JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Fra Jtalien, den 4 Februarii. Ridder Acton, som for nærværende Tid staaer i saa stor Anseelse i Neapolis, have mange hidindtil urigtig troet at være i født Engelland; thi han er født i Besancon, i Franche-Comte, hvor hans Fader, en indfød Engellænder, var en berømt Læge. Hans Moder var et Fransk Fruentimmer, fra Egnen af Dole, og udmærkede sig meget iblant de Smukke i Besancon baade ved sine overordentlige Siel gaver, og ved sin besynderlige legemlige Skiønhed Ridderen forlod sit Fædreneland meget ung, og blev opdragen i Jtalien hos en Farbroder, som bragte ham an ved Storhertugens af Toscana Marine. Her udmærkede han sig ved Græve O-Reilly's ulykkelige Expedition imod Algier, og dækkede de Spanske Troppers Aftag ved et dristigt Manødre. Da Storhertugen af Toscana strax efter denne Expedition formindskede sin Marine, anholdt Ridder Acton om Fransk Søetieneste, og forlangte strax at antages til Chef d'Escadre, hvilken Post den Tids Søeminister Hr. von Sartine ikke vilde tilstaae ham. Han blev derfor i Uvirksomhed i Florenz. Paa denne Tid fattede Kongen af Neapolis den Beslutning, at forstærke sin Søemagt, og søgte dertil en Officeer af Virksomhed og Jndsigt Ridder Acton blev ham foreslagen, man veed ikke, om af Keiseren, eller af Storhertugen, og kort efterat han havde ladet sig see ved Hoffet i Neapolis, blev han udnævnt til Generallieutenant, og til Krigs- og Søeminister. To af hans yngre Brødre ere endnu i Fransk Tieneste. En staaer som Oberstlieutenant paa Martinique, og den anden er Ritmester ved et Fransk Husar-Regiment. Denne sidste reiser undertiden til Neapolis, for at besøge sin Broder, M. nisteren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
J Madrid er i afvigte Aar udkommet et Skrift, over Menneskenes oprindelige Uliighed. Forfatteren af dette Skrift paastaaer, at Grundstoffet til de Store ligner et Ananas-Korn, men at Grundstoffet til et almindeligt Menneskee ikkun er saa stort som et Peberkorn. Han for sikkrer videre, at Naturen behøver 100 Aar for at dan ne Grundspiren til en Prinds, i dets Sted den i et Øieblik kan blive færdig med Grundspiren til en Almuesmand. Dette Skrift vandt Prisen i Videnskabernes Academie i Madrid for Aaret 1785, og blev allerede oplagt fierde Gang i December samme Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Wien, den 11 Februarii. det Ungarske Hofcancellie, som Keiseren endnu er utrættelig i at besøge, sagde Hs. Majestæt nyelig: Man maae aabne alle naturlige Communicationsveie i dette Rige (Ungarn), saa vel imellem dets Districter indbyrdes, som med de tilgrendsende Provindser, og det baade til Vands og Lands, og ingenlunde spare Bekostninger, som her, ved at befordre Statens Nytte i det Hele, tillige ville forskaffe mange tusinde af Folkets fattigste Classe deres Underholdning".
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Grævinde Wrona vovede nyelig at bede Hs. Majestæt om Naade for en brændemærket Forbryder, hvis Fader havde været Kammertiener hos hende, men som hun havde givet Afskeed. Keiseren svarede: "De har jo dog stødt dette Menneskes Fader ud af Deres Tieneste, og hvor vil De nu, at jeg skal beholde en Morder i min Tieneste hvorpaa Grævinden ikke vidste at svare et Ord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Stridighederne imellem Herskaberne og Bønderne over Hoverietienesten give endnu paa eet og andet Sted Anledning til ubehagelige Optrin, og forstyrre Roligheden i hele Sogne og Egne. Endnu i Begyndelsen af dette Aar vare Bønderne af 4 Byer i Liptauer Comitat i Ungarn i fuldt Oprør imod deres Herskab over en Hoveriestridighed, og kunde ikke ved mindre end 3 Compagnier Infanterie, som bleve commanderede imod dem, bringes til Rolighed igien, da derpaa mange af Bønderne bleve lagte i Baand og Jern og haardt straffede. Da Keiseren nyelig i Erkehertuginde Christines Selskab besøgte Arbeidshuset, kom 2 gemeene Soldater og hentede Bomuld, som de vilde spinde hiemme, i Stedet for at gaae ledig. Dette behagede Hs. Majestæt saa vel, at han forærede hver af dem 1 Specie-Ducat, og formanede dem til fremdeles at føre sig godt op.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
London, den 13 Februarii. Da Kongen i sin Tale, hvormed han sidst aabnede Parlementet, allene talede om Stridighederne fra forrige Aar angaaende Schelden, men gik det Tydske Fyrsteforbund forbi med Taugshed, saa er der siden af Oppositionsparkiet blevet debatteret adskilligt over denne Sag. "Dette Forbund (har man sagt), som øiensynlig har til Hensigt at forhindre en Plan, der synes at gaae det Keiserlige Hof nær til Hierte, har Kongen af Storbritannien tiltraadt som Churfyrste. Man vilde nu ikke undersøge, om Bayerns Omtuskning var skadelig, eller ikke, for Engelland; saa meget troede man kun, at Churfyrsten af Hannover, i det han har erklæret sig imod denne Omtuskning, har rimeligviis derved ikke gjort Keiseren tilbøielig til at forbinde sig med Kongen af Storbritannien. - Premierminister Pitt paastaaer: "At han, og de andre Ministre af dette Land, have ingen Deel havt i det Forbund, Kongen, som Churfyrste af Hannover, har behaget at slutte med Kongen af Preussen, og at de følgelig ikke kunne kræves til Ansvar derfor. Dette Forbund angaaer blot de Churfyrstelige Stater, og Storbritannien har ingen Deel i det. De Fyrster, for hvilke dette Forbund kunde være ubehageligt, ansee Kongens Tiltrædelse til det som Churfyrste ingenlunde saaledes, som om Engelland var interesseret derved. De vidste meget vel, at, omendskiønt de Churfyrstelige og Kongelige Stater tilhørte een og samme Souverain, vare de dog ganske forskiellige Stater, og havde ganske forskiellige Regieringsmaader. Det Churfyrstelige Ministerium, i Hannover var efter sin Pligt forbundet til at vaage over de Churfyrstelige Staters Vel, og det maatte være enhver bekiendt, at Storbritannien ikke kunde dirigere Ministeriet i Hannover i noget Slags af dets Messyrer, naar det ikke med det samme vilde erklære, at det tog Churfyrstendommet under sin Beskyttelse, og vilde garantere det alle dets Eiendomme. Men dette vilde være et meget utidigt Skridt at giøre for Storbritannien; og ved det at Storbritannien vægrer sig for at giøre dette Skridt, erklærer det jo aabenbare de Magter, imod hvilke det Tydske Fyrsteforbund kunde synes meest at være stilet, at det ikke vil give dem Anledning til at besvære sig. Churfyrsten af Hannover havde just tiltraadt det Tydske Forbund, fordi Kongen af Engelland ikke vilde befatte sig med at beskytte Hannover, og Hs. Majestæt kunde altsaa, i det han havde overladt Churfyrstendommet til sit eget Forsvar, ikke paa nogen Maade ansees for at have givet vedkommende Fyr Jmod denne vigtister Anledning til Besværinger".ge Forskiel, som Hr. Pitt med saa megen Statsklogskab giør imellem Kongen og Churfyrsten, i Henseende til det Tydske Forbund, har nu Oppositionspartiet intet videre, end at det siger: "Man maae være bange for, at fremmede Fyrster hverken kunne eller ville giøre en saadan Forskiel imellem een og samme Fyrstes Jnteresse i hans ene Egenskab og hans Jnteresse i en anden Egenskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Frankfurt ved Mayn, den 14 Februarii. J Mannheim kom en Skræderkone den 30te Januarii ned med 3 Døttre. Samme Kone blev i Aaret 1779 forløst med 2 Drenge, og den 28de Februarii 1785 atter med 2 Drenge, saa at hun følgelig i 3 Barselsenge er bleven forløst med 7, og i mindre end et Aar med 5 Børn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
En Schweitzersk Landjunker, for hvem der nyelig døde en Ridehest, som han havde holdt utroelig af, kunde slet ikke overtale sig til at overlevere det dyrebare Aadsel i Natmandens Hænder. Endelig faldt han paa at lade Jnd voldene tage ud af det, lod det derpaa balsammere, og har det i egen Person, med sin Forvalters Hielp, ned i en rund med sort Klæde betrukken Haugestue, hvor det nu hviler paa et høit, blødt udstoppet og med sort Klæde overtrukket Hynde, og ikkun Heste-Elskere kunne tage det i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Leipzig, den 14 Februarii. Troeværdige Beretninger fra Wien tale om eet og andet Skridt, som Frimurerne have gjort, for at udvirke hos Keiseren nogle Forandringer i Henseende til de Jndretninger, som ere foreskrevne ved den bekiendte Haand billet. Jblandt andet have de overleveret Hans Keiserl. Majestæt en Supplik, hvori de tilbyde sig at tilstille Høystsamme nøiagtige Lister over alle deres Navne, men under Forsegling og ikkun til Hs. Majestæts høisteget Eftersyn, uden at communiceres Landscollegierne. Som Aarsag hertil skulle de have angivet, at det, hvis deres Navne bleve bekiendte, kunde geraade mangt et Medlem til væsentlig Skade, i sær ved Tab af Arv efter Paarørende, som endnu kunde være stærkt indtagne imod Ordenen. - Hvad Resolution Keiseren har givet herpaa, er ikke bekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Erfurt have 4 Brødre, som staae i Regieringens Tieneste, ikke af Armod, ikke af Karrighed, men for at undertrykke Fordomme, ikke anlagt sorte Sørgeklæder, ved deres inderlig elskede Moders Død, men skienket de Penge, Sorgen kunde have kostet dem, til de Fattige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
(Posten for i Mandags, Fredags og i Dag er ved Avisens Slutning endnu ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Kiøbenhavn, den 6 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
27 Februarii. 5 1/2 Kulde. O. S. O. O. S. O. 1 Martii. O. S. O. N. O. Udi afvigte Uge, fra den 25de Febr. til den 4de Martii, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 11 Par. Fødte Drenge 33. Piger 27. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 19. Qvinder 22. Drenge 16. Piger 12, af følgende Sygdomme. Alderdom 7. Beenbrud 1. Brystsyge 6. Dødfød 1. Feber 1. Forraadnelses=Feber 10. Hastig Død 2. Hidsig Feber 1. Koldbrand 1. Kopper 7. Langvarig Syge 1. Mavepine 1. Nærvesyge 1. Orme=Feber 1. Slag 11. Sprinkler 1. Svindsot 1. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 6. Tilsammen døde 69. Altsaa 9 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
J Den Kongel. Hof= og Stats-Calender kan nu bekommes i det Kongel. Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk., og med Omslag 4 Mk. 4 s. & Livets Møisomhed, veed man, skal endes for alle retskafne Mennesker, med Overgangen i en glad Evighed, og Udsigten til denne erhverves ved Forberedelser, som Gamle eller Skrøbelige ikke kunne have lettere ved Haanden, end naar de eie en Bog, hvori alt det findes samlet, som i denne Henseende kan kaldes got, fordi det trøster, glæder, og næsten Mange ganske udsletter Tanken om Dødens Bitterhed. have allerede anskaffet sig denne Bog; men paa det end flere kunde forsyne sig med dette undværlige, ypperlige, endnu ikke noksom bekiendte Skrift, vil jeg her atter faldbyde det. Titelen er denne: Tidens nyttige Anvendelse paa Syge og Døds-Sengen, skrevet af Mag. Lilienthal, oversat og forøget af Provst Kragl. lund, Sognepræst til Herfølge og Sædder. Den første Deeindeholder gudelige Betragtninger over bibelske Sprog, som svare til Bogens Titel, den anden Deel: Salig Forretning paa Syge og Død Sengen, tilligemed kraftige Bønner, opvækkelige Sukke og aandelige Sange, som i saadanne Omstændigheder med Nytte kan bruges. – Sælges for 5 Mk. hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse Contoiret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Den af sal. Hr. Biskop Herslev skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. D. indtil der 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvor udi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, det paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 13de Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige privilegerede Assistence=Huus foretagen og holden offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1784 til den 12te Januarii 1785 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøi, samt Tin, Kobber og Messing med videre, tillige bekiendtgiøres, at Kiøberne af de contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maa være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Fredagen den 17de Martii næstkommende, bliver udi Taarbech, Kroe i Lyngbye Sogn, ved offentlig Auction bortsolgt tvende Huse i Taarbech, til det ene en betydelig stor Plads, et Pulpitur i Lyngbye Kirke, endeel Gangklæder, Brygger=Redskab, Seeletøier og Ridetøi, samt Vogn= og Plov-Redskab; hvorover de trykte Catalogi bekommes hos Procurator Schou i Lyngbye og Viinhandler Glassing i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
Directionen for det kongel. octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 26de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction over endeel af de fra sidste Auctioner overblevne Rester af chinesiske og ostindiske Vakre, thi vilde de Lysthavende behage til ovenmeldte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjorte, og kan Vahrene 3 Dage forinden Auctionen tages i Öiesyn. Directionen for det kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Fredagen den 28de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, norske Allinger, vestervigs Vall Bræder, norske Vrag Bræder, danziger Fyrre-Planker, rigske Maste-Træer, dito Spiirer, Maste-Stumper eller polske Blokke, Baadshag-Stager, engelsk Pompe-Læder, barkede Hunder, norsk BaandJern, Beeg, Tiære, Terpentin, Kanon=Krudt, hollandsk Seildug, petersborger dito, flamsk Lærred, Raundug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Hørlærreds Dreiel, Tælle Lys, hollandsk Lin-Olie, Svovel, Tælle, reenriigsk Hamp, petersborger dito, Lunte, spansk Salt, lyneborger dito, Bøge-Brænde, store skotske Steenkul, smaa dito, Rom, Viin-Edike, Havre, Byg, røgede Oxebryster, dito Tunger, dito Pølser, engelsk Ost, røget Korn-Flæsk, Smör, fyensk eller langelandsk, fransk Brændeviin, Byggryn, hvide Kaag Erter, graae dito, Svedsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-06
End videre til Cargaison : Klumpeblye, Stangern, Baand-Jern, nyt Kobber i myntede Plader, dito i Forhudnings-Plader, Kobber Forhudniligs-Söm, Beeg, Tiære, reen rigsk Hamp, petersborger dito, petersborger Seildug, Raundug, flamsk Lærred, engelsk Pompe-Læder, Steenkul, Flagdug, Pibe og Fade-Stave. Thi ville de Lysthavende behage, til fornævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne, tilligemed Vahrenes Quantiteter, dennem nærmere skal vorde bekiendtgjorte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Kiøbenhavns No. Aar. Aus Jan. Am Hr. an, Post-Tidende Fredagen, den 10 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Constantinopel, den 25 Januarii. Den 19de hujus er Prinds Suleiman, paa 8 Aar, ved Døden afgangen i Serailet, saa at den nu regierende Storherre nu ikkun har 2 Sønner tilbage, nemlig Sultan, Mustapha og Sultan Mahmud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
J Gaar er den hidtilværende Storvizir Haznadar eller Schahin Aly Pacha, efterat Rigsseilet var ham frataget, bleven afsat, og Pachaen af Morea, Jusuf Pacha, er kaldet hertil, for at modtage hans Post. Jndtil han kommer, bestyrer den gamle Storadmiral alle Rigssagerne som Kaimacan eller Vicarius. Allerede den 15de hujus fik den for 2 Aar siden som Reis-Effendi ansatte Feist Mehmed Effendi sin Afskeed, og den forrige Terschana Emini, Hai ri Mehmed Effendi, kom i hans Sted. Den 16de blev ogsaa Viziren Kihaa afsat, og Feist Suleiman, der hidindtil har staaet som Nischandschi, blev udnævnt til hans Post.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Madrid, den 31 Januarii. Til Don Massaredo er sendt Befaling at aftakle sin Flaade, som ligger i Carthagena, og har været bestemt imod de Algierske Corsarer. Da en lige saadan fredelig befaling er afgaaet til Don Barcelo til Minorca, saa holder man nu Freden med Algier for ganske viis, omendskiønt Hoffet ikke har gjort noget bekiendt derom endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Genua, den 4 Februarii. J Søndags, den 29de Januarii, gave de Danske Skibe, som ligge for Anker her i Havnen, en tredobbelt Salve af deres Kanoner, til høitidelig Erindring af deres Monarks Fødselsdag; og den Kongel. Danske Consul her, Hr. Morellet, gav Capitainerne og Officererne fra bemeldte Skibe et stort Middagstaffel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Neapolis, den 7 Februarii. Den Kongel. Danske Gesandt her ved Hoffet, Kammerherre Schlanbusch, er den 3die hujus, om Aftenen, ankommen hertil med sin Gemalinde, og har derpaa i Forgaars gjort Premierministeren Marchese Caracciolo sin første Visite.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Fra Jtalien, den 11 Februarii. Ridder Emo, som er afseilet med sin Flaade fra Malta, kom ved Storm meget nær ind til Kysten af Tunis, og er nu i Begreb med at begynde sit Bombardement paa nye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
To Franske Ingenieurer, som tilbøde ham deres Tieneste, og som han ikke antog, ere derpaa traadte i Beyens af Tunis Tieneste, som har belavet sig paa et tappert Forsvar. Mistanken bliver ogsaa alt stedse rimeligere, at omendskiønt Regieringen i Algier efter Anseende har afslaaet Tuneserne den Bistand, de have forlangt, den dog alligevel understøtter vore Fiender hemmelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Rom, den 11 Februarii. J Cardinal-Statssecretairens Gemak er den 5te hujus holden en Kongregation af Cardinaler og Prælater, som har angaaet Cardinal Rohan, og man siger, endeel Cardinaler havde været af den Mening, at man maatte stryge Prinds von Rohan ud af Cardinalernes Liste, men andre havde ikke yttret noget bestemt herover, hvorfor Paven vil afgiøre denne Sag i et Consistorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
London, den 14 og 17 Febr. Den Kongel. Prinds, Wilhelm Henrik, er den 8de hujus gaaet under Seil fra Portsmouth paa et Krydstog med Fregatten Hebe, som egentlig er bestemt til at forfølge Snighandlere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Efter den af Hr. Pitt indleverede Liste, har det rene Beløb af alle Paalæg fra 5te Januar. 1785 til 5te Januar. 1786, været 12 Millioner 499926 Pund 18 Shell. 7 1/2 Pen følgelig over halvanden Million meer end fra 5te Januar. 1784 til samme Tid 1785, da Beløbet ikkun var 10 Millioner 856967 Pund. Den 5te Januar. i Aar beløb Nationalgieldens Capital sig til 239 Millioner 154879 Pund 11 Shell. 4 Penn, og Jnteresserne, som skulle betales deraf, udgjorde 9 Millioner 266940 Pund 7 Shell. 2 Pen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Efter en Skrivelse fra Dublin af 9de hujus, opholder den nys ommeldte Phantast O'Connor sig paa en vis Hr. Burks Landgods, som han har taget i Besiddelse, og derhos udbredt sit Gebeet over omtrent 20000 Agres Omkreds der i Naboelauget. Den Trop af løse Folk, som har slaget sig til ham, angives paa 3000, som han har forsynet med mange Slags Vaaben. Han har endogsaa plantet en Kanon paa en Høi, for at giøre dem bange, der kunde faae i Sinde at kræve tilbage hvad han havde frataget dem. Den Post, han har valgt dertil, skal være utilgængelig, i det mindste skulde Landmilicen der ikke kunne forcere ham; og sendte man stærke Militair=Com mander ud imod ham, vilde han tage Flugten til Skove og Moradser. Jmidlertid har Regieringen i Dublin allerede sendt Befaling til de nærmeste Øvrigheder, at man skulde bruge det Kongel. Militaire imod disse Folk, ifald deres borgerlige Magt ikke skulde være stærk nok til at giøre Modstand. Denne O'Connor vil, som man siger, ansees for at stamme i lige Linie ned fra Chrahil Crubdang, som havde den Jrlandske Krone i Henrik den Andens Tid, og hvis Epitaphium endnu skal være at see i Abbediet Knockmay i Grævskabet Galloway.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Man har Vished om, at Neger Oprøret paa Dominica er saa godt som stillet. Man har forfulgt Oprørerne stærkt, deels taget dem til Fanger, deels dræbt dem, for størstedelen igien frataget dem deres Munition, og for Resten af dem har man afskaaret Levnetsmidlerne. - Men paa St. Domingo skal Ulykken være langt større, da Slave=Oprøret der er saa stort, at hele Militairet og alle hvide Jndvaanere have maattet gribe til Vaaben. Man siger endogsaa, at de Franske havde der ombragt 6000 Slaver paa een Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Paris, den 20 Februarii. Med den nyeste Spanske Post har man Efterretning, at det Spanske Register=Skib St. Pierre d'Alcantara Natten imellem den 2den og 3die hujus er forulykket paa den Portugisiske Kyst, omtrent 18 Søemile fra Lissabon; men Mandskabet er blevet reddet. Ladningen har bestaaet af 8 Millioner Piastre, og af 3 Millioner i Producter og Varer, hvilke sidste ere ganske forlorne. Om de 8 Millioner Piastre ville være at redde, veed man endnu ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Man forsikkrer, Keiser en har tilsendt Kongen en egenhændig Skrivelse, og umaget sig til Bedste for Cardinal Rohan. Jmedens man venter paa Følgerne heraf, har Parlementet i Fredags, efterat man havde tilbragt 7 Timer med at forelæse Forhørene over de fornemme Fanger, som sidde i Bastillen, gjort Processen virkelig criminal for Cardinalen og de øvrige Medskyldige, og derhos afslaget Cardinalen at dømmes af Cardinal-Collegiet, som han har begieret. Saa har det og nægtet ham at dømmes af hele Parlementet og af de Pairs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Wien, den 15, 18 og 22 Februarii. Mængden af Courerer, der komme og gaae, saa vel som andre Omstændigheder, synes at bevise, at Roligheden trues ikke allene i Tydskland, men ogsaa i Jtalien. Jmidlertid har Frankrig foreslaaet de fornemste Hoffer en almindelig Pacificationsplan, hvis Undersøgelse fordrer Tid, og, frem for alt, kraftigt Medvirken, og som man har Grund til at haabe et godt Udfald af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Efter et Rygte, skal det være paa Capetet, at formere ved Sommerens Begyndelse 2 stærke Leire i Ungarn, for at faae Divanet til snart at fatte en bestemt Beslutning angaaende den bekiendte Grendseberigtigelse. Saa vil man og vide, at en Russisk Leir skal trække sig sammen i Ukrainen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Hs. Majestæt Keiseren har, for at holde Hævd over den Catholske Religion, resolveret, at hvilken af Hans RomerskCatholske Undersaatter der gaaer over til den Lutherske, Reformeerte eller Jødiske Religion, skal straffes med Landsforviisning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-03-10
Warschau, den 22 Februarii. J Petersborg giøres meget store Tilberedelser til Keiserindens Reise til Cherson. Monarkindens Kroning der til Dronning af Taurien skal gaae for sig i Midten af Julii, og skulle Patriarken, 6 Ærkebiskopper, og et Antal af det øvrige Clereste være nærværende ved den. Saa ere og 6 Cavallerie= og 22 Jnfanterie=Regimenter beordrede derhen, for deels at dække denne store Kronings=Høitidelighed, deels giøre den meere glimrende. Hoffet tiltræder Reisen i Maji Maaned, og bliver 4 til 5 Uger i Moskau, førend det fortsætter Reisen til Cherson. Der tages Foræringer af meget stor Værdie med, til at uddeles der. Omkostningerne, som ere bestemte dertil, vurderes paa 7 Millioner Rubler, de største, som nogensinde i Fredstider ere anvendte paa nogen Høitidelighed i Rusland. – Alle Krigsskibe, som ligge i Cronstadt, skulle efter Keiserindens Befaling eqviperes saa hastig mueligt.