JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
(See Mariboe Stifs Efterretninger, No. 4.) Adjutant-Commandant Jasquet angreb med 3 Batallioner 4000 Jnsugentere, adspredte dem og erobtede 4 Kanoner med Krudtkarrerne. General Vatier var paa den samme Tid detascheret med 300 Mand Jnfanterie og 200 Heste paa Veien til Valencia. Han stødte ved Alcaniz paa 5000 Jnsurgentere. Han tvang dem til at tage Flugten, deres Gevæhrer, Magaziner af Mundforraad og Munition lode de i Stikken; 600 bleve dræbte. Alle disse Operationer fandt Sted imellem den 20de og 26de Januari. Den 26de begyndte man alvorlig at angribe Staden og at demaskere Batterierne. Den 27de, om Middagen var Breschen (Aabningen) paa flere Puncter practieabel. Tropperne indqvarterede sig i Klosteret Santin Gracia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Divisionen Grandsean besatte nogle 30 Huse i Staden. J det samme Øjeblik bemægtigede DivisionsGeneral=Morlet sig i et Angreb paa den venstre Fløi, Fjendens hele Forsvarsfront. Capit: Guetteman steg i Spidsen for Arbeiderne og 36 Grenaderer med en sielden Dristighed ind i Breschen. Bobieskj, en Polsk Voltigieur-Officeer 17 Aar gammel, viiste sig allerførst i Breschen. Han havde 7 Saar. Bataillions-Schef Lejenne fik 2de Saar. Batallions Chef Haxo er let saaret. Den 30de blev Klosteret Salte Monique og Grands Angustin taget. 60 Huse bleve tagne af Sappeurerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Den 1ste Febr. traf en Kugle General Lacoste, han døde paa Ærens Seng. Keiseren beklager meget hans Tab. Oberst Rognigt fik Commandoen efter ham. Fienden forsvarede ethvert Huus. Daglig bleve adskillige Huse sprengte i Luften af 3 eller 4re Miner. Paa denne Maade kom man til Corso (Hovedgaden). Fjenden forsøgte at sætte Miner imod Miner, men lidet bevandret i dette Fag bleve hans Miner snart opdagede og tilintetgjorde. Jmedens 3 Compagnier Mineurs og 8 Compagnier Sapeurs vare allene sysselsatte med denne underjordiske Krig, hvis Virkninger ere saa rædsomme, blev næsten en uophørlig Jld i Byen holdt vedlige af Mørserne, der udkastede Bomber fyldte med Brandmaterier.*) Selve Kirken hvor det Undergjørende billede var, og som havde lovet at beskytte Staden, var sammenskudt og ubeboelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Nu holdt Hertugen af Montobello det for nødvendig at bemestre sig Forstaden ved den venstre Bred, for at anbringe en Krydsild. J et glimrende Angreb log Divisionen Gazan Schweizernes Kaserner. Den 17de begyndte et Batteri paa 50 Kanoner at spille. Om Eftermiddagen Klokken 3 angreb Batallionen, af det 20de Rigiment et uhyre stort Kloster hvis, Mure var 2 Fod tykke og bemægtigede sig det 7000 Fiender forsvarede Forstaden. General Gazan ilede til Broen, som Fienden maatte over naar han trak sig tilbage til Staden. Han dræbte et stort Antal og gjorde 4000 Fanger, hvoriblandt vare 2 Generaler, 12 Oberster, 19 Oberstlieutenanter og 230 Officerer. Han tog 36 Kanoner. J det samme Øjeblik trængte Hertugen af Abrantes frem og lod ved tvende Miner den store Skolebygning springe i Luften. Nu udbredte sig overalt i Byen Skræk og Forhavselse. Juntaen forlangte at parlementere, deels for at vinde Tid, deels for at lade Jndvaanerne komme til sig selv igjen efter den første Skræk. Men da man kjendte deres Troløshed, nyttede denne List dem intet. Tredive andre Huse bleve undergravne og sprengte i Luften. Endelig blev den 21de hele Byen indtaget af vore Tropper. Saaledes har Saragossas Beleiring megen Ligning med Kjøbenhavns 1807, og, maaskee Kiøbenhavns var endda rædsommere i Carragossa forsvaredes Gade for Gade – gav herved de Brængstede, samt Oldinger, Fruentimmere og Bern Leilighed at flygte til et endnu uangrebet Distrikt – i Kjøbenhavn bleve alle Punkter angrebne paa engang. – Jlden paa Tømmerpladsen, Fruetaarns, Studiegaardens og flere Gaders Brund paa engang, medens Bomber, Grangter, Kugler og Brandpile, deels dræbte, qvæstede og ængstede de ulykkelige Jndvaanere – unægtelig henhøre disse 2de Stæders Beleiring blant de gyseligste Exempler, bande i For- og Nutidenshistorien - havde der været Mangel paa Levnetsmidler, men det var der ikke, vilde Kjøbenhavn, have følt alle Krigens Ulykker forenede i et Heele. Femtentusinde Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie nedlagde deres Vaaben, og overgade 40 Fahner og 150 Kanoner. Jnsurgenterne have under Beleiringen mistet 20000 Mand. J Hospitalerne ere 13000 fundne. Der døe daglig 500
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Hertugen af Montobello vilde ikke tilstaae Staden, nogen Capitulation, men har bekjendtgjort følgende: Besætningen nedlæger sine Vaaben. De af Linietropperne der sværge Kong Joseph Troskabs Eed og vil gaae i Krigstjenesten ere ikke Krigsfanger, men dersom deres Tjeneste ikke bliver antaget af KrigsMinisteren, ere de som saadanne at ansee, og blive førte til Frankerig. Religionen skal blive respecteret. De Franske besætte Slottet Artilleri og Munition overleveres. Alle Vaaben nedlægges udenfor ethvert Huus, hvor de samles af Alcaderne for ethvert Qvarteer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Paris den 6de Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Wien den 15de Febr. 1809. (Det andet opsnappede Brev fra Wien til Hamborg Moniteuren indestaaer for dets Ægthed. 60000 Mand Grendsetropper ere beordrede til Afmarsch til det indre af Østerrig. En frygtelig Armee, der fornemmelig bestaaer af Cavallerie, staaer allerede i Bøhmen, fordi de Franske have forstærket deres Armee i det Bayrentske. Nogle Jngenieurs ere afgaaede til Salzburg, 50000 Mand ere forsamlede i Omegnen ved Wien. Garnisonen i Wien ha endnu ingen Ordre til at sætte sig i Bevægelse. Transporter af Pontone ere afgaaede,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Armeen er forsynet med alt paa Chirurger nær Tvende andre Breve, det ene fra Vien af 13de Febr. og det andet fra München af 14de f. M., der have staaet i Moniteuren siger: Østerrigernes Udrustninger ere for alvorlige til at være blot defensive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Den Østerrigske Armee bestaaer af 300,000 Mand, regulaire Tropper, og den øvrige Masse af 15000. Mand, Landstormen i Ungarn fraregnet. J følge paalidelige Personers Udsagn, har den sidste Coureer fra Petersborg ej brugt de ønskeligste Efterretninger. Saa Krigersk et Udseende endog alt har, saa ere der dog endnu ingen Anstalter føiede til den østerrigske Gesandts Afreise.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Fra Wien skrives, at den Franske Gesandt Andreoss, har faaet Tilladelse til at opholde sig 6 Uger i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
J Constantinopel er al Forbindelse hævet imellem den Østerrigske Jnternuntius Baron v. Sturmer, og den Franske Charge de Affaires Hr. Laton Maubourg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Bekiendtgiørelser. Et lidet Spanskrør med Beenknap, hvori staaer i Fordybning med Tusk: Muus, er tabt mellem Andestrup Bye og Stamhuset Nielstrup den 15 dennes. Vinderen tilsiges en billig Hitteløn naar Stokken leveres til Kjøbmand Engberg i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Formedelst Alder og det mig paakomne ulykkelig Tab af en stor Deel af mit Øyesyn. Er jeg til Sinds Underhaanden at sælge min Eiendoms-Mark paa Roelsnes med lagte Vintersæd (Jnden- eller Udenbyes og tjener til Efterretning at Kiøbesummen kan blive staaende til 11de December dette Aar. Nachschou den 25de Februari 1809. Sønderup
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Under Sæbyeholms Godses Skifte-Jurisdiction, ere følgende Dødsboer tagne under Skifterettens Behandling: Efter afdøde Gaardmand Peder Brun af Vester Carleby. Gaardmand Niels Mortensens Hustrue, Maren Pedersdatter Sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Gaardmand Morten Bruun af Vester Nordlunde. Huusmand Niels Jversens, Hustru Karen Johansdatter i Sæbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Som herved bekjendtgjøres til Efterretning for de som maatte have noget at fordre i ovennævnte Boer, da de behagelig ville fremkomme med deres Krav inden den i Placaten af 26 October 1792 foreskrevne Tid. Halsted, den 9de Marti 1809. Dous, Skifteforvalter. Afgangne Spækhøker, Lars Nielsen Strøyers Stervboes Gaard beliggende paa Hiørnet af Øster gode og Torvet her i Mariboe og bestaaende til første, af 10 Fag og til sidste Sted af 11 Fag, i Gaarden 4 Fag indrettet til Loe og Lade, samt 4 Fag til Brændehuus m.v., bliver med Gaardens Haveplads, samt 2de i Værelserne værende Kakkelovne stillet til offentlig Auction; første Gang den 13 Marts, anden Gang den 20de i M. og den 3die og sidste Gang den 4de April førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Med Gaarden følger omtrent 6 Tønder Land, som kan ventes samme tillagt af de under Udskiftning værende Jorder ved Byen. Dette bliver herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgjordt. Mariboe den 9 Marts 1809. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Hvem som maatte have godt rødt Kløverfrøe af sælge, kan af Avis=Expeditionen anvises Kiøbere, Tilkjøbs forlanges et eller tvende Exemplarer af uilluminerede specielle Karter over Lolland, Folster og Niden, Paa Addresse-Contoiret i Mariboe gives Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
General-Forsamling for Nachskov Borgerlig Fugleskydning er af Directionen bestemt Onsdagen den 29de Martii paa dets sædvanlige Sted hos Hr. Wachmann Eftermiddagen Kl. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
De respective Jnteressentere og flere der agter, som Medlem at indgaae i Sælskabet, ligesom og de der ønsker sig udslettet. Behageligst til samme Tid skriftlig at tilmelde eller Personlig at tage Møde. Nachskov den 19de Martii 1809. Bagge. Lystager. p. t. Secretair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Onsdagen den 5de April førstkommende, bliver paa Fæmøe under Lolland paa de Conditioner, som ved Auctionsstedet vil bekiendtgiøres ved offentlig Auction bortsolgt 53 Tdr. og 5 Skpr. Hvede, som af Beboerne ere skiænkede til Landets Vel. Lysthavende behage til samme Tid at indfinde sig. Fejøe den 15de Marti 1809. Montagne. For at komme til endelig og sikker Afregning angaaende den Bespiisnings og Jndqvarterings-Gods giørelse, som een og anden af denne Byes Jndvaanere mueligen endnu kunde formeene sig at tilkomme indtil Aarets Udgang 1808, indkaldes herved med sex Ugers Varsel 3de gange i Stiftets Addresse-Contoirs Efterretninger, Enhver, som maatte formeene sig berettiget til saadan Godtgiørelse desangaaende at mælde sig hos mig inden bemeldte Tids Forløb med havende billetter eller andet skiellig Beviis. Enhver sig Mældende, skal da erholde min Tilstaaelse, indtil nærmere Afgiørelse; hvorimod jeg da og anseer mig frie for Ankrav og Ansvar, for enhver seenere Fordring, af den Slags, som ikke saaledes i Tide er anmældte, og efter Omstændighederne ligitimeret. Nykiøbing paa Falster den 13de Martii 1809. Broch,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Undertegnede anbefaler sig som Skorsteensfejer til de Herrer Proprietairer, Præster, Forpagtere og andre, som ønske deres Skorstene friede. Da Arbeidet skal blive forrettet til Enhvers Fornøielse. Mariboe den 16de Marts 1809. J. F. Theile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-21
Paa Addresse-Contoiret i Mariboe imodtages til Trykning store og smaa Værker, Tabeller, Passer, Certificater, Lifter, Fæstebreve o. s. v. Saavel i Henseende til Tryk, som hastig Expedition og billig Betaling skal jeg stedse bestræbe mig for at vinde mine Høistærede Medborgeres bifald. C. C. Schulz
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
No. 6. Kongelig allernaadigst privilegeret. Efterretninger Addresse=Contoirs Falsters Stift. for Lollands- og den 24 Martii. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, restd. Kappellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Kjøbenhavn den 18de Marts. J Dag solgtes paa Børsen meget ordinair Caffe for 9 Mk. 14 s. a 9 Mk. 15 s. foruden Told, det er 10, Mk. 2 s. og 10 Mk. 3 s. Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Vexelcoursen er for 1 Rd. Species 2 Rdlr. 2 Mk. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Under 7de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst resolveret, at forrige Consumptionscasserer (i Mariboe) Riegels maae meddeles Privilegium paa Fodpostindretningen i Kbh., som privat Entreprise fra næstkommende 1ste April af, saaledes: at denne Jndretning for Fremtiden skal staae under Politiets Tilsyn, og under den Forpligtelse, at han ikke uden allerhøieste Tilladelse maae forhøie Portoen af de Breve, som ved Fodposten besørges, og skal dette Privilegium fordet første forundes ham paa 3 Aar, med Haab om sammes Fornyelse, saafremt Jndretningen imidlertid befindes at svare til sit Øjemeed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Af lille Lyngbye og Ølsted Sognekald; i Sjælland 350 Rdlr.; svares herefter 500 Rdlr. aarligt til forrige Sognepræst Henrich Ussings Kone, saalænge, indtil hun ved Mandens Død kommer til Nydelse af Enkepension. Udførligere Efterretning om Affæren ved Rungsted, (see No. 5 i Mariboe Stifts Efterretninger).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Den i Carlscrone Havn liggende engelske Orlogsbrig, the Charge, under Capt. Blows Kommando, der Natten imellem den 12 og 13 dennes, udsendte 2de Baade med bevæbnet Mandskab, som havde Ordre, at forurolige Kystfarten imellem Helsingøer og Kbh. samt begunstiget af Mørket at nærme sig den danske Kyst, og der bortsnappe de Fartøyer, som de kunde faae. Disse 2de Fartøier ankom ved Rungsted og bemestrede sig af de derliggende Fartøier 3 Nordbaade som laae yderst. Piquetten, som var postered ved Rungsted under Secondlieutn. v. Beichmanns Kom mand, af det siellandske Skarpskytterkorps, opdagede strax Fiendens Ankomst, men kunde formedelst Afstanden ei tvinge ham til at afstaae fra Byttet, Bemeldte Lietn. v. Beichmand, kastede sig derpaa uopholdelig i en Baad, med endeel af sit Mandskab, og efterfatte Fienden. Det samme gjorde Lieutn. v. Schulz af SøeEtaten med endeel Matroser, og efter, inden en føje Tid, at have indhalet Fienden, tvang han ham til, ved velanbragte Skud, ei allene at tilbagegive de bortranede Baade, men erobrede endog den ene af Fjendens, som var besat med 2de Underofficerer og 4re Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Helsingør den 16de Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Den 14de d. M. kom en Jagt fra Skagen ind fra Nordsøen og seilede strax til Kbhavn. Skipperen, skal have sagt, at en Fregat, en Kutterbrig og et armert Skib skulde have lagt sig i Beltet. De samme skulde have været der forhen men bleve fordrevne af en Storm og maatte søge igien til Gottenborg, hvor de formenes at have overvintret. J dag holdes Sø Session her. J Eftermiddags faaes et Fartøi at komme Nord fra, vore Kapere gik ned, men det var en dansk Kaper. Jgaar atter tømmeligt mildt Veir med V. N. V. En Parlamenter gik herfra til Helsingborg med Brevskaber. Jmorges havde vi en mild Regn og Veiret syntes idag at blive endnu mildere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Jfølge Efterretninger fra Bornholm indtil 13de, var Alting der i uforandret Tilstand. Hvad Regjeringens Omhu har hidsendt et lykkelig ankommet. Denne Vinter har været for Bornholm udsædvanlig isfuld, til meget Tab, da man kun enkelt Gang har kundet hente en Ret Fisk ud af Havets Skjød. Rønne Havn og Rehd har været overmaade stærk tiliset, saa at den holdt imod den sidste Storm, og intet Fartøi tog Skade. Den er siden lidt efter lidt aftaget og i Søndags løb allerede en Baad ud derfra. Ogsaa paa Kristianse er intet videre Nyt. En fjendtlig Fregat, som de fleste ansaa for Engelsk, og som hele Vinterer har drevet om i Søen, og Jsen imellem Jasminde- og Bornholm, kom undertiden henimod Landet og engang saanær, at man havde gjort et Tog ud imod den, hvis den ikke imidlertid var dreven bort. J Søndags 8te Dage den 5de Marts var den underKristianss, og satte Bramstænger op og heisede Bram seil, ligesom for at vise, at der endnu var Liv i dem; den holdt derpaa Kurs for fulde Seil af Karlshann, men toes ikke indsluppen, da der laae meget Jis den Vei. Overalt er Søen endnu heelfuld af Drivis. Skanderbeg Kapt. Rasmussen har lykkelig naaet indi Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Korfor den 16de Marts. J Sprogøbeltet, saavelsom i Langelands- og Samsøbeltet er alt ved det Gamle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Odense. Blandt raske Træk af danske Søemænds Dand, fortiener at anføres følgende Tildragelse af en Styrmand fra Odensestord, Niels Pedersen af Stige.") Denne Begivenhed stemmer gandske overeens med det Capt. Bronger, paa sin Hjemreise fra Ostindien og Norden om Engelland, i den forrige Krig med Engelland udførte, dog med den Forskiel, Capt. Bronger, eller rettere Brongers Oberstyrmand (Capt. Bronger laae paa den Tid syg i Kabytten saae sig istand til, begunstiget af en mørk og taget Nat at løbe fra den engelske Orlogsmand der havde taget dem, der stolende paa sin Priismester og en tilstrækkelig Besætning, gik den selv noget agter ud, formodentlig for ei i Taagen at løbe paa sin Prise og gjøre den Skade. Styrmanden opEn Galease, tilhørende Kiøbmand, Jens Nielsen, i Odense, ført af Skipper Joh. Leopold, blev i Dec med sin fulde Ladning fra Norge, tagen af en svensk Kaper og opbragt til Marstrand; men da de ikke kunde komme ind for Jis, maatte de ankre udenfor Kaperen havde taget Skipperen og en Matros fra Galeasen, men ladet Styrmanden, fornævnte N. P. og 2 danske Matroser blive paa samme, tilligemed en svensk Priismester og 4 svenske Matroser. Da de havde lagt i nogen Tid uden for Marstrands Havn, indtraf Nytaarsaften, og da til sammes Helligholdelse de Svenske fandt Viinen ombord behagelig, drak de saa vældigen paa det nye Aars og deres KongeBelgaaende, at de fuldkommen illuminerede havde ondt ved at finde deres Køier. – De 4re Matroser som i Folkelugaret og Priismesteren i Skipperens Seng. Styrmand N. P. blev nu Mueligheden vaer, at kunde hilse det nye Aar, som frie Mand, vækkede sagte sine danske Matroser, og da en staaende Vind blæste ad Norge til, bleve de enige om, at lukke Lugerne for de 4re Svenske Matroser og Kahytdøren for Priise mesteren, kappede saa Ankeret og stak ad Kragerøe til, hvor de snart velbeholden bragte Skib og Ladning i Havn. Efter Midnat vaagnede vel Prisemesteren. og gjorde en farlig Tummel, da han fandt sig ind sperret, men alt omsonst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Nakskov. den 22de Marts. Priser paa Drikke- og andre Varer, den 15 Marts. Brændeviin 1 Pot 2 Mk. 4 s. Rødviin 1 Flaske 3 Mk. 8 s. Gammel dito 3 Mk. 8 s. Gammel Rom 1 Pot. 1 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Fransk Brændeviin 1 Pot 4 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Øllædike i Pot 1 Mk. Congo The 1 Pd. 2 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Raffinade 1 Pd. 1 Rd. Melis 1 Pd. == 1 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Candis 1 Pd. 1 Rd. vartede sine Gjester saalænge med Viin og Arrak til Priinmesterens Øine ei mere kunde see op, til den under Dækket hængende Fuchswanzer (det under Loftet i Kahytten hængende Compas) om der styredes den rigtige Cours til Engelland eller ei. Om Morgenen løb Brvager ind i Norge. 3 Mk. Puddersukker 1 Pd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Grøn Sæbe 1 Pd. 1 Rd. Smal Tobak 1 Pd. 4 Mk. 8 s. Liverpool 1 Pd. 5 Mk. Snuus Tobak 1 Pd. 14 a 16 Rd. Salt 1 Tde. 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Risengryn 1 Pd. 12 a 14 Rd. Brænde 1 Favn Tanker ved Berthel Christian Wilhelmis Grav den 18de Martii 1809. J Din meest blomstrende Alder kaldte Gud Dig - en høitelsket Broder! en trofast Ungdoms Ven, er tabt i Dig ja den høieste Viisdom bød Støvets Søn at lyde dens Vink Dog! Din utrættelige Fliid i Din Ungdom, Din sieldne Oprigtighed og Trofasthed i Venskab ere fande Prydelser, der zire dit Minde Fred med dit Støv Snart, ja maaskee snart – vi samles igjen. – Døde. Hr. Apotheker Bagges Kone og Apothekersvend, B. C. Wilhelmi Sidstnævnte blev 2de Dage efter sin Jordefærd igjen opgravet; formodentlig for at undersøge omhan og virkelig var død; thi passer det godt hertil hvad Digteren Wessel siger i femte Optogs syvende Optrin af sit Sørgespil, Kierlighed uden Strømper: Den Prosit, som kom seent, Er bedre end aldeles ingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Mariboe den 23de Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Jndsendt. Dersom en god, duelig og virksom Grovsmed, vilde nedsætte sig i Mariboe, da kunde han sikkert til enhver Tid i Almindelighed, og i denne i Særdeleshed finde tilstrækkeligt Arbeide, da Kjøbmændene og andre maae for nærværende Tid af Mangel paa en Grovsmed lade deres Heste beslaae paa Landet i Omegnen af Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
J Lolland gives adskillige Sogne, der ikke ere forsynede med examinerede Gjordemødere. En Mangel der i paakommende Tilfælde kan drage meget skadelige Følger efter sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Hillested Sogn under Grevskabet Knuthenborg savner fornærværende Tid, og har i lang Tid savnet en examinert Gjordemoder. For endeel Aar siden var der under den sidst afdøde Grev Knuth og JnspeteurPetersen en saadan, men efter hendes Død er siden ingen Lovbefalet Gjordemoder der antaget. Dette fattige Sogn maa altsaa, naar Gjordemoderen i Mariboe er andensteds i Forretning, sammesteds lade sig nøje med Koner, der ganske og aldeles ere uindviede i Juno Lucinas's Hemmeligheder. Gid dog slig en Mangel snart maatte blive afhjulpen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Siden Nytaar ere allerede i Østofte Sogn døde 23 af Unge og Gamle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Magdeburg, den 14de Marts. J Forgaars erholdt General Morands Division Ordre til at brække op. Cavalleriet det 30de Linie Jnfanterieregiment med den hele Generalstab, og det 9de Jnfanterieregiment er afmarscheret. De tog Veien af Saxen til. Det til samme Division hørende 65de Jnfanterie=Regiment oppebier blot nogle Regimenter fra Dunzig for ligeledes at afgaae til Saxen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
J Tøihuset bliver arbeidet paa det virksomste Berlin den 13de Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Pengemangelen er allerede steget til en uhyre Høide, daglig forarmes en Familie efter en anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Krigens ulykkelige Følger for visse Stænder, for andre derimod som for Brændeviinsbrændere o. s. v. er den en rig Guldmine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Paris den 9de Marts. Man tvivler og Palafor's Liv. Der maa sættes. Vagt uden for hans Huus, at Folket ikke skal stene ham. Saa stor er den almindelige Forbittrelse imod ham. Den 3die Deel af Husene i Saragosse ere sprengte i Luften; de andre totredie Deele ere sønderknuste af Bomber. Paa alle Pladser fandtes Galger, udi hvilke de skulde hænges, der ymtede om Byens Overgivelse. Denne nye Jnqvisition bestod af 6 Munke. Munkene Basilis og Assare ere skudte. Man fandt, 100,000 Gevæhrer næsten alle af Engelsk Fabrik og 200 Kanoner. J Hospitalerne ere 15000 Syge. De døe i Hundreviis. Capitainerne Debordien og Montsort; den Forste Høistcommanderende paa Fregatten Penelope og den Sidste paa Pauline, have uden for Rheden af Toulon erobret den engelske Fregat Proserpina, der blev ført af Capitain Otter. Den førte 42 Canoner og havde en Besætning af 200 Mand. Den var ikkun et Aar gammel og havde 11 Døde og 15 Saarede. Fægtningen varede fra om Morgenen Klokken 4re til et Qvarteer til 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-03-24
Bekiendtgiørelser. Den 20de d. M. er paa Veien fra Schielstofte, til Weilebye tabt. Et par Guld Epauletter. Et Nætteldugs Halstørklæde med Borter om. Et hvidt Kramlærrets Lommetørklæde. En Krave. Som alt var indpakket i et hvidt Hørgarns Lommetørklæde, med blaae Borter om. Hvem som haver funden samme og behagelig vil aflevere det paa Addresse=Contoiret i Mariboe, loves en billig Findeløn, eller og levere samme til sin Eier. Drebyegaard den 23de Martii 1809. Oxenbøll.