Jyske Efterretninger, 1814-04-08
Oberst Løwe skriver d. 11te fra Blüchers Hovedqvarteer i Lavn til Lord Baghuust følgende: Din schlesiske Armee havde forenet sig med Bülows, Wintingerodes N. Corpser d. 3die i Solssons. D. 5te angribe de Franske forgieves Cosson, som var besat med 10,000 Russer; d. 6te gik Napoleon over Aftne og giorde et Angreb paa Craoni; andre stendelige Colønner vilde til Lavn, hvorfor Bülow fendtes derhen med 20,000 Rd.,men da han overbeviste sig om, at Fienden ei vilde ders hen, blev han kaldet tilbage. - D. 7de angreb Napoleon med mere end 60,000 Mand Winzingerode, der skiønt han jo svarede sig tappert, dog maatte trække sig tilbage, da hans Cavallerie ikke kunde komme med, hvorpaa den hele Armee trak sig til Lavn. De Allieredes Tab at slaaes til 14 demonterede Kanoner, 5060 Fangne og 2000 Døde og Saarede. 3 russiske Generater bleve saarede. D. 9de angrebe de Franske, besatte Sem lly og Arvog, men bleve igien fordrevne derfra. Kl. 2 trængte 16 Batailloner Franske med Egevallerie og Artillerie frem paa Chausseen fra Rheim. General York, understøtte af Socken gik dem imøde, de Fra ske vilde tage Landsbyen Aldiers, men Prinds Wilhomal Preussen drev dem tilbage. Nu blev Fiendens Tilbagetog en fuldkommen Flugt, 3 bespændte Kanoner med alt Tilbehør bleve strax tagne, siden efterhaanden 22 andre, og Fienden forfulgtes til Corbeny. Paa den høire Fløi angreb ligeledes Sen. Worotzow, men da Terraine ei var gunstige for Cavalleriet, maatte bag tilsidst høre op. D. 10de fornyedes Angrebet paa Woro zow. Skoven ved Clacy blev tilsidst i de Allierede Magt, efterat den flere Gange var taget og igien tabt af de Fraske; et Angreb paa Sim Ly blev ligeleder tilbageslaaet af General Bülow. Nu tiltraadte de Fransk Tilbag toget, paa hvilket de bleve af Cavalleriet forfulgt hen mod Soissons. Generalerne York og Kleisk forfulgte de forrige Dag paa Chaussen til Rhims slagne Fringer, af hvilke allerede 3-4000 Fanger ere lud bragte, og mede Sunition og Bagge tillgemed 35. reil Byrt. Karoner alle Herninger skal Congressen i Chatillon Tig være ophævetygde Deputeredi ventedes tilbagetil Besen; de tydste Eier fornøie sig derover, da Udsigten il at en Boution kan komme paa den franske Trone derved synes at tillage. Man fryster, at en Fred med Napo og kun vil blie en Vaabensilstand, ja man giør enden Regning paa en Revolusion, især naar først Paris er i de Allierede Hænder. Det hedder ogsaa, at Greven af Artois er udbudet af Lohringerne til at komme til Naney fra Vsoul. - Couveranernes Hovedqvarteer skulde forlæggel fra Chmmont til Rasur Aube, og det skrivende Hovedqueteer til Chaumont. De Franske klage over, at Kosckkernes Streiserier sinke Coureergangen. Schwazineres Hovedqvarteer var d. 12te i Les Grez, og han lavede sig til at gaae over Seiden. "Vor store Armee, skrives fra Chaumont, i nøie Forbindelse med den schisiske og Nordarmeen, rykker i imposant Rolighed stedse nærmere Fiendens stolte Hovedstad; men en fortvillet Kamp vil der endnu udholdes, thi rundt omkring Pans er Alt ødelagt, endog et af Keiserindens Lystslotte, for at kunne sætte Alt i Forsvarstand." Efter Breve fra Brussel havde den franske Befuldmægtigede Coulincourt (Hert af Vicerza) gjort sig megen Umage for at faae en Vaabenstilstand bragt istand; men Lord Castlereagh kom just i rette Tid til Chatillon for at forhindre det.