JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Prædiken paa 1ste Juuledag. Høimesse. J Burelphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Jansen, i Hospitalet Hr. Klauen, Kl. 11. - Aftensanng: I Budolphi Kirke Hr. Brach i Frue Kirke Hr. Candidat Curtz. - (Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Prædiken paa 2den Juuledag. Høimesse. J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Meden. - (Kirkemusikken opføres til Høimesse og Aftensang i Frue Kirke.)
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Avertissement: Den Cantatel, som i Juule Helligedage, fra Orgeiet, vorder afsiunget i begge Byens Kirker bliver fra Løverdag Eftermiddag af at faae hos Undertegnede for 4 Rbskilling. Aalborg Stifts=Bogtrykkerie den 23 December 1814. P. F. Wandall. Følgende Forordninger faaes hos Undertegnede, for Af mue Skolevæsenet i Kiøbstæderne 1 Rbd. dito for Landet 5 Rbmk.; Toldafgivternes Erlæggelse i Sølv 20 Rbs., hvilken Sort Stemplet Papiir, der skal bruges til Aftægteeller Undertægs Contracter 8 Rbs., om Hegn og Fred før Jorder 6 Rbmk., Almanakker for 1815 faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Fra sin Eier er bortkommet en Mærskoms Pibe med sølv Beslag og Sølv Lænke. Lænken var bonden trænde Steder, sammen; Hvem som kan give Oplysning om samme loves en passende Dousør, naar du henvender dem til Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Hvor en Dreng af god Opdragelse, som er Confirmeret, som har lært godt at regne og skive, kan ved Handelen erholde Condition, saa snart mueligt, anvises af Hr. Bogtrykker Wandall, Æxtra godt ung og gammel Møde faaes til billigste Pris hos Christensen paa Graven. J Medhold af den mig i sin Tid bekiendtgjort, log ved Udgivelsen af mine Pengebilletter foran Helligede Kongelige Resolution af Dato 16 October, 181, saalydende: Afskrivt. 181, saalydende: Afskrivt.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Det Kongelige danske Cancellie har under 19de d. M. tilskrevet mig saaledes: Efter at Cancelliet allerunderbanigst har foredraget Hs. Majestæt Resultaterne af det Undersogelsesforhör Deres Excellence ved Skrivelse af 3die f. M. hertil indsendt, betræffende nogle af Fabrik-Intrepeneur Galster udstædte Rigsbankpenge Repræsentativer paa 1 Rbmark, har den behaget Allerhøistsamme derpaa under 16d. M. allerneadigst at resolvere saaledes: Vi bifalde allernaadigst, at Stiftamtmandenover Aalborg Stift gives den Besked, at der intet kan være imod, at vederhæftige Mænd, naar virkelig Mangel paa Smaamynt indtræffer, udstæde Skillingssedler, naar vrigheden har Jndseende med, at de paalydende Summer ere saa smaae, at Anordningen omdet stemplede Papir ikke cluderes.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Hvilken allerhøieste Resolution Man tienstligst skulde tilmelde Deres Erelence til fornöden Underretning. Hvilket herved comuniseres Magistrater til behagelig Efterretning: Aalborg den 25 October 1813. Pentz. Til Magistraten. Denne rigtige Afskrivt communiceres Hr. Kiøb Hand Galster til fornöden Underretning. Aalborg, den 27 October 1813. Hornsyld. Gleerup. Seer jeg mig befölet, at lade bemeldte at mig udstædte Pengecillettet endnu i nogen Tid forblive i Crikulation, efterdi jeg ikke seer mig Stand til at erholde saa stort et Partie Skiellemynt, Banktegn som jeg til mine daglige Udgivter behøMine Billetter have aldrig værer indkaldte, som Rygtet har gaaer, men paa Forlangende ere en Deel deraf blevne indløste, hvilket og herefter stedse vil skee, endog stykkeviis, saa at Residerne eller Eierne let og hurtig kan, naar han önsker det, blive dem qvit, og det fra Morgen til Aften alle Dage i Ugen, baade ved min Hau del i Nørre-Sundbye og i min Bopæel her i Aalborg. J. C. Galster.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Nyelig hiemkomne Smyrna Rosiner, tilligemed alle Slags Specerier, kan daglig faaes for billigste Priser hos David Jacobsen.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Løverdag den 24 December Kl. 10 slet Formiddag, vorder foretaget og holdet offentlig hos Hr. Engelbreth Jørgen Brinch paa Frissenborg over Sluppen Simon af Flensborg, med tilhørende Inventarium, samme føres af Skipper Anders Bloch og er beliggende i Nye=Havn.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Smukke Nytaarsvers for 1815, faaes tilkjøbs Ar viis, hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
2de smaae Bryggerkar med Jern Baand, anvises til Kiøbs af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Hos Jermiin i St. Hansgade sælges gode Spedelys 15 Rd. 2 Mk. Lpd., i Pundviis 1 Rd. Pd. godt Mad 4 Mk. 4 s. Potten, gode røgede Helt fra 1 Mk. 8 s. til 2 Mk. 8 s. Stk., godt sigtet Bygmeel 1 Mk. 4 s. Pundet Grønsaltet Gaas 2 Mk. 8 s. Pd.; alt i Rigsbankpenge gode Senge Dyner nye og gamle.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Det Kongelige General Land Oeconomie og CommerceEpllegium har tilmeldt Undertegnede: at 1 Følge Fredstractaten af 30 Mai d. A. imellem Frankerig og de allierede Magter, ere der nu i Paris bleve nedsatte Commissioner, for at beskjæftige sig med de Reklamationer og Leqvedationer som efter benævnte Fredstractat kunde komme i Betragtning, og, at Hr. Geheime=Legationsraad Rist Ridder, af Dannebrog, allernaadigst er bleven Befuldmægtiget, at begive sig til Paris, for ved den Vedkommende Commission at antage sig danske Undersaatters Fordringer til den Franske Regiæring. Ved at bekiendtgiøre dette til Efterretning for alle Vedkommende under det mig allernaadigst anbetroede Amt, tilføies: at de formerende Regninger, der bør være bekræftede af Stedets Øvrighed, samt legaleserede af en Kongelig Fransk diplomatisk Agent eller Consul, og bilagte med alle fornødne Opipsninger og Beviisligheder, enten kan tilstilles det Kongelige Eeneral Land Oeconomie og Commerce Collegium eller og derecte sendes til Geheimelegationsraad Rist i Paris. Hjøring Amtskontoir den 17de December 1814. F. Sporon. Da hos mig er skeet Forspørgsel, om det nu var for si dig, at lade sig antegne til næste Aar, paa den af mig udgivne Aalborgske Stiftsidendes saa tiener herved til behagelig Efterretning, for alle og enhver som maatte ønske at holde ovenmeldte af mig udgivne Stiftstidende, at Bestillinger paa samme, daglig imodtages, men for nagenlunde med Sikkerhed at kunne bestemme Avisens Oplag, ønskede jeg helst, at de som ville have Aargangen complet fra Aarets Begyndelse af, ville behagentlig lade Den hos mig antegne inden indeværende Aars Udgang. Prisen bliver i alt 4 Rigsbanmark, for hver Qvartal. Aalborg Stifts Bogtrykkerie den 20 December 1814. Peder Friis Vandall.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
En Jomfrue af honette Forældre, ønsker sig til første Maj en Condition, enten hos et Herskab paa Landet, eller i et honet Huus i en Kiøbsted, hvor hun kunde deeltage i Huusholdningen; Paa Lønnen ansees for det første ikkr. Hr. Bogtrykker Wandall anviser den Søgende J Følge det høykongelige Generalkommissariats Befaling bliver Onsdagen den 11te Januarii 1815, Formiddag Kl. 10 slet, i Fladstrands Kastel foretaget offentlig Auction over 8776 Alen Fyrreplanker, henhørende til det indstrandede Stid Hammilion Moet Ladning. Hr. Kommandant Møller her paa Stedet, foreviser Varene. Paa Kløbesummen gives 3 Maaneders Kredit. Hvilket herved til Lysthavendes behagelige Efterretning offentligen bekjendtgiøres. Fladstrand den 11te December 1814. Hansen. Bekiendtgiøres for det ærede Publikum inden og uden Byes, og til Betryggelse for dem, som nu maatte være i Besiddelse af mine udgivne Penge=Billetter, lydende paa 48, 24, 8, 4, 3,2 og 1 Skilling Dansk Courant, samt de ubetydelige udgivne lydende paa Rigsbankpenge N.V., nemlig 1 Rbm., 12, 8 og 4 Rigsbankskilling, som alle paa Anfordring, uden Hensyn til nogen bestemt Tid af mig bliver indløst, som alle Tider har fundet Sted. Men min Begiæring til det ærede Publikum er, at de saa meget det er dem mueligt vil samle en Rigsbankdaler N. V., da det ikke er mig mueligt at samle det fornødne Skillemynt til Jndløsning, føren der kommer meere i Cirkulation. Aalborg den 18 December 1814. E. Lauritzen.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
J Jeg har den Ære at bekiendtgiøre, for det ærede Publim saa vel inden som uden Byes; At jeg har nedlat mig der i Byen som Garvermester, og i samme Anledning kan hos mig bekommes, Alle Slags Læder; foruden kan bekommes : Moderne Skind til Dame=Skoe; alt for billigste Pris. Min Bopæel er Jomfrueannegade. Aalborg den 16de November 1814. Anders Lund.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Hos Rasmus Eslev i Hielmersdahl Nr. 509, kan bekommes : godt guul Sommersmør, meget gode guule Køgrærter, god Øll Ædike, gode Byggryn, mellem og sine Gryn, sigtet Bygmeel; grov Bygmeel, Havregryn, Girup, dede Spedelys Hvedemeel og søn Sæbe En stor Mastespire paa omtrent 24 Alen er fundet i Fiorden. Eieren til samme bedes at melde sig hos B. Fieldsted, i Kattesundet, hvor samme imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn er at erholde. Optikus Løwe er ankommen der til Aalborg, og anbefaler sig med følgende af ham selv forfærdigede optiske Sager, nemlig: Konservationsbriller for alle Øine, smaae og store Mektroskoper, som forstørrer fra 10 til 100,000 Gange, alle Sorter Perspektiver, Lorrietter, Læseglas, Kamme fra Obseura m. m. samt reparerer alle deslige Ting. Hans Logie er hos Skipper Blath i Urbansgade No. 108.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Proklama. Da efterskrevne Geenaderer ved det 3die jydske Jnfanterieregiment, Tid efter anden ere døde i Næsøe paa Bornholm, saasom: Niels Andersen Visborg, af Aalborg Amts 64de Lægt No. 116. 3 Niels Sørensen Thaarup, af dito 23 -L. No. 32. Niels Christensen Skaarup, af dito 72 - No. 25. dito 33 - E. Niels Ottolen Ørsøe, No. 261. dito 50 Jens Jensen Bæbildtvedt, No. 12 Thomasen Storegrønhede, af Hiøring Amts 4de Niels Lægd Nr. 206. saa indkaldes deres Arvinger inden 12 Uger fra Dato, at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret for Undertegnede, som af Stifteforvalter Hr. Justitsraad Jespersen i Næsøe er anmodet at afhandle det Fornødne med Vedkommende. Aalborg den 10de Decbr. 1814. Hegermann,
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Kapitain og Komp. Chef ved 3die jydske Jnf. Regiment.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
De som maatte have noget at fordre i Stervboet, efter her i Byen afgange Borger og Vognmand Jens Christensen Hvidberg, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde og legetimere deres formentlig tilgodehavende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 14 Derember 1814. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
En meget mørkrød eller sort blisset Hoppe med noget hvidt paa den høire for og venstre Bagfod, har i nogenTid gaaet i mit Krat, og der gjart betydelig Skade; jeg har desaarsag taget samme paa Foder. Eieren til Hoppen kan melde sig her paa Gaarden, og mod billig erstatning faae samme. Lundbyegaard den 5 December 1814. Peder Bieriner.
Jyske Efterretninger, 1814-12-23
Fra mit Senneps Fabrik er daglig at bekomme fiin fiin malet Sennep uden Glas, a Pd. 2 Rbd. 4 Mk. fiin dito a Pd. 2 Rbd., ord. dito 1 Rbd. 2 Mk. med Glas fiin fiin 3 Rbd., 1/4 Pd. dito 1 Rbd., 1/3 Pd. dito 4 Rbmk. Thomas Sødring.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Vandsli. Trykkes og udgive,
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Udenlandske Efterretninger. Fredskaaressen i Wien. For dog at sig Nagte, gientager Man idelig det samme, saasom et Kongressens Varlyhed netop borger for en varig Grundrold, at Hovedpunkterne an tages i moden Overveielse og Nesultatet snart kan forventes, at den venskabelige Forstaaelse vedvarende hersker imellem Østerrig og Preusen &c. &c. Efterat de forrige Projekter til Tydsklands Statsforfatning ere forkastede af Kommittren er nu fra østerisk Side fremkommet en nu Plan for samme, bygges paa meget liberale Grundsætninger, og da Würtemberg saavelsom Vaden nu ogsaa ere tiltraadte Bestemmelsen om Landstænder i deres Stater, saa haaber Man, at Jntet mere vil være i Veien for denne Green af Forfatningen, der kan ansees for den tydske Friheds sande Polladium.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Den 4 December besøndt Keiser Alexander Kongen at Danmark, og den 5te spiste Lord Casteragh til Middag hos Hs. Kongel. Majestæt. Sidstmeldte Dag blev efter Keiser Alexanders Ønske givet det tredte Caronssel.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Norge. Den nye Konstitution er nu udkommet i Trykken. Den indeholder 112 Paragraser paa 40 Sider i 4to, med følgende Tiled: 4 Kongeriget Norges, Grundløv, given i Rigsforsamlingen paa Eidsvold den 17 Mai 1814, og nu, i Anledning af Norges og Sverrigs Nigers Forening nærmere bestemt i Nor ses overordentlige Stortding i Christiania den 4 November 1814. Kongeriget Norge er efter samme et leie selvstændigt, udeleligt og afhængigt Rige, forenet med Sverrig under een Konge. Dets Regieringsform er indskrænket og arvelig monarkisk. Den eranLandets Religioner er bliver Statens offentllaNeligion. Jesuiter og Munkeordener maa ikke taales. Jøder ere fremdeles udelukkede fra Adgang til Riget. Den udøvende Mart er hos Kanten, som stedse skal bekiende sig til den lutherske Religion. Hans Person er hellig og han kan ikke anklages; Ausvarligheden hviler paa hans Statsraad. Arvefølgen gaaer i lige Linie efter Successioneloven af 1820. Er der ingen arveberettiget Prinds, da kan Kongen foreslaae Norges Rigsforsamling og til samme Tid Sverrigs Stænder sin Efterfølger. Naar ikke vigtige Hindringer forbyde det, opholder Kongen sig hvert Aar. nogen Tid i Norge, Kongen vælger selv et Raad af norske Borgere. Ligesaa kan han indsætte en Vicekonge eller Statholder. Andre norske Borgere, kuns ingen af Rigsforsamlingens Medlemmer, kunne kaldes til at tage Sæde i Statsraadet. Et heller maa Fader og Søn eller 10 Brødre til samme Tid have Sæde i samme. Vicekunne kan allene Kronprindsen eller hans ældste myndige Søn være. Til Statholder valges caten en Norbmand eller Svensker. Kongen kan gen og ophæve Løve angaaende Hands, Told, Næringsgrene og Politie, i Overeensstemmelse med Konstitutionen og sammes Love; han indfordrer de af Rigsforsamlingen paalatte Afgivter. Den norske Statskasse bliver i Norge og dens Jndtægter anvendes blot til Norges Tarv og Beste Kongen har Benaadningsret. Kongelige Prindser kunne ingen Civil-Embeder beklæde. Alle Rigets høie Statsembidsmænd fra Statholderen af kunne poen forgivnede Dom skediget at man og S. der hos Sattraaris Bilænkulge. Til Briøring for udmærked=Tortienester kan Kongen uddeele Ordener til hvem han finder forag. Persaalagt eller arvelige Forrettigheder skal Regn tillægges. Over sæ Holskat og sine Holonien har Kaagen frit Valg. Kongen har den høieste Befaling over Niget, Land og SøeMagt, der hverken maa forøder eller jo sandskes uden Rigsdagens Samtykke. Usig somme me heller maae trømmede Krigeropper indføres i Riget. J Fredstider maae ikke uden norske Tropper opholdt sig i Varae og heller ingen narske Tropper i SverricTil Angrebekrig kunne de norske Tropper og Nye Froitillen ikke bruges uden Rigsforsamlingens Samtykke.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Det ene Riges Krigsfartøier skulle ikke besættes med det andet Riges Folk. Alt hvad der ikke hører til Litetrøgger, som Landværn a. skal aldrig tjene uden forNigets Grændser. Kongen har Nit til at sammenkaldt Trykker samt at begynde Kril og slatte Fred, efter foregaaende Raa slagning med Norges Regjering.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Andenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Capitain Nissen, førende den Kongelige Fregat Perlen har i en Skrivelse, dateret Skagen den 6te Decemder, inddrettet, at denne Fregat, som havde forladt Helsingers Ryes, for at gaae til Vestindien, har havt den ulykkelige Skiedne, at strande, mellem 5te og 6te de Klokken og om Natten paa Skagens Rev, i en Storm at R. D. K. N. O. t. O. Da Riddingens Fyr var passeret i en Afstand af henved 2 Mile forandredes Coursen til N.t. V. Kulingen tiltog til en haard Storm, som prange det med to Rev al store Merseil og begge Underseilene, brikket var alt hvad Skibet kunde bære. Fregatten løb med en 4 til 5 Miles Fart, og syntes at holde godt ud fra Forret, da dette, uagtet det var temmelig klart Veir, forekom mat, og man derved havde Grund til at formode at Afstanden var omtrent 3 Mile, hvilket Bestikker ogsaa viste. Efter disse Omstændigheder kunde Stillingen ikke være ønskeligere, da der med et blev raabt Braad, og Fregatten med et rædsomt Stød tornede imod Revet. Søen brød strax over og kastede Fregatten paa Siden, saa at der intet andet blev tilovers end at kappe Stor= og Fokkemasten, hvilket blev udført paa det hurtigste med Orden og Rolighed. Skibet arb idede rædsomt ind mod Grunden, og Vandet steeg til op under Dækket. Da Pomperne ikke kunde bringe Vandet til at synke fik man Bished om, at den ellerede var Hul i Skibet. J denne Stilling tilbragtes det øvrige af Natten, da det var umueligt at tænke paa at bierge eller faae Hielp fra Landet inden Dag. Næste Formiddag kom Fartøier fra Landet, og om Aftenen forlødes Skibet, efterat man havde medtaget saameget Gods, om Veiret tillod Fartøierne at føre. Stedet, hvor Skidet løb paa Grund, var omtrent een Miil fra Fyret.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Natten imellem den 16 og 17 Decbr. døde i Kiøbenhavn Christian Colbiørnsen, Justitiarius i Høinsteret, Beheime Conferentsraad, Storkors af Dannebrogen og Haunedrogsmand, efter langvarige og smertelige Lidelser. han er født paa Sørum i Aggerhuus Stift, havde hverken Byrd eller Beskyttere, men ene sin Flid og fine ualmindelige Aandsgaver at takke for sin første Opkomst. Hans Fadet var Calbiørn Jacobsen Colbiørnsen, Regimentsqvarmester ved det andet Oplandske Jnfanterie Regiment, som døde 1761. pen, saavel som hans afdøde Brøder, Edvar Coldbidrasen, kom som to ganske uformuende unge Mennesker til Kjøbenhavn. Han var først Advocat i Høiesteret, i hvilket Fag han gjorde sig fordeelag lig bekienet, og steg derfra Trin for Tiin til de høieste Embeder i Staten. Som Generalprocureur havde han Leilighed til at virke meget til Fædrenelandets Held. De vigtigste Momenter i dette hans Embede, datere sig fra Anordningerne angaaende Landholagen, Laugsvæseinet, Trykkerettigheds Grændsernes nærmenets Vestemmelse (Frong af 27de September 1792. og Tyvsstraffenes Formildelse. I den for Landbosagen den 25 August 1786 nedsatte Commission var han en af Bondestandens varmeste og virksomste Talmænd fra først til sidst, og hans Iver og Veltalenhed bidrog meget til at Bondesagen vandt Seier, urgtet nogle jydske Herremænd paa det kraftigste satte sig derimod. Han blev fra den Tid af ogsaa Folkets Mand i Ordets ædleste Betydning og hans Foredrag udmærkede sig ikke blot ved et zir let, maaskee stundom lidt for blomstrende, Sprog, men Ordne Borgenfrihed, Borgerheld gienlade ved alle Leiligheder fra hans Læber og i Alt hvad der flød fra hans Pen. - Men med Aaret 1708, da een af vore bekiendte Folkeskribenter vendte sin alt for hvasse Pen imod ham, uden just at betiene sig af de ædleste Vaaben, syntes han at tabe en Deel af sin Popularitet, og 1799 var hans Almeenyndest langt fra ikke saa stor som adskillige Aar i Forveien, da han fremtraadte som Borger og Bondefrihedens kiekke og ivrige Talsmand Som Skribent har han ikke udmærket sig uden ved askillige skiønne Taler, holdte ved høitidelige Leiligheder, og nogle Stridsskrifter, hvorved hans lyse Aand sikkert ogsaa havde udmærket sig paa denne Bane, dersom hans mangfoldige og vigtige Embedsydsler havde levnet ham Tid. Hvad han imidlertid, uden at være egentlig Skribent, ved sin Jndflydelse har virket paa vor Litteratur, vor Tanke og Yttringsfrihed, og alt hvad der i Henseende til Fædrenelandets Held, og Tarv staaer i nøieste Forbindelse dermed, tilkommer der den upartiske Hilstorieskriver at veie, drøfte og bedømme. Naar Clid med sin Griffel engang vil male Dannemarks Kaar i den ste to Ducennier, saa vil hans frem for Alting dvæle ked Navnet Colbiørnsen. - Nelultaterne af Bondefriheden, nd førelse, Laugsvæsenets Forandring, Tyvsstraffenes Formildelse og Trykkerettighedens Sændsebestemmelser ere luttet Gienstande, der fortiene en frimodig Tænkers Drøftelse og Udvikling.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Odense, den 15 December I det H. H. Hr. Biskop Dr. Plum i forrige Uge vilde gaae hen i Lahns Stiftelse, for denne aarlige Erindingstale paa hans Fødsels bag (den eneste faste Skolehaitid, og Man kunde, sige: gen eneste borgelige Erkiendtlighedsfest, Stiftet hør, at bidroge Sit til at vedligeholde Mindet hos Odense Bornere om en Mand, som i sit lange velgiørende Liv gavnede mange af dem, og ved sin Død efterlod en Tønde Guld i gode Penge til deres Skoler og Forsørgelsesanstalter, blev han behagelig overrasket ved en Gave, som bringer en anden af Frens goddædige Mænd i Erindring, Det var et Potræt, skienket af Hr. Justitsraad Bendz der forestiller afdøde Kancellieraad Peder Smidt, som Barn. 1 med sin Død 1711. bestemte han sine betydelige Eiendomme, i Salling, Herred, Lundegaard og Gods, til de Fattige i Fyen, naar hans Arvinger vare uddøde. J Midten af forrige Aarhundred maatte Man ved Proces indtale det Offentliges Ret til denne Gave, og ved den har Directionen siden havt den Glæde, at kunne underflytte utallige trængende Medmennesker. Portrætet er nu ophængt i Kensistoriet ved St. Knuds Kirke, hvor de Geistlige holde Landemode, og bag paa Lærredet har Biskoppen tegnet følgende Linier: Mangen Velgiører er glemt, hans Ravn for usktønsomme Slægter. Hvis de end spurade derom, Krøniken nævner ei meer, Ansigtet her er Smidts, vor Stifts Velgiørers; saa længe, Dette Lærred er til, glemmes dog ikke hans Navn. her, hvor de Geistlige samles, det bedst vil bevares, fra disse Gaaer deg i Verden som helst Pligt og Erkiendtlighed ud, Vogter det, Brødeel og stræbet imod ver Tids EgoienSom vil Gaver, men ei Giveren yde sin Tak.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
Avertissements. Fra Hr. Cancellieraad og Byefoged de Kløcker er leveret til Fattigkassen en Mulct af 100 Rbd. N. V. som Vedkommende har betalt, foruden Skadeserstatning, for en paa Gaden 2den Juledags Eftermiddag begaaet Uorden, som herved efter Forlangende offentlig bekiendtgiøres, Aalborg den 28 December 2714. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1814-12-27
For nogen Tid siden er til et Sted her i Byen kommet en Hønsehund, som Eieren imod dette Avertissements Bekostning og Handens Føde kan erholdes tilbage, naar man melder sig paa Bogtrykkeriet. Aalborg den 27 December 1814. Den 20 December er fra Bispens Gade til Algaden tabt et sort Flor. Hvem samme maatte have funden bedes at levere samme til Muurmester Ludvigsen imod een Dørør. J Medhold af den mig i sin Tid bekiendtgjorte og ved Udgivelsen af mine Pengebilletter foranledigede Kongelige Rosolution af Dato 16 October 1813 saalydende: Vi bifalde allernaadigst, at Stiftamtmanden over Aalborg Stift gives den Besked, at der intet kan være imod, at vederhæftige Mænd, naar virkelig Mangel paa Smaa mynt indtræffer, udstæde Skillingssedler, naar Øvrigheden har Jndseende med, at de paalydende Summer ere saa smaae, at Anordningen om det stemplede Papir ikke eluderes. Seer jeg mig beføiet at lade bemeldte af mig udstædte Pengebilletter endnu i nogen Tid forblive i Cirkulation, efterdi jeg ikke seer mig istand til at erholde saa stort et Partie Skiellement eller Banktegn, som jeg til mine daglige Udgivter behøver. Mine Billettet have aldrig været indkaldte, som Rygtet har gaaet, men paa Forlangende ere en Deel deraf blevne indløste, hvilket og herefter stedse vil skee, endog stykkevis, saa at Besidderne eller Gjerne let og hurtig kan, naar han ønsker det, blive dem qvit, og det fra Morgen til Aften alle Dage i Ugen, baade ved min Handel i Nørre-Sundbye og i min Bopæel her i J. G. Galster.