JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-11
Tvende duelige Grovsmedsvende kan strax faae Arbeide hos Smedemester C. Sørensen i Corsøer. En i Underviisningsfaget særdeles øvet Lærer, der i en vedholdende Række af Aar ene har beskjæftiget sig hermed, og i den Tid dimitteret flere hædrede Familiers Sønner til vore lærde Skoler, ønsker til 1ste Ma en Huuslærer-Plads. De meest tilfredsstillende Attester fra flere Fædre og Rectorer kunne nok som godtgiøre den Søgendes Kundskaber og Moralitet. Paa FortePiano kan, om ønskes, gives Underviisning. Man be bager at henvende sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, der anviser den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-11
En Teglbrænder der kan fremlægge Beviser saavel om Duelighed som god Opførsel, kan blive antaget paa Frederikslund ved Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-11
En Gaard i Kindertofte Bye under Frederikslunds Gods, hvis Jordlod staaer for Hartkorn Ager og Eng: 5 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdk. - Alb. med et Areal af 60 1/2 Tdr. Land god Jord, er strax at erholde i Fæste Gaardens Jorder er nedlagt 7 Tønder Rug; Foraars udsæden: 10 Tdr. Byg, 2 Tdr. Belgsæd og 12 Tdr. Havre. saavel som complet Besætning og Jnventarium vil blive Fæsteren overleveret. Frederikslund, den 9de Februari 1831. C. Hagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-11
En Møllersvend, som er forsynet med gode Vidnesbyrd, ønsker sig Condition til 1ste Mai. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-11
En smuk og solid norsk Eenspænder=Kane, med Tilbehør, af Seletøi, Biørneskinds Tæppe &c., anvises til Salg af Maler Neuhaus i Slagelse. Et complet, særdeles godt, Brændeviinstøi, er underhaanden at faae tilkiøbs. Bogtrykker Magnus giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Basthelm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. Tirsdagen den 15. Februar 1831. No. 24 17de Aar. Tirsdagen den 15. Februar 1831. No. 14. Tirsdagen den 15. Februar 1831. ved Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Budgettet for 1831 for Kongeriget Polen er trykket, det udviser et Overskud af Jndtægten paa 11 Millioner Gylden. Udgifterne ere anslagne til 133 Mill. Gylden, hvoraf 81 Mill. for Armeen. Krigsministeren Gen. Krasinskiforelagde Kammerne den 24de Januar en udførlig Beretning om Arm ens Tilstand; de tredie Batailloner, som ere tilføiede Regimenterne ere organiserede, og der arbeides paa de fierde Batailloners Organisation; til de 9 Cavallerie-Regimenter ere føiede en 5te og en 6te Eskadron til hvert, og er organiseret hvad Mandskabet angaaer, man har kun ondt ved at skaffe Mandskabet brugbare Heste, og har kun været istand til at bringe 845 tilveie. Ogsaa Artilleriet har Mangel paa Heste. Greve Zamoyski har oprettet et Uhlanregiment: Vorevodskabet Kalisch et Cavall rie Regiment (det bestaaer af 900 Heste; 400 formuende Borgere have taget Tieneste i Regimentet; det er allerede rykket igiennem Varschau til Bugfloden.) Staden Varschau stiller et Jæger- og et Cavallerie-Regiment. 16 nye Jnfanterie Regimenter oprettes hvert paa 2695 Md. Foruden disse Tropper organiseres mange andre i Provinserne. Artilleriet er fuldstændigt eqviperet med 100 Kanoner. Man har store Vanske ligheder ved at forarbeide nye Gevære. Fæstningerne Zamose og Modlin ere satte i en stærk Forsvars Tilstand. For Armeens Forpleining er der sørget med megen Activitet. - Generalissimus Fyrste Radzivill er den 30te Januar afgaaet til Armeen. Jsraliterne ere opmuntrede til at tage Krigstieneste ved Løfter om at erholde Statsborgerlige Rettigheder og Frihed for deres aparte Paalæg. - Nationalgarden i Varschau har indleveret en Addresse til Rigsdagen og lovet at kiæmpe for Fædrenelandet til det yderste. De Lithauer, Volhynier, Podolier og Ukrainer, som opholde sig i Varschau, have udnævnet en Deputation for at repræsentere paa Rigsdagen de Provinser, som Russerne endnu holde besatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Greve Alerander Valevski har ladet en Skrivelse indrykke i Bladet Kurver Polski; hvori han beretter, at han er nylig ankommen fra Paris, at Gen. Sebastiani har der sagt til ham, at Preussen og Østerrige ikke ville blande sig i Polens AnUggender, og at det Franske Cabinet ønsker Polakkerne det største Held. J alle Franske Stæder samles Collecter for dem; mange Frievillige brænde af Jver for at komme dem til Hielp. Gen. Lafayette havde sagt til ham: at han er beredt til at giøre alt for alle frie Nationer, at det er Frankerigs Sag og derfor ogsaa hans og at han vil understøtte dem i Kammerne, i Raadet og for Kongen. Selv Kong Ludvig Phillig har den bedste Villie, hans Ønsker ere for Polen han betragter dens Sag, som at staae i den nøie ste Forbindelse med hans Jnteresser. Ogsaa i England er den offentlige Stemning overmaade gunstig for os (det kan man see af de Engelske Blade, det er svært, som de skrive i dette Anliggende). Bladet Morning Chronicle har først foranstaltet en Collect for Polen, og næsten alle Engelske Blade følge dette Exempel. Nationerne ere os hengivne og anklage os kun for Mangel paa Eenighed. Hr. Wolitz i besørger Polens Anliggender i Paris med stor Activitet og besidder der megen Jndflydelse. Grev Walevski og Hr. Morovski bleve anholdte i Glogau, og med det samme skulle 16 Millioner Franker, som vare afsendte fra Frankerige til Polen blevne anholdte. De to anførte Herrer slap til Fods ind i Polen, og den Preussiske Gen. Consul Schmidt i Varschau erklærede paa den Franske Consuls og Udenlandsk Ministerens Grev Malachovskis Forespørgsel, at den Preussiske Regiering ikke har isinde at lægge nogen Hindring i Veien for Reisende til Polen, og at denne Anholdelse maatte være en Følge af Embedsmændenes uoverlagte Jver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Man læser nu General Chlopitzkis Skrivelse til Keiser Nicolaus, hvori han tilmelder ham, at han har overtaget Dictaturen, denne Skrivelse er meget smuk og sindig, fuld af Ærefrygt for Keiserens Majestæt, dens Formaal er at formaae ham til at give sit Samtykke til at det Russiske Polen maae blive forbundet med Kongeriget Polen, og at den givne Constitution maae blive sat i Kraft i Overeensstemmelse med dens Jndhold. – Enhver Polakker har Grund til at være fornøiet med denne Jndstilling af Sagen. General Feldmarskal Greve Diebitsch Sabalkansk har den 13de Jan. udstædet en Proclamation i Grod no i Lithauen tilden Armee, hvori han erklærer at det er dens Bestemmelse at tugte de Polske Forbrydere, men at der tillige bør udvises Skaansel og Menneskekierlighed med de undergivne og de uskyldige – Feldmarskallen er ankommen til Bialystok; hans Tropper udbrede sig indtil Dobr. zige. Stor yrste Constantin er i Grodne og ventes til Bialystok. Den Russiske Armees Marsch skal besværes ved den megen Snee; Berlinske Blade, tale om, at en Deel Overløbere ankomme fra den. – J Riga blive de giennemmarscherede Russiske Tropper, som opfylde Staden, frit af denne beværtede med varm Mad og Brændeviin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
J Gallizien skal det være fuldkomment roligt; Jndvaanerne skulle ingen Jnteresse udvise for den Polske Jnsurrektion; blot en Deel unge Studenter have yttret en saadan, og nogle ere undvegne dertil; men Gallizien lider i Aar af Mis vært, mange Landbeboere have maattet gribe til Olden og kogte Blade for at stille deres Sult, og Cholera har anrettet store Ødelæggelser paa Grændsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Ved en Bekiendtgiørelse fra det Kongelige Cabinets Ministerium i Hannover er Forsamlingen af Kongerigets Stænder, som var berammet til den 21de Januar prorogeret til den 7de Marts, da de indtrufne Forhold have viist Nødvendigheden af at erholde Hans Majestæt Kongens umiddelbare Ordre og forskiellige vigtige Gienstande.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Den 4de Februar ere Greve Schulenburg Wolfs burg og Over Skatteraad Lichtenberg afreiste fra Hannover i Ministeries Ærinde til London. De Gøitingske Flygtninge ere passerede igiennem Frankfurt paa deres Reise til Strasborg. Borgerne i Staden Gottingen blive nu omsindtligt tugtede for deres Optøier, ved det at Studenterne, af hvilke de leve, ere forviste derfra og Universt etet er blevet lukket. J Hannover hersker ogsaa Misvært i Aar, og det havde været let at oprøre Landbeboerne i de nødlidende Egne, naar ikke Jndvaanerne i Staden havde selv frygtet for deres Bistand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
J den Belgiske Kongresses Møde den 3die Febr. forlangte Hr. v. Meenen, at Herrerne af den diplomatiske Committee skulde være tilstæde for at meddele deres pligtskyldige Oplysninger og Kongevalget; nemlig hvorledes de kunde vide i Mangel af alle officielle Efterretninger og selv i Modsigelse med de bekiendtgjorte, at de Franskes Konge vilde modtage Valget af Hertugen af Nemours og om man kunde vente, at det Engelske Cabin te og Parlament vilde give sit Samtykke dertil. Hr. van de Weyer oplæste en Skrivelse fra Gen. Sebastiani til Hr. Bresson af 1ste Febr., hvori Ministeren yttrer det Haab, at Hr. Bresson endnu ikke har meddeelt Conference Protocollen af 27de Januar, og paalægger ham ikke at giøre det, fordi den Franske Regiering ikke har antaget den, efter som alt hvad der angaaer Gielden, Udstrækningen af Statens Distrikt og Grændserne, udkræve, at begge Stater, Belgien og Holland, tage Deel i Forhandlingerne, eftersom Conferencen i London, kun er mæglende, og den Franske Regiering ikke vil, at den skal afvige fra denne Characteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Hr. Lebeau yttrede sin Glæde over, at den Franske Regiering endelig erklærer sig for Jkke=Jnterventionen. - Hr. Devaux forlangte derpaa at vide om Committeen ikke havde forespurgt sig hos det Franske og Engelske Cabinet om de Følger, som Valget af Hertugen af Leuchtenberg eller Hertugen af Remours kunde drage efter sig. Hr. van de Weyer nægtede det, og sagde blot, at han havde privat talt med Lord Ponsonby om denne Gienstand; og Committeen havde af confidentielle Breve fra deres Gesandt i Paris (Greve de Celles) overbeviist sig om at ingen Hindring vilde være i Veien for Valget. – Hr. Lebon forsikkrede at Lord Ponsonby havde desqvoueret for ham, at han havde sagt, at han vilde inden 24 Timer afreise fra Brüsssel, dersom Hertugen af Remours bliver valgt. Nu gik Kongressen over til Votering paa det vigtige Valg. 191 Medlemmer vare tilstæde; den absolute Majoritet var saaledes 96. - 89 Stemmer erklærede sig for Hert, af Nemours, 67 for Hertugen af Leuchtenberg og 35 for Erkehertug Carl. Man stemmede endnu engang om igien og nu fik Hert. af Nemours 97 Stemmer, Hertugen af Leuchtenberg 74 og Erkehert. Carl 21. Hvorpaa Præsidenten proclamerede Hertugen af Nemours til Konge. – Nu gienløde Vivatraab, der blev ringet med Klokker og skudt med Kanoner. Folkemængden adspredte sig jublende igiennem Gaderne, og Borgergarden marscherede midt imellem dem. Stadens Regiering udstædte en Proklamation, hvori det blev forkyndet, at Hs. Kgl. Høihed Ludvig Carl Phillip Hertug af Nemours var udvalgt til Belgiernes Konge (født den 25de October 1814). Den 4de Februar blev en Deputation af 10 Medlemmer udnævnet for at afsendes til de Franskes Konge, og som bestod af Præsidenten og de Herrer Greven af Merode, Greve d'Aerschot, Hr. Oy. Gendebien, Chs. Lebon, Chr. de Brouckere og tre andre. 15 Courere til de forskiellige Cabinetter og andre Stafetter vare allerede afsendte den 3die Febr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Man vidste allerede den 30te Januar at Hertugen af Nemours Udvælgelse til Konge vilde blive antaget af hans Fader; thi den Belgiske Ge sande i Paris Greve de Celles havde i en privat Skrivelse anmeldet, at det vilde skee. Der er heller ingen Tvivl paa at Valget er det fordeelagtigste som der kunde giøres saavel for Belgien, som for Frankerige; hvortil kommer at denne unge Fyrste skal være en særdeles vakker Person, af et høist behageligt Udvortes og begavet med fortreffelige Dispositioner til at blive en fortrinlig Konge. J de nyeste Debatter i de Franske Deputeredes Kammer havde Gen. Sebastiani udeladt sig med megen Finesse om de belgiske Anliggender; hvoraf man dog kun egentlig erfarer, at den Franske Regiering havde indskrænket sig til at give den belgiske Regiering gode Raad, uden at man rigtig faaer at vide hvori disse gode Raad have bestaaet, Krigsmænd gaae meere ligefremt til Værks, og Krigsministeren Marskal Soult har i den sidste Tid ret bestræbt sig for at opstille mange Krigsfolk paa Grændserne af Belgien og af Rhinen. Ved denne store Begivenhed er det meget mærkværdigt, at det Brittiske Cabinet har givet sit Consens til dette Kongevalg; men man kan nok vide at Gen. Flahaults pludselige Mission til London har ikke været for Jntet. Det Engelske Blad Coureren yttrer sig efter en lang Discussion saaledes herom: Vi vide ikke hvad Rusland, Østerrige og Preussen ville sige til Hertugen af Remours Valg; men vi ere fuldkomment overbeviist om at vor Regiering ikke vil afvige fra det strenge Jkke-Jnterventions-Princip, hvorefter det hidintil har handlet. Lader andre Magter fore Krig for denne Sags Skyld, vi ere hverken saa uretfærdige eller saa daarlige at ville giøre det; endskiøndt vi maae for Belgiernes egen Skyld beklage, at de ikke have valgt Prinsen af Oranien. Jmidlertid er det dog vanskeligt at troe, at en saa vigtig Concession har kunnet finde Sted, fra Engelsk Side, uden at een eller anden hemmelig Tractat maae ligge til Grund derfor, dette vil nu Tiden lære os - Hvo der kunde kikke i gamle Talleyrands Papire, Han har den 26de Januar holdet en Tale ved Lordmajorens Gilde i London, hvorved han fore slog en Togst paa de to store Nationers Enighed, hvis frihedssindede og populaire Monarker forene alle deres Anstrængelser for at vedligeholde Fredens Velsignelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Det er behageligt, at man har faaet et nyt og saa stort Beviis paa disse to store Nationers Enighed, og det er ikke mindre behageligt at erfare at alle Diplomatikens Bestræbelser skulle anvendes paa Fredens Vedligeholdelse. Vel kan man ikke nægte at to Brændpunkter for Krigens Flammer ere blevne antændte, et i Vesten og et i Østen. Men vi ville derfor ikke lade os forurolige hverken deraf eller ved de Engelske Søendrustninger, eller ved at de Franske Fonds ere faldne saa stærkt, da Feldt mar skal Diebitschs Proklamationer ankom til Paris; eller ved at Marskal Soult har underrettet Præfecterne om, at de Franskes Konge har snart i Sinde at indkalde de Conskriberede af Classen for 1830 til Krigstienesteen; eller ved at alle Embedsmænd paa Grændserne have faaet Ordre til ikke længere at udlevere de fremmede Deserteure, hvoraf især mange ankomme fra Piemont; eller ved at 400,000 Gevære med Bajonetter ere for Fransk Regning bestilte i England; eller selv ved at, da Sørgespillet Regulus blev for nylig opført i Paris og en Acteur sagde de Ord: til Karthage, til Karthag, at da alle Tilskuerne reiste sig op og raabte: til Polen, til Polen, Cabinetternes Viisdom vil vide at kjølne Nationernes Enthustasme, og Diplomatikens Konst kan formaae at læge selv de dybeste Saar som Politiken lider under.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Man hører rigtigt nok alleslags forunderlige Ting, f. Er at den Østerrigske Regiering har i den sidste Tid afsendt i alle Retninger meget svært Skyts fra Tøihuset i Vien, at Kongen af Baiern har den 27de Jan, overleveret Fæstningen Lan dan til det Tydske Forbunds Bevogtelse; at den Franske Jndflydelse strækker sig til Neapel; selv hvor den unge Konge, som gjor sig megen Umage at vinde sit Folks Hengivenhed ved Statsoeconomien og ved at udvise Naade mod de politiske Forbrydere, skal ved sin Tantes, de Franskes Dronnings Mægling, have fattet det Forsæt at slutte sig nøie til Frankerige; ganske nye Efterretninger fra Berlin forsikkre, at hans Onkel Prins Leopold af Salern, som nærer andre politiske Grundsætninger, er afreist fra Rom til Vien og har ikke ifinde at komme til Neapel, da han ikke harmonerer med sin Brodersøn. Alle saadanne Efterretninger kunne altid betragtes som politiske Symptomer, som give Anledning til at tænke noget over;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
endskiøndt der kan ikke sluttes meget eller noget sikkert af dem. Mærkeligt er det: at det er ikke længe siden, at det Rygte var almindelig i England, at den Engelske Regiering vilde paa ingen Maade give sit Samtykke til at Hertugen af Nemours skulde blive Konge i Belgien; man forklarede endog de Engelske Søendrustninger som en Demonstration med Hensyn dertil; og nu er dog alt paa een Gang blevet udjevnet; hvor dog Politiken er uudgrundelig ligesom det menneskelige Hierte, Blandt de mærkværdige Yttringer, som for nylig ere forekomne i de Franskes Kammer kunne regnes: at da Gen. Lamarqve i Mødet den 30te Januar berørte de Tyrkiske og Græske Anliggender, saa svarede Gen. Sebastiani, at Tyrkiet er en uafhængig Stat, at man kan ikke forhindre dem fra at udruste sig, endskiøndt Regieringen alvorligt beskiæftiger sig med denne Gienstand. Forresten havde han Haab om at Grækenlands Grændser maatte blive udvidede (maaskee naar Samos og Candia bleve føiede dertil, at Prins Leopold af Sachsen, Coburg kunde endnu beqvemme sig til at bestige Grækenlands Throne. J de Deputeredes Kammers Møde den 28de raabte Hr. v. Schonen gevaltigt paa Krig, Krigen svæver i Alles Tanker, sagde han, alle Speculationer ere henvendte paa Krig. Gen. Sebastiani afparerede ham med sin sædvanlige Finesse, og da Hr. v. Mauguin spurgte ham om det var sandt: at man har fundet i Ceforevitsch Pallads i Varschau en Plan til et Russisk Jndfald i Frankerige, hvortil de Polske Tropper skulle anvendes, saa svarede Gen. Sebastiani ganske tort, at han ikke vidste noget derom. Man kan nu see at alle disse Krigsrygter, hvoraf Enropa er fuld, ikke have nogen Grund, og vi bør troe den gamle ærlige Talleyrant; at alle Anstrængelser ere henvendte paa Freden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
J Belgien havde dog det Oraniske Partie forsøgt paa at antænde en Borgerkrig; det greb den 2den Februar til Vaaben i Gent for at faae Prinsen af Oranien udvalgt til Konge; et Detaschement med en Franskmand Obersten Ernst Gregoire og en Captain Debast i Spidsen trængte ind i Staden og opfordrede Gouverneuren Obersten Cortenbach til at prollamere Prinsen af Oranien; han afslog det; men nu ilede Borgerne til; 5 af Oprørerne bleve dræbte mange bleve saarede; Debast som var iblandt dem blev indbragt i Regierings Hoteller, og blev med Møie frelset af Pobelens Hænder. Gregoire tog Flugten med Resten af sin Skare og bliver heftigt forfulgt. - Mastricht er endnu ikke fuldkomment deblokeret; men Scheldefloden er bleven aldeles aabnet. - Carlisterne skulle vise sig temmelig urolige i det sydlige Frankerige og af og til viser sig den hvide Fane; i Spanien skulle store Udrustninger finde Sted. J Jrland skal herske en meget uroelig Stemning og selv væsentlig Mangel paa Levnetsmidler i mange Egne. O'Connel har været arresteret, men er løsladt mod Caution; men der er lagt Sag an imod ham. Man har kastet med Skarn og Stene efter Vicekongen, Marqvien af Anglesea, paa Gaden i Dublin; men han har ogsaa mange varme Tilhængere i denne Stad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Jndenlandske Efterretninger. Fædernelandet har tabt en af sine Hædersmænd, Oldingen, Geheimestatsminister Grev Ernst Henrich Schimmelmann, til Grevskabet Lindenborg, Chef for det udenlandske Departement, Ridder af Elephanten (siden 31te Julii 1790) Storkors af Danebroge (siden 2den September 1775) og Dannebrogsmand, Præsident for det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab og for det danske Bibelselskab (i hvis Forhandlinger en Tale af ham er trykt) Patron for St. Petri og Frederiks tydske Kirker &c. &c. Den Fortvigede var født J Statstidenden Nr. 199 for forrige Aar er meddeelt Læserne følgende Svar, som Hs. Majestæt Kongen har ladet give Prælater, Ridderskab, og de øvrige Godsbesiddere i Hertugdommet Holsteen, i Anledning af sammes allerunderdanigste Adresse af 22de November f. A., og hvor Hs. Majestæt blandt andet yttrer, at Allerhøistsamme ikke, ved det i Hertugdommene i den seneste Tid Passerede, vil lade sig afholde fra nu som forhen at fortsætte de fornødne Forberedelser for snarest muligt at tage behørigt Hensyn til Hans troe Undersatters Ønsker, saav, i Hertugdømmet Slesvig, som i Hertugdømmet Holsteen. De ere nu komne til Kundskab om, at Hans Majestæt allerede har bragt dette allerhøieste Løfte til Opfyldelse, da Allerhøistsamme har tilkiendegivet det Slevig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie, at ligesom Hans Majestæts allerhøieste Villie gaaer ud paa, først og fremmest paa saadan Maade i Almindelighed at tage Hensyn til hine Ønsker, at raadgivende Stænder blive at indføre i Hertugdømmene, saaledes vil Hans Majestæt og, da de hidtil gjorte Forberedelser ikkun angaae Hertugdømmet Holsteen, at det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, saasnart som det vel maatte være muligt, skal forelægge Hans Majestæt et Udkast til en Anordning angaaende Stænder ogsaa for Hertugdømmet Slesvig, i hvilken Henseende Grundsætningerne for de i Aaret 1828 i de preussiske Stater indførte Stænder blive at følge, hvorhos tillige samtidig med Jndførelsen af saadanne Stænder for hvert af Hertugdømmene især, den saalænge tilsigtede Adskillelse imellem Administrationen og Justitsen i Hertugdømmet Holsteen ikke alene skulde være at bringe til Udførelse, men ogsaa at udstrække til Hertugdømmet Slesvig, og til den Ende en fælles OverAppellations=Ret for begge Hertugdommene blive at indføre, hvilken tillige skulde udgjøre sidste Jnstants for Hertugdømmet Lauenborg. Men ikke til Hans Majestæts Undersaatter i Hertugdømmene har Allehøistsamme indskrænket sin faderlige Forsorg, thi vi erfare endvidere, at omtrent paa samme Tid som den ovenmeldte Befaling er udgaaet til det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, har Hs. Maj. tillagt det Danske Cancellie Ordre til at indkomme med et allerunderdanigst Forslag om de fornødne Forberedelser, til ogsaa for Kongeriget Danmark at indføre Provincial-Stænder i den Form og efter de Grundsætninger, som ere fulgte ved de i Aaret 1823 i de Kongelige preussiske Stater indførte Stænder, forsaavidt Landets Beliggenhed og Localiteterne maatte tillade det, som at udarbeide og til allerhøieste Bedømmelse at forelægge et Udkast til en Anordning i denne Henseende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Alle vor elskede Konges trofaste Undersaatter ville saaledes herved faae en ny Anledn na til at vise Deres ophøiede Monark den inderligste Taknemmelighed for den Omsorg, hvormed Han fører de Hans Styrelse anfortroede Folk Tidens Oplysning imøde, og ikke alene i erkiendtlige Undersaatters Hierter, men ogsaa Historiens Aarbøger vil Han reise sig et Minde, som ikke Tiden eller nogensomhelst Omvexling i Begivenhedernes Gang vil formaae at udslette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
(Da det formodentlig vil interessere Læserne af dette Blad at kiende Jndholdet af bemeldte Preussiske Forordning saa meddeles heraf følgende Oversættelse).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Almindelig Forordning angaaende Organisationen af provinciale Stænder af 5te Juni 1823. Vi Frederich Vilhelm af Guds Naade, Konge af Preussen etc. have, for at give vore troe Undersatter et nyt varigt Pant paa Landsfaderlig Naade og Tillid besluttet; at indføre i vort Monarkie Statsindretninger med Hensyn til Stænder, og derfor at oprette provinciale Stænder i Overeensstemmelse med de ældre Tydske Statsforfatninger, paa den Maade, som Statens eiendommelige Beskaffenhed og Tidsalderens sande Tarv udkræve det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
Det er af os overdraget til en Commission under Forsæde af vor Søn Kronprinsen, Kongelig Høihed: at forberede dette Anliggende og at conferere derom med erfarne Mænd fra enhver Provins; Jfølge den fra samme til os indgivne Jndberetning forordne vi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-02-15
1. Provinciale Stænder skulle sættes i Virksomhed i vort Monarkie. 2. Grundeiendom er betingelsen for Repræsentationen i Stændernes Forsamling. 3. De provinciale Stænder ere det lovmæssige Organ for de forskjellige Stænder af vore troe Undersaatter i enhver Provins.