Berlingske Tidende, 1770-01-01
Naar Abbed Morellet foretager det tredie Hoved=Spørsmaal, er det Staten til Fordeel at beholde Compagniet ved sit udelukkende Privilegium, erindrer han, at, efterat have besvaret de 2 første Spørsmaale, kunne han undlade at afhandle dette tredie: At, dersom det ikke er til Jnteressenternes Gavn at fortsætte Handelen, kan intet til Compagniets Vedligeholdelse udkomme deraf, at man erkiendte at det var Staten til Fordeel at vedligeholde det udelukkende Privilegium, thi Statens Fordeel er ingen tilstrækkelig Aarsag for at tvinge Handlende til at drive en Handel, som sætter dem selv til Agters At den Patriotisme, den maa være sand eller forstilt, som nogle det udelukkende Privilegii Patroner paastaae at burde bevæge Jnteressenterne til at fortsætte den Jndiske Handel, var det end med Tab, den er ganske utidig: At den Maade at forsvare sig paa, som disse saa kaldede Patrioter bruge, er endog den allersletteste af alle: At den Fordring grunder sig paa et falsk Begreb om det borgelige Sælskabs Forfatning, udi hvilket een vis Orden Medborgeres bestandige Lidende aldrig bliver eller kan være Veyen til det almindelige Beste: At det er besynderligt, at det gjerne er Directionen som saa ivrig raaber paa denne Patriotisme, og tiltager sig Ret til at være Patrioter paa andres Bekostning, imedens at deres Pligt paalegger dem, at bevare og forøge deres Principalers, Jnteressenternes Eiendom. - Han erindrer videre, at, efterat han har viist at Jnteressenterne ikke kunne ved egen Hielp fortsætte Handelen, og at de ey heller kunne vente at Staten undsætter dem for at fortsætte den, saa er det unyttigt at vide om Statens Fordeel udfordrer at man vedligeholder det udelukkende Privilegium; thi forgiæves skulle det være at der laae Magt paa dets Vedligeholdelse, naar denne var umuelig. Man maatte da see paa at Compagniet gik under, og trøste sig derover som over en Ulykke der ikke stod til at afvende. - Jmidlertid for retager han sig dog at bevise: 1) At de Omkostninger, som Regieringen har anvendet paa den udelukkende Ostindiske Han deel, have geraadet Staten til ulige større Byrde, end de Fordeele kan ansees, som dette Privilegium har tilføyet den. 2 At disse samme og end langt større Fordeele havde kunnet og kan tilveiebringes for Staten ved en fri Handel, og uden Hielp af noget udelukkende Compagnie. - At bevise den første at disse Sætninger indlader Hr. Morellet sig ikke i Overslage, som han en detail kunne giøre, over den netto Profit som den Jndiske Handel kaster af sig, og over den Profit, som de samme til den Jndiske Handel brugte Capitaler kunne have givet Staten, dersom de havde været anvendte til Foretagender i Agerdyrkningen, Søefarten, Manufacturer og udenrigs Han deel af noget andet Slags. Han lader sig nøye med paa en Side at vise hen til det, som Staten siden 1725 har bekostet paa den udelukkende Privilegium, og paa den anden Side til det hele Udkomme af Ostindiske Retourvahre i samme Tidsrum, hvilke 2 Posters Sammenligning endelig ved første Øyekast maa af sige, om Staten har meere tabt eller vundet ved at vedligeholde det udelukkende Privilegium. - Han gaaer op til Compagniets første Stiftelse Aar 1717, og derfra til Aaret 1723. hvor han finder at Compagniets oprindelige Capital bestod at 100 Millioner, hvilke bleve hos Kongen indsatte imod 3 proCento. Derafgiøres den Slutning, at alt hvad Compagniet siden den Tid har af Kongen erholdet over de 3 Millioner aarlig Rente, er en velvillig Gave af Staten, givet allen for at vedligeholde det udelukkende Privilegium; hvorhos han viser, at foruden disse 3 Mill. aarlig Renter, og foruden 85 Millioner som bleve brugte til den Ostindiske Krig, har Compagniet af Kongen erholdet 376 Millioner. - Dernæst viser han af Beregninger, som af Compagniets Bøger ere uddragne, at det hele Beløb af Auctioner over egentlige Ostindiske Vahre udgjør 305246852 Livres, hvoraf følger, at det ene Aar om det andet, har den Ostindiske Handel fra Aar 1725 indtil 1756 aarlig udbragt 9846672 Livres, hvorimod Statens Omkostninger paa samme Handel udregnes til 8586420 Livres aarlig. - Udi dette sit Overslag indbegriber han under den egentlig kaldede Ostindiske Handel, Handelen paa Moka, Surate, og paa den Malebariske Kyst, men udelukker den Chinesiske, om hvilken Handel de allerivrigste Forfægtere af det udelukkende Privilegium tilstaae, at den uden saadant Privilegium er giørlig. Det, at denne Hande er med Udelukkelse tilegnet Compagniet, er ikke fordi man nogensinde har tænkt, ikke heller Compagniet selv paastaaet, at den ikke anderledes kunne drives; men snarere for at Compagniet maatte af den anseelige Profit, som den Chinesiske Handelkaster af sig, trække Kræfter til at vedligeholde den Jndiske med. Overalt har den Chinesiske Handel aldrig kostet Stater, noget, hvorfore det og er billigt at lade den være uden for Sammenligningen imellem det, som det udelukkende Privilegium har kostet Staten, og de Fordeele, som samme Privilegium har kunnet bringe Riget til Veye. - Fra sit Overslag udelukker Hr. Morellet ogsaa Handelen paa Senegal Guinea og Canada, for den Tid Compagniet har besiddet samme med Udelukkelse, saa meget mere, som den ingen Sammenhæng har med den Ostindiske. - Dersom man endelig tager Omkostningerne paa den Ostindiske Krig med i Beregningen, som hvilken Krig maa, i det mindste for en Deel, ansees at være ført for at understytte det udelukkende Privilegium, da udkommer, det ene Aar om det andet taget, over 10 Millioner Statens aarlige Omkostninger paa en Handel, som derimod har kastet mindre end 10 Millioner af sig. - Endelig anmærker Hr. Morellet, at en saa anseelig Part af de offentlige Jndkomster, aarlig anvendet til andre Gienstande, hvoraf gives i Hundrede Tal at vælge iblant, skulle have tilsøyet Staten, nendelig større Fordeele, end alle de, som man tilegner den udelukkende Handel paa Ostindien, At her gives uendelig mange vigtigere Handelsgrene, som bestaae aldeles ved sig selv og ikke paa de offentlige Jndkomsters Bekostning, saasom Handelen paa Norden, den med de Gienniske Viine, med Toner som i Spanien afsættes, med Klædevahre paa Levantet, paa de Amerikanske Colonier, &c.: At denne Ostinske Handel, hvis hele Retour udgiør ringere end 10 Millioner aarlig, og som neppe holder 12 Skibe i Gang, bør endog holdes for meget mindre anseelig, naar man seer hen til den Mængde Land som den indbefatter i sig, og ligner den imod Handelen paa Martinique og Guadeloupee, af hvilken Retouren skatteres til 36 Millioner aarlig, og med den paa St. Domingo, hvis Retour opløber til 80 Millioner, og Søefarten paa hvilke 2 Colonier beskæftiger i vore Havne 450 til 500 Skibe af forskiællig Drægtighed. - Af alle disse Betragtninger uddrager han den Slutning, at intet Haarkløverie, i hvor fiint det maatte være, formaaer at giøre det begribeligt, at Staten, har gjort vel derudi, at den i 40 Aar har opofret over 400 Millioner paa at understytte en Handel, som derimod har kuns bragt omtrent 300 Millioner tilbage i Frankrige.