JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-01-15
Formedelst agtende Forandring, er jeg til Sinds under Haan 1) den at bortsælge min iboende Gaard, beliggende ud til Amager=Torv Nr. 49. samt ud til Læderstrædet, hvilken Gaard, da den er forsynet paa 3de Steder med fersk Vand og har 3de Gaards rume, baade indbringer en anseelig Leye, og derhos formedelst dens rummelige Begreb er særdeles beqvem for en Handlende de Lysthavende ville behageligst henvende sig til mig selv paa Stedet. Kiøbenhavn, den 12te Januar. 1781. Frantz Hinrich Müller.
Berlingske Tidende, 1781-01-15
Ved Strand=Kanten under Cortzelize Gods paa Falster, er funden og bierget et Stk. Ege=Træ, 12 Alen lang, 3 Qvarteer i Diameter; Eyeren til samme ville melde sig paa Cortzelitze Gaard. Hevninger af Middelalderens Digtekunst, første Hefte, indeholdende nogle gamle Danske Ballader og Romanzee, samt moralske og allegoriske Digte, har nyelig forladt Pressen, og sælges hos Forlæggerne, sal. Mad. Godiches Arvinger, paa Gammel Torv No. 141, paa Trykpapiir for 1 Mk. 4 s. og paa Skrivpapiir for 1 Mk. 14 s. Sammesteds kan for samme Priis ogsaa bekommes Danske Sange af det ældste Tidsrum, indeholdende blant andet nogle Danske og Norske Kongers Bedrifter, af det gamle Sprog oversatte; hvortil dette nyeligen udkomne Hefte er en Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Constantinopel, den 21de November. Pesten yttrer sig her igien paa nye, og man ønsker meget Frost. Kopperne have ogsaa anrettet en saadan Ødeleggelse i Landet, som man endnu ey har kundet erindre sig. 40000 Børn ere døde af samme.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Constantinopel, den 28de November. Det synes, at dette Rige nærmer sig meere og meere til sin Undergang. Man hører fra alle Kanter intet andet end Uroeligheder, Oprør og Volsomheder. J disse Dage blev Daghistangli=Ali=Bassa af Sebeste halshugget ved Indgangen til Seraillet, og hans Hoved sat paa en Stage. - J afvigte Uge havde den Russiske Gesandt en lang Conference med Porten i den Franske Gesandts Nærværelse, hvilken angik de Summer som Rusland endnu har at fordre af Porten, i Kraft af den sidste Fredsslutning. Man veed endnu ey, hvad Udfald denne Sag vil faae; men man paastaaer, at den, som skal have, vil have, og at den, som ikke vil give, maae give.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Tyrkiske Grændser, den 8de December. En tilforladelig Skrivelse fra Constantinopel, datert den 29de November, som nu er indløben, giver følgende vig tige Efterretning. Endelig har Porten, efter mange med Hr. Stachief havte Conferencer, besluttet sig til at give efter for den Russiske Keiserindes Fordringer, angaaende Consuler i Moldau og Wallachiet. Foruden den Russiske Gesandts drivende Fordringer skal ogsaa den Franske Gesandts alvorlige Tiltale have bidraget meget til denne uformodentlige Beslutning. De Russiske Fordringer, angaaende den frie Skibsfart vilde nu ikke meere finde saa mange Vanskeligheder. Hr. von Lascaroff, som allerede i lang Tid har opholdt sig her, staaer i Begreb med, om faa Dage at afreise til Moldau hvorhan vil tage sin Residence i Jassy, som Russisk Keyserl. General Consul. Man er nu overordentlig nysgiærrig efter at faae at vide, om Porten vil confirmere de nu værende Hospodarer i Moldau og Wallachiet i deres Værdigheder, eller og deri giøre en Forandring.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Paris, den 1ste Januarii. Man erfarer nu, at Hr. von Roulecourt, Oberst over Legionen Luxenburg, er i Spidsen af 2000 Frivillige gaaet i Søen den 28de huj. med en god Vind fra Granville, for at vove et Forsøg paa Øen Jersen. - De nyeste Breve fra Bresmelde, at Græv d'Estnings Flode er bleven seet i en temmelig Frastand paa Høyden af Bellisle, og at man hver Dag venter samme til Brest. - Her sees følgende Udtog af en Skrivelse fra Granville i Nedre Normandie, under 24de December: J nogen Tiid har man her med ligesaa stor Hastighed, som Taushed gjort store Anstalter til en hemmelig Expedition. Man har anvendt den største Forsigtighed, at denne Hemmelighed ey skulde blive bekiendt førend Tiden, og intet Fahrtøy har maattet seyle fra vores Havn. J Forgaars ankom adskillige Fahrtøyer hertil fra St. Malo og Cancale. J Dag venter man Legionen Luxenburg, som strax skal indskibe sig tilligemed andre Tropper, som ere her, denne Expedition skulde have afgaaet herfra i Dag; men det er bleven opsat til den 26de. Den er bestemt til Jersen. - Man har faaet følgende Omstændigheder at vide om denne Expedition. J Følge nogle Efterretninger skulle 6000 Mand, i Følge andre kun 24000 Mand indskibes, hvilke Hr. von Roulecourt commanderer, en Mand, der er meget berømt hos os for sin store Tapperhed.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Flotillen bestaaer af 4 Kaper Fregatter paa 36 til 40 Kanoner, og af adskillige Transportskibe. Man har saa meget meere Aarsag til at troe, at det vil lykkes med at borttage disse Øer, som man veed, at Engellænderne have trukket de fleste Tropper bort derfra, og at der er kun omtrent 1000 Mand Milice sammesteds. Man siger, at man med god Vind kan seyle fra Granville til Jersey i 5 Timer, i Gaar vilde man og forsikre, at Jersey allerede var erobret den 28de December; men Efterretningen er endnu ey tilforladelig. Paa St. Malo paastaaer man at have hørt en stærk Kanonering. - Grædestning skal have sendt et læt Fahrtøy til Brest, med den Efterretning, at han kun var 60 Mile fra samme Havn. Endskiønt man her i Almindelighed troede, at Engellænderne allerede forlænge siden havde fattet den Beslutning at bekrige Holland, og derfore i god Tid sendt Ordre bort til at angribe de Hollandske Eiendomme i Ostindien og Amerika, saa har man dog nu grundede Aarsager til at tvivle derpaa, eftersom man tilforladelig veed at Hoffet i London endnu for kort Tid siden har hos Rusland gjort sig al Umage for at afholde Holland fra at tiltræde den bevæbnede Neutralitet, og derhos føyet dette til, at Engelland vilde erklære Holland Krig, saasnart Republiken tog Deel deri, men at dette ey skulde skee, hvis den ey tiltraade samme. Dette beviser i det ringeste, at Hoffet i St. James endnu paa den Tiid ey havde fattet nogen fast Beslutning. - Den Engelske Krigserklæring imod Holland foraarsager her for Resten stor Bevægelse. Man befrygter, at Engelland vil i de første 6 Maaneder tilføie Holland, stor Skade med sine mange Kapere; men naar Republiken først har forenet sin Magt med den Franske og Spanske, saa torde den snart igien faae sin Skade oprettet. - Fra Vestindien fornemmer man, at Guadeloupe er ganske bleven ødelagt ved den for nyelig meldte Orkan. St. Christopher har hav selvsamme Skjæbne. Martinique skal have lidt meest. En gellændernes Forliis ved denne Storm vurderes for 2 Millioner Pd. Sterl. - Den Transport af Master fra Amsterdam til Nantes, som passerer Seinefloden, fortsættes endnu bestandig.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Fra London berettes, at den Engelske Stats=Secretair, Lord Stormont, skal have været den første, som i Cabinet, tet paa St. James har drevet paa Krigserklæringen imod Hollænderne, med disse Ord: At han holdte det for umueligt, at hans Nation nogensinde kunde ligge under, og at Engellændernes Moed maatte være saa meget desto stærkere, som alting havde sammensvoeret sig imod dem. - Denne Opmuntring er ganske fortreffelig; men Krigens Lykke og Skiæbnen kan tilintetgiøre alle disse smukke Forhaabninger. Det er nu næsten 120 Aar siden, at der for Alvor er bleven gjort et Skud af de Hollandske Kanoner imod Engellænderne. Det Amsterdamske Admiralitets Kanonerere ville visseligen nu fyre at ganske Hierte. - Vi ere meget bekymrede for St. Enstach og Curacao. De vare Proviant=Magaziner for vore Kolonie, og Escadrer, samt saadanne Stæder, hvor mange af vore Handelsmænd havde deres heele Formue liggende; rimeligviis ville Engellænderne anvende al deres Magt for at bemægtige sig disse 2 vigtige Poster; men formoedentlig ere disse Pladser i en saadan Forsvarsstand, at de kunde oppebie Hielp og Forstærkning fra Fædrenelandet.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Ostende, den 31te December. I Gaar Eftermiddag ankom Hs. Excellence, General Yorck, hertil fra Haag. Man siger, at denne Minister vil gaae over til Engelland paa den samme Jagt, som skal bringe Biskoppen af Osnabrück herover.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
London, den 29de December. Som man hører, saa skal der udstædes et Ministerial Forbud, i Henseende til det udkomne Kongel. Manifest imod Hollænderne, at de Andeele, som Hollænderne have i vor offentlige Fonds, ey maae sælges; dog skal Renterne af samme betales nu, som tilforn. Den Efterretning erholder meere Troeværdighed, at Admiral Palliser er bestemt til at angribe de Hollandske Eiendomme i Ostindien. Man paastaaer her at Hollænderne sammesteds have følgende Krigsmagt: Ved Batavia og der i Naboelauget 1300 Europæiske Soldater og 7 Batailloner Sipahis; ved Calcutta 400 Europæiske og 5 Batailloner, Sipahis; i Tranquebar 170 Europæiske og 2 Batailloner, Sipahis, ved Point Gule og Øen Zeylan 300 Europæiske og 4 Batailloner Sipahis; i Garnisonerne af de inderste Deele i Landet 900 Europæiske Soldater, 10 Batailloner, Sipahis, 3 Eskadroner Kavallerie, 6 Kompagnier Artillerie; ved Cap de bonne Esperance 3000 Mand Europæisk Jnfanterie. Deres Marine i Ostindien bestaaer af 1 Skib paa 70, 1 paa 60 og 1 paa 50 Kanoner for Generalstaternes Regning : 1 paa 60, 3 paa 40 og nogle Skibe fra 12 til 20 Kanoner, for Kompagniets Regning.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Holland, den 6te Januarii. Ved de her udgaaende offentlige Blade er følgende bleven bekiendtgjort: Da Engellændernes Opførsel imod vores Republik er stegen til en saadan Høyde, at en aabenbare Krig, synes at være uundgaaelig, saa er det enhver veltænkende Jndvaaners Pligt i denne Stat at anvende alle sine Kræfter for at forsvare deres hellige og nu fornærmede Rettigheder, saa vidt som mueligt er, samt at sætte Grændser for Engellændernes vidtudseende Hensigter. Derfore paa det man kan give saadanne Personer, som ey personlig kunde giøre det, Leylighed til, at de kunde bidrage og medvirke noget til at vedligeholde denne saa nyttige og dyrt kiøbte Frihed med en liden Deel af deres Formue, saa ere nogle sande Patrioter blevne enige om at udkaste en Plan til en Subscription, i hvilken enhver efter sin Formue og Omstændigheder kan tage Deel, og af disse Fonds udruste een eller fleere frygtelige Kaperskibe, som om faa Dage kunde være tienstdygtige og som derpaa skulde blive forsynede med Repressaille-Breve af Deres Høymægtigheder imod Engellændernes Skibe og Vare. - Ovenmeldte Plan ligger allerede færdig til Undertegning i Mægler Jan Ys vander Vliets Contoir i Rotterdam, og bestaaer af et ubestemt Antal af Actier, hver paa 100 Gylden, hvorpaa enhver kan tegne saa mange Actier, som han selv lyster.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Rotterdam, den 6te Januarii. J en Skrivelse fra Ostende meldes under 3die hujus følgende: I Gaar Aftes, Kl. 10 ankom Græven af Welderen, hertil, som har berettet, at et Hollandsk Krigskib paa 54 Kanoner har været i en Træfning med et Engelsk paa 74 Kanoner; det første har udholdt Fægtningen i 3/4 Time; men er dog tilsidst bleven opbragt til Deal. - Græven af Welderen afreyser igien herfra i Morgen. - En fierdedeel Time efter bemelde te Græves Ankomst ankom ogsaa Prinds Biskoppen af Osnabrick hertil. Just i Øyeblikket faaer man den Efterretning med en Expresser fra Dunkirchen, at et Hollandsk Krigsskib (rimeligviis Rotterdam, Capit. Volbergen) paa 5 Kanoner, er den 1ste huj., om Eftermiddagen, omtrent Kl. 2 i Sigtet af Calais, kommen i Træfning med et Engelsk Krigskib paa 64 og et Kutterskib paa 20 Kanoner, foruden hvilke der endnu vare 1 Fregatte og 2 Kuttere i Sigte af Engellænderen, som vilde staae ham bi: Træfningen vaerede til om Aftenen Kl. 10. J Gaar Morges vidste man ey Udfaldet af Træfningen, ey heller, hvor Skibene vare afblevne. Dette er et Udtog af en Skrivelse fra Vlissingen under 3die huj. - Snighandlerne i Dunerne have meldet til Dunkirchen, at 2 udgaaende Ostindiefarerne ere blevne opbragte i Dunerne. J en Skrivelse fra Douvres under 1ste Januarii, heder det: Alle Havne i Kanalen skal være fulde af Hollandske Skibe. Her ligge omtrent 20 Rotterdammer Skibe, og alle de Vare, som ere for Hollandsk Regning, skulle erklæres for gode Priser. Skipperne ere endnu om Bord paa de optagne Skibe, men Folkene ere i Dag blevne sendte, som Krigsfanger, til Dunerne.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Amsterdam, den 6te Januarii. Saakrigersk som det endog seer ud her til Lands, saa smig rer man sig endnu med det Haab, at saavel vores Republik, som Engelland vil anvende alt mueligt, for at faae de begyndt te Uroligheder i Mindelighed bilagte. - Ved de nyeste Breve fra London have de Hollandske Bankerer faaet den Efterretning, at de kunde være uden al Bekymring, uagtet Fredsbrudet, for deres Capitaler og Renterne af samme, som de have i de Engelske Fonds. - Allerede den 24de Decbr. afseylede et stort Engelsk Krigskib fra Plymouth, og den 26de ej fulgte 3 andre efter dem, samt nogle Fregatter, under Capitain Stantons Commando, for at krydse mod Hollænderne.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Den store Engelske Flode passerede 3 Hollandske Krigskibe, førend den løb ind til Plymouth. Man vidste den gang paa begge Sider intet af Fredsbrudet. Et Hollandsk Ostindisk Retourskib er løben ind til Dower, og der bleven anholdt. -J Følge et Brev fra Plymouth under 26de December vare sammesteds den gang allerede opbragte 30 Hollandske Skibe. Folkene ere blevne satte i Arrest, og man har sat Vagt paa Skibene, som alle maae holde Quarantaine. Jblant disse Skibe ere 8 Mallagafarere og adskillige Surinamsfarere. - Alting er her meget muntert. Der antages mange Folk til Skibene. Admiraliteterne have ogsaa allerede udstædt Ordre til at udruste Kapere. Matroserne faae 100 Gylden i Haandpenge. - Man har her begyndt med en Subscription paa Kapere imod de Engelske Skibe. Den modtages paa det nye Franske Caffehuus, og man siger at Subscriptionen allerede beløber sig til 8 Millioner Gylden. Bønderne i en Landsbye i Friesland have samlet 40000 Gylden i samme Hensigt. - J dette Øieblik faaer man at vide at der er udstædt et Forbud, at intet Skib maae løbe ud af Havnen. Det samme skal være skeet i Helvoetsluis. Dette Forbud angaaer saavel Engelske, som Hollandske og andre fremmede Skibe.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Leiden, den 5te Januarii. Man siger, at Generalstaternes Svar paa det Engelske Manifest, samt Repressaille-Breve til at optage de Engelske Skibe allerede ere færdige; men at de sidste ey skulle udstædes, førend at en Coureer, som man har sendt til Petersborg, en kommen tilbage, samme forventes hertil den 10de eller 13de hujus.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Bryssel, den 1ste Januarii. J en Privat=Skrivelse fra London under 26de Decbr. meldes: At det ubehagelige Fredsbrud imellem Engelland og Holland torde maaskee have bedrøvelige Følger for heele Europa.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Der gaaer allerede et Rygte, at Frankrig og Spanien have sluttet en Tractat med Holland, i hvilken Spanien har garantert Republiken sine Stater baade i Europa og begge Jndierne, og vil lade en anseelig Armee rykke frem til Grændserne af Nederlandene. Det forsikkres ogsaa, at Frankrig har tilstaaet Amsterdam og heele Provindsen Holland visse Fordeele, i Henseende til Jndførselen af Kiøbmandsvare i de Franske Havne.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Warschau, den 30te December. J Forgaars skal man paa nye have erholdt bedrøvelig Efterretning fra Volhynien, angaaende den smitsomme Syge, som skal være brudt ud paa nogle andre Steder. Man siger at man i Gaar har i Conseil permanent raadslaaet om det var mueligt at man ved disse Omstændigheder kunde tillade, at Folket kunde reyse til Dubno paa Markederne; men man veed endnu ey hvad Resolution der er falden i denne Sag. Man paastaaer at have Efterretning fra Constantinopel, at Porten endelig har villiget i at Rusland kan sætte en Consul i Moldau, samt at de Russiske Paketbaade skulle have frie Fart. Hvis dette er saa i sig selv, saa vil Freden imellem disse 2de Magter blive vedvarende.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Wien, den 30te December. Paa nogen Tid ere hertil ankomne mange Courerer, iblant andre fra Petersborg, hvilke ventelig have medbragt nogle Efterretninger angaaende de imellem Porten og bemeldte Hof værende Stridigheder. - J Følge Efterretninger fra de Tyrkiske Grændser blive disse Misforstaaelser meere og meere alvorlige. Porten skal staae stærk derpaa, at den ey vil tilstæde alle Russiske Skibe frie Fart paa det sorte Hav, heller ey at Rusland sætter Consuler i Wallachiet. - Hvis Porten allerede har givet den endelige Erklæring, som det heder, saa kunne vi med første forvente vigtige Optrin. De Tyrkiske Penges Forandring har ligeledes paa Ruslands Side draget de stærke ste Klager efter sig; og det Petersborgske Hof vil formodentlig søge at give disse al muelig Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Helsingøer, den 19de Januarii. Den 17de huj. passerede her igiennem Sundet med en extra skiøn god Vind af Sydost det Kongel. Asiatiske Compagnies Skib, Dronning Juliana kaldet, ført af Capitain Christian Schifter, fra Kiøbenhavn, destineret til Canton i China.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Den 15de huj. kom til Ankers paa Hornbecks Bugt for contrair Vind 2 Skibe uden for Cronborg, 1 Brigantin ført af Capit. Elster af Frederichshald fra Bourdeaux ladet med Kaffebønner til Kiøbenhavn. Ved Postens Afgang ligger samme endnu for contrair Vind af Sydost ved Hornbeck. Det Hollandske Skib, som sidst blev meldt laae her i Sundet, og forventede Ordre, er i disse Dage afseylet til Nivo Havn, 2 Mile herfra, for der at overvintre. Sundet saavelsom Hav uen er nu aldeles frie for Fahrtøyer, saavelsom for Jis Kiøbenhavn, den 19de Januarii.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Den 23de Oct. 1780 er Byefoget Jonas Barth allernaadigst beskikket at være virkelig Cancellieraad. Den 20de Dec. er Studiosus Christen Ahrenz confirmeret at være Capellan pro Personai Stavanger. Frederich Henrich Martner ligesaa at være residerende Capellan for Fodbye Meenighed i Sielland. Den 27de Dec. er Studiosus Hans Neuchs confirmeret at være Sognepræst for Øster Sneede Meenighed i Riber Stift. Den 3die Jan. 1781 er Skibs=Præst Hr. Peder Leganger Castberg beskikket at være Sognepræst til Lunds Præstegield i Christiansands Stift. Den 10de Jan. er Conrector Mag. Lauriz Sahl ligesaa beskikket at være Professor græca Lingvæ ved Universitetet i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Under Dato Christiansborg Slot den 15de Jan. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Placat, angaaende fremmede og alle Slags baade nye og gamle Skibes Brug, endog til Farten paa St. Croix uden Afgift og uden Hensigt til Skibenes Qvalitet ligesom forhen førend Skibsbygger-Forordningen udkom for Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Fra det Danske Cancellie indløb den 23de December sidst leden Communication til Admiralitets- og Commissariats Collegium, dateret 22de Ejusdem, at det Kongel. Departement for de udenlandske Affairer havde underrettet Cancelliet om, at et Hollandsk Fregat=Skib paa 150 Læster, kaldet la Galere d'Amsterdam, og ført af Capit. Romcke Fedderichs, som har indtaget sin Ladning af Bomuld i Salonick og befrygtes med Pest at være besmittet, har, efter Ordre, strax maattet forlade Havnen i Ostende. J Anledning deraf blev samme Dag udstædt Ordre til alle, under bemeldte Collegii Resort værende Enroullerings-Chefer, Ober=Lotser, Commandanter og Vagtskibs Chefer, strax at foranstalte ved Lots=Oldermændene og Lotserne, benævnte Hollandske Skib oppasset saaledes, at det ikke indløb i nogen af Hs. Majestæts Havne, eller at nogen Lots maatte betræde dette Skib, meget mindre tillade at noget Menneske eller Ting derfra blev ført i Land.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Copulerede. Paa Søeboe den 12te Jan. Hr. Pro=Kantsler Johann, Andreas Cramer, og Frue Conferentsraadinde Margret Marie von Scherewien til Søeboe.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Døde. I Ørkedalen i Tronhiems Stift Hr. Hans Brink man, Sognepræst til Ørkedals Meenighed. J Christiania den 9de Jan. Stads=Capitain og Juvelerer Georg Friderich, Stein, 88 Aar. Paa Weyerupgaard Hr. Major von Løwenhielm. J Kiøbenhavn den 11te Jan. Mad. Anna Catharina Peters Datter, Vognmand Petersens Hustrue 34 Aar; den 13de huj. Hr. Michael Findt, Porcellainhandler, 32 Aar; Mad. Marie Margrethe Lovise Sand, fød Dose, 26 Aar; den 16de huj. Brændeviinsbrænder Sr. Christen Christensen Beeg, 68 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Udi en Kongelig allernaadigst befalet Commission, angaaende de ved Oberformynderiet i Thune og Wembe Sorenskriverie værende Mangler, med videre, er paa Commissions=Stædet Giæstgiver-Gaarden Borge i Borge Sogn den 15de December 1780 saaledes Eragtet: "De indstævnte som nu ikke møder, eller haver ladet møde, nemlig: Hr. Sorenskriver Schiermann, Skipper Becher i Christiania, og Hr. Lieutenant Bernitz paa Sundmøer, lavdages til den 19de Martii nestkommende Aar 1781, at indkomme for " Commissionen her paa Stedet med deres nødig eragtende Tilsvar i denne Sag. Til samme Tiid blive alle de, som ved de fremlagde Avertissement, i Følge den til Commissionen ergang ne Kongelige befaling, ere indkaldede, hvis Opholds=Steder ikke vides, undtagen afgangne Cornet Hylles Arvinger, ligeledes lavdagede; hvilket vil paaligge Actor at lade bekiendtgiøre i de Danske Aviser saa betimelig, at intet mod Varselen kan være at indvende. Conform Commissions=Protocollen, testere. H. Bassøe. Horn. Thi blive i Følge heraf, og i Relation til den under Post=Tidenden No. 68, dateret 25de Augusti sidstleden, ergangne Citation, ovenstaaende Forelæggelse bekiendtgjort til Efterretning for de saaledes indkaldte Værger eller deres Arvinger med Formyndere, navnlige: Af Thune Sogn, Christian og Ole Peders Sønner eller Arvinger, Johannes Andersen Sandengen, Anders Paulsen og Anders Matthiesen, Johannes Johannesen Traraeller Arvinger. Af Borge Sogn, Anders Haarboes og Lars Schillins Arvinger, afgangne Caspar Bechers Arvinger. Af Hvaløer Sogn, Søren Amundsen Leeres Arvinger, afgangne Peder Hansen Schierhallens Enke, og Axel Turin; alle for at indkomme Commissionen den bestemte 19de Martii 1781 med deres fornøden eragtende Tilsvar. Myhre, befalet Actor.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Forrige Sogne=Præst til Edsvolds Præstegield og Præpositus honorarius Hr. Hans Leganger, er udi sidstleden Augusti Maaned ved Døden afgangen, og Skiftet efter ham vel ved af døde Hr. Provst Johan Bentzon begyndt og taget under Behandling, men ikke til Ende bragt; hvorfore og til dette at opnaae en Skifte=Samling er berammet at foretages paa Baarliedahlen, Edsvolds Præstegield (hvor den Afdøde sidst var boende) Tirsdagen den 30te Januar. 1781.; thi bliver herved 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Norske Jntelligentz=Sedler indkaldet samtlige Stervboets Vedkommende, saa vel Arvinger, de myndige og umyndige med Føddeværger, som Boets Debi= og Creditorer, enhver for sig det fornødne at lagttage, tilligemed de Umyndiges Tarv og Beste. Hofs Præstegaard, den 14de Decbr. 1780. Søren Lemmich, Provst over Øvre Rommeriges og Solvers Provstie.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Herved indkaldes de som maatte have noget at fordre efter afg. Ober=Berg=Amts Assessor Jens Gram, at de behagelig ville melde sig for Skifte=Retten udi Kongsberg inden 6 Maaneder fra Dato; hvorhos bekiendtgiøres, at bemelte afg. Assessor Gram efterladte Bøger og videre Løsøre, tilligemed hans Huus og Gaard her udi Berg=Staden, bliver den 25de Januar. 1781. ved offentlig Auction bortsolgt. Kongsberg, den 24de Novbr. Jonas Barth, Byefoged og Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1781-01-19
Da her i Staden ved Døden er afgangen Brøgger og Kiøbmand Cordt Becher, og et lovligt Skifte efter ham af os, som p. t. Skifte=Forvaltere, er foretaget; saa indkaldes herved saa vel hans efterladte Credi= og Debitorer, som hans efterladte og fraværende udenrigs Arvinger, at møde for os til et lovligt Skifte inden et Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelse, Creditorerne deres Krav at bevise og Debitorerne at erlægge hvad de til Boet ere pligtige, samt Arvingerne, enhver for sig, at bevise deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Bergen, den 5te Decbr. 1780. Meyer. Bentzon. Formann.