Berlingske Tidende, 1812-01-13
Læreren Hr. Professor Olufsen er nu indskrænket til theoretiske Forelæsninger i det Classenske Bibliothek, hvor Bogsamlingen i Naturalhistorien til Beqvemmelighed haves ved Haanden, saavel som de reddede Agerdyrknings-Jnstrumenter fra Branden: Han beskjæftiger sig desuden med at udgive de occonomiske Annaler quartaliter paa Fidel=Commissets Bekostning, og paa lige Maade befordrer en udvidet Udgave af hans Lærebog, hvilken Universitetets Land=Oeconomie=Professor følger efter Jndbydelsen forrige Aar den 1ste November til sine Forelæs, ninger. Saaledes haver Skolen paa Fidel=Commissets Godser i Falster, som den første i Dannemark og den ældste næst efter Reole d'Agriculture paa Slottet Alfort ved Paris, foranledige Agerdyrkningen doceret som en Videnskab, og viser sin Nytte, især efter at have givet Emulation. Den kunde blive langt vigtigere endnu, naar Leilighed fandt tes til at oprette et Mystion igien, efter forbemeldte Beskrivelse, da Stedet, hvor det forrige var, formedelst Anordningerne imod Anlæg inden for Fortificationens Circonvallations=Linien, ei mere er dertil beqvemt. Jmidlertid er dog allernaadigst anordnet, at de Attester Hr. Professor Olufsen meddeler theologiske eller juridiske Candidater, der frequentere hans Forelæsninger i Land=Oeconomien, skal have samme Virkning, som de af Universitetets LandOcconomie Professor Hr. Begtrup udstædende. Under Seminarii-Conto i Fidel-Commissets Hovedbøger beløber sig Udgivten, uden at regne Bekostningen af Mystion, som Grund-Eieren afholdte for egen Regning, til 50, 376 Rd. 54 s. fra 1792 indtil 1810, dog indbringe Forpagtningerne af Experiment=Parcellerne aarlig 1245 Rdlr. 64 s., der med Skatternes Beløb pptr. 300 Rdlr. aarlig, som Fidel=Commis set selv forhen bar, komme til Afdrag. lomo. Fide-Commis-Godsernes Tilstand i Falster, ansees som Grundvolden til Stiftelsernes Varighed, og en sikrere Kilde end Renter af Capitaler. Havde Fidel=Commissets Jndkomster bestaaet i Renter allene, havde det blevet en Umuelighed at afholde de i seneste 3de Aar uforudsette og uberegnelige mange Udgivter og Tab, uden i Følge Testament=Dispositionerne at afkorte Stiftelser. nes Legater. Derfor i Tide at have været betænkt paa at faae Producter. J 1796 og 1797 at convertere Courant i Species, saa vidt mueligt, da Coursen dertil var gunstig. At ophielpe, om ikke riiggiøre Contribuenterne for at yde Afgivterne i Producter. At befordre Velstand paa Godserne ved Bestemmelser og afværge al Vilkaarlighed, med mere; er og bliver FiddelCommisset ikke allene i Stand til at udføre det begyndte, men mueligen ogsaa til at samle Kræfter for at giøre mere. For at beskrive nøiere ovenanførte og samme bevise er følgende udført til Datum. a) Bøndergaardenes Udskiftning paa den allersparsomste Maade baade for Fæsterne og for Fidei=Commisset, der dog overtog Lasten af nedlagde 22 Gaarde, paa det at de tilbage blevne 162 kunde erholde bedre Jord til Dyrkning. Følgen er Producternes Formerelse og ingen Restance. b) Udflytterne have nu alle deres Lodder ryddede, hvortil Kunst er anvendt for at faae Arbeidere og Jntet sparet i Huggeløn eller Skovning, for at befordre Rydningen. c) Tienderne ere ved Jndkiøb og Accorder overladte Gaardmændene selv som Eiendom i hele Aastrup Sogn, og som Besiddelse i de øvrige. d) Eiendoms-Tienden følger altid Gaardene, og nærværende Fæster vælger Selv sin Efterfølger. viid. Ltr. e) Bemeldte Aastrups Sogns Konge- og Kirke=Tiender, M. ere indkiøbt for 52,620 Rdlr. Dertil laantes enhver Gaardmand, hvad han ikke selv formaaede, som nu udgiør 25,100 Rdlr., hvorpaa Debitor efter Beqvemmelighed kan afbetale hvad han lyster. f) At ingen Vilkaarlighed ved Gaardenes Jndfæstninger maae finde Sted og Tiende Eieren hindres i at faae Gaardens Besiddelse efter sin Formands Disposition, ere Gaar denne i Forhold til deres Egenskaber inddeelte i 5 Classer, og Jndfæstningen bestemt fra 300 Rdlr. i første Classe til 1000 Rdlr. i sidste. 3) Samme Jndfæstning gielder og for hver Gaardmand, som haver sluttet Accord om Tienderne, Fidel=Commisset tilhørende, og samme Rettighed haver Gaardmanden til at udnævne sin Efterfølger i Fæstet, naar Jntet ulovligt er til Ltr. Hinder, som alt ved en trykt Circulaire er meddeelt enhver a. Gaardmand; og da Gaardmændene ikke ville imodtage Arvefæste, som udi vores foregaaende allerunderdanigste Forestillinger er meldt, ligesom Bønder Gaardenes Salg fra Hoved Gaardene ei mere kan tilstædes, end Godsernes fra Fidei=Commisset, der udgiøre Fidel-Commisset i Navnet, og nu i Gavnet viser, hvor vigtigt det er, at regne paa Jord Producter, saa have vi paa ovenstaaende Maade sadt Godsernes Gaard=Fæstere i Stand til at arbeide for deres Afkom, Slægt eller Venner, hvorved Statens, Fidel=Commissets og deres egne Fordeele kan opelskes, trives og sikkres. b) Jordloddernes Beboere, under Navn af Lod=Fæster eller Huusmænd, er ikke mindre sørget for, da den paa dem, efter Hartkornets Beløb, reparterede Andeel af Aastrups Sogns indkiøbte Tiender, 3,770 Rdlr., er vel Fidei=Commissets Eiendom, siden disse ikke selv kunde blive Eiere; men enhver contribuerer ei mere, efter sin Lods Størrelse, end Gaardmanden selv, der svares som Rente af laant Capital 4 pro Cto, der af Gaardmanden ligeledes erlægges, saa længe han ei haver afbetalt Laanet til Tiende=Jndkiøbet. i) Huus=Lodderne, der i den forhen ommeldte, og nu fuldførte nye Matricul udgiøre 276 Nummere, ere ligeledes inddeelte i 5 Classer, og Jndfæstningen bestemt ligesom Afgivten, efter nøieste Udregning, for at forekomme alt vilkaarligt. I Almindelighed skaanes den ringere Classe, for at kunde blive saavel Gaardfæsteren til Hielp, som Fide=Commisset ikke til Last, vi have derfor, imedens Huusmændene i afvigte Aar have været udcommanderede fra deres Hiem, tillagt de Trængende efter Præsternes Opgivende, nemlig: Konerne Hielpe-Korn og Børnene 4 s. daglig, der til Datum giør 2,042 Rd. 84 s. 4) J Henseende til Hoveriet have vi lettet ligesom Gaardmændene ogsaa Lodfæsterne o. Huusmændene, da de gamle for længst siden fra 52 Uge=Dage om Aaret ere nedsadte til det Halve= eller 26, og nu blive de nye, i Forhold hertil, ansatte. 1) Ved den i Maj begyndte Forpagtning dette Aar er end videre 7 Gaardfæstere befriede for Hoverie, imod Betaling i Korn, og Forpagtnings=Tiden allene bestemt til 7 Aar, istædet for 11 forhen, efter Markernes Jnddeling af 11, paa det at Omstændighederne saa meget hastigere kunde giøre det mueligt at treffe Foreninger i Henseende til Hoveriet. m) Vi havde ellers betænkt en Indretning ved denne nye Forpagtning, som et Middel til at forvandle det meste Hoverie til Afgivt i Producter, denne nemlig: at giøre af Corselitze 2de Hovedgaarde, og af dens elleve Marker lægge 4 til den Nye, under Navn af Bellinge, som forhen skal have været en Hovedgaard, og lade Syv forblive under Corselitze; men da Vanskeligheden at faae Bygnings Materialier, Arbeidere og Befordring a. lagde uovervindelige hindringer i Veien bliver Udførelsen heraf maaskee et tilkommende Gode. n) Jmidlertid have vi søgt at forvandle Jordebogs-Jndtægterne til Producter eller Korn, som ikke lod sig giøre nu ved Hoved Gaardenes Bortforpagtning, hvorfor Auctions Budet blev antaget i Courant, der gik til 16550 Rdlr. istedet for 11000 Rdlr. aarlig forhen. Det forbeholdne, saasom Tienderne, hele Hoved=Skovens Græsning til Fred og Opelskning, 7 Gaardes Hoverie med mere forøger nu der imod ikke allene Jordebogs=Jndtægterne, men de gamle Tiender, der ved Accorder efter Gaardenes forbedrede Tilstand, ere beregnede og bestemte til Ydernes egen Tilfredsstillelse, uden, som forhen at rette sig efter Aarets Avling, giøre Jndtægterne saa meget sikkrere, som Legaterne eller Stiftel, serne, der maae regne paa det visse, udfordrede en saadan Forsigtighed. c) De i 20 Aar freddede Skove, uden ringeste Udviisning derfra til Salg, ere siden Udskiftningen end ydermere saaledes med Udsæd og Beplantning opelskede, at til de aabne Pladser er indsamlet og forbrugt mere end 200 Tønder Eeg= og Bøg=Olden, ligesom henved 4000 Ege samt 7 til 8000 Popler, Ypern og Ask udplantede. Disse Skove kaldet Hoved=Mellem= og Østerskov, tages nu, da Udflytternes Lodder ere ryddede, under Jnddeeling til aarlig Hugst, og vil give Fidei=Commisset en ligesaa væsentlig, som varig Jndtægt.