JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Nürnberg, den 25de Februarii. Man taler paa nogle Dage meget høyt om en ny Demarcationslinie, hvori alle Rigslande paa høyre Rhiinbred, den svabiske Kreds undtagen, skulde være med indbefattede, og at Cordonnen skulde besættes med preusiske, hessiske, og saxiske Tropper. (Saa vilde – tilføyer Avisen, Hovedkrigstheatret blive opslaaet i Jtalien. Dette saa synes midlertid ikke saa uundgiængelig fornødent, thi det lod sig og tænke, at Moreau giennem Schvaben fandt Veyen tilbage til de østerrigske Arvelande, og paa sin Vey giæstede nogle af de i Secularisations Fare staaende Bispedømmer. Under Artiklen Berlin forsikkrer politiske Journal, at Kongen af Preusen med flere tydske Fyrster, og især med Churfyrsten af Sachsen har sluttet nyere Forbindelser, der især have Hensyn paa det tydske Riges nærværende Stilling, men hvis Aftaler og Hensigter endnu ikke ere skikkede til Publicitet, men først i Fremtiden ville vise sig i al deres mangfoldige Vigtighed. Om de – tilføyer bemeldte Journal – end paa mangehaande Maader torde forandre Tydsklands Skiæbne, skiænke de tillige den Trøst, at Roligheden paa lang Tid betrygges. Kredsconventet i Hildesheim, hvoraf disse Anliggenders Bestemmelse for en Deel ventedes, og hvortil og Fuldmægtige fra andre Kredse sagdes at være indbudne, har taget Begyndelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Efter offentliFrankfurt, den 28de Februarii. ge Efterretninger i vore Blade arbeider Chursachsen meget stærkt paa at complettere og forstærke sin Armee, og man taler om ny Forhold, og en nordisk Alliance. Erlangen. Omkring Kempten og Ottobeuren i Schaben er opstaaet en ny mærkværdig Religions=Sect. Dens Apostler vil gandske forkaste Nadveren, og paa en ny Maneer giendøbe de allerede døbte Børn. Hele Samfundet af disse ny Troessorvandte skal beløbe sig til 3 4000 Hoveder. I deres Samfund befindes catholske, og andre Christne. Efter nogle Privatefterretninger skulle deres Catechismus og Fadervor indeholde mange i Øyne faldende, især i vor Tidsalder, høyst betænkelig politiske Tanker, som æske de schvabiske Regieringers aarvaagne ste Opmærksomhed. (Om det er paa Grund heraf, at Magistraten i Ulm har viist de Gymnasiets Lærere, der om Vinteren eller i ondt Veir kom i Overkjole eller saa kaldet Cure i deres Classer, tilbage til Kappe og Krave, ligesom der og paa Discipelkappernes Afskaffelse intet skal være at tænke, derom mælde Tidenderne intet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Bamberg, den 23de Februarii. Efter Breve fra Maynz vedbliver Rygtet om Preussernes Nærmelse; man siger endog, at de i Forbindelse med de Keiserlige skulle tage Maynz i Besiddelse, hvilket i saa Fald blev neutral. Alt vrimler der af Soldater. De indqvarteres hos Borgerne. Emigrantcorpserne Bussy og Ro han ere der endnu, men det er endnu uvist, om de blive indlemmede i andre Regimenter, eller træde i engelsk Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Paris, den 23de Februarii. Foruden de indenrigs kiæmpende franske Armeer er endnu i det indre Frankerig en talrig Mængde Tropper forhaanden, om hvis Styrke, Organisation, og Fordeling man hidtil kun har vidst meget lidt. De bestaae af 24 Divisioner, hvoraf den i Vest er den stærkeste, og har sit Hovedqvarteer i Rennes. Man kan regne det Hele til 96000 Mand, foruden den saa kaldte Expeditions-Armee paa Kysterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Paris, den 27de Februarii. Alt troede man, at de nyeste Efterretninger fra den italienske Armee vilde være daterede fra Rom, men denne Forventning er ikke opfyldt. Buonaparte befinder sig i Tolentino i Marchia Ancona endnu, og har, medens vore Tropper rykke noget fremad, tilbudet sig til Underhandlinger, som rimeligviis vil standse den republikanske Armees videre Fremgang, og drage Fred med Paven efter sig. Følgende ere de nyeste officiel Beretninger: Buonaparte til Directoriet, Hovedqvarteret Macerata, den 15de Februarii. Borgere Directorer, vore Tropper, haaber jeg, ere i Aften i Fuligno, og ville i Morgen udvirke deres Forening med dem, jeg lader gaae over Siena og Cortona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Loretto indeholdt en Skat paa omtrent 3 Millioner Livres, der have efterladt os omtrent een Millions Værdie. Jeg sender dem Lorettos Madona med alle Reliqvier. Denne Casse afsendes umiddelbar til dem, og de kan omgaaes dermed efter Tykke, denne Madonna er af Træe!
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Provindsen Macerata, ellers bekiendt under Navn af Marchia Ancona, er een af de skiønneste, og uden Tvivl den rigeste i Kirkestaten. Der er intet Nyt, hverken i Tyrol, eller ved Plave." Og siden under 18de Februarii. Vore Tropper have besat Landet Ombria og Perugia, ogsaa ere vi Herrer, af den liden Provinds Canorino.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Af et Brev fra de Regierings-Commissarier, der ere sendte til Jtalien at søge Kunstværker, lærer man, at hiin Casse indeholdt følgende, som man betiente sig af til at misbruge Folkets Lettroenhed: 1) et Madonna Jerntegnsbillede af Træe. 2) Et Stykke gammelt Uldentøy, som foregaves at være af Marias Klæder, samt tre sønderslagne Skaaler af gammel Fayance, der skulle have hørt til hendes Huusgeraad, men sikkerlig ere meget yngre. Tillige mælder Brevet, at det hellige Huus i Loretto, indtil Generalens videre befaling, er tillukt. Rom, den 11te Februarii. Jo nærmere Faren kom, jo videre gik det for Krigen stemte Partie. Endnu forrige Søndag voterede af de i Statsraadet samlede tyve Cardinaler, 16 for Krigens Fortsættelse, og kun 4 for Fred, altsaa skulde endnu skee kraftig Modstand. General Colli havde strax en Audients hos Paven, og alle her endnu værende Tropper fik befaling til Afmarch, og brød op om Morgenen tidlig den slette; men om Eftermiddagen bragde en Coureer den Tidende, at de Franske bestandig rykkede længere frem i Romagna, og at de havde deres Hovedqvarteer mellem Fuligno og Perugia. Denne ubehagelige Tidende bragde Paven til fredelige Tanker. Han gienkaldte den befaling ved de franskes Nærmelse at ringe Storm, eller reise sig i Massa, sendte Courerer til Buonaparte, saavel som til Parma og Florentz, lod alle Skuespilhuse lukke, og anordnede tre Dages Andagt. De fleste Cardinaler giøre sig reisefærdige, og Paven vil selv paa første Tidende om hans Troppers fremdeles Retirade, gaae til Benevent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Rom, den 12te Februarii. Efter at Paven havde besluttet nye Fredsunderhandlinger med Frankerig blev alt den 8de den apostoliske Coureer Faina med en Skrivelse fra Cardinal Matthei sendt til Buonaparte, og man troer, Matthei kommer selv bag efter, som Gesandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Midlertid er endnu i Dag igien 17 Compagnier brudt op til General Colli til Perugia, og man skraber Bønder og Borgere sammen med Magt, ogsaa ere adskillige Canoner fra Engelsborg sendte did. Endnu haaber man, at den dybe Snee paa de appenninske Bierge skal sinke de Franske. Paa de Engelske regner man ikke meget; de bringe os Flinter, men her mangler krigsdygtigt Mandskab. Florentz, den 14de Februarii. J mindre end 8 Dage ere 700 pavelige Deserteurer gaaet giennem vart Land. 1400 Franske, som ere marcherede ud fra Livorno, have under General Vaubois taget Veyen til Kirkestaten, for at forene sig med Buonaparte. Vor Storhertugs Tropper besætte nu Livorno, og giøre uden Tvivl snart ligesaa ved Portoferrajo, da de Engelske giøre Mine til at rømme det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
J Gaar kom to Courerer fra Rom, en til den paavelige Runtius, og en til den spanske Gesandt Azarra, at hede denne i Pavens Navn, saasnart mueligt, at komme til Rom, for at hielpe at arbeide paa Freden mellem Paven og den franske Republik, men Azarra afslog det urokkelig, da alle hidtil anvendte Bestræbelser paa at udvirke en saadan Fred, have været forgieves. Mayland, den 21de Februarii. Man siger her almindelig, at Buonaparte er ikke meere langt fra Rom. Der er Bestyrtelsen almeen, og Paven besluttet at flye til Benevent. Den pavelige General Colli er posteret med en Armee mellem Macerata og Perugia; men man har intet Haab, uden til et Underværk, eller til Buonapartes Godhed. J Perugia og i Citta de Pleve var Folket blevet oprørisk, og havde forjaget den pavelige Gouverneur og Bispen. Det Toscanske vrimler af Flygtinge, hvoriblandt adskillige Fornemme, og CardinalFrangoni. Man forsikkrer, at det neapolitanske Hof virksom arbeider for Paven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Den lombardiske Regiering har sendt Deputerede til Buonaparte og Paris, med Begiering, nu at erkiende Lombardiet uafhængigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Bologna, den 14de Februarii. Buonaparte har alt anbefalet den cispadanske Republik i det erobrede Ravenna at nedsætte en central Forvaltning, som skal hæfte alle uroelige Personer, og forvalte Pavens Godser, saavelsom de romerske Prindsers, der have oprettet Volontaircorps, og givet Paven Pengebidrag til Krigen mod Frankerig. De erobrede pavelige Legationer, eller Provindser, Ravenna og Romagna ere indbudne at forene sig med den cispadanske Republik, hvilket Staden Jmola alt har gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Jtalien, den 22de Februarii. Fra Rom ere hidtil mange kostbare, saavel Regieringen som Privatpersoner tilhørende Effecter bortskaffede, og mange flygtede. Foligno, som de Franske have besat, er ikke 14 Mile fra Rom. Det hedder, at Fredspræliminarierne mellem Frankerig og Paven alt ere regulerede, og meget trykkende for den sidste. Blandt andet skal han betale to Millioner i reede Penge strax, og een aarlig et vist Antal Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Da den hellige Fader hørte Mantuas og Anconas Erobring, skal han, efter italienske Blades Beretning, være daanet, og endnu befinde sig meget ilde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Wien, den 1ste Martii. J Forgaars er Ærkehertug Carl reist til Armeen i Jtalien, med uindskrænket Fuldmagt, og Løfte, at Armeen skal forstærkes til 80000 Mand, hvoriblant 60000 regulerede Tropper. Han har saare nødig vildet dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Rhinarmeens Commando er endnu ikke bortgivet; men Mack bliver vist brugt der. Paa Fred er for det første ikke at tænke, og man har taget Feil i Paris, naar man har troet, den beroede paa Mantuas Skjæbne. Det londonske Hof er herom givet de kraftigste Forsikkringer, for at svække visse Øretuderier, som om Østerrig nu nødvendig maatte giøre Fred. (Paa samme Tid mælde andre Tidender, Freden ikke torde være saa langt borte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Wesel, den 3die Martii. Ved Dunkirchen samle de Franske igien under General St. Qventin en Leyr paa 10000 Mand, paa Rheden der er en Mængde Transportfartøyer. Man venter en Division Fregatter fra Brest. J Vliessingen og Middelburg udrustes mange Transportskibe og Kanoneerbaade, de to hollandske Eskadrer have foreenet sig; man ymter om en Landgang i Skotland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Hoche og Moreau ere i Cøln, man taler om en nærforestaaende Overgang over Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Moreau skal have sagt, man inden Midten af April maae have Chrenbreitstein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Kiøbenhavn, den 13 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-13
Vinden. Martii. 28. 5. 4. 1 1/2 Varme. O. S. O. O S. O.S. O. O. S. O. O. N. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Kiøbenhavns No. Aar. inten. havn,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Post-Tidender. Fredagen, den 17 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Petersborg, den 21de Februarii. Ved en Leiserlig Ukase er i Heroldiet under General-Procureurens Opsigt befalet, at forfærdige en Vaabenbog for alle gamle adelige Familier (og det 1797, dog, det er sandt, i Rusland følger man endnu gammel Stiil). Alle Familier skulle indføres efter deres Slægters Ælde, først Fyrsterne og Greverne, saa Baronerne og de Adelige fra den Tid af, da de for Tieneste forlenede Godser (Pomestie) blive forenede med Arvegodserne (Wotschina). Dog skal de romerske Fyrster og Grever, som ikke i det russiske Rige have samme Værdighed, ikke indføres blandt Grevers og Baroners Tal, men blive i den Adelsclasse, hvor de henhøre efter deres Byrd. Ogsaa de tartariske Fyrster skulle ikke hensættes blandt de fyrstelige Familier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Den russiske Flode er nu inddeelt i tre Divisioner, hvoraf Sinavin commanderer Centrum, Tschitschagow Avantgarden, og Kruse Arriergaarden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Stokholm, den 28de Februarii. De i Rusland, paabudne Skibsudrustninger have blot Evolutioner til Formaal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Kosziusko er reist til Gothenborg, for derfra at gaae til Philladelphia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Frankfurt, den 4de Martii. General Wernek er gaaet paa ny til Siegfloden, forresten seer man endnu fra de keiserliges Side ingen virksomme Anstalter til at aabne Feldttoget ved Nederrhiin. Man siger, meget beroer paa de Svar, man endnu venter fra Petersborg. (J Følge politiske Journals Beretning, kunde og meget komme an paa det Partie, Porten vil tage. Den russiske Keiser skal ved sin i Constantinopel værende Gesandt have ladet den ottomanniske Port forsikkre om sit Venskab, saa at han ikke blot vil stadfæste, men og paa det punktligste opfylde den paa ti Aar sluttede Vaabenstilstand; hvorhos han haabede, at Porten i Henseende til ham besiæledes af samme Sindelag. Denne Erklæring er og af Reis Effendi besvaret i de meest smigrende Udtryk, med Tillæg, at Hs. Høyhed strax vilde udnævne en overordentlig Gesandt at lykønske Keiseren, til sin Thronebestigelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Fra Basel mældes, at to Courerer fra Wien til Paris ere gaaede der igiennem, og at Udfaldet af deres Sending nærmere vil bestemme Krig og Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Haag, den 4de Martii. Forhandlingerne om Constitutionen gaae levende. Dog udsættes mange Artikler. Om Republikens ny Jnddeeling skal delibereres tilkommende Tirsdag, og over Formen af Constitutionens Antagelse følgende Torsdag. Den vigtige Forhandling om det Spørgsmaal, om man endnu nogle Aar efter den ny Constitutions Jndførelse skal udelukke den gamle Regierings Medlemmer fra Stemmeret, er, efter ny uafgiørende Omtvistninger, sendt tilbage til Commissionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
J adskillige Egne vedbliver man, at forberede Hindringer mod Constitutionens Jndførelse. J Zütphen have Clubhøvdingerne gjort nogle stærke Forsøg, saa at Municipalitetet nødsagedes at tage den væbnede Magt til Hielp imod dem. Fem af dem skal være kastet i Fængsel. Paa en Adresse af Folkeselskabet i Harlem om Constitutionen, har Clubben i Haag decreteret: at om denne Gienstand ingen Adresse skal overgives Nationalforsamlingen, blandt andet paa Grund af, at Undertegnerne ved at protestere mod enkelte Artikler, kunne synes at billige de øvrige; hvilket var imod deres Meening, da deri indeholdtes mange Artikler, der streed mod de Grundsætninger, der skulle udgiøre en god og varig Constitutions Grundvold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Repræsentanternes Valg for Holland er fuldbragt, men som det synes, ikke uden Cabale. Mod den, til at underholde og betale de i vor Sold værende 25000 Franske, nedsatte Commission, vare saa haarde Beskyldninger og Klager indgivne, at Conventen allerede den 2den December tog et hemmeligt Decret, at bemeldte Commissions Lemmer ufortøvet skulle kaldes til Ansvar. Men dette er indtil denne Dag ikke skeet. Den 1ste foreslog man i Conventen, at lade alle hemmelige Papirer og Beviser mod bemeldte Commissions Lemmer, trykke. Borgerne Ausmorth, Block, og Bosch erklærede herpaa Trykningen af en saadan historisk Beretning om skrækkelige Ødslinger og Pengebortkastelser kunde ikke stort hielpe Nationen. Commissionens Medlemmer, som man lagde til Last, at have forødt adskillige Millioner, maatte for alting forsvare sig, førend man igien kunde lade dem faae Haand i Nationens Eiendom. Jstedet for 25000, havde man maattet betale 28000 Franske. Commissionens Lemmer og adskillige Leverandeurer spilte rimeligviis under Dække, over 3 Tønder Guld var udgivne uden de behørige Bons; den tremaanedlige Regnskabsaflæggelse, hvortil Commissionen var forpligtet, var slet ikke skeet, kort sagt, Conventen havde til de franske Troppers Underholdning aarlig decreteret 12 Millioner, og endnu et maanedligt Overskud af 60000 Gylden, samt en Summa til at gjøre dem mobile, saa at man kunde regne hele Summen til 14 Millioner, og nu var 20 Millioner udgivne, og 6 Millioner Gylden slet ikke at finde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Efter denne Yttring, foreslog Borgeren Bosch (der nok maae have glemt hiin Leverandeurs Udsagn, at man aldrig hang en Mand paa 2 Millioner) at man skulde hæfte Lemmerne af denne Commission; men de decreteredes blot kaldte til Ansvar. Herpaa forelæstes en Skrivelse fra Confæderationscommitteen med Jndberetning, at den havde indsat en ny Commission for de franske Tropper. Man fandt blandt de ny Lemmer 5, der havde været Medlemmer af den forrige Commission, der var decreteret under Ansvar. Herover forbittredes, og forfærdedes Block end mere, saa han udbrød: "Jeg studser, jeg veed ikke meere, hvad jeg skal tænke, hvorledes skal jeg sammenrime de nye Lemmers Ansættelse med det Decret, der kalder dem til Ansvar?" Man raabte til ham, at denne Ansættelse kun var provisorisk, til de havde forsvaret sig. Denne nye Sag om Ansættelsen er overgivet til en Commission (der formodentlig vil stadfæste hiin Leverandeurs ovenanførte i alle Lande og til alle Tider sandfundne Udsagn).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
London, den 3die Martii. J Dag har Canonernes Løsning fra Torver og Park bebudet en Seyer, Admiral Jarvis ved Cap St. Vincent har vundet over den spanske Flode, der vilde gaae til den franske Eskadre i Brest. Fire spanske Linieskibe ere tagne, og Seierne atter vundet ved den Manoeuvre at giennembryde Fiendens Linie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
De af Admiral Jervis tagne spanske Skibe, ere to Admiralskibe, hver paa 112 Canoner, et Linieskib paa 84, og et paa 74 Canoner, og er hans Seyer saa meget ærefuldere, da hans Flode bestod kun af 15, den spanske derimod af 27, for det meeste meget store Linieskibe. Man veed ikke, om den spanske Flode, efter bekomne Hug, er gaaet hiem, eller har fortsat sin Reise til Brest, hvor der meget ivrig arbeides paa at udruste den franske Flode. Midlertid er Lord Bridport med 15 Linieskibe og 4 Fregatter gaaet ud fra Portsmouth, ligesom og Admiral Colpoys med en Eskadre er gaaet i Søen at passe paa den franske Eskadre, og hindre den fra at forene sig med Spanierne. Megen Opsigt gjorde her den 25de Februarii den Tidende, at to franske Fregatter, en Corvette, og en Lugger havde kastet Anker i den liden Bugt paa Pembrokekysten ved Fischgard, og sat omtrent 1200 Mand i Land, dog uden Kanoner, og Skyts. Men Dagen derpaa erfoer man, at disse Fartøyer vare gangne bort igien, og de 1400 Mand havde givet sig til Fanger til Jndvaanerne, der havde reist sig en Masse, og rykket mod dem. Dette synderlige Tog gav Anledning til mange underlige Forklaringer, da nogle meente, den franske Regiering brugte denne Maade til at skille sig af med sine Misdædere – thi de fleeste af disse 1200 vare løsladte Galleislaver – andre paastod, at det var en meget farlig Fangst, da de vare sendte over, for at fanges, at de Franske, naar de for Alvor gjorde Landgang, kunde have her et Reservecorps i Landet; men nu vil man have opdaget, at deres Bestemmelse var til Dunkirchen; men at, da en Storm drev de Skibe, de vare paa, til St. Georgs Canal, maatte Commandanten over Skibene der sætte dem i Land, hvilket ogsaa deres Anførers Udtryk i hans Capitulation synes at tilkiendegive. Midlertid havde denne ubetydelige Landgang en førgelig Jndflydelse paa den engelske Banke. Da nemlig enhver af Frygt vilde trække sine Penge ud derfra, og ikke have dem i Papiir, men i klingende Myndt, faldt Fonds ikke blot til 50 Procent, men den 26de blev endog fra Conseilet, hvortil Kongen mod al Skik og Brug, en Søndag var indkaldet, bekiendtgjort den Cabinets befaling, at den engelske Banke til en vis Tid skal holde inde med Udbetaling i reede Penge, eller Guld og Guineer. Vel har herpaa Banken følgende Dag ladet bekiendtgiøre, at dens Ting vare paa en fortreflig Fod, og at den altsaa vilde blive ved at discontere Vexler, men betale deres Beløb, saavel som Statens Renter, i bare Papiir, som og adskillige af de betydeligste Bankiers og Riigsmænd i Nationen have forenet sig i deres Privattransactioner at tage og udgive den engelske Bankes Noter for reede Penge, hvilket og har igien reist Stoks to Procent; midlertid have mange Manufacturister i Landet seet sig tvunget til at afskaffe saa mange af deres Arbeidere, som mueligt, da de ikke kan faae Bancosedler byttede, ogsaa anseer man hiin Cabinetsordre med saare betænkelige Øyne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
J begge Huse have i denne Anledning været store Debatter; mange Medlemmer i Underhuset have med For paastaaet, at Bankonoterne herved stode Fare for Assignaters og Mandaters Skjæbne, hvorved de dog tillagde eene Ministeren, og ikke Bankebestyrelsen, Skyld; ja V. Smith saae i dette hele Forhold et sikkert Selskab, der nøddes at gaae i Compagnie med en bankerotte Regiering; og skiød man især Skylden paa Krigen, og de mange til Subsidier udaf Landet sendte Penge; hvilket Pitt naturligviis benægtede. Sheridan forlangte: at ingen Pengeudførsel enten til Keiseren, eller nogen anden Magt maatte tilstædes, for Parlementet havde kiendt over Aarsagerne til den offentlige Credits nærværende Forlegenheder, og understøttedes dette Forslag kraftigen af Hr. Nichols, der bebreidede Ministeren, at den Stemmemeerhed, han støttede sig paa ikke stemmede med ham af Kierlighed til Landets Vel, men Sheridans Forslag forkastedes. Midlertid har Master Pitt endnu intet talt om det ny Laan Det blev midlertid vedtaget, at lade Bankens Tilstand undersøges ved en hemmelig Committee; dog skulle og efter Fores Forslag Aarsagerne, der have medbragt denne Forlegenhed, undersøges; hvorhos Oppositionen ikke yttrede stor Tillid eller Tilfredshed med den Maade, hvorpaa en saadan Committee udnævntes, da Lister paa dem, man havde udseet dertil, i Forveien hemmelig bleve stukne til Ministerens Venner, hvilket selv Wilderforee maatte tilstaae, at være skeet; og erindrede da Sheridan med Rette, at naar man ingen anden Committee satte, kunde man ligesaavel lade Undersøgelsen, fare. Ogsaa i Overhuset have Bedford, og Landsdown ved denne Leilighed sagt dyrebare, men haarde Sandheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Den 20de Februarii foraarsagde et falsk Signal, som om Fienden nærmede sig, stor Bestyrtelse i Portsmouth, ti Skibe løb ud at søge Fienden, alle Volontairer erklærede sig reede at marchere; men der var ingen Fiende. Dog veed man, at en Flottille paa 40 Transportskibe, der alle skulle tage Tropper ombord, ligger færdig i Dunkirchen, 16 Transportskibe i samme Hensigt, i Calais, og den store Brestflode er meget talriig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Paris, den 3die Martii. Directoriet har forordnet, at alle militaire, der høre til Marine-Artilleriet, skulle indfinde sig ved deres Corps i Brest, L'Orient, Toulon, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
En i Dag tidlig til Ministeren for de udenlandske Anliggender skal have medbragt den Tidende, at mellem Buonaparte og Paven er sluttet Fred. Af Artiklerne vil man alt vide, at Paven maae betale 20 Millioner Livres, hvoraf 6 strax. (Fra Bologna mældes, at det er kun en Vaabenstilstand, og at Buonaparte med videre, som Fredsvilkaar, forlanger Bologn, og Ferrara erkiendt uafhængige, Colli og Emigranterne bort fra Rom, o. s. v.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-17
Paris, den 5te Martii. Freden er underskrevet med Paven. Hs. Hellighed afstaaer Legationerne Ferrara, og Bologna, og hele Romagna, og forbinder sig ydermere, at betale den franske Republik 30 Millioner Rigsdaler.