JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Bourdeaur, den 11te Februarii. Fregatten Aurora, som den 20de Decbr. afgik fra Martii. nique, er den 22de Jan. ankommen til Cadix, og har sendt Koloniens Paketter til Hoffet. Fregatten var i Octbr. seylet med 26 Koffardie=Skibe fra Marseille til Øerne under Vinden. Den 18de Decbr. kom den Martinique paa nogle Mille nær, og da den hørte at Fienden krydsede sammestæds, saa søgte den at nærme sig Kysten paa en anden Vey, nemlig igiennem Kanalen ved St. Lucia. Kl. 8, da Hr. von Flotte, som commanderte Fregatten, vilde seyle omkring Spidsen ved Salines, blev han 14 fiendtlige Skibe vaer, som endnu var re saa langt borte, at han haabede at kunde løbe ind til Port Royal med sin Convoy, førend de naaede ham. Uformodentlig manglede ham Vind under Kysten, hvilken Fienderne endnu havde i den rumme Søe. Skibet Elisabeth paa 74 Kanoner og 1 Engelsk Fregatte vare strax i Nærheden. Den Franske Fregatte fyrede, for at bedække sin Convoy. Nogle Kugler fra Skibet Elisabeth traf Seylene og Tougværkene paa den Franske Fregatte. Kl. 9 om Morgenen gav man paa Martinique Signal, at Convoyen var i Nærværelsen, samt at den blev forfulgt af Engellænderne. Gouverneuren gar strax Ordre, at sætte Batterierne i Stand til at modtage samme. Kl. 2 om Eftermiddagen saae man endeel af Convoyen for Fort=Royal, og man blev tillige den Engelske Avant=Garde, vaer, paa hvilken der blev fyrret fra Batterierne. Strax seylede Hr. de la Motte Piquet ud med det eeneste Skib Hannibal, paa 74 Kanoner, og 2 Skibe paa 64 fulgte strax efter ham. Disse vare allene i Stand til at holde Søen og fægte. Hr. de la Motte Piquet gik Convoyen i Møde, for at redde en Deel af samme. Han sloges med 3 fiendtlige Skibe, som havde afskaaret Convoyen. Han befriede Fregatten Aurore og 8 Koffardie=Skibe tillige med den. Begge de Franske Linie=Skibe kom snart Hannibal til Hielp; de sloges paa den heftigste med 7 Engelske Skibe paa den store Rhed ved Fort Royal imellem Batterierne paa Kysten, hvilke bestandig syrede. - Da Natten kom paa, og Hr. de la Motte Piquet ingen Muelighed saae til at redde den øvrige Deel af Convoyen, som allerede var bragt bag ved den fiendtlige Escadre, saa løb han igien ind til Fort=Royal, hvor de 8 biergede Fartøyer allerede vare ankomne. Engellænderne gik i rum Søe. - Af Convoyen ere for Resten 8 Skibe strandede paa Kysten; 4 af disse bleve forsvarte ved Jlden fra Batterierne, da de Engelske Skibe fyrede paa dem, af hvilke det ene mistede een af sine Master. De andre 4 ere opbrændte af Fienden, men deres Ladninger bleve bragte i Land. Engellænderne landede vel, for at bemægtige sig disse Ladninger; men de bleve med Forliis drevne tilbage af de Kongel. Tropper og Milicen, og have ved denne Leylighed omtrent mistet 60 Mand. - Af de 26 Fartøyer, hvoraf Convoyen bestod, ere altsaa 12 blevne reddede, 4 opbrændte og 10 faldne i Engellændernes Hænder. Madrit, den 1ste Februarii.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Med Breve fra Leyren ved St. Roch fornemme vi, at 12 temmelig beskadigede Engelske Linie=Skibe og 12 Fahrtøyer af Convoyen ere ankomne i Bayen ved Gibraltar. Langt borte blev man andre Skibe vaer, som styrede til Bayen. De 3 Spanske Linie=Skibe, som Engellænderne have bragt med sig til Gibraltar, ere: Phoenir et deyligt Skib paa 80 Kanoner, Diligent og Prindsessen, hvert paa 70 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Den tapre Chef d'Escadre, Don Juan von Langara, som førde det første af disse Skibe, er bleven saaret tre Steder, men fornemmelig i Hovedet; alligevel har han været i Stand, til at kunde skrive til Ministeren. Engellænderne omgaaes ham med den største Distinction; og man meener, at han for nærværende Tid er i Leyren ved St. Roch, tilligemed alle andre Officierer af hans Escadre, som ere løsgivne paa deres Parole. - Man er ey uden Bekymring for Monarken paa 70 Kanoner, et af de Skibe, som ey have været med i Trefningen; men Efterretninger fra St. Roch melde, at det endnu ey er bleven seet i Bayen. - To Courerer, som den 22de og 23de hujus ere affærdigede til Corunna, have medbragt den Tidende, at Don Michael Gaston er bleven seet med 15 Skibe der i Egnen; og fra Lissabon skriver man, at han den 25de har befundet sig i Nærheden af Cap St. Vincent. Altsaatvivle vi ey paa, at jo den første Coureer vil bringe os Tidende om denne Admirals Ankomst til Cadix, hvor Don Cordova oppebier ham med 11 gandske færdige Skibe.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Franske Grændser, den 15de Febr. J Følge Breve fra Madrit af 1ste hujus, gik sammesteds et Rygte, at Døn Gaston var med sin Escadre bleven overfalden af Modvind paa Høyden af Cap St. Vincent. J det ringeste havde man endnu ey erholdt nogen Efterretning, at han var ankommen i Nærheden af Cadix. - Efter ovenmeldte Breves Jndhold, skal nogle Engelske Skibe, som havde nærmet sig til Batterierne ved St. Roch, ved disses heftige Jld være blevne nødte til at begive sig bort. Don Barcelo ligger endnu med sine Skibe under Fortet Algeziras, og har til sin Beskyttelse opkastet nogle Batterier paa Øen Palammes; alligevel var man temmelig bekymret for ham.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
London, den 15de Februarii. Vores Hof=Tidende leverer nu først en egenhændig Beretning fra Admiral Rodney til Admiralitets Secretairen, Hr. Stephens, af 9de Januarii, paa Høyden af Cap Finisterre, angaaende den Spanske Convoys Optagelse. Denne Beretning, som daterer denne Tildragelse en Dag sildigere, end de andre Efterretninger, vi i Forveien have havt, lyder saaledes: I Gaar i Dagbrækningen, saae den Kongel. Escadre under min Commando, 22 Seyl i Nord=Ost. Vi gjorde strax Jagt paa samme, og i faa Timer vare de alle tagne. - Det var en Spansk Convoy, som den 1ste Jan. var afseylet fra St. Sebastian, og gik under Bedækning af 7 Krigs=Skibe, som tilhørte det Kongel. Caraquerner=Kompagnie, nemlig: Guipuscoano paa 64 Kanoner og 550 Mand; San Carlos, paa 32 Kanoner og 200 Mand; San Rafael, paa 30 Kanoner og 150 Mand; San Bruno paa 26 Kanoner og 140 Mand; Corvetten San Termin, paa 16 Kanoner og 60 Mand, og St. Vincent paa 10 Kanoner og 40 Mand. - En Deel af Convoyen var ladt med Skibs=Munitioner og Provisioner, for de Spanske Krigs=Skibe i Cadix; men den øvrige Deel med Stykgods, det Kongel. Kompagnie tilhørende. - De som ere ladte med Skibs Munitioner og Stykgods, skal jeg ufortøvet sende til Engelland, under Convoy af de Kongel. Skibe Amerika og Pearl; men de, som ere ladte med Provisioner, vil jeg bringe til Gibraltar, hvorhen jeg nu seyler, og jeg tvivler ikke paa, at jegjo snart skal kunde bevise dette Stæd en Tieneste ved at bringe det bemeldte Priser. -De vilde behage at melde Deres Lordskaber: at jeg har fundet det høyst fornødent at bedække en saa kostbar Convoy med et Skib paa 64 Kanoner; til hvilken Ende jeg har forsynet det Spanske Krigs=Skib af samme Rang med Officeerer og Mandskab, og givet samme det Navn Prinds William, eftersom det har havt den Ære at blive taget i Hs. Kongel. Høyheds Nærværelse. Det er først for 6 Maaneder siden løbet af Stabelen, og er meget større end Skibet Bienfaisant under Capitaine Macbride, for hvilken det strøg. - Jeg beder om Tilladelse at gratulere Deres Lordskaber til denne Tildragelse, der nødvendig meget maa skade Fienden, efterdi samme, som jeg har faaet Underretning om, lider stor Mangel paa Provisioner og Skibs=Munitioner. Jeg har den Ære &c.G. B. Rodney.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Af bemeldte Priser ere nu og de fleste af de, som Sir Rodney ikke har taget med sig, lykkelig ankomne i vore Havne. - Da man har Efterretning om, at vore Fiender sende en stor Magt til Vestindien, saa er det bleven besluttet, ligeledes at forstærke vores Magt sammestæds. J denne Henseende er Capitaine Wallingham udnævnt til med det første at gaae derhen med 7 Skibe af Linien. Som man forsikrer, saa skal vores største Fløde i Aar bestaae af 24 Skibe af Linien, foruden Fregatterne, og fornemmelig bruges i Kanalen. Admiral Barrington skal commandere samme. Desforuden skal endnu nogle smaa Escadrer gaae i Søen, for at beskytte Handelen og Kysterne. - For nærværende Tid skal der allerede være sendte 8000 Franske Fanger tilbage til Frankerig, og dog skal der endnu være 12000 i disse Kongeriger.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Holland, den 19de Februarii. Breve fra London berette os, at det Engelske Krigs=Skib, the Vaillant, paa 74 Kanoner, har nu igien ved Brest optaget 5 Hollandske Skibe, og sendt dem til Plymouth, at disse var det ene ladt med Korn, 1 med Mund=Provisioner, 1 med Salt og 2 med Skibs=Munitioner. Jmidlertid, at den for nyelig ommeldte det Londonske Hoffes Declaration truer vores Republiks Handel med de største Ubehageligheder, saa forsikrer man fra en anden Kant, at det Spanske Ministerium har, saasnart det erholdte Efterretning om Angrebet paa den Hollandske Convoy af Commodore Fielding, erklært: at hvis Republiken taalede, at Engellænderne ustraffede fornærmede deres Flag, saa vilde Spanien, efter Giengieldelsens Retten, ikke have ringeste Agtelse for de Hollandske Convoyer, men anholde og visitere alle denne Nations Skibe uden Forskiel, hvis de endog bleve escorterte. Da de krigende Magter saaledes opføre sig imod de neutrale Skibe, saa synes dette at give os Frihed til at forvisse os om Freden, ved at sætte os i en god Krigs=Forfatning.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Cølln, den 18de Januarii. Hollandske Breve fra Leyren ved St. Roch forsikre, at det er lykkedes Engellænderne igien at forsyne Gibraltar med Levnets=Midler, og at Havnen nu er saa frie, at Skibene kunne løbe ud og ind, uden at de i ringeste Maade foruroligges. Fortsættelse af de Belønninger, som ved det Kongelige Norske Videnskabers Selskab ere uddeelte for 1779. Roald Torgissen Dyscheland af Haalands Præstegield i Christiansands Stift, har 1779 opryddet paa sin Gaard 2 nye Huusmands=Pladse, uden at lægge forhen beboede øde, og har imidlertid opbrudt 5 Maal nye Ager, foruden andre Forbedringer paa hans Jord; har Attester. Er af Selskabet tilkiendt den udsatte Belønning 20 Rdlr. Gunder Jensen Langang af Holts Præstegield i samme Stift, har 1778 opsat Steen=Fæhuuse. 1779 har han igiennemskaaret en blød Myhr med 2de Hoved=Diger, hver af 287 Alle og 20 Tvergrøfter, hver af 108 Alne. Desuden har han 1779 opført længste Steengierde 1200 Alne af forsvarlig Høyde og Tykkelse, beviist med gode Attester, nyder for samme 15 Rdlr. Christopher Ræche af Haalands Præstegield i bemelte Stift, har til sin og Naboers Nytte anlagt et nyt Møllebrug, ved at giennemgrave en Bank af 260 Alne, og derved givet Vandet et nyt Løb, samt indsluttet Mølledammen med en Muur af 60 Alnes Længde paa hver Side af samme, har Attester, 20 Rdlr. Povel Simonsen Sørhovi af Faaberg i Aggershuus Stift, har 1778 avlet 8 Voger eller 18 Lispd. tilberedet Hør og Hamp, som allerede er spundet og vævet, meest af hans egne Huusfolk; 1779 har han af begge Sorter avlet langt meere, som endnu ey er tilberedet, formodentlig 12 Voger. Desuden eyer han allerede 80 meget bløde og mestendeels engelske Faar, i sær 12 Stykker af beste Sort; har i Høsten 1779 af samme avlet 3 1/2 Vog Uld, hvoraf allerede en stor Deel er spundet. Han har tillige 1779 optaget 20 Maal Ager, og 1414 Alne Diger; af den fra samme bortførte Steen har han reyst 273 Alne Steengierde 3 Al. bred og 2 Al. høyt, samt 224 Alne Steenmuur ved Konge=Veyen; har Attester, 15 Rdlr. Peder Hansen Nedre-Oftedal af Lye Præstegield i Christiansands Stift, har 1779 af egne Faar avlet henved 5 Vøger Uld, saa god, som den kan ventes paa de Grændser; har Attester, 15 Rdlr. Paul Christiansen Dybsland af Strandebarms Præstegield i Bergens Stift, har 1779 paa sin byrlede Gaard opført en Tiære Ovn, aldeles efter den fra Selskabet udgivne Beskrivelse, hvortil han selv har af Leerstrøget Teglsteenen, og har derudi, allerede med største Fordeel og beste Udfald fuldført 2de Brændinger, har derom gode Attester, 15 Rdlr. Aad Johansen, Waage af Suldals Præstegield i Christiansands Stift, har i Aaret 1779 dræbt 9 voxne Biørne, tildeels med Livs Fare, har Attester, ham tilfalder den udsatte Belønning 10 Rdlr. Disse Præmier kan, som forhen er meldet, afhentes med attesterede Qvitteringer hos Selskabets Casserer Hr. GeneralAuditeur Collin i Trondhiem.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Corsøer, den 28de Februarii. Jndkomne: Den 25de Febr. Kammer=Herre von Krog fra Holsteen til Kiøbenhavn. Udgaaet: Den 25de Febr. Kammer=Herre Scheel til Mullerop, Kongel. agende Post med 2 Læs; den 28de huj. Professer von Westen med Frue hiem til Odense.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Kiøbenhavn, den 3die Martii. Den 19de Jan. 1780 er Stodiosus Hans Juul Jordhøy beskikket at være Sognepræst for Aastrup og Vester Starup, Meenigheder i Riber Stift. Den 26de Jan. er Studiosus Peder Jacob Homan confirmeret at være Sognepræst til Wallensbech Meenighed i Sielland. Studios. Jacob Ørum ligesaa at være Sognepræst for Ørum Wischum og Weirum Meenigheder i Viborg Stift. Den 29de Jan. ere Professorerne ved det Altonaiske Gymnasium Paul Christian Henrici og Johan Jacob Dusch beskikket til Justitsraader. Den 2den Febr. er Sognepræst Doct. Theologi Hr. Christian Frederich, Hagerup beskikket at være Stifts=Provst og Sognepræst til Domkirken i Trundhiem. Den 9de Febr. er Studios. Friderich Ussing beskikket at være Hospitals- og Froprædikens Præst i Ribe. Den 16de Febr. er Byefoget Lauritz Martin Benz, beskikket at være tilligemed Vice=Landsdommer i Fyen og Langeland. Claus Martens i Garding til virkelig Cancellieraad og Birkefogden Detlef Dutzen i Faargaard i Amtet Lugumeloster til Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Næstafvigte Torsdag den 2den Martii tog dette Aars Høyeste Ret (som forhen meldt) sin Begyndelse, da Hs. Kongel. Majestæt Selv i allerhøyeste Person præsiderede. De Herrer Assessorer toge Sæde i følgende Orden: Høyre Side fra Thronen: Hr. Statsminister Græve af Thott; Hr. Geheime Conference=Raad Brochenhuus; de Herrer Geheime Raader Græve af Moltke, Luxdorph og Hielmstierne; Hr. Kammerherre Juel; de Herrer Conference=Raader Kofoed Anker, Horn og Cordsen; de Herrer EtatsRaader Koren, Jacobi, Træskow og Bartholin Eichel; Hr. Justice=Raad Colbiørnsen; Hr. Assessor Rested. Venstre Side fra Thronen: Hr. Statsminister Schack Rahtlow de Herrer Geheime Raader Stampe, Baron Knuht og Schee Plessen; de Herrer Kammerherrer Rosenkrantz Levetzau og Baron Juel Wind; de Herrer Conference=Raader Suhm og Reiche; de Herrer Etats=Raader Obelitz, Bornemann, Erichsen og Bang; de Herrer Justice=Raader Holtermann og Sømmer; Hr. Assessor Fridsk. Secretererne vare: Hr. Justice=Raad Koneman; Hr. Secreter Thestrup og Hr. Secreter Nørregaard.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Copulerede. J Øster=Riisøer den 21de Jan. Kiøbmand Hr. Hans Schlytter og Jomfrue Anna Maria Hammer. J Bergen den 8de Jan. Kiøbmand Hr. Gustav Leopold og JomfruHelche Catharine Heilman; den 15de ej. Kiøbmand Hr. Herman Didrich Ulhorn og Jomfrue Anna Staman. J Slagelse Hr. Postmester Femmer og Jomfrue Klem. J Kiøbenhavn den 3die huj. Hr. Christian Jversen Smidt og Jomfrue Dorothea Elisabeth Biener.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Døde. J Bergen den 9de Febr. Mad. Rebecha, sal. Apothekede Besches, 78 Aar; den 10de ej. Mad. Johanne Cathrine von der Velde, Hr. Borgmester Hans Formans Kiæreste, 50 Aar. J Kiøbenhavn den 27de Febr. Mester Skoemager Sr. Peter Christian. Normann, 77 Aar; Garver Sr. Møllers Hustrue, Anna Marie, fød Bille, 37 Aar; det 28de ej. Hr. Capitaine Jens Jacobsen, 79 Aar; den 29de er Hr. Magnus Dyrendal, 29 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Vacance, Oberveyer og Maaler Tienesten i Trundhiem.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
En General Fortegnelse over Fødde, Døde og Copulerede udi Danmark og Norge, samt Hertugdommene Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Grævskabet Rantzau, Herskabet Pinneberg og Staden Altona Udi Aaret 1779 ere Fødde. Døde. CopunI Kiøbenhavn Siellands Stift, Khvn og Bornh. undt. 7664.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Fyhns Stift Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Riiber Stift = Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Aalborg Stift = Summa Danmark 25312128947. Fødde. Døde. Aggershuus Stift 11823 8493. Christiansands Stift 3887 3059.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Bergens Stift. Tronhiems Stift 525. Summa Norge =
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Hertugdom. Schlesvig, Hertugdom. Holsteen, 72411 5499. Grævskabet Rantzau, Herskabet Pinneberg 816 678 Staden Altona Summa Hertugdom. Summa Summarum = = 1694996315. 1659. Ere altsaa udi Hs. Majestæts Danske, Norske og Tydske Stater, 6342 flere fødde end døde.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Vexel Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 50 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 21 1/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 20 3/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 26 1/2 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 26 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
AVERTISSEMENTS. Christendommens Joved Sandheder af den Hellige og Tungnemmede, og dem, som have ikkun liden Skolegang Skrift. Denne Underviisning er skrevet for de meget Enfoldige i sær Confirmantere, og for den almindelige Mand, til at give dem en efter deres Begreber fattelig og rigtig Kundskab om de guddommelige Sandheder og deres Pligter. Blant Trykfeylene vil man rette S. 11, Linie 25, at Gud ogsaa, læs at Gud for Christi Skyld ogsaa. S. 19 Linie 16 Viisdom, læs Rigdom. Den sælges hos Hr. Gyldendal i Silgaden Nr. 66 for 4 s.H. J. Birch, Sogne=Præst for Glostrup Meenighed.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Min Commissionair, Hr. Regiments=Qvarteermester Andresens Død forvolder, at alle de Vexler, som jeg har trukket paa ham, og ey ere indfriede i hans levende Live, blive med Protest retournerede. For da at forekomme hos vedkommende Jndehavere al den Frygt, som saadant kunde foraarsage Dem, bekiendtgiøres herved for alle og enhver, at alle sligge protesterede Vexler blive strax indfriede af mig selv paa mit Contoir her i Christiansand. Den 18de Febr. 1780. Niels Moe.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling saaledes lydende: " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige EtatsRaad Niels Ryberg, af Vores Kongel. Residende=Stad Kiøbenhavn, hans, for Doctor Medicinæ Peter Pontheny af Vort Eyland St. Croix i America, som Arving efter afg. Mathew O. Maly, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Pontheny, ved Proclama sub pæna præclusi & pertui silentii maa indkalde alle fornævnte afg. Mathew O. Malys Creditorer, saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid, at saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange. indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 18de Febr. 1780. Under Vort Signet; (L. S.)
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Doctor Medicinæ Peter Poutheny af St. Croix i America, Bevilling at maa i Aviserne indkalde afg. Mathew O. Ma lys Creditorer. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 21de Februar. 1780. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle afg. Mathew O. Malys Creditorer, at de inden den i dette Proclama fastsatte Tid, indfinde sig hos Hr. Peter Pontheny i St. Croix, for af ham at modtage Reede og Rigtighed for deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Kiøbenhavn, den 3die Mart. 1780. N. Ryberg. J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Grosserer Søren "Lycke af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans for Os Elskelig Agent Peder Clausen von Beverhondt, Planter paa Vort Eyland St. Thomas udi America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Agent Peder Clausen von Beverhendt ved Proclama, sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indkalde alle dem, som fra den Tid han var i Compagnie med Os Elskelig Agen Lorenz Ebbesen paa Vort Eyland St. Croix under Firma af "Ebbesen & Beverhondt maatte formeene sig at have nogen lovlig Fordring til ham af bemelte Firma, at indfinde sig hos ham, de i Vore Riger og Lande samt Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, saa og med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle slige paa foranførste Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig "allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. "Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 18de Februar. 1780. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Agent Peder Clausen von Beverhoudt af St. Thomas, Proclama til at indkalde de Creditorer, som maatte have nogen Fordring paa ham fra den Tid han var i Compagnie med Agent Ebbesen, og under Firma af Ebbesen & Beverhoudt. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som maatte formeene at have nogen Fordring hos Agent Peder Clausen von Beverhondt fra den Tid han var i Compagnie med Agent Lorenz Ebbesen, og under Firma af Ebbesen & Beverhondt, at de inden den i Proclamate fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa St. Thomas, da enhver skal erholde prompte Betaling.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Paa Agent Peder Clausen von Beverhondts Vegne, S. Lycke. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 28de Februar. 1780. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1780-03-03
Formedelst min sal. Kones dødelige Afgang og tiltagende Alderdom, agter jeg næstkommende 20de Mart., Kl. 10 Formiddag, her udi min iboende Gaard i Schive, at stille Kiærgaardsholms Hovedgaard med Bøndergods 254 Tønder Hartkorn og 4 Tiender til offentlig Auction, og om fornøyelig Bud skeer, bliver samme Gaard, Gods og Tiender, den Høystbydende tilslagen uden flere Auctioners Holdelse; men i Mangel af antagelig Bud til Bortsalg vorder den opraabt til Bortforpagtning paa visse Aar, efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og meldes eller til Liebhabernes Efterretning, at der udi denne Vinter er opsat paa Gaarden 100 Køer, 100 Stude, 160 Faar Høvder og 16 Bæster, med Tilkiendegivende, at der ved Gaarden kan forres og græsses langt flere Kreaturer; Gaardens øvrige Beskrivelse ansees ufornøden vidtløftig at melde, da der af i Forpagtning er gaaet aarlig 2100 Rdlr., foruden de Eieren forbeholdne Reservationer; Kiøbe=Summen kan blive staaende til 1781. Aars Snapsting, om forlanges. Schive, den 19de Januar. 1780. Peder Obel.