Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-10-04
den 4 October. utningen af Beskrivelsen over Faaborg. (See No. 39.) Kirken er ziirlig bygt kort førend Reformationen, og skulle da have været en Kirke for det derved opbygte HelligAands Kloster, men da Munkene bleve uddrevne, gav Kongen Kirken til Byens Sognekirke 1539; bemeldte Kloster var funderet 1477. af Claus Krumstrup, Friderich Barsebek, Rider, og fleere, af Aarsag, at paa 3 a 4 Mile nær var ingen Kloster eller Aflad, samme Kloster var bygt Norden for Kirken tæt ved Sundet, hvor nu er en Toft, og kan man endnu paa Kirken, hvor der har været en Port til dette Kloster, samme er tilmuret, og Hængslerne sees endnu i Muren inden i Kirken. Spiiret er tækket med Spaan. J Kirken er tre Gange. Choret er med Munkestole paa begge Sider med Vaabener, samt et Menneske med et Monstrum ved Siden udhugget. Altertavlen er meget smuk, som oplukkes paa tre Maader, og har tre Afdeelinger. Paa den yderste er en gammel Mand med Christus paa Armene med Engler, og ved Siden en gammel Mand, en biskop og neden under Augustinus; paa den anden Side er et Fruentimmer, og neden under staaer, Saucen monica, men skal formodentlig være Sancta Ma Fria c: Hellige Maria, altsammen i stort Billedhugger=Arbeide, neden under paa Laagerne staaer: St. Andreas, St. Egidius, St. Georg, St. Margrette, St. Eustacus, St. Amabus, St. Blasius, St. Povel, St. Christopher, St. Barbara, St. Vitus, alt med Munkebogstaver, neden under den gamle Mand; Christus, Pen ta Trinitatis 1511. Naar den oplukkes, er den anden Afdeeling Christi Lidelse, med Maler Arbeide, som vendes ud i Fasten. Den tredie Afdeeling forestiller fire store malede Personer, den første med en rød Hat paa Hovedet, en rød Kiol uden Ærmer, og en Løve, som sætter sine Fødder paa hans Side, de andre tre har Bispe=Huer, og Stave, paa den sidstes Kappe staaer St. Gregorius, ora pro nobis c: Hellige Greges bed for os. Overdeelen af Tavlen er af nyere Billedhugger=Arbeide med C. VII. samt de 4 Evangelister paa Carnisen. Neden under Tavlen er Maler=Arbeide, som forestiller Christi Lidelse, Dommedag, Himmerig og Helvede. Kalk og Disk er givet 1697. Æsken af Peder Hansen 1649. En Bibel med Sølvbebeslag af Jven Hansen Pank 1731. I den store Gang er et Portrait med Jnscription. Denne Tavle haver Frue Mette, Jørgen Timands, givet her i Foborg hendes Mand og Børn til Jhukommelse 1606. Orgelværket er fra 1692, renoveret 1724. Et Epitaphium over Sognepræsten Henrich Mortensen 1658. Ved Daaben. er et forgyldt Epitaphium fra 1676. Borgemester Jacob Jørgensens Familie til Afmindelse. Der menes, at Magister Andreas Broberg er der begraven 1530, han havde været Munk i dette Kloster i 12 Aar, siden Prinz Christian H. Læremmester og Canik i Lund, Roeskilde, Odense og Kiøbenhavn. Her haves og et Røgelse=Kar med RuneBogstaver: Magister Jacobus Kuffus Faber fecit Guds I St. Nicolai Kirke var tilforn Byens Kirke, blev 1539, indrettet til et Korn=Huus, og 1550 gjort til en Raadstue. Taarnet med Klokkerne og Seierværk blev alene conserveret, saasom der intet Taarn er paa Sognekirken. - Raadhuuset ligger paa Torvet, og er bygt af bemeldte Nicolai Kirkes Materialier. Byen har fordum havt Borgemester og Raad, men nu alene en Borgemester, som tillige er Bye= og Herredsfoged i Salling=Herred, en Bye= og Herredsskriver, af hvilke Byetinget holdes om Onsdagen, en Postmester, som tillige er en habil Chirurgus og Accoucheur, a. Borgernes Tal er 150 til 160, i heele Byen er ongefær 15 a 1600 Siæle. - Det latinske Skolehuus er 1740 henlagt til Catechetens og Chordegnens Brug.