JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Om den sørgelige Jldebrand, som den 21de Jan., om Aftenen, lagde Arvefæstegaarden Christiansminde, ved Beldringe, i Aske, hvorved ikke færre end 5 Mennesker omkom, (see No. 15 af d. Bl.) læses endnu Følgende i den vestsjællandske Avis; "Jlden skal være begyndt Kl. 9, altsaa kort efter at Folkene vare gaaede tilsengs. Det var et gru opvækkende Syn, som de laae der, de ulykkelige indebrændte Mennesker, frygteligt tilredte af Jlden. Et Par gamle Folk, Lieutenant Faith og hans Kone (de forrige Eiere af Gaarden), vare i det blotte Linned komne fra deres Stue ud til Brønden, i Gaarden, og der laae de - Konen i Mandens Arm, halv forvandlede til Kul. Havde disse Ulykkelige forhen deelt Glæden med hverandre, og siden Sorgerne, saa deelte de ogsaa troligen paa det Sidste den Marter, som Herren tilskikkede dem. De andre Ulykkelige vare Gaardens 3 Kayle. Den ene af disse (de vare alle indebrændte i deres Kammer) var næsten aldeles opbrændt, paa den anden var en Arm og et Been afbrændt, og paa den tredie begge Benene. Efter Omstændighederne at dømme, maa Jlden have været paasat; thi paa Skorstenen og i Kakkelovnene var Jlden afslukket, og der var saavel affodret, som malket uden Lys hiin Aften. Den Eneste, der har havt Lys i Gaarden, var Arvefæsteren Schmidt, da han gjorde sin sædvanlige Rund i Gaarden. Denne Person (Schmidt) skal have sit Jndbo assureret godt, og det samme var Tilfældet med Gaarden; og han har, efter de Oplysninger, der haves, ikke foretaget det Mindste for at frelse enten Personer eller Gods, uagtet det efter Omstændighederne maa antages, at han uden betydelig Fare kunde have reddet alle Menneskene. Han frelste Jntet uden en Klædning til sig selv, en Kjole og et Par Strømper til hans Kone, og et Syskrin, hvori han han havde forvaret Assurancepolicen. Den offentlig Mening er imod S., og Man maa antage, at Rettens Mening er den samme som Folkets, eftersom han er arresteret. Jfølge troværdige Folks Vidnesbyrd skal der være Meget, som taler imod den Arresterede. Anmelderen har kun et Ønske: at Retfærdighedens Arm maa kunne naae Forbryderen i hvem han end er."(Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Fra Randers skrives: J disse Dage er fra herværende Presse udkommen et interessant lille Skrift: "Efterretninger om Niels Chesen. og hans Daad under Grevens Fede 1340. Af Amtsfuldmægtig Chr. Olsen." Skriftets Jndhold deler sig i følgende Afsnit: 1) Om Niels Ebbesen og hans Slægt. 2) Niels Ebbesen under Grevens Feide. 3) De under Grevens Feide herskende Personers Slægtskabsforhold m.v. 4) Mindedigt om Niels Ebbesen. Vi tillade os, af Jndledningen at hidsætte følgende, den ærede Forfatters Slutningsord: - Vor berømte Landsmand, Billedhuggeren Bertel Thorvaldsen, har lovet uden Betaling at levere et Mindemærke, som kan reises i den By, der var Vidne til Ebbesens Daad; og Man haaber det vil lykkes at indsamle et Par Tusinde Daler til de nødvendige Udgifter. Randers har for nogle Aar siden, ved Jndkjøbet af den forrige Slotshave, faaet et nyt og rummeligt Torv, paa hvilket maaskee Ebbesens Mindestøtte kunde reises. Der findes næppe noget meere passende Sted, med mindre det Par Huse, som danne et Hjørne forEnden af Storegade (mellem Middelgade og Bredegade) vare borte, da i saa Fald denne Plads, der er er nær det Sted, hvor Grev Geert, efter Traditionen, blev dræbt, vilde være at forretrække. For ved denne Leilighed at oplyse Menigmand om hvad Manveed om Niels Ebbesen og hans Daad m.v., har jeg skrevet disse Ark. Jeg har troligen fulgt Suhm og iøvrigt benyttet alle de Kilder, der vare til min Raadighed. Noget aldeles Nyt vil Man dog næppe finde her; men det har ei heller været min Hensigt at foretage Andet, end samle de adspredte Efterretninger."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Fra Randers skrives: Hestemarkedet, som begyndte her i Torsdags under de gunstigste Auspicier, saasom der havde indfundet sig endeel holsteenske og fremmede Hestehandlere, for at gjøre Opkjøb af smaae Heste til let Cavallerie og Trainbrug, at hvilket Slags den belgiske Regjering faa Dage efter sidste Hamborger=Marked skal have givet Ordre til en Leverance paa 3,000 Stykker, blev, midt i sin bedste Gang, uventet afbrudt ved den pr. Estaffette (afgaaet fra Altona i Fredags Middags) igaar Morges hertil indløbne ubehagelige Efterretning: at de i Hamborger=Marked paa Speculation til Belgien opkjøbte Heste, ved Ankomsten til Rhinen. vare blevne stoppede paa den preussiske Regjerings Foranstaltning. Priserne vare, med Hensyn til Hestenes Størrelse og Qvalitet, meget gode. Middelprisen kan antages at have været fra 80 til 90 Rbd.; men Alderen faaes der da heller ikke saa nøie paa, naar Hestene forresten vare stærke og frie for Hovedfeil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J dette Blads No. 13 seer man at Secterererne, med alt de saa gjerne ville rose sig af deres Retfærdighed, dog vedblive med deres Lovovertrædelse ved at holde talrige ja offentlige Forsamlinger, og det endog for begge Kjøn, klogest var det vistnok om der aldeles ingen Opmærksomhed viisdes disse, da dette vel var det kraftigste Middel til at lede dem til at ophøre med dette Uvæsen; imidlertid kan Anmelderen dog ikke undlade at gjøre opmærksom paa hvad der maaskee er meget farligt ved disse Forsamlinger, nemlig at, som man af bemeldte Blad seer, Mænd som J. Cordisen, formaste sig til at udgyde af deres Hjertes Overflødighed ved at holde Taler, der naturligviis ikke aande den Kierlighed hvorpaa det skal kjendes at vi høre til Christi Samfund, men alene Fordom melse, eller den af Skriften velbekjendte stinkende Selvroes. Et saadant Uvæsen er nu vel mindre farligt naar Talen indeholder blot Brøvl, men der kan vel og fremstaae Talere, f. Ex. Skolelæreren blandt de omstrippende Missionairer, der kunne fremsætte Begreber, og saaledes blive saare farlige ved halvrigtig Fremstilling af de vigtigste Sandheder. Luther, med de andre Reformationens vise Fædre, maatte og fole hvorledes dette Uvæsen hindrede Sandheden i at skinne med klart Lys i den augsburger Confessions 14de Artikkel, der jo og er bindende Lov for os, bestemte de derfor: "Jngen maae lære offentlig i Forsamling eller uddeele Sacramenterne, uden den der lovlig er kaldet, og altsaa tilforn havde aflagt Vidnesbyrd om at han havde de fornødne Kundskaber til Ordets Forkyndelse. Her have vi dog en tydelig og bestemt Forklaring over hvorledes vi i den lutherske Kirke troe at Aanden virker; og naar J. Cordisen og Conforter mene at det er vanskeligt at modstaae Aandens Jndskydelser til at tale, da lærer Apostelen Jacob ham at om det end er vanskeligt, bør han dog prøve derpaa; ligesom han vel ofte i andre Anliggender maae have lært at tæmme sin Tunge, og ikke strax udgyde hvad hans Hjerte er fuldt af; thi ellers ville han blive straffet af den Øvrighed der ikke forgiæves bærer Sværdet. Ønskeligt var det derfor vistnok om disse Talere, ved Lovens Tvangsmidler, bleve holdte til at tæmme deres Tunge og bleve indskrænkede til at oplæse af gudelige Bøger; thi den bedste pharisæiske Jesuit vil dog vel ikke fordreie omskrevne Artikkel saaledes, at det blot er i Kirken de ikke maae præke, men nok i andre talrige og offentlige Forsamlinger; thi dette var dog alt for aabenbart at spotte Guds Ord, som om Aanden ikke i Kirken kunde komme over de Troende, det var en Fordreielse af Loven som vel selv den meest ovede Lovfordreier neppe vilde prøve paa at forsvare. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
J Thisted Kjøbsted ere i afvigte Aar Copulerede 6 Par, fødte af Mandkjøn 20, af Qvindekjøn 28, i Alt 48, deriblandt 3 Uægte; døde af Mandkjøn 15, af Qvindekjøn 13, i Alt 28; altsaa 20 flere fødte end døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Ledige Embede. Under det Danske Cancellie: Branddirecteurembedet i Holbeks Amt. Gagen 800 Rbd. Sølv aarlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Befordringer og Afgang. Under det Danske Cancellie; Den 22de f. M. er Cancellieraad C. J. Thomsen, Ridder af Dannebrogen, Jnspecteur ved det Kongelige Mynt= og Medaille-Cabinet samt Medlem af Commissionen for Oldsagers Opbevaring, udnævnt til virkelig Justitsraad, Jnspecteur ved det Kongelige Mynt- og Medaille-Cabinet samt Bibliothekar ved det Classenske Bibliothek, O. Devegge, Ridder af Dannebrogen, til virkelig Canellieraad. Under 26 s. M. er Cand. theol. W. B. Poulsen, beskikket til 2den Lærer ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium paa Joenstrup; Cand. theol. S. J. Helberg til 1ste Lærer ved det Kongelige Døvstumme-Jnstitut i Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Under Sø=Etaten: Den 30 December f. A. er Capitain A. D. Schulz, Ridder af Dannebrogen, paa Grund af hans Udnævnelse til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Veile, meddeelt Afsked i Naade af Sø=Etaten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
AVERTISSEMENTS. Agger=Kanal. er efter en i Gaar den 1ste Febr. d. A. foretagen Pligtning, som ei for har kunnet finde Sted, næsten i den samme Tilstand, som før Oversvømmelsen, og vedbliver fremdeles at være seilbar. Kanalen er blevet noget bredere, og Dybden er ved Jndseillingen fra Havet paa Revlen i det søndre Løb 7 1/2 og i det nordre 7 Fod, paa Ankerpladsen ved Havet 16 til 18 Fod, paa Mellemgrunden 6 1/2 Fod, paa Ankerpladsen ved Fjorden 15 Fod og paa Fjordgrunden 5 1/2 til 6 Fod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Oversvømmelsen har borttaget en Deel af Landtungen langs Havet, som nu næsten har samme Flade som Landtungen, og aabnet 6 nye Kanaler 3de norden og 3 sønden for Kanalen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Af disse nye Gjennembrud have 2de hidtil bestandig været aabne, det ene norden for Kanalen af 1/2 Kabellængdes Bredde og 12 Fods Dybde over Landtungen, det anden sønden for Kanalen af samme Bredde og 5 Fods Dybde. Paa Revlen og Fjordgrunden ere disse 2de Kanaler useilbare. De andre 4 mindre Gjennembrud ere for Tiden lukkede, men have siden Oversvømmelsen af vestlige Vinde været fyldte, og Havet, for hvilket Landtungen ei danner noget Værn, er da i en Distance af 3 Fjerdingvei overalt gaaet over Landtungen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
De bortdrevne Kaber og Lodsbaade saavelsom flere Deele af Lodshuset ere bjergede paa Fjord kysten. For at Lodsningen, naar Vinteren ophører, og Søfarten aabnes, igjen strax kan begynde, er der truffet den Foranstaltning, at et Fartøi til Opholdsted for Lodserne for det Første i Kanalen paa Ankerpladsen ved Havet bliver henlagt, og at Kaberne med Signaler i Nærheden, paa passende Steder reises. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden den 2den Febr. 1839. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
General=Regnskab for Thisted Amts Sparekasse fra 1ste Januar til December Maaneds Udgang 1838.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Jndtægt. R. Sølv S. og T. 1. Capital. s 4 sk. a. Efter forrige Aars Regnskab indestod paa Interessenternes Conto . .¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
J dette Aar er indskudt . . . c. Sparekassens Fond, efter forrige Aars Regnskab; og for i Aaret 1838. afsatte Contrabøger. Renter. Af de i den Kongelige Kasse. indestaaende Capitaler er hævet: a. i 11te Juni Termin 1838255. 39. 49. 62. Rbd. s. B. For selve Spaa. For Trykning, Regnskab . b. For 2de Av Jndrykkelse i StatstiThisted Amts Avis 6. Porto for 1887. d. Honorar til Boghol81. a. c. 30te 1829 til 31te P.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
I Kassens Bøger staaer end tegnet til nærmere Udtælling: uni Termin 1838 255. 3 A. Paa Jnteressenternes Decbr. Conti. 3. Capital. 886 B. Rent for 11te Ju 1te Decb. paa anske Ove Pe Hvor Og i S. Summa 13,254, 57, 2530 46 Sparekassen for Thisted Amt den 8de Februar 1839. Wittendorff. Caroc. Rbd. s. Rbd. s. R. Sølv S. og T.s 4 sk. Summa 13,254, 57, 2530 46 saavelsen for Thiste Veys den 28. L. L. 1000 Wittendorff. Caroc. rede Sølv. Holer og Tegn Rbd. 6 Rbd. s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-07
Udgivt. Af Kassen er i dette Aar udbetalt: R. Sølv S. og T. A. Til Jnteressenterne: a. Capital . . . 2881. 82. 80. 1. b. Renter: Til ubestemte Tider 1. 79. = 36. 11te Juni 1838 36. 5. 17. 16. 11te Decbr. - 7. 56. L. 84. B. For selve Sparekassens Regning: a. For Trykning af 1837 Aars Regnskab . . . . . b. For 2de Avertissementers Jndrykkelse i Statstidenden og Thisted Amts Avis 4. 64. 3. - c. Porto for 1837 . 4. 50. = d. Honorar til Bogholderen for 8 1/2 Aar, fra 30te Rovbr. 1829 til 31te Mai 1838. J Kassens Bager staaer enhun antegnet til nærmere Udtælling: A. Paa Jnteressenternes Conti. 3. Capital. . . 8863. 82. 1461. 32. b. Renter for 11te Juni 1838 c. - - 11te Decbr. 120. 6. 16. 63. Paa selve Sparekassens Conto. Overskud af Renter og for afsatte Contrabøger efter Afdrag af det under ovenstaaende B. anførte . . . . 556. 32. 199. 46. Hvoraf i Kongens Kasse. indestaaer . . . . Rbd. s. Rbd. s. og T.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
No. 1839. No. 18.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
KEENTS. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 11te Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris har man under 31te Januar den mærkelige Efterretning, at istædet for et nyt Ministerium ere Kammerne blevne prorogerede til den 15de Febr.;" et ministerielt Blad siger, at dette var det eneste Alternativ, som Regjeringen havde tilbage. Kammer nes Prorogation er, som man kan forudsee, kun et forberedende Skridt, og inden 2 a 3 Dage kan man vente en kongl. Ordonnants, hvorved det opløses, for at komme ud af den vanskelige Stilling, hvori Kammernes slette Aand havde sat Regjeringen, gaves der ingen anden Udvei." Ministeren Hr. Molle vil altsaa forblive i Spidsen for Cabinettet, indtil de nye Deputerede ere traadte sammen. Marskalk Soult skal paa Kongens Anmodning have erklæret, at han foreløbig ikke kunne paatage sig at danne et nyt Cabinet. Nordarmeens Generaler ere samtlige afreiste til deres Bestemmelse, men vidste ikke hvad de der havde at foretage, indtil nærmere Depescher indløbe. To Professorer, den Eene fra Paris og den Anden fra Nantes, der i Brussel havde tilbudet deres Tjeneste, ere afviste og have erholdt befaling til inden 24 Timer at forlade Staden. Fra Marseille meldes den ikke uvigtige Efterretning fra Constantinopel af 7de Januar, at den engelske Gesandt Meil var bleven aldeles enig med Shahen af Persien, fordi denne ikke havde opfyldt sit Ultimatum, og desuden havde forbudet Jnførselen, af engelske Fabrikater i sit Rige, hvorfor ogsaa den engelske Gesandt var underveis til Constantinopel og Lord Posonby skal der have tilkjendegivet den persiske Gesandt, at han i London ikke ville blive modtaget. - Den mexicanske Præsident skal have udstædt en truende Proclamation mod de Franske af 1ste Decbr., men dette skal være for Jndtagelsen af Fortet St. Juan d'Ullon, at Præsidenten har forkastet General Rincons Capitulation er bekjendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Belgien. Fra Brussel meldes under 1ste Febr., at man var meget spændt paa Kammernes Forhandlinger, da de belgiske Blade indeholdt Conferentsprotocollens Actstykker; talrige Folkehobe fyldte alle de Gader, der førte til Stænderhuset. Et heelt Regiment stod opstillet derfra og til Ministerpalladset, og inden og uden for Kammerne stode Marechausseens Vagtposter. Den polske General Skrynecki var ankommen til Brussel, og havde havt en hemmelig Audients hos Kongen; om han faaer en Overbefaling i Hæren vidste man ikke; men flere polske Officerer vare ansatte ved Armeen. Til alle militaire Puncter omkring Beverlod strømme Tropper; i Leiren hersker den strængeste Opsigt, alle Fruentimmer vare bortskikkede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Den belgiske Hær udgjør for Tiden 63 Regimenter Jnfanterie og 45 Regimenter Cavallerie og den Hollandske derimod kun 19 Regimenter Jnfanterie, og 32 Reg. Cavallerie. J Belgien hersker paa alle Puncter den største Begeistring; den belgiske Regjering er i en vanskelig Stilling, men man siger, at den kun vil antage den sidste Conferents protocol, som et Forslag, der vil være underkastet flere Modificationer, imidlertid vil den afholde sig fra at yttre sin categoriske Formening, til Protocollen er forelagt Kammerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Rusland. Fra Constantinopel skrives under 10de Januar, at i de russiske Havne rustes uafbrudt, og Alt forberedes, som om Udbrudet af en Krig var uundgaaelig. Det franske Blad Commerce melder ogsaa fra Petersburg under 12te f.M., at i Liefland og Kurland sammendrages en Armee under Generalerne Schakowskys og Pahlens Commando paa 42000 Md. Jnfanterie, 8000 Md. Cavallerie og 140 Kanoner. Admiral Wallow, Gouverneur i Sweaborg skal ogsaa have faaet Befaling til at komme til Cronstadt og overtage Commanden over en Flaade paa 8 Linieskibe, 5 Fregatter, 3 Brigger og 50 Transportskibe, men mærkeligt er det, at vi her i russiske Blade ikke have hørt noget derom, og disse Blade føre ogsaa et meget fredeligt Sprog, Preussen. Fra Dusseldorff meldes, at paa Efterretning om det franske Observationskorpses Opstillelse, var der ogsaa den 26de Januar ankommen Ordre til at sammendrage det preussiske Armeecorps i Rhinprovindsen, og inden 8 Dage ville samtlige Jnfanterieregimenter være satte paa Krigsfod, og de Permitterede vare alle indkaldte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Ægypten. J Alexandrien gik de betænkeligste Efterretninger og Vicekongens Skjæbne, og de synes at have nogen Troværdighed; i Følge private Meddelelser skal saaledes Vicekongen, være farlig angreben af Blodgang, ja endog død deraf. Hertil kommer, at Krigsministeren Achmed Pascha pludselig og i største Hurtighed skal have begivet sig til Syrien gjennem Ørkenen ved Cairo, uden at man kjender nogen tilstrækkelig Grund for en saadan pludselig Afreise. Jbrahim Paschas Børn have ogsaa forladt Cairo og begivet sig til Alexandrien, for derfra paa et Dampskib at indskibe sig til deres Fader i St. Jean d'Aere. Jmidlertid behøves officiel Bekræftelse og Vicekongens sande Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Budenlandsk. Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge har benaadet kongelig dansk Observator Petersen med Vasa-Ordenens og Capt. v. Nyegaard af Prinds Christians Regiment, med Sværdordenens Ridderdecoration.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Finantsoversigten for 1837 skal nu være fuldkommen færdig, og kan om føie Tid ventes offentliggjort. Sognepræst Gad i Rudkjøbing er bleven kaldet til at beklæde sin afg. Faders i saamange Aar havte Capellanie ved Domkirken i Roeskilde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Den 30te f. M. fandt man hos en Arbeidsmand paa Christianshavn 3 Børn døde i Sengen, qvalte af Kuldamp. Faderen laae i en meget bedøvet Tilstand og er bragt til Hospitalet. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Fra Kjøbenhavn skrives under 2den Februar. Det smukke Maaneskins=Veir, som fandt Sted i Tirsdags Aftes, da Deres Majestæter kjørte til og fra Theatret, havde forsamlet en stor Menneskemasse paa Kongens Nytorv. Naturligviis var Bundfaldet af Folket her paa sin rette Plads og aldrig har man været Vidne til saa grove Excesser, som Pøbelen denne Aften gjorde sig skyldig i. Mange havde nemlig fundet paa, at kaste Slynger af Seilgarn om de Forbigaaende, rive dem omkuld og træde paa dem, imedens Andre samlede sig i hele Rækker, omringede den Uheldige, som kom i deres Nærhed, overfaldt ham med Hug og Slag og han kunde prise sig lykkelig, naar han kom derfra med Tabet af sin Hat, uden at have mistet Andet. Rigtignok var Politi tilstede, men uagtet alle dets Bestræbelser kunde det, ikke sætte nogen Grændse for disse Excesser. Det glæder os at kunne underrette om en forestaaende Hovedforandring i den jydske Postgang, hvormed General=Postdirectionen for Øieblikket beskjæftiger sig og som rimeligviis om kort Tid vil træde i Kraft. Hovedfordelen ved den nye Indretning er, at der finder en fast og uforandret Norm for Postgangen Sted Sommer og Vinter, saaledes at Posterne hele Aar igjennem kunne ventes at indtræffe paa een og samme Tid paa de forskjellige Stationer, uden naar naturligviis Veiene Slethed, og Uveir medføre Sinkelse. (Aalb. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Man læser i den berlingske Tidende følgende, med 140, Underskrifter forsynede Adresse, som Beboerne i Heide under 15de Jan have tilstillet deres Politiemester (Kirchspielvogt) Boysen. Undertegnede Indbyggere i Heide føl i deres Hjerter en Trang til at udtale deres varmeste Tak til deres Øvrighed, navnlig Hr. Sognefoged Bøysen, som Forstander for det kgl. Landfogderie, for de af samme Nytaarsnat grebne Politie=Forholdsregler. Saa meget vi Alle som rolige og fredelige Indbyggere agte Lovene, vare vi dog Alle hiin Nat, fra hvilken der hos os vil danne sig en ny Tidsepoche, saaledes stemte i vort Sind, at de tolv Klokkeslag fra Taarnuhret gjennemtrængte vort Inderste med Vemod, medens de under fri Himmel udtalte misfornøiede Folelser fandt Gjenklang i Alles Hjærter, hvorfor vi da ogsaa Alle dybt vilde have folt, naar en almindelig Forbittrelse, som kunde havt uforudseelige Følger, hiin Nat var bleven fremkaldt. Derfor maae vi udtale vor Tak til vor Øvrighed, som til vort Vel skal haandhæve Lovene, naar den i slige Tilfælde skaaner sine Undergivnes Blod, hvor den ved viist Maadehold og personlig Optræden kan forebygge store Excesser, og tilføie den Forsikkring, i Fremtiden ved Opløb og Uroligheder med lige saa stor Jver at bidrage til Opretholdelsen af Ro og Orden, som dette nylig allerede er skeet af mange af os."J det af Hr. F. Schaldemose redigerede helsingøerske Ugeblad Søndagsgjæsten" hedder det om Skuespillerinden Mad. Werligt: "at hun uden Modsigelse er den Ypperste af hele det Werlighske Selskab, og staaer ene og uopnaaet af enhver anden Skuespillerinde her i Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
I Helsingøer gav det Werlighske Skuespillerselskab den 30te f. M. i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsfest, det samme Geburtsdags-Stykke, som Dagen iforveien første Gang opførtes i Hovedstaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Fra Aarhuus skrives: Dampskibet Dania vil næstk. Søndag den 10 de, saafremt Vinteren tillader det, begynde sine fastsatte Toure mellem Kallundborg og Aarhuus, overeensst. med Anordningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Af Bladet Diversa erfares, at den i Randers Avis omtalte Reistrup Smed, Hans Knudsen, der i sidste derværende Hestemarked vilde have gjort sin Søn til en Hestetyv, men ved en tredie Mands (Hr. Kjøbmand J. Nathansens) Mellemkomst der blev forhindret, og lod sig tilfredsstille med et Tillæg af 5 Rbd. paa en af Sønnen foretagen Hestehandel, nu er nær ved at blive erklæret umyndig. "Denne Mands Liv, hedder det i bemeldte Blad, har været Kjæde af Uroligheder, og Thinget har jævnligen kaldt ham. Jblandt flere Catastropher, der paa den thingelige Vei have mødt ham, anføres en Jagtsag, anlagt af Hr. Forvalter Bloch paa Foussingø m. Fl., under hvilken Hans Knudsen Smed, for at have skudt efter Jagtselskabet, i Aaret 1828 ved Lands-Overretten i Viborg blev dømt til at betale sine Voldsbøder, trende fyrgetyve Lod Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Med Hensyn til de skotske Nationalmelodier siger Dr. B. Clement i Søndagen": det civiliserede Europas kunstige Menneske finder Behag i Flitter, Pomp og Prunk, og den forfiinede Verdens Musikere forlyster meest den, der mindst kan fole ved Folkemusikken; Kjernen af vort Liv bliver uden Værd, i den store Verdens Midte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Den nyere Tids kunstige Tonebygning er saa forskjellig fra Folkemusik, som Pynt fra naturlig Skjønhed, og ligesom et Folks Almeenvillie er dets politiske Historie, saaledes er ogsaa et Urfolks Almeen=Dom over det Skjønne ufeilbar. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-02-11
Tillægsbladet til No. 12 af Viborger Samler indeholder de i Lands Overretten fra 7de til 21de Jan.