Niels Overgaard ligesaa. Copiist Peder Arvesen Sorøe ligesaa beskikket til at være Byefor ged i Hobroe og Herredsfoget i Rinds og Gislum Herreder.
Berlingske Tidende, 1781-11-02
Den 18de October er Secretair Hans Joachim Becker allern. bestilt til Eege=Tømmer Material-Forvalter paa Holmen.