JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
en stor, med smukt Græs begroet, Grønning af en rund, aflang eller anden bestemt Figur, paa hvilken ingen Ligstene, Grave, eller deslige maatte findes. Synet vandt da – idetmindste her - en Vidde, det fattes; det herlige Tempel, blev dog fra een Side beskuelig, og Byens Jndvaanere havde eet Punkt at vise Fremmede den skjønne Kirke fra Rimeligviis ville da og de Huse, der havde denne Nydelse - til heldigere Tider - vorde smukkere opbygte, og saaledes en vakker Plads frembringes, man nu ei drømmer om. Enhver af Byens gode Borgere ville selve personligt overbevise sig, om jeg ikke har Ret! En anden Plads har man virkelig meget forskjønnet, jeg mener naturligviis: Graabrødretorv. Jmidlertid har mit projecterende Lune dog ogsaa her travlt: den lange nøgne Hospitalsmuur behager ikke mit Øje. Jeg anlagde derfor langs denne - ligeledes efter en smuk om endogsaa kun ganske simpel Tegning en Række af Boder, der kunne udleies til Brug for Slagtere, Frugthandlere o. a. de, som fremtidigen kun der, fik Tilladelse til at drive deres Handel. Det store Torv blev da ikke meer saa belemret, som det ofte nu er, og Korsgaden vandt et Rum (idetmindste hvad Fortoget angaaer paa dette allerbesøgteste Punkt af Byen, som Frugthandlersker nu have besat, men som Gaden saa høiligt trænger til ved to derværende Gaardes yderst uheldige Stilling mod hverandre; Virkning af at Odense ikke, det jeg og fremdeles vil ønske Staden, har været udsat for Jldsvaaders forherligende Indflydelse. Vistnok var det i denne som i mange andre Henseender godt, om Byen ligesaavel som dens øvrige Medsystre havde een Grundtegning over sin nuværende Status, og en anden, der - aflempet efter Localiteterne - viste: hvad Form Byen i Tiden skulde vinde, for at en slig Tegning altid ved forefaldende Jldsvaader, Nedrivninger o. s. v. kunde - saavidt muligt, tjene til Regel og Rettesnor. Engang vilde dog Efterslægten være erkjendtlig derfor, Nu lev vel min Ven! Du vil have seet, jeg end ikke med eet Ord hidindtil har berørt Rosenbækken, eller hvad andet Navn, den ogsaa maaskee meer passende - bærer, (et kjert Barn har mange Navne) og, ei fandt, Duer mig ikke utaknemmelig derfor Tilgiv nu ogsaa Du her faaer et aabent Brev, og ønsk mig ikke til Straf derfor, at skulle staae som en god ærlig potuansk Projectmager med Strikken om Halsen, færdig til at indføres, om mine Planer - som ubesindige og høist skadelige for Staten, ei vandt Almeenhedens Bifald. Jeg har jo dog egenligen kun phantaferet, og det ei engang i den callothofmannske Maneer, jeg har jo hverken politiseret eller bedrevet Poesie, (en ny overhaandtagende Synd, min Ven, der nuomstunder kunde fordre et ellevte Bud); thi skulde jeg og mene: "Hony sot, qui mal pense! Ormont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Antimystik. Under Titel af: Uber den Mysticismus, har Dr. phil. Ernst Stange udgivet en lille Bog, der afgiver en Stemme om en Gjenstand, som fortrinligen i vore Dage fortjener en strængere Drøftelse. For at opstille den rette Synspunkt, fra hvilken dette Anliggende maa bedømmes, lader Forfatteren en kort Fremstilling af Menneskets aandelige Kræfter gaae foran, i det han demonstrerer det Forkastelige i Mysticisme deraf, at den ophæver Sielekræfternes Harmonie, og udelukkende slaaer Rod i Følelsen og Phantasien. Hr. Stange skildrer derpaa i 1ste Afsnit Mysticismens Væsen, deler den i en falsk og en sand, og i det han bekæmper hin, søger han at forsvare dem, som man strax erklæret Krig, fordi de leve med varm Følelse, leve i Troen. Han skjelner endvidere mellem gammel og ny Mystik, og roser den gamle, men forkaster den nye, som stridende mod Christendommen. Heraf følger den nærmere Bestemmelse af Begrebet, en Sværmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J 2det Afsnit ere Kilderne til Mystieismus angivne. De findes: a.) i Mangel paa naturlig Forstand; b.) i eensidig Dannelse; c.) i Andres skadelige Exempel, d.) i Skjebnens Indflydelse; e) i Tidsaandens Stemning, og tilsidst f) i Katholicismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Det 3die Afsnit udbreder sig over Mystieismens Følger. a.) Den standser sand Aandsdannelse; b.) undergraver den rene Sædelighed; c.) hindrer broderlig Kierlighed; d.) ophæver den sande Tro; e.) forstyrrer Borgersamfundets Vel f.) enerverer Folkenes Kraft, og træder saaledes tilsidst g.) Menneskets Værdighed i Støvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J 4de Afsnit angives endnu 3 Midler til at arbeide mod Mysticismen, Fornuften nemlig, og Skriften. Dette Skrift roses for Forfatterens redelige Villie til at virke for Lys og Sandhed, saavelsom og fordi det indeholder meget Godt og overveielsesværdigt, og i vore Dage er et Ord til sin Tid. Dog var det at ønske, at Forf. meer ved klare og tvingende Beviser og ved større Fastholden paa sin Gienstand, end ved godt meente Declamationer havde forsøgt at virke for den gode Sag. (Merkur, Litblatt. No. 2. 1825.) Snurrige Forfatter-Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J Shakespears Schauspiele, erlautert von Franz Horn, siger Forfatteren: "Naar man gjør os Tydske det Spørgsmaal, hvad have I. opnaaet ved og med Shakespear, – saa pege vi først, med glad Stolthed, paa vor Götz von Berlichingen, og see os da vel med noget Mod omkring, tilføiende, hvad have J kjere andre Europæer at byde mod dette Franz Theremin er i sin Bog: Die Lehre, vom gottlichen Reiche, Berlin 1823, bred paa de lærde Skoler, hvor man udelukkende opdrager Ungdommen til at beundre det hedenske Old. Den burde, efter hans Formening, læse Chrestomathier af Kirkefædrene. Af Candidaterne maatte der, førend deres Ansættelse, kræves en formelig og udførlig Fremstilling af deres religiøse Overbeviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Kjøbenhavns Børs, den 11 November 1825. Hamburg 2 M.a vista 207 Species 211.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. 188 188 1/2 Rd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 50 1/2 Rbs. Tegn. 86 1/2 87 Rbd. Sedl. 83 1/2 84 i Banco. 41 Rbd. r. S. 107 107 1/2 i Sedler. 99 199 1/2 Rbd. r. S. 99, 99 1/2 Banco. 99 1/2 Banco. 102 1/2 103 i Banco. i Banco. i Sedler. - L. Sterling. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Kjøbenhavn. (Hermed 1/2 Ark Tillæg.) Forlagt af S. Soldin. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. 91. Løverdagen den 12 November 1825. Om Jødernes Udbredelse, og Tallet af dem over hele Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Vi finde den jødiske Nation udbredt over ille Verdens Dele, ingensteds som selvstændigt Folk, ei heller, med Undtagelse af en russisk og Frskjellige arabiske Landsbyer, som eneste Beboere ff nogetsomhelst Sted; men i Østerrige, i Rus und, i Polen, i Levanten udgjør de paa mange Steder en overveiende Deel af Befolkningen. Deres Antal har i de 25 Aarhundreder, der ere cenrunde, siden den Tid da deres Rige stod i m. største Blomstring, under Kongerne David og Salomo, ikke forandret sig ret meget. Det talte eengang fire Millioner og deres nuværende An til beregner man, som herefter sees, til henved De fleste Jøder ere i Europa, derpaa følger ationens Vugge-Land, Orienten eller Asien; erpaa Afrika, tilsidst Amerika, og endeligen stralien, hvorhen de og have fundet. I. J Europa regner man deres Tal saa ides: I. J Rusland og Polen. . . . . . i St. Petersborg kun 850, Gouv. Podol 136,630, Gouv. Kiev 32000, Bouv. Wilna og Grodno 71,000, Gouv. Wolhynien 66,530. 2. J den Østerrigske Stat . . . . 453,545. de fleste i Galicien og Ungarn. 3. J det osmanske Europa. . . . 4. J de tydske Forbundstater. . . Deraf i Bayern 53,400, i det Badenske 6,930, i Hamborg 8000. Personer. 5. J den Preussiske Stat . . . . . 134,980. leest i Provindsen Posen, hvor Tallet. deraf i Amsterdam 20,000. 6. J Kongeriget Nederlandene. 80,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J alt i Europa 1,918,053. Personer. Transport 1,786,433. 7. J Frankrig. . . . . . . . . . . 8. J Jtalien. . . . . . . . . . . Deraf i Storhertugdommet Toscana 15,000. J Rom og Ankona 15,000. 9. J det brittiske Rige, nemlig i London, Dublin, og andre store Stæder, men kun det ringe Antal. . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
10. J Krakau har Jøderne, som i hele Polen, et Hjemmested. . . . . . . 11. Paa de joniske Øer . . . . . . 12. J Sveitz kun tre jødiske Menigheder, nemlig i Aargau to, og i Gens en, tilsammen. . . . . . . . . . . . . . 13. J Sverrige kun i enkelte af de større Stæder. J alt . . . . . . . 14. J Danmark. . . . . . . II. J Asien ere de fleste i det osmanniske Asien, hvor Tallet anslaaes til 300,000. Deraf i det nuværende Soliman ell. forrige Jerusalem 20,000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J Arabistan 200,000, i Hindustan 100,000, i Schina 60,000, i Turkestan 40,000, i Jvan 36,000, i det asiatiske Rusland 3000 . . . . . . . 738,000 III. J Afrika. . . . . . . . . . Deraf i Marokos og Fez 300,000. J Tunis 130,000, i Algier 30,000, i Habesch 20,000, i Tripoli 12,000, og i Egypten 12,000. IV. I Amerika. . . . . . . . . .V. J Australien. Naar man medregner 15,000 Samaritaner og 500 Jsmaliter. . . . . 15,500. bliver Beløbet 3, 181,303. I Amerika finder man dem kun i de forenede nordamericanske Stater, hvor de somtrent 5000) nyde lige Ret med de Amerikanske Borgere, og have Synagoger i Newport, Nework, Philladelphia, Charlestown, og Savanna. I de nederlandske Kolonier Surinam, Curacao og St. Eustaz ere omtrent 500, didkomne fra Holland. J de brittiske Kolonier Essequebo og Demerary ere omtrent 200, fra det Nederlandske Herredømmes Tid. J Australien har Sidney og Hobartstown nogle faa jødiske Familier, der udgjøre, som anført, omtrent 50 Personer. (Af en udførligere Beretning i N. geogr. Ephem. XVI. B. 13 St. 1825. S. 385-406.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
De nordamerikanske Tidender have nylig indeholdt en mærkværdig Proclamation til Mosaiterne fra Mardochai Manuel Noah, Borger i de forenede Stater i Nordamerika, disses forhenværende Consul i Tunis, Over-Sherif i New york, Retsraad og af Guds Naade Gouvernør og Dommer over Jsral. Han bekjendtgjør for samtlige over hele Jorden adspredte Mosaiter, at et Fristed er beredt for dem, "hvor de kunne nyde Fred, Beqvemmeligheder og Lykke" &c. Dette Fristed er i Staten Newyork. Stedet, hvor Centralpunktet for samme, en ny Stad, med Navn Ararat, skal grundes, er den store Øe (Grand Island) i Niagarafloden, i faa Miles Afstand fra Ontario og Erie-Søerne. Proklamationen er dateret fra Buffalo i Staten, Ny-York, paa den 2den Tisri i Aaret efter Verdens Skabelse 5535, som er den 15de September 1825, i det 50de Aar af Amerikas Uafhængighed, og underskreven af Dommer og midlertidig Secretair A. B. Seixos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
J Ny-Yorks Commercial=Advertiser læser man en udførlig Efterretning om den Høitidelighed, hvormed den jødiske Regjerings Gjenoprettelse og Valget af den første Dommer, i Hr. Noals Person, gik for sig den 15de September i Buffalo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Jndenlandske Efterretninger. J Dag har Universitetets aarlige Høitidelighed, i Anledning af Reformationsfesten, fundet Sted i Regentskirken. Det i den Anledning udgivne Indbydelsesskrivt er en af Hr. Prof. og Dr. J. L. Rasmussen forfattet latinsk Afhandling om Arabernes og Persernes Bekjendtskab til og Handel med Rusland og Skandinavien i Middelalderen. Over dette Emne har Hr. Forfatteren forhen, men som han siger, da med mindre Øvelse i at behandle arabiske Codices, udgivet en Afhandling, som blev trykt i Athene 1814, ogsaa oversat paa Svensk. (ef.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Literatur Lex.) Efter en af Hr. Professor Rasmussen holdt Tale, hvis Gienstand var Persernes Mythe om Chezris Kilde, nævnede det philosophiske Facultets nuværende Decanus, Hr. Professor, Ridder Rahbek, med offentlig Roes de unge Mennesker, der med Udmærkelse havde bestaaet Examen artium, og som ere følgende fem: 1) Julius Henrik Wegener fra Herlufsholms Skole; 2) Jens Peter Georg Jensen, privat dimitteret her af Staden; 3) Lucas Frederik Scavenius fra Sorøe Academie; 4) Ernst Wilhelm Kolthoff, privat demitteret her af Staden; 5) Peter Tetens Zahrtmann fra Viborg Skole; hvorpaa Decanus til Slutning oplæste de øvrige Studerendes Navne, der i dette Aar ere blevne academiske Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Mariboe, d. 4de Novbr. Den skjønne og indholdsrige Bogsamling her i Mariboe, har i det sidste Bogsamlings-Aar faaet en, ikke ubetydelig, Tilvext af de berømteste Forfatteres nyeste Værker, og vil nu, da Directionen har udbetalt en Gield, der var paadraget Stiftelsen formedelst et Catalogs Trykning, bestandig blive formeret med nye udkommende saavel Videnskabs som Moerskabsbøger. - Directionens bekiendte Omhue for Stiftelsens Tarv, er et trygt Borgen, for, at Jnteressenterne ikke allene herefter vil kunne faae de samme Bøger til Læsning, som man i de private Læseselskaber opvartes med, men vist nok ligesaa godt valgte, foruden at de vil undgaae den Ubehagelighed, først at faae Bøger til Læsning 1 a 2 Aar efter at de ere udkomne, og tillige vinde det betydelige Gode, ikke at opvartes med defecte Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Odense, d. 7 Novbr. Som en Følge af den stærke Storm, vi atter havde Natten imellem Løverdag og Søndag og det meste af Gaarsdagen, indtraf den Hamborger Brevpost først hertil efter Middag. Den sjællandske Brevpost fra i Gaar ankom hertil i Eftermiddag, ligesaa Pakkeposten. - Fra Tønningen meldes, at Lootsgalioten paa Eideren i den stærke Storm af V. N. V. den 1ste d. M. er revet løs fra sine Lænker, og indtil videre ligger bag den saakaldte Droogde. Ved Høivandet samme Dag leed Digerne atter nogen Skade. Der paa Kysten laae circa 100 ladte Skibe, bestemte til Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Nyborg, d. 7de Novbr. Afvigte Løverdag Nat og Søndag rasede en saa stærk Storm af Vesten, at Samfærselen med Sjælland var ganske afbrudt. Hamborger Pakkepost maatte her ligge over til i Aftes Kl. 5, og Rideposten, der kom sildigt, afgik nogle Timer efter. Af Mangel paa Vand i Corsøers Havn kunde KjøbenhavnsPostene først afgaae derfra i Morges, og kom hertil i Dag Kl. 10. - Til Beroligelse for de Reisendes Venner kan meldes, at Børten for i Gaar først afgik i Morges. - Man har Skipper=Efterretninger om, at den Kieler-Paket fra Kjøbenhavn er først i forrige Uge indkommen til Albue uden Master. - Jldebranden i Sielland, var Espegaard ved Skielskjør, alle Ladebygninger med den indavlede Sæd, nogle fede Sviin m. m. bleve Luernes Rov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Aalborg, d. 7de Novbr. Det urolige Veir med Stormbygger og heftige Skylregn vedvarer daglig, og har især i Gaar og i Nat været meget haardt, ledsaget af usædvanligt høit Vand i Fjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Aarhuus, d. 4 Novbr. I Gaar havde vi her, under en heftig Paalandsstorm, et overordentligt Høivande, som gjorde endeel Skade paa Bolværkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Viborg. Søndagen d. 6te Novbr. gjentoges Festligheden i Anledning af den for Danmark saa kjere Tvillingfest: den 28de October, ved et Borgerbal paa Raadhuset. Under Maaltidet, hvori Stiftets høje Øvrighed, Magistraten og flere af Byens Embedsmænd deeltoge, udbragtes af Hs. Høivelbaarenhed, Hr. Stiftamtmand og Ridder Schønheyder, Skaaler i Anledning af Dagens Høitid, samt for Kongehuus og Rige. En af Kammerraad Just til Dagen forfattet Sang blev af det forsamlede Selskab afsjunget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Blandede Efterretninger. Uden for Engelland gjør man sig i Almindelighed en vrang Forestilling om det engelsk ostindiske Compagnies Forfatning. J Aaret 1798 vare dets Jndkomster 8,040,000 Pd. St.;men Udgivterne derimod 8, 120,000 Pd., altsaa et Deficit af 80,000 Pd. J Slutningen af Marquis Wellesley's kostbare Forvaltning 1806 vare Jndtægterne 15,400,000 Pd. og Udgivterne 17,680,000 Pd., altsaa et Deficit af 2,280,000 Pd. Men desuagtet betaler Compagniet dog Jnteressenterne aarligen 10 1/2 pC. i Udbytte, endskjøndt dets Gield allerede siden 1815 har været 6 Mill. i Engelland og 25,600,000 Pd. i Jndien. Men til denne vedkjendte Gield af 31,600,000 Pd. maa endnu lægges 10 Mill., som man har vurderet for høit, og den hele Gield udgjør altsaa virkeligen 48 Mill. Compagniet maa derfor aarligen gjøre Laan, for at betale Actie=Eierne deres Udbytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-12
Den poetiske Literatur har nu ogsaa sorte Medlemmer. En Hr. Saldanha, født paa Fernambucco, har udgivet et lidet Værk, som han helliger Brasiliens Venner. Det er trykt 1822 i Combra, hvor Forf. fuldendte sine Studier, Kraft, lyrisk Sving og Dybde skulle udmærke disse Digte. Det i forrige Aar i Paris. udkomne Skrift om Haytis Uafhængighed, ved Hr. Dagneaux, en haytisk Godsejer, er blevet paa ny trykt i Portau-Prince, men forsynet med Anmærkninger af to Haytier. Der existerer et latinsk Værk af en vis J.H. Acker, hvilket i Aaret 1729 udkom i Altenburg under Titel af "Skrivepennenes Historie",men hvori man forgjeves vil søge endog den mindste Efterretning om Pennenes Opfindelse og Brug; thi denne mærkværdige Bog indeholder, hvilket man neppe skulde troe, slet Jntet andet end Fortællinger om Lærde, som have skrevet meget og i lang Tid med een og samme Pen. Hvorover i Verden har man dog ikke skrevet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 92. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 November 1825. Uhyret. Auriculas afini habet. Pertius. Sladder vankede Jorden omkring og søgte sig Mage, men forgiæves, hvorhen han end kom, tillukkedes Døre. Haab, Frimodigheds Ven, Forsonlighed, Himmelens Yndling. Tillid, Sandhedens Pleiebarn, med Hjertet, det aabne, Kjærlighed selv, - uagtet dens Borg, tilgjængelig altid, 5. som for en Rig, saa for Armodens Søn, oplader sig gjerne - Kjærlighed stængede Vinduer til og laasede Og de det gjorde tilhobe Porte. thi Beileren, Ædlingers Rædsel, hans Komme. Alle bekjendt, var dem Alle forhadt, uønsket Derfor ene omvankede han, smaasøgende. Bruden, værdig hans Haand og Favn, men søgte og søgte forgiæves. Traad omsider han ned i mulmbedækkede Hule, ned, hvor Øgler hos Fiirbeen boe, dem Sol ei belyste, Morgen ei vakte, og Stjerners Krands har aldrig omduftet. Det er hans Søsters Pallads. Løgn kaldes Navnet, hun bærer. 15. Hende han voldtog der i Fortvilelse. Avlet i Blodskam, Fostret snart, fuldbaaret og født, foræredes Verden, Men i den Stund, det fra Moders Skjød gide drage, rens DødssulGave Giverne værd, et udtrykt Billed af Begge. over i Vugge, vildt som Nordpolstormenes Stød, naar Aande stønnede gjennem Hulen et Suk, Mordbrændeligt, et Suk, saa Hvælvingen klang, og Vægen skalve. Aander af Feigheds Æt begyndte da Sangen, "Være Dig Hil, Storselskabers Drot, al Jor Ufred herefter paa Jord, Mistro, Formum"Mennesker. Nære Dig Levendes Ny og Hen Vox og trives derved om i evindelig Nat, om Vuggen. derigs Herre! melse mellem 25. sovedes Minde! Tiltræd udruget Din Vandring. useet, ustemplet af Lyset! Gange af Tigrenes Sti Du paa Rov, vel fødet, men aldrig mættet ved Menneskegraad! Du sluge, for atter at sulte, 30. sulte, blot for at sluge igjen. Og, til at fordoble tifold Frygten for Dig, Dit Navn Bagvadskelsen vorde! F. Høegh Guldberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
Om de af Hr. Prof. Rask i Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
No. 73 fremsatte Erindringer mod Hr. Dr. Theol., Prof. og Pastor Larsens geographiske Formodninger. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
Uagtet det ikke kan negtes, at adskillige af Dr. og Prof. Larsens Forklaringer af danske Stæders og Byers Navne, efter det Engelske, Skotske og Jiske, ere noget søgte, saa synes dog ogsaa nogle af dem at være saa vel grundede, at en videre Sammenligning og Drøftelse vel neppe vilde være saa unyttig, som man af Hr. Prof. Rasks Erindringer i No. 73 skulde troe. Med al den Agtelse, man skylder Professorens Lærdom og Skarpsindighed, tillader man sig derfor at fremsætte her nogle bemærkninger mod hine Erindringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-11-15
Om de fra Engelland hjemvandrede Forfædre og de første christelige Missionærer have bragt danske Stæders og Byers Navne hertil, eller om de, ved deres Udvandring herfra, have givet Stæder i Engelland deres Navne, gjør her intet til Sagen. Spørgsmaalet bliver kun Ere adskillige af dem, der ligne hverandre, af fælles Oprindelse? Kan dette med sandsynlige Grunde godtgjøres, saa maa det Engelske ligesaa godt være den rette Kilde til visse saadanne Navnes Forklaring, som det Islandske. Vel siger Hr. Prof. Rask: "Da vore Forfædre vendte hjem fra Engelland og da bleve Kristne, var det engelske Sprog ikke til, ligesaalidt, som den skotske Sprogart deraf, og deri har han Ret. Men da man veed, at de Folkeslag, der erobrede Engelland og som gik under den almindelige Benævnelse, snart af Saxer, snart af Angler, bestode af Saxer, Angler og Jyder, hvilke sidste beboede Kent og Øen Wight (Humes Hist. T. I. P. 23.), saa kunne de Navne, disse Erobrere gave Stæder i Engelland, være teutoniske eller gothiske, altsaa tildeels jydske, eller, hvad der er det samme, danske. Dette kan have været skeet meget tidligen, endog længe førend Stæder af samme eller lignende Navne anlagdes i Danmark, thi allerede 477 ankom de første Saxer, under deres Anfører Ælla, til Engelland, og blandt disse har der upaatvivleligen ogsaa været Danske, især Jyder, som ved deres Hjemkomst, lige saa godt, kunne have opkaldt Stæder, de anlagde i Danmark efter saadanne, de allerede forhen havde anlagt i Engelland, som det er sandsynligt, at de, under deres Ophold i Engelland, have anlagt Stæder, de opkaldte efter saadanne, der allerede vare til i Danmark. Begge Deele lade sig tænke som muelige, og i begge Tilfælde maa, i tvivlsomme Punkter, hvor Ligheden mellem Navnene er stor, altsaa det ene Navn kunne lede paa Forklaringen af det andet. Dog, ingenlunde vil jeg nægte, at mange af vore Stæders Navne ere ældre end vor Forbindelse med Engelland, som man kan begynde at regne fra det femte Aarhundrede, hvilket er unægteligen et langt Tidsrum.