Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-07-28
Den af Borgemesteren i Horsens, Hr. Justitsraad Ridder Ræder, til Hs. M. Kongen holdte Tale paa Raadhuset var ifølge Horf. Av.) saalydende: "Det er tredie Gang at jeg i Spidsen for dette Borgerskab har den Ære at imodtage Deres Majestæt i denne Sal. Tidens Fylde er imidlertid kommen, Haabet er bleven til Virkelighed, og vi hilse idag i Deres Majestæt Herrens Salvede, vor allernaadigste Herre og Konge. Til denne for Deres Majestæt saa vigtige og for os Alle saa glædelige og betydningsfulde Begivenhed frembære vi vore af Hjertet udsprungne Lykønskninger, idet vi nedbede Himlens Velsignelse og Beskiermelse over Deres Majestæt over Hendes Majestæt vor dyrebare Dronning, og ønske Held over Fædrelandet. Med Kronens Høihed og Magt har Deres Majestæt ogsaa imodtaget dens Vægt og Byrde. Selv Kongernes Vei er ikke altid jevn og banet, men stundom steil, ja høist besværlig. Dyb Viisdom og stor Besindighed udfordres da for at føre Statens Roer. Dette indseer den forstandige Borger; han kaster sig derfor ikke ind i Jdeernes Virvar, der kan føre ham paa farlige Afveie; men han holder fast ved sin urokkelige Kjerlighed og Tillid til Kongen, uden hvilken han sønderrevet i sit eget Jndre snart vil komme til at fortvivle om sig selv, om Fædrelandet, og om Alt, hvad der bandt ham til dette. Men den forstandige Borger er tillige selvstændig Mand, der ikke kan overlade til Andre at tænke for ham, saalidet som at handle for ham. Han tænker selv. Han veed derfor at skatte sin Konges beroligende Ord, samt at adskille tomt Skriig fra grundig Tale, og skjøndt han vel med Glæde og dyb Erkjendtlighed imodtager enhver Velgierning af sin Konges Haand, saa lader han sig aldrig forlede til paa nogen utilladt Maade at foregribe Regjeringen i dens Hensigter, og Planer. Og saaledes tør jeg for Deres Majestæt fremstille denne Byes Borgere; de nære urokkelig Tillid til Deres Majestæts Viisdom, og føle varmt for Kongen og Fædrenelandet. "Det være mig tilladt at kaste et Blik paa denne Commune, som Deres Majestæt stedse har værdiget den naadigste Opmærksomhed. Kjøbstæd-Commerne have nu erholdt en større Frihed til Udviklingen af deres egne Kræfter. Denne Frihed er jo kun Formen; men Formener af høieste Vigtighed, fordi Formen bestemmer ikke blot enhver Bygnings Skjønhed men ogsaa dens Styrke og Varighed, og fordi Formen er betingelsen for Fremskridt, i og Forbedring af de materielle Jnteresser, som er Endemaalet for al Stræben. Den givne Frihed har ogsaa i denne By, som allevegne, kun givet lykkelige Resultater. Besindige og retsindige Borgere have i Rolighed overveiet Communens Anliggender, og ingen anden Aand er derved kommen tilsyne end en alvorlig og redelig Stræben efter at befordre det Almindeliges Vel. Og denne Aand, saa haaber jeg, vil stedse vedblive. Vel kan den ny Bestyrelse endnu ikke fremvise store Resultater som Frugten af sin Virksomhed; men Noget er dog virket, og Mere og vigtigere Ting ere forberedede, hvortil jeg tør henregne Planen til Opforelsen af nye og hensigtsmæssige Arrester, Bestræbelserne for at tilveiebringe større Sparsomhed alle Bestyrelsens Grene synes at ville krones med Held. Handel og Søfart kunde være bedre; men jeg haaber, at Skibsbyggeriet hos Jndvaanerne vil finde den Understøttelse, at nybyggede Skibe snart ville udvide Byens Fragt handel, og derved oplive Handel og Søefart i Almindelighed. Som alle Byer føler Horsens Trangen til større Frihed i og en bedre Ordning af Næringsforholdene, dog uden at det Bestaaende omstyrtes; men vi vide alle, at disse og flere Ønsker med Tiden sikkerligen ville blive opfyldte.