JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
De fleste Brønde i Stockholm ere nu for Tiden saa udtørrede for Vand, at Jndbyggerne paa Søndermalm ganske mangler dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
En Jsralit, der i Constantinopel staaer under østerrigsk Beskyttelse, skal have meddeelt Oplysning om de Spioner, Grækerne holde deri Staden. For at faae denne Oplysning, lagdes han tvende Dage paa Pinebænk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J Canea Havn fløi Nytaarsnat en stor ægyptisk Brig, i Luften, som man tilskriver en Grækers List. Under Overskrivt: Christiania, den 9de April, anfører Dagen No. 95 dette Aar; J de sidste Dage ere 2de Gange efter hinanden indtruffen den frapante Begivenhed, at tilsyneladende friske Personer, en Mandsperson og et Fruentimmer, faldt døde om paa Gaden. Som Aarsag angives, at en Blodaare i Hovedet er sprungen. (Denne Begivenhed meddeler Hr. Jversen ogsaa i sin Avis No. 61, men anfører, at den er foregaaet i Kjøbenhavn.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Jndenlandsk. Mariboe. April Maaned, i hvilken vi her havde nogle kolde og yderst stormfulde Dage, endte med klar Luft, stille og mildt Veir. Vinterkornet staaer, uagtet den fugtige Vinter, meget bedre end man havde ventet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J Aftes faaes fjerne Lynglimt og i Morges tidlig hørtes enkelte Tordenslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Under 25de Marts har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst approberet en af Generalpostdirectionen affattet allerunderdanigst Forestilling, hvorefter de Vognmænd i Helsingøer, som eie heel og halvlukte Vogne, maa, ligesom Jnteressenterne af Kjøbenhavns Vognmandslaug meddeles Passer til Befordring over første og igjennem flere Stationer, hvor saadanne Vogne ikke haves. Naar Afgivten til Befordringsvæsenets Fond af den taxtmæssige Fragt, og paa Mellemstationerne Tilsigelsespenge samt en Erkjendtlighed til de forekommende Befordrings stationer paa Routen af 8 s. Sølv pr. Miil, erlægges, kan den Reisende forøvrigt selv accordere med Vognmanden, da Directionen formeente han derved kunde erholde Befordringen for billigere Betaling end den anordningsmæssige Taxt. - Det vilde være ønskeligt, at see saadan Befordring indført heri Stiftet, hvor Stationerne, skjøndt korte, ere mange, og det Ophold den Reisende lider, ved ofte at skifte Vogn, er betydeligt.) Til Beqvemmelighed for de Reisende, som fra Hamborg, Altona, a., agte sig til Kiel, for derfra at gaae med Dampskibet til Kjøbenhavn, er en Vognmand i Kiel meddeelt udelukkende Privilegium paa 5 Aar til at indrette en Diligence (Postvogn) for 12 Personer, med hvilken han maa, paa den Tid Dampskibsfarten vedvarer imellem Kiel og Kjøbenhavn, befordre Reisende fra Altona a. til Kiel gjennem Poststationerne Ulzburg, Bramstedt og Neumünster. Denne Befordring vil den 4de dennes første Gang afgaae fra Altona. Lignende directe Befordring med Wiener, Offenbacher og andre lukkede Vogne, maa afbenyttes af de med Dampskibet fra Kjøbenhavn til Kiel ankommende Reisende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
De til det qvindelige velgjørende Selskab i Kjøbenhavn, til Fordeel for de Vandlidte, indkomne Arbeider, udgjør i Alt 448 Nummere. Af disse udmærker sig især en Tabouret (en lille Stoel uden Ryglæne) mærket W. L. Samtlige Arbeider ere at see paa den store Sal i Gjethuset, imod en Betaling af 24 s. for hver Person. Ogsaa denne Jndtægt kommer de Vandlidte tilgode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J Kjøbenhavns Addresseavis tilbydes 4000 Rbd. mod 3 1/2 Proc. Rente tillaans. - Til denne Capital vil vist indfinde sig saa mange Beilere, at der mueligt i det mindste bydes 4 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Ved Overretten i Viborg er Rasmus Sørensen Due af Aarhuus Arrest, for at have afgivet falsk Vidnesbyrd, dømt til at miste sine to Fingre og have sin Ære forbrudt, og Jens Nielsen Due, for at have forledet ham dertil, at have sin Ære forbrudt og hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
J Thisted tildrog sig forleden den ulykkelige Hændelse, at en Kaag, der var opreist paa Land for at repareres, faldt ned over en gammel Professionistes Søn og forknuste ham saaledes, at han døde paa Stedet. For nogle Aar siden havde de gamle Forældre den Sorg at miste en anden Søn, som druknede ved at gaae paa Jis omtrent lige ud for det Sted, hvor nu den anden satte Livet til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 26de April. Hamb. 2 M. - , a vista 216. Spec. 218 Specier solgtes til 13 Mk. 1 1/2 s. - Bankdisconto 5 Proc. - 4 Proc. kgl. Obligationer (uden Renter) 94 a 94 1/2 Rbd. Sedl.; i Banco 87 1/4 a 87 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Februar 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. eller 111 1/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 99 3/4. Dito 4000 Bcomk. 99 3/4.6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 1/4 a 106 1/2. Nye 4 Proc. Ditto 98. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 19 1 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjæld 22 1/4 a 52 1/2 s. Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Jndsendt. De fire Høitidsdage. (Fortsat. See forrige Nummer.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Confirmationen. Stunden nærmer sig; paa Andagts Vinger Hæver sig til Gud de Unges Røst; Veemodstaaren sig i Øiet tvinger, Skjøndt i Hjertet er en hellig Lyst. Frem paa Kirkegulvet nu de træde Langsomt, under hellig Palmesang, Og om Taarerne end Øiet væde, Er i Deres Hjerter liflig Klang. Fæstlig smykkede de nu vil give Løvtet, sværge hellig Troeskabs-Eed: Jndtil Livets sidste Stund at blive Troe, og vandre i Guds Kjærlighed. Glade slaae de haabefulde Hjerter, Barnets Grændse er tilbagelagt; Livets Vandring skjænker ingen Smerter, Naar vi holde troe vor Daabes Pagt. Saadan smiller Haabet dem imøde, Sallig Fryd er i det unge Bryst: uskylds Jld paa fromme Kinder gløde, Christne Ungdom føler Himlens Lyst. Ordets Lærer høitidsfuldt fremtræder; Stemmen lyder i en hellig Bøn! Taarer her den hulde Piges Øie væder. ist en Moder tørrer sit i Løn. "Vil J følge Jesu blide Lære? Vil J her fornye Jer Daabes Pagt? Vil J Livets Sorg og Kummer bære, Og ei synke for den Ondes Magt? Saadan toner Oldings blide Stemme: Vil J stedse flye fra Lastens VeiVil J aldrig dette Løvte glemme?" Ynlinge og Piger svare: Nei, "Vil J holde Løvtet som J give, Til J engang vandrer bort herfra? Vil J troe til Livets Ende blive?" Ynglinge og Piger svare: Ja! Haand i Haand Jert Løvte J har giver, Bliver troe, da bliver Lønnen stor, Naar fra Jorden J gaaer bort til Livet, Hører J de saliggjortes Chor. Vældig toner Orglets Melodier! Løvtet nu er lagt i Lærers Haand. Hjertets Fred i blide Harmonier, Svæver yndigt om den skyldfrie Aand. Gaae da frem, Du hulde gode Pige, Gak i Verden, ædle skyldfrie Søn! Naar paa Jorden J ei Løvtet svige, Finde J i Himlen Dydens Løn. (Fortsættelsen følger.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Bekjendtgjørelser. For at bestride Udgivterne ved Commedierne, som ere opførte i Nakskov, til Fordeel for ulykkelige Landsmænd, bliver Søndagen den 8de og Tirsdagen den 10de Mai opført: Munterheds Triumph. eller Lee, naar Du kan. Skuespil i 3 Acter, efter det Engelske oversat af N.T. Bruun. Efter Stykket fremsiges en Epilog. Bi letter erholdes hos Cand. Pharm. C. Vagge, for 2 Mk. Tegn. Begyndelsen skeer Kl. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Da Skuespillet "Kobersmeden" som den 24de April blev opført i Nakskov til Fordeel for de Vandlidte, vandt et saa udmærket Bifald, deels ved Rollernes ypperlige Udførelse og Stykkets fortræffelige Jndhold, saa anmodes de spillende Damer og Herrer i dette Stykke, at ville more os, ved at give det endnu engang, da et talrigt Publicum vist ikke vil mangle. Hr. Adjunct Monrad (som paa en saa saare skjøn Maade fremsagde den af Hr. Pastor Nannestad forfattede herlige Epilog, hvilken stemte Hjerterne til Deeltagelse i de Ulykkeliges Skjæbne), tilligemed de syngende Damer og Herrer, aflægges vor forbindtligste Tak. Ogsaa takkes det musikalske Selskab for dets herlige Spil, hvormed det mellem Acterne paa en saa behagelig Maade underholdt Tilskuerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Undertegnede ligger færdig at afseile fra Nakskov til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer, til Løverdagen den 7de dennes; hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov, den 2den Mai 1825. C. Brandt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Auctioner. Førstkommende 17de og 18de Mai, hver Dags Formiddag Kl. 9, lader afdøde Sognepræst Bangs Enke i Sr. Kirkebye Præstegaard foretage offentlig Auction over en betydelig Deel Ind- og Udboe samt Besætning, hvoriblandt 2 Par gode Vognheste, gode Malkekøer, fortrinlig gode Præsteklæder, Gangklæder, Sengeklæder og Linned, endeel Kobbertøi, en nye Rense maskine, samt nogle gode Bøger, m.v., hvorover Fortegnelse er til Eftersyn paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing. Credit gives vederhæftige Kjøbere til Mortensdag d. A.; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres, hvorhos det bemærkes, at Bøgerne først sælges ved 2den Dags Auction. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 26de April C. G. Krüger. Formedelst forehavende Forandring med Gaardens Drivt, agtes bortsolgt ved offentlig Auction paa Vennerslund den 11te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 12. slet, 30 Stkr. gode Hollænderie=Køer og nogle unge Heste, hvoriblandt en graae Ridehoppe, saaog endeel Kornvarer, af Rug, Byg og Havre, samt en god stærk Postvogn, med Credit til Michelsdag d. A. for vederhæftige Kjøbere; hvilket herved bekjendtgjøres. Capital, som anbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Af Grevskabet Hardenberg-Reventlovs vestre Districts Umyndiges Midler er 53 Rbd. 32 s. Sølv strax at bekomme tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom melde sig hos Undertegnede. Dous. Halsted, den 25de April 1825. Teneste ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Formedelst indtruffen Sygdom, kan en skikkelig og duelig Pige eller Kone, som forstaaer sig paa Meierie, faae en Tjeneste som Meierske paa en Herregaard ved Nakskov. Addressecontoiret i Mariboe og Fæstemanden i Nakskov anviser nærmere; men uden godt Skudsmaal og Anbefaling nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Nye franske Svedsker og Cathrineblommer, ligeledes hvidt chinesisk Sukker i Kister a 100 Pd. Netto, faaes C. R. Lønborg. til billigste Priis hos Nakskov, den 28de April 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Ved Berritzgaards Teglværk kan faaes gode brændte Muursteen a 88 s. Tegn pr. 100 Stkr., og naar tages 2000 eller derover da for 8 Rbd. Sølv pr. 1000 Stkr., samt Kulekalk a 2 Rbd. Sedler pr. Tønde, dog kan ikkun strax leveres circa 200,000 Steen, men forøvrigt efter Bestilling. Ligeledes vil kunne erholdes Steenkalk a 3 Rbd. pr. Tønde og Meelkalk a 2 Rbd. pr. Tønde, i Sedler, naar Brænding er foretaget, hvilket nærmere kundgjøres. Durebyegaard, den 1ste Mai 1825. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-03
Paa Frederichsdahl ere gode Lægge=Kartofler at faae tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. sk. JeparacRittende Aargang. Nummer 35. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Smyrna, den 18de Marts. De herværende Tropper skulle afgaae til Patras, for at støde til dem, som allerede ere der til Landblokaden. Ogsaa i Argos befinde sig nogle Hundrede Mand til Regjeringens Raadighed. En Afdeling Krigskibe ere allerede vendte tilbage fra Modon til Candia, for der at indtage Resten af ægyptiske til Morea bestemte Tropper. Det Fartøi, som man havde afsendt, for at erholde 2 Fregatter af Philhellener=Deputationen, hvilke man alt længe havde ønsket, er kommen tilbage med uforrettet Sag. Man har nægtet at udlevere Fregatterne, da Grækerne ikke kunne betale dem. Scio, den 7de Marts. Paa Scio, saavelsom Tschesme, udtages mange Matroser til Flaadens Bemanding i Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Napoli di Romania, den 7de Marts. Man rocordato er nu igjen helbredet for sit Fald ved Melandrig og i Dag ankommen hertil. Man lover sig de bedste Følger af hans Nærværelse. J Dag kom et Skib under engelsk Flag med det andet Pengelaan fra London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
J "den græske Telegraph læser man et Decret af det lovgivende Corps, hvorved Anagnosti Jconomo udnævnes til midlertidig Præsident i Georg Conduriottis Fraværelse, der har begivet sig til Hydra, for igjen at erholde sin tabte Sundhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Constantinopel, den 26de Marts. Den 19de Februar løb Jbrahim Pascha med 4000 Mand Jnfanterie og 500 Mand Cavallerie ud fra Suda og landede den 22de imellem Coron og Modon. En betydelig Fredagen den 6 Mai 1825. Deel af hans Flaade var, formedelst ugunstige Vinde, bleven skilt fra ham paa Farten fra Rhodos til Candia; men indtraf, bestaaende af 5 Fregatter og mange Transportskibe, den 22de Febr. i Suda, og begav sig iligemaade derfra med 7000 Mand til Modon, saa at der i de første Dage af Marts stode 12,000 Mand ægyptiske Tropper paa Morea. Medens denne Landgang skete, sendte Jbrahim en vis Halil Capudan med en Division af 18 Krigskibe til Patras. De der liggende græske Skibe havde allerede for hans Ankomst trukken sig tilbage i Havbugten ved Lepanto; to af samme strandede paa Klippeskjærene for Mesolunghi, og bleve opbrændte af Tyrkerne. For Patras befandt sig 26 tyrkiske Fartøier, saa at denne Plads var fuldeligen sikkret fra Søesiden. Efter Landingen gik strax en Troppeafdeling til Navarino og tog Havnen og Fæstningen i Besiddelse, imedens en anden Afdeling rykkede imod Kalamata og besatte dette Sted. Men disse Efterretninger kunne endnu ikke ansees for ganske tilforladelige, endskjøndt man ikke nærer Tvivl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Expeditionen imod Morea er rigeligen udstyret med Levnetsmidler og Krigsfornødenheder. Paschaen af Ægypten har ladet sammendynge et uhyre Forraad paa Rhodus, Candia og andre Punkter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Ogsaa lyde Beretningerne fra Seraskier Reschid Pascha overmaade gunstige. Hans Ærinde var, for enhver Priis at udsone de albanesiske Stammers Overhoveder med Porten. Det virksomste Middel, han betiente sig af, var Løvtet om at sætte samtlige Familie=Lehn, som Sultanen havde omdannet til Understatholderskaber, igjen paa deres forrige Fod. Dette, og Seraskierens gode Forhold, havde den Følge, at han ganske vandt Albaneserne for sig. Paschaen af Negrepont har faaet befaling, at bryde op med alle disponible Tropper imod Theben og Athen. - Den Efterretning, at Odyssens Diamanti og adskillige andre fordums Jnsurgent-Chefer ere gaaede over til Paschaen af Negrepont, bekræftes fra alle Sider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
(Østerr. Jagttager.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Paris, den 20de April. Snart ville, siger man, Mailand og Rheims være Centralpunctet for den enropæiske Politik, og i Mailand især blive taget de største Forholdsregler. Fra alle Sider hidstrømme Diplomatikere. De første, der indtraf, vare de franske og russiske Gesandtskabs-Secretairer. Ministrene fra Preussen, Spanien og Danmark have allerede leiet Boepæle. Selv Hs. Maj. Kong Ferdinand vil sende en Gesandt til Kongressen. Om Nederlandene, Sverrig og de smaae tydske Stater ville sende Diplomatikere er endnu ei bekjendt. Ogsaa synes det endnu uafgjort, om den engelske Gesandt i Wien vil begive sig til Mailand. Man troer iøvrigt af alle Anstalter, at kunne antage, at flere kronede Hoveder ventes dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Paa det Spørgsmaal, hvorfor Lord Granville ikke bivaanede den diplomatiske Diner hos Hr. v. Rothschild, gav en Britter det naive Svar: "fordi England ingen Penge behøver."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Madrid, den 11te April. Siden Franziskanernes General, Pater Corillus, er vendt tilbage af sin Forviisning, synes ogsaa det intollerante Partie snarere at tage til end af. Jøvrigt vil det herskende Partie lide et stort Tab, hvis det mister Pater Martinez, som ligger farlig syg i Mallaga.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Man siger, at Ærkebiskoppen af Toledo har sammen bragt 3 Millioner Realer, hvormed han vil gjøre Kongen en Foræring. Erkebiskoppen af St. Jago opholder sig endnu bestandig her, og synes at opbyde alt, for at blive Stor-Jnqvisitor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
To Sønner af anseete Kjøbmænd her, hvilke i Constitutionstiden tjente som Frivillige under Nationalmilitsen, ere paa Reisen til Messen i Almaro blevne overfaldne, ihielstukne og derpaa ophængte. Da de ikke vare plyndrede, sees, at Mordet er skeet af Partiehad, Barcellona, den 2den April. Jgaar ere Forterne Cordonna og Hostalrich rømmede af de franske Tropper og overgivne til Spanierne. Personer, der skulle være vel underrettede, mene, at de Franske med det første ville ganske drage bort, og kun holde St. Sebastian, Figueras, Barcellona og Cadix besatte, indtil Frankrig erholder Betalingen af Krigsomkostningerne og det gjorte Forskud. Den spanske Regjering forholder sig saaledes, at Occupationen er saa godt som til ingen Nytte, og Frankrig kan umulig længere bære de dermed forbundne Omkostninger; det maa derfor frem for alt tænke paa, hvorledes det igjen kommer til sine 60 Millioner. Forresten ere de 4 Pladser, som blive i de Franskes Hænder, ogsaa i militair Henseende de vigtigste, og manvilde, i Tilfælde af en Opstand, derfra let kunne sætte sig i Besiddelse af Spanien. Man taler og vigtig Forandringer i Armeens Organisation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Efter Breve fra Madrid har Kongerigets General Skatmester, anende den nær forestaaende Skattetrængsel, anholdt om sin Afskeed. J et nyelig holdt Conseil, som alle Ministrene bivaanede, skal nogle ivrigen have stemt for Nødvendigheden af, at lægge Skatter, paa Geistlighedens umaadelige Godser; men Kongen vilde slet intet høre derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Adskilligt. Fra Bremen skrives under 26de April: Medens der i det sydlige Europa gjøres Tilberedelser til en diplomatisk Kongres, havde vi her den Lykke, at see en astronomisk inden vore Mure. Dhrr. Professor Schumacher og Justitsraad Matthiesen fra Altona, Profesfor Thune fra Kjøbenhavn, Professor Bessel fra Konigsberg, Prof. Encke fra Gotha og Hr. Repfold fra Hamborg havde forsamlet sig her hos vor Hr. DoctoOlbers til en venskabelig Raadførsel. Maatte hiin Congres, der vil sysselsætte sig med de jordiske Anliggender, blive ligesaa meget til Verdens Held og Fred som denne, der kun havde Hensyn til Himlen, har gavnet Videnskaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
J Rouen skulde i disse Dage gives Skuespillet Tartuf af Moliere. Huset var propfuldt. Kort førend Stykket skulde begynde, traadte Directeuren frem og tilkjendegav, at Stykkets Opførelse var forbudet. Men man forlangte bestemt at see det; der opstod en heftig Støi; Skuespillerne vilde opføre et andet Stykke; men forgiæves, man vilde intet andet see end Tartuf, og Directionen maatte endelig beqvemme sig til at give Jndtrædelsespengene tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Jndenlandsk. Kjøbenhavn, den 30te April. Som behagelig Tidende kunne vi melde, at Subskriptionen paa Actie i det østersøiske Handels-Selskab har været, hvad man kunde vente, saa stor, at den Committee, der er organiseret til at modtage de første Actie-Jndskud, nu kan begynde sin Virksomhed, og som Følge deraf Compagniets Stiftelse antages at være fuldbragt. Det maa vel antages utvivlsomt, at Compagniet maa blive vigtigt for Hovedstaden og Landet, og efter den lagte Plan faae god Fremgang, især da det første vanskeligste Skridt, Subskriptionen, er gaaet saa heldigt, uden de skadelige Jndvirkninger paa samme, som de fortrædelige Rygtesmede om en høi Administrations Løn a. a., kunde have havt. Planen, ret læst og begrundet, maa sikkert findes at fortjene Tillid. Helsingøer, den 30te April. For nylig strandede her om Natten i Nærheden af Havnen en Baad, kommende fra Kjøbenhavn, lastet med Flyttegods, der tilhørte en Klædevæver, som med Kone og Børn fulgte med, og agtede at boesætte sig paa Hesseløen; Menneskene kom udskadte i Land og fik Godset beskadiget bjerget; Baaden derimod blev Vrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
J de stormende og sneefulde Dage for henved 14 Dage siden ere mange Skibe forulykkede i Nordsøen og Kattegattet; et stort preussisk Skib har Besætningen maattet forlade i Nordsøen; et andet stort preussisk Skib er, tilligemed 4 eller 5 andre Skibe, strandet i Nærheden af Hallands Væderøe; Halvdelen af en Galease er med 3 døde Mennesker dreven til Landet ved Svineboderne og den anden Halvdeel af Vraget igjennem Sundet af Landskrone, fra Anholdt faaes omtrent paa samme Tid en Galease i synkende Tilstand, til hvis Hjælp nogle Baade fra Øen gik til Søes, men Skibet var, førend disse naaede det, gaaet til Grunde og Besætningen dog bjerget af et andet Skib, en af disse Baade, bemandet med 19 Anholtere, kunde, da Stormen tiltog i Heftighed, ikke komme tilbage til Øen, men maatte flygte her til Sundet; flere Dage efter hinanden, faaes her paa Gaderne, hele Flokke af skibbrudne Søefolk, slæbende med deres Kister og Kjer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Jblandt de i Forgaars indkomne Skibe, er en Brig, hvis Hændelser vil bryde mange Hoveder, bevæge mange Penne og beskjæftige endeel Arme. Dette Skib, kaldet Catharina, hjemmehørende i Wolgast, førtes af Capitain Wessels, som i London havde indtaget en Ladning, bestemt til Stettin, blev i Nordsøen overfaldet af en de heftige Stormbyger ledsagende Styrtesøe, hvilken med et voldsomt Slag bortrev fra Dækket og begravede i Dybet Ruffet, hvori Capitainen tilligemed 6 Mand befandt sig; endnu var Styrmanden og en Matros paa Fordækket, som, seende sig for svage til at regiere Skibet, forlode samme og bleve optagne af et engelsk Slupskib, hvis ringe bemanding dog formedelst Stormen ikke kunde afgive nogen Hjælp til at besætte det forladte Skib, hvilket de, da Veiret bedagede, igjen søgte efter, men fandt det ikke. Dagen efter traf Capitain H. Reimer, førende Briggen Edvard, hjemmehørende i Pillau, og kommende fra London, det folkeløse, til Vindens Styrelse overladte, Skib, omtrent 8 Mile fra Bovbjerg, for smaae Seil, bi de Vind, rettet mod den jydske Kyst, besatte det med sin Styrmand og 4 Mand, som bragte Skibet hertil, som den første Havn. Finderen overgav dernæst det fundne Skib og Ladning til lovmæssig Behandling, i hvis Følge Udlosningen foregaaer og Skibet vil derefter blive bragt i Havnen. Saavidt man endnu kan see, bestaaer Ladningen af stødt Lumpen i Fade, Brasillie-Sukkere i Kasser, samt Farvetræe. Om Skibets Papirer er intet bekjendt, man vil imidlertid vide, at Ladningen er forsikkret i England. (Af Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
J Hr. Hempels Avis No. 61 meddeles følgende som Aarsag til Jldens Opkomst paa St. Thomas den 12te Februar: "En Negerinde havde af Overtroe sat Lys i en Tønde, for at brænde Forbandelse over de Personer, der havde stiaalet nogle Ænder fra hende. Hun gik ud og glemte Lysene; Tønden og Værelset tændtes. Jlden mærkedes først, da den slog ud af Huset, og rasede siden, som bekjendt, paa det frygteligste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Ledige Embeder. under Generaltoldkammer- og CommerceCollegium. 2de Fuldmægtig Embeder i Ostindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-05-06
Jndsendt. De fire Høitidsdage. (Fortsat. See forrige Rummer.)