JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Ogsaa i Overhuset gjordes hvasse Anmærkninger over dette Kongelige Budskab; Landsdown paastod, Ministrene skulde blot see paa en god Fred, hvorved vi blot beholdt, hvad vi tilforn havde besiddet. Hvad Skades erstatningen angik, da maatte den blot søges i det brittiske Folks Vindskibelighed, som rigtig nok Ministrene, der havde været den angribende Deel, skulde have forskaanet for saadan en Kriig. Kun ønskede han, det maatte være Ministrenes Alvor, men han frygtede, det blot torde være et Kunstgreb, for at give Folket noget efter. J den americanske Krig havde Lord North ogsaa gjort saadanne Løfter at underhandle med Congressen; men Krigen havde ikke desmindre endnu varet 4 Aar. Han troede en Art ministerial Siæle vandring, og havde altsaa ikke ret Troe til slige Freds yttringer. Han havde i Dag hørt Kanonerne løsne, fordi de Østerrigske havde indtaget Mannheim, og drevet de Franske tilbage over Rhinen. Han haabede, deslige Seiere ikke vilde forhale Freden; thi det fyntes, som Forsynet vilde, at de Franske altid skulde blive slagne paa hiin Side Rhinen, og Østerrigerne paa Frankerigs Grændser. Han haabede og, at man vilde tilbagegive Hollænderne Cap., Demerary, og Esseqvibo, samt Batavia, Java, og Ceylon, om de midlertid skulde være tagne, forudsat, at de Franske igien gav Holland sin fulde Friehed tilbage. Den hele Kriig, paastod han, hverken at have været nødvendig eller retfærdig. Grenville erklærede nu Fredsunderhandlingerne at være fuld Alvor. Men ikke efter Tidernes Leilighed erklærede Abingdon, at mellem Engelland og Frankerig maatte være evig Kriig, da en Fred vilde i Engelland drage en Convulsion efter sig. - Landerdale paa stod derimod, at Ministrene saavel for hele Krigen, som og for det listige Kunstgreb at indbringe Laanet, før Fredsbudskabet, fortiente at anklages, som Landsforrædere. Til Slutning besluttedes eenstemmig Takadressen til Kongen. Af alt det foregaaende sees tydelig, at, som ogsaa Dundas i Underhuset udtrykkelig sagde, Freden langt fra ikke er saa nær, om endog ikke det hele Fredsglimt skulde være en Tønde udkastet for de antiministerielle Hvalfisk at lege med, at imidlertid Ministeriets skrøbelige Fartøy ikke skal staae Fare for dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Ogsaa er i Overhuset den anden Forelæsning af Billen mod oprørske Sammenkomster, besluttet med 109 Stemmer mod 28. Ligesaa har Pitt i Underhuset giennemdrevet den 3die Forelæsning af den Kongelige Sikkerheds Bill med 226 mod 49 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Thorn, den 12te December. Fra Grodno mælder man, at Kongen af Polen den 25de November, 30 Aars Dagen efter hans Kroning, fra den russiske Keiserinde er tilstillet en Skrivelse med Yttring, at han havde at frasige sig Polens Krone. Ubeskrivelig rørende skal hans Forhold derved have været, ledsaget deels med Misnøye, deels med grædende Sørgmod, deels med mange Afmagter. Faa Timer skal han have havt til Betænke tid. Endelig opfyldte han, hvad han ikke var i Stand til at afvende. - Saaledes havde han tilbagegivet sin Krone i de samme Hænder, af hvilke han for 30 Aar siden erholdt den, og just samme Redskab, som paa den dertil betegnede Dag udvirkede hans Kronning, efter hvis Fuldbyrdelse, den Kronede selv, paa sin første Gang besteegne Throne, omhang samme Ørnordenens blaa Baand; den selvsamme er det, som paa selve Aarsdagen, efter 30 Aar affordrer sin Kronede Frasigelses=Acten, og modtager den (af den thornske Avis).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Man har Efterretning, at i det indre Rusland adskillige Regimenter have faaet befaling strax at sætte sig i Bevægelse mod de uroelige Tartarer, og Suwarow med ,000 Mand er sendt mod Perserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Brüssel, den 8de December. Der er nu ankommen 25000 Mand franske Tropper fra Paris til Belgien, hvilke samtlig marchere videre af Rhinen, for at forstærke Jourdan og Pichegru. Stærke Munitionstransporter gaae sammesteds hen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Haag, den 10de December. Af Rapporten fra de til Mandtallet udnævnte Commissarier sees nu, at hele Provindsen Hollands Folkemængde beløber sig 825000 Siæle. For disse skulle 55 Repræsentanter for Provindsen Holland sendes til Nationalconventen; hvilket giør en Repræsentant for 15000 Mennesker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Paris, den 7de December. Directoriet havde befalet den toskanske Gesandt Grev Carletti, ufortøvet at forlade Paris, og Republikens Grund, da han adskillige Gange og i anstødelige Udtryk havde forlangt at tale med Ludvig Capets Datter for hendes Afreise, samt besværget sig over dennes Forfatning; midlertid er Sagen nu bilagt, og han bliver i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
J sidste Tidende nævnte vi Directoriets Brev til de 500s=Kammer; det var affattet i følgende Udtryk, længe have vi troet at burde lægge Dølgsmaal paa de Ulykker, der nedslaae, og de endnu større, der true Republiken. Jldesindet har samlet nye Kræfter, og vi have følt, at enhver Tilbageholdenhed vilde blot forøge Faren. Det gielder om at frelse Statens Skib, der er i Begreb med at lide Skibbrud. Vi vente af Lovgiverne og Borgerne, at de vise denne høye Kraft, der oftere har reddet Republiken. Snart skulle vi forelægge eder Skildringen af Frankerigs sørgelige Tilstand i det Øieblik, Regieringens Tømmer bleve os overgivne. Finantsernes Tilstand truer med de største Ulykker, alle Fiedre briste i vore Hænder. Man maae vente den afskyeligste Catastrophe, hvis en hurtig Forholdsregel ikke forandrer Tingenes Udseende. Det er nødvendigt, at denne Forholdsregel tages i faa Dage. Kornvarenes og de reede Penges Overflod bliver til ingen Nytte af Mangel paa Omløb; Folket er et Rov for Mangel. Forgieves have vi ventet en gavnlig Crisis af den ny Finantsplan. Meeningens Uvished forøger blot det Onde. De sidste Hielpekilder ere udtømte. Vi tilsende eder de Breve, Finants-Jndenlands- og Krigs-Ministrene have tilskrevet os. Der udkræves en Forholdsregel, der udføres med Lynsnarhed, og bringer en stor Massa af virkelig Valuta tilbage i det offentlige Skatkammer. Vi indbyde eder til at overveye de Jdeer, der indeholdes i hosliggende Promemoria". Disse Jdeer vare, det tvungne Laan paa 600 Millioner Livres i reede Penge, som og af begge Kamre virkelig er decreteret, hvorvel Dupont af Nemours og nogle andre bestreed det, som umueligt, da det vilde opsluge alle Republikens rede Penge, og endnu 10000 Millioner Assignater. Vernier tog det derimod i Forsvar, og regnede, som det lod, paa de riiges Patriotismus. Altonaiske Merkur fortæller, at dette tvungne Laan, og Maaden, hvorpaa det er decreteret, finde meget bifald, at man kalder det et stærkt Barn, der alt i sin Vugge vil knuse Agiotagen, og strax i sin Fødsel har viist en betydelig Jndflydelse paa Assignaternes Priis, da Louisdoren med eet er sunket 1050 Livres. Barthelemis er kaldet tilbage fra Basel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
J Vendeen har General Deelage i en ny Træfning nedhugget 150 Mand, for det meeste Deserteurer og Emigranter, og taget to Metalkanoner, og en 8 Fod lang Metalslange fra Charette. Fra London mældes, at Grev Artois, og hans Søn Angouleme, med nogle faa af deres høyfornemme følge skulle beboe Slottet i Eden borg, og de Emigranter, der paa deres Seilads fra Elven og Veseren ere blevne adspredde, og hvis Skibe have liidt Skade, skulle udskibes, og lægges i Barakker ved Sonthampton og paa Øen Vigth, indtil de Transportskibe ere færdige, hvorpaa de skulle sendes til Vestindien, hvor, Oppositionen har spaaet, de vil desertere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Jtalien, den 1ste December. J Følge det sidste afgiørende Slag have de østerrigsk sardiniske Tropper, det ved Garesio posterede Corps undtagen draget sig tilbage; og Genua, der paa alle Sider var indsluttet, og hvis Forstæder og Landhuse besatte af østerrigske Tropper, kommer ud af sin Vaande, der alt gik saa vidt, at man ikke allene i Byen holdt tre Dages Andagt, lukkede alle Theatre og Selskabssale, ikke aabnede Portene om Natten, og betydede de udenlandske Ministre, at man ikke kunde staae inde for deres Sikkerhed, hvis de opholdte sig paa deres Lyststæder uden for Byen; men at man end- og, hvad næsten er uden Exempel, valgte Nobile Brigarle, der alt eengang har været Doge, paa ny til denne Værdighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Frankfurt am Mayn, den 15de December. Den fierde have de Franske fra Heiligenstein og Schweigen heim rasende angrebet de Østerrigske, men ere slagne tilbage. Derimod have 4000 Franske den femte drevet de Keiserlige ud af Zweybrücken; den slette vilde Østerrigerne fra Homburg tage det tilbage, men afsloges. Man vil vide, de Keiserlige ogsaa have rømt Keiserslautern. Midlertid skulde disses nyere Bevægelser, og Nauendorfs sidste Seier have bragt Jourdan til, intet Hovedangreb at oppebie, men at drage sin hele Armee ad Trarbach i Egnen om Trier. Østerrigerne ere derpaa igien dragne indi Kreusnach, og efter Breve fra Bingen skulle de Franske og igien have rømt Zimmern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Wien, den 12te December. Persiens Schach eller Regent, der er falden ind i Georgien, skal ogsaa have opægget hele Kaukasien, og de der omkringboende kosakkiske Folkefærd, der ere i fuld Opstand mod Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Constantinopel, den 24de October. Mellem den russiske Gesandt og Duri Effendi skal have været en meget levende Conference. Den sidste skal have bebreidet den første de 100000 Persers Jndbrud i Georgien; den første derimod Portens vedvarende øiensynlig mod Rusland stillede Rustninger. Virkelig vedvare disse meget ivrigen, og i Arsenalerne og Verferne er Arbeidernes Tal forøget. Ogsaa ere i denne Uge 100 Kanoneerbaade ankommen hertil, der ere bestemte, at forsvare Kanalen, og dække Hovedstaden, mod hvilke Porten stedse frygter sine Fienders Hensigter. Af samme Aarsag skulle og Dardanellerne og andre Kanalens Fæstninger paa begge Sider forstærkes. Overalt vil man have stærke Aarsager at ansee Krigens Udbrud som nær. Den engelske Gesandt Listons hurtige Afreise, da han er kaldt tilbage af sit Hof, giver ligeledes Anledning til mange Formodninger. (Paa samme Tid tales meget om saare levende Misforstaaelser, mellem Rusland og en nordisk Magt, saa det var meget mueligt, Krigen, hvis den ophørte at rase paa sin gamle Scene, blot torde skifte Skueplads).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Kiøbenhavn, den 25 December. Førstkommende Søndag den 27de December er Ordensdag for Ridderne af Elephant= og Dannebrog Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
Under Dato den 16de December er udkommet en Forordning om Forlængelse af den under 23de Julii 1794 paabudne extraordinaire Afgivt paa Varer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-25
J Tallotteriets 598 Trækning i Altona, den 22de December, udkom følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøt inger franske og tydske Futteral Calendere, samt Musen Calender for Aaret 1796 i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Kiøbenhavns Aar. No. ann. alleen Post-Tidende, hansen. Mr. huus Mandagen, den 28 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Haag, den 12 December. Den Termin, der den 25de November var ansat til at indgive de forskiællige Meninger om Nationalconventen, for af disse Jndberetninger at bringe et Conclusum i Stand til den 9de d. M.,er nu bleven forlænget, for at lade de 3 Provindser, der ere imod Conventen, Tid til at bestemme sig, og tiltræde Pluraliteten, og især for at lade de fra Generalstaterne til Friesland, Grøningen, og Zeeland afsendte Commissarier Tid til at bevæge disse Provindser til at antage Conventen. Forresten vedbliver man, at indrette Bygningen, og hvad ellers behøves, at det kan være færdigt til at modtage Nationalconventen den 1 Februari; hvorvel nogle Provindser hellere vilde, den skulde have sit Sæde i Utrecht, og ikke i Haag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Sammesteds den 15de December. J Forgaars forelagdes Generalstaterne Planen, hvorved de forskiællige Provindsers Meening om det heele Værk med den forestaaende Nationalconvent reduceredes til een Punct. Commissionens Taler yttrede ved denne Leilighed, at om end Planen ikke hævede alle Vanskeligheder, haabede han dog, man vilde antage den, saameget heller, da en Spaltning mellem de forenede Provindser altid maatte falde ud til større Skade for Republiken, end et Samtykke til Nationalconvent, saa voveligt man endog kunde forestille sig dette. Herpaa blev efter mange Debatter med en Majoritet af 4 Provindser mod 3 besluttet, at den til Nationalconventens Sammenkomst alt bestemte 1ste Februar skulde vedblive, og Valgforsamlingerne holdes 11te Januar. Tillige bestemtes den 28de i denne Maaned til Dagen, da de dissenterede forenedes Resolutioner skulde indgives, for fuldkommen at tilendebringe Tingen den 30de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Provindsen Overyssel har nu foreenet sig med de Provindser, der begiære, at Repræsentanten Hahn skal bevise sine Yttringer, anlangende det berlinske Hof, og den oraniske Armee i Vestphalen. Provindsen Holland, forlanger derimod, at disse Provindser skulle tilbagetage deres Protestationer mod den foreslagne Nationalconvent af Generalstaternes Protocoll, i hvilket Tilfælde Provindsen vilde paatage sig, at forelægge en hemmelig Forsamling af Generalstaterne gyldige Beviser paa disse Yttringer af dens Præsident Hahn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Brüssel den 14 December. De 9 foreenede Departementers Organisation drives meget tilfærdig. De franske Commissarier have alt udnævnt 8 Fredsdommere, og Municipal-Embedsmændene for Brüssels 8 Sectioner. J Gaar paa Decadedagen gjordes denne Udnævnelse høitidelig bekiendt i Lovenes Tempel. Repræsentanten Peres holdt derved en lang Tale, der tildeels modtoges med levende bifald. Men da de nyere Municipal-Embedsmænd skulde tiltræde deres Embeder, indfandt sig ingen, saa at de Gamle endnu ere i fuld Virksomhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
De hidtil værende Folkerepræsentanter skikke sig nu til Reisen til Paris. Fuldbyrdelses Directoriets Commissair Bouteville synes at vilde begynde sine Forretninger med en fuldkommen Reform af Geistligheden; Klosterne, og Domcapitlerne skulle undersøges af National commissarier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Paris, den 11te December. Foruden den toskanske Gesandt Carletti have endnu tvende andre Personer faaet Ordre fra Directoriet at forlade det franske Rige, og forføye sig til deres Fædreland, og disse ere de tvende Spanier Miranda, og Gusman Marchena. Miranda har protesteret mod denne Forviisning paa Grund af, at han var naturaliseret fransk Borger, men forgieves; de blive ved Gensdarmer bragte over Grændsen til Spanien, hvor neppe nogen god Modtagelse venter dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
De to fra Calais ankomne engelske Commissarier skulde blandt andet begiere de fangne Emigranters, Prindsen af Leons, Hertugen af Choiseuls, og Marqvis Montmorencys Friegivelse. Den franske Regiering fordrede til Løsepenge for disse 3000 af de i Engelland fangne Franske. Dette Bytte vilde Commissarierne ikke indgaae, og da de ligeledes afviiste flere Forslag, ere de med Gendsarmer bragte bort fra Paris. Nylig er hele Familen Berenger hæftet her, og skal overgives til Domstolene, fordi den har hvervet for Chouannerne, drevet Forprang o. s. v. Gandske uventet er i disse Dage udkommet en Beslutning fra Directoriet, i Følge hvilken det er paalagt Jndenlandsministeren, at sørge for Fuldbyrdelsen af det Conventdecret, det udelukte Deeltagerne i 5te Octobers Opstanden fra den almindelige Revolutionsamnestie, samt at lade den videre lovlige Forfølgelse mod hine Oprørere foretage ved de sædvanlige constitutionelle Crimineltribunaler, da Militaircommissionerne ikke mere ere i Virksomhed, samt derom med det forderligste at afgive Jndberetning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Vaudevilletheatret er igien aabnet, derimod ere Theatrene Lysee, Montausier og Rue St. Martin spærrede paa Directoriets Befaling, fordi – meener mande Stykker, der gaves, alt for udelukkende trak Tilløb af eet Partie, der neppe var det republikanske. Videnskabernes og Kunsternes Nationalinstitut, der er en Slags nyt Videnskabers Academie, er nu i fuld Stand, og Dussaulx er valgt til dets Præsident, og Chenier til Secretair.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Den ny Finantscommission, 500s-Raadet nedsatte over Directoriets Forslag, bestod af Rammel, Cambaceres, Steyes, Gilbert, og Dauchy. Sienes yttrede vel den 7de, at det foreslagne Laan grundede sig paa falske Grundsætninger, og at Commissionen broderligen vilde foreenes derom med Directoriet; midlertid foreslog Rammel dog i Commissionens Navn Laanet den 9de Meest Modstand fandt den syvende Post, der tillod at giøre Laanet i Kornvare, i Mangel af Penge, samt bestemte, at Assignaterne ved dette Laan skulde tages til den hundrede Deel af det, de løde paa; midlertid gik dog Forslaget igiennem. En Petition fra Marseille anklagede Chambon, Mariette, og Cadroi, som Ophavsmænd til de der forefaldne Mordscener. Oldingsraadet, hvor Petitionen først indkom, hørte den paa Goupilleaus Fordrag ikke til Ende, men hiemviiste den til 500s-Raadet, som dens rette Værneting; her blev den da følgende Dag foretaget; men Cadroy forsvarte sig saa vel, at det Decreteredes ingen Undersøgelse fandt Sted. Paa Doulcets Forslag er nedsat en Commission til at tage Søevæsenets Tilstand i Overveielse, denne bestaaer af Marer, Blad, Boissin, Berging, og Rochegude. Paa Boissy d'Anglas's Forslag skal nedsættes en Commission til at forfærdige bestemte Trykkefriheds Love.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
London, den 11te December. Den 9de foreslog Lord Greenville i Overhuset den anden Forelæsning af den vitiske Bill. Alt hvad for og mod den blev sagt, var næsten blot en Gienlyd af, hvad i Underhuset var forekommet. Kun Landsdown holdt en fortræffelig sindig og tænksom Tale: Gandske vist, sagde han, var det et gandske nyt Særsyn, og bebudede Menneskeslægtens Forandringer og Fremstræben, at et Folk var mere end nogensinde skinsygt over sine Rettigheder, at hele Selskaber forenede sig herfor, og at tit een eneste forhen ukiendt Folkeleder kunde blive Regieringen frygtelig. Men han raadede, at man, hvor Folket forelagde virkelige Besværinger, hørte dets Stemme. Undertrykte man det med skarpe Forholdsregler, var det, som med en Byld, naar den dreves fra een Deel, vidste man ikke, om den ikke ande steds kunde bryde ud med farligere Symptomer. Alt, hvad politiske Kandestøbere sagde, dampede bort af sig selv; men hvad disse Selskaber paastode, om en Parlamentsreforms Fornødenhed, og Misbrugenes Afskaffelse, maatte dog engang skee tidligere eller sildere; han misbilligede altsaa billens Strænghed, der desuden vovede Jndgreb i Constitutionen. At der ved sidste Opløb havde været en Sammenrottelse mod Kongens Person i Giærde, tvivlede han paa. Nægtede Kongen disse Biller sin Assent, saa vilde han staae inde for med sit Liv, at naar Kongen Dagen derpaa uden Følge kiørte gjennem Londons Gader, skulde Folket modtage ham med glad Jubel, og vise ham, han thronede i deres Hierter. Lord Moira, der ellers i lang Tid har været Ministerial forkastede billen, som constitutionsstridig, ligeledes holdt Lord Thurlow det for meget uraadeligt, at modsætte sig den største Deel af et Folk. Engelskmænd og Franskmænd kunde ikke beherskes paa een Maade, eller sættes i Parallel. En Engelskmands Ære og Stolthed, var Tale, og Trykkefriheden, og han troede med Montesqvien, at, hvor disse holdt op, blev Folket til Slaver. Storcantsleren meente derimod, at, hvis disse Biller ikke gik igiennem, vilde de engelske Reformatorer træde i de Franskes Spor, hvorpaa og 109 vare for, og kun 21 imod billen, der altsaa havde en Majoritet af 88 for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
J Henseende til de gamle Skotske Kongers Pallads i Edenborg, Holyroodhouse, der er tilstaaet Artois, og hans høyfornemme Følge til Boelig, giøre Aviserne den spidssindige Anmærkning, at det blandt andre Herligheder ogsaa har den, at ingen enten i selve Palladset, eller i dets Park og paa dets Grund kan hæftes for Gield.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
London, den 15de December. J Gaar er Ministerens Bill mod oprørske Forsamlinger ogsaa tredie Gang forelæst i Overhuset, og med 107 mod 18 Stemmer endeligen gaaet igjennem. Landsdown har til sidste Øieblik ikke fornægtet sit kjække og patriotiske Sprog; især talte han meget stærkt mod den Clausul, der fastsatte Sikkerhedsactens Varighed til Kongens Levetid. Den Act, sagde han, der kom i Dronning Annas Dage, for at fastsætte Varigheden af nogle daværende strænge Straffe blot til Prætendentens Levetid, havde været en viis Forholdsregel, og det var ham gandske ubegribeligt, hvorledes de nærværende Ministre havde ladet sig falde ind heri at sætte Kongen paa een Fod med Prætendenten, og giøre Kongens Død til den Periode, da en Deel af den ved denne Act berøvede Friehed blev giver det tilbage. Det var en Forholdsregel, der paa eengang var grusom mod Kongen og Folket, ogsaa erklærede han, at naar den hele i Billen indeholdne Lære skulde bringes i Udøvelse, var det høy Tid for enhver Mand af Formue at skaffe den til et Friehedsland; thi i Britannien var ingen Friehed mere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Hertugen af Bedford lykønskede i det mindste Overhuset til de Formildelser, man i Henseende til denne Bill havde skaffet sig. Disse Formildelser, sagde han, have vi den constitutionelle Modstand at takke, som Folket ved sine Adresser har viist mod Billen. For saadan constitutionel Modstand mod en fordærvet Regierings vilkaarlige Handlinger, har een af mine Forfædre (Russel) blødet paa Skafottet, og de Grundsætninger, han forsvarede, og udgiød sit Blod for, bleve ikke først fastsatte ved Revolutionen af 1688, men kun ratificerede. For Udøvelsen af disse Grundsætninger er jeg besluttet at leve, og hvis min Død kan bevare og betrygge Efterkommerne dem, at døe, Overmorgen faae de tvende saa navnkundige biller i Overhuset den Kongelige Assent; Kongen vil give den personlig, og medens han kiører til og fra Overhuset, ere Garderne og det øvrige Militair i Gevær, Dagen efter det Kongelige Assent faae de Lovskraft i Hovedstaden, og tyve engelske Mile i Omkreds, men i det øvrige Engelland og Skotland først 7 Dage efter. En af Clausulerne i Billen mod oprørske Forsamlinger, havde sat Livsstraf i Skotland, paa den Brøde, der i Engelland afsones med 50 Pund Sterling. Denne Ubillighed hævede Underhuset sidste Dag. Endnu mere end disse biller, Caps Erobring og Fredsbudskabet, synes den stedse tiltagende Dyrtid og Mangel at sysselsætte Regieringen, Parlamentet, og Nationen. En i Underhuset tagen Beslutning, hvorved dets Lemmer forbinde sig at indskrænke Hvedeforbruget i deres Huse en Trediedeel, blev af Landsdown og Landerdale i Overhuset erklæret en slet Trøst for det lidende og hungrende Folk, der ikke maatte tages saaledes ved Næsen, men til hvis Hielp noget Væsenligt maatte skee. Ogsaa gamle Lord Thurlow, der alt mere og meere synes at vende Ministerial=Partiet Ryggen, fandt dette Underhusets Forhold nyt og uregelrigtigt, og opfordrede Overhuset ved denne Landeplage at gaae frem paa en virksom og væsentlig gavnende Maade. Fredsrygterne vedvare, og paastaaer man især, det franske Directorium er fredkiært.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-12-28
Paris, den 14de Detember. Pariser Børsen, mod hvilken saa hæftig klagedes, og der skildredes som al hidtilværende Ulykkes og Agiotages Kilde, skal i Dag paa Directoriets befaling authorisert ved et Decret fra det lovgivende Corps, være spærret. Commissionen til at vaage over, at Trykkefriheden hverken hammes, eller udarter til Misbrug og Bagvaskelse, bestaaer af Chenier (!) Daunou, Louvet, Sieyes, og Boissy d'Anglas, Tallien og Roux have i Anledning af et Opslag fra Cormartin, talt meget hæftig mod Royalisterne, og søgt at gjendrive Cormartins Angivende, at Almeenvelscommitteens Medlemmer havde hemmelig styrket ham i hans Royalismus. (Uden Tvivl kommer dog her engang et Mysterium iniqvitatis for Dagen). Carletti har ikke faaet Tilladelse at blive.