JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Bedste kjøbenhavnsk Kornbrændeviin faaes J. V. Esien. meget billigt hos Bedste gronne Oliesæbe. haves i Oplag, og sælges i 1/2 og 1/2 Tdr., samt i Smaabotter med 8 2 til Fabrikpriis hos H. v. Essen. Fiint poleret Krudt og Patenthagel faaes hos Hv. Essen. Vox, Uld, Huder og Skind kjøbes til de høieste H. N. Colen. gangbare Priser af Alle Sorter Vildtskind kjøbes til høieste Priser af H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
En Silkeparapluie mkt. C. F., der er bortkommen, bedes leveret til Underlæge Haar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Lollandske graae Ærter kunne faaes hos C. Woer To gibsede Værelser, tjenlige til 2de Skoledisciple eller en Logerende, ere at faae strax tilleie hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Gubitz's Dentscher Bolkscalender für 1835, 3 12 s. - Steffens Do. Dr. f. 1845, 3 s 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
- Almanak eller Huuscalender for Aaret 1845, af Frolund og Flinch, 18 s. faaes hos C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
No 197. den 26de October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Blandinger. Sultan Abdel haman har undertiden Samvittighedsskrupler, som man ikke skulde søge hos en marokkansk Despot. En Marketenderske af det 63de franske Regiment, som var falden i Beduinernes Hænder, var af Abdel Kader bleven sendt Keiseren, til Foræring tilligemed 5 Soldater. Soldaterne døde i Landflygtighed, men Marketendersken blev bragt i Keiserens Harem. Hun var en meget corpulent Kone, rødspættet i hele Ansigtet. Disse Egenskaber gjorde et dybt Jndtryk paa Keiserens Hjerte; han forelskede sig i hende, men han forlangte først og fremmest, at hun skulde afsværge sin Tro. Marketendersken var imidlertid fast i sin Christendom; ei engang Udsigten til at blive Favoritsultaninde kunde formaae hende til at tjene Muhamed. Hun stod imod, og AbdeelRhaman fandt i sin Samvittighed og i Koranen Kraft til at skaane hende for videre Anfægtning. Et rædsomt, i mange Henseender mærkværdigt Ulykkestilfælde har nys tildraget sig i Bübersteinved Aarau. To Landmænd færdedes paa Marken. Den Ene gik til Byen efter en Vogn; den Anden lægger sig ned paa Jorden og falder i Søvn. Pludseligt springer han som rasende op af Søvne, og udstøder et rædsomt, hjertesønderrivende Skrig. En Faarekylling var krøben ind i hans Øre. Da hans Ven kom tilbage, væltede han sig paa Jorden i de frygteligste Convulsioner, og slog fraadende om sig. Jntet Menneske var istand til at berolige ham; han var i faa Øieblikke bleven vanvittig. Med Møie bragte man ham til Büberstein; den hidkaldte Læge aarelod ham øieblikkeligt, men den Syge løsrev sig med uimodstaaelig Styrke, styrtede ud af Huset og sprang i den forbiflydende Aar. Vel frelste man ham, men alle Forsøg paa at bringe ham til Fornuft vare frugtesløse. Faa Øieblikke efter opgav han Aanden. Ved Sectionen fandt man Jnsektet dybt inde i Øret, nærved Hjernen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
J Byen Massat have en Moder og en Datter, med neppe to Minuters Mellemrum, bragt to Drengebørn til Verden. Den ved Fødselen assisterende Jordemoder, som havde lagt begge de Nyfødte i een og samme Vugge, befandt sig kort efter i det Tilfælde, at hun umuligt kunde sige, hvilket af Børnene der var Moderens, hvilket Datterens. "Journal de Toulouse", som fortæller dette Factum, siger, at man vil see sig nødt til, at lade Tilfældet afgjøre, hvilket af de to Børn der skal være Onkel og hvilket Neven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Capitain Kiød, den berømte amerikanske Piratblev i Aaret 1699, med sin Fregat paa 44 Kanoner, forfulgt af en overlegen Sømagt og flygtede, idet han styrede op af Hudsonfloden. Men i Nærheden, af Caldwell stødte hans Skib paa en Klippe, og sank med alle hans umaadelige Skatte. Disse have nu ligget paa Havets Bund indtil den Dag idag. Men i den sidste Tid, da Dykkerapparaterne have naaet saa stor en Fuldkommenhed, har Eieren af den tilgrændsende Flodbred, Hr. Thompsen af New York, ladet anstille omhyggelige Efterforskninger, og det er virkeligt lykkedes ham, at finde det sunkne Skib. En af Jernkanonerne er allerede opfisket, og der er al Udsigt til, at Capitain Kidd's blodige Rov vil falde i Hænderne paa en New-Yorker Spekulant. For nogle Dage siden ankom til London et Jernbanetog paa 250 Vogne med 10 Locomotiver og næsten 8000 Passagerer – det største Jernbanetog, man endnu har kjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
J en Hytte ved Bredden af Thuner-Søen sidder, i den skjønne Aarstid, en smuk, temmelig omfangsrig Matrone og falbyder Legetøi af Gemsehorn. Hendes Fortids Historie er romantisk og interessant. Hvo som, for tyve Aar siden, har besøgt den delige Brienzer-Sø, denne det Berner-Oberlands Perle, har rimeligviis ladet sig roe over det grønne Vandspeil af den smukke Roerpige, som dengang satte saamange Fremmedes og saamange Landsmænds Hjerter i Brand. Hver Dag, saalænge den skjønne Aarstid varede, befordrede den Brienzer-Roerpige Reisende af alle Nationer over til den anden Søbred i sin Baad. Mangfoldige romantiske Historier fortæller man og skjøn Else og om det Heltemod, hvormed hun bød alle Fristelser og Forførelser Trods. Mangen Reisende vilde med Magt frarøve hende en Haarlok eller et Baand af hendes Corset; men saa reiste hun sig stolt og truede den Forvovne med begge Aarer. En ung, uhyre riig Lord tilbød hende sin Haand; men Else vilde ingen Lady være. Lorden tilbød, at blive Skipper eller Roerkarl, hvis hun saa vilde ægte ham; men da hun endda ikke vilde, skjød han sig, for hendes Øine, en Kugle for Panden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
En Aften gik en ung Fremmed af smuk, ædel Anstand i hendes Baad; han satte sig ligeoverfor hende og betragtede hende længe taus. Maaskee følte hun sig for første Gang bevæget ved dette forige, sjælfulde Blik, men den Reisende sagde ikke et Ord. Aftenen var smuk, Himlen klar, og Stjernerne funklede. Omsider brød den Fremmede Tausheden og bad den skjønne Roerpige synge ham en Sang. Hun qvad en Alpesang, der ganske syntes skabt for denne Sø for den funklende Stjernehimmel, for den opmærksomt lyttende Reisende. Da Sangen var tilende, tog den Fremmede sin Lommebog, skrev nogle Linier, og reev derpaa Bladet ud. Da han siden steg udaf Baaden, gav han Schweizerpigen et Guldstykke med de Ord: "Dette er for Roerpigen; og dette - tilføiede han, idet han gav hende Bladet – dette er for Sangerinden." - Dagen efter viste Else Bladet til nogle Englændere, som havde leiet hendes Baad. En af dem sagde til hende: "Vil Du sælge mig dette Blad Papir, Jeg giver Dig ti Guineer derfor." Roerpigen rakte Haanden frem, Guldet blev talt op, og Englænderen priste sig lykkeligt ved, saa billigt at have kjøbt en Sonnet af Byron.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
En fransk Dame var nys tiltalt for, i Forbindelse med sin Mand at have dræbt Dennes Moder. Juryen fandt imidlertid, uagtet de fandtes skyldige i denne skrækkelige Forbrydelse, formildende Grunde, og Begge dømtes til livsvarigt Tvangsarbeide. En tredie Anklaget, som havde hjulpet dem ved Mordet, blev idømt samme Straf. Da man var kommen til Ende med Debatterne og vilde forkynde sidstnævnte Forbryder hans Dom, var han indsovet saa fast, at man havde Møie med at vække ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
En Regnelærer i Strasburg, som døde for kort siden, har efterladt sig et Testament af følgende Jndhold: "Min Bedstefader underviste mig i Skrivning og Regning. Da jeg neppe var otte Aar gl., viste han mig engang, at naar man lagde fom Procent Rente til Capitalen, maatte denne, i 100 Aar, blive 131 Gange saa stor. Den Opmærksomhed, hvormed jeg hørte til, syntes at behage den gamle Mand. Pludseligt tog han 25 Livres op af sin Lomme og sagde med Begeistring: "Mit Barn, hust paa, saalænge Du lever, at med Oeconomi og Regnekunst er Jntet i Verden umuligt for et Menneske. Her skjænker jeg Dig 25 Livres; bær dem til en Kjøbmand og beed ham lægge dem an i sin Handel. Hvert Aar skal Du lægge Renterne til, og naar Du engang nærmer Dig dit Endeligt, skal Du med disse Penge grundlægge en from Stiftelse. Jeg har adlydt hans befaling. Af de 25 Livres er der, siden hiin Tid, noget over 62 Aar, blevet 500 Livres, som jeg, ved denne min sidste Villie, dividerer i fem Dele, og forordner, at de skulle sættes ud paa Rente og Rentes Rente, saaledes, at der hvert hundrede Aar hæves og anvendes en Femtedeel. Den første Femtedeel vil om hundrede Aar beløbe saameget, at et Morad, som ligger ved min Fødeby, kan udtørres og dyrkes derfor. Den anden Femtedeel, som hæves hundrede Aar sildigere, skal uddeles i 80 Præmier til Kunsters og Videnskabers Fremme. For den tredie Femtedeel, hundrede Aar sildigere, skal der, i hele Riget, stiftes 100 patriotiske Laanehuse, som hjælpe Borgerne med rentefrie Laan; endvidere skal der, i de største Byer, grundlægges 12 Kunstsamlinger og 12 offentlige Bibliotheker; ethvert af disse skal have 100,000 Livres aarlig Rente, for at kunne underholde 40 fortiente Lærde. For den fjerde Femtedeel, hundrede Aar sildigere, skal der bygges 100 nye Stæder og hver af dem skal befolkes med 150,000 Mennesker. Man kunde indvende, at der ikke findes saamange rede Penge i hele Europa, men det skal staae Executorerne af mit Testament frit for, at forvandle Pengene til Immobilia. Endelig skal den sidste Femtedeel, som hæves efter 500 Aars Forløb, anvendes til at betale først vor egen Statsgjæld og dernæst, saavidt tilstrække kan, Englands, af Taknemlighed for Newtons skjønne Værk: Universal-Regnekunsten." Testamentets Executorer, Sex i Tallet, skulle vælges blandt de redeligste Mænd, og Enhver skal, paa sit Yderste, udnævne sin Efterfølger. Naar den fjerde Femtedeel hæves, skal det være dem tilladt, for deres Uleilighed, at dele en liden Brøk af 32 Millioner imellem sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Det sachsiske Justitsministerium har dømt et ungt Menneske til for Maaneders Fængsel, fordi han havde lagt en lille Steen af omtrent en Tommes Gjennemsnit paa Skinnerne af den Leipzig=Dresdener Jernbane, for at see, om den derover gaaende Dampvogn kunde knuse den. Denne Opdagelse kom han imidlertid ikke til at gjøre, da Stenen itide blev bemærket og borttaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Fra Nederlandene berettes, at den østlige Vildand allerede, i utrolig store Skarer af Tusinder og Hundredtusinder, er kommen til Søkysterne. Disse Trækfugle, som komme fra de fjerneste nordøstlige Grændser, have vel, i vedholdende strænge Vintre, viist sig her tilforn; men aldrig har man hørt, at de have indfundet sig saa tidligt. Naturforskerne bryde deres Hoved med at udfinde Grunden til dette sælsomme Phænomen; Nogle slutte derfra til en meget tidlig og stræng Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Den 7de Octbr. kom der igjennem Jserlohn en prægtig africansk Løve, der af Ludvig Philip skal være bestemt til en Foræring for Kongen af Preussen. - Wimpern, to Mile derfra, forefaldt imidlertid en rædsom Ulykke. Da man havde aabnet den ydre Dør paa Buret, for at række Løven Vand, nærmede sig en ung Pige, Frøken Mina v. D., altfor meget til Gitteret. Løven sprang frem fra Baggrunden af Kassen, tog med den ene Klo fat i Pigen og trak hende med den anden tæt hen til Gitteret. Vogteren og hans Karl ilede vel strax til Hjælp, sloge med Jern redskaber løs paa Dyrets Kløer, men kunde kun efter største Anstrængelse faae det ulykkelige Offer vristet fra den, hvorpaa den stakkels Pige blødende og afmægtig segnede til Jorden. Saarene skulle være at den Beskaffenhed, at man kun i det lykkeligste Tilfælde kan haabe Helbredelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Digteren Freiligrath har, siden 1842, faaet en lille Pension (300 ) af den preussiske Konge, og siden den Tid har han ikke skrevet liberalt. For nu at faae sin Frihed igjen, har han i disse Dage formeligt sendt Pensionen tilbage til Ministeriet for det Jndre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
En bekjendt Hamborger Slagsbroder fattede forleden den Beslutning, at gjøre Ende paa sit Liv og opsøgte til den Ende et Træ i Eppendorf, som er berygtet ved, at Mange tilforn have hængt sig deri. Da han hidkom, hang der allerede En. Han gik da hjem og skjød sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Slesvigholstenerne have i Hamborg foranstaltet udgivet en Carricatur af Skamlingsbanke-Festen. Det smukke Product, der forresten er uden mindste Spor af Vittighed, bærer Titel af Festen paa Skamfilingsbanken", og man har faaet anbragt det bekjendte Omqvæd: "Gott wolle uns behuten, das wir nicht werden Juten." Nedenunder er forestillet "EirVolksfest in Schleswig 1843, hvor de bekjendte Syv ere anbragte hængende i en Galge. Ved Siden deraf er, ret sindrigt, Slesvigholstenernes Asyl: Daarekisten. (O. Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
En portugisisk Jøde ved Navn Sumbel, som nye er død i Altona, har gjort den underlige Bestemmelse i sit Testament, at der til Altona skal forskrives flere lærde marokkanske Jøder, som, i et dertil leiet Locale, hver Dag fra 9 til 12 og fra 5 til 8 skulle læse Talmud; for Hver af dem har han udsat 1000 aarligt. Til Erindring om den Afdøde skal der fremdeles, i Jødesynagogen i Altona, til evig Tid holdes de tre brugelige Sjælemesser, af hvilke den første koster 2 Daler, den anden 20 og den tredie 500. Den Afdødes Paarørende arve kun 10 Daler. De løbende Processer, hvori han var indviklet med den danske Regjering og som angaa store, fra Marokko medbragte, men nu i Regjeringens Hænder værende Pengesummer, skulle, ifølge Testamentets Bestemmelser, paa ingen Maade forliges men forfølges og udfægtes til det Yderste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Fra Stockholm fortælles en piquant Begivenhed af Rigsdagens indre Krønike. Den vittige og joviale Digter Braun, som er tjenstgjørende Lieutenant ved et Jnfanteriregiment, men forøvrigt med Hud og Haar tilhører den liberale Side, hvilket han ogsaa paa den klareste og meest energiske Maade har lagt for Dagen i flere Digte, var bleven antagen af Bondestanden som Cancellist i dens Bureau. Dette aabne Skridt til god Forstaaelse med den saa ilde anskrevne Bondestand kunde naturligviis ikke falde i hans høie Foresattes Smag, og Obersten for hans Regiment, sendte ham altsaa strax en Ordre til, ufortøvet at forføie sig til Regimentet, 30 Mile fra Hovedstaden. Dette var en i alle Henseender absurd Ordre, thi alle ved Rigsdagen ansatte Embedsmænd have Rigsdagsmands=Ret og selvskreven Permission for alle andre indehavende Embeder og Bestillinger. Bondestandens "talman gik ogsaa strax op til Kongen, for at anmelde det Passerede. Kongen erklærede: "Braun forbliver her i Stockholm", og Regimentschefen skal siden være kaldt op til Hs. Majestæt og have faaet en alvorlig Næse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Forlangt Jndrykkelse. Sandelig, man maa, ved at læse et Jnserat sidste leden fra nogle Borgere, formodentlig quusi Borgere Kolding, uvilkaarligen tænke paa Bonden, der, underviist af sine juridiske Consulenter, bestandig vedblev dette sit Udsagn for Retten: A benægter Faktum som ugrundet, thi den omtalte Feil staaer dog endnu som Faktum, endskjøndt Vedkommende have deels fundet Noget utroligt, som er ligefrem beviisligt faktisk, deels møisommeligen ledet frem af et forunderlig Pulterkammer Alt, hvad der efter deres godmodige Formening kunde forskjønne og saa ledes forringe Feilen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Det staaer nu som et endog af Hr. Borchs Forsvarere constateret Faktum, at B. præsenteredes eller, som det nu skal hedde, præsenterede sig selv og underrettede Hs Majestæt om, at han havde været i Commissionen fra Begyndelsen indtil Slutningen (hvilken Merite, den eneste for B., dog ogsaa maa indrømmes de øvrige Medlemmer paa eet nær, og saaledes puttede al Roes som velfortjent i sin Lomme (sit venia verbis), uden at dele med sine fortiente Colleger og navnlig den høitfortjente Hr. C. F. Müller. Ligeledes ere vi jo enige med hverandre om Bs. selvtillidsfulde, anmassende, og ubetimelige Omtale af Dissentsen ogsaa som et Faktum, ikkun synes det Vedkommende utroligt, at den Deputerede Grev Sponneck tog Ordet i Henhold til Collegiets Resolution, hvilket beviser, at de ei have været Øren og neppe Øienvidner. Men nu maae Vedkommende tjene os med at bevise, at de øvrige Medlemmer i Commissionen trak sig synligen tilbage og senere krøbe frem af Skjul, thi det saae Ingen, skjøndt Publikum var talrigt tilstede; ligeledes at bevise, at det var priisværdigt, at B. ud krammede Noget og Dissentsen i Commissionen; thi det forekommer os som i høi Grad Malconduite at forstyrre Kongens Glæde over Havneanlægget ved at beklage Noget, som er lovmedholdeligt, definitivt afgjort og uforanderligt, eftersom Eiendomsretten respecteres og det ikke er Princip, at den Enkeltes Ret maa opoffres for det Heles Vel. Naar hertil kommer, at den Enkelte endog tilbød for sin Levetid at opgive sin møisommeligt og med de største Offre erhvervede Ret, hvilket Tilbud man dog ei modtog, idet man vilde fradømme ham Retten, saa er denne Enkelte baade juridisk og moralsk uantastelig. Til Paagjældende og om man ei feiler, til selve B. overlader man at afvise den Jnsinuation, at Nogle under intet sigende Paaskud unddrage sig fra at erlægge de lovmæssige Havnepenge, hvilket synes at sigte for en ulovlig Handling. J Anledning af den dristige Paastand om B.'s særegne Fortjenester af Havneværket, kunne vi blot udbryde til det velunderrettede Publikum: Risum tenentis amici, Hvorhos vi skjænke Vedkommende Beviset for B.ls store Capaciteter, Jndsigter og sieldne Kundskaber fremfor sine Ligemænd, saavel for at lette disse Vedkommende betydeligt, som fordi det ikke er os magtpaaliggende at erfare Noget om B. 's tarvelige Jndsigter som Detailhandler. Vi have kun interesseret os for Bel's Adfærd som Havnecommissair, idet vi ingenlunde troe at have kastet Skygge paa ham ved at henvise til hans Oplæring i en Boutik, som jo dog er ene den, han forstaaer at drive og som ogsaa har gjort ham til en holden Mand. – Jøvrigt have vi bestræbt os for at tale samvittighedsfuldt for Sandhed og Ret og ville ikke blive trætte af fremdeles at tale saaledes, hvor gjerne end Vedkommende vilde give os et godt Raad, som vi dog ingen Brug have for, vi see jo desuden, at Male-Sedulitet godt er forenet med Commoditet hos Vedkommende. Slutteligen maa man tilføie, at det var beklageligt, at vor retsindige og upartiske Borgermester ei var tilstede; thi da vilde en slig Feil ei have fundet Sted, uagtet Partiaanden lader Meget at befrygte: sat supienti, Kolding, den 22de October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Observator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Fredag, paa hvilken den sædvanlige Maanedscommunion afholdes, begynder Gudstjenesten til Høimesse i begge Byens Kirker Kl. 10, og vedvarer saaledes alle Søn- og Helligdage indtil Mai næste Aar. Aarhuus, den 25de Octbr. 1844. Lindhard. Brir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
De Forældre, som i dette Efteraar ønske deres Børn indskrevne til Underviisning i Fruesogns Borgerskole, ville til den foreløbige Prøve behage at møde med disse paa Skolen Tirsdagen den 29de dennes Kl. 10, og tillige medbringe deres Daabs= og Vaccinations=Attester. Fruesogns Borgerskole i Aarhuus, den 25de Octbr. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Theatret i Aarhuus. Mandagen d. 28de (for første Gang); Don Juan, eller: Steengjæstebudet, Comedie i 5 Acter af Moliere, overs, af Th. Overskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
NB. Paa Onsdag gives den sidste Forestilling. Müller & Orlamundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Auction. At jeg i Begyndelsen af anstundende Novbr. Maaned agter at afholde Auction over endeel mig til Realisation paa anførte Maade overleveret Gods, dette undlader jeg ikke herved at meddele til Underretning for dem, der muligt ved denne Leilighed ønske Noget bortsolgt og hvorom jeg snarest muligt beder mig tilstillet Anmeldelse. Aarhuus, den 26de Ocbr. 1844. gern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Efter Reqvisition af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, bliver det Huusmand Rasmus Eskildsen Smed tilhørende Huus i Skiørring Sogn, dets paastaaende Bygning og tilliggende Eiendomme, Hartkorn 1 Skp. 3 Fdk. 2 Alb., med Anpart Konge- og Kirke-Korn- og Qvægtiende, og Debitors Part i Skiørring Overskov, samt Anpart i den i Foreningen med 5 andre Huusmænd ham tilhørende Skovgrund af Hartkorn 23/4 Alb., iøvrigt alt Husets Tilliggende og Tilhørende i By, Mark og Skov, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 19de Novbr. førstkommende, Tirsdagen den 3die December, og Tirsdagen den 17de December, hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2 første Auctioner paa Hasle m. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus og den sidste i selve Huset i Skiørring. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Pantecreditorernes, og ligesaa til Lysthavendes Efterretning. Hasle &c. Herredscontoir, den 22de Octbr. 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Efter Begjæring af Skifteretten bliver den Viinhandler Krebs's Bo tilhørende Gaard No. 466 & 467 paa Nytorv her i Staden opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction den 28de October, 2den Auction den 11te November og 3die Auction den 25de November, hver Dags Formiddag Kl. 11. De to første Auctioner holdes paa Raadhuuset, men den sidste i selve Gaarden. Denne Eiendom, der for endeel fra Nyt af er opført af Grundmuur og beliggende paa et af de fordeelagtigste Steder i Byen, egner sig fortrinlig til Kjøbmandshandel og Gjæstgiveri, paa hvilket sidste der tilmed spores Mangel her i Staden, saa det er at vente, at denne Entreprise vil blive meget lønnende. Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Møller, 8 Dage for første Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Aalborg, den 18de October 1844. A. Mørch. Aftenskole for Drenge fra 46 Eftermiddag agter jeg at paabegynde til 1ste Novbr. d. A. og hvor vil blive underviist i Skrivning og Regning. Aarhuus i Octbr. 1844. Cronholm, Lærer ved Friskolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Med ærbødig Taksigelse til de gode Mennesker, som saa velvilligt rakte mig og Familie Haanden baade ved og efter Jldebranden i Hr. Høimarks Sted, hvor jeg havde min Bopæl, vil altid være mig en kjær Erindring, som Gud vil lønne de Ædle for, der med Laan og Gaver reddede os i vor Nød, da vi vare blottede for Alt. ærb. A. Andersen. R. G. Tommerup, Steenhugger i Aarhuus, anbefaler sig som forhen med Alt til Steenhugger Professionen henhørende, saasom: alle Sorter Bygningsarbeide, samt Monumenter og andre Gavminder. Min Bopæl er i Hr. Kjøbmand S. Linds Gaard paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
At jeg er flyttet fra Kannikegade til Badstuegade, Stedet No. 241, hvor jeg fortsætter min hidtil førte Mode handel, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 14de October 1844. Cicilia Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Kjøbenhavnsk Brændeviin, bedste 9, faaes i Partier, N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Fineste St. Croix Sukker, Havanna Do., Raffinade, Melis, stødt Do., fineste Brasil. Caffe, Laguayra & MoccaDo., bedste Congo Thee, Pouschong, Campois HaysanDo., Hollandske & Schweitzer Oste, Caroline-Riis, Sago, Flor, & Riis=Meel, Vanille, Vanille & Krydder Chocolade fra 2 til 8 1/4 pr. 8, hvid Vadskesæbe, guul Engelsk & vellugtende Do., hvilke, i Forening med øvrige til Colonialfaget henhørende Artikler, udsælges billigst N. & M. Lazarus. muligt hos Christiansfelder Formelys, 6 a 8 pr. 7, Stearin-Do. 6 a 8 pr. 2, faaes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
Fede norske Sild, i saavel 1/ som 1/2 Tønder, faaes hos N. & M. Lazarus. Maastrichter Saallelæder, i hele og halve Huder, faaes hos N. & M. Lazarus. Uldent Underfoder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
i diverse Farver og Mønstre er med Dags Posten sidst N. & M. Lazarus. leden arriveret hos Kjöbenhavnsk Blanksværte og sort Blæk faaes J. A. Prior billig hos Sødd,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-26
fiin raffineret af allerbedste Qvalitet, faaes billig hos J. A. Prior. Engl. Porter, og kjöbenhavnsk Ol fra Kongens Bryghuus faaes J. A. Prior. Hestehuder, Kalveskind og alle Sorter Vildtskind kjöbes til høieste gangbare Priser af J. A. Prior.