JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Englænderen Croll har udfundet, at Fuglegjødningens virksomste Stof er et Ammoniaksalt, ved hvis Hjælp Guanden nu kan eftergjøres til skuffende Lighed. Croll benytter hertil LampeGassens stinkende Dele, der ellers forpeste Luften og saaledes angribe Lodningen i Gasrørene, at, efter de i London anstillede Beregninger, fra 25 indtil 75 pCt. Gas derved gaaer tabt. For at binde Ammoniaken, lader Croll Gassen stryge igjennem en Opløsning af Svovlsyre. Til 100 Galloner Vand sættes 2 1/2 Pd. Svovlsyre: en Syre grad, der maa vedligeholdes ved jævnlig Tilsætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Den herved erholdte svovlsure Ammoniak skal have en utrolig Virkning paa Spirekraften. Korn som i 40 Timer ligger i denne Opløsning, voxer uhyre frodigt i ugjødet Jord og giver meget riig Høst. Planter, besprængte med denne Substants, holde sig længere grønne end andre. Blomster faae ved svovlsuur Ammoniak en udmærket Glands og visne kun langsomt, ja en allerede visnet Blomsterkost faaer endogsaa, ved at holdes nogle Secunder i dette Fludum, endeel af sin forrige Friskhed og Farveglands igjen. Opmuntret ved slige Smaa forsøg har Hr. Croll ogsaa allerede foretaget et Forsøg i det Større, der ikke er faldet mindre heldigt ud. En Hvedemark blev paa den ene Halvdeel gjødet med svovlsuur Ammoniak (3/4 Centner paa en Morgen, til en Priis af circa 4 Specier); den anden Halvdeel med almindelig Gjødning. Den sidste Deel af Agren gav 23 Scheffel Hvede; men den første Deel 32 1/2 Scheffel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
J München er en Skræder Hilperts Kone pludseligt bleven anerkjendt som en romersk Fyrstes Datter, som i Vuggen var bleven ombyttet med et Drengebarn, der senere døde. Den gamle Fyrste, der har anerkjendt sin gjenfundne Datter, og adopteret hendes Børn som Arvinger til sin umaadelige Formue, staaer i Begreb med at kjøbe sig et Hotel i München. Svigersønnen, Skræder Hil pert, har naturligviis strax opgivet sin Profession, og man taler om, at han vil lade sig adle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Et i Nr. 12 af dette Blad indrykket Jnserat advarer mod at vælge saadanne Mænd af de mindre Landeiendoms-Besidderes Classe til Medlemmer af Amtsraadet for Maribo Amt, der, som Jabrødre ikke tør modsige Aristocratiets stærkere Magt, anbefaler derhos trende Valgeandidater som Bondestandens Forsvarere, og synes saaledes at forudsætte, at der hos Amtsraadets Medlemmer af Lehnsbesiddernes og Sædegaards eiernes Classe skulde findes Tendents til Bondestandens Undertrykkelse og Forurettelse, thi herimod behoves jo ikkun hiin Modsigelse og Forsvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Jndsenderen af disse Linier, der er nøie bekjendt med Forholdene, troer at skylde Sandhed og Retfærdighed at bevidne, at hiin Forudsætning er aldeles falsk og ugrundet, og at de Lehnsbesiddere og Sædegaardseiere, der have Plads i Amtsraadet, have i lige Grad søgt at varetage Bondestandens og deres egen Stands Jnteresse, samt uden at tage med i Beregning til hvad Classe de henhøre i Forening med Medlemmerne af de mindre Landeiendoms-Besidderes Classe, bestræbt sig for at fremme, hvad der er stemmende med Lovgivningens Bud, med det almindeliges Vel, med Ret og Billighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Ligesom Jndsenderen ikke tiltroer sig at kunne udøve nogen Jndflydelse paa det forestaaende Valg af Amtsraads=Medlemmer af de mindre Landeiendoms-Besidderes Classe, saaledes ligger dette ogsaa ganske udenfor hans Hensigt, og hans Yttringer ere alene fremgaaede af Trang til at udtale, hvad der er Sandhed, og af Ønsket om at bidrage Sit til, at en hadefuld Jnsinuation ikke skal staae uden Modsigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Til Slutning kan Jndsenderen dog ikke undlade at lægge Forfatteren af Jnseratet i Nr. 12 paa Hjerte, hine Ord, som den danske Bondeven nyligen grundig har udviklet, Ordene "Kundskab er Magt, lægge ham paa Hjerte at det blotte Mod, Selvstændighed og Fædrelandskjærlighed ikke vil udrette Stort i Amtsraadet, naar disse Egenskaber ikke ere forenede med nogen Dannelse og Kundskab i Almindelighed, og til Landets Lovgivning i Særdeleshed, med en vis Grad af Forretningsdygtighed og med Besindighed. Den 1ste Februar 1845. (Forlangtindrykket.) Mere og Kartoffelbrændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Det er en interessant Artikel Hr. 69 har ladet indføre i Stiftsavisen No 13 om Kartoffelbrændeviin; men da det af indvortes Kiendetegn bliver temmelig klart, at han selv er en Korn-Brændeviinsbrænder, kan hans Dom naturligviis ikke være upartisk. Hvad Chemikerne sige om Fuseloliens Skadelighed, det ville vi, som blot ledes af Lugt og Smag, let erkjende for vigtigt; men Spørgsmaalet bliver, om Fuselen ikke ligesaalet fraskilles fra Kartoffelbrændevinen som fra Korn brændevinen; og da Kartoffelbrændevinen gjerne drives i det Store, og under Bestyrelse af en kyndigere Mand end en simpel Brændeviins-Karl, saa er der endog Formodning for, at den i vor Tid saameget stegne Kunst, at tilberede det meste og bedste Brændeviin af Natur=Productet, her drives til størst Fuldkommenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Man behøver vistnok ikke at være Chemiker eller Brændeviinsbrænder for at kunne lugte og smaae Fuselen; men tø Jndsenderen heraf dømme efter sine egne Sandser, da er Hr. Froms Kartoffelbrændeviin og Hr. Olsens Kjøbenhavns Brændeviin saa reen i Smag, som nogen Brændeviin i Nykjøbing, og disse Mænd underkaste vistnok gjerne deres Brændeviin en sammenlignende Prøve med hvilkensomhelst af Korn brændeviins=Brændernes Producter. En saadan Prøve vilde være ønskelig og dens Resultat vilde udentvivl tjene til at befri Kartoffelbrændevinen fra de undertiden taabelige Bagvaskelser, som Fordom eller Egennytte fremkalde imod den. At Hr. Apotheker Dyhrlund i Forening med Hr. Stiftsphysicus Købke vil være villig til at foretage en saadan chemisk Prøve omtvivles ikke, og har 69 ved sit Jnserafremkaldt en saadan Veddekamp, da har han gjort noget Godt; thi saadanne Grunde som det skal være sagt, betyde naturligviis Intet. Jndsenderen heraf siger ikke det skal være sagt, men kan bestemt erindre, at da det første store Kartoffelbrænder i Sølvgaden i Kjøbenhavn var anlagt, gav Stadsphysicus Kjøbenhavn (og maaskee flere Chemikere) den Erklæring, at den Brændeviin her blev tilvirket var meere fuselfri end almindelig Kornbrændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
At nogen skikkelig og fornuftig Mand vilde anvende raadne Kartofler i sit Brænderi, kan ikke antages; det vilde være altfor meget imod hans egen Jnteresse at fordærve sit gode Product.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte undtagelser) navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings=Assurance, Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt, for 1ste Klasse til 24 s. aarl. af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres. 2den Klasse, 36 s. - 3die Klasse, 72 s., Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmer Vilkaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Compagniets Commissionairer i Lollands-Falsters Stift ere: i Mariboe . . . . . Hr. Collecteur Giegengack. Nakskov. . . . . ., Kjøbmand Diderichsen. Nykjøbing . . . . Procurator Tidemand. Nysted. . . . . . Toldcontrolleur Felsenthal. Rødbye . . . . . . Stubbekjøbing., Byfoged Buntzen. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 20de Assurance-Aars Slutning, den 30te September 1844 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler 1,202,847 Rbd. 26 s. Compagniets Risico var den samme Dato 21, 105,255 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 31te Januar L. R. Hvidt. Lassen. Engelhart Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
At Falstere Landboforening afholder sit ordinaire Møde paa Nykjøbings Raadstue, Tirsdagen den 25de de, tillader jeg mig herved, i Overeensstemmelse med Lovene at bringe i Erindring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
De Medlemmer af Foreningen, som endnu ikke have betalt deres Contingent fra forrige Aar, anmodes herved om at indbetale samme til Hr. Kjøbmand R. Sidenius, hvor tillige Adgangskort ere at erholde. Alstrup den 1ste Februar 1845. P. Steffensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Jernstøberiet Bruuns Haab ved Nykjøbing, er igjen forsynet med Plouge og Muldfielde af alle Sorter, som udsælges til meget billige Priser. Ærbødigst J. B. Bruun. Boge Præstegaards Avling med 96 Tdr. Land meget god Jord og den forhaanden værende Besætning kan strax erholdes i Forpagtning, naar man henvender sig til Clausen, Præst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Bogøe Præsteg pr. Stubbekjøbing, d. 31. Januar 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
En Dreng, som har Lyst at lære Væverprofessionen, kan strax eller til Paaske komme i Lære, hos P. Hansen i Nykjøbing. Nykjøbing. Næve, Odder, Maar=, sorte Katter og Hare-Skind, kjøbes til høieste M. C. Mackeprang. Priser af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Condition ønskes. En Jomfru, som forstaaer en herskabelig Huusholdning, ønsker sig en Condition til den 1ste Ma enten hos et Herskab eller en anden honnet Familie. Hun er villig til at deeltage i andet huusligt Arbeide naar forlanges. Hun anbefales fra de Steder, hvor hun har tjent og nu tjener, paa det bedste Paa Adressecontoiret i Nykjøbing kan nærmere Underretning erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
459 Rbd. 72 s. Repres. Umyndiges Midler, under Rødby Kjøbstads Overformynderie, kunne strax eller i 11te December Termin førstkommende, mod lovbefalet Sikkerhed, erholdes tillaans, naar man derom snarest henvender sig til undertegnede Overformynder. Rødby den 1ste Febr. 1845. J. C. Lyhmeyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Auction Fredagen den 21de Februar førstkommende Kl. 1 Eftermiddag, bliver den i Hjelmholt under Grevskabet Christianssæde beliggende Gaard, som Hans Rasmussen har havt Fæste, ved offentlig Auction opraabt enten til simpel Fæste paa Livstid, eller til Salg som Arvefæste. Med Gaarden følger fornøden Besætning samt den i Jorden, nedlagte Vintersæd (1 1/2 Mark). Gaardens Hartkorn er 5 Tdr. 6 Skpr. - Fdk. 2 1/4 Alb. og dens Tilliggende af Ager, Eng og Skov circa 45 Tdr. Land af god Bonitet. Jfald Gaarden bliver solgt som Arvefæste vil circa 2/3 Deele af Kjøbesummen kunne forblive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende vilde behage at henvende sig til undertegnede, hvor de nærmere Conditioner vil kunne erfares. Auctionen holdes i selve Gaarden. Pederstrup den 2den Februar 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Torsdagen den 13de dennes Formiddag Kl. 11 bliver i Dronningehaugen ved Vennerslund, ved offentlig Auction bortsolgt Gjerdsel og Udhug til Staver og Baandkjeppe. Mødestedet er ved Skovfogedhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Fredagen den 14de dennes Formiddag Kl. 11 bliver paa Clodskov ved offentlig Auction bortsolgt Egetræer paa Roden og Bøgetop. Mødestedet er paa Clodskovgaarden. Onsdagen den 19de dennes Formiddag Kl. 11 bliver i Bruntofte Skov afholdt Auction over en Deel stor ElleUdhugst. Mødestedet er ved Skovfogedhuset. Vennerslund den 1ste Februar 1845. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Lollands Falsters Tidende. Stift. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, Torsdagen den 6. Februar. No 16.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Jndenlandske Efterretninger. J Gjæstestuen hos Gjæstgiver Nehlsen i Haderslev opstod – som bekjendt – den 2den Jan. er Strid mellem P. H. Lorenzen og flere andre Borgere i Haderlev, der udartede til Slagsmaal. Følgen heraf var, at Lorenzen blev excluderet af Klubben "Borgerforeningen, med 103 Stemmer mod 1. J Anledning heraf opstod der en Brev verling mellem Lorenzen og Politimester Lassen, som paa Politiets Vegne forbød Lorenzen at komme i Klubbens Locale, indtil Sagen var afgjort ved Domstolene. Anledningen til den oprindelige Strid var dernæst bleven undersøgt og Posten har i Dag bragt os Efterretning fra Haderslev og at Magistraten har idømt Lorenzen 120 Rbd. Mulct og Maler C. P. Møller 14 Dages Fængsel paa sædvanlig Fangekost og begge solidarisk at betale Søgs maalets Omkostninger. Begge de dømte, siger Danne.", have naturligviis appelleret denne Dom J Forbindelse hermed findes en Annonce i "Dannev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
om at Magistraten har indtil videre suspenderet Lorenzen fra hans Function som deputeret (Berl. Tid.) Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Hertugdømmenes Blade fortælle, at Generaltoldkammeret gjennem Eckernfordes Magistrat har ladet anstille Undersøgelse angaaende den Skipper derfra, som efter vor Beretning i December f. A. havde heiset schleswigholsteinsk Flag udenfor Karrebeksmindes Havn, samt at Skipperens Navn er Schau, at det Flag han havde heiset var et sort rødt hvidt, nemlig det belgiske, men at han paa Lodsens Spørgsmaal rigtignok for Spøg havde svaret, at det var det schleswigholsteinske. – Har det kun været en Spag, saa er Historien naturligviis dermed forbi; men ligesaalidt som vi kunne indrømme, at vor simple Beretning om et Factum, der har viist sig at være sandt, fortjener at stemples med Navnet hviel Geschret", ligesaa lidt kunne vi være enige med Kieler Correspondenzblatiat ansee den Omstændighed, at et dansk Skib udenfor en dansk Havn heiser et oprørsk Flag for saa usselt Lapperi, at den ikke skulde fortjene Regjeringens Opmærksomhed. Schleswigholsteinerne have foretaget Meget, som man maatte ansee for Spøg naar man ikke af deres egne triumpherende Beretninger erfarede, at det skulde være Alvor, og har man i Haderslev kunne driste sig til at stikke oprørske Faner ud af Vinduerne ved Hs. Maj. Kongens Nærværelse, for mulig ved Allerhøists. Uvidenhed, om deres sande betydning eller Ligegyldighed for saadanne i og for sig vistnok ubetydelige Demonstrationer at tilliste sig en Slags taus Anerkjendelse, trodsende paa hvilken man havde i Sinde at gaae meget videre i sin Dumdristighed - hvilket Fif dog som bekjendt mislykkedes, idet Hs. Majestæt blev opmærksom paa de udhængte Emblemer og lod en Undersøgelse anstille, som naturligviis Jntet har ført til - saa var det vel ikke saa urimeligt, at en Skipper fra Eckernforde kunde falde paa at gjøre et Forsøg i samme Retning, og det er da vel ganske i sin Orden, at danske Organer, der kæmpe for deres Fædrelands Bevaring mod alle statsopløsende Bestræbelser, have et vaagent Øie med slige Expe(Fædrel) rimenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Journal des Debats" for 23de dennes har omØresundstold og de derom pleiede Underhandlinger mellem den danske og preussiske Regjering optaget en Artikel, hvori vor Minister for de udenlandske Anliggender, Reventlow Criminil, roses meget, og dertil føiet en bemærkning om, at det ikke blot var Rusland, men alle de andre europæiske Magter, som modsatte sig Afslutningen af en Overeenskomst om Øresundstold imellem Preusen og Danmark, indtil Tractaten af London og Helsingør skal fornyes. (Fdl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Vor Landsmand, Dr. med. Harald Haurowitz, Livlæge hos den russiske Storfyrste Constantin, og Ridder af flere russiske og andre Ordener, er nu bleven forfremmet til virkelig keiserlig russisk Statsraad med Gage, Rang og Emolumen(Fædrel.) ter, som Generalmajor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Fra Langeland af fortælles der os en særegen sørgelig Hændelse, som, uagtet den er passeret for flere Maaneder siden, saavidt vi vide, endnu ikke har været omtalt i noget af vore Blade. En Aften i afvigte Efteraar sidst i September eller først i October – gik to Bundgarnsfiskere under Bostrup Sogn i Nærheden af Tranekjær ned til Stranden, østerlands, for at røgte deres Garn. Underveis geraadede de i en heftig Ordstrid om nogle fordærvede Torsk, som den Ene vilde skulde sælges, den Anden ikke, og kun to andre Personers Tilstedeværelse forhindrede dem fra at komme i Slagsmaal. Kort efter gik de i en Jolle fra Land, men havde neppe fjernet sig en Kabellængde fra dette, før man paa 1 1/2 Favne Vands Dybde saae den lægge Aarene fra sig, reise sig og brydende styrte hinanden ud i Søen, hvor de druknede, inden det lykkedes de tililende Folk at komme ud til dem med en større Baad. Ligene af de Ulykkelige, af hvilke den Ene var Gaardmand, den Anden Tjenestekarl, dreve først i Land 14 Dage derefter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Om Posttyveriet erfarer man, at den ene af Gierningsmændene, Carl Mortensen, har bekjendt, hvorimod den anden Jørgen Rasmussen haardnakket vedbliver sin Benegtelse. Saaledes skal han have svaret Forhørsdommeren, da denne spurgte, om han ei havde betænkt sig og vilde gaae til Bekjendelse: Vi ere to Heste, som ere spændte for samme Vogn; vi maae trække lige langt og holde lige længe ud. - Jøvrigt er ved denne Leilighed flere Tyvekoster komne for Dagens Lys, deriblandt et Gulduhr, der for 3 Aar siden blev stiaalet ved et Jndbrud i Hirschholm. Uhret har siden den Tid ligget nedgravet i Jorden, uden dog at tage Skade. De Penge, som de Tiltalte ved Posttyveriet have sat sig i Besiddelse af, vare ligeledes nedgravne paa forskjellige Steder. Saaledes havde de gjemt 300 Rbd. i en Peberbøsse og dernæst puttet denne i Jorden. Paa 5 Rbd. nær ere alle Pengene bragt tilveie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
J Rendsborg have endeel Slesvigholstenere ikke alene skrevet en Tak=Adresse til den brunsvigske Stænderforsamling for den kraftige Assistance samme har viist den slesvigholsteenske Sag ved sit bekjendte Andragende, men de have endog fattet den naragtige Jdee at sætte de danske Rigsbankkobbertegn ud af Circulation ved at opsamle dem og sende dem til Detmold som Metal=Bidrag til Støbningen af den under Arbeide værende Hermanns=Søile i Teutoborger Skoven. De ville formodentlig ikke ganske opnaae deres Formaal. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Det er vore Læsere bekjendt, at man i Hertugdømmen har etableret et Banquier-Huus i Flensborg for at udføre Vexel=Forretninger, og paa denne Maade at modarbeide Filial-Bankens Virksomhed. Jtzehoer Wochenbl." meddeler nu en meget udførlig Beretning om det etablerede Huus's Omsætninger i Løbet af 9 Maaneder. Man seer deraf at hele Driftscapitalen ei udgjør meere end omtrent 168,000 Rbd. (252,318 Crt. Mk.) og af denne Summa skylder Establissementet 27,229 Crt. Mk. Beløbet af Omsætningen var 3,348,000 Crt. Mk. eller omtrent 1 3/4 Million Rigsbankdaler, som har indbragt i Disconto eller Rente 7622 Mk., altsaa ikke engang 1/4 pCt. af de samtlige Omsætninger. Naar Omkostningerne fradrages denne Jndtægt, saa bliver Nettoindtægten kun meget ringe. J Beretningen hedder det iøvrigt, at Omsætningen indskrænker sig til smaa Summer af Gangen. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Befordringer og Afgang. Forhenværende personel Capellan for Lumby Menighed C. Søtoft er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Norup Menighed i Fyens Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Under 31te f. M. har Hs. Maj. i Naade og med Vartpenge entlediget Landfoged paa St. Jan, Major I. M. Magens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Nykjøbing den 6te Februar. Det er os en Glæde at kunne underrette Menigheden om, at Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Brammer agter imorgen Formiddag Kl. 10 1/2 at begynde en Bibellæsning i Hospitalskapellet, som vil blive fortsat indtil Paaske hver Fredag ved samme Klokkesler. Gid ret Mange af Menigheden ville benytte denne Leilighed til at bestyrkes i Gudsfrygt og Kundskab om den hellige Skrift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Reisende fra den 29de Januar til den 5te Februar 1845. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten. Hr. Mikkelsen; Lieutenant Langhørn; Jfr. Andersen; Fuldmægtig Andersen; Skovfoged Qvist. Udenfor Posterne: Proprietair Harboe, Hofjægermester Baron Knuth med Frue og Tjener. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten; Gjestgiver Thomsen, Pastor Nissen; Forvalter Wilhielm; Dhrr. Egebek og Bruun. Med Pakkeposten: Hr. Rasmussen, Jfr. Rasmussen; Doctor Voltelen; Hr. Hansen. Udenfor Posterne: Hr. Proprietair Bergh; Handelsreisende Schæffer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-06
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. J Octbr. f. A. feirede 500 Skolelærere fra Omegnen af Magdeburg en Fest i denne Stad, som oplivedes ved Sange og forskellige Foredrag. Det var Bestemmelsen at gjentage samme til Paaske, men dette er pludselig bleven forbudt, uagtet en Magdeburgsk Magistratsperson samt Byens Skoleraad havde paataget sig at lede Festen. Som Grunde anføres: at Erfaring allerede har lært, at slige Forsamlinger kun tjene til at opvække heftige Ønsker hos Skolelærerne, der ere til Hinder for den rolige Udvikling og Uddannelse af Skoleforholdenne, og fremdeles: "At blandt Pluraliteten af de Tilstedeværende Enhver især skulde finde indvortes Tilskyndelse nok til at holde sig indenfor Grændserne af det Passende, og Lovlige, er saameget mindre at stole paa, som der i denne Classe endnu for Tiden findes Jndivider, hvis halve Dannelse har avlet en falsk Bevidsthed om aandelig Modenhed, af hvilken igjen har udviklet sig en Fordring paa aab solut Stemmeret i de almindelige Skoleanliggender." Jkke destomindre forsikkrer Referenten, at der ved hiin Fest hverken udtaltes heftige Ønsker eller hørtes anstødelige Yttringer og tilføier dernæst: "Naar der tales saaledes om en Stand, som Regjeringen har overdraget Folkets Dannelse, hvis Vigtighed den har erkjendt og som den har arbeidet paa at hæve, saa seer man vanskelig, hvorledes dette lader sig forene med et saadant Forbud. At ved saadanne Bebreidelser Standen taber Tilliden til sine Foresatte, at Lysten til dens Kaldsvirksomhed formindskes og en Følelse af Utilfredshed fremkaldes, kan ikke udeblive, men dersom vi kjende Noget til Stemningen blandt Skolelærerne, saa vil Protester mod slige Forbud og Petitioner om at erholde Ret til at samles med Embedsbrødre ogsaa fra fjernere Egne ei heller udeblive. Schweiz. Spørgsmaalet og Jesuiterne har her fremkaldt en stor Gjæring, ja truer endog med en Borgerkrig. Som bekjendt har denne farlige Orden tidligere faaet Jndpas i Cantonerne Freiburg, Schwytz og Wallis og er nu nylig ogsaa admitteret i en af de dirigerende Cantoner, nemlig Lucern. Dette har vakt stor Røre især i Zürich og Aargan.