JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-31
Kong Christian den Fierde blev kronet i sit tyvende, Aar, og denne Kronningsfest skal have været den allerypperligste, prægtigste og meest berømte af alle de danske Kongers. En stor Deel fyrstelige Personer fra fremmede Lande vare komne til Danmarks Kongestad for at overvære denne Herlighed, ogsaa mange fremmede Gesandtere vare ankomne for at gratulere og at overbringe Hs. Majestæt kostelige Foræringer. Søndagen den 29de Aug. 1596 var den kongelige Kronningsdag. Da Kl. var otte var det hele Rigs=Raad og Adel samt alle nærværende fyrstelige Personer a. forsamlede paa Slottet. Trommerne rørtes i Gaderne for at samle Borgerne og de gevorbne Soldater der i bedste Rustning og Klædning opstilledes langs af Gaderne til Fruekirken. Processionen gik saaledes for sig: Først gik en Paukenslager, for hvilken blev haaren to Kiedeltrommer af Sølv med to kostelige Faner med Kongens Vaaben paa. Derefter kom 9 Trompetere, klædte i gule Atlaskes Trøyer, røde Fløyels Buxer, sorte Kapper og røde Fløyels Hatte. Deres Trompeter, vare af Sølv. Efter disse fulgte Marskalken og Landsdommerne i Skaane. Nu alle fremmede Gesandtere og Raader, hver efter sin Reputation og Stand, og dernæst Danmarks Riges Raad, alle i Fløiels Kapper. Næstefter dem atter en Paukenslager og femten Trompetere. Derefter kom Rigets tvende Herolder, kosteligen udstafferede. Efter dem kom Regalierne *) baarne af fire Rigsraader den ene bag efter den anden. Derpaa kom H. M. med stor Herlighed i en med Guld, Sølv og Silke af allehaande Farvers Løvværk stukken hvid Klædning: og en med Perler besat sort Fløiels Kappe. Og reed i ) Regalierne ere som bekjendt: Kronen, Scepteret, Sværdet og Rigsæblet. Det sidste betyder: egentligen Jordkuglen, som Sindbillede paa Riget, prydet med et Kors, der minder Regenten om at styre sin Land med Gudfrygt. Trykt hos A. F. Elmquis. de Hs. M. paa en graa Hest, som var smykke paa kon de gelig Maneer. - Nu fulgte de fremmede Fyrster og Kongens Brødre. Derefter Dronningen, hans Ma Frue Moder med begge hendes Frøkener. Derefter alFyrstinderne og Hertuginderne med deres Frøken Dør tre. Efter dem kom Kantslerens og Rigets MarskeFrue, og derpaa først Dronningens og Fyrstinderne, Jomfruer (Hofdammer). Kongens Drabantere hundre, de i Tallet vare klædte i gule Damaskes Trøier, rode Fløiels Livkøllerter med gule Snorer, røde Fløie. Buxer og Bonetter med Plumager. De gik ved Siderne langs med Toget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-31
(Nu følge Kronningsceremonierne som vel ikke ermeget forskjellige fra disse Tiders, og som vi snart ville erfare.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-31
Da alting nu var fuldendt i Kirken gik Hs. Maj. sine kongelige Klæder der vare af rødt Gyldenstykke med Guldkronen (der var besat med 970 Diamanter, paa Hovedet, Spiret i Haanden og Sværdet ved Siden udenfor Kirkedøren, satte sig paa en anden endnu herligere smykket Hest, og Toget begyndte til Slottet, igjen som før, undtagen at fire Rigsraader bare en Himmel af Gyldenstykke over Hs. Majestæt. Saasnart Hs. M. reed, fra Kirkedøren blev 150 Stykker, Skyts som laae paa Voldene og 588 som var paa Flaaden afskudt med stor Larm og Bulder. Penge og nyslagen Mynt blev af Herolderne udkastet allevegne paa Gaben blandt Almuen. Paa Amagertorv stod en prægtig Æreport. Da Kongen var midt under den kom en Engel siungende ned og satte en Krone paa hans Hoved. Oppe paa Æresportens Altan blev der siunget og spillet. Længere oppe paa Torvet var en Post hvorudaf der løb hele Tønder Rød= og Hvid Viin for alle og enhver. Paa et andet Sted var en heel stegt Oxe fyldt og spækket med adskillige Slags Vildt og Fugle. Af denne vilde den gemene Mand have et Stykke, og reves og sloges derfor tappert derom i Hs. M. Paasyn. Om Aftenen var paa Slotspladsen et Fyrværkerie der forestillede Rommeren Curtius som styrtede sig i den forgiftige Pøl, hvori der var 50,000 udfarende Ildskud foruden flyvende Raketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-07-31
J flere Dage efter var Dands og Lystighed paa Flasden, Jagt, Turnering, Ringriden og Maskerader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
No. 93. Aarhuus Stifts Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene 7de Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 1ste August. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Napoleon i engelsk Pold. Denne fordum saa Vældige er nu som Fange paa Veien til det Land som han saa ofte som Seiervinder bebudede sit Besøg. De nærmere Omstændigheder, som Aviserne kappes om at anmelde, ere følgende: Efter flere forgiæves Forsøg paa med sine to ham i af den provisoriske Regiering overladte Fregatter, at snige sig giennem de ham paa alle Kanter strængt be vogtende engelske Krydsere, gik han atter den 8de ombord paa en af sine Fregatter, hvor han af Skibsmandskabet for sidste Gang hilsedes med et tredobbelt: Keiseren leve! Lang Tid gik han urolig op og ned paa Dækket, sluttede sig adskillige Timer inde med sine faa Fortrolige Snart lagde et engelsk Linieskib sig, saa nær de stanske Fregatter, at disse ikke kunde giøre i en eneste Bevægelse uden at vorde bemærket. Fornærmer at overtyde sig om den engelske Skibførers Sipdelaug affærdigede Napoleon sin troe Ledsager i Vertrand for endnu for sidstegang at ansøge om frie Fart, men som hiin aldeles afslog med den Erklæring, at han strax lod Fregatterne angribe hvis de forlode Havnen. Jmidlertid tilføiede han at hvis Napolion i skulde være tilsinds at tage ombord paa hans Skib, saa vilde hen modtage ham med al Respect, indestaaer ham for sin personlige Sikkerhed og føre ham til Engelland, hvis Regierings Høimodighed han kunde stole paa. Napoleon der i de sidste Dage havde bemærket at han ogsaa fra Landsiden var under Bevogtning, var i intet Talg: han overgav sig til engelsk Ære og Høimodiged. Han vilde ikke sætte sine faae Hengivnes, Liv na Spil for med Magt at forsøge paa at trænge sig igennem. Han gik kort efter ombord paa en Brig, nærende sig med Parlementairslag det engelske Skib, derligeledes havde heiset hvidt Flag paa sin Formast. Sibschefen Capt. Maitland modtog ham paa det nest forekommende, og siden er han ikke vendt tilbage. san havde ingen af sin Familie med sig; hans Bro ser Joseph var endnu i Rochefort den 12te, da det engelske Skib Bellerophon med sit vigtige Bytte gik af Sigte. Det skal allerede være seet paa Høiden af Plymouth, og efter andre Beretninger endog være indløbet i Plymouths Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Politikerne bryde allerede Hovederne med Forudsigelsen af Napoleons tilkommende Skjebne. Man nævner allerede adskillige Fæstninger især i Skotland, hvor Fangen vil blive sat i sikker Forvaring; andre bestemme Tower til hans Opholdsted, og endnu andre mene, at han som Particulier blot vil blive sat under stræng Opsigt. Foreløbigen meentes han at vorde sendt til Edinbourg. - Alle hans Papirer har man imidlertid frataget ham; de med ham til Bytte gjorte Penge og Kostbarheder skulle nu efter engelske Beretninger, langtfra ikke være af saa stor Værdie som man sidst havde angivet. Men hvad skal vi nu giøre med ham, siger et engelsk Blad. Stillingen hvori vi befinder os er af en egen og forlegen Slags, og aldrig er der i den brittiske Raadsforsamling forekommet en saa besynderlig Punkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Ved Proklamationen af 6te Marts erklærede Ludvig 18de Bonaparte for en Forræder og Rebel, samt befalede, at han som saadan skulde fængsles og dømmes. Mellem venskabelige Regieringer er det Skik at man giensidigen udleverer Forbrydere for at vorde dømte efter deres egne Landslove. Skulde vi udlevere Bonaparte, Det ville vi ikke, dersom han overgav med sig Betingelse om sit Livs Vedligeholdelse, og selv ikke, hvis han ubetinget overlod sig den brittiske Høimodighed. Men hele Verden staae vi for ham til Ansvar, derfore maae han sættes i en saadan Tilstand, at han for Verden kan betragtes som politisk død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Napoleons Bemægtigelse synes at have været forberedt Det vilde have været farligt at fængsle ham paa anden Maade, end den som nu er skeedt. Han maatte selv troe sig at være frie, uden at mærke den Opsigt man havde med ham. Man maatte derfor bruge stor Skaansel og stor Færdighed. Paa denne Maade var det lykkes at bevæge ham til, at begive sig til Rechefort. - Ministeren Fouchee havde allerede strax efter det afgiørende Slag ved belle Alliance paataget sig Napoleons Udlevering. Han underholdt desaarsag en særdeles Korrespondente med Hertugen af Wellington. Ogsaa de lange Konferentser han som bekiendt havde med denne Feldtherre vare med Hensyn paa hiin Gienstand. Da Napoleon ifølge en Overeenskomst med den provisoriske Regiering fra Rochefort skulle undkomme : til Søes, saa havde Fouchee langs med Kysterne posteret Folk som handlede i Forstaaelse med Engellænderne. Da han nu fandt, at hans anlagte Plan var lykkedes, saa skrev han til Napoleon, "at nu var ham. intet andet Valg tilovers, end at overgive sig til den allierede Armee eller de engelske Krigskibe. - Han fandt sig i sin Skjebne og valgte det sidste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Man forsikrer, at Napoleons Brødre ifølge de allierede Souverainers Bestemmelse, saaledes skulle fordeles omkring i Europa. Joseph til Rusland, Hyronimus til Preusen, Lucian til Engelland og Ludvig til Østerrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Frankrige. Med Marskal Davousts Underkastelse synes det endnu ikke at have sin fuldkomne Rigtighed. Han har endnu gandske nyelig vægret sig for at erkiende en kgl. Koureer, og man troer ikke, at han har respecteret de Depescher som denne Koureer havde hos sig. Vist er det, at hans Forhold er meget tvetydigt, og de Allierede i have desaarsag grundet Aarsag til ikke at troe ham. Disse have forlangt at Loirearmeen ubetinget skulde underkaste sig, i modsat Fald begynde Fiendtlighederne i igien den 1ste August. - Ogsaa Russerne og Bayrerne have forladt Paris for at drage til Loiren, hvor i al Komunikation er afbrudt. Broen ved Tours er undermineret. Her befandt sig General Vandamme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
- General Clauzel har den 14de Juli fra Bordeaux udstædt en Dagbefaling, hvori Generalerne i den 11te og 20de Militairdivision tilkiendegives, kun at adlyde i Prindsen af Eckmühls Befalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Atter har der været Uroligheder i Paris. Man saae paa engang hele Skarer Mennesker med en rød Nellike i Knaphullet, hvilket man antog for et nyt Foreningstegn for Napoleons Venner. Det kom til Klammerie, hvorved adskillige bleve saarede og havde en Forordning til følge, at enhver som fandtes med Nelliker i Brystet uden videre skulle arresteres, og alligevel i hedder det, havde man endnu Dagen efter insulteret: rolige Borgere paa Gaderne fordi de bare Lilicordenen Paris har faaet en nye Kommandant, en GeneralClaparede. - J en Ministerialforsamling som Kor gen bivaanede, skal der være taget en Beslutning af største Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Ogsaa i Lyon har der været urolige Optrin, Østertigske Parlementairofficierer bleve mishandlede og adskillige Huse plyndrede. Marskal Suchet kunde ikke i holde sine Tropper i Tømme. - J Bordeaux vilde i Jndvaanerne tvinge Garnisonen at paasætte den hvide Kokarde, saa det ogsaa er kom til Uordener. - Et e preusisk Korps som under Prindsen af Hessen Homburg, bombarderede Fæstningen Longby, har maattet trække i sig tilbage til Luxemburg, da et betydeligt fransk Troppekorps kom Fæstningen til Undsætning. Fæstningen Charleville er saa totalt ødelagt at ikke en Steen er bleven paa den anden. Af Chalous er der heller ikke meget tilbage, hvortil den selv var Aarsag ved at skyde paa Russerne efterat den hvide Fane var opsat. . - Otte Byer ved Paris, hvor man har dræbt preui siske Soldater, ere gjorte lige med Jorden. - Valenciennes og Condre have kapituleret. Huningen holder sig endnu, giennem Kikkerter kunde man den 14de fra Basel af see Franskmændene dandse paa Voldene, hvilket Bal ogsaa bivaanedes af Fruentimre. . - Staden Nimvegen var kundgjort, at der over den derværende Broe i Midten af August vilde passere et kgl. Dansk Troppekorps. - Hansenterne stode allerede i Nærheden af Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Blandinger. At Erkehertuginden - siger blandt andet en Wiener Skrivelse - aldrig og under intet Paaskud vilde vende tilbage til Frankrige, er vist, da hun bestemt skal have givet Keiseren hendes Fader dette Lofte før hans Afreise til Armeen; men som Moder og forhenværende Regentinde er det meget naturligt, at hun gjerne saae sin Søn paa den franske Tivne. Hertugen af Orleans, der som bekiendt er meget elsket i Frankrige, og som selv under Napoleons Regiering havde et anseeligt Partie for sig, er af Ludvig 18de paa det indstændigste bleven opfordret til snarest mueligt at komme til Paris. Men han skal have fast besluttet ikke at begive sig dertil før Alt er bragt i Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
J Brüssel blev d. 19de Juli en meget fornem Mand arresteret, der drev sin Enthusiasme saa vidt, at han paa Gaderne raabte, Napoleon læe! J Mainz er udk en Forordn., hvorved der under svær Straf paalægges alle Franskfindede eng Taushed, i offentlige Selskaber. En rig der bosiddende Franskmand skal som følge deraf været gaaet fra Ørstanden, og bragt i Daarekisten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Napoleons Moder er bleven forvægret Audielse hos Keiser Alexander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Den italienske Fæstning Garta holder sig adnuDen 5te Sept. lader det ostind. Compagnie ikon don ved Auction bortsælge 7 Millioner 4000,000 Pind Thee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Algiererne har opbragt to danske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Fædrelandet. Ogsaa Hs. H. Prindsesse Charlotte Louise af Hessen-Cassel er ankommet til Khvn. Tilløbet for at skue de paa Rosenborgslot udstillede, kongelige Regalier skal have været ubeskrivelig skort. Den første og især den anden Dag var Trængslen, mageløs; men den tredie bleve Alle opstillede i en Række, ligesom fordum ved Commediebilletters Uddeeling, og nu fandt ingen Uorden mere Sted. Regalierne, laae offentligen til Skue paa et stort Bord i Riddersalen, lige for Tronen, og hvert Stykke paa en rød, med Guldgaloner og Fryndser besat Fløiels Pude. Ædelstenenes usædvanlige Storhed og Reenhed, og Arbeidets Fortreffelighed i det Hele, har tildraget sig, alle Kienderes Beundring, men især er Hs. Majest. Dronningens Krone, samt Scepteret, af gandske udmærket Arbeide. Den store Amethyst, som ved Kroningen sættes over den Kongelige Trone, er uvurdeerlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Altona, d. 27de Juli. - Adskillige Afdelinger af vort udmarscherende Auxiliairkorps ere allerede indtrufne hertil. Da sammes Officierer forlod Khvn. vare allerede 370 Ansøgninger indløbne til Kongen, om at tiene som Volontairer ved Korpset, og selv et heelt Regiment har ladet overrække en Bønskrift i samme Anledning. Prindsen af Hessen, der kommanderer dette Korps, indtreffer hertil imorgen, for at blive her til den 30te. Den 29de gaaer hele Avantgarden, 3000 Mand stærk, under Oberste v. Wal besk, giennem Hamborg over Broen til Haarburg. Denne Afdeling kommer for størstedelen over Wandsbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Ved Høiesteretsdom er en Søren Christian Prætsmark i Aalborg Stift dømt til at have forbrudt Ære, Liv og Gods, for at have fabrikeret og udgivet tre fal 1ste Rigsbanksedler til 100 Rbd. Stykker. - En Viinhandler Schünnemann i Aalborg er ogsaa ved denne Leilighed kommet under Tiltale fordi han har villet udgive en af bemeldte Rigsbanksedler efter at han vidste den at være falsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
I Ebeltoft Arrest sidder for nærværende Tid henved en Snees indbragte Spitsbuber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Aarhuus. Danmarks elskede Kongepar, Sjette, Frederik og hans Marias Kronningsdag, var en sand Glædesdag for deres hengivne Aarhusianere, en Festdag for dens Borgere. Denne for Land og Regent saa vigtige Dag maatte, end fjern fra den elskte, Drot, være høitidelig for enhver Fædrelandets ægte, Søn, thi paa den vorder Fyrsten og Folket endnu tettere og stærkere bundne til hinanden; thi forkyndtes den os ogsaa ved Daggrye med festlige Skud. Hs. Majestæts yttrede Ønske mod al Jllumination for at spare sine mindre formuende Undersaattere en Udgift, som enhver især dog saa inderligen gjerne havde udredet, indskrænkede Dagens Festivitet til en borgerlig : Militairparade, hvorved Byens Borgemester medens Fanerne vajede i en kort Tale fremstillede hvor vigtig og hvor kiær denne Dag maatte være enhver god dansk Børger; et tregange jublende Hurra besvarede den fra alle Kanter. Om Aftenen var en stor Borgerforsamling i Selskabet Polphymnia; ogsaa mange Privatirkler feirede Dagens Anliggende. Folkeklynger havde om Aftenen hist og her samlet sig for ogsaa lydeligen at yttre deres Glædesfølelser. Længe leve Deres Majestæter, vor allernaadigste Konge og Dronning! dette var Alles Stemme; det høre Gud den Alvældige!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Bekiendtgiørelser. I Gaar Aftes, da Solen dalede, dalede ogsaa min yngste Broder Sagfører Christopher Bøghs Livs Soel, og fulde 29 Aar gammel gik han ind i Evigheden efter 9 Dages Sengeleie hos mig. Wester Mølle ved Skanderborg d. 26de Juli 1819. Hans Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Meubel- og Bog=Auction. paa Hovedgaarden Skeel ved Greenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
J Følge allernaadigst Høiesterets-Dom, og derefter passeret Udlæg, bliver paa Hovedgaarden Skeel i Randers Amt, Mandagen den 18de September næstk. og følgende Dage, foretaget offentlig Auktion, som begynder heer Formiddag Kl. 9, over samtlige Hr. Greve Kammerherre og Oberstlieutenant de Skeels derværende Løsøre, og fieldne betydelige Jndboe, bestaaende af: circa 4000 Lod forarbeidet Sølv Plet, Glas og Steentøi af forskiellige Slags, Caffe= og Theeserviser, Kakkelovne, Sengestæder, Sengeklæder, Madrasser, Skatoller, Stole, Ottomaner, Softer, Speile, Servanter, og flere meest Mahogni= og tildeels i nyeste Smag forarbeidede Meubler; Taffel og andre Uhre, Kobberstykker; Linned og Dækketøi m. m.; saa og en meget betydelig velconditioneret samt af fleere Sprog og Videnskaber, bestaaende Bogsamling; over alt hvilket i Anledning af den derover afvigte Aars 12te Ocober berammede, men da indstillede Auktion, forlængst er uddeelt adskillige hundrede Cataloger i de fleeste Enne saavel af Danmark som Hertugdømmen; hvorfore i Reqvirenten anseer det ufornødent videre at meddeele disse, end paa Auktionsstædet, allerhelst, da Hr. Gre rens Jndboe, foruden at være - som almindelig bekiendt - samlet med Smag, og at regne blandt de sieldne her i Landet; tillige speciel er beskreven i bemeldte Cataloger, som enhver nu i saa lang Tid, siden de bleve uddeelte, have havt Leilighed at giøre sig bekiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Grevskabet Skeels Birke-Contoir i Voldbye, den M. Juul. 26de Julii 1815. Auktionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Torsdagen den 3die August om Eftermiddagen Kl. 4 slet, bliver ved Byens Fold foretaget offentlig Auktion over en af Markmanden optagen Hest, der uagtet adskillige Bekiendtgiørelser i Aviserne er af Eieren er afhentet. Aarhuus den 31te Juli 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Auktionsdirectionen. Fredagen den 4de August lader Undertegnede ved Auction bortsælge Afgrøden af 3 Aars Avling, bestaaende af Byg og Havre. Niels Liisberg Hyrekuft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Førstkommende Onsdag d. 2den August om Eftermiddagen Kl. 6 Slet holdes General=Qvartal-Forsamling i Polyhymnias Selskabelige Section, hvordHr. Medlemmer behagelig vilde tage Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Onsdagen den 2den August lader undertegnede ved Auction bortsælge Afgrøden af 2 Gaardes Avling: bestaaende af Byg. J. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
For en skikkelig Pige, der kan paatage sig en Stuepige Plads paa Landet er en Tieneste ledig til første Novbr. Man melder sig desangaaende hos Organisk Ebeling paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
En Præste=Familie paa Landet ønsker sig en Barne, pige til Mikkelsdag eller Novbr. af 13 - 16 Aars Alder; men formedelst den Jndflydelse en saadan Pige, har paa Børnenes Sprog, Sæder og hele Opdragelse, ønskedes en Pige, der selv er vel opdragen; Maaske kunde der findes en Degn, Skolelærer eller andre Folk paa Landet, af mere Dannelse end den simple Bondes, der kunde ønske en Datter i en saadan Stilling, da hun her, naar hun er flin, kan vente en honet Behandling, og Moderen vil i ledige Timer anføre hende til Fruentimmerarbeider; ligesom og Faderen vil antage sig hendes Underviisning, om den erufuldendt, og konfirmere hende; Kuns maatte hun ikke ansee sig, for god til de Arbeider hendes Stilling som Barnepigmedfører. Adressekontoiret giver Anviisning. Kræmmer Hans Peter Johansen fra Saxild opfordres herved til snarest at indfinde sig, hvis han vil undgaae videre Foranstaltning. Aarhuus den 1 August 1815. N. F. Salbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
En Complet nye Holsteensk Vogn, med behørige Stole, efter almindelig Veispor, er strax at faae til Lemme. kjøbs hos Sadelmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Skipper Eskild Nielsen, agter om 2 a 3 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Stykgods og Passagerer. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Hos en Familie her i Byen er Tieneste inlig for Enepige. Adressecontoiret anvise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Jblandt Arvingerne efter afdøde Fæstehuusmed Christen Jacobsen i Glatved Bye Sønderherred, R. ders Amt er opgivet: en Søn Jacob Christensen, 2 holdende sig i Wiborg, og en Datter Elisabeth Christendatter, der skal være gift i Kjøbenhavn. Disse ligemed Boets Credi= og Debitorer indkaldes herved, at melde sig under Skiftebehandlingen anden den Placaten af 26de Octbr. 1792 bestemte Tids ForløKatholm pr. Grenaae d. 20de Junii 1815. A. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Alle og enhver der maatte have noget at fordre eller som maatte skylde noget til afgangne Justits og Ridder Behrs Stervboe, ville desangaaende, den den i Plakaten af 26de Oct. 1792 bestemte T. henvende sig til Undertegnede, som med enhver afhanler det Fornødne. Randers d. 17de Juli 1817. Paa egne og Med=Arvingers Vegne. F. Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Natten imellem Onsdag og Torsdag er 2de af m. Heste bortkommet, den ene er Soristiernet og den anBruunstiernet med 2 hvide Bagfødder og bræmed et B. For Opdagelsen loves en Douseur i man melder sig i Veder paa Wilhelmsborg Gods I Løverdags er paa Landeveien imellem YderupBorum fundet en Byldt med Klæder, som Eieren inAvertissementets Betaling kan faaes tilbage hos H. Sørensen i Aabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Lod- og Lammeuld kiøbes bestandig til høieste Priser af Hattefabriqveur Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-01
Fra Pressen er her i Aarhuus udkommet: Ophøring efter Lærebogen, eller Læsebog i de Evangelisk-Christelige Religion for den modnere Ali alle Stænder, udgivet af Konsistorialraad BechmaAndet Hefte. Prisen er indh. 2 Rbd., og faaes s. vel her som hos Hovedstadens og Provindsernes fi Boghandlere. Af det første Hefte ere endnu no Expl. at faae for 1 Rbd. her paa Adressekontoir Ligeledes er i disse Dage udkommet: Andet: e tredie Capitel af den Evangelisk Chris lige Lærebog i forklarende Spørgsmaale og Gi svar. Til Brug for Almue=Skolelærere udgivne, i H. H. Biskop Dr. A. Birch. R. af D. 16 3/4 Ark sto Det udsælges her paa Adressekontoiret for den he billige Priis 2 Rbmk. Exemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
No. 9. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 4de August. Fredagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-08-04
Napoleon. Den engelske Regiering havde den 25de Juli ved Telegraser Efterretning om, at Skibet Bellerophommed sit vigtige Bytte var indløbet til Torbay. Her skal Fangen forblive indtil nærmere Ordre. Al Samfærsel mellem Skibet og Kysten er strengeligen forbuden.