Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-09-13
Den Mexicanske Revolution tog sin Begyndelse i Aaret 1810 og den første Anledning til den, som til alle de øvrige Revolutioner i de Spanske Colonier, var Napoleons Jnvasion i Spanien (dog var Misfornøielsen stor i Forveien; Hadet bittert imellem Creolerne og Spanierne, og som man seer af Pikes Reise var den ringere Geistlighed, som bestod af Creoler, meget forbittret paa den høiere Geistlighed, som bestod af Spanier. Begivenhederne fra 1810 til 1819 ere altfor bekiendte og alt for tit omtalte i disse Blade til at de fortiene at omtales paa nye. Ved Patrioternes indbyrdes Uenighed og ved deres Mangel paa militairiske Jndsigter lykkedes det efterhaanden de Spanske Vicekonger at dæmpe Opstanden; men i 1820 ankom Efterretningen til Mexico om den Revolution, som var udbrudt i Spanien og tillige om, at Vicekongen Apodaka havde faaet befaling til at publicere den Constitution, som Kong Ferdinand VII. blev tvungen til at besværge. Men det syntes at Apodaka og nogle af de øverste Generaler havde underhaanden faaet befaling af Kongen til at lægge Hindringer i Veien for at indføre Constitutionen, men herved skadede de Moderlandets sande Jnterresse; da de derved udstrøede Sæden til en stor Sammenrottelse; thi den offentlige Meening var imod denne Opsættelse. Regieringen hvervede nu friske Tropper for at forhindre ethvert Forsøg paa at bekiendtgiøre Constitutionen; men denne Modstræbelse bragte tilsidst heele Nationen til at giøre Opstand. Jblandt de Spanske Generaler, som commanderede i Mexico, var der en Mand, som var især bekiendt for sin Hengivenhed for Constitutionen, og som derfor var fornemmelig i Veien for at udføre Regieringens Plan; denne Mand var Don N. Armigo, Commandant over den militaire Division imellem Mexico og Acapulco. Han blev nu afsat og i hans Sted blev Generalen Don Augustin Jturbide ansat, som under den forrige Revolution, uagtet han var født i Mexico, havde bestandig været en Tilhænger af det Kongelige Partie. Da han forlod Mexico i Februar 1821 for at afløse Armigo, saa aabenbarede Vicekongen ham den hemmelige Plan, bestemte ham til at eskortere en halv Mill. Dollars, som skulde indskibes i Acapulco og transporteres til Spanien. Jstedetfor at fuldføre denne befaling satte Jturbide sig i Staden guala, som ligger 120 Engelske Miile fra Mexico, i Besiddelse af Pengene, og begyndte den 23de Februar paa den anden Mexicanske Revolution ved at forelægge Vicekongen til Antagelse den saakaldte Plan af Jguala, som gik ud paa, at Mexico skulde være uafhængig af Spanien og udgiøre et constitutionelt Keiserdømme, hvis Krone skulle tilbydes Ferdinand den VII, eller dersom han ikke modtog den, een af de yngre Prinser af det Kongelige Huus. Den Romerske Catholske Religion skulde erholde samme borgerlige Rettigheder. Den nye Regiering skulde understøttes af en Armee, som skulde bære Navnet af de 3 Garantiers Armee; da den nemlig skulde garantere Religionen i sin nærværende Tilstand, Mexicos Uafhængighed og Americanernes og Spaniernes Forening i dette Land. Denne Plan var meget klogt anlagt; da den før gede for at vedligeholde Geistligheden og de egentlige Spaniers Rettigheder, som hidindtil havde været i Besiddelse af de fleste Forrettigheder i Colonien. De indfødte Spanier besad næsten alle active Capitaler i Mexico og Geistligheden havde der i forrige Tider erholdet en saadan Magt over Menneskenes Gemyt, som i ingen anden Christelig Stat; disse to privilegerede Stænder havde erfaret under den forrige Revolutions Periode, at deres Jndflydelse og selv deres Existence beroede blot paa den offentlige Mening og at denne ikke var dem for nærværende Tid længere gunstig; det var dem derfor vigtigt at erholde en politisk Magt og derfor raadeligt at understøtte Planen til Rebellionen.