Viborger Samler, 1775-09-11
Corsøegaard Hovedgaard i Rinds-Herred, der er Hovedgaards-Taxt 13 Tdr. 3 Skp. 3 Fkr., med tilhørende 3 Kirke-Tiender, der alle paa Kierven til Gaarden oppebærges og i Matrikulen er taxeret for 44 Tdr. 5 Skp. 2 Fkr. 1 ½ Alb. Samt underliggende Bøndergods 210 Tøndr. 2 Sk. 1 Fkr. 1 Alb. Jtem al den rige Velsignelse i sidste Høst, saavel af Gaardens egen Avl, som af fornevnte 3 Kierke Kirke-Tiender, i Laden er hiembragt af Rug, Byg, Havre og Høe; Hvorom paa Auctionsstedet skal vorde meddeelt fuldstændig og paalidelig Forklaring. Bemelte Gaarde blive enten separat eller under et bortsolgt, alt efter som Liebhabere sig dertil indfinder, og Exsecutor Testamentii for Arvingerne finder det tienligstHersomgaards Bygning bestaaer ellers af 3zirlige Fløie Borgegaard, og 3 Fløie Ladegaard, Bindingsværk, altsammen i fuldkommen god Stand og vel vedligeholdt, forsynet med en ligesaa stoer som smuk og fordeelagtig Hauge, ved hvis 3de Sider den yndigste Prospect haves af Enge, Aaer, Søer, Skove, Kirker, Byer og Stæder. Ved Gaarden findes og ypperlig Springvand, der udvælder af en hvid Sandbanke, og fournerer 5 store Fiske=Parker, ved afladelig at løbe af den ene i den anden, og omsider pryder Haugen med sit prægtige og sær behagelige Giennemløb. J Parkerne er Forraad af allehaande Slags Fisk, saasom: Karper, Brasen, Karudser, Aborre, Skaller, Giedder, Sudder, Aal med fleere. Saa kan og saa vel af den strax neden for Gaarden løbende store Aae, som og især af den i samme værende og Hersomgaard tilhørende anseelige Aalegaard Steensgaarde kaldet, dagligen haves Fisk af Aal, Arre, Skalle, ja Giedder og Øreter, end og af den Jmportance, at naar samme rettelig er bleven opagtet, har Gaardens Eiere dermed ei alene kundet forsyne sit gandske Huus Aaret om uden at kjøbe Fisk, men endog sælge og overlade mange Læs til andre. Til Hersomgaard er Jagt af Harer i Mængde og undertiden af stort Vildt, som gaaer over Aaen og kommer fra omkringliggende Skove, og ellers af Uhr og Aggerhøns, Brokfugle, Kramsfugle, Bekesiner af alle Slags, item Vildender og anden deslige Fuglevildt. Saa kan og saaes til Hersomgaard, ligesom Aars Gjøderne ere, 80 til 90 Tøndr. Rug, 20 til 24 Tdr. Byg, 100 til 150 Tdr. Havre, 6 til 7 Tdr. Boghvede, og avles 200 til 250 Læs Høe. Græsses, fødes og staldes 120 Stude, 30 Kiør, 10 Bester og 150 Faar. De fleeste Aaringer kan sælges fra denne Gaard, som ligger i en af de beste Rug=Egne i Landet, saavel af Gaardens egen Avl, som af de forbenevnte 4 Kirke= og 3 Konge-Tiender, item af den aarlige Landgilde i mindste en 400 a 5000 Tdr. extra god Rug, foruden 100 til 200 Tønder som gjerne haves i Behold, baade til egen Brug ved Gaarden, saa og i Tilfælde at assistere Bønderne med. Af Byg, Havre og Boghvede, kan og aarlig sælges endeel, men dog ei saa betydelig et Qvantum. Under Under Hersomgaard er liggende og bruges en gammel, Adelig Sædegaard Hvolriis kaldet, som staaer for Hartkorn, 10 Tdr. 1 Skp. 2 Fk. 1 Alb., har vel ingen Bygning nu, men Friehed for Tiende og Soldaterhold, og tillige en god RugMark, samt megen skiøn Græsning Hersomgaard er ellers beliggende 2 1/2 Miil fra Hobroe, som er en liden Søe=Sted, og 2 1/2 Miil fra Viborg, hvor dens Eiere med god Beqvemmelighed, deels til Kiøbmændene og deels paa Torvene til Jndvaanerne med Fordeel, ugentlig kan sælge og afsætte, alt hvis de af Korn og Fedevahre har at aflade. Corsøegaard, som et gammelt adelig Sæde, er med Graver trint omkring forsynet, og har tvende Haugepladser; Ladegaards Bygningen bestaaer af 3 Fløie i god Stand, men Borge gaards Bygningen er for nærværende Tiid, alene til en liden maadelig Familie. Har Fiskerie udi en ikke langt fra Gaarden, løbende Aae, og Jagt af Harer og adskillige Slags Fuglevildt, men især en ypperlig Græsning. Til denne Gaard kan saaes 40 til 50 Tdr. Rug, 20 til 24 Tdr. Byg, 80 til 90 Tdr. Havre, og avles 110 Læs Høe og derover, fødes 90 og græsses 100 Stude, 10 Kiør og 6 Bester. Fra Gaarden kan derimod sælges, saavel af des egen Avl, som af Tienderne og Landgilden 150 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg, og 100 til 200 Tdr. Havre, om ei meere. Til begge Gaarde er overflødig god Jldingsbrand af Lyng i og Tørve, og Bøndergodset overalt i god og upaaklagelig Stand, samt vel forsynet med ungt Mandskab, saa de alle til rette Tiid kan præstere Hoveriet, og ellers svare hvad de bør, paa et par Stykker nær. Specielle Jordebøger over disse 2de Gaarder med deres Tiender og underliggende Bøndergods, bliver at faae til Eftersyn for alle og enhver, hos Hr. Major Rosenørn i Aalborg, hos Hr. Kammerjunker Rosenørn i Aarhuus, hos Hr. Kammerraad Rafn i Viborg, hos mig Byefoged Woideman i Hobroe, hos Kiøb og Handelsmand Hr. Niels Bal i Randers, hos Hr. Borgemester Flensborg i Horsens, hos Hr. Postmester Grøn i Holstebroe, og i Skive hos Fuldmægtigen paa Amtstuen Sr. Juul. De Lysthavende ville altsaa behage forbemelte Tiid og Sted sig at indfinde, da de ei alene kan vente al Faveur af billigste Conditioner; men muelig end og, om maatte forlanges, Assistance enten af de Respective Arvinger, eller eller Exsecutor Testamentii med Laan af en Kapital, mod Forste Prioritet, lovlig Obligation og Renter, at blive staaende i en eller begge Gaarde, alt eftersom Omstændighederne for dennem maatte giøre det beleiligt forinden. Hobroe d. 19 August 1775. Johan Peter Woydeman. Byefoged udi Hobroe, samt Herredsfoged og Auctions-Directeur i Rinds Gislum=Herreder. kifte=Forvalteren Kammerherre og Amtmand Scheel, lader herved indkalde afg. Skipper Niels Christensen Møller, som sidst udi afvigte Aar døde i Kiøbenhavn, men ellers havde sit Ophold udi Albech Sogn og Bye under Dronningborg Amt, hans Credi= og Debitorer at møde ved Skiftets Foretagelse, som skeer paa Amts=Contoiret i Randers d. 25 September førstkommende, og eller til de Tider Loven foreskriver, de første for at anmelde og bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de efter forefundne Beviser og den afdødes Optegninger findes skyldige, hvorefter enhver ved Skiftets Slutning skal vederfares Ret. Til samme Tider indkaldes Arvingerne, Skiftebehandlingen at overvære, og deres partes iagttage. Randers d. 29 August 1775. A. Scheel.