Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-03-29
Storbrittanien og Jrland. J Anledning af Lord Althorps Motion om Afgifterne til Kirkerne yttrede Hr. Divett i Underhuset, at han maatte paastaae, at Dissenterne, (de som ikke ere Medlemmer af den herskende Kirke) burde fritages for disse Afgifter. Han udhævede blandt andre Undertrykkelser, som Dissenterne maatte lide, især deres Udelukkelse fra Universiteterne, og sagde, at han ganske nylig havde hørt, at iblandt de 150 Medlemmer af Universitetet i Cambringe havde 54 undertegnet en Ansøgning om Dissenternes Optagelse; vel modsatte Universitetet i Oxford sig denne Forholdsregel; dog havde det forandret sine Anskuelser, thi medens det 1829 ikke havde valgt et Parlaments Medlem, fordi samme understøttede Katholikernes Reclamation, havde det dog netop nu valgt den ædle Lord til sin Kantsler, hvem Katholikerne have at takke for deres Bestræbelsers heldige Udfald, nemlig - Hertugen af Wellington. Efter flere Debatter tog Divert sit Andragende tilbage. - Debatterne og Korn-Loven have endnu den største Jnteresse. - Oberst Evans fremkom med en Bill om Sogne-Bestyrelsen. Ogsaa et bedre Forhold af Maal og Vægt blev foreslaaet. Den pyrenæiske Halv. Endnu stedse mangler der positive Efterretninger fra Madrid. Paa Børsen i Paris vilde man vide, at ikke blot Finantsministeren var bleven afskediget, men og at Hr. Burgos, Minister for det Jndre var bleven afløst af Hr. Moscosa, et forhenværende Cortes Medlem, og, som senere alt een Gang har været Minister for det Jndre; ogsaa skal Erkebiskoppen af Toledo have underkastet sig Dronningen, ligesom og Jnfanten Don Franceseo aldeles skal være udsonet med hende. Tillige skal denne have feiret Hr. Moscosas Jndtrædelse i Cabinettet ved et stort Gjæstebud i sit Palais. Fremdeles vilde man vide, at den franske Regiering alt havde modtaget Dekretet om Jndkaldelsen af Cortes. Skjøndt disse Efterretninger behøve Stadfæstelse virkede de dog gunstigt paa de spanske Fonds. - J det franske Blad Moniteur tilkjendegiver den spanske Gesandt Grev Colombi, at han har modtaget et kongeligt Dekret af 8de Marts, i hvilket den spanske Amnesti udstrækkes til alle de Spaniere, der ikke i Spidsen for Bevæbnede vare trængte ind i Spanien. Jfølge dette Dekret opfordrede han de Paagieldende, at modtage deres Passe hos ham. Om Mina er iblandt de Amnesterede, synes at afhænge af en tvivlsom Udtydning af Dekretet. - Besætningen i Oporto er meget talrig, derimod er D. Miguels Jagttagelses=Corps i det nordlige Portugal i det Høieste kun 6000 Mand stærkt, saa at et fælleds Angreb paa det fra Oporto og Leiria letteligen kunde have dets totale Tilintetgjørelse til Følge. Det miguelistiske Hovedcorps i Santarem forholder sig rolig siden den sidste uheldige Trefning, men skal lide særdeles af Sygdomme. Da O. Pedro og hans Mi stre have lovet, at afholde sig fra al directe Jndblandelse i Armeens Operationer under Saldanha, kan man saameget snarere vente et Angreb paa D. Miguels Hær, ogsaa have alle Officerer, som beklæde de høiere Poster, forladt Lissabon, for at begive sig til Hovedkvarteret i Befrielses-Armeen. Jdet saaledes Krigs Anliggenderne synes at have taget en gunstigere Vending, saaledes blive ogsaa i de øvrige Grene af Statsbestyrelsen især under den dristige Minister Silva Carvalho mange Forbedringer forberedede. Særdeles Fordeele lover man sig af den Bestemmelse, at gjøre Lissabon til en Frihavn. Jntendanten ved den kongelige Marine er i Begreb med at reise til Brest, for at besee og tilbageføre de 8 portugisiske Skibe, som Admiral Roussin bortførte af Lissabons Havn.