JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Ved Slutningen af 1819 havde Rusland (Polen. iberegnet), en Befolkning af 52 Mill., Jndkomster 350 Mill. Fr., Statsgjeld 600 Mill. - Forenede nordamerikanske Stater. Jndkomster 30 Mill. Fr., Statsgjeld 463 Mill. - Preussen, Befolkning 11 Mill., Jndkomster 120 Mill. Fr., Statsgjeld 677 Mill. - Frankrig: Befolkning: 29 Mill., Jndkomster 860 Mill. Fr., Statsgjel 3, 466. Mill. - Østerrig: Befolkning 28 Mill., Jndkomster 300 Mill., Statsgjeld 1800 Mill. - Storbritannien: Befolkning i Europa 17 Mill., i Asien 54 Mill., i America 2 Mill., ialt 73 Mill.; Jndkomster 1,156 Mill Fr., Statsgjeld 19 Milliarder, 900 Millioner. - Spaniens Befolkning i Europaa 11 Mill., i Colonierne 13 Mill., Jndkomster 160, Mill., Statsgjeld 3000 Mill. - De forenede Nederlande: Befolkning (med Jndbegreb af Colonierne) 6 Millioner, Jndkomster 160 Millioner Fr., Statsgjeld 3,500 Mill. I Dresden, hvor Selvmord synes at være hyppigere end alle andre Stæder, har et ungt Fruentimmer som ernærede sig ved Syening, og som i hele Naboelauget var bekjendt for sin Dyd og Fromhed, for kort Tid siden udført et gyseligt Mord paa en afsine Veninder, en ung, smuk Pige, Sophie Flugel, hun havde inviteret til sig paa Kaffe. Denne er glad og munter, men træt ligger hun sig lidt paa Sengen og sover ind. Hendes Veninde gaaer ud i Kjøkkenet, henter en Øxe og giver den Sovende tre dødelige Slag i Hovedet, kysser derpaa Liget og ligger sig i Sengen hos det. Men i Skumringen overfaldes hun af en Gysen, og beslutter nu at gjøre hvad hun egentlig først havde villet gjøre næste Dag. nemlig: at give sig i Rettens Hænder. Hun ifører sig rene Klæder, forsyner sig med Penge, Linned og frem for Alt en Bønnebog, og anmelder sig for Politiet. - Og hvad havde bevæget hende til denne Misgierning? Den ulykkeligste Sindsforvildelse. Hun havde nemlig som Barn bivaanet Henrettelsen af en Pige, hvis Forberedelse til Døden og høitidelige Henførelse til Retterstedet havde gjort et saadant Jndtryk paa hendes Phantasie, at hun fra den Tid af ei havde noget høiere Ønske, end at dø ligesaa salig som denne. Uden at nære det mindste Had imod den anden Pige, som tvertimod var hendes bedste Veninde, valgte hun hende til Middel for at berede sig en lignende Dødsmaade, uden at troe, at hun havde gjort andet end Godt mod det ulykkelige Slagtoffer for dette selsomme Sværmerie. - J Sandhed, en Begivenhed, der maae vække ethvert følende Menneskes Eftertanke. En italiensk Violinspiller ved Navn Casirola, gjør i denne Tid megen Opsigt. Han spiller ikke som andre med Buen paa Violinen, men med Violinen paa den ved et Bord fostgjorte Bue.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Kongen af Englands overordentlige Nedladenhed, har gjort saadant Jndtryk paa en irlandsk Bonde, som havde faaet et Haandtryk af Hs. Majestæt, at og henter sig undertiden en Kartoffel fra Spisebordet. Man har sat alle Døre aabne, for at blive den qvit, men den har ikke villet gaae.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Ved Frankfurt huserer en talrig Røverbande, hvoraf nogle og tredive Medlemmer af begge Kjøn alt ere grebne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Fædrelandet. I Khavns Skilderie læses under Jndsendt, følgende: Raad mod Liigterne. Jngen føler hvor Skoen trykker, uden den, der har den paa, er et gammelt Ordsprog, hvis Sandhed bogstavelig erkjendes af dem, der plages af Liigtorne. Anmelderen troer saaledes ikke at fortjene Utak af disse, ved at bekjendtgjøre et simpelt Middel som uden Smerte og Fare borttager de største Liigtorne i kort Tid. Man udskjærer af en saftfuld skrællet Sitron et Stykke, stort nok til at bedække Tornen, eller, om den er meget stor, lægge man et lidet Stykke Citron imellem Taaen og Tornen, saa nær Roden som muligt, og svøber en Linnedlap derom. Jo oftere man gjentager Paalægningen f. Ex. et Par Gange daglig, jo hastigere vil man til Forundring see den forhærdede hornagtige Hud, hvoraf Tornen bestaaer, opløse sig og blive blød som Sæbe, saa at den lettelig kan aftages. Paa denne Maade kan man selv, uden Læges Hjelp, og uden at bruge den farlige Kniv, stille sig af med en meget smertende Plage.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Da Danmark ikke eier nogen Qvarantaine=Plads, men Skibene, som komme fra smittede Steder, ved Ankomsten i Sundet blive henviste til Kænsjø ved Gothenborg, hvilket skal være forbunden med megen Bekostning og i Vinter- og Efteraarstider med megen Fare, saa foreslaaes det i Skilderiet at benytte Kyholm til Qvarantaine-Plads i Kattegattet,
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
da Skibene der kunne finde Sikkerhed imod de fleste Vinde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Der siges at en Gaard i Nærheden af Middelfart skal være afbrændt ved Lynild.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Den 10de f. M. er fundet et gammelagtigt, graahaaret Fruentimmer i Nyehavns Canal.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
I Kirkeaaret 1621 ere i Fyens Stift: Æteviede 1052 Par, Fødte: af Mandkjøn 2217, af Qvindekjøn 2020; Uægte 560; tilsammen 4797. Døde: af Mandkjøn 1903, af Qvindekjøn 1879. tilsammen 3782; altsaa 1015 flere Fødte end Døde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
- Jblandt de Fødte ere 41 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 174 Dødfødte, og 1813 Børn ere bortdøde i en Alder under 10 Aar. En Kone er død, som var Tipoldemoder og Stammoder til 68 Mennesker. 352 have oplevet en Alder fra 70 til 80 Aar, 247. fra 80 til 90, 39 fra 90 til 100, og 1 en Alder over 100 Aar. 4 ere pludselig døde og 37 omkomne ved ulykkelige Hændelser. 11 Selvmord have fundet Sted og 2 Mord ere begaaede.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Aalborg, den 7de Januar. Vinteren har her for Alvor indfundet sig med en vedvarende stille Frost, der skaber de bekjendte Blomstermalerier paa vore Vinduer. - J Morges skal Fjorden temmelig langt ud have været frossent, og det er at formode, at vi om kort Tid kunne til Fods besøge vore Naboer: Sundbyeboerne. For Kaneelskerne har det hidtil kun seet maadelig ud; den Smule Snee der kom var ikke tilstrækkelig, og endnu har vi ikke hørt een eneste Bielde. - Fiskerierne, i Fjorden har i denne Vinter været temmelig heldige. Friske Flynder frembydes hver Dag til Salg. Blandt de mange fortrinlige Indretninger vor Bye har, er ogsaa den: at af det herværende Skipperlaug er stiftet et Fond, hvoraf alle Skipperenker, aarlig imodtage Bidrag. Efter Forlydende skal enhver Enke dette Aar faae 12 Rbdlr. Standsning af al Handel er den vedvarende Klage. Aalborg vedligeholder vel endnu sin første Rang: blandt Provincial-Stæderne, men vi søge forgjæves den almindelige Velstand eller den travle Virksomhed paa vore Gader, som for nogle Aar siden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Ved Aalborg Byes Forligelses=Commission, er i Aaret 1821 foretagne 145 Sager. Af disse er forligt 96, henviist til Retten 49 og indstævnet 5.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Fra den 29de til 31te Decbr., ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere udklarerede: Udgaaede. Den 31te Decbr. Jens Sørensen til Skagen med Baglast. Gustaw J. Winther til Kallundborg med Dito.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Bekjendtgjørelser. En meget smuk lille guulagtig Mops, omtrent et Fjerdingaar, har sort Snude, og ellers i alle Dele yndig i Skabning, er at faae tilkjøbs. F. Struch paa Herr Den nu tilendebragte Ligning over Fattigskatten for indeværende Aar, er til Jndvaanernes Eftersyn henlagt hos Forstander Brønnum i Skolegadens Fattighuus, indtil Mandagen den 14de Dennes.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Commissionen for Aalborg Byes Fattigvæsen, den 5te Januar 1822.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
En Deel juridiske Bøger og nogle Comedier, hvoriblandt: Adolph og Lovise, eller: Hvem vinder, anvises tilkjøbs fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
100 Rbd. Umyndiges Midler kan faaes tillaans i næste Snapstings Termin. Samme anvises af Skoemagermester M. Poulsen paa Gravensgade.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
For 2de honette Familier er mit Sted i Kattevad, desforuden et paa Søndergade, samt tvende mindre Dito i Klokstøbergyden, med gode Beqvemmeligheder, at faae tilleie til Paaske Fløttetid. Peder Hassing.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Priiscourant, over de Varer som paa Fattigvæsenets Arbeids-Anstalt i Skolegadens Fattighuus, faldholdes af Forstander Brønnum om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 2-4 til vedtegnede Priser: Gulvteppetøi en og enhalv Alen bredt 3 Mark Alen. Hestedækkener 3 Alen lange og brede 6 Rbd. Parret. Damestøvler af Sælhundeskind med Kantning 2 Rbd. 4 Mk. Parret. Tintøi for Børn i Æsker paa omtrent enfjervedeel Pund af 1 Mk. 8 s. Stykket. Læder Tobakspunge 2 Rbd. Dousinet. Læder=Buxeseler 5 Mk. Parret. Tougværk til Digtning 1 Rbd. 2 Mk. Lpd. Spaaneæsker til Apothekerbrug 6 Stkr. i enhver Sats a 8 s. Satsen. 4 Stkr. i enhver Sats af 6 s. Satsen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Commissionen for Fattigvæsenet i Aalborg, den 21de December 1821.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Til Kjøbs eller til Leie er til Paaske: Poul Pedersens nye opbygte Gaard med der værende nye Kobber=Brændeviins-Redskab, en særdeles beqvem Salterbod med rummelig Plads derved, samt halve Brues=Ret af 28 Sildebundgarns-Stader, som alt kan afgive Levebrød, for en vindskibelig Familie, i Nibe. Hvorom afhandles med Jacob Kiellerup. Aalborg, den 21de Decbr. 1821. Til næste Paaske Fløttetid er til Leie: 4 Overværelser, Spisekammer, Kjøkken og et Halvtagshuus i Gaarden til Jldebrændsel i No. 104 paa Hjørnet af Urbans- og Tver Gaden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Et Værelse for en eenlig Person, samt Kost i Huset, om forlanges, er strax at faae til Leie. Bogtrykker Wandal anviser Samme.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
En Condition som Stue= eller Syepige ønskes til 1ste Mai; Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1822-01-07
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter her i Byen afdøde Hattemagersvend, Christian Düskou, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel for ifølge Placaten af 26de Octb. 1792 at anmelde deres tilgodehavende i Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 2den Januar 1821. Smidt. Hornsyld.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Græsk-tyrkiske Anliggender. Med disse gaaer det endnu ved det Gamle; Uvished og Taage omsvæver dem som hidindtil. Hvad Postdagen den ene Gang leverer som ganske Tilforladelig gjendrives næste Gang. - Efter Beretninger af 27de Decbr. f. A. fra Wien, vil man slet ikke vide noget om Bagdads Erobring; den bedste Venskabsforstaaelse hersker mellem Schachten og den tyrkiske Sultan, og den Første al bestemt have er klæret: at det ingenlunde var hans Hensigt at begynde nogen Krig med Porten. Skulde vedkommende persiske Prindser virkelig have viist fjendtlig Fremgangsmaade, saa er det skeet haardt mod deres Herr Faders Villie, og strænge befalinger til Ophævelse, af samme, desangaaende udstædte. – J Constantinopel var det rolig, intet Janitschar-Oprør, ingen Forstyrrelse af den offentlige Rolighed. - - Alt dette kan imidlertid næste Postdag blive heel anderledes.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Over de i Constantinopel imod Slutningen af November Maaned stedfundne deplomatiske Forhandlinger mellem den østerrigske og engelske Gesandt, meldes fra Odessa under 5te December, Følgende: Den 22de November havde Grev Lützow en Sammenkomst med den nye Reis-Effendi, i Overværelse af den nye Kiaja Bey (Ministeren for det Jndre) i et mellem Pera og Galata beliggende Huus. Den østerrigske Gesandt understøttede levende det russiske Ultimatum, og umagede sig forat bringe Porten til fredelige Beslutninger. Reis Effendi svarede: at den forlangte og af forrige Reis-Effendi tilstaaede Rømning af Moldau og Wallachiet, kunne af Porten allene indrømmes, under følgende Betingelser: "Hofferne af England Østerrig og Frankrig, skulle garantere, at begge Fyrstendommene, efter fuldende Rømning, hverken blev besat af Russer eller Græker; de til Rusland flygtede Grækere, skulde i Overværelse af tyrkiske Commissairer vorde afstraffede, naar ikke deres Udlevering allerede var iværksat; Gjenopbyggelse af de kristelige Templer kunne da først finde Sted, naar Rolighed aldeles var tilveiebragt og Grækerne havde nedlagt deres Vaaben." Da Grev Lützow udtrykkede sin Forundring over dette særdeles forandrede Sprog, beraabte Reis-Effend i sig paa høiere. Ordre. Grev Lützow spurgte derpaa: "om Porten vilde have Krig eller Fred?" men Reis Effendi undskyldte sig med, at hans Fuldmagt ikke gik saa vidt derover at afgive nogen Erklæring. Jøvriat lagde han til: "Sultanen vilde handle efter egen Villie og 90 Millioner Musselmænd (hvor sandsynlig ogsaa efter orientalsk Statestik, Perserne og Maroccanerne ere iberegnede) ville med Sverdet i den ene Haand og Koranen i den Anden nok vide at haandhæve ham hans Ret hos Christenheden." Den tilstædeværende Kiaja Bey førte med det samme et særdeles heftig Sprog og søgte at fremstille Osmannernes Magt som høist frygtelig. - Grev Lützow vendte tilbage til sit Hotel, og afgav øjenbliklig en Beretning over denne Conferenz til sit Hof. - Den 23de November, havde derpaa Lord Strangford den allerede bekjendte Conferenz med Reis-Effendi, men ligesaa frugtesløs. Paa Tilbageveien blev han grovelig insulteret af Pøbelen og al Mægling, alle Forestillinger om den truende Fare, blev aldeles forkastede. Disse Efterretninger ligger imidlertid fuldkommen for Dagen, at Lord Strangford ikke, saaledes som det omtaltes, har søgt at fanatisere Tyrkerne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fra Corfu hedder det under 22de Novbr. Tyrkerne have opbrændt alle Stæder fra Havbugten ved Corinth indtil Macedoniens Grændser. Formedelst de paa Øerne Melos, Seyrus, Sciathos af oprettede Vaabenforraad, er det endelig lykkedes at faae en Mængde Vaaben fordeelt paa Halvøen Cassandra. De tre Øer Jephalien, Zante og Cerigohave solgt Grækerne meer end som 20,000 Flinter, med Bajonetter. Tyrkerne ere overalt fordrevne. Bagdad. der ifølge nogle Efterretninger skal være erobret af Perserne, men som endnu behøver megen Stadfæstelse, ligger ved Floden Tigris og er Hovedstaden i det arabiske Jrak. Den er bygget, efter vor Tidsregning Aar 765 og var en Gang Califatets Sæde. Dens Befolkning beløber sig nu neppe til 20,000 Jndbyggere, der bestaae af Tyrker, Araber, Perser, Armenier, Ægyptere, Christne og Jøder. (De Sidstes Antal regner man til 2500, og de have et eget Qvarteer.) Bagdad er ei allene som Grændse-Festning mod Persien af Vigtighed, men endog som Handels- og Valfartsted til de her begravne fire Helgene, at ansee som et af Rigets og hele Orientens berømteste Stæder. I Historien er Staden bekjendt formedelst Beleiringer, hvorved den meer eller mindre er ødelagt, og den har flere Gange været i Persernes Hænder.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fra Mayn heed det: at man atter havde modtaget Beretning om, at det russiske Ultimatum var antaget af Porten; dog saae man nærmere Stadfæstelse imøde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Spanien. Madrit, den 13de Decbr. Vor Tilstand er endnu bestandig den samme, og kun Cortes Beslutning allene vil være istand til at redde Monarkiet fra den truende Afgrund hvorpaa det svæver. Fra Andalusien lyde Beretningerne stedse yderst foruroligende. General Welasco og flere befalingsmænd, havde i Sinde at marschere mod Madrit. J Navarra havde bevæbnede Horder paa flere Steder ødelagt alle constitutionelle Emblemmer, (Sindbilleder) og i Saragossa havde dannet sig oprørske Folkehobe, der med Soldater maatte drives fra hinanden. Kongens Authoritet understøttes iøvrigt paa det Bedste af Cortes, og Hs Majestæt har derfor ogsaa nu opgivet Reisen til Prado.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
General Quiroga sagde igaar i Cortes-Forsamlingen, at Talen om en Foderativ=Republik &c., som visse Journaler saa ivrige havde udbredt, kun var at ansee som tom Snak. - Jmidlertid, er denne Anmeldelse paa det heftigste modsagt i flere Blade, og det er unægtelig, at der jo hersker den frygteligste Gjæring.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Blandede Nyeheder. Fra Paris meldes: at Hans Durchlauchtighed Prindsen af Holstein=Sønderborg-Augustenborg, den 24de December, havde en Privat-Audients hos Kongen af Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fra den 12te Decbr. 1820 til 11te Decbr. 1821, er i London døbt 25,232 Børn. De Døde af begge Kjøn beløber sig i denne Tid til 18,451 Personer.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Ostindiefareren Juliane er ganske forulykket ved Margate. - Kun 2 Mand af dens talrige Besætning er blevet reddet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
J Birmingham har man opdaget nogle Falskmyntere. Man forefandt hos dem Stempler til Skillinger, halve Kroner, endogsaa preussiske Mynter &c., og Herrerne havde allerede en Capital liggende af 20,000 falske Skillinge (NB. Engelske) der med det Første paa bedste Maade skulde have været omsatte.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Jrland er ei allene hjemsøgt af Mordbrændere og Bandditter, men store Oversvømmelser anrette tillige ubodelig Skade.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Ved et keiserlig russisk Ukas af 15de Octbr. ere alle Frimurer-Forsamlinger forbudne, og deres Loger desaarsag ilukkede i hele Riget. - En lignende Fremfærd er skeet i Polen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Paa det sidste Maskerade Bal i Stockholm, bemærkede man, at en Mængde Dominoer, bare graske Kors.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
(Om Jordskjælv. hvorom anmeldes fra Neapel, Winnica i Podolien, St. Petersborg, Richenhall, Mayn a., skal udførlig Beretning blive meddeelt i næste Nummer af dette Blad.)
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fædrelandet. Skrivelse fra Slesvig af 2den Januar 1822. Nogles Spaadomme om en tidlig og haard Vinter er Gud skee Tak, ikke gaaet i Opfyldelse. Mod al Forventning er Veirliget usædvanlig mildt og dagligen falder der stærk Regn. Denne er af stor Nytte for Jorden, der i de to seneste Sommere blev saa meget udtørret. Jmidlertid ere Veiene paa mange Steder, især i Marsken, derved næsten ufremkommelige. -
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Paa det herværende Theater blev nyligen opført et Sørgespil, hvori der forestilles en Festnings Jndtagelse med Storm. Ved denne Opførselse indtraf en sørgelig Hændelse. Paa en af de spillende Personer, skulde nemlig i Stykket afskydes en Pistol og Skuespilleren falde, som om Skuddet havde dræbt ham Dette skeete ogsaa, men ulykkeligviis saa naturligen, spiller blev liggende udstrakt paa ham paa saadant et Sted, at hans Død var en umiddelbar Følge deraf.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fra 21de Decbr. 1820 til 21de Decbr. 1821 er, ifølge en authentisk Fortegnelse, i Residents=Staden ægteviede 813 Par, fødte af Mandkjøn 1651, af Qvindekjøn 1568, tilsammen 3214 (af hvilke 963. paa Fødsels- og Pleie-Stiftelsen;) døde af Mandkjøn 1821, af Qvindekjøn 1638, tilsammen 3459 (af hvilke 47 Qvinder og 421 Børn paa Fødsels- og Pleie Stiftelsen, og 384 paa det almindelige Hospital, samt 291 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
J Aarene 1820 og 1821 have i Søe-Etatens Hospital i Nyeboder i Khavn været indlagt 2366 Syge: af disse ere udgaaet som restitueret 2167 og døde 143. altsaa igjen i Hospitalet ved Udgangen af Aaret 1821. 56 Syge. J Stiftelsen er født 7 Børn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Sidstafvigte Søndag (den 6te d.) agtede den til Kbh. ankomne første Fløitenist hos Kongen af Frankrig, Hr. Drouet, at give en stor Vocal- og Jnstrumentalconceri paa det kgl. Theater, hvori han selv spiller en Concerto og Variationer. Han skal være een af de største Fløitespillere, som nu leve, og har i en Tid af 6 Aar reist omkring i Europa og overalt ladet sig høre med udmærket bifald. J Khavn vil hans Jndtægt ikke blive ubetydelig; thi hver Parquet billet til hans Concert koster 2 Rbd., og Logebilletterne forholdsviis. Herr Landinspecteur A. Gudmes i offentlige Blade bebudede Kort over Egnen af Kiel, er nu for saavidt færdigt, at det kan overgives til Kobberstikkeren, naar man ved tilstrækkeligt Antal Subskribenter seer sig istand til at udgive det uden TabKortets Størrelse udgiør, saavel i Længde, som i Brede, 3 Fod 4 Tommer, og, efter en Maalestolaf en Miil eller 24,000 danske Fod til 6 Decimal. Tommer, er Radius, omtrent fra Kiel af, som Centrum, 2 1/2 indtil 3 Mile, stor. Derefter gaaer Kortet mod Norden indtil Eckernførder Færgested, mod Sønden indtil Landsbyen Einfeld, og noget sydligere end Staden Plden, mod Vesten indtil Lindau, Nye=Nordsøe og Tydsk-Nienhof, og mod Østen, indtil Hohenfelde, Neuhaus og næsten indtil entin ske District. Kortet er udkastet af Herr Gudme efter de under Direction af det kjøbenhavnske Vide skabersselskabs opmaalede Originalkort, som han med høiere Tilladelse har benyttet til dette Øiemed, og tegnet af Herr Leiutenant v. Hedemann veddet holsteenske Jnfanterie-Regiment i Rendsborg. Det er tegnet efter den af Lehmann anviste Methode, og construeret efter den af Herr Dr. og Professor Schumacher, Ridder a., opgivne geographiske Beliggenhed af de fornemste Stæder. Et Exemplar paa Velinpapiir koster for Subskribenterne 2 sk. 1 Rdlr. Cour., og for Jkke=Subskribenter 2 1/2 Rdlr. De, som boe uden for Kiel, kunne subskribere hos Boghandler Busch i Altona.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Der gives neppe Nogen, der kan mindes en faa mild December, som den afvigte, eller saadan Ja 3 nuar, som den indeværende. I Haugerne saae man i December Stolt Hendrik, Svinemelk, Kammelblomster flørere, og paa Markerne Blomster af Tufindfryd, Steenbro=Græsset og den aarige Fænøie. Græsset staaer endnu paa offentlige Pladse og Volden, er ganske grønt. Endnu den 4de Januar hørte man paa eengang raabe med grønne Krandse, Vildænder, og Muslinger. Mærkværdigt er det, at man netop for 100 Aar siden havde en lignende Vinter. J Etatsraad og Politiemester C. Tørms Antegnelser til Kong Frederik den Fjerdes Historie hedder det: No. 1772 var den mildeste Vinter man kan buske.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Man skulde næsten heraf formode, at Vinterens Mildhed og Strænghed har sine bestemte Perioder, der altid til visse Tider vender tilbage. J Aaret 1617 havde man en saa mild Vinter her tillands, at Kaalen blomstrede ved Juletider i Ditmarsken og Hylden var i fuld Flor til Fastelavn, paa hvilken Tid man i Ge sten saaede Vaarsæd. For Sundheden vil den indeværende usædvanlig milde Vinter neppe være gunstig, med mindre den ret snart skulde forandre sig til Frost, og det er ikke usandsynligt, at den saakaldte Grip vil indtræffe. J hvert Tilfælde gjør man ret i at vogte sig, saameget som muligt, for denne Helbredens lumske Fjende.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Fyens Stift Adresse=Avis og Avertissementstiden- et af vore bedste politiske Blade - der redigeres, trykkes og forlægges af Søren Hempel, har den 3die Januar d. A. oplevet sit 50aarige Jubilæum og er paa denne Dag, med et vakkert Digt og trykt med nye, smukke Tyver, fremtraadt for Publikum. Det skal ikke være sandt, at Lynilden er slaaet ned og har afbrændt en Gaard i Egnen af Middelfart.
Jyske Efterretninger, 1822-01-10
Aalborg, den 10de Januar. Stormene i de sidste Uger af det nys henrundne Aar have været saare uheldbringende for vore brave Søemænd. Ogsaa her i Byen beklager mangen Enke Tabet af sin Forsørger, som Bølgerne have opslugt. Flere talrige Børneflokke ere blevne faderløse, og have kun Forsynet og velgjørende Mennesker at bygge paa for Fremtiden. Til slige ulykkelige Familiers klækkelige Understøttelse, ere Faae istand nu for Tiden. Det er derfor høist glædeligt, naar det dog gives Udveie til at lindre den haarde Nød, paa en Maade, der ei falder den Nødlidendes Ven for besværlig. - J Aftes har saaledes et Selskab forenet sig og paa Privattheatret givet en Forestilling til Bedste for Enker efter forulykkede Søemænd. - Stykket: De onde Luner af Kotzebue, blev spillet, og skal være bleven heldigt udført. Det glæder Udgiveren at kunne meddele dette Blads Læsere, at Jndtægten skal have været henved 300 Rbd.