Berlingske Tidende, 1786-08-07
Haag, den 29de Julii. Førend man endnu i Forgaars gjorde det vigtige Skridt, de Hollandske Staters Forsamling, at fatte en Beslutning angaaende den her værende Garnisons-Commando, som var tvertimod Staden Amsterdams Forslag, og til Skade for Arvestatholderen, blev der hos den bekiendte Baron Capellen, tot de March holdt en stor Forsamling af det patriotiske Partie paa hans Landgods Engelenburg, hvor Pensionairen var Gyzelaer ogsaa var nærværende. En Gienpart af denne Staternes Resolution er bleven tilsendt Arvestatholderen i Breda, som under disse Omstændigheder ikke saa let torde komme hertil igien. Man faaer nu at see, hvorledes de Hoffer, som ved igientagne Erklæringer have tilkiendegivet, at de ikke kunne være ligegyldige ved deres Blodsforvanters, Arvestatholderens Skjebne, ville optage denne Resolution. Den Engelske Gesandt, Ridder Harris, har allerede paa nye anholdt hos Generalstaternes Præsident om Svar paa de 2de venskabelige Memoirer fra hans Hof, hvoraf den første blev overleveret ved Slutningen af forrige Aar, og den sidste i denne Maaned. Publicum er meget begiærlig at faae vide Jndholden saavel af dette Svar, som af det der maae gives det Preussiske Hof. Byeskriveren i Wyck by Duurstede, har den 24de hujus, efter foregaaende Lydning med Klokkerne, offentlig foretaget sig at erklære fra det der værende Raadhuus, at de Utrechtske Staters Forsamling, som havde casseret det borgerlige grønne Jægercorps, og overhoveder paa nogen Tiid tilføiet Staten og Borgerskabet i Wyck huDuurstede adskillige Ubehageligheder, gave sig kun ud for Staterne af Utrecht, og bestode kun af første og anden Stats lem, da de Deputerte fra Wyck selv ei engang vare derved tilstæde. Denne fra Raadhuset selv forkyndte Lære gjorde et saadant Jndtryk paa de i grønne Kioler indhyllede Borgere og saa kaldte Jægere, at de samtlig erklærede, at ville blive Jægere til den sidste Blodsdraabe (tot den laarsten, Droppel Blods.) Jmidlertid kunne Anliggenderne i Utrecht og Wyck by Duurstede umuelig ikke blive i den Tilstand og Anarchiske Forfatning, hvori de for nærværende Tiid befinde sig, og Ridderskabet af Utrecht har ihenseende til de opsætsige Wycker i den sidste Staternes Forsamling reent udi erklæret: "At naar Oprør blev næret, kunde der ikke arbeides paa Landets Forbedringer. Naar man lod den Magt, som nogle Puroelige Hoveder anmassede sig, og som man maatte ansee som en Art af Despotismus, beholde Overhaanden, saa var deres Friehed, som ikke vilde tage Deel i saa daarlige Foretagender, udsat for den største Fare. Her var Opsætsig Theden imod den lovmæssige Statsregiering øiensynlig og offentlig erklæret. Hvad bør da en Souverain i et saadan"Tilfælde giøre? – Jntet bliver ham tilovers uden den "Nødvendighed at gribe til kraftige Midler. Saaledes forholdte det sig virkelig med Wyck by Duurstede, hvor endeel Borgere sukkede under deres Medborgeres Despotismus, og Plængtes efter at blive befriede derfra, uden at torde lade sig Poffentlig mærke dermed. Man maatte altsaa sende en Under søgnings=Commission derhen, under Escorte af et militair Detachement, som formedelst Stadens Ubetydelighed aldeles ikke behøvede at være stort, da man giærne kunde spare den Umage, at sammenkalde til den Ende de øvrige Provindsers Soldatre som Hielpetropper, &c.J den overordentlige Magistrats=Forsamling i Utrecht den 25de hujus have 30 Raadsherrer havt Mod nok til at sætte sig imod den af Borgerne saa indstændig forlangte Eeds=Tagelse af de 16 Borgercommitterede eller Menighedsmænd.