JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Hvor megen Grund Hr. v. Vatismenil har til at tage sig kraftigt af denne Sag, derom faaer man tydeligst Begreb, naar man erfarer, at man i Frankrig, blandt 31,800,000 Jndbyggere tæller 15 Millioner, som ei kunne læse. Af 40000 Menigheder have 16000 ingen Drengeskoler og 25000 ingen Pigeskoler. Af 27000 nu bestaaende Skoler have neppe 450 indført den indbyrdes Underviisning og dog udgjør Middeeltallet af Drenge i de sædvanlige Skoler kun 38, de lancasterske derimod 104. Coureren spørger, hvad det er for en fordærvelig Suurdeig, som har bragt Statens Masse i saadan en Gjering, "Vi ville tage Bladet fra Munden; thi nu er det Tid at komme frem dermed: det er Emigrant Aanden; Contrarevolutionens Aand, som siden 1814 igjen er draget ind i Frankrig. J dens Aand vilde Frankrig beherskes og ventede det, da forestillede man det, at denne Aand intet duede og at man vilde bringe det en bedre; det skulde blot lade sig lede. Denne beundringsværdige Aand undfangede sit første Mesterstykke den 20de Marti (Napoleons Jndtog i Paris 1815) thi intet forstandigt Menneske troer meere paa den gamle Fabel, at hiin frygtelige Begivenhed var fremkaldt ved Sammensværgelser. Frankrigs Aand vilde have Religionen i Hjerterne, Præsterne i Kirkerne, Munkene i Gravene, det Aandelige paa den ene Side og det Verdslige paa den anden; den hjemvendte Aand vilde have: Staten i Kirken, Præsterne ind i 3de offentlige Anliggender, Munkene til Bestyrere af den offentlige Opdragelse og Religionen overalt - kuns ei paa dens naturlige Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Madrid, den 24de Januar. Den franske Regjering har forlangt en Note over Spaniens Tilstand, som idag er udfærdiget i Statsraadet, men som dog først skal gjennemsees at Marquis deel Campo Sagrado og sauctioneres af Hans Majestæt, forinden den bliver afsendt. Om 2 til 3 Maaneder vil Spanien blive befriet fra de fremmede Tropper og disse igjen blive erstattede ved egne. Da imidlertid Omkostningerne paa Hærens Underholdning langt overskride Stats-Jndkomsterne, saa til man see sig nødsaget til at afskedige samtlige Provindsialmilicer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Odessa, den 25de Januar. Endelig have vi igjen Efterretninger fra Constantinopel af nyere Dato. Den 14de Dennes forlod Hr. b. Ribeaupierres Cancellie denne Hovedstad og er lykkeligt indtruffen her. Dengang befandt Frankerne sig i meget Bekymring, fordi Porten havde taget Forholdsregler, som ei hentydede paa nogen Nærmelse til de tre forbundne Wagter. Alle disses Undersaatter maae, for ei at komme i samme Forhold som Rajaherne, inden en bestemt Frist forlade Hovedstaden, da Porten ingen fremmed Beskyttelse vil erkjende længere.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Gjennemfarten gjennem Bosphorus ind i sorte Hav er uden Undtagelse forbudt alle Flag. - Flere katholske armenianske Familier ere blevne deporterede til Asien. Man kan tænke sig, hvilken Sensation disse Forholdsregler maae opvække hos de christelige Jndvaanere, og man troer almindeligen, at de fleste ville forlade Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Bucharest, den 8de Januar. Tør man troe Efterretninger fra Constantinopel, saa var det ei umueligt, at Porten benytter det Tidsrum, som forløbet fra Gesandternes Afreise indtil deres Hoffers nærmere Bestemmelser over Afgjørelsen af Spørgsmaalet om den græske Sag - til selv paa en Maade at tilveiebringe Fredsstiftelsen i Grækenland. J det mindste skulle de neutrale Magters Befuldmægtigede, som endnu ere accreditterede i Constantinopel intet lade uforsøgt for at formaae Porten til - ei at sperre sig, denne Udgang af sin Labyrinth - hvilket ei allene vilde gjøre en Ende paa alle Discussioner om MæglingsRetten, men endogsaa endnu sikkre Porten saadanne Fordele, som den, ved en halstarrig Fremturen i sin nærværende Politik, selv i bedste Tilfælde et vilde kunne vente. Det synes, som de her residerende diplomatiske Agenter maae have en nøiere Kundskab om Portens Hensigter i dette Punct, da de med saa megen Tillidsfuldhed endnu spaae en gunstig Vending i de saa kritiske Tidens Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Blandinger. Den amerikanske Romandigter Cooper er en Søn af en som Jurist udmærket Dommer i de forenede Stater. Han forlod sin Fædrenebolig i sit 12 Aar og gik til Søes. Thee pirate og Red Rover, de fortræffelige Skildringer af Sølivet, ere malede efter Naturen, og forefaldne i hans Liv, som Sømand. Han er nu Consul i en fransk Havn og lever meget afhængig og lykkelig. I America kalder man ham gemeenlig efter hans Roman "the Spy. - Spionen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Forleden blev den barmhiertige Broder Magallon, antastet paa Gaden i Frankrig som Jesuit, men vendte sig og sagde til Hoben: Jeg er ingen Jesuit, men en fattig Broder, som har opoffret sig til de Afsindiges Pleie, og staaer ogsaa Jer til Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
J de sidste Dage i forrige Maaned er opdreven paa Stranden ved Lift, paa Sylt, en uhyre stor død Fisk, som befandtes at være circa 70 Fod lang. Den ansees at høre til Hvalarten, og formenes at være den saakaldede: Balæna Boops, paa Tydsk Klein=Auge, eller paa Fransk Jubarte.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Der er nylig udkommen et Værk i Engelland om Spillehusene eller som man der kalder dem Helveder ne, og de fortjene med Rette Navn deraf. Forfatteren deler de Spillende i 3 Klasser, den Første bestaae i dem, der ere nylig indførte, ere meget brilliante og elegante, komme kjørende i Vogn, og blive behandlede paa det allerærbødigste af Helvedes Personale, men blive snart en Spot for Veteranerne, tagne ved Næsen og synke ned til anden Klasse, man seer nu Sorg, og Græmmelse indpræget i deres Træk, i deres Paaklædning iagttage de endnu nogen Anstændighed, skjøndt man altid seer dem i samme Dragt, deres Heste ere solgte, og deres Gulduhre og Brystnaale staae i Pant.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Opvarterne behandle dem med en Slags ironisk Skjødesløshed, og raabe efter dem: "Med Jer er det ogsaa snart forbi." Den tredie Klasse bestaar af Saadanne, med hvem det nu virkelig ogsaa er forbi, deres Forfatning er høist ynkværdig, forladte af alle deres saakaldte Venner, ja endog af deres egne Slægtninge, uskikkede ved den lange Vane til Arbeide, vide ikke hvor de om Natten skulle finde en Seng, eller om Middagen et Stykke Brød; en tætknappet Kjole skjuler kun let Mangelen paa en Vest, ja paa en Skjorte, og i denne Tilstand blive de jagede fra et Helvede til det Andet. Om Natten ligge de paa Stole, ja endog paa det bare Gulv; søvnløse forbande de paa det biltreste deres fordærvelige Letsind.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
En tysk Journal, der har øst af et nyere statistisk Værk over de nordamerikanske Fristater og taler om disses Befolknings uhyre Tiltagen, siger blandt andet: Skulde det engang komme, til en seilbar Forbindelse imellem Rhinen, Elben og Donauen, hvilket een Gang har været i Værk, saa vilde dette Foretagende udfordre et halvt Aarhundredes Arbeide. Derimod varede Anlægget af Canalen imellem Eriesøen og Hudsonsfloden neppe den 6te Deel af en saadan Tid. Vore europæiske Statsmænd skulde dog beskjæftige sig noget alvorligere med at udfinde Aarsagen til den Overlegenhed der hersker paa hiin Halvkugle. Karlsruher-Tidenden melder fra Ochringen, i Amtet Radolphell, under 16de December 1827 Følgende: Jmorges tildrog sig paa det neppe en Fjerdinqvei herfra, tæt ved Rhinen, liggende lille Slot Oberstaad, en gyselig Mordbegivenhed. En pensioneret Captain Lenz havde for circa 18 Aar siden kjøbt dette Slot og lagt sig med Jver efter Landvæsenet: forresten levet meget indgetogen med et Par Tyende og en elskværdig nu 18aarig Datter; thi han var allerede da han kom hertil Enkemand. Vant til, hver Søndag at besøge Gudstjenesten, var Datteren imorges Kl. 6 gaaet i Froprædiken; men Faderen tilligemed Karlen og Pigen, begav sig først efter hendes Tilbagekomst, Kl. 9. i Høimesse, og imidlertid forblev Jomfruen alene hjemme, syslede i Kjøkkenet med at tilberede Middagsmaden. Da Captainen kommer tilbage fra Kirke, finder han paa Broen, der fører over til Slotsporten, et Menneske liggende med næsten overskaaren Hals, og erkjender ham snart for at være en Tømmermand, som for nogle Uger siden havde arbeidet paa Slottet, og nu rimeligviis ar kommen for at afhente sin Løn. En rædsom Anelse opsteeg i hans Jnderste. Han ringede paa Klokken; men Alt forblev øde og tyst. Karlen steeg nu over Muren og aabnede Porten; det Første, den ulykkelige Faders Øine faldt paa, var hans elskede Datters Liig, svømmende i sit Blod, og med et dybt Saar i det høire Bryst. Den desforuden svagelige Mand faldt i Afmagt, og blev ikkun med megen Anstrængelse kaldt, tilbage igjen til Livet. Ved nærmere Undersøgelse fandt man, at Røverne, der formodentlig havde troet her at finde mange Penge, havde opbrudt Captainens Secretair og borttaget 100 Gylden, de eneste der vare at finde. Formodentligen havde de forladt Slottet i det samme Tømmermanden vilde derind, og, raadte ved ham, maatte han gjøres stum for evigt. Endskiønt der strax blev anstillet Klapjagt efter Morderne, har man dog hidtil intet Spor af dem opdaget. Den myrdede Jomfru var en Engel for hendes sygelige Fader, en Velgiørerinde for hele Egnen og et sandt Mønster paa Uskyld og Dyd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Den 15de Januar døde den ogsaa hos os berømte Prædikant Dr. Marezoll, som Consistorialraad og Superintendent i Jena. Mirabeau den Ældre blev, paa Grund af sit Philantropie og med Hensyn til Tillen paa en af ham udgiven Bog, almindelig kaldet: Pami des hommes (Menneskevennen.) Hans Kone stod i Rygte for at være noget galant. Da hun en Dag indtreen i et Selskab, raabte Piron: "Madame la Comtesse de Mirabeau, amie des hommes! Rivarol sagde til en Polyhistor, uden sund Dømmekraft, idet han roste sig af at forstaae fire Sprog fra Grunden: "Jeg gratulerer, min Herre, De har da altid fire Ord for een Jdee En Recrut skulde aflægge Eeden. Formularen blev ham forelæst og Alt var i sin Orden, indtil man kom til Slutningsordene: "saa sandt hjælpe mig Gud og hans hellige Ord!" Dette Sidste havde Mars's unge Søn ikke rigtig fattet; thi med høi og tydelig Røst hørtes han sværge: "saa sandt hjælpe mig Gud og vor Premier=Major!
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Cours: Hamborg den 15de Februar. Bordeaux 187 1/2. - St. Petersborg 9 1/2. - London 13 Mk. 7 1/2 S. - Cadi 88 1/2. - Lissabon 33 1/2. - Amsterdam k. S. 35, 35. 2 M. 35, 55. - Kjøbenhavn k. S. 217. - Specier 1/4 R. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Ældre og nyere Fastelavns Skikke i adskillige Lande. Amager var den Deel af Danmark, hvor Lystigheder, i Fastelavnen især vare i Brug, af hvilke de tvende grusomme Skikke, "at slaae Kat, af Tønden", og at trække Hovedet af Gaasen", vare de almindeligste og havde vedligeholdt sig længst. Maaden, hvorpaa man slog Katten af Tønden, er bekjendt. Af Thuras Beskrivelse over Amager, seer man, at Kattekongen (o: Den, som ved sit Slag befriede Katten) vedblev at være det et Aar, og holdtes af sine Medbrødre skattefri. Arendt fortæller i sin "Reise durch Schweden",at denne Skik ogsaa var brugelig i Skaane, og at den endnu bruges i nogle Landsbyer i Pommern, men, paa dette Sted, midt om Sommeren. "Hvem det lykkes, at slaae Tønden itu, er Konge, pyntes med Baand og Krandse, og kan af den hele Pigeskare udvælge sig den, som det behager ham at gjøre til Dronning. Festen sluttes med Leeg og et landligt Bal." En anden Fastelavns Skik, som ogsaa har været Brug i Skaane, beskriver han saaledes: "Ogsaa pleiede der, at finde Væddeløben til et Maal Sted imellem Karlene og Pigerne. Den Triumph og maatte tracteres af Alle." Lignende Væddeløben har ogsaa, og det endnu for faa Aar siden, fundet Sted her i Landet. En anden Fornøielse i Fastelavnen, er ogsaa at slaae efter en ophængt Gryde. Den, der skal slaae, har tilbundne Øine, svinges nogle Gange rundt, og vandrer da som oftest til en ganske modsat Kant. At trække Hovedet af Gaasen, beskrives af Pontophan (i Vid. Selsk. Skr. 7 D. S. 144) saaledes: En levende Gaas ophængtes imellem tvende Stager, ved Fødderne; Halsen bestrøges med grøn Sæbe, saaden blev ganske glat, siden rede de igjennem, og grebe den saa længe om Halsen, at denne omsider fulgte med, og den Rytter, som beholdt Gaasehalsen i Haanden, blev det Aars Gaasekonge.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
J Grevskabet Kent fandt endnu i Slutningen af forrige Aarhundrede en synderlig Fastelavnsforlystelse Sted. Pigerne fra som eller sex til atten Aars Alder samlede sig, og brændte høitideligen en plump Træsigur, som de kaldte en hellig Dreng (holy boy), og som de havde stiaalet fra Drengene; medens i en anden Kant af Byen Drengene brændte en lignende, som de kaldte: "an ivy girl," som de havde stiaalet fra Pigerne. Den hele Ceremoni ledsagedes fra begge Sider med Hurraraab, Skrig og Støi. Denne Skik, der var gaaet i Arv fra umindelige Tider, og hvoraf maaske endnu ere Spor tilbage, kan vel med Føie antages at være en Levning af den endnu brugelige katholske Sædvane, at bære en udpyntet Figur omkring i Liigtog for dermed at betegne det lystige Levnets Endeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Paa adskillige Steder i England er det vedtaget, at den, der er bekjendt for at ligge længst i Sengen om Morgenen, bliver præsenteret den første Pandekage; og i Wales blev den Høne, der ikke havde lagt Æg før Hvide Tirsdag betragtet som gold, og udvalgt til at "tærskes ihiel" paa denne Dag. Noget om Pantommer, især med Hensyn til de af det Kuhnske Selskab fremstillede. Skjønt det var vor Hensigt at gjøre Begyndelsen med Harlequin idag, saa kunne vi ikke undlade først at omtale Herr Winthers sidste høist fortrinlige Udførelse af Pierro i "Harlequin Skelet". Man turde vel paastaae at man her endnu ikke har seet Her Winther give nogen Pierro til en saadan Grad af Fuldkommenhed. Det var som om Kunstneren havde foretaget sig at trodse al Kritik, og at vise hvad han kunde gjøre. Det forekommer os ogsaa som om Pierro netop i denne Pantomme er sværest at udføre, skjønt Pantommen i sig selv, torde vel være den magerste af alle de her fremstillede; men de Forraad af forskjelligartet Mimik hvormed Pierro næsten har hele denne Pantomme at udfylde, er sandlig ingen let Opgave at løse, og dog var Gesticulationen saa talende hos Fremstilleren, at næsten hver Afvexling ledsagedes med bifaldsyttringer fra Tilskuernes Side. Uovertræffelige vare Attituder og Gebærder i Forskrækkelses-Scenerne. Det var som om hvert Ledemod hos Pierro var angrebet hver Gang han blev Skelettet vaer, og en Sammensætning af Feighed og Frygt i høieste Grad saae man personificeret i Pierros hele Væsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Efter Pantommen blev Herr Winther fremkaldt, og hilset med ualmindeligt Applaus og Bravoraab. Holbergs Gallerie. Dette Gallerie vil om kort Tid blive offentlig udstillet ved Hr. Professor Eckersberg, hvorefter det vil blive stukket i Kobber. Et bestemt Antal af disse Kobbere vil aarligen udkomme; og da Prisen bliver meget moderat, saa vil man ved en successiv ikke betydelig Udgift kunne anskaffe sig dette sande Nationalværk, der fortjener at sees og kjendes af enhver Dansk. Det bestaaer af Holbergs Portrait og 33 Stykker, hvoraf vi her udpege nogle. Den politiske Kandestøber, 2den Act 2den Scene. Herman: 1, 2, 3, 4, 5, &c., havde jeg ikke været en Politicus, saa skulde Du have faaet Skam. Jean de France, 1ste Act 6te Scene. Jean: La Cadence, mon Pere! Jeppe paa Bjerget, 3die Act 3die Scene. Jeppe. Du skal faae en Ulykke, dersom Du seer paa hende. Ellevte Juni, 5te Act 1ste Scene. Jacob. Jeg skal vise Dig hvad det har at betyde at ville beskjæmme en ærlig Matrone! Barselstuen, 3die Act 6te Scene. Doctor, Hal hal det var andet end Ammen; jeg seer hvad Folk J consulerer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Maskeraden. Jntermedium, hvorudi Maskeraden præsenteres. Leander og Leonore demaskere sig og vexle Ringe. Jacob v. Tyboe, 5te Act 11te Scene. Tyboe. Det var ein grausam Salbe. Die ganske Armee ruiniret auf ein Mahl. Den Stundesløse, 1ste Act 6te Scene. Vielgeschrei, Naar det kommer, saa kommer det altsammen paa engang. Don Ranudo de Colibrados, 5te Act 4de Scene. Don Ranudo: "jeg tager med Glæde mod Hans Durchlauchtigheds Tilbud.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Kjøbenhavn. J et Slagsmaal forleden imellem to Matroser hørte man det originale Jndfald af den Ene, idet han gav sin Modstander et dygtig Slag imellem Øinene: Der har Du et Par Navarinobriller, Der siges nu for vist, at en Dampbaad til Foraaret bestemt skal gaae imellem Corsøer og Nyborg, og at Capitainlieutn. Christensen skal hente den hjem fra Engelland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Handels- og Sø=Efterretninger. Nyborg, den 13de Febr. Smakkefatten over Beltet er standset, og Overfarten skeer med Jisbaade.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Travemünde, den 12te Febr. Traven ligger albles, og Søen er, saavidt Øiet kan naae, fuld af Driviis.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Hamborg, den 15de Febr. Elben har nu lagt sig indtil Vittenbergen, hiinside Blankenese, saa at der imorges kom læssede Kilker hertil, fra Egnen ved Harborg, og hvis Kulden saaledes vedvarer, da er det sandsynligt, at man snart vil kunde tage over med Hest og Vogn eller Slæde. Aalborg J Følge fra Geistligheden i Aalborg Stift meddeelte Beretninger ere fra 1ste Advent Søndag 1826 og indtil 31te December 1827 i bemeldte Stift ægteviede 994 Par. 3926 Børn ere fødte, 2053 af Mandkjøn og 1873 af Qvindkjøn. 2478 Personer ere døde, 209 af Mandkiøn og 1269 af Qvindkjøn, altsaa 1448 flere fødte end døde. 1028 ere døde i en Alder under 10 Aar, 75 mellem 10 og 20 Aar, 104 mellem 20 og 30 Aar, 114 mellem 30 og 40 Aar, 135 mellem 40 og 50 Aar, 165 mellem 50 og 60 Aar, 290 mellem 60 og 70 Aar, 372 mellem 70 og 80 Aar, 74 mellem 80 og 90 Aar, 21 imellem 90 og 100 Aar. Jblandt de Fødte 23 Par Tvillinger og en Kone fødte Trillinger. Ved døde mærkes: 1 dræbt at Lynild, 3 fundne døde, 5 hængt sig selv, og desuden 4 ombragt sig, 22 druknede af Vaade, 1 død af Hugformslag, 5 frosne ihiel, 1 omkommen ved Fald, 3 qvalte i Sand- og Leergrave og 1 under et Læs Skibs brag, 1 død i Barselseng, nogle af Forraadnelsesfeber samt smitsom Sygdom og en Deel Børn af Kighoste.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Ved Aarets Udgang 1827 udgjorde Stiftets Folkemængde 107, 118. J Stiftets Kjøbstæder var Folkeantallet følgende: Aalborg 5110, Sæbye 602, Frederikshavn, 590, Skagen 1011, Hjøring 1120, Thisted 1722 og Nyekjøbing 970.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Ved Avisens Slutning i Dag Kl. 12, manglede de to sidste Kjøbenhavnske Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Benefice-Forestilling. Med kongelig allernaadigst Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Undertegnede have herved den Ære at bekjendtgjøre for det respective Publicum, at de Fredagen den 22de Februar agte paa herværende dramatiske Selskabs Theater at give et stor Divertissement i fire Afdelinger, saavel i Linie dands, som gymnastisk og pantomimisk Forestilling, hvis Jndhold vil nærmere blive bekjendtgjort ved trykte Placater. Jndtægten tilfalder der. J. og A. Price. Foruden en Mængde afvexlende Dandse, Eqvelibrier o. s. v. som Selskabet foreviser, vil Herr C. Price uden Balanceerstang udøve et Militair=Excerficium i forskjellige Tempos, lade og affyre sit Gevær, ved hvilken Leilighed Bajazzo spiller en meget komisk Rolle.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Herr J. Price vil som Bagazo give en særdeles komisk Scene, idet han dandser med sin Bedstemoder paa Linien. En anden komisk Seene vises af Herr J. Price, idet han udfører en Saltomortale i en Sæk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Herr J. Price og Josephine Winther ville forevise flere Grupper og Balancer paa forskjellige Gienstande. Til Slutning opføres: Harlequin og Columbine som Slaver, komisk Pantomme i een Akt. Indgangen aabnes Kl. 5 og Begyndelsen skeer Kl. 6. F. Kuhn & Comp., fra Kjøbenhavn. At jeg, efter aflagt Prove, har vundet Borgerskab heri Byen som Been- og Rokkedreier, har jeg den Ære at bekjendtgjøre i det jeg tillige anbefaler mig til det ærede Publikum med Forfærdigelse af polerede Spinderokke med Metalhjul, og andre simple Rokke, ligesom jeg ogsaa modtager Gamle til Reparation, og tillige forfærdiger alle Slags Piberør med meere til Dreierarbeide henhørende. Forsvarligt Arbeide og billige Priser forsikres. Hiørring, den 18de Februar 1828. Christian Børglum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Broget Havre kan i større og mindre Partier faaes for1 Rbd. pr. Tønde hos N. Hilligsøe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
De af mine Venner og Bekjendtere, som forhen har benyttet mit Stamperi af uldne Tøier, saavel i Aalborg og Omegn, som i Vensyssel, der leverede deres Tøi til forrige, nu afdøde, Møller Hr. Holm, udenfor Vesterport, kunde nu henvende dem til Brændeviinsbrænder Hr. Svendsen, ved Vesterport, som modtager samme til Stampning i Døstrup Mølle; billigste Priser, hurtig og god Behandling som forhen, skeer af Undertegnede. Døstrup Mølle den 7de Februar 1823. Klæstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Et lille Kastetørklede er tabt i Aftes ved Trappen paa Comedien, den retsindige Finder ville behage at aflevere samme paa Stiftsbogtrykkeriet i mod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-20
Forskjellige Sorter Hør, samt Hørblaar, faaes til billigste Priser hos Chr. H. Sødring i Bispensgade. Provstie=Sæde=Vaar=Rug, i tønde- og skjeppeviis a 3 Mk. 8 s. pr. Skjeppe, Sæde=Hampfrøe a 6 Mk. Skjeppen og Østersøisk-Hørfrøe a 9 Mk. Skjeppen, sælges i Sundby hos Agent Galster. En rødbruun malet Disk til en Krambod, hvorudi er 9 store Skuffer og 8 mindre dito; anvises tilkjøbs fra Stifts og med Hensyn dertil beklage vi vor Seier. Men paa den anden Side maae man erkjende, at under det Alternativ at see Gienstanden for denne Tractat tilintetgjort ved Grækernes Udryddelse paa Fastlandet og ved den Erobring, hvormed Jbrahim Pascha truer Øerne i Archipelet, saa have Admiralerne, da de have erfaret, hvorledes Jbrahim har togange ved sin Troeløs hed krænket den Vaabenstilstand, som han først havde antaget, nu da de ere blevne angrebne ved Navarino, hvorhen de vare komne i en fredelig Hensigt, opfyldt deres Jnstructioner og ved det heldige Udfald af Kampen gavnet den almindelige Sag. - Slaget ved Navorino sætter de Hoffers foreenede Politik, som have underskrevet den londonske Tractat, i et klart Lys; det lader haabe, at den ottomanniske Regjering vil endelig blive opklaret og sine Vildfarelser og bestræbe sig for at antage de Betingelser, som vel paalægge den nogle Opoffrelser, men som tillige forskaffe den væsentlige Fordeele. Sultanens Beslutninger ville bestemme de, som vor ophøiede Herre vil fatte under alle Tilfælde. Porten maae nu enten vælge en Vei, som vil svare til vore Ønsker, eller ved fjendtlige Forholdsregler forøge Ubeqvemheden i sin Forfatning, saa har Hans Majestæt fast besluttet at ville exequere Tractaten af 6te Juli, i en inderlig Forstaaelse med Engelland og Frankrig og at ville i Forbindelse med dem opfylde dens velgjørende Betingelser og under alle Omstændigheder iagttage de ædle Grundsætninger, hvorved de contraherende Parter have frasagt sig alle Hensyn paa Forstørrelse, Erobring og udelukkende Fordeele." Saaledes lyder den ministerielle Stemme fra denne Kant; hvor ingen Oppositions Røst vil faaes at høre.