JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Ved en Feil er i Statstidenden No. 91, samt i Adresse Avisen Nr. 266, 267 og 269 Arealet af Hovedgaardens Ager og Eng angivet til omtrent 500 istædet for omtrent 400 Tdr. Land Fredagen den 29de December førstkommende, om Formiddag Kl. 10, agter jeg Undertegnede, ved offentlig Auction, at bortsælge min iboende paa Torvet her i Byen, smuk og frit beliggende Gaard, samt alle dens til lagde Jorder, og en fortrinlig god, stor og skiøn Have, med betydelige Frugttræer, for største Deel omgivet af en 3 Alen høi Brandmuur. Bygningen, som har et stort indlukket Gaardsrum, og er godt indrettet til Beboelse, bestaaer af 4 grundmurede og teglhængde Længer, nemlig : Bygningen ud til Torvet paa 15 Fag, 2 Sidebygninger hver paa 18 Fag, og en Endebygning paa 19 Fag, tilsammen 70 Fag, alt i forsvarlig Stand, Den er ansat til 250 Rdlr. Grundtaxt, og forsikkret i Brandkassen for 2470 Rbdlr. S. V. De tilliggende Jorder ere imellem 30 og 40 Tdr. Agerland, 100 Tdr. Hede og Klyne=Mose, samt et Stykke Krat paa rigelig 2 Tdr. Land. Af disse Eiendomme ligger en Plan paa 15 Tdr. Agerland tæt ved Gaarden. I Gaarden indestaaer 1500 Rbdlr. S. V. offentlige Penge. Eiendommene og Haven kan tages i Brug førstkommende Maidag ; men Bygningen kuns for en Deel, da nogle Værelser forbeholdes mig indtil 1ste August 1816. Conditionerne kan faaes til Eftersyn, 8 Dage førend Auctionen, hos S. T. Hr. Cancellie=Secretair, Bye- og Herredsfoged v. Rosenørn heri Byen, som og hos Varde, den 1ste December 1818. Fogtmann, Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Fredagen den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Fodbyegaard ved Restved, ved offentlig Auction bortsolgt nogle og Halvfierdfindstyve Lod forarbeidet og af J. W. til afdøde Proprietair Møller pandtsat og siden at indfriet Sølv; hvilket til Liebhabernes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Tinstrup og Restved, den 9de December 1819. Stabell. Klumer.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
det bekiendtgiøres herved, til alle Vedkommendes Efterretning : at Smak skibet Frau Wilhelmine kaldet, ført af Skipper Diderich Wilhelm Wiechmann fra Elssleth, hvem det er tilhørende, Natten imellem den 3die og 4de d. M. er indstrandet og tilligemed dets Ladning total forliist paa den østre Kyst heraf Langeland, paa Hjortholm Hovedgaards Grund. Tillige bekiendtgiøres: at der Løverdagen den 30te Januar næstkommende Aar, paa Hovedgaarden Hjortholm, bliver foretagen offentlig Auction over det af Skibets Inventarium som er reddet, hvilket bestaaer af 2 nye Ankertouge, en nye Stormast, nogle nye Seil, foruden en Mængde Tougværk, samt omtrent 100 Foustagier havereret Hørfrøe, som af Skibets indehavte Ladning er bierget: Langelands Herreds Contoir, den 9de December 1815. Herholdt. Børst i næste April Maaned bliver her i Byen afholden offentlig Auction over følgende Eiendomme, tilhørende afdøde Justitsraad og Herredsfoget Steenstrup og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, 1) Gaarden No. 24 i denne Byes Nørregade, som bestaaer af :a) et Forhuus 3 Fag, Grundmuur, og 2 Loft høi, indrettet til Værelser, b) et Sidehuus 7 Fag, forneden Ege, og foroven Fyrrebindingsværk, indrettet til Kiøkken, Bryggers, Spisekammer, Fadebord og Varelser: c) et Tværhuus 9 Fag, Muur og Egebindingsværk, et Loft høi indrettet til Stald og Lade. a) et Halvtag, 5 Fag Egebindingsværk, deels indmuret og deels beklædt med Bræder, indrettet til Svinestie og Hønsehuus. e) et Locum, et Fag, Egebindingsværk. 2) En fortrinlig god Eng=Parcel i den saakaldede grundet Eng, beliggende tæt uden for Byen; og Hvilket herved til Efterretning for Liebhavere foreløbigen bekjendtgiøres, og 3) Boets Jndboe og Løsøre. e skal Auctionsdagen siden nærmere blive bekiendtgjort. Gaarden kan enten i det hele eller for endeel tages i Besiddelse og Brug til næstkommende Paaske Flyttetid. Veile, den 7de December 1818. Dahl, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Paris, den 4de December. Jfølge en Kongelig Forordning er den af Hertugen af Otranto ved Generalpolitiets Ministerium nedsatte Commission, der skulde undersøge de periodiske Skrivter, bleven ophævet, Den Commission, der undersøgte Hr. Colberts Forslag "at lade i de forskjellige Lovbøger istedetfor Keiser, Keiserdømme, Keiserlig, sætte Konge, Kongerige, Kongelig, og overhovedet at bede Hs. Majestæt at befale en ny Redaction af de forskiellige Lovbøger, har erklæret, at man i nærværende Dieblik maa indskrænke sig til, at ingen Love eller Decreter maae citeres, hvor ikke de sidste Ord ere satte i Sidet for de første.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
- Adskillige Pariserblade paastaae, at det Keiserl. Kongel. østerrigske Hof har af militaire Bevæggrunde forlangt den nye Vei over Simplon afskaffet og tilintetgjort.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
J vor Stad hersker endnu den stærkeste Giæring. Jmidlertid ere i den senere Tid ingen videre Udsvævelser begaaede. Siden Hertugen af Angoulemes Tilbagekomst griber man de skarpeste Forholdsregler til at holde de Jldesindede i Tømme. Prindsen har ved vor ulykkelige Forfatning viist den skiønneste Karakteer, og erhvervet sig alle Retskafnes Taknemmelighed. Jmidlertid befrygter man igien nye Optrin. Nationalgaden, som skulde afskediges, vil ikke lade sig afvæbne. En ny Legion organiseres, som giver godt Haab, da Obersten er en brav Mand. Uagtet Hs. Kongel. Høiheds befalinger bleve de protestantiske Kirker ikke aabnede Søndagen den 19de d. af Frygt for nye Sammenrottelser, der truede at haane deres Gudstieneste. Prindsen er reist til Valence men man haaber igjen at se ham her Fredagen den 24de dennes. Præfecten viser Mod og Fasthed. Efter de sidste Tildragelser lod han følgende Proclamation udgaae Kongen er Fader for alle troe Franske, som underkaste sig Statens Love, af hvad Religion de end monne være. De forskjellige Gudstienesters frie Udøvelse og Samvittighedsfrihed er sikkret ved Constitutionsacten, han har givet sit Folk. Vildfarelser tilgiver Kongen med den ham egne Mildhed; men Forbrydelser straffer hans høie Retfærdighed, hvor de end vise sig. Med smertelig Misfornøielse har Hs. Kongel. Høihed erfaret den mod Protestanternes Gudstieneste og Kirker udøvede Haan og Vold, som ogsaa det af en Forbryder paa den commanderende General i Departementet udøvede Mord, og anseet det som en Krænkelse af Kongel. befalinger og Rigets Love. Jeg har allerede sagt Eder det, alene Morderens Afstraffelse kan rense denne Stad og frikiende den for Opeer. Han har besmittet Nationalgardens Ære, som burde have viist sin Afsky for denne Misgierning. Denne Gardes Opførsel, som jeg for nogle Dage siden endnu tildeelte Roes, var ved denne Leilighed tvivlsom og vaklende. En ny Organisation vil forskaffe Departementet, Staden og Embedsmændene denne offentlige bevæbnede Magts væsentlige Tieneste, hvis første Pligt er den offentlige Ordens Vedligeholdelse og Lydighed mod Øvrigheden.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Madrid, den 18de November. Hs. Majestæt har i Begyndelsen af denne Maaned udstædt et yderste vigtigt Decret, ifølge hvilket en øverste Statsjunta skal oprettes, hvori alle Ministre, og i vigtige Tilfælde ogsaa Statsraader, Generaler og andre duelige Personer, efter Kongens Bestemmelse, skulle tage Deel. Den er vedvarende, og forsamler sig ugentlig i det mindste een Gang hos Statsministeren, uden at derved sees paa Rang eller Forsæde. Hovedgienstanden for dens Arbeider ere de forskiellige Departementers almene Anliggender. Til denne Ende overrækker enhver Minister Juntaen en Notice over de Anliggender i hans Departement, der kunne have en almindelig Forholdsregel til Følge, og aflægger Beretning for Kongen over samme. Juntaens Resolutioner skulle indføres i en egen Protocol, hvis Affattelse og Bestyrelse er overdraget til Statsministeren. Denne foredrager Juntaen Alt, hvad der angaaer de fremmede Hoffer, Krig, Fred, Alliance, Neutralitet, Garantie, Handel, kort Alt, hvad der kan have Tractatet a. til følge; Justitsministeren alt det, som har Hensyn til Justits væsenets Forbedring, Sædernes Renselse, Lovenes Fuldbyrdelsesmaade &c.; Krigs- og Marineministeren Alt, hvad der angaaer Armeens og Søvæsenets Forbedring, og de Forandringer, som dermed ere at foretage. Juntaen beskieftiger sig endvidere med Finantserne, især med Statsgieldens Afbetaling, og de Anstalter, der maae træffes for at fremhielpe de spanske Undersaatter i America; endog overPladsernes Besættelse skal den debattere, og stræbe at udfinde de kraftigste Midler til at befordre Agerdyrkning, Jndustrie og Handel.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Rom, den 21de November. Til Ære for Christenheden skulle de forskjellige europæiske Magter have besluttet, at gjøre en Ende paa de africanske Barbareskers Røverier. Der er desangaaende, som man forsikkrer, bleven sluttet en Tractat, som skal bestaae af 139 Artikler, og er meddeelt vor Statssecretair. Foruden Slavehandelens Afskaffelse har man paa Congressen i Paris, der vil giøre Epoche i Historien, besluttet at give de africanske Søstater en Regiering, der giver den største Garantie for Vedligeholdelsen af Rolighed og Orden. De til denne Expedition bestemte Tropper skulle udgjøre 45000 Mand. Alle christne Slaver skulle sættes i Frihed, og Expeditionens Tropper have samme Uniform. Paven skal have Tilladelse at sende en Legat til Africa, dog uden at denne maa blande sig i de verdslige Anliggender. Porten skal, som det hedder, være neutral i denne Krig, Wien, den 6te December.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Jforgaars var det en yderst glædelig Dag for vor Hovedstad. Det i sidste Felttog erobrede Skyts blev nemlig ført giennem Gaderne, til Tøihuset. Allevegne vrimlede det af Mennesker, der vilde see disse Trophæer som, tillige med mange fra Paris tilbagehentede Kunstskatte, Bøger, Haandskrivter og Documenter, ere ankomme hertil. - Hovedpunkterne i den mellem den høie Port og Servierne sluttede Tractat skulle være følgende: 1) Servien erkiende Storherren som Overherre. 2) Det beholder sin gamle frie Religionsøvelse og Forfatning. 3) Hver Familiefader betaler aarlig en Ducat, og desuden hvert Menneske en Piaster. 4) Jngen Servier maa bosætte sig i Tyrkiet, og omvendt dog tilstædes dem Ophold i Handelsanliggender. 5) Belgrad vedbliver at være besat af Velisch Pascha. 6) Storherren har i Krigstid fri Raadighed over et forvisk Troppecorps paa 12000 Mand. 7) Servien har en fast, befuldmægtiget Agent ved Divanet. London, den 2den December.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Medens Freden, sige nogle af vore Blade, begynder at udbrede sine Velsignelser i den gamle Verden, synes det at forholde sig anderledes i den nye. Tde Rolla, som efter tre Ugers Reise er ankommen fra New=Pørk til Liverpool, har medbragt Tidender og Privatbreve til den 8de f. M. Det synes, som om de engelske Skibe, der løbe ind i i de Forenede Staters Havne, næsten uden Undtagelse miste en Deel af deres Skibsmandskab, som forledes af americanske Agenter, der ganske aabenbart drive deres Haandværk. Deserteurerne faae 40 Del lars i Haandpenge, og maanedlig 10 Dollars i Gage. Fra Rolla toge 8 Mand Tieneste paa den am ricanske Fregat Java, og 8 andre paa Koffardiskibe. Capitain Mowen beklagede sig derover for den engelske Viceconsul, Hr. Moore i New Port; men, istedetfor at hans Besværinger bleve tagne i Betragtning, maatte han betale 400 Dollars i Mulct, fordi han imod Loven havde indsværret americanske Borgere. Man havde nemlig, som det hedder, i det Dieblik Matroserne forlode Rolla, hemmelig givet dem Certificater, som americanske Borgere. Iøvrigt gjør den americanske Regiering de største Anstrængelser for at forstærke sin Sømagt. Foruden Java vil ogsaa Franklin paa 7. Kanoner, men som nu fører 120, snart være i seilfærdig Stand, Nylig blev en smuk Fregat paa 44 Kanoner solgt til en af Høvdingerne paa Hayti.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Den 5te December. Admiralitetet har iforgaaes faaet Depescher fra Sir Georg Cockburn, som skulle være daterede den 25de October fra St. Helena. De ere overdragte af the Redpole, Capitain Denman, der paa bemeldte Tid forlod Den. Expeditionen var i god Stand ankommen dertil den 23de f. M. Bonaparte var ved godt Helbred. Man siger, at han paa Reisen har syntes meget tilfreds; men hans Følge stal ikke have viist sig saa ubekymtet, og hyppig klaget over Reisens Langvarighed. Bonaparte skulde for fin Person anvises Gouverneurlieutenantens Huus til Bolig, hvilke Huus ligger høit, og Jngen kan komme dertil eller gaae derfra, uden at han kan bemærkes endog i lang Afstand.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Om nogle Dage skal Corvetten Julie afgaae fra Portsmouth til St. Helen og Bombay med Depescher fra Regieringen. - J Marseille har man, ifølge vore Blade, overrakt Hertuger, af Angouleme en af 15000 af Stadens Jndvaanere undertegnet Bon skrivelse, hvori de forlange Massena straffet, fordi han ikke vilde tillade dem at marschere mod Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Den 3de December. J en Skrivelse fra St. Helena, at 19de October, fra En, der var ombord paa Northumberland, hedder det blandt Andet: "Vi ere efter en meget langvarig og ubeldig Seilads, ankomne hertil den 16de, og have den 18de sat Bonaparti Land. Han beboer indtil videre en Hr. Balcomes Huus. Personerne af hans Følge synes allerede meget at fortryde at de ere reiste med ham, og Madame Bertrand forlanger alt at vende tilbage til Europa, for at opdrage sine Børn. Bonaparte giør sig kun liden Bevægelse, gaaer tidlig i Seng og staaer sildig op; hele Aftener spiller han Kort, og om Middagen sidder han kun en halv Time ved Bordet. Den bliver meget strængt bevogtet; mellem alle dens Havne og Skibene har man oprettet Signaler, og Vagtskibe og Brigger krydse rundt om den, saa at hans Flugt er umuelig. Efter Solens Nedgang maa Jngen forlade Skibene, og ethvert Skib er færdigt til at gaae under Seil paa første Vink.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Paa Reisen skal Bertrand have yttret for Admiral Cockhurn, at Bonaparte har sagt til ham, han vilde ikke engang benytte sig at Leilighed til Flugt, for ikke derved at compromittere en Officeer, der behandlede ham saa godt, hvorpaa Admiralen svarede: "havde han selv sagt mig dette, vilde jeg have givet ham to Skildvagter. - Vi have imorges fra vore Søhavne faaet Breve, som melde at Stormen i to Dage har anrettet stor Skade paa Kysterne. Paa Kysten af Kent og i Dinerne have over hundrede Skibe til meere eller mindre betydeligt Haverie.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
- J Torsdags afgik tre Statsbud med Depescher fra Lord Calereagh til Paris, Frankfurt og Jtalien.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Overthinen, den 28de November. Ifølge Efterretninger, som i de senere Dage indløbe og fra alle Sider bekræfte sig, erfarer man, at hele Elsatz, med Undtagelse at Fæstningerne, skal vedblive at være besat af de allierede Tropper blandt disse Fæstninger ere ogsaa Lauterburg og Weissenburg, ma veed ei af hvilke Grunde, da de vel ere forsynede med Volde og Grave men i de sidste Aar ei betragtede som Fæstninger. Ogsaa de forrige lothrinaske Bispedømmers Gebet befinder sig i samme Tilfælde Fæstningerne, i begge disse Provindser, som derover blive ganske afskaarne fra det indre Frankrig, og staae udenfor at militair Forbindelse med de øvrige franske Krigspladser, befinde sig derved i fuldkommen Afhængighed af de allierede Magter, hvilket vil være af stor Vigtighed, hvis Uroligheder igien skulde udbryde i Frankrig. Elsatz mister ved den nye Tractat et meget skiønt og frugtbart District, nemlig den hele mellem Lautter og Qurich beliggende Landstrækning, der omtrent udgiør Halvdelen af det Weissenburger District. Adskillelsen er i hver Henseende meget ubehagelig og skadelig for Landet. Den giør Indgreb i mange Forholde, og forstyrrer Forbindelser, som nu i 25 Aar have staaet ved Magt.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Danzig, den 8de December. Vor allerede siden Aaret 1807 af allehaande Ulykker hiemsøgte Stad blev iforgaars truffet af et Uheld, som paa ny har nedsænkt os Sorg. Bemeldte Dag, kort for Klokken 9 om Morgenen, spranet paa Volden, i Nærheden af Jacobsporten, ligeoverfor den temmelig brede Gade Schlusseldamm, liggende Krudtmagasin, hvori 12 Artillerister befandt sig, med en ubeskrivelig frygtelig Larm, og med en Rystelse, der lignede et hæftigt Jordstiælv, i Luften. Ved Siden deraf og i Magasinet selv forvaredes en Mængde Kugler, Granater og Kartetsker, som ved Krudtets Magt bleve kastede i alle Retninger, endog til de fierneste Dele af Staden, og anrettede der Ulykke og Skade. Luftens Tryk var saa stærkt, at Vinduer og Dørre næsten allevegne sprang op. Dette skrækkelige Dieblik har berøvet mange Mennesker deres timelige Lykke, og kostet Mange Liv og Sundhed; de Drættes og Saaredes Antal, som endnu kan lade sig nøiagtig angive, anslaaes til mellem 180 og 200 Personer. De i Nærheden af dette massive Krudttaarn liggende Huse ere ganske tilintetgjorte, de længer, fraliggende stærkt beskadigede, og det hele Qvarteer af Staden er næsten uden Tag og Vinduer. Gaden Schiusseldamm var saa bedække med Liig og afrevne Legemeddele, at den faae ud som en Valplads.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Den meget strænge Frost, mellem 15 og 18 Grader, forøgede endnu denne Ulykkes Følger ; dog havde man allerede igaar faaet de Saarede anbragte, og pleier dem med største Hiertelighed. - Uforsigtighed har vistnok været Aarsag til denne sørgelige Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Handelsefterretninger. Mallaga, den 15de November. Krigsbriggen Bornholm, commanderet af Capt. Schønheider, er ankommen igaar Eftermiddag paa denne Rhed. Han vil uopholdeligen fortsætte Reisen til Malta og derfra til Tripolis.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Cadix, den 15de November. Capt. Asmussen, førende Skibe, Seeblumen, er ankommen hertil, og har udsagt, at han den 14de mødte ved St. Marie tvende Transportskibe under dansk Flag, bestemte med Foræringer til Barbariet. Fem danske Skibe ere ankomne hertil, bestemte til Middelhavet, og vente med Længsel paa Tilladelse til at kunne fortsætte deres Reise.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Danzig, den 8de December. Kulden har i nogle Dage meget tiltaget, og er idag faldet til 172 Reaumur. Skibsfarten for iaar er aldeles opbert. Kornpriserne ere for Hvede fra 320 til 430, Rug 250 til 250, Byg 180 til 190, Havre 150 til 160, graae Ærter 240 til 250 pr. Læst. Cours: Amsterdam 40 D. 303. Hamburg 6 d. 134.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Kiøbenhavn, den 18de December. Efter Vedkommendes derom indgivne Ansøgninger har Generalpostdirektionen bevilget, at Betalingen for de med Posterne forsendende Exemplarer af nedenbenævnte Tidender, maa fra næstkommende Aars Begyndelse fastsættes saaledes, at samme erlægges a) For Kiøbenhavns nyeste Skilderie med 7 Rbdlr. 13 s. N. V. halvaarlig pr. Sæt. b) For Aarhuus Stifts Addressecontors Tidende med 4 Rbd. N. V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. c) For Viborg Samler med 4 Rbdlr. N. V., halvaarlig paa Sæt af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. d) For den af Bogtrykker Borck udgivende Aalborg Stift Adresse-Avis med 3 Rbd. 43 s. halvaarlig af Abonnen, terne i, og med 4 Rbd. 14 s. N. V. halvaarlig pr. Sæt at Abonnenterne udenfor Stiftet. e) For Randers Amtstidende med 4 Rbd. N. V. halvaarlig pr. Sæt af Abonnenterne saavel i som udenfor Stiftet. f) For Ribe Stifts Adresse-Avis med 2 Rbd. 75 sk. a Abonnenterne i, og med 3 Rbd. 13 s. N. V. halvaarlig priSæt af Abonnenterne udenfor Stiftet. Hvilket saaledes til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 18de December 1815.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie. Secretariatet for de ankom: mende Reisende, ved de Reisendes Contoir i Kiøbenhavn. Snei S berg og Tørring Sognekald i Ribe Stift, 148 Rbdlr. Ordineret de Catechet- og første Lærer-Embede ved Borgerskolen i Mariager, 200 Rbdlr. S. V., 8 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 6 Favne Brænde, eller forholdsmæssig Tørv, Græsning til en Koe og Fourage 40 Lpd. Høe og 130 Lpd. Halm, frie Bolig og Høitidsoffer.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 6te Decbr. er Cancelliesecretair og Undercancellist ved Cancelliet, C. Foss, beskikket til Cancellist i Cancelliets første Departement; Candidatus juris N. M. Spandet til Undercancellist ved Cancelliet; Undercancellisterne N. L. Schjønning og P. J. A. Conradt Eberling til virkelige Cancelliese, cretairer; Copiist under Kiøbenhavns Magistratur, A. L. Schuma, cher, til Fuldmægtig i første Secretariat, under bemeldte Magistratur, 2den Copiist i andet Secretariat under Magistraturen, C. M. Winther, til 1ste Copiist, og Ex, juris H. J. Møller, til anden Copiist, i bemeldte Secretariat, Bataillonschirurg A. Lindeburg til Districtschirurg i Slagelse; Ex. juris C. Rasmussen til Procurator ved alle Underretterne i Aarhuus Stift; Sognepræsten for Rynkebye og Revninge Menigheder i Fyens Stift, I. C. Klog, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget. Den 8de, Kiøbmand J.S. Lauridsen og C. M. Worgod i Ringkiøbing til Strandingscommissionairer i Ringkiøbing Amt, afskediget Maanedslieutenant, H. Søeborg, Dannebrogsmand, til Strandingscommissionair paa Læsøe. J. A. Kier til Organist i Thisted.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Under Rentekammeret: Den 21de Novbr. er Secondlieutenant ved Landgadetcorpset og a la suite i Kongens Regiment, N. J. Steenballe, udnævnt til Landmaaler. Den 25de, Proprietair C.W. Grandjegn, til Wennerslund, som Landvæsenscommissair paa Falster, meddelt aabent Brev paa Kammerraads Rang, efter Rangforordningens 7de Klasses Nr. 2.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
At vores gode gamle Fader Told- og Consumtions=Controlleur Niels Bergmann i Fridericia, ved en rolig Død forlod denne Verden sidste 25de November, tilkiendegives sørgeligst for fraværende Familie og Venner paa min Sødskendes og egne Vegne. Mariager, den 1ste December 1815. Bergmann.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
L. teratur. for Skolen og hvis Jndtægter ikke ere tilstrækkelig til at anskaffe sig samme, I Exemplarer, af de paa mit Forlag udkommene Skolebøger, til Brug, De Skoler i Kiøbstæderne og paa Landet, som maatte behøve et Antal ville kunne erholde en Moderation i Priserne, naar de derom henvende sig A. Soldin directe til mig.I derskoler, faaes for 24 s. hos A. Soldin i Fortunstræde No. 143. blandkort over Europa, med hosfalet korte Geograffe, til Brug for Bøn L. Kappect, A. af D. 1ste Dect, indeholdende 1) Aaliensteløs det dramatisk Digt af Fr. Schiller. Oversat af Prof. K. Fra Pressen er udkommen paa Undertegnedes Forlag : Wallenstein, Leier, 2) Piccolminkerne, 2den og sidste Deel, som indeholder, Wallensteins Død, er heelt færdig fra Hr. Oversætterens Haand og som uafbrudt trykkes paa, forlader Pressen i det seneste i Slutningen af Januarii Maaned n. A. Da jeg formoder at Fordanskningen af dette Schillerske Mesterværk, (hvoraf er givet Prøver i Tilskueren for i Aar, vil finde et klækkeligt Antal Kiøbere, har jeg ansat Prisen saa billig som mue lig, nemlig: for begge Dele 28 a 29 Ark stor i raae Mat. for 3 Rbdlr. paa godt Trykpapiir, 4 Rbdlr. paa Postpapiir, heft. 1 Rbmk. mere, som betales ved Modtagelsen af 1ste Deel, for at undgaae Defecter, hvorimod Kiøderne af første Deel, til ovennævnte Tid, behagelig kan lade afhente 2den Deel uden Betaling imod mit Beviis Tilbagelevering. A. Schmidt, Boghandler, store Helliggeiststræde No. 151.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Følgende Bøger ere udkomne paa Undertegnedes Forlag, og faae hos ale) Boghandlere i Danmark og Norge : Titi Livii operum omnium volumen Imum. Ad siden optimaruneditionum, Strothii præcipue et Doringii, tertum erhibult, horumaliorumque animadversiones erce pait suasque agjecit Fr. Maller Dr. Phil. & Theologiæ p. p. Trykp. 4 Rbdlr., Skrivp. 5 Rbdlr. Beskrivelse over Tørning Lehn. Et Bidrag til Kundskab om Hertugdomme, Slesvig, af Knud Aagaard, Sognepræst i Agerskov. Trykp. heftet 3 Rbdlr. 32 s., Skrivp. heftet 4 Rbdlr. 32 s. Jndledning til Forelæsninger over Universalisterien, af Chr Molbech. Særskilt aftrykt af Athene, heft. 1 Rbdlr. 32 s.
Berlingske Tidende, 1815-12-18
Den Gyldendalske Boghandling. Klareboderne No. 3.