JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
En Skrivelse fra Rostok gjendriver en udspredt Efterretning om Skibes Ankomst dertil med dansk Korn, som heller ingen Afsætning vilde finde, da her haves Overflødighed deraf, og en dansk Skipper, som foruden sin egentlige Ladning havde nogle faa Tønder Ærter ombord, maatte, af Mangel paa Kjøbere fore dem med tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Ved Retten i Toulouse svæver en gyselig Proces imod et Uhyre af en Moder, der sigtes for at have brændt sit eget Barn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
J Fyrstendømmet Hechingen var engang indført en ret god Methode, til at forebygge Uenighed blandt Ægtefolk. Hver Landsby valgte nemlig blandt sine anseeteste og retskafneste Bymand en Datte (svabisk Benævnelse paa Fader) og to Assistenter. Naar denne Datte nu havde bragt i Erfaring, at et Par Ægtefolk levede slet sammen, begav han sig ved Nattetider, med sine tvende Assistenter, hen til det ukierlige Ægtepars Vaaning og bankede paa Døren. Paa Spørgsmaalet; hvem der blev blot advarende svaret: "der Datte kommt." Frugtede denne Advarsel ikke, blev den efter nogen Tids Forløb gientaget nok en Nat; men blev den ogsaa den Gang uden Virkning, saa trængte Datten med sine to Assistentere, maskerede, ved Nattetid uventet ind i Huset. og gjennempryglede med gode Stokke den skyldige Deel eller vel undertiden begge Ægtefolk. Jntet Under, at man paa et Sted, hvor saadan Skik herskede, kun hørte lidet om Uenighed blandt Ægtefolk. Jøvrigt gik det med dette som med mange andre menneskelige Handlinger: det overdreves, og endelig fandt man det raadeligst, ganske at afskaffe denne priselige gamle Skik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
En Chirurg Conotly i Hertsort, som for nogen Tid siden skjød en Constabel ihiel, da denne skulde arrestere ham, slipper med at bandlyses, ifølge den bogstavelige Udtydning!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
fordi der ved Arrestbefalingens Forkyndelse er begaaet nogle Feil i Formen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Paa Hayti har man Nytaarsdag med megen Høitidelighed helligholdt Uafhængighedens 21de Aarsdag. Præsidenten holdt i denne Anledning en Tale, og udstædte den 6te en Proclamation, fulgt af et Decret, som anordnede en almindelig Organisation af en Nationalgade, dens Rustning, Linietroppernes Complettering og flere andre Forsvars indretninger, paa Grund af de europæiske Regjeringers Vægring ved at anerkjende Republikken, og dets Angrebsproject, som man muligen kunde frygte forDet hollandske Videnskabers Societet i Harlem udsatte i A. 1820 et Priisspørgsmaal om de saakaldte modificerede (formildede) Kopper, nemlig om sammes Væsen, Gang, Aarsager, Følger og Forebyggelse, saavelsom om Kokoppernes Varighed og Børnekoppernes Udryddelse o. s. v. med det Ønske, at faae et Svar derpaa, ikke indeholdende bekjendte Ting, men en fyndig, paa Forsøg og Jagttagelser grundet, Fremstilling. af benævnte Gjenstande. For en fyldestgiørende Besvarelse bestemte Selskabet en Guldmedaille af 30 Ducaters Værdie, og endnu desuden en overordentlig Præmie af 30 Ducater. Denne Priis er nu bleven tilkjendt en Afhandling, hvis Forfatter er Hr. J.W. Giltermann, Doctor i Medicinen, Chirurgien og Fødselshielperkonsten, og Læge i Enden i Ostfriesland. Den vil med det første blive trykt i Selskabets Skrifter. Sandwich Øerne have erholdt Rensdyr
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
fra Kamschatka, hvilke befinde sig meget vel paa Bjergene. Kongen paa disse Øer driver megen Handel med Nordamerika og til tusker sig Smaafartøier, Meubler, Klædningsstykker, Viin, o. s. v. for hvidt Sandeltræe, Perler, Sviin o. s. v. Tobak og Sukkerrør avles der i Mængde, og af Marven af nogle Cyathe Arter som og af Cocosmelt destilleres der Brændeviin. Rimeligviis ville Caffe, Jndigo, Brasilie-Fernambuk- og Campeche-Træer her trives godt,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Jndenlandsk. Efter indløben Beretning til Bratsbergs Amtmandskab i Norge er den 18de Decbr. sidstleden indstrandet til Levang eller Ener holmen i Sannikkedals Præstegield et Fartøi. uden Mandskab ombord. Af de bjergede Skibspapirer sees det at være Schaluppen Haabets Stierne" kaldet, drægtig 18 1/2 Commercelæster, ført af Skipper Waage, befragtet af Hr. J. H. Gradener i Kjøbenhavn, til Stavanger, med en Ladning Kornvarer. Selve Fartøiet er saa godt som aldeles tilintetgjort og sønderslaaet; dog er deraf bjerget endeel Redskab, nogle Manufacturvarer, Gangklæder og Løsøre Effecter, samt forefundet i rede Penge circa 500 norske Speciessedler, slutteligen findes tilstede 27 Stkr. størstedelen forseglede Breve, addresserede til forskjellige Steder her i Riget, og 9 Stkr. forseglede Dito bestemte til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Under 26de f. M. er Consul Joh. Christ. Ulrich i Livorno allernaadigst udnævnt til Kgl. dansk Generalionsul i Storhertugdømmet Toskana, og under 16de d. M. Hr. Pierre, Joseph Ortenbach til Kgl. dansk Consul i Barcelona.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Skibet "Hercules", bestemt fra Grimsby til Helsingøer, er indkommet til Dower med Tab af Master, Seil o. s. v. Skibet "Alexander", Skipper Rabe, ankom den 23de December til det gode Haabs Forbierg; hvorfra det atter er afseilet til Kjøbenhavn den 1ste Januari d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Skibet "Dorothea", Skipper Beckstadius, som forlod Arendal den 16de Februari, er total forliist paa den jydske Kyst ved Aagaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Den 23 Marti solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligat. (uden Renter) 85 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 16 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 Proc. Obligationer Bcomk. 106 1/2. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Bekjendtgjørelser. Et Fartøi paa 2 a 300 Tønders Størrelse kan strax faae Fragt til Lübeck med hukkede Steen, naar Skipperen vil melde sig hos mig jo før jo heller. Saxkjøbing, den 21 Marti 1824. Hentzell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Auction. Tirsdagen den 6te April d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Gaarden Vilhelmsdahl i Brarup Sogn bortsolgt en betydelig Deel af Løsøre, og Effecter, tilhørende Selveier Claus Jensens til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bestaaende af Stole, Borde, Skabe, Uhre, Senge, Sengeklæder, Linned, og Dækketøi, Kjøkkentøi af Kobber, Tin og Jern, noget forarbeidet Sølv, 12 Køer, 1 Tyr, 2 Qvier og endeel Kalve, Faar og Sviin, samt nogle Kornvarer af Hvede, Rug og Byg. Ved samme Auction bortsælges en under Valdnæssegaards Forstrand bjerget Fyrrejolle med 1 Jernanker. Credit gives vederhæftige Kjøbere til 11te Juni Termin d. A. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 24 Marti 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Efter Forlangende bliver afholdt Auction paa Bandholms Kroe den 6te April næstkommende, Middag Kl. 12, paa Bygningstømmer, bestaaende af Eeg og Fyr, samt noget gammelt Jndboe. Til denne Auction kan modtages flere Ting til Bortsælgelse, naar Vedkommende derom henvender sig inden den 4de f. M. til Kroemand Hellemann, som modtager hvad der skal forauctioneres. Saxkjøbing, den 23 Marti 1824. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Jfølge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 1ste Februari 1824, der er læst inden vedkommende Retter, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Kammerraad Carl Vilhelm Grandjean til Vennerslund paa Falster, som Executor testamenti i afgangne Os elskelige Kammerjunker Frederik von Wallmodens og forhen afdøde Frues, Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands-Falsters Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executor testamentii at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 1ste Februari 1824. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling: Kaas. Cold. Monrad Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Ham nerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Bevilling for Kammerraad C. V. Grandjean til Vennerslund paa Falster til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afgangne Kammerjunker Frederik v. Wall modens og ligeledes afdøde Frue, Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Kammerjunker, Frederik v. Wallmodens til Skovbye gaarden her paa Falster og hans forhen ved Døden afgangne Hustrue, Frue Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Executor testamenti, at anmelde og beviisliggjøre. Vennerslund paa Falster, den 18 Febr. Grandjean.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Jfølge dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de denne Maaned indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Diderich Diderichsens Stervboe heri Byen, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskov, den 18 Marti 1824. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Tjeneste ledig. Paa Rørbek hollandske Mølle ved Saxkjøbing er førstkommende Mai en Condition ledig for en Dreng, som haver Lyst til at lære Møllerprofessionen, naar man herom henvender sig til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Fine Sætte Kartofler er tilkjøbs hos Forpagteren paa Engestofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-26
Ved Tallotteriets 1080 Trækning i Altona udkom: No. 63. 81. 88. 61. 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Lollands Falsters Stifts No. 26. 18de Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. om den 30te Marti 1824. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Barbariet. Et fra Algier til Livorno ankommet Skib, der medførte en Ladning Varer, tagne fra spanske Skibe, beretter, at iblandt Algirerne herskede der stor Forbittrelse mod Engellænderne. Den americanske Consul søgte at træde og som Mellemmand. Der laae allerede 4 eller 5 opkaprede spanske Skibe i Havnen ved Algier. Den 1ste d. M. indløb ligeledes et Skib til Livorno fra Maltha og berettede, at alle derværende disponible Krigskibe vare afseilede til Algier. Den engelske Admiral havde ogsaa sendt befaling til alle de engelske Krigskibe i Middelhavet, at samle sig ved Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
America. Et fra Van-Diemens=Land til London, ankommet Skib, der forlod Rio Janeiro den 16de Jan., beretter, at Alt der var roligt; dog bemærkede man en mørk Misfornøielse, især iblandt de engelske Officierer ombord paa den Keiserl. Flaade. Lord Cochranes Flagskib, Pedro den 1ste, blev udrustet; men Admiralen havde erklæret, ikke at ville gaae tilsøes, for de af ham gjorte Priser vare condemmerede og Byttet fordeelt. Tre andre Skibe, der alle commanderes af Engellændere, vare seilfærdige; men kunde ikke løbe ud, af Mangel paa Folk, da hverken Hyre eller Prisepenge blev betalt. En Handelskrivelse af 14de Januari siger: Vi haabe snart at komme i Besiddelse af deres Varer i Cavalho, da der er givet befaling til at frigive alle Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Nyere Efterretninger fra Lima af 10de October modsige allerede Rygtet om General St. Cruzs Nederlag, og paastaae, at det omvendt er ham, som har slaget Gen. Valdez. Den spanske Eskadre, som skulde undsætte Fortet St. Juan v. Ullog, var i Midten af Januarii kommet tilbage til Havannah, saa at Alvarados og Tampicos strænge Blocade maa ansees for ophævet. Paa den anden Side har Columbien og Mexico ved en Unions-Alliants- og Conføderations-Tractat forpligtet sig til, af alle Kræfter at staae hinanden bi, og fælleds forsvare deres Frihed og Uafhængighed saavel imod Spanien som enhver anden Magt, samt garanteret hinandens Besiddelser imod alle ud, og indvortes Fiender. De andre Stater i det fordums spanske America skulle indbydes til at tiltræde denne Tractat, hvorefter en almindelig Forbunds-Forsamling skal sammenkaldes, for at fastsætte de giensidige Forhold imellem der &c. Ogsaa forpligte begge Parter sig til, ingen Godtgjørelse eller Tribut at samtykke og overhovedet ingen Tractat at slutte til Skade for deres Uafhængighed. Tractaten er oprettet i Mixicoden 3die October 1823, i Columbiens trettende og Mexicos tredie Uafhængigheds Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
For den Kgl. Ret i Rouen kommer med det Første en Sag angaaende en vilkaarlig Arrestbefaling i Aaret 1816. Klagerinden, Marqvisinden af C., klager over, at hendes Gemahl ved en ministeriel befaling i hiint Aar fik hende indespærret i Refuget St. Micheel, et Forbedringshuus for offentlige Fruentimmer, hvor hun var i 22 Maaneder iblandt disse Menneskelighedens Afskum, blev i alle Maader behandlet ligesom disse, og holdt til det samme besværlige Arbeide. Hendes Bønskrivter til hendes Gemal om Befrielse gjorde intet Jndtryk paa ham; men endelig var det lykkedes hende, at faae et Brev til General-Procureur Bellart, som da selv var kommet til Fængslet, for personlig at undersøge hendes Tilstand, hvorefter den da værende Politiepræfect havde meddeelt Tilladelse til hendes Løsladelse ved en Skrivelse til Forstanderinden for hiint Huus, hvori hun anfører: "Frue C., som ifølge en Familie-Overeenskomst havde indvilliget i at blive bragt til dette Asyl, vil nu ikke meere være der. Klageskrivet indeholder en Mængde, andre oprørende Omstændigheder og gjør megen Opsigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Den 8de d. M. skulde Trappist Munkene tage deres nye Klostere ved Bourdeaux i Besiddelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Spanien. Man vil nu atter vente Amnestien til den 10de. Naar denne vigtige Gienstand førster afgjort, saa vil man for ramme Alvor tage fat paa Finanzerne og først og fremmest søge at bringe den synkende Fond i Orden, ved at forsyne det med de dertil bestemte 20 Millioner Realer. - Merinos Tropper have nu underkastet sig og drage i smaa Afdelinger til Valladolid, for der at blive afvæbnede og afskedigede. Trappisten skal ogsaa for Tiden være i Valladolid. Som man skriver fra Badajoz sad General-Lieutenant Casteldosrios endnu bestandig paa Castellet Olivenza.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
J Madrid er nylig bleven hængt 2 Ty ve; hvilket dog ikke har afskrækket de Mennesker, som der drive dette Haandværk, da 5 af disse Personer, forklædte som Rettens Betiente, strax efter kom ind i et Huus, hvor der kuns var en gammel Kone, bandt hende, og gave sig til at plyndre; men det lykkedes dog den gamle Kone at faae tilkaldet Hjælp, hvorved en fransk Gensd'armer fik fat paa een af Rolighedsforstyrrerne, uagtet han var flygtet ind i en Kirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Gen. Eroles har i Barcelona anordnet følgende Forsigtighedsregler: Hverken i offentlige eller private Huse maa man i over 24 Timer huse en Fremmed, som ikke er forsynet med Sikkerhedskort. Gjæstgiverier og Kaffehuse skulle lukkes Kl. 10, andre offentlige Huse Kl. 9. Det forbydes, om Aftenen at gaae paa Gaden med Kappe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Enhver Jndvaaner skal, saasnart det bliver mørkt, have et brændende Lys ved sin Gadedør eller Trappe, og Jngen maa omNatten staae stille paa Gaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Regjeringen har hos en anden Magt anholdt om at ville kjøbe 10 Krigskibe, mod Afstaaelse af Lande i Sydamerica. – Fra Barcelona meldes: Baron Eroles har erholdt officiel Underretning om, at Marg. af Camposograde i hans Sted er udnævnt til Generalcapitain af Catalonien, og gaaer nu efter al Sandsynlighed til Madrid, for at indtræde i sin Plads ved Armee-Organisations-Juntaen. Andre mene, at han er bestemt til Krigsminister. Med Camposagrado's Udnævnelse er man i Almindelighed meget fornøiet. Fanatismen i Provindsen har naaet den høieste Grad, og foruden de 1300 Mord, som allerede skulle være begaaede, anmeldes daglig flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Adskilligt. De bayerske Naturforskere Spix og Martius, som have bereist Sydamerica fra 1811 til 20, spaae kun Europas Handel ilde med Hensyn til Americas utømmelige Naturriigdom, da næsten alle de vigtigste Handelsartikler og Producter findes der i langt større Overflod end i Europa, hos hvem altsaa ikke Meget vil blive afhentet, naar der fast bliver Folk nok til at bearbeide dem. Kort sagt: Europas Krafts- og Manddoms dage ere forbi, og det eneste Middel, som maaskee endnu kunde forhale dets Oldings alder, vorder neppe anvendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Den 11te f. M. indtraf paa Dovre følgende ulykkelige Hændelse: En gammel Mand og en Dreng fra Gaarden Jordet paa Døvre kom fra Sæteren med 2de Læs Rensdyr mos, og da de om Morgenen toge fra Fod skien, vilde den Gamle tage den lige Vei over Harbakken, som meget kortere, uagtet man raadte ham at kjøre til Dumbaaslien, da Storm og Sneefog, som den Dag var overordentlig stærkt, kunde gjøre Touren over Harbakken formeget vanskelig; men den Gamle var paastaaelig og befrygtede ingen Fare, da han saa ofte havde overvundet dette Fjelds sædvanlige Besværligheder. Næste Dag, da man savnede dem Begge og Veiret havde lagt sig, eftersøgtes de, og fandtes da Begge døde ved Siden af Hestene, som endda vare levende, men komne langt fra Veien. Man saae Spor af, at Drengen, da den Gamle Jntet formaaede, havde gaaet et Stykke paa Hjemveien, men stødt paa en stor Sneesond, som havde nødt ham til at gaae tilbage, saa at ogsaa han tilsidst havde maattet bukke under. I Nærheden af Grinstead, i Susser, er nyligen begaaet et skrækkeligt Mord paa et ti Maaneders Drengebarn. Faderen er første Staldmester i en Gjæstgivergaard og Moderen driver Handel der i Byen. Barnet var betroet til en femtenaarig Pige, Esther Gorringes Omsorg. Efterat Moderen havde givet det Die, lagde hun det i Vuggen, hvor det strax faldt i en fast Søvn, og hun gik derpaa ud i Kjøkkenet. Esther var paa samme Tid i Kjøkkenet, og fik Befaling at gaae ind og vugge den Lille. Da Moderen en halv Time derefter kommer indi Stuen igien, savner hun Barnet i Vuggen. Hun løb nu forfærdet ind i næste Værelse, hvor Pigen børstede Sko, og spurgte, hvor Barnet var, men Esther svarede med paatagen Forundring, at hun ikke vidste det. Man søgte overalt efter Glutten, men forgjeves. Over 300 Mand til Hest vare i alle Retninger i Bevægelse, for at opspore den Savnede, men Alt til Unytte. Naboerne søgte at udfritte Pigen, men hun nægtede Alt, og hvad der bortvendte al Mistanke fra hende, var, at hun skreg og vred Hænderne, og bejamrede Savnet af "den søde Unge". Men da hun blev siden sendt efter en Pot Øl til et Vertshuus i Nærheden, og Verten talte til hende om hendes Hosbonds og Madmoders Lidelser, loe hun og viste en Ligegyldighed, der var meget afstikkende mod hendes forhen yttrede Sorg. Endeligen, efterat man paa ny havde begyndt at søge om Barnet, fandt man det i et Vaskerhuus, druknet i et Kar. Mistanken faldt nu paa Pigen, men hun vedblev at nægte Gierningen. Omsider maatte hun dog bekjende, at hun havde kastet Barnet i Karret. Man veed endnu ikke, hvad der har været Aarsag til denne Forbrydelse. Hun har i de 1 1/2 Aar, hun har tjent der, ikke yttret mindste Tegn paa Sindsvaghed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Tydske Aviser begynde nu at levere Efterretninger fra Maanen", der kan give Narrene Noget at lee af, hvilket er lettere end at bryde Hovedet med interessante Opdagelser, hvorved Aandens Kundskaber kunne udvides. Saaledes har Professor Gruithuisen, i München ved sine fortsatte Maane-Jagttagelser fundet et kolossalsk Anlæg i Nærheden af Maanens Æqvator, som ligner en Fæstning med kunstige Volde, samt andre Forandringer, der tydelig vidne om et Slags Cultur, hvoraf lader sig slutte til den allerede af Schröter anede Sandhed, om fornuftige Væseners Ophold paa denne vor Naboeklode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Forbryderskibet Chapman er afgaaet fra Portsmouth med 180 Forbrydere ombord, der skulle føres til Ny=Sydwales; Phoenix indtager i Sheernes 200 og Grevinde af Hartcourt 170 i Woolwich, for at bringe dem til deres Bestemmelsested. Hunt er ombord paa det sidste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
En Pariser Brud bærer paa Blyllupsdagen et heelt Menagerie paa sig. Om Armene og Halsen Slanger, som Ørenringe Duer, en Muus som Fingerring; ved Uhret en Berloqve i Form af en Hund, ved Livbaandet en Sommerfugl, paa Hovedet en Paradisfugl, og ved Armen - sin Gemal!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
J engelske Blade læses en ny Jndskjærpelse af Parlamentsacten til at forebygge Dyrs Mishandling. Efter samme skal den, der overmodigen eller grusomt slaaer en Hest, et Esel, Faar a., ansees med Pengemulct. Det skal være Enhver, der er Vidne til en saadan Mishandling, tilladt, at anholde og arrestere den Skyldige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Paven har befalet, at Fasten skal i Aar holdes strængere end sædvanlig; paa de egentlige Fastedage maa kun spises et Maaltid, i 24 Timer, ikke engang Melkemad, Kjød er ganske forbudt uden efter en Læges Anordning, som derved skal tage sin Samvittighed paa Raad med, og udstede alle slige Tilstaaelser uden Betaling. Vil Nogen, forsynet med saadan Tilladelse, spise Kjød paa et offentlig Sted, skal ham, for at undgaae Forargelse, anvises et særskildt Værelse. Endelig skal alle Troende afholde sig fra Dands, Sang og støiende Forlystelser, og derimod være ædrue og aarvaagne til gode Gierninger; men det gaaer vel ikke saa strængt til som Præsten prædiker, En fransk Doctor Civiala har opfundet et Jnstrument, hvormed man uden overdreven Smerte kan knuse Steen i Blæren selv, og saaledes ungaae den næsten altid dødelige Operation af Steensnittet. Han har alt gjort heldige Forsøg dermed paa 2 Patienter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
J Toulouse have de franske Overløbere, gjort et forgiæves Forsøg paa at bryde udaf deres Fængsel ved Hjælp af en 30 Fods lang Strikkestige. Nogle af dem vare alt slupne over paa et Nabolag, da Opdagelsen, skeete.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
En Jurist besandt sig engang i Selskab med Swift og kom paa den uheldige Jdee at ville være vittig paa Dennes Bekostning. Blandt Andet sagde han, Forudsæt, Hr.Doctor, at Geistligheden og Diævelen fik en Proces med hinanden; hvem troer Devel vilde vinde? – "Diævelen, det forstaaer sig svarede Stift; thi han har alle Jurister paa sin Side."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-30
Den berømte Philosoph, Philiph Melanchthon, var en stor Ven af at spaae i Hænderne (Chiromantie). Da han engang besøgte en Borger, der havde mange Børn, sagde han, idet han med stort Velbehag betragtede den Mindstes Hænder, denne lille Dreng vil blive en stor Theolog. "Skade, svarede Faderen: "at det er – en Pige!"