JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Enhver, som har noget at fordre saavel i Arvefæste gaardmændene Hans Jensen af Alsted og Veder Jensen af Alsted Flinterup deres Opbudsboer, som i den som umyndig erklærede forrige Arvefæstegaardmand af Fienneslesmagle, Jacob Jensens Boe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12 Jan. 1815. Thiele,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Academies Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
J Stervboet efter afdøde Arvefæster Peter Sørensen af Alstedflinterup paa Sørve Akademies Gods, bliver paa Stervboestedet afholdt en Skiftesamling, Fredadagen den 3die Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, hvorved saavel Arvingerne, enten selv eller ved lovligen Befuldmægtigede, som andre Vedkommende behageligen vilde give Møde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Kiele. Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Af de mies Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
En smuk og stærk underløben holsteensk Vogn med Jernaxler samt et nyt messingbeslaaet complet Seletøi til et Par store Heste tilligemed Optømme og alt Tilbehør, kan faaes tilkjøbs hos Kjøbmand Bohse i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
J Overeensstemmelse med Placaten af 25de October 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Arvingerne efter afgangne Røgter og Ungkarl Niels Jørgensen, af Finnerup Præstegaard, til at møde hos undertegnede Skifteforvalter, for at legitimere deres lovlige Arveret til dette ubetydelige Boe. Love Herreds-Contoir den 15de Februar 1815. Beck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Som Oldermand for Vognmandslauget her i Byen, vil jeg advare Alle som ere uberettigede til at lade dem fragte med Personer eller Fragtgods, at de i ingen Henseende lade dem fragte, da de i Tilfælde, at de saaledes ankomme her til Byen, ville blive anholdte og afstraffede efter Anordningen af 27de Januar 1804 6 s. Slagelse den 16de Februar 1815. J. C. Strudsbere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
En Mand og Kone som forstaae at lave Ost paa holsteensk Maneer, ønskede sig Kondition til 1ste Maj, og Manden tillige, som Avlings-Bestyrer. En Billet med Udskrift 3 bedes aflagt i Avis-Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
En Møller-Svend ønsker sig Kondition til 1ste Mai som Mestersvend paa en hollandsk Veir=Mølle; han forstaaer sin Profession, paa hvad Maade det saa er; eller ogsaa paa en nærsom Vand-Mølle eller Stop-Molle; dog paa en hollandsk Mølle ønskede han sig helst. En Billet med Udskrift Y bedes aflagt i Avis=Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
1. Aarg. No. 17. A v 1 8 t i for Kobtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Vordingborg og deres Omegne. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 28de Februar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Congressen. Danmark vil, som man paastaaer, erholde en saadan Territorial Acqvisition, at det bliver Medlem af det tydske Forbund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Efter Forlydende ere nu ogsaa Punkterne mellem Hannover og Preussen afgjorte. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Jfølge sidste Congres-Tractat kommer Preussen, for Fremtiden kun til at besidde af de polske Provindser. 1) Vestpreussen og Retdistrictet med de Grændser, som de havde fra Aaret 1772 til Tilsiterfreden. 2) Stæderne Danzig og Thorn, sidstnævnte med et Stykke Land, som udfylder den forhen indgaaende Vinkel mellem Vestpreussen og den ved Thorn nærmest liggende Deet af Nettdistrictet. 3) Af det forrige Storkolen den Deel, som Van denne langs Linien af den til Polen herefter fremdeles hørende Stad Wliczien paa Grændsen af Net districtet over Powidz, Slupee, Peisern, Kalisch, Gracow til den schlesiske Grændse i Nærheden af Staten Pitschen, afskjære paa en meget naturlig Maade. Kalisch med dens nærmeste District vedbliver dog at høre til Polen. Denne Grændse tilfredsstiller de Fordringer, som den preussiske Stat for sin vigtige Jnteresses Skyld, ikke kunde opgive, i det den gjenopretter de ved Tabet af Danzig, Thorn, Brombergerkanalen, samt den culmske og miechelanske Kreds forstyrrede indvortes Bestyrelses- og Forvaltningsforholde i Vestpreussen, og den directe Forbindelse mellem Preussen og Schlesien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Alle Øst- og Vestpreussens Havnes Handel erholder ved særegne Tractater en for alle Parter gunstig Frihed og Sikkerhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Bayreuth og Ansbach kunde ikke tages tilbage. uden at forstyrre de indvortes Forholde i den hanerske, ja endog tildeels i den wurtembergske Stat, og fremvirke en næsten uoverskuelig Mængde Vanskeligheder, formedelst disse Landes saa adspredte Beliggenhed. Preussen har derfor ikke kunnet andet, end bringe Tydsklands Rolighed det kostbare Offer af disse skiønne og velsindede Provindser, ligeledes imod fuld Skadesløsholdelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Endelig har Hensyn paa de af Tydsklands Sag saa fortjente fremmede Magter gjort en Forbedring i de med de forbundne tydske Huses Forhold ønskelig. Denne Forbedring kan, ifølge den geographiske Beliggenhed, fornemmelig kun skee ved Aftrædelsen af nogle af de Provindser, som Preussen først erholdt i Aaret 1802 til Erstatning for Tabet paa den venstre Rhinbred, og som altsaa kun vare i dets Besiddelse en meget kort Tid. Desto mindre har man taget i Betænkning ogsaa at gjøre denne Opoffrelse imod fuldkommen Skadesløsholdelse. Hannover har paa Afdrag af sin Andeel allerede befat Hildesheim, og de øvrige Afstaaelser skulle ufortøvet bestemmes ved særegen Overeenskomst. (Forts. St. Tid.) Paven og Neapel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Man troer, at Misforstaaelsen mellem Paven og Neapel kan have meget vidt udseende og betydelige Følger, isærdeleshed ogsaa for den af flere store Magter endnu ikke erkjendte Kong Joachin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Til Rom var ankommen en Coureer fra Murat under Escorte af 200 neapolitanske Cavallerister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Denne Omstændighed har sandsynligviis foranlediget alle de falske Rygter om, at Rom var bleven besat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Genua. Rygtet om en i Genua udbrudt Jnsurrection er falskt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Neapel. Offentlige Blade sige, at Kong Joachims Gesandt har nu faaet Sæde og Stemme i den italienske Committee i Vien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Blandede Efterretninger. Til Rygterne hører, at Keiserinde Marie Lovise skal erholde Salzburg istedetfor Parma, og at den tydske Rigsret skal forlægges til Nürnberg. Østerrige erholder igjen den tydske Keiserværdighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
J Correspondenten er indrykket Følgende: Besvarelse af en Opsats i No. 186 af den Rhinske Mercur af 30te Januar 1815. Nummer 186 af den Rhinske Mercur indeholder en Opsats fuld af Beskyldninger mod den danske Regjering og det danske Folk. Endskjøndt den deri berskende Tone og Hensigt, saavelsom en øiensynlig Ukyndighed og Begivenhederne, synes ikke at gjøre den værdig til at tage alvorligt Hensyn til, saa ere dog de der opstillede Gierningssager saa usande og forfalskede, saa krænkende for en fremmed Regjerings og et agtværdigt Folks Character, at en Tydsker med Tillidsfuldhed høit kan udtale sin Misbilligelse deraf. Med den paa ny tilkjæmpede Frihed vende Sandhed og billighed tilbage blandt os, og gid tilligemed Undertrykkelsen de Midler maa forsvinde, eller for Eftertiden ikke upaatalt kunne anvendes, hvormed den tilhyllede sine Planer for vore Øine og fremstilte eensidigen, hvad dervar foregaaet, med overfladisk Falskhed, eller dulgte det. Fortrinligen tilkommer det os, fra et dybt Fald nys opstandne, Tydske at vise en Skaansel, som vi selv saa meget have behøvet, og det sømmer sig ikke for vor Tænkemaade saaledes, som det i den og talte Opsats skeer, at haane en Stats Ulykke, hvilken store Saar ere tilføiede, i det Øieblik, da Tingene, faae en gunstigere Omverling. (Forts. H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Spørgsmaal. Hvor kan Slagelse Avis tillade sig en saa vittig, grov og i alle Henseender urigtig Sarkasme mod Slagelse Damer, som den i No. 15 indførte, Svar: Hvorfor skulde det serbenede Dyr ikke bide paa sin Viis, hvert Dyr maa følge sin Jnstinct og det er Synd at forlange, nogen skal fornægte hiin bekjendte Natur. R. J det Sidste lyver han, (eftersom det Første allerede er drøftet). Slagelse Avis hylder vel den ærværdige Satire, Moralens Søster og uundværlige Hjelverinde, men den har ogsaa ligesaa ofte roest, roest med Varme, ja Enthusiasme Mænd, som fortiente det. Til Narrene har den derimod Bid tilrede, og til den nærværende desuden megen Tak for dette Bidrag. – Men lad os nu høre den anden Skjørte=Ridder! N. Han er mærkværdig derved, at han ikke kan stave rigtig. *) Forresten kalder han dig en HanPappegiøe og en gabmundet, næsviis, ubetænksom, meningsløst plapprende, utaaleligt vaasende, ubeskeden Pluddermads. N. Ha, ha, hal det kalder man at tage Munden fuld. Han er formodentlig af et hidsigt Tem*) Test. f. Ex. Vingger, Ryk o. s. v. perament; eller ogsaa han havde ligget sig hos Mad. X. et Kys for hvert Skjeldsord. N. Han lyser efter dig, for at faae fat paa big og stække dine Vinger. N. Det synes underligt, da jeg dog staaer tilrede for ham hver Dag. – Lad os nu høre da Efterlyses. en Han Pappegiøe. – Den er at kiende paa sin gabrundede, næsviise, ubetænksomme og meningsløse Plapperen, sine stribede Been, lysegraae Hale, mørkegraae Ryk og Vingger, rødt Bryst og smudsig hvid Hals, sort Hoved. - Hvo som maatte træffe paa Den, anmodes om at opgive det i Slagelse Avis, da man, keed af dens utaalelige stødende Vaas, ønsker at stække dens Vingger, og saaledes at befrie sine Medborgere, for denne Pludder=Madses ubeskeedne Sludderen. R. Da denne Mands Stiil synes at høre til det lavere Slags, eftersom Almuen, som bekjendt, pleier at hente sine Vittigheder af udvortes Ting, som Dragt, Skabning o. s. v., hvilke ellers den komiske Muse forsmaaer, saa erindrer jeg mig herved en Formaning af min Bogtrykker, ogsaa at indrette noget for Almuen; der synes mig ved dette Stykke at være vel sørget for den lavere Klasse. Maaskee Forfatteren deraf kunde formaaes til at lade sig engagere til ogsaa for Eftertiden at besørge en saadan Artikel i Bladet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
J Danmarks ældste Avis=Redacteurs, den gjæve Jversens Avis findes Følgende: "Den nye Avis, som udgives i Slagelse for ti Kjøbstæders Sielland, giør, i Henseende til indvortes Gehalt, meget god Mine. Den redigeres af Hr. Dr. Dampe baade med Kundskab, Smag og Lune. Et Steds i Holsteen, i Sønderborg eller Tøndern, skal nu ogsaa udkomme en Avis; der udgives da saaledes i alt 26 Aviser i Dannerstaten, nemlig 4 i Kbhvn, 2 udenfor i Sielland, 2 i Fyen, 1 i Lolland, 6 i Jylland, 4 i det Slesvigske, 4 i Holsteen og 3 i Altona. – Saamange har, i Forhold til Landenes Størrelse, ikke nær det store Frankrige at fremvise Sært nok, at ingen endnu er falden paa, at udgive ogsaa en Avis fra Sprogøe, for begge Sider af re Belt, Mangen directe Skipperrelation maatte dog der kunne erholdes, førend den naaer Sielland, Fyen eller Lolland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Anekdoter og Synderligheder. Fra en forliebt Boghandler i Leipzig og hans Kone læses følgende Bekjendtgjørelse: Ver, Ægteskabs Baand blev knyttet den 20de Jan, i Kirken i Püchan. Fra denne Tid af ere vi, nem een, og ville vise denne Eenhed ogsaa i vort Sindelag mod vore deeltagende Venner og Velyndere, hvilke vi hermed paa det ærbødigste anbefale os til. Jeg, som lykkelig Ægtemand, behøver nu vel, som jeg haaber, ingen videre Undskyldning for Commissioner, som jeg vidtil ikke pundtlig nok har udrettet. Elskov er sjelden uden Adspredelser, især ved dens Begyndelse, som alle Kiendere af den no vide. Jmidlertid vil jeg aldrig igien indrømme den saa megen Magt over mig, at mine Handels- og Commissions=Forretninger derved skulde blive i ringeste Grad forstyrrede. Meget mere vil jeg fra nu af med fordobblet Jver bestræbe mig for, paa det prompteste at betjene Enhver, der fremdeles vil have den Godhed at beære mig med sine Commissioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Leipzig d. 9 Febr. 1815. Fredrik Bruder, Boghandler. Rahel Bruder, født Starke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Slagelse dramatiske Selskab. Torsdagen den 2den Martii opføres: Den Døve eller: Værtshuset, fuldt af Gjæster, Komedie i 3 Acter, oversat efter Desforges ved N. 2 Bruun; og Virtuosen No. 2, Komedie i 1 Act, af Heiberg. Jndgangen aabnes Kl. 5 1/2. Ousted Kroe. Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede ved een eneste Auction, som afholdes Onsdagen den 22de Martii 1815, om Formiddagen Klokken 11 slet, at lade bortsælge den ham tilhørende Husted Kroe, som er beliggende paa Landeveien imellem Roeskilde og Ringsted, foruden det meddeelte Privilegium at holde Gjestgiverie, hører til Kroen, at tvende smukke Hauger, hvorudi er plantet over 5000 Stkr. forskiellige Træer, b) en udmærket god Jordlod paa circa 73 Tdr. Land, geometrisk Maal, der staaer for Hartkorn lidet over2 Tdr. og er i sidste Efteraar i Jorderne nedlagt 3 en halv Tdr. Hvede og 12 Tdr. Rug; c) Vandstæderne paa Lodden, ere indrettede til Fiskedamme, hvorudi forrige Aar er sat over 3000 Stkr. forskjellige Slags Fisk; d) et paa Lodden, opført Bondehuus, hvortil hører 3 Tdr. Land. e) 30 Tdr. Land af Onsted Præstegaards Jorder, som er tilforpagtede, f) den Kroen tilhørende Besætning, nemlig 7 Heste, 13 Køer, 10 Faar, 3 Kalve, 3 Vogne, Plouge, Harver L., desuden kan følge med 40 Tdr. Havre, 20 Tdr. toradet Byg, 6 Senge med Klæder, 8 Favne Brænde, 20 Læs Langhalm, 2000 Potter Korn-Brændeviin m.v. Til Liebhabernes behagelige Efterretning meldes, at Kroen kan imodtages 1ste Mai førstkommende; og er der i samme tvende Prioriteter, hvoraf den ene først kan opsiges 4 Aar og den anden 8 et halvt Aar efter Freden, ligesom og den øvrige Udbetaling er meget moderat. – Auctionen afholdes ovenbenævnte Dag paa Stedet efter de Conditioner og Jnventarie-Lister, som forinden ere til Eftersyn hos Hr. Birkedommer Nørgaard paa Ledreborg og Fuldmægtig Beck i Roeskilde, hvilken sidste tillige foreviser Adkomstbrevene og ovrige Dokumenter. Ousted Kroe pr. Roeskilde den 23de Febr. 1815. H. J. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
En Jomfrue, der i de sidste 4 Aar har ernæret sig ved Syening og Handel, ønsker sig formedelst disse dyre Tider Condition til 1ste Mai, som Huusholderske dog helst som Frue=Pige; (i 9 paafølgende Aar har hun i begge Fag tjent paa en og samme store Herregaard) i Mangel deraf ønsker hun at blive antaget som Syepige og er villig til at tage Deel i Huusholdningen. Nærmere Anviisning giver Avis-Expeditionen i Slagelse, hvor tillige hendes gode Skudsmaal forevises.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Hos Undertegnede modtages Subskription paa Oppositionsbladet Abrastaa. Qvartalet betales med 1 Rbdlr. Slagelse, den 27de Martii 1815. Peter Magnus, Bogtrykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
J Stervboet efter afdøde Arvefæster Peter Sørensen af Arstedflinterup paa Sorøe Akademies Gods, bliver paa Stervboestedet afholdt en Skiftesamling, Fredadagen den 3die Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, hvorved saavel Arvingerne, enten selv ener ved lovligen Befuldmægtigede, som andre Vedkommende, behageligen vilde give Møde. Thiele,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Akademies Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Enhver, som har noget at fordre saavel i Arvefæste gaardmændene Hans Jensen af Alsted og Peder Jensen af Alsted Flinterup deres Opbudsboer, som i den som umyndig erklærede forrige Arvefæstegaardmand afFinneslevmagle, Jacob Jensens Boe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12 Jan. 1815. Thiele,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Akademies Gods. Hovedparcellen af Arvefæstegaarden Teglgaard i Suserup med et Areal af omtrent 50 Tønder Land til 3 Tønder Hartkorn og gode Bygninger, kan erholdes tilkjøbs, og strax tiltrædes. J Mangel af Salg, kan Jorderne erholdes til Græsning for i Aar. Man henvender sig til Translateur Nyegaard paa Frederikskilde ved Sørøe. Sammesteds anvises en Kroe til Forpagtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-28
En smuk og stærk underløben holsteensk Vogn med Jernaxler samt et nyt messingbeslaget complet Seletøi til et Par store Heste tilligemed Optømme og alt Tilbehør, kan faaes tilkjøbs hos Kjøbmand Bohle i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
1. Aar. A v i 5 No. 18. t i for tæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, digeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af derer Magnus Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Parer Maane Slagelse den 4de Marts 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Congressen. Den Deel af Stor-Polen, som tilfalder Preussen, faaer Navn af Storhertugdømmet Posen, de sachsiske Lande af Hertugdømmet Sachsen og Rhin Provindserne af Storhertugdømmet af Neder-Rhin. det gamle Holland og Belgien blive ophøiede til et Kongerige, og den souveraine Fyrste faaer Titel af Konge af de forenede Nederlande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Hvorlænge Cogressen vil var lader sig endnu slet ikke bestemme; de vigtigste Gjenstande ligge endnu i Baggrunden, og andre af mindre Vigtighed, men som ikke kunne forbigaaes ere maaskee endnu sværere at afgjøre, end hine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Preussen selv kommer ikke umiddelbar til at grændse til Frankrige, ikke destomindre bliver Preussen ved sin Rhin-Mark den fornemste Grændsevogter mod Vesten for hele Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Efterat Territorial-Forholdene i det nordlige Tydskland ere afgjorte, staae de i det sydlige tilbage at bestemme. Darmstadt skal have Skadesløsholdelse for Hertugdømmet Vestphalen, som Preussen, har faaet. Fulda skal, siger man, deeles mellem Bayern og Preussen. Baden beholder ikke Breisgau, dog vilde Nogle formode, at det ikke falder tilbage til Østerrige, men skal indrømmes den tydske Orden. Mainz bestemmer man, som Forbunds-Fæstning, til Central=Punkt for de Militair=Anstalter, der skulle indrettes for Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Sverrig. Kronprindsen af Sverrig aabnede den 28de Jan. det stokholmske Agerdyrknings=Academies eller det sconomiske Selskabs Forsamling med en Tale, hvori han gjennemgik de sidste Aars Begivenheder. Han sammenlignede Sverrigs sidste Feldttog i Tydskland. med den store Gustav Adolphs, da det havde Friheden, til Maal, ligesom ogsaa Gustavs havde Tænkefrihedens Erhvervelse til Hensigt. Dernæst talede han om Norges Forening med Sverrig, hvorved han brugte følgende Udtryk: De ere tilfredsstillede, den Helts Manes, der med sit Blod beseglede sin ophøiede Siels Ønske, nemlig Foreningen af Norge og Sverrig. Denne Forening er blevet det værdigste Mindemærke, opreist til Jhukommelsen, af tre store Konger, som ved alle deres Handlinger havde den Begivenhed til Øiemed, som Forsynet forbeholdt vore Dage. Paven og Neapel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Man skriver fra Rom den 1ste Febr., at de neapolitanske Tropper vedblive at true Staden og deres Bivonges ødelægge meget Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
J en Skrivelse af samme Datum, meldes fra Neapel, at man der rustede sig meget stærkt betydelige Troppekorps brøde op mod Grændserne af den romerske Stat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Frankrige. Man beretter endeel Svar af Kongen af Frankrige, som vise den sagtmodigste og blideste Aand. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Napoleon. En engelsk Reisende, Hr. Douglas, som for nogle Dage siden er kommen til Paris, fortæller, at han i Januari Maaned har havt en Samtale med Bounaparte paa Øen Elba, hvoraf man erindrer følgende: Bounaparte. Af hvad Aarsag er De kommen hertil, Douglas. Jeg ønskede at see en stor Mand. Bounaparte. Siig heller et sjeldent Dyr. Hvor kommer De nu fra? Douglas. Fra Atten. Bounaparte. Der har De faaet Ruiner at see. Kommer De over Neapel? Hvad tager Murat sig fore? Douglas. Han beskjeftiger sig med, at sætte sin Krigsmagt i Stand, at sikkre sig sit Riges Besiddelse. Bounaparte. Jeg tvivler om, at han vil slippe godt derfra. Murat er undertiden en Helt fra Klokken 11 om Formiddagen til 5 om Eftermiddagen . . . . . Har De seet Paven? Douglas. Jeg blev forestillet Hans Hellighed. Bounaparte. Den gamle Mand har den meest haardnakkede Fasthed. Jeg har havt Uret med ham, ikke baaren mig godt af mod ham. . . . Har De seet Frankerige efter Vourbonnernes Tilbagekomst, J hvad Forfatning er Landet? Douglas. Bourbonnernes Nærværelse har voldet en levende Glæde hos de Fleste; det er sjeldent, at man træffer Misfornøiede. Bouonaparte. De tilhøre den, som betaler dem, de gjøre megen Støi, for at faae Penge. Bounaparte beklagede sig derpaa meget over de franske Officierer, som han skieldte, over de Forfattere, som gave ham Navn af en Thronrøver; over hans Brødre, som ei havde understøttet ham; over de Fyrster, som vare faldne fra ham; kort, over alle, der have at klage over ham, det vil sige: over Hvermand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Hr. Douglas har funden Buonapartes Træk meget forandrede; han skal neppe meere være kjendelig, kan ikke meere staae til Hest, og synes at være nedsiunken i en fuldkommen Følesløshed. (Dagen) Handels- og Penge-Væsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Engelland. Jgaar gjorde Hr. Robinson Underhuset opmærksom paa en Gjenstand, som kan være af største Vigtighed for vor Handel. Han foreslog at gjøre Øen Maltha, som har været en saa vigtig militair Punct i sidste Krig, til Hoved oplagssted for vor Handel i det middellandske Hav. Derfra kunde de engelske Manstfacturvare meget let føres i store Qvantiteter til Levanten, hvilket ogsaa kunde skee med vore Colonialvare. J denne Henseende vilde det være meget fordeelagtigt at vore Skibe seilede directe fra Vestindien til Maltha, hvorimod de skulde have Tilladelse at føre Producter, fra Middelhavet tilbage til vore vestindiske Besiddelser. - Han fik Tilladelse til at forelægge Huset en Bil desangaaende. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Blandede Efterretninger. Forts. af Beretningen om det Mennesketab, som de af Napoleon førte Krige siden 180 have forvoldet: 9) Feldttoget 1813 berøvede i det mindste 450,000 Mennesker Livet. – De smaa Krige, som Napoleon i samme Aaringer foranledigede, ere ikke regnede her. Naar man lægger disse Summer sammen, faaer man et Facit af 5,000,000 Mennesker, der, under Napoleons Jndskydelse, i en Tid af 10 Aar (fra 1812. af have tilsat Livet. Fordeeler man denne Sum, saa bliver det en halv Million Mennesker for hvert Aar. (N. Sk.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Hertugen af Holsteen-Eutin har ved en egenhændig Skrivelse af 11te Febr. til Overpostamtstidendens Redacteur i Frankfurt erklæret, at offentlige Blade uden hans Vidende og Tilladelse have udspredt Efterretningen om hans Reise til det forsættede Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Jfølge en anden Skrivelse er detlegsaa ugrundet, at Triest skal være Selskabets Forsamlings(St. Tid. sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-04
Lotterie. J den 834de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: 84. 7. 82. 51. 53.