JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
En god stærk Reisevogn, der ei er for bredsporet og passende til Veienes Beskaffenhed her i Provindsen, helst med en dertil hörende Kalaische forlanges til Kiöbs, man behager at melde sig derom paa Bog trykkeriet som nærmere giver Efterretning. (Mere følger i Tillægget.)
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Avertissements. Onsdagen den 14 Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Præste Enken Madame Schoulund i Sundbye Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge hendes betydelige Jndboe af Sølv, Tin, Kobber Mes nag, Jernfang, Chatoller, Komoder, Sengeklæder, Anned og Dækketøi m.v. Efter Meubel Auctionen bortsælges sal. Hr. Schoulunds gode og velconditionerede Bøger. Et Auctions Blad over det betydeligste af af det Bortsælgende skal følge med de Jydske Efterretninger; hvilket herved bekiendtgiøres. Hals Præstegaard den 30te Januar 1810. P. A. Obel.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Da jeg har erholdt Aarhuus=Stifts høie Øvrigheds, Tilladelse til at oprette et Jnstient for unge Pigebørn, hvori de kunde erholde Underviisning i alle fruentimmerlige Haandarbeider, saasom: fint Broderie, Tamborin: Skrædersyening, Natur= og Verdenshistorie i det tydske og franske Sprog, samt Øvelse i at tale Sprogene daglig, i Tegning, Geographie, Regning, Skrivning, Religion o. s. v. - Saa giver jeg mig herved den Ære at bekiendtgiøre dette for det høistærede Publikum. Trykte Planer, der give en kort Udsigt over det Hele, saavelsom ogsaa bestemmer Betalingen for Eleverne, ere gratis at faae paa Stifts=Bogtrykker Contoiret. -
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Da jeg agter at oprette mit Jnstient i Staden Aarhuus og at begynde til Majdag, da jeg til den Tid har Løvte om 2 a 3 Elever, saa anbefaler jeg mig det høist ærede danske Publikum paa det ærbødigste, smigrende mig med, at de Børn, der maatte vorde mig betroede skulle forhaabentlig i enhver Henseende svare til de resp. Forældres Forventninger. Addresse, Bierregaard ved Horsens den 15 Januar 1819. Caroline Andersen, forhen første Lærerinde ved Mad. Dhedenilles Jnstitut. i Hamborg.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21 Decbr. 1309, læst i Retten paa Horns Venneberg. Herreders Ting den 8 Januari 1810, og udi den Kongelige Lands Over=Ret i Viborg den 15 Jan. uari s. A., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi perpetui silentei Creditorerne efter afgangne Sognepræst Hr. Hans Justinus Deich, mann af Torndye Præstegaard, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sindahl Præstegaard pr. Hiørring den 27 Jan. 1819. Lars Holm.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
J Nærheden af den Latinske Skole og Jnstientet er Kost og Logie at faae i et anstændigt Huus enten strax eller til førstkommende Paaske. J Hr. Wandalls Avis Expedition gives nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Gaarden Fieldgaard med Mølle, tilkjøbt Parcel med Afbyggerhuuse og Tiender, alt i Hiøring Amt, Børglum Herred, Tolslev Sogn, kan samlet eller særskildt med eller uden Besætning og Sæd, kjøbes eller forpagtes, og tiltrædes næste Maj. Eiendommen indeholder i alt 383 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf Aggermark 134 Tdr., Eng 30 Tdr. Heede og Kiær 210 Tdr., Skov 9 Tdr. foruden en stor Tørvemose som ikke er carteret, alt til Hartkorn Jordskyld 15 Tdr. 6 Skpr. 2 Fkr. De sidste 4 Aar er efter Middeltal aarlig avlet: af Rug 7 Fold, Byg 10 Fold, Havre 6 Fold, Høe 100 Læs; paa Agermarken græsses 50 store Høvder, og 10 Bæster, paa Heeden nogle 100 Faar foruden ung Qvæg ; Heeden er meestedeelen eitueret og tienlig til Opdyrkning ; og paa Eiendommene paa 3 forskjellige Steder funden Mærgel i Overflødighed; Brændsel af alle Slags og Tørvekul kan aldrig fattes; Skoven er meest Eeg og Hessel, Resten Bøg, En, Esk, Birk og Røn, hvoraf Bygningerne og Redskaberne kan vedligeholdes; Harer og Fugle Vildt er i Mængde paa Eiendommene, og de almindeligste Færskvands Fiske, som Giedder, Aborre, Skalle, Aal og Ørreder kan daglig haves af Mølledammen og den igiennem Eiendommen løbende Aar, hvorpaa forrige Aar blev bygget en Aalefangst. Møllen staaer for 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. Mølleskylds Hartkorn, har et Overfalds Qværnværk, er for 3 Aar siden alt af nyt opført, kan maanedlig indbringe 7 a 8 Tdr. Korn. Det Tiendeydende Hartkorn er 424 Tdr., hvoraf Kirkens Korn og Qvægtiende, kan oppebæres til Gaarden; ved Accorter sluttet for et Aar, haves deraf i Penge over 1200 Rd.; med Kirken som overalt er stærk og bygget af hugneKampesterne, samt belagt med Blye, følger Jusrocandi. Gaarden der ligger 5 Miile fra Aalborg, 4 fra Lykken og Kiul, 3 fra Fladstrand og Asaae, og 2 fra Sæbye; dens Bygninger ere stærke af Ege Bindingsværk, med muurede Vægge og Straatag, beqvemt indrettet og assureret for 5000 Rd. Liebhaverne indbydes til at handle underhaanden paa særdeles billige Vilkaar med undertegnede. Fieldgaard den 10 Janv. 1810. Krogh.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Auction. Den af mig under 6te dennes i Aalborg, Jydske Efterretninger og flere Aviser averterede Auction, over Hovedgaarden Estvadgaard, Fløndersøes Mølle, Estvad Sogns Konge- og Kirke Korn Tiender samt den sidste Qvæg Tiende, samt noget Bøndergode - er nu bestemt at holdes paa bemelte Hovedgaard Estvadgaard Fredagen den 23 Februari førstkommende om Formiddagen Kl. 10, til hvilket Sted og Tiid Dhrr. Lysthavende indbydes at møde. - Til Liebhavernes videre Underretning meldes: 1, at Svingelhuuset i Rønberg Sogn 3 Skpr. Hartkorn, bliver og opraabt under bemelte Bøndergods. 2, Dersom de ommeldte Eiendomme bliver solgt, da agter Stiftelsen sidst i anstundende April eller først i Maji Maaned, at lade holde offentlig Auction over Hovedgaardens Besætning af Heste og Kiør, Vogne, Plove og Harver og videre Avls Redskaber, samt Sengeklæder m. m. 3, Hovedgaardens Agerland er brugt i 12 Jndmarks- og 12 Udmarks Vange, hvoraf hver Sted aarlig bruges 5 til Sæd og 7 til Hvie. 4, Stiftelsen besørger dette Aars Havre Sæd lagt, og Kiøberen tiltræder Eiendommene den 1ste Mai d. A. Riis Mølle ved Randers den 24 Januarii 1810. Paa Estvadgaards Stiftelses Vegne. Ludewig Wesenberg, Stifts Land=Jnspecteur.
Jyske Efterretninger, 1810-02-02
Den Person som forrige Aar Octbr. Maaned til sendte mig et annonymt Brev til Fladstrand, dateret Kiøbenhavn den 3 Octbr. 1809, ville behage, efter sit i bemelte anonyme Brev givne Løfte at opgive mig som snarest Navn og sin Charge, - min Adresse er til Thisted. Westerholt, Major
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Udenlandske Efterretninger. England (Moniteur. Regieringen i Madras har forordnet, at ingen Fremmede maa komme ind i Landet medens de nuværende Uroligheder vaere. Oprørerne, som egentligen bestaae af de indfødte Soldater i engelsk Tieneste, skal have taget en frygtelig Stilling ved Bredderne af Gunga, hvor de ville holde sig saalænge til man tilstaaer dem deres Fordringer. De Tropper, man herfra vil sende til Jndien, beløbe sig ikke over 3000 Mand. Fra Capbringes endnu et Linieregiment derhen.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
I det ostindiske Compagnies Huus var nylig et hemmeligt Udskud forsamlet angaaende de fra Jndien indløbne Depescher, til hvilket adskillige fornemme Officerer, vare indbudne.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Den 9 Jan. var der en Borgerforsamling paa Londons Raadhuus, for at anhøre Lord Majorens Beret, ning om hvorledes det var tilgaaet med den forhen af Borgerskabet voterte Adresse til Kongen. Af denne Beretning erfarede man, at Statsfecretairen ikke vilde tillade, at den Udsendte overleverede Adressen til Kongen i egen Person. Jmod denne Statssecretairens Fremfærd tog Forsamlingen nu eenstemmig den Beslutning: at Staden Londons Borgerskab har ustridigen Ret til, at overgive deres Ansøgninger til Kongen, siddende, paa sin Trone; at Statssecretairens Vægring, at Ansøgningen ikke anderledes kunde overleveres, end igiennem Statssecretairiatet, omstødte Børgerskabets Rettigheder; at den, der raadte Kongen til, ei at modtage Borgerskabets Ansøgninger paa den sædvanlige Maade, giorde sig skyldig i en skammelig Overtrædelse af fine Pligter, i det han misbrugede Sonverainens Tillid; at Forsamlingen vilde med forenede Kræfter understøtte de gode Borgere, som modsatte sig de fordærvede Raadgivere, der tænke at opføre en Skillerumsvæg mellem Kongen og Folket, og at hindre dets retfærdige Klager, fra at kunne nage Tronen; at overlevere Kongen en ny Adresse, for at bede ham at foranstalte en Undersøgelse om Aarsagerne til de uhørte Uheld, som ere tilstødte vore Expeditioner i Portugal, Spanien og Holland, og ellers angaaende andre Misbrug og Uordener &c.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Ved de af den sidste ostindiske Flaade forliiste eller tagne Skibe lider Compagniet et Tab af 2 Millioner Pd. Sterl.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Nordamerica. Congressen er gjort dette Forslag, 1) alle engelske Skibe i de americanske Stater tilligemed deres Ladninger, som ere bestemte til andre end engelske Havne, anholdes; 2) disse Skibe skulle anholdes saa længe indtil de bestemmende Afgivter af dem ere betalte og man har meddeelt dem Licenzer; 3) af alle engelske Colonial= og Manufacturvarer skal betales en Afgivet; 4) naar de engelske Skibe have betalt Afgivterne, kunne de gaae deres Vei. Dette Forslag blev liggende paa Bordet, for at undersøges nærmere. Det blev beordret til Trykken.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Congressen har decreteret, at Hr. Jacksons Circulair, af 13 Novbr. er en stor Fornærmelse mod det americanske Folk og dets Regiering, og den har høitideligen vedtaget, ikke meere at underhandle med Hr. Jackson, i det den regner paa det hele americanske Folks Understøttelse, om fornødent giøres.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Frankrig. Keiserinden residerer endnu paa Slottet Malmaison, og forlader det ikke førend det kongel. Herskab fra Neapel have rømt Palladset NapoleonsElyseum.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Den pariser Bank havde i Aaret 1809 en reen Gevinst af 7,088,998 Fr. Hele Bankens Omsætning var i samme Aar 3,942,501, 828 Franker.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Jfølge de nye Statuter for Banken, er en Mængde, Guld, Sølv og Diamanter nedlagte deri. Dette tiener og til at betrygge de Udstyr for Døttre, Pensioner, eller Laan, man vil giøre.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Spanien. Efter Bahønner=Breve, skal den Deel af Spanien, som strækker sig fra Pyrenæerne indtil Floden Ebro, forenes med det franske Rige. Og skal dette have været en Betingelse i den Tractat, som for 3 Aar siden blev sluttet i Fontainebleau mellem Frankrig og Spanien.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Privatbreve fra Madrit melde, at Kongen er i Be grev med, i Spidsen af sin Armee at afgaae til Kongeriget Valencia.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Holland. Efter Breve fra Brabant, ere 60,000 Mand franske Tropper, under Hertugen af Jstriens Commando, paa Marschen, for at tage de holland, ske faste Pladser i Besiddelse. Bergen op Zoom og Breda ere allerede besatte af de Franske som man siger, efter vor Konges Samtykke. Nogle troe det muligt, at hele Holland forenes med Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Bayern. Til de forestaaende Erhvervelser af nye Lande forfærdiges nu i München et betydeligt Antal Grændsepæle og bayerske Vaaben. i Kronprindsen af Bayern, skal, som det hedder, formæle sig med en hertugel. sachsisk Prindsesse, og herefter residere i Salburg.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Würtemberg. J Stuttgard males fornærværende en Mængde kongel. Vaaben, som skulle anbringes i de nye acqvirerte Lande. Men paa hvilken Side vort Kongerige skal forstørres, det alene gjætter man sig til Sverrig. Jfølge Hs. K. M. befaling blev Hs. K. H. Kronprindsen af Sverrig, ved hans Ankomst paa svensk Grund, modtaget i Svinesund af Hr. Statsraad, Friherre v. Adlerspare, ledsaget af Landshøvdingen i Gothenborg, Grev Rosen, og Provst Brünnius, paa Biskop Vingaards Vegne, og førte til Tanum Præstegaard. Den 8 Jan. Kl. 12 Midnat, afreistes fra Tanum. Da det var mørkt, vare underveis alle Land og Bønderhuuse illuminerte. Kl. 12 Aften ankom Hs. K. H. til Uddewalle, hvor han modtoges ved Toldboden. paa sædvanlig Maade. Hele Staden var illumineret.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Adskilligt. I Petersborg vare i Aaret 1808 fødte 7812 Børn, hvoriblant 673 uægte - døde 14,504 Mennesker, altsaa næsten dobbelt saa mange døde, som fødte.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
J Aaret 1809 bleve i München fødte 2125 Børn, hvoriblant 653 uægte, døde 2483, og ægteviede 665 Par.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
J Niort i Frankrig bleve den 9 Jan. to hannoverske Jægere hielskudte, for Desertion. De gik til Døden med Piben i Munden, og uden at gjøre en suur Mine.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Den 20 Jan. ankom til Mynten i Paris et stort Antal Vogne, læssede med Guld og Sølv.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Madame Clarke har forkyndet det engelske Publikum, at hun er i Begreb med, at bekiendtgiøre de Bro ve, man ved hendes Proces havde undertrykt, i Hensyn til visse Personer ved Hoffet, som derved havde villet finde sig krænkede.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Wienercoursen forbedrer sig med hver Postdag. Man formoder af visse Omstændigheder, at Hoffet har ladet opkiøbe et stærkt Partie Banksedler underhaanden.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Hr. Baron Just er om Natten til den 21 Jan. af reist fra Dresden til Paris, under Egenskab af en kongl. Geheime Hofraad.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Udenlandske Efterretninger. Aarhuus. Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsfest blev høitideligholdt her i Byen paa følgende Maade: Om Formiddagen Kl. 11 samlede Byens Militaire og de borgerlige Korpser sig paa det stort Torv, hvor de Kl. 12 marscherede igjennem Byens fornemste Gader, og under hvilken Tid 27 Kanonskud, bleve affyrede fra Byens Batterier. Ved Tilbagekomsten paa Torvet, holdt den p. t. Høistcommanderende, Hr. Major v. Brockes en kort Tale til de Militaire og samtlige Tilstedeværende, hvori han med faa Ord skildrede Kongens Bestræbelser og utrættelige Tid a. for sine Rigers Vel m.m. Et tredobbelt Hurra for Kongen og Kongehuset, under Paukers og Trompeters Lyd blev derpaa eenstemmig af alle udraabt. Om Aftenen blev opført Comoedie paa det forenede dramatiske Selskabs Theater, og derpaa et, med almindelig bifald og Deeltagelse optaget Efterspil, Fredsfesten kaldet, som i denne Anledning var forfattet af Hr. Adjunct Tauber. Hos Hr. Stiftsbefalingsmanden var derpaa om Aftenen en talrig Forsamling indbuden af en Deel af de i Byen værende civile og militaire Embedsmænd og Børgere samt af Fremmede fra Omegnen, som, med de hierteligste Ønsker for Kongehuusets Vel, frembragte Hs. M. Kongens og Dronningens Skaaler, under Kanonernes Torder, Paukers og Trompeters Lyd.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Viborg. Hs. Maj. Kong Friderik den 6te Fødselsdag høitideligholdtes i begge Byens Klubber den 28de Januar med Baller. Ved Bordet bleve afsiungne til Dagens Høitid passende Sange, der tolkede Danernes Glæde og under samme udbragtes Deres Majestæters og Kongehuusets Skaaler. Festen vakte, foruden Glædens, og Medlidenheds skiønne Følelser, og der samledes til vore i England fangne Brødre, paa begge Klubber 91 Rd. og 2 Species Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Ved kongel. Resolution af 11 Nov. f. A. ere Udmærkelsesmykker tildeelte følgende Landboefruentimmer i Jylland, som have udmærket sig ved Flid og Anstrængelse i at forrette Markarbeide: 1) Huusmandskone, Kirsten Nielsdatter, i Framlev Sogn, Aarhuus Amt; 2) Tienestepige Johanne Pedersdatter i Eskenbek, Randers Amt; 3) Pigen Anne Margrette Jacobsdatter paa Giel, Hiørring Amt; 4) Pigen Maren Thomsdatter, af Øsløs, Thisted Amt; 5) Pigen Anne Marie Kolds gaard, af samme Sogn; 6) Pigen Kirsten Mikkelsdatter af Øster=Assels, i samme Amt. (Fortsættelsen følger.)
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Nørre-Sogns Kirke i Viborg skal, ved indtræffende Vacance, nedlægges.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Den for Norge, under 9 Oct. 1807, anordnede Over-Criminairet ophører, naar de dertil indankede Sager ere paakiendte.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
De naturlige Kopper have atter begyndt at vise sig i Kiøbenhavn, ligesom de ogsaa grassere paa Frideriksborg og Kronborg Amter.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Blant andre til Commissionen for Oldsagerne indkomne Ting, er og et Manuskript, indeholdende en Journal over den danske Armees Foretagende i Skaane i Aarene 1709 og 1710.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke Hr. Aspach. Paa Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Tallotterie. Ved 976 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Rumre: 22, 52, 43. 1, 5.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Til 977 dito Trækning faaes Lotteriesedler til førstkommende 12 Febr. Middag hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Tanker. helligede sal. Christen Overgaards afdøde SøwMinde. Ogsaa Dig, Du spæde, fældede da Dødens hvasse Lee. - Du aabnede Dit hulde Øie, for at skue din Moder, der jublende trykte elsket Søn til bankende Barm; men af - Du inkte det og vil ikke aabne det, førend paa hin Dag, da Ven vil gienkiende Ven, Sønnen sin Fader, den faderløse sine Velgiørere, kort, da vi alle længselfulde skulle søge, og finde hinanden: Du lukte det, siger jeg, for at følge gode, savnede Fader. - Lig skiønne Rose, der, endnu undvikler, afbrydes, for at pryde saavel, elskværdige Piges bølgende Barm, saaledes spirede Du frem men - Dødens uventede ubudne Engel indfandt sig ogsaa her og afmeiede Dig; dog kuns Dit Legeme, nei, Din Siæl hæver sig til hine Udvalgtes, blandt hvilke den vil skinne som et Lys. Dette være Din Trøst, dybsørgende Moder og Beste moder og Din, Du, som stod vor Rugling i Faders Sted! Signet være Du Algode, som tog ham bort fra denne Klode, Til Arv Du havde ham bereed, den allerstørste Sallighed. J. C. C......
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Avertissements. Gud har behaget at bortkalde efter 4re Dages Svaghed, i Morges Kl. 4 vores elskte Søn Poul Christian, 12 Uger gammel; hvilket sørgeligst bekiendtgiøres for Familie og Venner. Aalborg den 5te Febr. 1810. Niels Christian Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
De som maatte have noget at fordre efter her i Bye en afgangne Maren Christensdatter og hendes forhen afgangne Mand forrige gammel Mølles Eier Niels Hansen Smith indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fo at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordruger for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 30 Januarii 1810. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Udi det Aalborg Bye tilhørende saakaldte Mo tens Huus, beliggende uden Øster Port, bliver i Varelse som i denne Vinter beboes af Johannis Garver, Leieledigt til førstkommende Paaske Fløttetid, De der maatte behøve samme, ville jo før jo heller henvende dem til mig, for om Leien at slutte Accor- og tillige blive underrettet om de øvrige Vilkaaren, Aalborg den 5 Februarii 1810. M. Møller, Kæmmer.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Da Aalborg Bye, behøver i tilstundende Søn mer, fra den 1ste Mai og til 1ste November 3de Hyrder til sammes Creaturers Bevogtning, saa ville de som dertil haver Lyst, saavel her i Byen, som fra Landet, melde dem hos mig, jo før jo hellere, og i see este inden denne Maaneds Udgang, for at blive fæstede og underrettede om Lønnen, som for hver Hoved der medgaaer Hiordene kand ventes for høiet samt de øvrige Vilkaarer. Aalborg den 5 M. Møller, Februar 1810. Kæmmer.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Formedelst at jeg agter og kort Tiid at reise herfra Byen, beder jeg, at hvem som haver noget til gode hos mig, vilde det snarest mueligt lade sig indfinde hos mig, da enhver skal bekomme hvad de kan, have tilgode hos mig. Ligeledes anmodes enhver som skulde staae til Restance med Betaling, at de behager at indfinde sig inden den 19 d. M.. hos Friderik Sauer, Muurmester. Aalborg den 2den Februarii 1810. En god Gravsteen er hos mig undertegnede at faa til Kiøbs. Aalborg den 3 Februarii 1810. S. Glud, Billedhuger.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
En Gaard paa en af Byens reeleste Gader er underhaanden at faae til Kiøbs, nærmere Underretning faaes hos Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Hos Green paa Vestergade kan faaes til Kiøbs: Offceer Chacots, Mands- og Fruentimmer Hansker, Kraver og Børne Cachetter; alt for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
Efter Begjæring af Hr. Lieutenant Duus bliver en Deel Seil, Anker og Ankertouge, staaende og løbende Cods m. v. bierget fra Skipper Alexander Kruuses paa Nordmandshage i Novbr. f. A. forliste Jagtbaad, ved Auction bortsolgt Onsdagen d. 21 Febr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 efter de paa Auctionsstedet i Hals bekiendtgiørende Conditioner, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Woerberggaard den 1 Februari 1810. W. Spies.
Jyske Efterretninger, 1810-02-06
En Kiøber til en Seng til en fuldvoxen Person med eller uden Top, anvises af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1810-02-07
Opfordring til alle dette Blads Læsere. Allerede i afvigte Aars September fremtraadte. jeg - og var nok den første, der i Jylland, og Fyen offentlig fremtraadte - som vore i England fangne danske og norske Brødres Talsmand. Som en Følge af min Opfordring, har jeg havt den Glæde at modtage fra den virksomme Herr S. Hempel i Odense nogle Hundrede. Rigsdaler; men hvad er dette blandt saaMange, hvor lidet vil dette bidrage til at tilfredsstille Hungerens skrigende Krav hos 2714 Landsmænd, som - efter authentiske Beretninger - næsten forsmægte af Mangel paa Livets uundværligste Fornødenheder i Fiendeland, medens Alle, fra Fyrsten til selv Tiggeren, i Fædrenelandet mættes, Dannemænd, ædle Medborgere! At formilde disse Kaar bør være et nationalt Anliggende, hvortil Enhver efter sin Evne broder. lig bør række Haanden. Her bør hele Dandinerfolket være besiælet af een Aand, et Sind - her bør Medlidenhedens hos mange slumrende, Følelse vækkes - her bør Undersaatten velvilligen komme Regieringen til Hielp, og derved vise sin Hengivenhed for Fyrsten, sin Kiærlighed, for Almeentvellet, sin Pligt mod ulykkelige Landsmænd. Med Tillid til det danske Folks bekiendte Ædelmodighed træder jeg atter frem som disses Talsmand. Maatte dog min Stemme røre mange Hierter, maatte disse giennem trænges af samme varme Følelser, samme brændende Jver, samme elskværdige Redebonhed til Hielp, som mod vore ved Hovedstadens Bombardement brandlidte og Qvæstede, mod de i Kampen Faldnes Enker og Børn, mod vore norske Krigere o. fl. hvor dansk Ædelsind og Medlidenhed har viist sig i sin skiønneste Glands! - Jo! jeg nærer dette søde Haab, da Historie, Erfaring og Exempler lære os: at Dannerfolket stedse i enhver Tidsalder var - til ævig Ære. for Nationen - ædelt og høittænkende: Hvor fremlyste ikke varm Fædrenelandskiærlighed efter hint i Danmark Aarbøger ævig mindeværdige Slag af 2den April 1801 - efter Kiøbenhavns Jldebrand fra 5te 7de Juni 1795. - efter Kongeborgens Ødelæggelse den 26 Februar 1794 Selv hiin raa Oldtid frembyder et stældent Exempel paa Patriotisme, hvortil neppe findes Mage i Historien: Da den danske Konge Svend Tveskiæg i Krigen mod Julinerne. i det 10de Aarhundrede geraadede 3die Gang i Fangenskab, og Folket, udmarvet ved idelige Krige, ei mægtede at løse ham, da oftede selv Jomfruer, som Saxo vidner, paa Fædrenelandets hellige Alter, deres Guldsmykker, Armbaand Ringe og Kostbarheder, som en Løsepenge for deres Konges Befrielse. - Sandelig, en Handling, værdig at foræviges i Marmor. - Sandt, han var Konge, men Undersaatten er jo Menneske ligesaavelsom Kongen. - Saaledes handlede Danneqvinderne i hiin raa Tidsalder; men skulle da vel disse Oldtidens Qvinder overgaae vort Nordens Mænd i Udøvelsen af ædel Daad, skulle da hine vore ulykkelige fangne Landsmænd sukke, medens deres fri Brødre juble? Neil derfor er det danske Folks høimodige Karakteer, dets ved Religionen forædlede Aand og ophøiede Tænkemaade os Borgen. Allerede er Noget, men endnu ikke alt gjort, hvad der kan og bør giøres til vore fangne Brødres haarde Kaars Formildelse.