JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-03
Udi de Tronhienske allerne privilegerede Adresse-Contoirs Efterretninger, foruden udstædde Placater i Fogderiet til Skifte-Samling efter afdøde i Naade demiterede Capitain Peter Frederich Brun boende udi Jnderøens Fogderie og Præstegield paa Gaarden Schiel vaagen, hvis Boe ey taaler nogen ordentlig Proclama, adverteres herved, om nogen enten i Tronhiem eller andensteds kan have at fordre eller gielde, De da med deres Beviser, udi Arvingernes og Værgers Nærværelse paa Arve-Tompten Schielvaagen førstkommende den 29de November sig ville indfinde, eller om nogen længere fraværende uden Amtet, De da inden den Tiid Loven determinerer paa min iboende Gaard Fossum ville anmelde, sig, at vorde pleyet med Ret efter Lov, beviser, og Boets befinde Tilstand, eller siden selv at tilskrive sig Skade for Udeblivelse. Fossum den 28de Octobr. 1769. P. Rosted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-03
Auctioner. Tirsdagen den 28de Novembr. førstkommende og efterfølgende Dager bliver paa Gaarden Deelle i Størdalen en offentlig Auction foretagen over afgangne Major Lützows Stervboes Effecter, bestaaende i Sølv, Tin, Messing, Kaabber, Senge=Klæder og andre Meubler, samt Gaardens Besætning og Avling. Paa samme Tiid og Sted bliver og StervboeGaarden Defle med paastaaende Huuse Bygninger, skyldende 1 Øre med Bøxel og Landskyld, opraabt og den Høystbydende tilslagen, hvilket alt bekiendtgiøres Liebhaberne til Efterretning, som sig behagentlig ville indfinde paa Auctions-Stædet, hvor Conditionerne nærmere skal tilkiendegives. Tronhiem den 30te Octobr. 1769. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-03
Til Kiøbs. Syltet Tamerin, Kirsebær, Jngefær og smaa grønne Pomerantzer er tilkiøbs hos Sr. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-03
Academiers Stiftelse. Duisborg. Blev først stiftet 1655 af Chur=Fyrsten af Brandenborg, Frederich Wilhelm den Store, og indviet samme Aar den 14de October. Efter Stifteren kaldes det Friderico Guillielmiana. Anno 1755. den 14 og 15 Octobr. holdte dette Universitet en hundrede Aars Jubel=Fæst. Edinburg. Blev stiftet under Kong Jacob V. og tilsidst fuldkommen stadfæstet ved Unions-Acten Anno 1706. Er furt. Fik først Academiske Friheder, og Privilegier den 16de Septembr. 1378. som af Urban VI. blev confirmerede og fornyede den 3die Maji 1389. J det Theologiske Facultet er ikkun en Professor af den Augsburgiske Confession. De øvrige Faculteter ere besatte med Lutherske og Catholske Professorer tillige. Er langen. Fik først Academiske Privelegier den 21de Februarii 1743. Efter Stifteren kaldes dette Academie Fridericiana. Florentz. Dette Universitet er stiftet Anna 1438, af Cosmo de Medicco. Franecker. Blev stiftet af de Friesland ske Stænder Anno 1585. Det kaldes det Provincial=Friesiske Academie. Franefurt ved Oderen. Blev stiftet af Chur=Fyrsten i Brandenborg Joachimus. og indviet den 27de April 1506. Freyburg i Bregan. Blev stiftet af Hertug Albrecht V. i Østerrige den 3 Septembr. 1456, og confirmeret af Pave Calixtus III. samt benaadet med nye Privilegier af Keyser Ferdinand III. Anno 1472.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Noget og Bogtrykkerier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
daglig kommer her paa dette i Træe, for at bespise mig Armee. Hvorfor dølger du dig, Jeg seer jo imellem dine seyerrige Kløer, den Gave, som Jupiter endnu vedbliver at sende mig med dig. Ravnen forundrede sig ret hæftig, og glædedes over at blive holdt for en Oren. Jeg maae, tænkte han ved sig selv, ikke bringe Ræden udaf sin Vildfarelse. - . - Ædelmodig taasset, lod han derfor falde sit Rov, og fløy stolt derfra. Ræven modtog Kiødet smilende, og nedslugede det med en skiælmsk Glæde, men Glæden omvendte sig til Smerte i en smertelig Følelse. Giften begyndte at virke, og han styrtede. Fordømte Hyklere, O! at J aldrig maatte tilhykle eder andet, end Gift.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
25 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Stiftsprovst Bang, Frue=K. Hr. Wittrup. Mr. Hoff.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Skipper H. Claussøn til Kiøbenhavn med Fisk og Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Bekiendtgiørelse. Efter manges Forlangende begyndes Dantse Skole fra Klokken 5 til 8 paa Søndags Eftermiddag. Prisen er 1 Ort pro Persona, og holdes i mit Logement A. T. Holte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Bekiendtgiøres herved, at førstkommende 22 Januarii 1770, er berammet Auction over de af Sal. Hr. P. L. Herslebs efterladte Bøger, udi Enkens Madame Herlebs iboende Huus i Tronhiem, hvor Catalogi forinden kan bekommes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Proclama. For alle og enhver, som maatte have noget enten at fordre i, eller at betale til Sterbboet efter afgangne Capitaine Johan von Motzfeldt af det Nordenfieldske Dragoner-Regement, tiener dette til behagelig Efterretning, at vi underskrevne ere af Regimentets Høye Cheff, Herr Cammer=Herre og Oberste von Krogh, beordrede til at bringe Skiftet i vedbørlig Rigtighed, hvorfore vi forvente, at saavel Credi som Debitorer sig betimelig hos os ville anmelde. melde, de første for at angive deres Fordringer, og at aflevere ordlydende bekræftede Gienparter til Skifte=Protocollen af de i Hænde havende Forpligtelser, men de sidste for at betale, uden videre Søgemaal, deres Gield til Sterbboet, hvorefter vi ville lade enhver vederfares, hvad Ret er i alle Maader. Saaledes besluttet i Skifte=Retten paa Gaarden Mæhle i Størdahlen den 19de Octobr. 1769. Seyersted. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Auctioner. Paa Raadstue-Sahlen i Tronhiem bliver førstkommende 28de Novembr. og følgende Dage ved offentlig Auction solgt, endeel gode Engelske Kramvahre, bestaaende i Papir=Træk, adskillige Slags Knapper, Kammer, Naale, Overlasting, Chalon, Stof, Velvelue, Kier sey, Kniver, Spender, Klæde, Proptrækkere, Sokkerkniber, Saxer, Chocolade, Traae, Silkes Baand; samt Vestphalske Skinker, Boffelbay, Lærreter med meere, nyelig hidkommen. Fortegnelse over samme bliver at bekomme hos dette Stæds Auctions-Directeur, Hr. Svend Busch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Til Kiøbs. Syltet Tamerin, Kirsebær, Jngefær og smaa grønne Pomerantzer er tilkiøbs hos Sr. Hans Nissen. Augurker, Spansk Peber, Cappers, FlouOlie i Glasser, Cathrinæ Plommer, KrakMandler, Confect-Figen, Citroner, CitronSaft med videre, som i disse Dager er ankommen, faaes for billig Priis hos Sr. Johan Gerhard Kathenkamp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Bøger. Hos mig undertegnede, boende hos Kiøbmand Diderichsen i Kongens Gade, kan følgende Skrifter bekommes: Forsøg til et Udkast af en Historie over Folkenes Oprindelse i Almindelighed, som en Jndledning til de nordiske Folkes i Særdeleshed, af Conferentzraad P. F. Suhm, for 1 Rdlr. 16 sk. Afhandling om de Norskes og endeel andre nordiske Folkes Oprindelse, som Jndledning til den Norske Historie, med et Anhang om Tiids=Regningen i den gamle nordiske Historie til Harald Haarfagers Tider, af Professor C. Schønning, for1 Rdlr. 1 Ort 8 s. Forelæsninger over Mekanik, Statik og Hydradynamik med hosføyede Tillæg, af Justitsraad og Professor J. Kraft, 2 Vol. indbundne i Marm. Bind, for 6 Rdlr. 1 Ort 8 s. Forsøg til et nyt Misviisnings Jnstrument at bruge paa Land-Jorden til Søe Compassets i sær Peyl- og Azimuth-Compassets fordeelagtigste Indretning af Professor og Navigations-Directeur C. C. Lous, for 2 Ort 20 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
En ny Samling af Regler og Logarithmer udregnede og forfattede for at finde Poli=Høyde og den paaværende Brede i Søen, uden at agte Solens Middags=Høyde, for 1 Ort. Hr. Marmontels Belisarius, for 1 Ort 16 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Et Land-Apothek til Danske Landmænds Nytte, for 2 Ort. Forsøg om de allerkraftigste Midler til at bevare Søe=Folkenes Helbred i den Kongelige Flaade, samt tvende Skrivelser om Febere og Besmittelse, af J. Lind, for 2 Ort 8 s. Joh. Ericibservationum ad Antiqvitates Septentrional. for 1 Ort. Wolfens første Grund til Regnekunsten, Geometrien, Trigonometrien og Algebra, oversat paa Dansk, for 3 Ort. Foruden disse anførte, ere og nogle af mine egne udgivne Tractater, at bekomme, nemlig Practisk Geometrie, eller Jndledning til LandMaaling, paa Skrivpapir uindbunden for 1 Rdlr. og paa Trykpapir indbunden ligeledes for 1 Rdlr. Mathematiske og Physiske Betænkninger over de forunderlige og sielden synlige Stierner, som man kalder Commeter, for 1 Ort. Practisk Anviisning til Soelskivers Beskrivelse, paa Trykpapir for 1 Ort og paa Skrivpapir for 1 Ort 8 s.D. C. Fester.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
Bortkomne Sager. Et ægte Spans-Rør med Tambaks Knap er sin Eier frakommet, Finderen ombedes, at levere den paa Adresse=Contoiret, hvorfra Eieren, som betaler en convenable Findeløn, anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-10
J Torsdags Aften er sin Eier frakommet et par næsten nye Kalvskinds Støvler med hvide Stropper, hvo samme har fundet, anmodes at levere dem paa Adresse=Contoiret, imod en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Naar man vil besvare Hr. Seufzers Spørsmaal, saa maa man forud afgiøre tvende særdeles Puncter. Den første, hvad der kan heede en Opmuntring i slige Sager, og den anden, hvad man egentlig kan kalde en Tilsagn, Men begge udkræver mere Tiid, end som jeg har i min Magt; Foruden dette ønsker jeg, at Hr. Simon vilde overveye, om han kiender en Procurator, der vilde efter den Fattiges Ret. antage hans Proces, efter at han ved saadan en ulykkelig Hændelse, som han selv bekiender, seer sig ikke i den Stand, til at drive sin Sag paa en anden Maade. Dog vil jeg, i Steden for Svar paa Hr. Seufters Forlangende, giøre ham et Middel bekiendt, som et ungt Menneske i Begyndelsen af dette Seculo har betient sig af. Her vil jeg kalde ham Silvio. Han havde i lang Tiid med stor List og Kunstgreb gaaet efter en riig Enke, hvis rette Navn jeg vil dølge under det Navn Selinde. Silvio, som var meere begierlig efter hendes Formue, end hendes Person, og som tillige saae, at hans Umage i et heelt Aar var frugtesløs, besluttede ved sig selv at treffe et tienlig Forlig, og som han ikke kunde bringe Enkens Formue i sin Magt, da i det mindste endnu at redde det, som han havde anvendt, af sine Midler i den Tid, han havde gjort sig Umage for hende. Til den Ende overgab han hende en Regning paa de Udgifter, hvorudi han navngav adskillige Omkostninger, som var ham i hans lange og forvirre. de Kierlighed forefalden. Denne Streg, som det unge Menneske med saa stor Frimodighed frembragte, befalede Selinde saa vel, at hun, efter at hun. hun havde igiennemlæst hans Regning, sendte ham en Pung med 3000 Ducater, ved hvis rette Brug denne Liebhaber paa mindre Tid end et Aar bekom en rigere Brud end den var, som han havde mistet. Adskillige Artikler i denne Regning veed jeg vel, uagtet jeg har forglemt Summen, som har staaet, ved hver Post.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
For nogle overflødige lokkede Paruqver, Fiolinen til en Aften Musike, tilligemed et Sprog=Rør. Forgyldt Brevpapiir og Delmer til velluktende Kiærligheds Brebe. Et Riis Sonetter og forliebte Vers, som jeg til adskillige Tider har kiøbt af Hr. Menantis, og betalt for Arket 4 Mark Curant. For Selinde, tvende Greene med Mai Maaneds Kirsebær i Juulen. Forgangen Sommer nogle Gange en Skok Pferskener. Tre Dørvogtere, som jeg har stillet rundt om Silene, for at give Agt paa hendes Forretninger. Den første stod Skiltvagt næst ved hendes Dør. Den anden, der havde sin Plads ved Stalden, hvor hendes Karet var indskudt. Den tredie, som holdte Vagt paa Hiørnet af den Gade, hvor Hr. Peder Kratzfus boede, som siden efter har giftet sig med hende. Rok to andre Vogtere, som jeg har sat over hende den ganske Majmaaned.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Fem Caffe Prophetinder, som jeg har givet Løn den heele Vinter. Spione Løn for hendes Lakey, Johan Galop, og Jomfr. Sara Watschelem, hendes Stue=Pige. En Damascener Kaarde Klinge, til at stikke Peder Kratzsus ud med. Selindes Kammerpige Abigael en Jndiansk Vifte, et Dusin hvide Handsker, et Støkke Brabansk Kniplinger og 30 Ducater, i rede Penge, geheime Tieneste-Penge for dem, som lukker Logerne i Opera=Huuset.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Tidspilde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
26 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Musæus. Hr. Angel. Frue-K. Hr. Wittrup. Hr. Schniller.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Udpasserede. Kiøbmand Sr. Johan Widerøe Thoning til Kiøbenhavn og videre derfra til Engelland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Ankomne Skibe. Skipper O. Bech fra Amsterdam med Støkgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Efterretning for Publico. Paa Stadens Raadstue blev den 13 Nov. af den Høy- og Velvise Magistrat sat følgende Taxt for Slagterne her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Fra Mortens=Dag til Nye=Aar: 1 Mark beste Oxe=Kiød 2 og en halv s. 1 Mark ringere Oxe=Kiød = 2 sk. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød-1 og en halv s. 1 Mark Faare=Kiød - 2 og en halv s. 1 Mark Bukke-Kiød - 2 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Fra Nye=Aar til Paaske: 1 Mark beste Oxe=Kiød-2 og en halv s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød 2 og en trededeel s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 4 s. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 og en halv s. 1 Mark Faare Kiød - 3 s. 1 Mark Bukke-Kiød - 2 sk. Fra Fra Paaske til St. Hans Dag: 1 Mark beste Oxe=Kiød - 3 sk. 1 Mark ringere Oxe-Kiød-2 og en halv s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 og en halv s. 1 Mark Faare=Kiød - 3 s. 1 Mark Bukke-Kiød - 2 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Hele Bringkoller sælges alletider een siettedeel mindre Marken, samt Boger og Stan ker en trediedeel mindre Marken, i denne Taxtes Tiid. Flæske-Skinker 4 Skilling Marken, og Mellem Flæsket 5 Skilling Marken i Taxtens Tiid. Naar nogen kiøber heele Vo ger, skal Vogen sælges for 12 sk. mindre end her er sadt. Hvilken Taxt, samtlig Slagtere, under vedbørlig Straf, holder sig efterretlig, indtil en anden Taxt, efter Slagterets Judkiøb, sadt vorder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Bekiendtgiørelse. Efter manges Forlangende holdes Dantse Skole fra Klokken 5 til 8 paa Søndags Eftermiddag. Prisen er 1 Ort pro Persona, og holdes i mit Logement A. T. Holte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Auctioner. Paa Mandag den 20de Novembr. førstkommende Klokken 2 Eftermiddag og følgende Dage bliver udi Casserer Sr. Hans Christian Klingenbergs Huus ved offentlig Auction bortsolgt: endeel gode Kramvahre, bestaaende i adskillige Slags Klæde, Stoffer, Kiersey, Kallemank, Flonel, Chalon, Velvelue, Boxetøyer, Kniver, Knapper, Spender, Chocolade, Thee, Traae, Silke, Cammelgarn, Kniplinger, hvide Lærreter med flere Sorter, saavelsom Mands og Fruentimmer Klæder, adskillig Huusgeraad samt endeel Guld, Sølv og Tin med videre. Fortegnelser over samme er at bekomme baade hos Hr. Auctions-Directeur Busch og velbemelte Sr. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Til Kiøbs. Hvor smukke og gode Findmudder er til Kiøbs at bekomme, kan fra Adresse=Contoiret gives Underretning om.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Friske Citroner, Hollandske Æbler, Røebeder, Løg, Snit=Bønner og allerbeste Pottetes samt beste Confect-Figen, Pruneller og syltet Jngefær med meere nyelig hiemkomne Vahre, er nu tilkiøbs at bekomme hos Lemmich.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Syltet Tamerin, Kirsebær, Jngefær og smaa grønne Pomerantzer er tilkiøbs hos Sr. Hans Vissen. Augurker, Spansk Peber, Cappers, FlouOlie i Glasser, Cathrinæ Plommer, KrakMandler, Confect-Figen, Citroner, CitronSaft med videre, som i disse Dager er ankommen, faaes for billig Priis hos Sr. Johan Gerhard Kathenkamp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Til Leye. En Stue med Seng, Stoler og Bord, samt tvende Overværelser, det ene med Kakkelovn og en Brandfrie Kielder, er at faae til Leye hos Christen Prøys.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Bortkomne Sager. Et ægte Spans-Rør med Tambaks Knap er sin Eier frakommet, Finderen ombedes, at levere den paa Adresse-Contoiret, hvorfra Eieren, som betaler en convenable Findeløn, anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
J Torsdags Aften er sin Eier frakommet et par næsten nye Kalvskinds Støvler med hvide Stropper, hvo samme har fundet, anmodes at levere dem paa Adresse=Contoiret, imod en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-17
Academiers Stiftelse. Fulda. Blev stiftet den 19de Septembr. 1734, og fik Privilegier af Keyser Carl VI. den 13de Martii 1733. Det kaldes efter sin Stifter Adolphing.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Oeconomisk Beretning om Jsland. sland bør kaldes en af de behagelige beboede Oer, som sluttes deraf, at saasnart Sneen forlader Jorden, frembringer den det fedeste Græs, ofte endog udi April Maaned. Der findes i Jorden ingen giftige krydende, Dyr eller Orme, saa man uden Frygt for saadanne Creature kan sove lige sin Seng. Sæd og Have-Væxter kan derover sammestæds og have en herlig saa frit og trygt paa Marken, som i Fremgang. Luften er ey for varm om Sommeren og ey for kold om Vinteren; og Landet fattes intet uden Skov. Men derimod er ikke langt til Norge, at hente Tømmer til Baades og Huuses Bygninger. Der findes paa Landet ingen skadelige fireføddede Dyr, undtagen Muus og Ræve. Hæste Kiør, Stude og Faar i Mængde ere Landets tamme Creature. Der findes og paa sine Steder Geder. Oens Fiederfæe bestaaer af Falke, Svaner, Edderfugle og mangfoldige andre spiselige Strand- og Land-Fugle. Den bør i sær skatteres høyt af sin Fiske fang. Den Jslandske Torsk maae altid bære Prisen for den Terre Neuveske baade i Størrelse og Godhed; desuden er Langefisken, der er ligesaa god til Klipfisk, som Torsken, og ofte fanges af 3 til 4 Alens Længde. Videre, Jser, Kuller, Rokker, Helleflynder af utroelig Størrelse, Lax, Titlinger, Sild og andre smaae Fiske. Sælhunde findes der i tusinde Tal og Hvalfiske i Mængde, saa at Sælhunde og Hvalfiske-Fangst meget vel kunde anstilles under Jsland. Endog fremmede Nationer vide, hvad det Jslandske Fiskerie kan indrente. Jsland har den Fordeel og Herlighed fremfor Terra Neuve, at der om Sommeren er næsten ingen Rat, at Luften er almindelig angenem og behagelig, at der kan fiskes heele Aaret igiennem, naar Veyrliget gives dertil, og at en god Fisker i Jsland kan fiske ligesaa meget, ja vel dobbelt imod det, som findes anført og Terre Neuve, da han har den Fordeel, at Fisken bider saavel om Natten, som om Dagen. Fiskens Størrelse og den Besværlighed, der følger med Arbeidet, afskrækker ham ikke, og den behagelige Sommer Luft giver Jslænderne al den Munterhed, som man kan ønske, og naar de seer, at kunde høste Frugt af deres Arbeide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
De Danske Skibe, som aarlig om Foraaret gaaer fra Kiøbenhavn til Jsland, paa 5, 6, til 900 Skippunds Størrelse og derover bruger intet Fiskerie der under Landet, siden Jslænderne holder for, at det var dem til Hinder, der dog ved nøyere Undersøgning ikke saaledes torde befindes. Det er ikke uvitterligt, at nogle Hundrede fremmede Skide der under Landet bruge hemmelig Fiskerie, og man formoder at ordentlig indrettede Fisker-Collonier skulde kunde bestaae i Jsland uden at Jslænderne kunde have nogen Hinder deraf, thi fleere af vore egne Skiber bleve da holdte i Fart, og færre Søefolk behøvede at søge fremmed Tieneste, saa at i den Sted Terre, Reube kaldes en Penge-Grube, kaldes Jsland en Guld Kilde. Herom kan man læse meere i Thomas Balles Oeconomiske Skrift over Jsland, og eftersee den Beregning, som han giør i den 2den Deel fra Pag. 55. Findlappernes Art og Natur. Finnerne ere et groft og vildt Folk, hvorvel ikke saa barbarisk, som de af Fremmede blive afmalede; thi der findes mange, der forarbeide adskilligt Kunstigt med deres Hænder, hvilket andre maaskee ikke kunde giøre dem efter. Der ere tre Slags saadanne Finner, Norske, Svenske og Moskovittiske, de Norske Finner eller Jndbyggerne af det Land, som i Norge kaldes Finmarken, ere tvende Slags; Søe=Finner og Lap=Finner; de Søe Finner boe ved Havet og nære sig af Fiskerie, som andre Norges Jndbyggere sammestæds, saa og af Skibs Bygning, som Jægte og Baade, hvilke de for en ringe Ting bygge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Field-Finnerne have ingen visse Bo ligger, men flytte hid og did, ligesom den lyster; Deres Rigdom bestaaer, mestendeels udi Rensdyr, hvilke af dem, temmes, og tiene dem baade til Klæde og Fødde. Udi Skytterie har de fast ikke deres Lige, thi saasom Jorden at boe paa, giver formedelst den stærke Kuld og Snee ingen Grøde, og de derfor maae nære dem af Vildt, have de naaet stor Fuldkommenhed udi at skyde. De jage og skyde Elsdyr, Los, Maar, Ræve, Biørne og Ulve, hvoraf de bringe meget Foerværk til Veye, som de føre til Stranden, og sælge til Kiøbmænd. Deres Rensdyr leve mestendeel af Mos paa Biergene; hvilket foraarsager, at Finnerne ingen visse Boliger haver; thi saasnart saadan Moss er fortæret, maae de flytte hen til et andet Sted, imidlertid voxer andet op igien, saa de efter nogen Tiid kan komme tilbage; af disse sælge de Mell. og Ost til andre, og derved samle Penge, foruden af deres Skytterie; saa der findes mange, som formuende og anseelige Folk iblant dem; man skulde vel tænke, at det var latterligt, at samle Midler paa de Stæder, hvor den ene kan stiele fra den anden; men omendskiønt der ingen Ovrighed er, ey heller kan den være iblant dem, efterdi de have ingen visse Boliger, men fløtte hid og did, og er undertiden paa denne Side, undertiden paa hin Side Fieldet, Fieldet, saa dog hører man fast ikke, at den ene berøver den anden sit Gods og Eiendom. Findlappernes Sprog.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-11-24
Det er synderligen mærkeligt med de Lapænders Sprog, at det haver ingen Overeensstemmelse med de andre Sprog, som de Norske, Sven skee og Moskovittiske deres Naboer bruge, hvilket noksom giver tilkiende, at det er en synderlig Nation, som en kommen til Norge og Sverrig fra langt. bortliggende Lande, og efter al Anseelse haver været Mester af Norge, men siden er drevet til de nordligste Stæder, ligesom de Valske eller gamle Britannier af de Engelske. Man kunde hel falde paa den Meening, at saasom Lap lænderne ere et Folk, der ligger imellem de Norske, Svenske og Moskovittere, saaledes at de omgaaes med disse tre Nationer ligemeget, saa er deres Sprog et Miskmask eller en Sammenblandelse af Svensk, Norsk og Moskovittisk, og meener derfor den Svenske Skribent Samuel Reen, at det heder Lapponisk, efterdi det er, som han siger, sammenlappet af allehaande Tungemaal, men andre igien have merket, at de Laplænder ikke allene have deres egne Ord, men endogsaa synderlige Talemaader, som ingen Overeensstemmelse have med deres Naboers, men de, som ogsaa vilde separere det fra det Finske Sprog, som man taler udi Finland udi Sverrig, synes at gaae for vidt; thi man kan klarligen see af det de mange Finske Ord, som en og anden have confereret med hinanden, at det Lapponiske, er ikkun en Dialect, af det Finske, hvilket sidste er ligemaade fra os andre nordiske Folk ganske fremmet og uforstaaeligt. Jeg haver engang confereret en Svensk Bibel med den store Finske Bibel, som er trykt udi Abo, men haver ey kundet finde et Ord derudi, som haver kommet overeens med det Svenske. Mange ere udi den Meening, at det Finske Sprog, saavelsom det Laplandske, skulde have Affinitet med det Tartariske, og derfore ogsaa ville slutte, at disse Folk ere først komne herind fra Tartariet. Men hvormeget de derudi fare vild, kan sees af de Ord, som en og anden haver samlet af Finsk, saavelsom Tartarisk, og derved beviset, at der ikke ringeste Obereensstemmelse er imellem de samme.