JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1842-04-26
(Jndsendt.) For nogen Tid siden læste man i de offentlige Blade, at Hr. Beridder eller Particulier Nathansen "aus Kopenhagen" havde ifinde at etablere en Hestehandel i Hertugdømmerne, navnligen for at gavne Haderslev Amts Beboere; men nu hører man, at han befinder sig paa Fyen, og Jndsenderen befrygter derfor, at Hr. Nathansen har opgivet den projecterede Hestehandel, hvilket imidlertid vilde være sørgeligt; thi denne Mand er jo en sand Patriot (det varer vist ikke længe, inden man hører, han betaler Statsgjælden, hvis ellers Vedkommende ikke komme ham i Forkjøbet); hvormange Penge har han ikke offret paa Fædrelandets Alter, og hvormeget har han ikke gavnet Staten ved sin Hesteforstand Hvor, der ikke vil tro det, kan spørge Hr. Nathansen selv derom, og han vil blive overbeviist. Skade, at vor Patriot, er bleven noget miskjendt, hvilket man kan slutte af hans Jnserat i Ove Thomsens Avis, hvori Hr. Nathansen selv fortæller: "at han nu har erhvervet sig sit forhenværende gode Navn og Rygte igjen, altsaa har det engang været forloren. Nu gives der rigtignok dem, der ville paastaae, at Hr. Nathansen er ingen Gentleman, fordi han ifjor, da han paa en Tour til Kjøbenhavn havde betalt for sin Person som Dækspassageer med Paketten A. S. Ørsted, senere tiltvang sig Plads i Kahytten under Overreisen, uagtet Skibsføreren og Passagererne flere Gange betydede ham, at han ikke kunde have Adgang til denne, naar han ikke havde erlagt den samme Fragt, som disse; men denne ubetydelige Affaire gjør i sig selv Jntet til Sagen; thi hvo vilde ret fortænke ham i, at han krøb ned i Kabytten, da Mørket og Kulden indfandt sig, Forøvrigt er jo Hr. Nathansen, som bekjendt, en drabelig Helt, der forstaaer at klare for sig baade med Munden og Pennen, og som heller ikke løber sin Vei, naar det kniber (ja i Kjøbenhavn smuttede han rigtignok bort engang fra Ridebanen, men da var han tilhest). Vi undlade derfor heller ikke at bede Hr. Nathansen ret ofte at glæde os med sin Nærværelse her i Jylland, eller dog i det mindste lade høre fra sig igjennem Bladene; om det maatte behage ham at opvarte os med Sandhed, eller han skulde forhuske sig, det er ligemeget, naar der blot kommer dygtig Sauce paa Jnseraterne. Wer nicht prablen und nicht ligen kann, Der ist kein braver Mann (?) Nei see bare, Jndsenderen kan ogsaa gjøre Vers!
Viborger Samler, 1842-04-26
AVERTISSEMENTS. Under mit korte Ophold her i Byen anbefaler jeg mig med at pudse, reengjøre og plombere Tænder, borttage, Viinsteen, samt bidrage paa flere Maader til Tændernes Conservering. - Mit Logis er hos Hr. Gjestgiver Preisler. M. M. Ruben.
Viborger Samler, 1842-04-26
En bruun blisset Hest, 6 Aar gl., som ifjor er indsat til Curasseerhest ved Regimentet i Horsens, staaer til Salg i Høislef Præstegaard.
Viborger Samler, 1842-04-26
Godt rødt Kløverfrøe, Kaigræsfrøe, islandske friske Rypper, og reget Ørred, sælges yderst billigt hos A. Kjeldsen, i Randers.
Viborger Samler, 1842-04-26
Placat. Fredagen den 29de d. M., Formiddag Kl. 9, bliver i den Dødsboet efter Smed N. W. Dollerup tilhørende Gaard i denne Byes St. Hansgade foretaget Auction over Boets Løsøre, bestaaende af: Chatoller, Skabe, Sølv, Kobber, Sengeklæder, Sengesteder, Linned, Gangklæder, Kjøkken redskabet, Smedeværktøi, en Deel færdigt Smedearbeide, 5 Tylter nye Fiel, m. M. Conditionerne erfares ved Auctionen. E. Selmer. Viborg, den 19de April 1812.
Viborger Samler, 1842-04-28
No. 66. 70 Aarg. Kongelig allerne privilegeret Boverstidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne.
Viborger Samler, 1842-04-28
traoraarsafteraarterretteratur. Torsdagen den 28de April 1842. traoraarsafteraarterretteratur.
Viborger Samler, 1842-04-28
Torsdagen den 28de April 1842. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1842-04-28
Udenlandske Efterretninger. Preussen. Augsb. Allg. Zeit. meddeler fra Posen, at Erkebiskop Dunin - det være nu en Følge af hans personlige milde og forsonlige Characteer, eller fordi han er kommen til den Overbeviisning, at de underordnede Geistlige i hans Diveceser tildeels have misforstaaet ham og fortolket paa en altfor bogstavelig Maade hans Anordninger, en Fremgangsmaade, der ikke mindre er misbilliget af sindige Catholiker end af selve Protestanterne - har i disse Dage udstedet til de geistlige Embedsmænd i sine tvende Erkediveceser et Hyrdebrev, der i høi Grad aander Mildhed og Forsonlighed, og kan ansees som det første Skridt til en almindelig Udsoning. J Skrivelsen gjøres det de catholske Geistlige til Pligt at udvise en sand christelig Kjærlighed endog imod Acatholiker, tillige lader Erkebiskoppen dem vide, at den catholske Geistlighed er har Ret til at excommunicere noget Medlem. Med Hensyn til de blandede Ægteskaber befales det dem, at tilstede alle Ægtefæller, der leve i et saadant blandet Ægteskab, Adgang til Skrifte og de øvrige Sacramenter, og overhovedet ei at anvende nogetsomhelst andet Vaaben tilde religiøse Formaals Opnaaelse end overbevisende Belærelse og alvorlige, indtrængende Formaninger. Storhertugdømmet Baden. Hele Landet fra Bodensøen indtil Tauberfloden er nu paa Grund af Valgene i en politisk Bevægelse, som endog har bemægtiget sig de laveste Classer af Befolkningen. Gensdarmer og Politibetjente ere beordrede til at indfinde sig ved Valgene. Man vil med Sikkerhed kunne antage, at en saadan Afskrækkelsestheorie ikke vil lede til noget for Regjeringsmændene gunstigt Resultat; i det mindste har den hidtil – med Undtagelse af Valget i Bretten - ligesaa lidet kunne bevirke nogen ministeriel CandidatsUdnævnelse til Deputeret, som "Overtalelses-Commissairernes Bestræbelser have frugtet Noget. "Overtalelses Commissair, er det Navn, hvormed man betegner de Mænd, der enten fungere som udvalgte Commissairer, eller der i de enkelte Valgdistricter ivrigen hverve for Embedsmænd, hvis Udnævnelse vilde være Vedkommende behagelig. Disse Commissairers Bestræbelser have hidtil været saa aldeles frugtesløse, at det ofte ikke engang er lykkets dem at vinde en eneste Stemme for de af dem begunstigede Candidater. Og dog er det i almindelige Forhold saa let at vinde Jndflydelse i vort Land, navnligen i Landdistricterne. Men Circulairerne, Omsendelserne af politiske Broschurer, hvis Formaal og Hensigter, vare iøinespringende, og mangen uglædelig Machination ere netop ligesom skabte til at svække denne Jndflydelse, ja endog til ganske at tilintetgjøre den.
Viborger Samler, 1842-04-28
Kongeriget Sachsen. Fra Leipzig skrives under 8de April, at den af Kønigsberger=Tidenden meddeelte Efterretning om den Fare, som truer Thorvaldsens Statue af Fyrst Joseph Poniatowsky, der paa Tilbagetoget efter Slaget ved Leipzig fandt sin Død i Elsterfloden, ved enten fra Warschau at bortføres til St. Petersburg eller sønderslaaes i Warschau, ikke finder Indgang i Leipzig, fordi man hverken kan antage, at en saadan Vandalismus kan finde Sted ved Siden af Ruslands Raadesmanifestationer og Stræben efter at fremme Videnskaber og Kunster, ei heller nære den Formening, at en saadan nationalJversyge kan finde Sted imod en nedbøiet Nation ved Siden af Manifestationerne og Ædelmodighed med Hensyn til de ulykkelige Familier i Polen. Men skulde endog Udførelsen af hiint store Minde virkelig forbydes af politiske Grunde, og Statuens Tilintetgjørelse være decreteret, da vilde man i det mindste i artistisk Henseende have den Trøst, at Thorvaldsens Urmodel ikke vil forgaae; thi denne kneiser der, hvor Skjebnen rammede den berømte polske Helt, idet Thorvaldsen har skjenket Modellen til Legationsraad Gerhard, Besidderen af den ved Elste ren liggende Have, hvor to Mindemærker allerede ere opreiste for Fyrsten. Legationsraaden har med store Bekostninger ladet Modellen bringe fra Rom, og opstillet den som det tredie Minde i sin Have.
Viborger Samler, 1842-04-28
Storbritannien og Jrland. Da Sir Robert Peel dadlede i Underhuset den 11te April det forrige Ministeriums Politik i Afghanistan og ligesom søgte at vende den offentlige Smerte og Uvillie imod Whigs, under hvis Forvaltning Toget imod Cabul var foretaget, reiste Erministrene Lord John Russell og Sir Cam Hobhouse sig og erklærede at de, trods Expeditionens uheldige Udfald, vare beredte til at deele med Generalgouverneuren Lord Auckland Ansvarligheden for dette Tog. De yttrede fremdeles, at de, naar Peel maatte forlange yderligere Subsidier for den indiske Tjeneste, udførligen vilde vide at forsvare den af dem fulgte Politik og tillige godtgjøre, at Lord Auckland vilde have forsømt og tilsidesat den høieste Statsfordeel, saafremt han ikke havde foranstaltet hiint Tog. Dette – siger Londonercorrespondenten i Augsb. Allg. Zeit., hvoraf Foranførte er taget er dristigt og mandigt og vil gjøre Debatten til en af de meest interessante, som vi endnu have havt i denne Session.
Viborger Samler, 1842-04-28
Jblandt Regjeringens store Forsvarsforholdsregler hører fornemmeligen Udrustningen af de mange store Krigsdampskibe, af hvilke det endnu under Bygning staaende Kjæmpedampskib isærdeleshed tiltrækker sig Alles Opmærksomhed. Enhver Englænder, fra den høieste til den laveste, føler Nødvendigheden af energiske Forholdsregler i Jndien, og indseer, at saadanne uhyre store Dampskibe maae vorde et frygteligt Angrebsvaaben, saa meget mere, som intet andet Land heri kan maale sig med Britannien.
Viborger Samler, 1842-04-28
Efter Augsb. Allg. Zeit. meddeles Slutningen af Shiels af Alle beundrede Tale imod Jndkomstskatten: "Hvad vilde en Mand have udraabt, der i de sidste 25 Aar havde levet ene og afsondret, og nu pludseligen havde indfundet sig i dette Huus og hørt vor Premierministers Peroration? Hvor - vilde han have udraabt – er den truende Fare, Er Britannia beseiret i en eller anden stor europæisk Krig, Er en ny Verdensstormer, hvis Forløber Napoleon kun var, opstaaet for at indjage Verden Skræk Have Britanniens Hære under Veteranen Wellingtons Anførsel lidt et Nederlag ved et andet Waterloo (Dog nei, nei, det vilde være umuligt under en Wellingtons Anførsel; larmende Bifaldsraab). Hvor stor vilde hiin Mands Forbauselse være, naar han iforveien havde hørt vor Dronnings Tale ved Parlementets Sammentræden, naar han havde hørt Hs. Majestæt erklære, at hun bestandig erholder de venskabeligste og fredeligste Forsikkringer fra alle udenlandske Magter? – eller naar han havde erfaret, at en æret Baronet (Graham) havde yttret i Dorchester, at en conservativ Regjerings moralske Kraft havde formaaet den franske Nation til at formindske dens Sømagt? (Hører,) Hvorledes, altsaa fremtræder den ene Baronet for sine Vælgere, og udbasuner den nuværende Regjerings fredelige Underværker, medens en anden Baronet – Britanniens Premierminister - fremtræder i Parlementet og søger ved vage og ubestemte Erklæringer at udbrede Skræk i det britiske Folks Hjerter, Og hvorfor for at paabyrde Nationen en Skat, der er ukjendt i Fredstider, forenet med saa sørgelige Ulemper, at man, saasnart Krigen var endt, ansaae den for at være utaalelig; en Afgift, om hvilken endog dens Talsmænd maae indrømme, at den er uretfærdig og uhensigtsmæssig; – en Afgift, der falder med lige Tryk paa den formuende Godsbesidder, der ikke har Andet at gjøre end at tælle sine Rentepenge, og stryge dem i sin Lomme, – og paa Videnskabsmanden, der Dag og Nat arbeider i sit Studereværelse for at skaffe sin Familie en precair Subsistents, og paa Enken, der af en ubetydelig Jndtægt stundom maa føde, klæde og opdrage en talrig Børneflok; en Skat, der er ledsaget af en ligesaa afskyelig Jnqvisition som den religiøse; – en Skat, der svækker Edens Hellighed og gjør Evangeliet til Støtte for et Finants project; – en Skat, der udsætter en tillokkende Præmie for Meened og en Straf for Sanddruhed; – en Skat, der kan sammenlignes med et Ret, hvori Redelighed og Ære hildes, men hvori Bedragerie og Falskhed er fanges; en Skat endelig, der iblandt alle optænkelige Paalæg, som Plusmageri kan fremavle, er den skadeligste for Folkets sande Jnteresser, den meest krænkende for Velstanden, den fordærveligste for det religiøse Sind, og den meest oprørende med Hensyn til den engelske Nations moralske Følelse." (Stormende bifald fra Oppositionsbænkene.)
Viborger Samler, 1842-04-28
Amerikanerne ville nu ogsaa overgaae Englænderne i at bygge Tunneler; thi, som der fortælles, have de fattet den Kjempeplan, at anlægge en Tunnel fra New=Orleans, i der ligger ved Missisippi, en af de største Floder i Verden, under denne til den modsatte Bredde. Man skal imidlertid have besluttet, ikke at opføre denne af Steen, men af støbt Jern.
Viborger Samler, 1842-04-28
Man har i afvigte Vinter igjen havt flere sørgelige Exempler paa, at Børn og ældre Damer have fundet Døden paa en skrækkelig Maade, idet der er gaaet Jld i deres Klæder. Til at forebygge saadan Ulykke, foreslaaer en Englænder det meget simple, men sikkre Middel, at lade Klædningsstykkerne, efterat de ere udvaskede, dyppe i Vand, hvori der er opløst Salpeter. Derved erholder Tøiet ei aleneste et skjønt Udseende, men der forebygges tillige, at det, i Berørelse med Jld, strax gaaer op i Lue.
Viborger Samler, 1842-04-28
J disse Dage fik Leipzig et mærkværdigt Besøg fra Rusland. Det var en alderstegen Olding, der nu er 119 Aar gammel. Han er en Tydsker og født ved Freiburg ved Unstrut, forlod i sit 19de Aar Tydskland, var længe paa Vandring som Smed, etablerede sig senere i denne Egenskab i Rusland og blev tilsidst ansat ved den keiserlige Geværfabrik i St. Petersborg, hvor han trods sin Alder endnu til for kort Tid siden var i fuld Activitet. Keisoren, hvis Opmærksomhed blev henvendt paa denne mærkværdige Olding, skal, som der fortælles, nylig have ladet ham kalde og tilladt ham at udbede sig en Naade. Da ønskede Oldingen, efter 100 Aars Forløb igjen at turde see sin Hjemstavn. Hans Bøn blev opfyldt, og ved Keiserens Omsorg fik han en Eqvipage og en Læge med paa Veien. Han saae Leipzig igjen netop efter 100 Aars Forløb, thi i sit 19de Aar var han reist derfra. Hvor blev han forhauset, da han istedetfor det Huus, hvori han havde lært Smedeprofessionen (i den fordums saakaldte "Gans, ved Enden af Hainstrase) nu fandt en Pragtbygning som et Palais Klædehallen. Han opholdt sig kun et Par Timer i Leipzig, thi han havde ikke Ro paa sig, førend han gjensaae den Landsby, hvori han var født. – Denne Oldingenes Olding har en Søn, der er en Olding paa 80 Aar. Middel mod Fluer, Myg og Bremser.
Viborger Samler, 1842-04-28
J Frankrig har man opfundet et virksomt Middel til for stedse at holde disse Dyrplagere borte fra de stakkels Heste. Man laver en Decoct af Nøddeblade og Hestene vadskes dermed over hele Kroppen. J forrige Sommer har man anstillet mange Forsøg dermed i forskjellige Stutterier i Frankrig og England og fundet, at det har gjort den bedste Virkning.
Viborger Samler, 1842-04-28
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1842-04-28
Kjøbenhavn. Jfølge "Dagen" er der endnu ikke taget nogen Bestemmelse eller lagt nogen Plan for Deres Majestæters Reise i forestaaende Sommer. Prinds Frederik af Augustenborg, om hvem det først hed, at han vilde blive boende i sit Palais, siges nu at ville opslaae sin Bopæl paa Gottorp Slot. (Da.)
Viborger Samler, 1842-04-28
Jfølge Parolbefaling af 25de April skulle Distinctionerne paa Lieutenants-Cpauletterne for Sø-Etaten forandres saaledes, at Premierlieutenanterne herefter skulle have 2 Rosetter paa deres Epauletter, nemlig 1 paa hver Side af Ankeret, og Secondlieutenanterne kun 1 Roset, som anbringes under Ankeret. (Da.)Med Hensyn til det Rygte, at de Militaire for Fremtiden ikke maae gaae civilklædte udenfor Tjenesten, siger "Fædrelandet:" Det Vigtige i den hele Foranstaltning vilde ligge deri, at et saadant Forbud vilde bidrage til at befæste Skillevæggen imellem den civile og militaire Stand, som Tidens Retning tvertimod heldigen er paa Veie med aldeles at tilintetgjøre. Armeen bestaaer ikke længere af fremmede, hvervede Tropper, men af Landets egne Børn, Alle lige meget Sønner af samme Moder; det er just Fortrinet ved den nyere Tids Armeer, at de ere nationale, og hvortil sigter Jndførelsen af almindelig Værnepligt, Nationalmilits o. s. v., uden til at gjøre Kriligeren og Borgeren til Eet? Den militaire Dragt iblandt de Civile vil fjerne Officiererne fra de andre dannede Klasser, vil indføre Subordination, Respect, og hvad det Altsammen hedder, i de selskabelige Forhold, hvor Sligt Jntet har at gjøre. Og allermindst troe vi at behøve at frygte for en saadan Foranstaltning under Christian den Ottende, der i Gierningen har viist, at han baade som Kronprinds og som Konge har en velgrundet Forkierlighed for den Dragt, der ved Civilisationens, alle uvæsentlige Forskjelligheder udjevnende Fremskridt er bleven den hele dannede Verdens fælleds Eie. Til det Argument, som vi have hørt Officiererne meest frygte for, at en saadan Foranstaltning er gjeldende i Preussen, have vi kun at svare: at vi endnu ikke høre under det tydske Forbund."J Tirsdags Middag begroves Botanikeren Dreier, efter først at være bisat i Frue Kirke, hvortil Liget fulgtes i Procession af ældre og yngre Videnskabsmænd og Konstnere, der i talrig Mængde havde indfundet sig i Liighuset paa Frederiks Hospital. J Kirken modtoges Liget af en stor Forsamling, og et Sangchor udførte en Cantate, hvortil et af den Afdøde selv componeret effectfuldt Musiknummer benyttedes, og hvis Text sluttede med følgende hjertelige Linier: Farvel! trofaste Fælle, elskte Broder, Med Tanken klar, med Villien stærk og reen Tryk ømt ham til dit Bryst, du Livets Moder! Og reis af Blomster ham hans Bautasteen. Liigtalen holdtes af Hr. Licenciat Kolthoff. (Da.) Theologisk Embedsexamen. Mandagen d. 25de April: Anton Adolph Georg Müller Landabilis. Josva From Hand illandabilis. – Tirsdagen den 26de April Olaf Poulsen Laudabilis (inprimis ob Specimen scriptum). Julius Paludan Hand, illand.
Viborger Samler, 1842-04-28
Fuldstændig juridisk Embedsexamen. Mandagen den 25de April: Christian Emil Greve af Juel Wind=Frys Haud illand. Baron Johan Christian Bille Brahe Laudabilis. – Tirsdagen d. 26de April: Hans Christian Severin Kolbye Laudabilis. Ludvig LindstowHaud illand. Til at tage anden Examens første Deel i dette Foraar meldte sig 135 af de i 1841 Dimitterede; af disse fuldendte 121 første Deel, 4 udholdt ei Prøven, og 10 kunde formedelst Sygdom ikke indstille sig. Desuden meldte sig til at tage første Deel af ældre Studerende 10, hvoraf de 3 fuldendte 1ste Deel, 5 fik deres Hovedcharacteer Hand forhøiet til Land., 1 fik Haud illand. og 1 forlod Exammen. - Til anden Examens anden Deel indstillede sig af ældre Studerende 13, hvoraf 5. erholdt til Hovedcharacteer Land., 8 Hand illand. – Til den almindelige Forberedelsesexamen, hvis skriftlige Deel blev afholdt i forrige Uge, havde meldt sig: 7 Polytechnikere, 23 ustuderede Jurister, 16 Pharmacenter, 4 Forststuderende og 12 Beterinairer, ialt 62 Personer. (Da.)
Viborger Samler, 1842-04-28
En bosiddende Mand heri Byen, dansk af Fødsel, havde for nogen Tid siden friet til en velhavende Enke og erholdt Ja. Om kort Tid var det besluttet, at Bryllupper skulde staae, da der for nogle Dage siden gjennem det russiske Generalconsulat heri Staden skeer Jndsigelse mod Brylluppets Jværksættelse, eftersom Manden under sit Ophold i Petersborg for endeel Aar siden allerede engang har giftet sig med et russisk Fruentimmer, som han forlod hensiddende med fire Børn. Efter denne Reclamation har Ægteskabscandidaten gjort sig usynlig. (Ab. A.)"Der Freischutz, meddeler følgende Beretning om en ogsaa i Kbhvn, bekjendt Dames Fata i Hamborg: "J nogen Tid havde her opholdt sig en fransk Dame (Madame Randen), der, saavel ved sin Adfærd, som ved sin Klædedragt, paa Prommenaden tildrog sig almindelig Opmærksomhed; hendes sædvanlige Ledsagerinde var en ung Pige, som det heed, hendes Selskabsjomfrue, desforuden fulgte to Hunde altid med hende. Hun logerede i et af de første Höteller ved Jungfernstieg. Forrige Torsdag aften tog hun Mandsklæder paa, begav sig ind i et nærliggende Hotel, og lod sig der anvise et Værelse, som om hun kom fra en Reise. Kort efter kom en Kieldersvend ind, for at høre, hvad den Reisende muligt havde at befale; men forbausedes ikke lidet ved, istedetfor den formeentlige Herre, at træffe en Dame, om hvem han vidste, at hun en Tidlang havde logeret i et Hötel i Nærheden. Hun maatte nu med det Onde eller Gode vende tilbage til sit Hotel, og blev af Eieren tilholdt at betale sin Regning og fortrække. Det oplystes nu, at hun var aldeles blottet for Penge; imidlertid forsøgte hun at bevæge sin Creditor til Overbærenhed under det Paaskud, at hun med det første ventede Vexler. Værten var klog nok til ikke at lade sig bedaare af hendes "Schwindeleien, men beholdt hendes Garderobe i Pant, og den franske Dame forlod nu Staden. Som man hører, skal hun være Heltinden i mange Kjerlighedsaffairer, og ligeledes i Kjøbenhavn have efterladt sig Effecter til at dække Regningen for sit Ophold i Hötellet.
Viborger Samler, 1842-04-28
J Søndags Morges udbrød Jld i den nærmest ved Østerport paa Volden liggende Stubmølle, der i kort Tid aldeles afbrændte. (Da.)
Viborger Samler, 1842-04-28
Vor Landsmand Kellermann opholder sig for Tiden i Polen, hvor han har ladet sig høre og vundet meget Bifald.
Viborger Samler, 1842-04-28
Ved det den 18de og 19de De afholdte Valg paa Medlemmer af Amtsraadet i Svendborg Amt ere Valgene faldne saaledes: Af Sædegaardseierne: Propr. Langkilde til Juulskov, Propr. Dons til Hesselagergaard, Propr. Bülow til Tøistrup; Kammerh., Grev Schaffelizkyde Muckadell som Suppleant. Af de mindre Landeiendomsbesiddere. Proc. Boesgaard i Skorbeløv, Gaardmand Poul Hansen i Nyslinge, Propr. Langkilde til Krogenlund; Forv. Wogensen paa Fallegaard som Suppleant.
Viborger Samler, 1842-04-28
Efterat nogle Fæstere paa Frederiksgave og Flenstofte Godser i Fyen i de sildigere Aar have ombyttet deres Bindingsværksbygninger med Grundmuur, har den sidste Bygningsmaade mødt en saadan Erkjendelse i hiin Egn, hvor der findes tjenligt Leer og righoldige Tørvemoser, at Anlæggelsen af et Teglværk der maatte ansees gavnligt. Med Hensyn hertil og i Betragtning af, at et Teglværk ved Frederiksgave og Flenstofte vilde være fordeelagtigt for Godserne, har Rentekammeret allerunderdanigst indstillet, at der paa Snavedam, i Dreslette Sogn, paa Frederiksgaves Gods, maatte opføres en Teglovn med tilhørende Tørrehuus, hvilken Jndstilling Hs. Majestæt, ved allerhøieste Resolution af 13de De, allernaadigst har bifaldet.
Viborger Samler, 1842-04-28
Det Renomee, den gamle agtværdige Skolelærer Gunde Thuesen i Kielst, Billum Sogn, tidligere har erhvervet sig ogsaa som Døvstummelærer, bekræftedes endvidere hæderligen sidstafvigte Confirmations=Søndag i Janderup Kirke ved Confirmation af en Døvstum, en Søn af Gaardmand Søren Madsen i Kielst, der i nogle Aar har været ham overladt til Oplærelse, idet denne besvarede de ham forelagte Spørgsmaale med en Sikkerhed og Bestemthed, der vakte de talrigt forsamlede Tilhøreres Beundring og Høiagtelse. Saavel Spørgsmaalene som Svarene vare naturligviis skriftlige. Gunde Thuesen agter næste Efteraar gjennem Øvrigheden til Hs. M. Kongen at indsende den af ham selv forfattede og senere forbedrede Læremethode for Døvstumme. (Ribe Av.) Aarhuus. Oberst v. Høegh Guldberg, R. af Dr., er valgt til Formand for Borgerrepræsentanterne her i Byen.
Viborger Samler, 1842-04-28
Handels- og Skibs=Efterretninger. Kjøbenhavn, den 26de April. Her hersker noget mere Liv i Kornhandelen. Der er i disse Dage solgt omtrent 3000 Tdr. Havre i Partier til 1516 Rbmk., og i mindre Partier betaler man 16 Mk. –17 Mk. 8 s. pr. Tønde. Ruapriserne ere uforandrede. For Ladet Bog af 107–108 2 holl. Vægt betales 20 Mk. 8 s. –21 Rbmk., at modtage Provindserne. For Hvede betales mellem 5 Rbd. 4 Mk. og 8 Rbd. 5 Mk. efter Qvalitet. - J Colonialhandelen var her ingen Omsætning. (Hdt.)
Viborger Samler, 1842-04-28
Bestyrelsen for den intenderede Dampskibsfart fra Aalborg bekjendtgjør nu i Avisen: at der i disse Dage fra Skotland er gjort den Tilbud om at lade et nybygget Dampskib paa 150 Hestes Kraft i Mai Maaned for Eierens Regning afgaae til Kbhavn og Aalborg, for paa begge Steder at kunne besigtiges og bedømmes, saafremt Bestyrelsen blot vil forpligte sig til, ikke forinden at kjøbe eller lade bygge noget andet Dampskib. Bestyrelsen er indgaaet paa Forslaget.