Almuevennen, 1843-06-01
J Sogneforstanderskabets næste Møde den 17 Marts, hvor alle ordinaire Medlemmer tilligemed begge Sogne fogeder vare tilstede, fremlagde Hr. Capitain Hertel et af ham udkastet Kort over Sognenes samtlige Veie med Lister over hvert veipligtigt Steds nye Hartkorn og den Veipart, der ved Veienes Omdeling efter samme vilde tilkomme Enhver. Da nogle Hartkornsbrugere imidlertid vægrede sig ved det Tillæg af Veiparter, der ved denne Omdeling vilde blive dem paalagt, kunde denne ikke iværksættes for den nye Matricul traadte i Virksomhed. Sogneforstanderskabet paatog sig af yderste Evne at drage Omsorg for, at Sognets Bivele bleve tilbørligen istandsatte og at ville opmuntre samtlige Hartkornsbrugere til inden Juni Maaneds Udgang at have fuldført det dem paaliggende Veiarbeide, til hvilken Tid de da af Birkedommeren vilde blive synede. Forstanderne havde forsøgt at formaae Ballerup Sogns Beboere til at holde Vægter i Ballerup Bye og en fast Graverkarl til Ballerup Kirkegaard, men det havde viist sig, at paa Grund af de faa Gaarde og mange fattige Huusmænd i Ballerup Bye, vilde ei kunne erholdes, det Tilstrækkelige til en Vægters Lønning sammesteds, hvorfor dette Ønske for Tiden maatte stilles i Beroe. Derimod troede man lettere at kunne formaae Ballerup Sogns Beboere til ved Sammenskud at lønne en fast Karl, der kunde paatage sig Kirkegaardens Ren holdelse, besørge Gravenes Gravning for en bestemt Priis og under Skolelærer Aagesens Tilsyn og med hans Jndvilligelse tillige besørge Klokkernes Ringning. Dette er ogsaa senere bleven bragt i Udførelse. Et af Sogneforstander Christen Christensen fremført Forslag at formaae Ballerup Huusmænd til ved Sammenskud at lønne en Mand til at besørge det dem alle paaliggende Pligtarbeide med Hensyn til Brevreiser og Arrestantbefordringer, frygtede man vilde finde Anstød i Huusmændenes ringe Kaar, og det har ogsaa siden ved anstillet Forsøg paa at drive denne Sag igjennem, viist sig at være Tilfældet, skjønt et Sammenskud af 2 Mk. aarlig for hver hertil var anseet tilstrækkelig. Ved en Erklæring fra Amtet som Svar paa en tidligere Forespørgsel, bragtes man til Kundskab om, at det ene paalaae Huusmændene at grave Gravene til afdøde Almisselemmer. Efterat dernæst nogle specielle Bestemmelser vare tagne, Fattig- og Skolevæsenet vedkommende, og Formanden Hr. Capitain Hertel var bleven udvalgt til paa Sogneforstanderskabets Vegne at deeltage i Amtsraadvalget for Kjøbenhavns Amt, fremlagdes en Skrivelse fra Stiftamtmandskabet betræffende en Broes Anlæg over det saakaldte Hanevad i Skjellet imellem Ballerup og Glostrup Sogne, hvilken Sag var andraget af nogle Jordbrugere paa Skovlunde Mark og hvorover Sogneforstanderskabets Erklæring forlangtes. Denne afgaves under 30te April, og var saalydende: I Anledning af Birkets ærede Skrivelse af 14de Februar d. A. betræffende en Broe over det saakaldte Hanevad i Skjellet imellem Ballerup og Glostrup Sogne og de med Skrivelsen fulgte Bilage, har Sogneforstanderskabet søgt at indhente de fornødne Oplysninger og tillader Forstanderskabet sig som Følge deraf at anføre: Ballerup Sogn og navnligen Skovlunde By ere i høi Grad interesserede i at Veicommunicationen over benævnte Hanevad kommer istand, og at derfor saavel en Broe anbringes over selve Vadet – hvilken Broe, overeensstemmende med medfølgende Tilbud, vil kunne op fores for ialt 50 Rbd. – som at Veiene der fører til benævnte Sted, maae blive betragtede som almindelige Biveie, der som saadanne blive at istandsætte af de Byer over hvis Jorder de gaae. Sogneforstanderskabet holder sig for overbeviist om, at der saavel haves en juridisk Ret til denne Vei, som ogsaa om, at denne Vei er saa hensigtsmæssig, at omend ikke lovlig Ret til denne havdes, hvilket som anført dog formenes at være Tilfældet, saa vilde det dog være vigtigt, at den optoges som reglementeret Bivei. Paa Forstanderskabets Vegne skal jeg nærmere tillade mig at udvikle begge Deele. 1) Med Hensyn til den juridiske Ret til denne Vei, da vil flere af Skovlunde Bymænd beedige, at denne Vei har fundet Sted fra Alders Tid, forhen er vedligeholdt af det Offentlige og at over Vaddet forhen har været en Steenkiste. Veien har formentlig især tidligere været brugt som Thingvei for Frederiksberg samt Nød og Hvidoure Sogne, imedens Thinget holdtes i Ballerup. Spoer af den omtalte Steenkiste skal endnu forefindes og skal først være optaget i Aaret 1837. Over hele Skovlunde Mark har Veien til Hanevad alt i en Række af Aar været indgrøftet, men i henved en Snees Aar er dens Vedligeholdelse forsømt, hvilket især skal hidrøre fra, at Veipiqueur Mincke, som paa den Tid havde Tilsyn med Ballerup Sogns Veie, siges ved en mundtlig Tilladelse at have fritaget Skovlunde Bymænd, for saaledes som hidindtil at gruse denne Vei. Endeligen findes paa en fra Kjøbenhavns Amts nordre Birk modtaget Liste over Ballerup Sogns Biveie, denne Vei anført med en Længde af 1296 Favne over Skovlunde Byes Marker. Skovlunde Bymænd holde sig saa overbeviste om deres Ret i denne Henseende, at de udtrykkeligen have forbeholdt dem, om Sagen imod Formodning skulde falde ud imod at der over Hanevad skulde være Vei, da ved Landets Domstole at maatte kunne søge deres Ret. Ogsaa flere Mænd i Nodoure skal kunne bevidne, at denne Vei forhen har existeret, ligesom ogsaa at der har været Steensluse i selve Vadet. 2) Med Hensyn til denne Veis Hensigtsmæssighed tillader Forstanderskabet sig at anføre: a. Denne Veis Vigtighed for Skovlunde Bymænd, vil allerede være indlysende deraf, at Byen erklærer sig villig til at paatage sig denne Vei i en Længde af circa 1300 Favne, samt at forrette de Kjørseler, som vil forefalde ved Broens Anlæggelse og det uagtet Byen paa 130 Tdr. Hartkorn, alt desuden har circa 2700 Favne Bivei at vedligeholde. For Eibye vil denne Veis Længde ikkun udgjøre 250 Favne og saaledes være en heel Ubetydelighed. b. Dersom denne Vei ikke fortsættes paa den anden Side af Hanevaddet, kan den ikke betragtes som Bivei, og dens Vedligeholdelse over Skovlunde Mark da ei heller paalægges Byen. Derved vil de 4 Beboere, som have Lodder og Boelig paa Skovlunde Mark tæt ved Hanevad, og hvortil nu kommer en 5te, der sammesteds har kjøbt Lod men endnu ei bygget, og hvortil rimeligviis snart vil komme flere, da disse Udlodder særdeles egner sig til særskildt Bygning, see deres Communication baade med Kjøbenhavn og hele Omegnen yderst besværliggjort, thi paa den ene Side vilde da det spærrede Hanevad stoppe dem Veien, og paa den anden Side vilde de ikke kunne komme frem med Læs i saakaldt Søleføre, da saa denne Vei, der gaaer over leret og sid Grund, er ufremkommelig. c. Naar denne Vei var i ordentlig Stand, vil den af Skovlunde Bye og Omegn tildeels blive benyttet som Vei til Kjøbenhavn, men endnu meere som Mølle vei til Jslegaardssmølle og Communicationsvei til Frederiksberg, Nød- og Hvidoure Sogne. d. Skovlunde Bye har en betydelig Mængde Biveie, til hvis Vedligeholdelse de nu maa hente Gruus, og det endda daarlig Gruus, paa den anden Side af Ballerup, hvorimod de over Hanevaddet fra Gruusgravene paa Jslemark meget nærmere kunde erholde god Gruus. Da Sogneforstanderskaberne ere paalagte Medvirkning ved Biveienes Jstandsættelse, maa Forstanderskabet især fremhæve denne Fordeel af den omtalte Veie. Ogsaa for Beboerne af Frederiksberg, Hvid og Rødoure Sogne er denne Vei til Fordeel, deels som Communicationsvei i Almindelighed og deels med Hensyn til at den for disse Sogne giver den nærmeste Vei til de store Kongelige Skove, ligesom den ogsaa vil lette Steentransporten til de Hovedlandeveie, som gaae igjennem disse Sogne, da Stenene hertil for største Deelen, hentes fra Ballerup og derved liggende Overdrevslodder. f. Ved den Maade Veien nu henligger paa, vil det ikke kunne undgaaes, at Vogne imellem kjører over Vaddet og derved fordærver den Grøft, som der er gravet til Vandets Afledning af de ovenfor liggende Enge, og derved giver Anledning til at Vandet i Regnskyld m.m. standses og beskadiger Engene og tilgrændsende Jorder. g. Ogsaa som Communicationsvei i Jldebrandstilfælde og som Militairvei kan denne Vei være af Vigtighed.