Berlingske Tidende, 1823-09-19
Forelæsningerne ved Agerdyrknings-Jnstitutet ere fortsatte, og staaer nu dette med Seminarii Anlæg, fra Begyndelsen af paa Hoved-Conto for 100,996 Rbdlr. 84 s. Kostende. Nytten er uberegnelig da Fidel=Commisset haver befordret og bekostet Udgaven af Seminarii-Lærerens Lærebog som den første i den danske Landoeconomie; og endskiønt den practiske Underviisning er paa Stedet. fik Fremgang, er den theoretice ikke aleene siden udvidet ved 3 Professorer, men endog ved et Professora under Universitetet, saa at Agerdyrkningen tillige videnskabelig betragtes. Følgerne af Fidel=Commiss Godsernes Behandling kunne vi derimod nøiere anføre ved at bringe de adspredte Beretninger under een Oversigt af 30 Aars Arbeide. Jordbrugets Fremme og Jordbrugernes nærværende Forfatning paa Corselitze og Carlsfeldt maae regnes fra den planmæssige Grundvold til Udskiftningen, da det halve Antal af Gaardmænd enten som Jndliggere eller Udflyttere bleve boesatte i Midten af deres Marker. Jngen fik udyrket Jord, og for at frede Skoven gaaer for Græsningen 122 Tønder Hartkorns Beløb af Skatter, Landgilde, Hoverie, &c., paa Skovens det er at sige paa Fidel=Commissets Tab som til at bler udregnet ved Udskiftningen; men Udsigterne ere nu for Fidel=Commisset besværlige. alle Restanser, som Legat bleve ved Udskiftningen 1 eftergivne, og i 30 Aar er hos ingen Jorddyrker Udvantning skeet. Jngen ved Rettens Tvang sat fra Gaard, men i sielden Begivenhed en udygtig udtinget til et ham mere passende Lodfæste, og ingensinde utrostet forladt. Efterat Samtlige i lovligste Form blev Arvefæste tilbydet udi A. S. og satte v. med Eiere. Enhver kan udnævne sin Successor til Gaardfæstet, naar han som Jorddyrker er opdragen; atair den som eier Gaardens Tiender, til hvis JndkjelLaan af Fidel=Commisset er givet paa Forlangende, imod Pant i samme og 4 p. C. indtil det er afdraget. Jntet vilkaarligt Arbeide finder Sted da, Hoveriet, er saa bestemt, at det kan ansees som en Afgivt i Penge, ligesom Jndfæstningen ogsaa kan kaldes Recognition og er beregnet Klasseviis efter Gaardens Jndbringelse eller Egenskab. c. . . . . 25 Seminari d. . tiske Under. - . fik Fremgang, er den theoretice ikke ale ere uddet ved ..........de Universitetet, faa Serdyrkningen ditio***lig betragtes. Følgerne af Fidel=Commiss Godsernes Behandling kunne vi derimod nøiere anføre ved at bringe de d. 2de en Oversigt af 20 Aar arbeide. Jordbrugets Fremme og Jordbrugernes nærværende Forfatning paa Corselitze og Carlsfeldt maae . . . . aa Grundhold er at be. at halve Paa . . . Jndliggere eller Udflyttere bleve boesatte i Midten af deres Marker. Jngen fik udyrket Jord, og for at gaaer for Græsning. - St. korns Beløb af Skatter, Landgilde, Hoverie, &c., paa Skoven Side Commes og eller Gevinst, som til Ballance vel blev udregnet ved udskiftnin. . . . - misset besværlige. Jordbrugets Fremme og Jordbrugernes nærværende Forfatning paa Corselitze og Carlsfeldt maae gen, da det halve Antal af Gaardmænd enten som end at udattere ble de boesatte i Tde. deres Marker. Jngen fik udyrket Jord, og for at gaaer for Græsning. - St. 2 Aar og Kayers. . . Skoven. . sige paa Fide=Commissets Tab. som til at bler udregnet ved . . men og saa. misset besværlige. alle Restanseer, som Legat bleve ved Udskiftningen en og i 39. er hos ingen Jordde udantine s. o. s. A., a. c. a. Gaard, men i sielden Begivenhed nud de til et ham mere passende Lodfæste, og ingensinde utrostet forladt. ærende Samtlige i lagtig Form blev skaahudet uden Antagelse, ere de dog satte næsten lige a. Enhver kan udne Successor til Faardsæt. - . . ....... Altid den som eier Gaardens Tiender, til hvis Jndkjøbæcise, og giaaa a. : Taal at aa Ca. . . . indtil det er afdraget. 11 Gaarde henregnede til 1ste Klasse som svarer 500 Rbd Sølv, 2den - 4de ialt 162 Gaarde, hvormed Tienden følger enten efter sluttet Accord eller Jndkiøb. Et af de vigtigste Midler til Jordbrugernes heldig Drivt findes nu at være Fidel=Commissets Omsorg, strax efter Forandringen med Norge, for at indkjøbe dem godt og reent Sædekorn, hvor bekostelige end samme var ved Jndkiøbet paa den Tid fra Provstie, nemlig 18 Mk. Courant for 1 Tønde Hvede, som efter at Cours af 730 p. C. opløb til 35 Rbd. Sedler, foruden Omkostninger. Tabet herved for Fidel=Commis set maae indhentes i Tiden da Erfaringen allerede bekræfter hvad der var forud bedømt, at fremme Marked ei kan søges med Kornvare uden efter Vægt som alene kan udbringes af reen Sæd, naar Jndavlingen lykkes. Corselitze og Carlsfeldts Korn er ogsaa siden søgt til Udførsel, og det leverede til Amtstuen ingensinde, udsat end ei for Bemangling. en man saa andet efter Auttet serer. Et af de vigtigste Midler til Jordbrugernes hel ald: at være lidet paa S. r. S. Tarandringen med Norge, for at indkjøbe dem godt og reent Sædekorn, hvor bekostelige end samme var ved Jndel byg, den at ses af a. den og 18 Mk. Courant kan i Tønde Hvede, som efter at Cours af 730 p. C. opløb til 35 Rbd. Sedler, for Da ning et S. Tide Commis. set mede indhentes i den da Erfaringen allerede terne. . . var forud bedømt at fremmed man kan søges med Korpper uden at maa som allene kan erindre Sæd, naar Inderligen. ikke. Corselitze og Carlsfeldt, Han er ogsaa Sen søgt til Udsigt at det leverede Amaane saaret. Bekostningernes Rytte paa Besætningernes Forædling ved udsøgteste Tyre, Hingster og Vædre, bevises H. tydeligst ved sammes Optælling, da Qvæg-Stammen, som førend 1792 var 861 Stkr., nu er 2000 Stkr. Faare=Stammen 1390 Stkr., nu 3873. Begge Slags ved Experiment=Parcellernes Exempel forbedrede i Røgt; men ei i Mængde, som ikke heller var Hensigten af disses Jndretning, her den første i sit Slags, endog før Engelænderen Sinclairs Bekjendtgjørelser, som formene, ingen Jorddyrkning kan gjøre store Fortskridt, den Experiment=Parceller og Veterinaire Videnskab. Siden Veterinaire=Professorens Nærværelse i Administrationen paa Corselitze, ved Stutteriernes Besigtelser er Controllen med de anskaffede Hingsters Brug saaledes at Gaardmanden føler Fordelen af at holde langt hellere 4 gode end 6 slette Heste; Tallet formindskes derfor af disse. Endelig er Folke=Formerelsen det største Beviis paa de føiede Foranstaltninger: Held og Jordforbedringen, da Antallet førend 179. er H. var 1,989, nu efter Optælling 3,007, udi henved 60, Familier, hvoraf 500 ere boesatte enhver med sin Have 3 beskreven af den for Jorddyrkerne deel lønnede, dito. lede Gartner udi 2de vedlagte Protocoller. er Familierne af: 163 Gaardmænd, arcellister, Jndsiddere hos Gaardmændene, fæstere, agtere og Betjentere, som 1792 vare 309. Paa det at de ringeste Jorddyrkere, under 3 Tdr. Land, maae bestaae, naar Børnetallet tiltager, ere tilladelige og tilladte Haandværkere dertil fortrinlig udsøgte, hvoraf nu regnes 115, og deriblandt Ulden og Linnedvævere, hvilke beskjæftiges allerede saaledes, at de ofte ei kan med 61/2 Stole fyldestgiøre Bestillingerne. En boesat Fabrikmester paa Vandmøllen, som Liti blev indkjøbt 1801 til Afløb for Jordbrugets Fremme, og forsynet med Valke=Indretning, at de uldne Var af forbedret Uld fra den blandede Faarestamme paa Stedet kunde faae Egenskab af Klæde, giver største Formodning at Hensigten opnaaes, da 70,000 Alen Vadmel indtil 1/3 Alens Brede i Aaret kan valkes, som Mesteren forstaaer tillige at overskjære, farve, presse, &c.,At Hamp og Hør ligeledes kunde avles og forædles, i det mindste til Brug og Fabrication paa Godserne, havde vi ventet af den med meget Bekostninoplærte og boesatte Jorddyrker i dette Fag; men omendskjønt Udsigten ei er tabt, have Foranstaltningerne dog endnu ikke havt behørig Fremgang. Derimod er een af de vigtigste Bienæringer forLodsæsterne, Have=Anlæg og Træe=Plantning, da den vel boesatte Gartner nu haver efter sin Jnstrux fuldført Protocollerne, den ene over Gaardmændenes, den anden over Lodfæsternes Haver, 500 i Tallet, med Tegning af enhver og Beskrivelse over Frugttræerne, om udgjøre af Beboernes eget Tillæg... 4,921 Stkr. og de frit leverede . ............ 6898 - Tilsammen 11819 Stkr.