JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-03-10
ved Proclama, som læses ved Hielmslev Gjern Herredersret og Lands i Overretten i Viborg, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Møllebygger Peder Pedersen Søeballe i Silkeborg Mølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 27de Februar 1828. Blichfeldt. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Sterv25 1824 a 25. boet efter afdøde Marie Jensdatter Bottrup, som er opgivet at være Vognmandskarl Peder Olsens Hustrue, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige kandsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands Over 12 - 1823 4 29. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afdøde Portraitmaler og Medlem af Kunst=Academiet, Hans Hansen og forhen afdøde Hustrue Henriette Georgine Hansen, fød Lie, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling: hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, i Kiøbenhavn, den 4de Marts 1823. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
J Forelæsningerne ved Agerdyrknings-Jnstitutet ere fortsatte som sædvanligt af Dhrr. Profesforer Ørsted, Olufsen og Viborg, og have i 1826 kostet 18000 Rbd. Sølv og rede Sølv, samt 1318 Rbd. 14 s. Sedler og Tegn. Af ovenstaaende vil allernaadigst erfares, at Udgifterne for disse 13 Poster, bestemte for det Offentlige, i alt have andraget i rede Sølv og Sedler og Tegn 17817 Rbd. 69 s.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
Den ved Bøndergodset ansatte Gartner vedbliver at virke til nye Bønderhaugers Anlæg og de gamles Udvidelse, og er saaledes ved ham i Aaret 1826 uden Bekostning for Bønderne udplantede 686 Stkr. Frugttræer, foruden adskillige nyttige Pillesorter og Buskværter, alt af Fidel=Commissets Planteskoler. Gaardmændene og Huusmændene have atter i Aaret 1826 betydeligt forbedret deres bygninger, og have dertil erholdt af FideiCommisset uden Betaling 31000 Stkr. Muur, steen og 3,110 Alen Egetømmer. Det er tillige blevet bemærket, at mange af Bønderne paa en roesværdig Maade have benyttet de Fordele, som de høie Kornpriser i Efteraaret 1826 medførte, til Anskaffelsen af nye og bedre Agerdyrkningsredskaber. Til Aastrup Sogn har Fidel=Commisset, skiænket 400 Rbd. til Hielp til et Fattighuses, Opførelse, som nu er bygget, og indrettet efter en af Directionen approberet Tegning, og hvori flere fattige Familier have erholdt Bopæl.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
Ved Kjøb har Fidel=Commisset erhvervet Færgehuset ved Grønsund med tilhørende Færge. broe, som er af Vigtighed, da Directionen har i Sinde til næste Aar at opføre et Kornmagazin, som for nærværende Tid meget savnes, ved Grønsund, som saaledes vil blive Fidel-Com Kiøbenhavn, i Directionen for det Classenske F.C. H. Greve af Schimmelmann. M. C. missets vigtigste Udskibningssted, hvorfra Afsætning næsten til alle Aarets Tider uhindret kan skee, og hvorved Bønderne forskaffes Lettelse. i Kiørseler, og Fidel=Commisset i Udskibningsomkostninger.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
Ved det saakaldte Redskere Baad ved Grønsund er opført en Broe med en Sluse af hugne Steen, og tillige en Dæmning paabegyndt, for at holde Søvandet ude, hvorved endeel Enge, saavel af Bøndernes, som Refsgaard tilhørende, som før ved Høivande oversvømmedes, betydelig blive forbedrede.
Berlingske Tidende, 1828-03-10
For at ophielpe Huusfliden have vi tilstaaet, en Bondepige Understøttelse, til at oplæres paa Kiøngs Fabrik i Hørspinding, for siden at give Underviisning heri paa Godserne; ligeledes er en duelig ung Væver givet Understøttelse, til paa Kiøngs Fabrik at oplæres i den bedre Dreiels Vær ning samt den methodiske Linnedblegning, imod at han forpligtede sig til, at nedsætte sig paa FideiCommissets Godser. Den indbyrdes Underviisning vedbliver at vise de heldigste Frugter, og har man, for endmere at udbrede Kundskab om dens Værd og Nytte, ladet indkjøbe endeel Exemplarer af et af Hr. Professor og Sognepræst Smidth, Ridder af Dannebrogen, udgivet Skrift om den indbyrdes Underderviisning, og ladet samme fordele imellem Godsernes Beboere. Bogsamlingen paa Corselitze continueres og forøges aarlig, og benyttes flittigen af hele Øens Jndvaanere. Vi tillade os endelig allerunderdanigst til Slutning at anføre Ballancen, som omstændeligere sees af Billaget Litr. H. Jndtægten udi rede Sølv 31,064 Rbd. 51 s. - Sedler og Tegn 66974 - 87 - 98,039 Rbd. -12 sig Udgivten i rede Sølv. 28,131 Rbd. 5 s. Sedler og Tegn 56466 5 - Beholdningen: a) i Korn, Brænde og Bygningsmaterialier. til Beløb........ 7244 - 69 1/2 - b) i Contant........ 6257 - 6 -der ballancerer 98,039 Rbd. 42 s. Og saaledes nedlægge vi allerunderdanigst denne Beretning for Aaret 1826 for Deres Kongelige Majestæt, udbedende os Tilladelse til, at den maa, som sædvanligt bekiendtgiøres. ss, den 28de Januar 1828. Harthausen. P. H. Classen. Birch Paa anseende aldedagst Betning i Forsileg er formen de borgelor Danke Can tille uder 2de Aars de Aar madet følgende allernaadigste Resommen: Den ud Durtionens Ærde af 2de Januar, hertil udsende Beretning an det Clasenske Frecommisses Virksomhed og Fremgang i Aaret 1826, har Cancelliet allerunderdanigst foredraget Hs. Maje sat Kongen, og Alerhøistsamme har derpaa under 27de f. N. allernaadigst resolveret saaledes: "Vi ville allernaadigst have Directionen for det Classenske Fideicommis tilkjendegivet Vort allerhøieste Velbehag med de velgjørende Følger, som vedblive at vise sig af dens Bestræbelser for at befordre "Stiftelsens almeennyttige Hensigter. J øvrigt tillades det Directionen, at lade denne Beretning offentlig bekiendtgjøre ved Trykken Hvilken allerhøieste Resolution Canceller, ved at remiere de med Beretningen indsendte Bllage, hæved jenstløst kude madet vedemede Direction til behagelig Underretning Det Kongelge Danske Cancelle, den 4de Marts 1823. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Moltke. Fris. Drettonen for det Clasenske Fdel=Commist. Trykt dos Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
3. t. N. 5828319. -
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
London, den 29de Februar. Efter Breve af 14de November var vor første Expedition til en Colonies Anlæggelse paa Øen Fernando Po ankommen velbeholden dertil den 27de October, og Landingen der skeet uden Modstand af Jndvaanerne, der syntes gandske godmodige. De lod til, at de intet havde imod, at der blev fældet Træer, og dette tilhugget til Bygninger for Tropperne og Colonisterne. Fruentimmerne ere meget heslige og blot beklædte midt om Live med en Rørsletning, ligesom Høvdingerne med et Belte af Abeskind, og bærende Hovedhaaret i Fletninger og besmurt med Ler og Olie.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Paris, den 2den Marts. Man holder det for fuldkommen afgjort, at der vil blive foretaget en Land-Expedition imod Algier, og det under Marskal Soult, Hertug af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Den 4de Marts. Moniteuren indeholder tre, af Grev Por talis parapherede, Kongelige Forordninger af 3die d. M., hvorved 1) Baron Hyde de Reuville udnævnes til Sø- og Colonial Minister. 2) Biskoppen af Beauvais (Abbe) Feutrier til geistlig Minister; 3) Greverne Chabrol de Cronsol (hidtilværende Søminister) og Fraissinous, Biskop af Hermopolis (hidtilværende geistlig Minister) til Statsministre og Medlemmer af Statsraadet. Den Lyonske almene Tidende fortæller, at der tales meget om en Expedition til Grækenland. Russerne skulde besætte Moldau og Wallachiet, og 20000 Mand Franske tilligemed et Engelsk Corps Livadien, Morea og de fornemste Øer i Archipelagus.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Den 5te Marts. Journal du Commerce siger: "Afsendelsen af Franske Tropper til Grækenland er afgjort, fem Jnfanterie og tre Cavallerie-Regimenter ere bestemte dertil.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Marseille, den 22de Februar. Man skriver fra Constantinopel: "Het finder man nu ikke meere end 11 Franske, fem Engelske og ti Russiske Handelshuse, i alt bestaaende af 120 Personer. De Christne, lige meget af hvilken Nation de ere, have i den sidste Tid været udsatte for mange Slags Fornærmelser. Alt belaver sig til Krig, og der er nylig sendt Spanske, Sardinske og Svenske Skibe til det sorte Hav, for at hente endnu nogle Ladninger Kornvare.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Paa Toulons Rhed ligge fire Linieskibe og sex Fregatter, paa hvis Udrustning der arbeides ivrig, for at de kunne blive seilfærdige til Midten af Marts. Vore Skibe for Algier lide meget ved det ugunstige Veir. Skibet Provence er stødt til denne Escadre, og har heiset Commandeurs-Flaget.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Fra den Polske Grændse, den 23de Februar. Kongeriget Polens Befolkning lægger ved de nuværende Rusininger en Enthusiasme for Dagen, som gjaldt det i egentligste Forstand et National-Anliggende. Flere krigserfarne Militaire af Rang og Formue, som siden 1814 og 15 havde trukket sig tilbage fra Tjenesten, have tilbudt sig, ikke blot at bivaane Feldttoget uden Sold, men ogsaa paa egen Bekostning at stille Mandskab. Ogsaa har et stort Antal Officerer af den gamle Polske Armee, hvilke i en Række af Aar levede i Udlandet, indfundet sig i Warschau, i den Hensigt, paany at tage Tjeneste under Fædrenelandets Faner.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Alexandrien, den 16de Januar. Det savnede Skib fra Navarin med Syge og Saarede er endelig ankommen, men man har ingen Efterretninger om det til Escadren hørende Linieskib. Jgaar indtraf her en Curreer fra Constantinopel i elleve Dage, og siden den Tid udbrede sig Krigsrygter. Dog synes Currerens Hovedøiemed at være Overbringelsen af nogle Myntsorter, der, som man siger, ere saa ringe, at den Spanske Piaster snart vil komme til at staae paa 25 Tyrkiske Piastre.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Triest, den 24de Februar. Et Skib, som i meget kort Tid er indtruffet fra Syra, bringen den Efterretning, at en Engelsk Fransk Flaade den 1ste Februar har besat og ødelagt Røverreden Carabusa, men hvorved den Engelske Fregat Cambrian, der gik for nær ind under Kysten strandede, da Vinden sprang om. Den af Lord Cochranes Ne ven commanderede Brig er gaaen til Grunde i Canalen ved Tschesme. Den i Mitylene værende Tyrkiske Escadre skal være vendt tilbage til Dardanellerne. Fortet paa Chios modstod fremdeles den Græske Blokade og Paschaen af Smyrna befandt sig med sine Tropper i Tschesme, hvorfra han fra Tid til anden sendte Fortet Hjælp ved Barker.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Odessa, den 7de Februar. (Af den almene Tidende.) Hidtil synes det, som om alle fra vor Side trufne militære Anstalter, som tyde hen paa en nær forestaaende Jnvasion i Forstendømmerne, mere vare bestemte til at bevæge Porten til Maadeholdenhed og Eftergivenhed med Hensyn til Spørgsmaalet om Jnterventionen, end at virkelige krigeriske Hensigter ligge til Grund derfor. Men det synes ogsaa, at Porten ligger an paa, med Magt at tilveiebringe et Brud, og som om den anvender alt, for at forvandle vor ophøiede Monarks fredelige Sindelag til krigerisk. Hvorledes vilde det ellers være muligt, at der fra det Ottomanske Cancellie kunde udgaae et Manifest, som ikke alene udtaler det værste Sindelag imod Rusland, men ogsaa ligefrem vedkjender sigsk Gang i den Tyrkiske Politik, som er intet mindre end loyal? Hvorledes kunde Porten ellers bandlyse de catholske Christne, som ikke ere overbeviste om nogen politisk Forbrydelse, og som man falskelig beskylder for en Forstaaelse med deres Troesforvandte i Persien. beskyldningen imod dem gjendrives i endogsaa ved den Maade, hvorpaa Porten bestemmer deres Bandlysning, idet den anviser dem Asten til Exil, hvorved den kuns vilde befordre deres Forbindelse med Persien. Hvorledes kunde Porten begaae en saa hensigtsløs Grusomhed, som kuns er i Stand til endnu mere at forbittre Gemytterne i det øvrige Europa, naar den ikke havde bestemt, at føre en Krig, som - i ifølge Sultanens egne Yttringer - er bleven et nødvendige Onde til hans Muselmænds Regeneration, Vor Regjerings krig riske Forberedelser synes derfor sletikke at skræmme Porten, men tjene meget mere til, at forøge Ottomannernes Krigslyst, og at tilintetgjøre alle Planer til Pacification. Det vilde altsaa blive aldeles frugtesløst, naar man vilde bringe de tidligere Planer til Udførelse, og udvide dem saa vidt, at Fyrstendommernes Besættelse virkelig fandt Sted, og man med fældet Gevær stillede e sig hen ved Donau, og der haabede at dittere betingelser. Krifagen vilde da først begynde, og med fanatisk Raseri blive ført, ei e alene i Europa, men ogsaa i Asien, hvor Porten allerede nu er i betænkt paa at træde frem med stort Eftertryk. Alle Beretninger fra det Asiatiske Tyrki stemme overeens i, at der hersker en aldrig forhen seet Bevægelse imellem Muselmændene af alle Classer, at hele Befolkningen drømmer om Erobringer, og at man, om dette billedlige Udtryk kan tillades, sliber Sabelen.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Under disse omstændigheder vil General Paskewitsch neppe blive forsat fra Armeen i Georgien til Sydarmeen, hvilket før var bleven sagt. Hvorledes man iøvrigt i dette Øieblik er stemt i Petersborg, og hvilken Beslutning man der vil tage, naar det a Tyrkiske Hattischerif af 20de December bliver bekjendt der, det er 3 man her meget spendt efter at erfare.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Den 12te Februar. Her troer man almindeligen, at de diplomatiske Forhandlinger i Constantinopel have naaet deres Ende, 4 og at vor Armee om kort Tid vil sætte sig i Marsch. De til Kiew beordrede Garder skulle have erholdt befaling til, at bryde i op til Bessarabien. Bekræftes denne Efterretning, saa er det et Tegn paa, at Keiseren vil begive sig til Armeen.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Constantinopel, den 26de Januar. For nogle Dage siden har Regjeringen udstedt et Hattischerik, eller en af de skrækkeligste Proclamationer, hvis Jndhold har udbredt Skræk og Frygt, thi den erklærer offentlig, at den Krig, der forestaaer, ikke er af det Slags, som de forrige, men en Krig, som de Europæiske Magter have begyndt for at tilintetgjøre Jslam, en Religionskrig. Siden dette skrækkelige Document udkom, kaste Muselmændene de mørkeste Blikke paa Frankerne, og Opholdet i Hovedstaden bliver med hver Dag mere og meere skrækkeligt. Armeniernes - eller, rettere sagt, de Christnes Forfølgelse gjør Skuespillet endnu skrækkeligere. Saavel den tvungne som den frivillige Udvandring er betydelig : den stiger allerede til 20,000, og lige saa mange følge vel endnu efter. Man seer Lastdragerne ikke meere beskjeftigede med at transportere Varer, men de opfylde Gaderne med Meubler og Effecter. Armeniernes Huse maae gjøres ryddelige, for at tjene til Caserner for de barbariske Horder, som forlade deres Huler i Asien, for her at fuldende det Skrækkelige i vor Forfatning. Om Handel er her ikke meere Tale; Enhver er kuns betænkt paa at bringe sin Person og sit Gods i Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Den 4de Februar. Forfølgelserne imod de Christne af alle Nationer vedvare, og beængstige alle Gemytterne. Jngen Religion, ingen Alder og intet Kjøn bliver meere forskaanet. Alle Bestræbelser af de Christne Gesandter, som begynde at blive bange for deres egen Sikkerhed, ere frugtesløse. Hovedstaden frembyder ikkuns et billede af Forfølgelse, Anarchie og Elendighed. Galata og Pera ere tomme for Jndbyggere, og Soldaterne, som ere indqvarterede i Armeniernes Boeliger, lade ogsaa befrygte Voldsomheder imod de andre Christne.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Alle de Armeniske Geistlige, som henhøre til den catholske Ritus, have erholdt befaling af Porten, at forlade det Ottomanske Rige. De maae have rømt deres Boeliger indtil den 24de Februar. Disse Geistlige blive for største Deelen deporterede til Syd Jtalien.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Havanna, den 30te Januar. Det Mexikanske Linieskib Congresse, der som Spansk hed Asia, er endelig fra det store Ocean ankommen til Bugten, og har allerede taget en Spansk Brig fra Barcilona, bestemt til Cuba med Recruter. Man troer, at Comodor Porter vil nu see sig istand til at byde Laborda Spidsen.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Berlin, den 8de Marts. Næsten daglig indtræffe her Keiserlig Russiske Currerer. Keiserens Feldteqvipage skal allerede være afgaaen fra St. Petersborg. Man vil vide, at, saaledes som Tingene nu staae, Preusen og Østerrig ligeledes ville tage nærmere Deel i Orientens Anliggender.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Hamborg, den 10de Marts, Samme Dag, som det nye Brunswick Theater styrtede sammen i London, kantrede i Manchester et nyt Canaiskib, og der omkom et Antal Mennesker, man troede omtrent 50, af hvilke allerede 39 navngaves.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Stockholm, den 25de Februar. Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen har skienket til det herværende Rigs-Museums Mineral-Cabinet en udvalgt Local Samling fra Vesuvius, opgjort og med Catalog forsynet at Ambrosiani og Monticelli. Samme Museum har nu ogsaa modtaget de betydelige botaniske Samlinger, som Commerceraad Casstrøm ved Testament har foræret det. Disse Samlinger indeholde omtrent 10,000 Væxt=Arter, og optage over 30 Skabe.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Det Kongl. Videnskabs-Selskab i Upsala har valgt til ÆresMedlem Statsraad Treschow, samt til virkeligt Medlem Professor ved Universitetet i Christiania, Hansteen.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
J Odessa finde nu, ifølge officielle Rapporter, Fartøier under det Svensk-Norske Flag megen Faveur. Tvende Saadanne, som i Livorno vare blevne fragtede at gaae did tilbage med Kornvarer fra Odessa (det ene for 2 1/2 Lire pr. Sacco og det andet for 2 1/2 pr. Sacco) kunde ved deres Ankomst til Odessa have ere holdt Fragter til Livorno af 3 3/4 Lire pr. Sacco.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Capitain Lindeberg, Redacteur af Tidenden "Stockholms=Posten" har faaet Tilladelse til for egen Regning at oprette et offentlige Theater her i Staden, og der at give dramatiske Forestillinger. Man troer, at Samme ikke vil komme istand før næste Høst.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
En ny og smagfuld Børs skal nu bygges i Gothenborg. OberstLieutenant Blom skal bestyre Bygnings=Arbeidet.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
J Egnen omkring Carlscrona er Sygeligheden saa stor, at i et eneste Kirkesogn befandtes paa eengang mere end 100 Personer, angrebne af en slem Nervefeber.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Vi have nu i 3 Dage havt en Kulde af 20, 21 til 23 Grader, Reaumur.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Den 28de Februar. Man arbeider nu her paa nye Stempler til den Svenske Banks Sedler. Disse Sedler skulle siden, ligesom i Rusland og Norge, udmærkes ved forskjellige Farver, efter deres Størrelse.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
J Løbet af 1827 have 266 Svenske Fartøier, med en Laste Drægtighed af 8038 Læster, og 179 Norske Fartøier, med en Drægtighed af 3061 Læster, besøgt Kjøbenhavn. Til de Danske Øer og Provindser vare 39 Svenske og 9 Norske Fartøier ankomne.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Man skriver fra Gothenborg, under 20de d. M., at Sildefiskeriet i Lehnets Skærgaard i denne Vinter har været høist ufordeelagtigt, sammenlignet med de i foregaaende Aar, og at ganske lidet Sild der er blevet fanget. Man angiver, som Aarsag dertil, at de vestlige Storme, som pleie at drive Sildene ind i Skærene, ikke have indtruffet.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Med 3 Graders Varme har det igaar og idag regnet saa stærkt, at vort skjønne Vinterføre nu hvert Øieblik forsvinder alt meere og mere.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Indenlandske Efterretninger. Frederikshavn, den 5te Marts. Ved en ulykkelig Jldebrand afbrændte her i Staden i Stormen Natten mellem 4de og 5te dennes alle de ved Nyhavn beliggende saakaldte Nyboder, hvorved mange Familier bleve huusvilde og reddede Jntet. At Haveredskaber og Materialier brændte en Deel, og hvis ikke Ar et tillerie, Premierlieutenant v. Ulstrup betimelig var ilet til Hjælp) med Fæstningens Sprøite og Mandskab, havde vist nok en større Ulykke fundet Sted, da det med Korn fyldte Magasin med flere 1, store Bygninger, vare udsatte for Jldens Paavirkning. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. Jgaar kom 2de Norske Jagter hertil. Skipperne berette, at le vore 3 Jagter som herfra vare afseilede til Norge med Korn, de lykkelig ere ankomne, men at Priserne vare flaue.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Hals. Den 5te Marts om Aftenen indstrandede paa Hals Forstrand, lige ud for Strandgaarden, et Norsk Fartøi, hvor Fartøiet hører hjemme, hvad Lasten bestaaer af, eller hvad Klokkeslet det kom paa Grund, er ikke Anmælderen bekjendt; Mandskabet skal være reddet. En Brig er i disse Dage seet her udenfor og skal ligge tilankers et Stykke tilses.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Thisted, den 4de Marts. Aalefiskeriet her paa Fjorden, der i i en 14 Dages Tid indbragte en ikke ubetydelig Sum, havde nær i Fredags Eftermiddag endt med den sørgeligste Catastrophe Allerede et Par Dage i Forveien havde man lagt Mærke til, at Jsen blev meget svag, og Aftenen for druknede en 2 Laarig Karl fra Mors. Man anede imidlertid ingen overhængende Fare, og Fredagsmorgen havde en Deel Mennesker forsamlet sig paa Jsen for at stange Aal. Henimod Kl. 2 om Eftermiddagen begyndte det at kule op af en Nordost, paa eengang begyndte Jsen at brække op og slog en stor Revne i Nærheden af hvor de Stangende stode; denne udvidede sig alt mere og mere, og pludselig saae en 38 Mennesker sig afskaarne fra Landet; vel var Jsen, landfast ved Morsøe, men for svag til at kunne passeres, de saae sig derfor satte i den øiensynligste Livsfare, da Jsen begyndte at drive overalt. Heldigviis blev man strax deres Nød vaer her fra Byen, og med den største Beredvillighed og roesværdigste Hurtighed sattes strax uopfordret, 4 store Baade ud for at hjælpe, og snart havde de talrige Tilskuere, der bedækkede Strandbredden, den Glæde, at see dem alle reddede. Et af de største Beviser paa Ligegyldighed for Faren viste ved denne Leilighed en af de Reddede, en Morsingboe, der, uagtet den Jis, hvorpaa han stod, hvert Øieblik truede med at gaae istykker, og en efter anden at hans Kammerater ikke uden Fare indskibede sig i Baaden, dog vedblev at knippe sine Aal sammen, paastod at hans Aalehoveder vare ligesaa meget værd som hans eget Hoved; og først efterat dette var gjort, og hans Stangtømmer var reddet, tænkte han paa sig selv.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Mariboe, den 7de Marts. Til Markedet her den 4de den nes indfandt sig et ualmindeligt lidet Antal Kjøbere, men Landmanden faaer heller ikke sine Producter betalte i Aar saaledes som forrige Aar. Alle Sælgerne klagede over Mangel paa Afsætning, og det vist ikke uden Aarsag.
Berlingske Tidende, 1828-03-14
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Marts 1828. Hamborg 2 M. - a vista 217. - Species 219. Disconto 4 Procent. - Specier solgtes til 13 Mk. 2 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 76 1/2 a 77. Dito uden Renter i Sedler 83 i 83 1/2 Rbd. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbdlr. Dito i Sedler 111 1/4 a 112 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar 98 ½ a 99. Norske Laan til 6 pC. 105 ½ a 106. Dito dito til 4 pC. 98. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 57 1/2 a 57 1/2. - Norske Speciessedler 154 a 154 1/2 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 2 s. a 3 Mk. 2 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield.