Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-08-18
som Baron Zeuthen igaar gjorde, at trøste sig med, at Vor Herre fra Tid til anden sender saa strænge Vintre, at Kulden gjør godt, hvad Menneskene have gjort ilde, eller, saaledes som den kgl. Commissarius nys gjorde, at søge et nødvendigt Supplement for Lovens Brøst i - Kryb skytteri." Det vedtoges, ifølge Præsidentens derom stillede Forespørgsel, at det af Capitain Buchwald indleverede Andragende fra 383 Beboere af Holbeks Amt om almindelig Værnepligts Jndførelse, hvilket Andragende i sin Tid, efter at være bleven oplæst af Producenten, blev udsat, indtil Lovudkastet og almindelig Værnepligt var blevet forelagt, skulde, efter Producentens derom yttrede Ønske, afleveres til den, angaaende dette Lovudkast, nedsatte Committee. Hvad derimod angaaer de ligeledes i sin Tid udsatte 8 Andragender, som Overretsprok. Christensen havde indleveret fra Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening og Beboere af forskjellige Sogne i Sjælland om almindelig Værnepligts Jndførelse, eller en ny Udskrivningslov fælleds for alle tilvoxende unge Mænd, da ville disse Andragender, med Hensyn til, at Producenten ønsker at oplæse dem, nærmere blive foretagne efter deres Tour. 24 Møde den 13 August. Præsidenten anmeldte, at han havde modtaget følgende private Andragende: Raadmand Hansen: Andr. fra Papirfabrikanterne Drewsen & Sønner ang. Udførselstolden af Klude. Til endelig Behandling blev foretaget Sagen ang. det af Brændeviinsbr. Sidenius indgivne Andr. om Anskaffelsen af et Antal Redningsbaade paa de farligste Steder af vore Kyster. Ved den derpaa følgende Afstemning blev først Committeens Jndstilling: at Forsamlingen vil petitionere Hs. Maj. om, efter en forudgaaet, af saakyndige Mænd anstillet, Undersøgelse og gjort Forslag, at ville for Statens Regning lade anskaffe et passende Antal Apparater til Skibbrudnes Redning, samt dernæst efter nærmere indhentede Oplysninger befale, hvor de skulle stationeres, og hvorledes de skulle bestyres, - stillet saaledes under Afstemning, at, saafremt den antoges, maatte Etatsraad Steenfeldte Amendement: At Forsamlingens Jndstilling maa gaae ud paa: at Hs. Majestæt ved Sagkyndige, allernaadigst ville foranstalte undersøgt, om og hvorvidt det maatte være hensigtsvarende, at der anskaffes et passende Antal Apparater til Skibbrudnes Redning, samt for det Tilfælde, at Hensigtsmæssigheden deraf erkjendes, det maa tages under Overveielse, deels hvorledes Omkostninger, som maatte være forbundne med deres Anskaffelse og Vedligeholdelse, skulle udredes, deels hvor de skulle stationeres, og hvorledes bestyres, - ansees som forkastet, dog med Reservation af senere Afstemning over, hvorvidt Ordene, for Statens Regning, skulle bibeholdes, eller Jndstillingen modificeres i Overeensstemmelse med Amendementets Bestemmelser om Omkostningerne. Committeens ovennævnte Jndstilling blev, med den nævnte Reservation, antaget med 52 St. mod 6, og med 45 St. mod 13 blev det besluttet, at Ordene, for Statens Regning, skulde bibeholdes uforandrede. Etatsraad Stenfeldts Amendement var saaledes at ansee som i det Hele forkastet. Derefter blev foretaget til endelig Behandling Sagen betræffende Udkast til et Reskript til Amtmanden over Færøerne, ang, nogle i Aarene 183942, udkomne Anordningers Udvidelse til bemeldte Øer. Dernæst blev foretaget til endelig Behandling Sagen, betræffende det af Raadmand Hansen indgivne Andr. om Ophævelse af Monopolet for den færøiske Handel. Da Sagen sattes under Afstemning, blev den første Deel af Committeens Jndstilling: at Forsamlingen allerunderdanigst vil petitionere Hs. Maj. Kongen om, at den næste Stænderforsamling maa blive forelagt et Lovudkast, sigtende til den færøeske Handels Frigivelse; antaget eenstemmigen med 60 St.; den anden Deel af Committeens Jndstilling: at derved de af Committeen i 1844 fremsatte bemærkninger maatte komme under allerhøieste Overveielse; - blev, med Forbehold af senere at stemme over Directeur Dunzfeldts Amendements, antaget med 39 St. mod 21. Begge Directeur Dunzfeldts Amendements forkastedes, Blandinger. Jfølge den nye Værnepligtsanordning skulle alle Mandspersoner, som have opnaaet en Alder af 18 Aar, uden Hensyn til Stand eller Herkomst, være Værnepligten underkastede; kun den Søn eller Broder, der er at ansee som eneste Forsørger af en Familie, som ellers vilde falde det Offentlige til Byrde, forbigaaes ved Udskrivningen. Ligeledes forbigaaes indtil deres 24de Aar alle de, som ere indskrevne som acad. Borgere ved Univ, i Kjøbenhavn, Kiel eller ved Sorø Academi, eller som have taget første Deel af Afgangsexamen ved en af de lærde Skoler, hvor den udv. Underviisning er bleven indført; ligeledes de, som dyrke Videnskaber, der udfordres til den fuldst. Forstexamen, og de, som have taget den ved Kbhavns Univ. anordnede Forberedelsesexamen, og enten ere Elever ved den polytechniske Læreanstalt eller danne sig til Veterinairer, eller den juridiske Exammen for Ustuderede; ligesom ogsaa Eleverne ved Kunstacademiet, Eleverne ved de kgl. Skolelærer=Seminarier, de unge Mennesker som oplæres af Landhuusholdnings=Selskabet, ligesom og Eleverne paa de under offentligt Tilsyn staaende Landvæsens-Jnstituter. Eiheller kan Nogen udskrives, som oplæres ved det militaire Jnstitut, men forlader han dette, uden at blive Officeer, bliver han Udskrivningen underkastet lige med alle Andre. Enhver, som ifølge kgl. Bestalling er ansat som Embedsmand, fremdeles Enhver, der er ansat i en Betiening, hvortil han er beskikket af Collegierne, samt endelig Enhver, der er ansat som fast Skolelærer, er fritaget for Udskrivning; derimod kan ingen Medhjælper ved en Skole fritages for Garnisonstjeneste. Ogsaa kunne indtil videre forbigaaes ved Udskrivningen alle de som staae og, idetmindste i 2 Aar forinden de kom til Udskrivningsalderen, have staaet i Lære hos en Kjøbmand eller Haandværksmester i Kjøbstæderne eller i nogen Fabrik. Enhver, som har modtaget den geistlige Ordination, er aldeles fritagen. "Weser Zeit." lægger Vægt paa, at den Østerrigske Jagttager" meddeler den holsteenske Stænderforsamlings Adresse mod det aabne Brev. Da "Jagttageren" er Metternichs umiddelbare Organ og den østerrigske Rageknivs-Censur ellers pleier at bortskjære, Alt hvad der har fjerneste oppositionel politisk Betydning, er det Anførte heller ikke uden politisk Jnteresse, J "Dannevirke, skrives fra Haderslev den 15 August: "Det haderslevske Stamkorps's Skydegilde, som aabnedes i Tirsdags Morges, fortsattes den følgende Dags Eftermiddag med nye Festligheder paa Skydebanen, til hvis skjønne Arrangement nu var tilføiet. en Gynge, Keglespil, Billard i et af Teltene, Jndretning for Ringkastning og Ringløb o. s. v. Sidstnævnte, en Mandsfigur med en Ring i den ene og en Meel pose i den anden Haand, med hvilken den ved Figurens mekaniske Indretning blev overpuddret paa Ryggen, som stak feil efter Ringen, tildrog sig hele Tiden Ungdommens jublende Jnteresse. Dandsen og Forlystelserne vedvarede til om Aftenen Kl. 8, og den meest uforstyrrede Glæde og Orden herskede som den første Dag fra Begyndelsen til Enden. Mængden af Gjæsterne ved disse Tivoli-Fornøielser var ligesaa stor som det Antal der Dagen forud havde bivaanet Skydefesten. Efter Kl. 8 bølgede Mængden under Musikkens Akkorder og Trommernes Hvirvel hen til det rummelige Ridehuussom Major v. Simessen velvilligen havde indrømmet Korpset til Ballokale. Denne store Bygning, som i Sommerens Løb har været underkastet en betydelig Restauration, fandtes aldeles egnet til at afgive Rum for et Bal i det Store. Her var lagt nyt Bræddegulv og Loft, og de nykalkede Mure havde forjaget enhver Skummelhed. Ved den med Grønt udsmykkede Søilerække, ved Hallens øvrige smagfulde Udpyntning, ved den dobbelte Række af Lysekroner med flammende Gasblus, ved et i Rummets dybe Baggrund paa Underofficerernes Foranstaltning i Form af et Monument opreist yndig Transparent, hvis Jndskriptioner lode Stamkorpsets Chef og dets Medlemmer leve og som, foruden flere sind billedlige Hentydninger, viste en af Monumentets Jndre fremspringende Kilde, havde Rummet ved Jndtrædelsen fuldkommen Udseende af en Feeverden. Efter Ankomsten indtoges ved 6 i Hallens østlige Deel dækkede lange Borde en Soupe, ved hvilken Korpsets Chef udbragte. den første Skaal for Hs. Majestæt Kongen, som af Selskabet besvaredes med et tredobbelt Hurra. Af de følgende udbragte Tvaster, alle af selskabelig Tendens, mindes vi, for Skydekongen, Premierl. Petersen Frey af Capt. J. Raben, for det frivillige Borgerkorpses Officerer (som paa Jndbydelse toge Deel i Festen) af Lieut. Petersen, for Stamkorpsets Chef af - for Stamkorpsets øvrige Officerer af Lieut. de Wolff, for det smukke Kjøn af Jernstøber Bonnichsen. Efter endt Soupeaabnedes Ballet, hvori vist 1000 til 1500 Personer toge Deel og som varede til den lyse Morgen næste Dag. De tvende festlige Dage vare en nydelsesfuld Afvexling i vor lille Kjøbstads ellers altid stille og monotone Liv, de vare dette saa meget mere, som deres glade Strømninger mere eller mindre maae have berørt Byens fleste Familier, og vistnok af alle ønskes at maatte ad Aare vende tilbage. - Haderslevs bevæbnede Stamkorps var tidligere ifølge dets Organisation, der lignede Kosakker nes regelløse Sammensætning eller en i Hui og Hast sammenkaldt Landstorm, til Spot for Byens og Omegnens Beboere. Ved Valget af en ny Chef var Korpsets Majoritet for et Par Aar siden fast besluttet paa at stille en Mand i Spidsen, der besad de fornødne Evner til at bringe den forsvundne Orden tilveie og vække er saadan Aand i Korpset, som tæller c. 300 Medlemmer, at det selv kunde føle Lyst til Vaabenfærd og ved sin offentlige Optræden hver Gang tækkes Beskuernes Øine. Valget har heller ikke gjort Majoritetens Tillid tilskamme: Organisationen begyndte strax med Kjæmpeskridt, Korpset har et veløvet Underofficeerkorps, som den nyvalgte Chef Hr. Wolfgang Petersen overtog det besværlige Hverv selv at indexerceere; selve Korpset viser ikke at være ukyndig meere i sine Greb og Bevægelser, og heri vil det med Jver og Lyst gjøre altid større Fremskridt; et talrigt Musikkorps opliver stedse Forsamlingerne med saare vel udførte Musiknummere, og ønsker Stamkorpset, at holde sit aarlige Skydegilde, saaledes at det heri ikke staaer tilbage for andre Korpsers, men hellere overgaae disse i festlig Indretning, saa have vi seet tilfredsstillende Exempel paa, at Chefen i Forening med de øvrige Officerer ved Jndsigt og Jnteresse see sig istand til at opfylde et saadant Ønske. Stamkorpset er ved sin nidkjære Chef, ved sin vakte Aand, ved sin indre Harmonie, der forstandigviis ikke tilstæder, at noget af vor Tids politiske Spørgsmaal kommer paa Tapetet, og endelig ved sin Jver og Lyst til at hævde sin egen Anseelse, istand til, ret ofte at kunne berede Byen en smuk og oplivende Folkefest.