JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Bedste Schweitzer-Ost faaes billig hos A. W. Stigaard. Rug- og Havre Halm samt Høe i gode sunde Vare, kjøbes af N. Sabroe. Hvid Thies. Rakitzer Hør, graae Do., Lievauer 5 & 4 Bands Do., faaes i gode Vare, til billige Priser hos Colding, den 30te Novbr. 1841. C. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Den Procurator Hald tilhørende Gaard af 922 paa Hjørnet af det store Torv og Gaden Pustervig i Aarhuus, kan, formedelst Eierens Bortflytning, for Tiden faaes tilkjøbs. Bygningerne bestaae i Alt af 11 Fag 2 Etage Forhuus til Torvet, 16 Fag do. Sidehuus til bemeldte Gade. og 13 Fag Halvtag. Det desuden betydelige Gaardsrum indbefatter baade en lille Hauge, og en Pompe med godt og overflødigt Vand. Hver Etage i de 24 Fag er indrettet til Beboelse for sig, og af disse indeholder Nederste: 9 tildeels betrukne Værelser, foruden Kjøkken, Spisekammer, Bryggers og Pigekammer; ligesom Øverste: 10 Værelser, samt dertil Kjøkken, Spisekammer, Bryggers og Folkestue, foruden et Qvistværelse. De fleste af Leilighederne ere gibsede. Under 16 Fag af Bygningerne findes tørre og deqvemme Kjældere, og Halvtagen ere indrettede til Stald, Koehuus, Vognport, Brændehuus og Karlekamre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Formedelst Beliggenheden, paa en af de smukkeste og nærsomste Pladser i Byen, afgiver Gaarden baade en behagelig Bopæl og egner sig til deri at drive Handel af ethvert Slags. Alle Husene have, saavel ind som udvendig, for faa Aar siden undergaaede en Hovedreparation, hvorfor de ere solide. Gaarden har forholdsmæssig Andeel i Græsningsret ten paa Byens Mark, eller hvad der ved Udskiftningen træder istedet herfor. Hvis det maatte ønskes, kan en Deel af Kjøbesummen efter nærmere Overeenskomst blive staaende som rentebærende Laan, mod første Prioritet i Eiendommen. Lysthavende ville personligen henvende dem enten til Eieren, nu boende paa Louenhougaard, eller til Kjøbmand Hald i Aarhuus, hvor yderligere Oplysninger og Conditionerne for Salget erholdes, ligesom det videre Fornødne afhandles. Vadmel til Stampning modtages hos Farver N. Dinesen, Middelgade N 142. Sammesteds kan en flink Dreng komme i Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
En Lærling med de fornødne Forkundskaber kan blive antaget strax paa Aarhuus Løve=Apothek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Et moderne Chatol eller i Mangel deraf en Secretair, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Den der ved en Feiltagelse ombord i Paquetten Ørsted kom i Besiddelse af to Spil Tarok=Kort, bedes at tilbagelevere samme til V. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Hr. Skuespildirect. Müller anmodes om at give, En Duel under Richelien, og "Hvedebrødsdagen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Nogle med sidste Post hertil indløbne ufrankerede Breve ere ikke modtagne. Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
No 210. den 4 Decbr. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse, alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Blandinger. Fra Brüssel meldes en skrækkelig Ulykke, som har tildraget sig i en Kulgrube i Hennegau. Der fandt nemlig i samme en Explosion Sted, som bevirkede en Sammenstyrtning, hvorved Jndgangen til en Schacht, i hvilken 29 Arbeidere befandt sig, aldeles tilstoppedes. Om nu disse Ulykkelige ere blevne knuste, qvalte, eller paa anden Maade komne af Dage, veed man endnu ikke, da det hidtil har været umuligt at faae dem udgravede: et Arbeide, der er saameget mere vanskeligt, som man ikke tør nærme sig Stedet med Lys, af Frygt for en ny Explosion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Manchester er afbrændt et stort SpinderiDa Gasfabriken stødte tæt op til Brandstedet, beordredes Arbeiderne til at overskjære Rørene; men istedetfor at gjøre dette i en længere Afstand fra Branden, gjennemhug de Rørene tæt ved Jlden, hvorved der paafulgte en frygtelig Explosion og en saa mægtig Lue slog i Veiret, at den let kunde have blevet farlig, naar man ikke øieblikkelig havde forhindret Gas sens Tilstrømning. J Rottingham er Elendigheden saa stor, at flere tusinde Mennesker staae Fare for at sulte ihiel Hver Dag drage Skarer paa flere Hundrede gjennem Gaderne og raabe om Brød; de bære som Fane foransig et Bræt, hvorpaa staaer malet: i Elendighed og uden Arbeid." Den nye Lord-Biskop af Jerusalem, Michael Salomon Alexander, er ved Patent fra Dronning Victoria anviist Syrien, Chaldæn, Ægypten og Abyssinien til Dioces. For 17 Aar siden var han endnu Rabbiner ved Synagogen i Plymouth, hvor han traadte over til Christendommen. De engelske Blade ville vide, at han nedstammer i lige Linie fra Jndæ Stamme, og hans meget smukke Gemalinde, Mr. Alexander, fra Levis Stamme, følgelig er hos dette Par det kongelige Blod forenet med det præstelige. Dagen efter sin Jndvielse gav den nye Biskop omtrent hundrede døbte Jøder, Alle af de lavere Stænder, et Festmaaltid. Der er, endog i selve Frankrig, ikke Mange, som vide, at der i dette Land bestaaer en udtrykkelig Lov, ifølge hvilken Jngen, være sig i hvilkensomhelst Øiemed, maa øse Saameget som en Krukke Vand af Havet, for at man ikke muligviis skal vinde Salt deraf og derved forurette Saltregalet. Denne næsten utrolige Lov haandhæves saa strængt, at en Tjener, som, for ikke længe siden, ved Briarits, havde hentet en Spand Søvand til sit syge Herskab, der vilde bruge det til Bad, blev arresteret af Strandvægteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Pariserbladet Charivari (vor danske "Corsars"Mønster) fortæller: at aldrig saasnart havde Minister Guizot erfaret, at der ved Towers Brand var ødelagt 200,000 Flinter, før han udfærdigede en Skrivelse til det brittiske Udenrigs-Ministerium, og tilbød, forden europæiske Ligevægts Skyld at lade opbrænde 400,000 Geværer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Fru Laffarge ventes hver Dag til Fængslet i Clermont-Oise. Hun vil i dette Huus finde 860 Søstre, men hun vil ikke komme i Berørelse med Nogen af dem. De Rober, hun har baaret i Verden, maa hun her ombytte med det grove, graae Klæde, som er Husets Uniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Daarekisten i Auxerre anvender man Musiken som et virksomt Middel til at helbrede for Vanvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Løbet af indeværende Aar ere allerede sytten Vanvittige helbredte ved dette Middel og vendte tilbage i deres Families Skjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Et engelsk Blad fortæller et mærkværdigt Exempel paa et Slags Jnstinkt, som Væxter have til at søge Næring for sig. En Eeg, som stod høit paa en temmelig har Klippe, fandt paa dette sit Standpunkt ikke tilstrækkelig Næring, men bemærkede, kunde man fristes til at sige, en feed Jordplet nogle Alen dybere nede, og nedsendte hertil, langsned ad den steile Klippe, et Fourageerparti i Skikkelse af en stor Rod. J Lille væddede nylig en Skomager om at sluge en levende Muus, men neppe var Dyret sluppet ned i Svælget paa ham, for han fik de voldsomste Krampetrækninger. Al anvendt Hjelp, som man bestræbte sig for at yde ham, var forgiæves. Et Par Timer derefter havde han, under rædsomme Lidelser, opgivet Aanden. Fra Strasborg berettes under 15de Novbr., at flere Heste-Transporter i den foregaaende Uge igjen vare passerede Skibsbroen ved Kehl. De fleste af dem vare komne fra Danmark, hvor der i dette Øieblik afsluttes flere Leveranceer for den franske Regjerings Regning. Allgem. Modenzeitung meddeler følgende Priis courant over nogle Modeartikler i Paris for Tiden; En Krephat med Fjeder 320 Fr. eller 113,8 32 s. En Silkehat med Blomster 200 Fr. eller 70 180 F. En Morgennegligehat 100 Fr. eller 35 18 40 F. En Aftenkappe af Tyl med Blonder og Blomster 80 Fr. eller 28 a 32 s. (Hertillands - siger Ove Thomsens Avis - bliver mangen Mands Pung brandskattet nok af Moden; men man kan dog af Forestaaende see, at de Pariser Ægtemænd ere endnu meget værre farne.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
De 40 Pyrenæer Bjergsangere, som man ogsaa har hørt her, have i Petersborg ved den fyrstelige Formæling, i Moskau, Warschau osv. havt en riig Høst, og gaae nu over Breslau, Prag og Wien til Jtalien. De stakkels Hyrder have nu allerede lagt 3000 Mile tilbage og maae vel ogsaa nu have lagt en Deel tilside. J Moskau have de sunget under den store Klokke i Kreml.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
En Hr. Rosenberg har i Petersborg bragt den Kunst i Anvendelse, uden at skade Tøiets Skjønhed, og Bøielighed, at gjøre Silke, Bomuld, Uldent, Linned, a. saa aldeles vandtæt, at Vandet løber af som fra Glas, og en hvid Atlaskesskoe ligesaa godt beskytter mod vaadt Veir som de bedste Gummigaloscher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Journalen "Ost und West meddeler Følgende fra Königssaal: En Landmand kommer hjem fra Marken. Som han træder ind af Døren, kommer hans Kone ham imode med glædestraalende Ansigt og siger: "Nu have vi Kjød i Huset; jeg har slagtet tre Gjæs!" Hun fører herpaa Manden ind – det er hans tre Børn, hun har myrdet i et pludseligt Anfald af Vanvid, foranlediget derved, at Melken var stegen hende til Hovedet. Det yngste Barn laae endnu i Vuggen; det ældste var 6 Aar gammelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
For nogle Uger siden er der paa Slotspladsen i Wien aabnet et Lager, hvor der udelukkende sælges Sørgegjenstande. Boutiken er sortbetrukken; Boutiksjomfruerne bære sorte Klæder, dito Cravatter, Handsker, Ørenringe, Strømper og Skoe. Sorgen strækker sig endogsaa til Pengepungen, thi naar Principalen skal vexle, tager han stedse en sort Pengepung frem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Hertugen af Brunswig har paa en Jagt, som nylig afholdtes paa hans Besiddelser, med egen Haand nedlagt 545 Stykker Vildt, hvoriblandt 3 Hjorte, 2 Raabukke, 1 Ræv, og 121 Fasaner. J det Hele blev der nedskudt 1995 Stykker Vildt. En Landmand Stult; i Rohrbach ved Heidelberg, riig Arving efter sin salig Onkel: Skræder Stulz, der formedelst sine Fortjenester af Baden blev udnævnt til Baron v. Ortenburg, er for nylig ligeledes bleven optaget i Adelstanden. Denne Udnævnelse læstes i Ugebladet selvsamme Morgen som den Efterretning indtraf, at den baroniserede Borger – havde skaaret Halsen over paa sig. Om han allerede havde modtaget Adelsdiplomet, er ikke bekjendt; men i alt Fald fristes man til at paastaae, at han er død som Hr. v. Stultus. "Gamle Minder ere udkomne i Leipzig i en tydsk Oversættelse under Titel: "Christian VII und sein Hof." Recensenten i Europa, der omtaler denne Roman med megen Roes, forsikkrer, at der, ifølge en almindeligen udbredt Mening, skjuler sig en Dame under Psendonymen Carl Bernhard, og vil i selve Romanen have fundet Data til Bestyrkelse af denne Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J en svensk By har en aldrende Enkemand ægtet en meget ung Pige, og samtidigt har hans Søn af første Ægteskab ægtet denne Piges endnu meget smukke Moder. Ved dette bogstaveligen sande Dobbeltgiftermaal er opstaaet et Familieforhold, som vel aldrig før har fundet Sted: En Fader, som er sin egen Søns Svigersøn; en Svigerdatter, som er sin Svigerfaders Svigermoder og sin egen Datters Steddatter; en Søn, som er sin Stedmoders Stedfader og sin Faders Svigerpapal – J hvilken Confusion vil denne Stamtræesforgrening først komme, naar dette Dobbeltægteskab giver Børn, Fra Skafde i Sverrig hedder det, at denne Stad, nylig har været besøgt af en dansk Skuespillertrop, som der har givet en Subskriptions=Forestilling i en af Magistratsmedlemmernes Salon; Personalet bestod imidlertid ved denne Forestilling kun af een Person, en Madame Levini, som opførte Stykkerne: "Under Laas og Lukke og Emilies Hjertebanken. Theatret skal iøvrigt hverken have havt Orchester, Fortæppe eller Coulisser. Ved at grave efter Been paa en Mark strax udenfor Calmar, traf man for nogle Dage siden paa et menneskeligt Skelet, i hvis Mund der fandtes en liden Sølvpenge, slaaet i Khvn, under Kong Christianden Tredies Regjering i Aaret 1544. Rimeligviis er Manden bleven myrdet og hans Liig nedgravet her, thi man veed med Sikkerhed, at det længe har været en Overtro blandt den simple Mand, at hvis man myrder et Menneske og dernæst lægger en Sølvpenge, under den Myrdedes Tunge, vil Mordet ikke blive opdaget. Af Bogstavernes skarpe Kanter paa Mønten, slutter man, at den ikke har været i synderlig Circulation, men at den er bleven henlagt her samme Aar som den prægedes, eller Aaret efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Christiansand hændte sig nylig at et Barn mellem 4 og 5 Aar, der var alene inde i et Værelse og var gaaet hen til Kakkelovnen, hvor Klæderne havde taget Fyr, blev saa forbrændt, at det døde samme Dags Aften Kl. 12. Da Moderen kom ind, vare Barnets Klæder i fuld Flamme, og hun troede, at hun skulde faae Jlden slukket ved at rive Klæderne af men dette mislykkedes, hvorfor hun tog Barnet med sig ned i Gaardsrummet, for ved Vand at faae Jlden dæmpet. Konen var alene hjemme i Huset, da Ulykken skete. Et Øienvidne, som kort efter havde seet det brændte Barn, har sagt, at det frembød et frygteligt Syn, da dets Mave, Mund, Øren og Næse vare gandske forbrændte. Randers, den 2den December. Hospitalsforstanderen, Landvæsenscommissair, Procurator Andersen, er, formedelst en opdaget Casse=Deficit, som angives at være ca 20,000 28, i disse Dage foreløbigen bleven suspenderet fra sit Embede og retligt Beslag lagt paa hans Eiendele, Da man almindelig har antaget Andersen for at være en særdeles solid Mand, har denne Efterretning vakt megen Sensation her. Hospitalet, der som bekjendt er meget rigt, skal efter Forlydende ikke lide noget stort Tab, hvorimod Cautionisterne nok vil komme til at tabe. Saa beklageligt det end er, naar Embedsmænd paa uforsvarlig Maade omgaaes med de dem anbetroede offentlige Penge, saa har dog den høist sørgelige Tilstand i hvilken Andersens nærmeste Familie, paa Grund af denne Begivenhed, er bleven sat, vakt almindelig Deeltagelse. Andersen har i nogen Tid været i en svækket mental Tilstand. (A. A.) Aalborg, den 3die Debr. Ved Auctionen, eller rettere Prøve=Auctionen, idag over Buderupholm med Underliggende, hvorfra dog som bekjendt den større Deel af Skoven er tagen og underlagt Finantserne, gjordes det høieste Bud af Hr. Godseier Nyholm til Baggesvogn pr. Commission, med 89,200 28. Næsthøistbydende var Hr. Godseier Larsen til Rødsleth. Ifølge Conditionerne. er der forbeholdt 6 Ugers Approbation. Ved den forrige over denne Eiendom afholdte Auction lød Statsgjældsbrevets Minimum paa 90,000 2. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Veile. Skuespillerselskabet opbyder alle Kræfter for at more Publicum. Det har ogsaa hver Aften havt fuldt Huus. Jblandt dets Medlemmer, der Alle anvende megen Flid, kunne vi udhæve Hr. og Mad. Kau, Jomfruerne Sønderskou og Hornhagen og Hr. Jbsen. Det er ubilligt, at sammenligne dem med Kunstnere, der i rolige Dage ved Studium kunne understøtte deres Talent. Selskabet er en Flok muntre Trækfugle, der forlyste os idet de flyve os forbi. Besøger man dem med denne Tanke for Øie, saa vil Ingen gaae misfornøiet, bort. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
En Høiskole for den sønderjydske Bondestand!" Uagtet alle mulige Næsekrøller og Panderynker, saa raaber jeg med Hviskoler for den danske Bondestand, En for Sønderjylland, een for Nørrejylland, een for Fyen med de mindre Øer, og een for Sjælland!" Hvad skal da læres i disse Skoler, hverken Græsk eller Latin, hverken noget dødt ei heller noget levende Sprog, undtagen det danske Modersmaal. – Der skal læres Historie, og frem for alle, Fædrelandets, paa det Lærlingen kan kjende Fortidens Dyder og Lyder, og see sig alvorligen i Speil. Han skal da, idet han bevarev Mindet om udmærkede Afdøde, føle hos sig selv Drivt og Kraft til retskaffen Daad, og til Opoffrelse for Fædrelandet. Men han skal paa den anden Side gjøres bekjendt med det Onde her er skeet, og Følgerne deraf, paa det han maa skye og afskye Alt hvad der forstyrrer, ja blot hindrer Almeenvel og sinker Fremgang til det Bedre. Han skal lære Geographi, udførligst Fædrelandets og derindbefattet dets Bestyrelsesmaade i alle Grene, samt det Særegne hos de forskjellige Egnes Almue. Og endelig skal han have et vigtigt Tillæg til sin Lærebogs sjette Capitel, nemlig Pligterne mod Fædrelandet (hvilken Lærdom allerede i Skolen burde bibringes og indprentes). - Ogsaa et kort Udtog af Landvæsenets Hovedgrundsætninger, og et ligesaa om de forskjellig Drivtsmaader. Hertil burde – efter min Anskuelse - Underviisningen indskrænkes, da de øvrige for Bonden nødvendige Discipliner jo læres i enhver Almueskole. Læretiden kunde fastsættes – efter Lærlingenes Aandsgaver og Flid - til fra et halvt til et heelt Aar. (Vinterhalvaaret var vistnok, med Hensyn til Bondegierning, den beqvemmeste Tid.) Efter offentligt bekjendtgjort Examen maatte Caracterer meddeles. De Kundskaber, den unge Bonde paa en saadan ægte dansk Høiskole har samlet, det Fædrelandssind, hvori han er bestyrket, vilde efter hans Hjemkomst udbrede sig frugtbringende i hans Kreds. Ja maaskee han endog i mangen lang Vinteraften vilde meddele sine Jævnlige af det indsamlede Forraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Landoeconomisk Tidende N 42 findes en Artikel i samme Tendents. Men høist mærkeligt er det: at en jydsk Bondekarl for sexten Aar siden har undfanget samme Jdee, men ikke kunnet bragt den til Fødsel Han er nu Landsbyskolelærer, den Samme. Paa Himmelbjerget haaber jeg, han vil lade sig see og høre. Fram, fram! Bondemand, Kundskab er Styrke." Spentrup, den 20de Novbr. 1841. St. St. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Aarhuus. Redacteuren af Slagelse-Avis har i Js177, angaaende Forfatteren af en i d. T. Js 194 indrykket Artikel, der er overskreven: "Blik paa Jødedommen i Anledning af det jødiske Aarskifte." gjort mig et Spørgsmaal, til hvis Besvarelse jeg kun kan bidrage ved at oplyse, at det er en i Altona etableret dansk Videnskabsmand, som har indsendt benævnte Artikel, der forøvrigt udførligere har været meddeelt i en af Hamborgs meest agtede Journaler: "Allgemeines Archiv, Det videre Tilsvar maae jeg overlade Jndsenderen, hvis han skulde finde det fornødent; dog maa jeg foreløbigen, paa hans Vegne, protestere mod Slagelse-Avisens Referat af hans Ord, som om han havde erklæret det for en Uretfærdighed at indrømme de døbte Jøder borgerlige Rettigheder da han tvertimod, med klare Ord, vindicerer disse saavel for udøbte som for døbte Jøder. Red.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Bekjendtgjørelser. Deeltagende Paarørende og Venner modtage her det sørgelige Budskab, at min dyrebare Mand, min og vore Børns trofaste Stytte, Knud Storm, Sognepræst til Egtved og Ødsted, i sin Alders 62de, vort Ægteskabs 31te Aar, efter kort Tids Sygeleie, Onsdagen den 24de d. M. er bortkaldt til en bedre Verden, hvor en alt forudgangen Søn og Datter nu glade have gjenfundet den kjærligste Fader, hvis uerstattelige Tab vi Efterladte smertelig begræde. Egtved, den 27de November 1841. B. K. sal. Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Med velgrundet Veemod meddele vi Familie og Venner: at vort kjære Barn, Elise Thomine, 18 Aar gammel, gik til Gud den 24de d. M. Stenderup Præstegaard, den 27de Novbr. 1841. J. E. D. Abel, L. Abel. tod Ostenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 5te Decbr.: Fabrikanten. Skuespil i 3 Acter af Emile Souvestre, oversat af Jfr. Beyer. Derefter: Et Eventyr i Rosenborg Have. Vaudeville i 1 Act af Prof. Heiberg. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Da Forretningerne i forestaaende Termin ikke tillaJ. Müller. der Comptoiret at gjøre nogen Undtagelse fra de forhen bekjendtgjorte Expeditionstider, saa undlader man ikke at bringe i Erindring, at Tirsdag og Fredag Formiddage udelukkende ere bestemte til Disconteringer for Jndenbyes, Meddelelse af Anviisninger paa Nationalbanken samt Kjøb og Salg af Banco, hvorom Begjæring maa være indkommen inden Kl. 11 Formiddag naar derpaa skal kunne reflecteres, og at der altsaa paa bemeldte Dage ingen Expedition af Begjæringer og Laan, eller Rentebetaling kan finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Bankcomptoiret i Aarhuus, den 3die Decbr. 1841. Chr. Otterstrøm. Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
J Anledning af et Erstatningsspørgsmaal, hidrørende fra den i Aaret 1839 stedfundne Oversvømmelse ved Frederiksbroen her i Staden, anmodes Byens Grundeiere og Borgere at give Møde, Onsdagen den 8de December førstkommende paa Raadstuen, om Formiddagen Kl. 9 slet. Aarhuus Raadstue, den 29de November 1841. Fleischer. Engelsted. Th. Funder. S. Søegaard. Aar 1841, den 22de November, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen, Procurator Balthazar Christensen som Redacteur og Udgiver af Dagbladet Fædrelandet, paa egne og øvrige Udgiveres Vegne, contra: Redacteuren af Kjøbenhavns Adressecomptoirs Efterretninger, Jetsmark, og saaledes kjendt for Ret.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
De paaankede, i et i N 159 af Kjøbenhavns Adressecomptoirs Efterretninger for Fredagen den 10de Juli forrige Aar indrykket Vers, brugte Udtryk "Slynglerne i Fædrelandet, som kun til Avinds Fremme Penne skjær bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten, Procurator Balthaaar Christensen, som Redacteur af Dagbladet Fædrelandet til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte, Redacteuren af Kjøbenhavns Adressecomptoirs Efterretninger, Jetsmark, for sit i denne Henseende udviste Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 2 Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799, 20 anordnede Censur undergiven i 1 Aar. Derimod bør Jndstævnte for Tiltale af Udgiverne af Bladet Fædrelandet i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betales af Jndstævnte til Citanten, Procurator Christensen, med 25 28 Sølv, men ophæves. forøvrigt. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27 Septbr. 17998 20, Justitscomptoiret i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, den 24de Novbr. 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Mandagen den førstkommende 2de Decem er, om H. Eftermiddagen Kl. 4, foretages paa Aarhuus Raadhuus en Skiftesamling i Boet efter afdøde Johanne Pedersdatter Kelsen af Aarhuus, Enke efter Gartner Thomas Kelsen, ved hvilken Samling samtlige Arvinger i dette Bo, og deres Slægtskabsforhold til den Afdøde, attraaes erkjendt indbyrdes mellem disse, samt i Henhold til Frdn. af 2de Juli 1840 § 10, fremlagt en Opgjørelse over Boets Status, saa og forøvrigt foretagen hvad videre der kan tjene til Skiftets Fremme. J Anledning heraf indkaldes, overeensstemmede med Frdn. af 21de April 1824, nævnte Afdødes Arvinger, forsaavidt de finde saadant fornødent, til nævnte Tid og Sted at give Møde, samt til i fornødent Fald at producere de Legitimationer hvorpaa Arveretten begrundes. Aarhuus Skifteret, den 28de Novbr. 1841. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Tirsdagen den 21de December førstkommende og følgende Dage, hver Dags Formiddag Kl. 9, bliver, ifølge Reqvisition af Hr. Premierlieutenant Ridder v. Dinesen, til Katholm, som befuldmægtiget af Eieren af Ladningen fra den ved Katholms Kyst indstrandede Galease "Ostavius af Udevalle i Sverrig, bortsolgt bemeldte Ladning, bestaaende af 80 Tylter Tømmer af forskjellige Størrelser fra 5 til 12 Alens Længde, samt 34 Tylter Fyrre=Bord og 40 Tylter Lægter. Ladningen, der er udskibet i Drammen, i Norge, er af fortrinlig Beskaffenhed. Auctionen afholdes i Ramskovgaarden, omtrent Miil syd for Grenaae. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre-Herredscontoir i Grenaae, den 29de November 1841. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-04
Det Stervboet efter Kirkesanger og Skolelærer Morten Olesens Enke, Dorthe Nielsdatter Schmidt, tilhørende Huus i Galthen, med Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., opbydes til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction: Torsdagen den 2den December, 2den Auction: Torsdagen den 9de December, og 3die Auction: Tirsdagen den 21de December. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadhuus Kl. 11 om Formiddagen; men 3die Auction i Stervbohuset i Galthen Kl. 10. Naar Huset er solgt, auctioneres Besætning, Ind= og Udbo. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 25de Novbr. 1841. Wesenberg.