JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-04-30
De FRANCTORT, le 18 April, On a recuelli de nouvelles particularite, concernant la Pataille du 18 de cemois, & il y en a plusieurs qui meritent d'etre observees. Le Due de Proglie ne sut informe que le 11 au soir de la marche des Allien, de sorte que dans Pespacede 36 heures i 4 da rassembler som Armee qui etoir repartie en plus de 80 quartiers differens, reconnoitre, choisir, afsig ner les postes quelle devoiroccuper, faire. en un mot toutes les dispositions qui lut ont procure la victoire. Cette Armeene. consistant quen 25 mille hommes, mais postee avantageusement, a tenu ferme contre plus de 40 mille Combattans. Les Allier, apres avoir et repoussen denfois, seignirent de se battre en retraite pour tirer les Francois de leur polition. Mais le Due de Broglie, persuade quele Prince Ferdinand netoit paa venu de siloin & ave des forces si considerables pour quitter i promptement la partie, vit dabord tonte la finesse de cette manæuvre. Les Francois resterent don fort prudemment dans leur position; & leurs Adversaires, bien fachen du pen de succes de leur ruse, revinrent une troisseme fors attaquer le Village de Bergen ave plus de monde & plus Cartillerie quauparavant, mais sans pouvoir le forcer. Enfin, apres une quatrieme attaque qui ne reussit paa mieux, ils renoncerent à leur projet, & se retirerent tout de bon vers les 5 heures du soir. Ts furent camper sur une hauteur & une licue & demie du Champ de Bataille, sans Stre inquiete, ni poursuivis dans leur retraite. LAction a et tres longe, puisquelle a dure depuis 9 heu res du matin jusqua 5 heures du soir, mais le canon a presque tout fait en cette occasion. Partillerie des Francoisa jou avec plus Cavantage, parce que la nature du terrain lui stolt beaucoup plus favorable. On value la perte des Alliea 6 mille hommes fant tuer que blesser, & celle des Foncois à un peu plus de 3 mille. Ducate des premiers, les Hesseiont le plus souffert, le brave Prince desembourg a ere tue, & le Major General tille blesse, ainst que les Colonels de Hei ster & de Schluter. Du core des Francoir, og compte parmi les mort Hrs de Chabrie & Lami, Officiers du Corps. Royal.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
May Maaneds NB. Nye lalverinder. Kiøbenhavn, Aar 1759. Heraf udgives hver Maaned et Stykke udi sal. C. H. Berling. Arvingers Bogtrykkerie, ved J. C. og S. C. Berling. HS Cursus, 4 182877. Danmark. Defeld. s UdDen 27. Februar. a. c. haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst beskikket Cammer-Junker Christian Friderich von Gram til at være virkelig Hof-Jægermester, saa og Jægermester udi Sielland, Bornholm, Møen, Lolland og Falster.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 14. Mart. har Jens Haurwig i Norge bekommet Caracter som Krigs-Secreterer. Den May. Maaneds Den 21. Mart. er Proprietair i Fyen, Otto Lindegaard benaadet med Caracter som virkelig Krigs-Raad.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Samme Dag haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst behaget ved Trykken at lade publicere en Ratification paa det atter igien fornyede og forlængede Cartel med Hs. Stor Brittanniske Majestet og Churfyrstelige Durchl. til Brunsvig-Lyneborg &c. &c.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 29. dito haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst gratificeret SkibsCapitain Jens Rogge, til at have Lieutenants Caracter ved Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 31. dito er Studios. Folchmar Danchel allernaadigst confirmeret til at være residerende Capellan for Emmerlev Meenighed i Riber Stift. Herr lange Rhoed ligesaa at være Capellan pro Persona til Breigninge og Biergsted Meenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Samme Dag er forbemeldte Hof=Jægermester allernaadigst beskikket til at være Cammerherre.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 3 April haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst beskikket Jan Harnout og Anthon, Dull til at være Consuls i Amsterdam. Den 6. dito er Professor og Lector Matheseos ved Søe-Etaten, Christen Hee allernaadigst beskikket til at være tillige Professor Designatus Matheseos og Philosophie ved Kiøbenhavns Universitet.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 14. dito er Gerhard Pedersen Geelmuyden allernaadigst beskikket til at være Laugmand over Stavanger Laugstoel. Studiosus Schach August Steenberg er allernaadigst kaldet til at være residerende Capellan til Friderichsborg og Herløv Meenigheder. Studiosus Niels Finkenhagen ligesaa at være residerende Capellan til Eidangers Præstegield i Aggerhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 20. dito er John Erichsen allernaadigst beskikket til at være Professor Juris ved Sorøe Ridderlige Academie.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 23. dito er Doct. Theologie Povel Matthias Bildsøe allernaadigst kaldet til at være herefter Sogne-Præst til Holmens Kirke i Kiøbenhavn, samt Provst over Søe-Etaten og Guarnisonen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Samme Dag er Hr. Hans Sørensen Lemming, hidindtil Sogne-Præst til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, allernaadigst beskikket til at være herefter Sogne-Præst til St. Nicolai Kirke i Kiøbenhavn. ConsistorialRaad Hr. Broder Brorson, hidindtil Sogne=Præst til Medolden Meenighed i Riber Stift, ligesaa at være herefter Sogne-Præst til vor Frelsers Kirke paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 25. dito er Hs. Excellence General-Lieutenant og hidindtil værende Chef over det tredie Jydske Curasseer-Regiment, Hr. Herman Frederich von Beendfeldt, Ridder, udi Naade bleven demitteret, og hans havte Regiment confereret til den herved standene caract. Oberst, samt Oberstlieutenant Cæsar Læsar von Lüttichau som virkelig Oberst og Premier-Major Joh. Georg von Andresen bestilt til virkelig Oberstlieutenant, den caract. Oberstlieutenant Frantz Hein
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Staats=Tidender for Aar 1759. Heinrich von Rottern til Second-Oberstlieutenant, og den tredie Major, Oberstlieutenant Frederich Christoph, Græve af Tramp til Premier-Major, samt beskikket Premier-Lieutenant Frederich Ludewig Christian von Beenfeldt, som virkelig Rittmester og Chef over Generallieutenant von Beenfeldts havte Compagnie. Ligeledes har Obersten over Garnisons Regimentet Joh. Wilhelm von der Mehden erholdet sin Dimission, og hans havte Regiment confereret til den caract. Oberst og Oberstl. Conradt Wigandt von Koefoed ved det Jydske gevorbene Regiment til Foeds, som virkelig Oberst og Chef.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 26. dito er forrige Mynster=Skriver Anthon Gunther Freese bestilt til at være Controlleur og Told=Betient ved Tønsberg Tolsted. Den 27. dito er Studiosus Jsaac Gruner allernaadigst beskikket til at være Sogne-Præst til Rommedals Præstegield i Aggerhuus Stift. Herr Joh. Landt ligesaa at være residerende Capellan til Ourdals Præstegield i Aggerhuus Stift. Controlleur Anton Gunther Freese ligesaa at være Veyer, Maaler og Vrager i Tønsberg. Herr Joh. Jacob Moses von Filseck, forhen Kongl. Preussisk Geheime-Raad, til at være Etats-Raad. Samme Dag haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst beskikket HenryMuylmann til at være Consal i Staden London. Ligeledes er Hr. Jørgen, Christopher Gleerup Sogne-Præst til Torslew og Lendum Meenigheder i Aalborg Stift, allernaadigst beskikket til at være tilligemed Consistorial-Raad.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 2. May ere ved den Danske Fortifications-Etat, Ober=Conducteurer, og caracteriserede Jngenieur-Capitainer, Joh. Silvester von Sibrandt, Joh. Andreas von Walther og Andreas Georg von Cathen, benaadede med Caracter som virkelige Jngenieur-Capitainer og Rang med Capitainer af Garderne; desligeste har Ober=Conducteur og caracteriserede Jngenieur-Capitain ved den Holsteenske Fortifications-Etat, Ernst August von Hemsen erholdet Caracter som virkelig Jngenieur-Capitain og Rang med Capitainer af Garderne; Ligeledes er Premier-Lieutnant ved Liv-Regimentet Curasseer Ulrich Ernst von Braun, gratificeret med Caracter som Rittmester af Cavalleriet; saa er og ved det første Fyhnske Regiment til Hest, den caracteriserede Oberstlieutenant Cammerherr og General-Adjutant Ulrich Adolph von Holstein, Græve til Holsteinborg, afgaaen fra Regimentet, og hans havte Compagnie confereret til Premier-Lieutenant Hans Helmuth von Lüttichau, som virkelig Rittmester og Chef, og ved det Jydske gevorbene Regiment til Foed, udi den avancerede Oberst von Knefoeds Sted, er Premier-Major Joh. Friedr. Christian von Dehn, beskikket til virkelig Oberstlieut. i Regimentet; ved det Norske Artillerie-Corps, er i Stæden for Tøymester Hammond, Artillerie lieutenant Jens Munck von Cappelen bestilt til Tøymester, med Rang som Capitain af Artilleriet. Vor May Maaneds Vor allernaadigste Monark, der paa saa mange Maader søger at forfremme Kunster og Videnskaber i sine Lande, har i disse Dage aflagt en nye Prøve derpaa, da han har ved Rector Magnificus ladet tilkiendegive sin allernaadigste Villie og befaling af 4 Mai, at, da Hs. Majestet saae gierne, at der vare flere Magistri Legentes ved dette Universitet, saa har han allernaadigst fundet for got, at Decani paa Klosteret skulle herefter læse offentlig Samme Dag er Hr. Jens Jensen Halse allernaadigst beskikket til at være Sogne-Præst til Wisbye og Heldborg Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 12. hujus er Hr. Nicolai Brørsen allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Wollersløv og Giørslow Meenigheder i Sielland. Christian Hansen Hadberg er allernaadigst confirmeret at være Hospitals-Forstander i Colding.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 18 dito er Hans Andersen Langhof allernaadigst beskikket til at være Postmester i Assens. Claus Flouth er allernaadigst confirmeret at være Birkedommer ved Wedelsborg Grævskabs Birk.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Under Dato den 18 hujus haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst behaget at udgive en Forordning, angaaende alle fremmede stemplede Kaartes Cassation og Afskaffelse, samt hvorledes videre med de indenlandske fabrique rede stemplede Kaarters Forhandling og Brug herefter i Dannemark og Norge skal forholdes.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Jligemaade haver Allerhøystsamme under samme Dato ved Trykken udgivet en Forordning, angaaende indenlands fabriquerede Vahres Handel og Brug, samt Toldens Forhøyelse paa alle Slags fremmede Kramvahre i Norge.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Den 19. kom vi for den aabne Bye St. Pierre, der driver en anselig Handel. Da vi vare derpaa Rheden, fik Skibet Rippon befaling at angribe et Batterie, som laae ved Byens Omkreds. Jlden fra dette Batterie blev snart dæmpet; men fandt snart Virkningen af Jlden fra 3 andre Forts og et Mørser Batterie, hvorom vi ingen Kundskab havde. Denne nye Jld foruleyligede os meget. Bomberne, hvoraf omtrent 50 bleve os skikkede, faldt saa nær ved Skibet, at en Barqve, som var for os, sank. Paa Skibet Rippon, som i nogle Timer holdte Fægtningen ud i en meget ufordeelagtig Stilning, mistede mange Folk. Endelig gik vi, efterat man havde fundet Øen paa alle Sider i saa god Forsvars Stand, og eragtet det Forset at erobre samme for umueligt, under Segl til Guadeloupe. Førend Fortet St. Pierre blev forladt blev der forsamlet et Krigs-Raad. Herr Moore tilbød sig ved samme at indtage Fortet og skaffe Tropperne paa det jævne og faste Land; Men hans Tilbud blev forkastet; og man gav ham at forstaae, at Hoffets Hensigt var at giøre en Conqvete, men ikke at indtage en Plads, som ikke kunde beholdes. Maaskee der og var en anden Aarsag, hvorfor man har skaanet dette Sted. Enhver veed, at man der i Magazinerne skulle næsten finde ligesaa mange Effecter, der tilhørede Engellænderne af Antigoa og Barbados, som de der tilhørede de Franske selv.
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Da vi den 22. komme for Basseterre paa Guadeloupe commanderende Hr. Moore de 4 Bombardeer-Skibe. Da rykkede lige ind under Byen og Castellet, og bombarderede begge Deele fra Klokken 7 om Aftenen indtil om Morgenen paa samme Tiid. Da Escadren nærmede sig gandske til Kysten. Der var følgelig gjort Anstalt til at angribe de adskillige Forts, som der vare. loven paa 6 Kanoner var foran, og havde at giøre med et Fort sydlig fra Byen beliggende. Dette Batterie skulde ikke have gjort lang Modstand dersom de Franske ikke strax derpaa havde ladet 2 andre spille, hvilke toge løven i begge Ender, og trængte den uophørlig; men ikke destomindre bleve Franske nødde til at forlade deres Batterier. Aldrig har man seet en skrekkeligere Jld fra begge Sider paa saa mange Stæder tillige Berford paa 70 Kanoner
Berlingske Tidende, 1759-05-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holstensk Td. 2 Rd. 1 Mk. Dansk Td. 2 Rd. a 2 Rd. 1 M. Holstensk Hvede Td. - Rd. Mk. Lollandsk Td. 3 Rd. 2 M. Byg Tønden 1 Rd. 2 Mk. Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. Malt Td. 2 Rd. 1 Mk. Havre Td. 5 Mk. a 5 Mk. 4 s. Gryn Td. 4 Rdlr. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. J. Fæde Vahre Jslandsk sal 4 Rdlr. Erter Td. 2 Rdlr. 2. M. ted Lammekjød Td. 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 18 Rdlr. 2 Mk. 20 Rdlr. 5 Mk. Oste Fynske Skpd. 6 Rdlr. 4 Mk. Holsteensk Skpd. 11 a 12 Rdlr. Smør Fynsk Td. 22 a 24 Rdlr. Sællandsk Td. Tælle Lispd. 1 Rd. 3 Mk. Grøn Sæbe Ott. 1 Rdlr. 5 Mk. 10 s. Fisk. Bergens Skpd. 8 a 10 Rdlr. Graasen, salted Td. 2 Rdlr. 3 Mk. Tør Skpd. 6 Rdlr. Klipfisk 14 a 16 Rdlr. Norsk Jslands Td. 5 a 6 Rdlr. 4 Mk. Jslandsktør Torsk salted Td. 4 Rdlr. 2 M. Fisk Skpd. 10 a 12. Nr. Dansk Vaar Sild Td. 2 Rd. 4 a 5 Mk. Høst Sild Td. 5 a 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. 5 a 6 Rdlr. Tran Td. 13 a 18 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. og 3 Rdlr. 1 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 2 a 5 Mk. Humle Brunsviger Skpd. 400 a 42 Rdlr. Garleber 32 a 3 4 Rd. Norsk Jern Skpd. 11 a 12. Rdlr. Tiære Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 1 Mk. 832 Aar
Berlingske Tidende, 1759-05-04
En No. 36. en Mas at ans Al Danske Kiøbenhavnske Elvinder. Gar Fredagen den 4de May.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Preussisk Beretning fra Neustadt i Schlesien, den 18de April.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Det var den 16de hujus, da et Korps af Armeen under General, Baron de Fouquces Commando brækkede og fra Leobschultz, og satte sin March til Troppau. Omendskiønt General Simschøn stod paa dette Sted med en talriig Garnison, saa blev samme dog af ham i største Forvirring og uden Modstand forladt, saasnart alene nogle af de Wernerske Husarer komme rendende til Byen. Samme General har ladet sin heele Bagage i Stikken, tilligemed 7 store Fade med Munderingsstykker og en Mængde af andre Ting. Fienden har vel derpaa sat sig paa hiin Side Troppan, bag ved et Vand, med 3 Batailloner Jnfanterie og nogle Kanoner, samt nogle Dragoner og Polske Ulaner; Men da Oberste von Werner med 300 Husarer satte an paa dem, og anrettede et stort Nederlag, har Resten splittet sig af, og taget Flugten.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Der er ved denne Leilighed gjorte 315 Mand af det Ungariske Jnfanterie til Krigsfanger, tilligemed 2 Capitainer, 3 Lieutenanter, 12 Ulaner og en Græsk Feldt-Pater. Jægerndorf er og af 50 Husarer borttagen, og den der standne Garnison har ligesaa trækket sig tilbage. Saa meget man forud veed, saagaaer Marchen til Hof, hvor Fienden skal have et anseeligt Magazin; Men man forsikrer, at Fienden har allerede trækket sig tilbage indtil paa hiin Side Sternberg.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Erlangen, den 22de April. Som man fra det Coburgiske fornemmer, saa er i Amtet Themar uformodentlig en Avantgarde af Hesser og Hannoveraner, mest Jægere, ankommen; saa er der og i Følge samme Efterretninger i disse Dage forefalden en Skiermyssel ved Sleussingen, hvorved de mebrückiske Tropper have lidt me og Regimentet Varell mistet sin meste Bagage.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Fra Franken, den 24de April. Fra den Keiserl. og Rigsarmeens Hovedquarteer til Bamberg fornemmer man, at Hs. Durchl., Hertugen af Zwey brücken, og nogle andre Generaler, have faaet Feberen. Man siger derfor, at denne Prinds begiver sig tilbage til Nürnberg, indtil Han bliver frisk igien. Det raa Veyr, som hidindtil har været, har forhindret vore Tropper endnu at campere.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Fra det Hannoverske af 27de April. Den fra Hessen komne allierede Armee stod den 24de huj. endnu ved Ziegenhavn. Men Hertug Ferdinand er gaaen derfra til det Münsterske, hvor alle de allierede Tropper nu ere i Bevægelse, og skulle, som man forsikrer, ved Hs. Durchl. Ankomst, som ventedes den 27de, begive sig paa Marchen. Man arbeider af al Magt paa, at oprette det Tab, som denne Armee har lidt ved Døde og Saarede, da nogle Officierer allerede her ere ankomne, der skulle optage endeel af Landmilicen, for igien strax at stikke dem ind under Regimenterne, saasom de ere vel øvede.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Dresden, den 18de April. De, som betragte visse Omstændigheder, som her forefalde, troer en hastig Forandring. Landstænderne skal have faaet en Preuss. Forordning, at holde nogle 1000 Forspandsvogne færdige i alle Amter til et vist angivet Brug; Saa hedder det og, at en befaling skal udgaae, at enhver Undersaat skal indgive eedelig Specification til Landstænderne, paa hvad Krigs=Uroelighederne have kostet ham. Et Glimt af Haab vederqvæger de Betrængte, som intet meer ønske, end at finde nogen Lindring i deres Nød! Jmidlertid nyde de sig her befindende Churfyrstl. Sachs. Herskaber en ønskelig Sundhed. Just nu erfarer man, at de Jnfanterie-Regimenter, som endnu befinde sig her, haver faaet Ordre til daglig at holde sig marchferdige. Prinds Henrichs Eqvipage er og fordigat brække op, og denne Prinds venter allene en Coureer fra Schlesien, førend han reiser. Fra Prinds Ferdinands Hovedquarteer til Alsfeld. den 21de April.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Den 17de hujus stode vi endnu ved Staden, og følgelig endda gandske nær den Franske Armee; men da denne ingen Miine gjorde, som kunde give os Haab om, at den vilde følge os, eller lade sig see i aaben Mark, saa besluttede Hertugen, med den største Deel af sin Armee at nærme sig til Hessen, for saavel at bedekke dette Land, som at have sine Tropper per ved Lippefloden ved Haanden, saa og for at kunde bestobedre møde Kredstropperne, i Fald de skulle rykke frem. J Følge dette Forsæt, og efterat et særskilt Korps var gaaet over Fulda imod sidstbenævnte Tropper, gjorde vi to stærke Marcher, ved hvilke vi den 18de kom i Egnen af Grunberg. Paa denne Dag saae vi de Franske første Gang igien siden Bataillen ved Bergen. Eftersom Hertugen (som, i den Tid han ville angribe de Franske ved Bergen, havde commanderet General Hardenberg til Marburg, for at holde de deromkring staaende Franske varme, og, dersom det var mueligt, at overrumple Besætningen paa Slottet sammesteds) havde nu givet samme General Ordre, at drage sig fra Marburg til Threisa og Ziegenhavn, og der at forene sig med Armeen; og Hr. Hardenberg just den 18de havde efterkommet denne Ordre, og derved blottet vor venstre Flanke noget, saa tænkte den Franske General du Blaisel, at føre sig dette til Nytte, og faldt vor Arriergaarde an; Men han blev slagen tilbage. Den 19de marcherede vi til Burgmunden; Her faldt Hr. General Blaisel os atter an, men blev tilstrekkelig tilbage dreven. Hans Folk have imidlertid besat Marburg; men manveed ey, hvor længe de beholde den; thi man holder for, at vor Chef med det første vil komme der igien. J Dag ere vi komne hid, og Hovedquarteret skal være kommen til Ziegenhavn, hvor General Jmhoff inden faa Dage ventes fra det Münsterske, med en Forstærkning af 8000 Mand. Hvorpaa man uden Tvivl vil høre noget meere. Vore Folk ere saalidet skrekkede ved det mislingede Anslag ved Bergen, at de vise endnu meget meere Lyst, end forhen, til at slaaes med de Franske.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Udtog af en Skrivelse fra Sachsen, den 23de April. Man slutter her, at i det mindste et særskildt Korps af Prinds Henries Armee skal gaae til Vogtlandet. Dette Foretagende synes fornemmelig at sigte paa den tilvoxende Russ. Armee, og man vil paa den Preuss. Side saa længe forholde sig defensive, indtil man tilfulde seer, hvorhen hine setter deres March. Skulde de Russiske have Øye paa Schlesien eller Mark Brandenburg, saa maa de i det mindste efterlade et stærkt Korps i Polsk Preussen, som da bestandig bliver foruroliget af den i Pommern staaende Preuss. Armee, i sær da denne bestaaer af de skiønneste Regimenter, som først for kort Tid siden have faaet en anseelig Deel baade svære og Feldtstykker fra Berlin. Der bliver endnu immer stærk hvervet i det Brandenborgske. Det største Tilløb skeer ved Frie=Bataillonerne Husarerne og Artilleristerne. De Karle af de Meklenborgske Recruter, som ey holde Maal, blive brugte til Styk- og Proviant=Knægte.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
London, den 17 April. Vi hørde vel fra Frankrig, at der i den sidste Uge af forrige Maaned var udseylet en Flode fra Brest under Marquis de Confians, og omendskiønt de Franske intet melde om hvorhen den var bestemt, saa ville man dog vide, at samme skulle gaae til Canada; men nu lære Breve fra Paris os, at denne Flode endnu ikke er færdig; ligesom og vor Krigs=Fregatte Juno, som blev udskikket af vort Admiralitet, for paa de Franske Kyster at søge Kundskab om denne Flode, er den 10 hujus kommen tilbage til Plymouth med den Efterretning, at i det Farvand ved Brest ikke ligger meere end et Skib paa 74 Canoner, tilligemed en Fregatte, for Anker. Der maa vel ligge fleere Skibe ved Brest; men man er ey endnu i Begreb med at udruste dem. Fra Plymouth berettes, at en i Bourdeaux udrustet Fransk Kaper, le Comte de St. Florentin, paa 60 Canoner, der krydser paa Kysten af Ny-Foundland i America, har borttaget et Engelsk Coffardieskib, Prinds Georg kaldet, hvilket igien ved vort Krigskib Coventryer bleven befriet og opbragt til Plymouth. Saa stor en Kaper som le Comte de Florentin havde man ikke formodet sig hos de Franske. Der udfordres følgelig et ligesaa stærkt Krigskib for at hamle op med den. De Franske true os med et stort Antal Kapere, som de ville skikke ud fra Dynkirchen. 2 af vore Fregatter have bragt et Skib fra St. Domingo op til Dynen og Capitain Moore paa Krigskibet Aventure har borttaget en Fransk Kaper paa 22 Canoner. Det synes endnu at være klart nok, at vor store Flode til Spithead, over hvilken Lord Anson og Lord Howe begge tillige skulle føre Commando, og hvor Græven af Ancram skal befale over Tropperne, ingenlunde gaaer til den Middellandske Søe; men vil finde noget at bestille i Canalen. Den store Leyr, hvor de Tropper, som skal bruges til denne Expedition, skulle samle sig, er paa Øen Wight. Skibet, the Hawk, har paa sin Reyse fra Smyrna til Alexandrette paa Høyden af Øen Cyperu borttaget et Fransk Skib, der skulle gaae fra Alexandrien til Marseille, hvilket med sin Ladning agtes at være 120000 Rdlr. værdt. De Hr. General-Staters Deputerede have paa nye havt adskillige Conferencer med vort Ministerio, og erholdet den Forsikring, at den Sag, hvorfor de ere udsendte, skulde blive afgjort efter al billighed, de mellemværende Tractaters Medfør, og begge disse FolkeSlags Love og Sædvaner.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Udtog af en Vens Skrivelse fra Hannover, den 25 April.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
Nu har man en tilforladelig Liste paa de samtlige Allieredes Tab ved Actionen for Bergen. J Følge samme er Tallet paa de Døde, Saarede og Mistede med Officerer og Gemeene 2337 Mand, hvoraf Hannoveranerne have 13 Døde og 471 Saarede. Hesserne 142 Døde, 919 Saarede og 91 Mistede. De Brunsvigske 116 Døde, 362 Saare de og 83 Mistede. Altsaa den heele Forliis 411 Døde, 1742 Saarede og 174 Mistede. Af det Hannoverske Artillerie ere 6 Sex og Trepundige Kanoner borttagne. Der imod have de Allierede bekommet 2 Otte= og 4 Firepundige.
Berlingske Tidende, 1759-05-04
De seeneste Efterretninger fra Corsica have vi havt den Ære at melde vore gunstige Læsere i vore Franske Tidender under den ne Dags Dato, og de Franske om Prinds Ferdinands Tog tilbagetil Hessen, skal følgende Postdag i de Tydske blive anførte.