JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Regieringens Opmærksomhed er meget ombyggeligen henvendet paa andre Gienstænde og især paa de, som angaae Søekrigstilstanden, og de Neutrales giensidige Rettigheder i saadanne Krige. De fleste Vanskeligheder, som vi have prøvet og de fleste Tab, som vi have lidt siden Oprettelsen af vor Uafhængighed, ere udsprungne af disse Rettigheders Tilstand og af den Udvidelse, som det krigsførende Partie har givet sine Fordringer imod det neutrale Partie. Det er umueligt at skue tilbage til Begivenhederne ved de sidste Krige i Europa og til Ringeagtelsen af vore Retligheder, som en neutral Magt, ligesom til Ødelæggelsen af vor Handel ved de krigsførende Parter, ifølge de forskiellige Acter af deres Regieringer og under det Paaskud at Modpartier havde foregaaet dem deri med et Exempel, uden at føle sig dybt krænket og uden at fatte det faste Forsæt, at vi aldrig meere i Fremtiden ville underkaste os dette. Man formodede at et Forsøg paa at rødde disse Aarsager til en muelig Misforstaaelser af Veien ved venskabelige Underhandlinger og efter retfærdige Grundsætninger, som kunde anvendes paa alle Partier, kunde ikke af noget Partie ansees for andet, end et Beviis paa en alvorlig Attraae efter at vedligeholde gode Forstaaelser med enhver Magt. J den sidste Krig imellem Frankerige og Spanien indtraf der en Crisis, hvori det var sandsynligt at alle de stridige Grundsætninger, som pleie at forekomme. ved saadanne Krige, kunne blive bragte til Forhandling og fastsatte til alle Partiers Tilfredshed. Forslag desangaaende ere ogsaa blevne gjorte til Regieringerne i Storbrittannien, Frankerige, Rusland og til andre Magter. De ere ogsaa blevne af alle modtagne paa en venskabelig Maade; men endnu er ingen Traktat bleven afsluttet for at iværksætte dem, forhaabentlig vil man fortsætte dette politiske System, og man maae forvente, at det vil lykkes at iværksætte den Man vil stedse erindre, at vi søgte at erholde Erstatning af et afde Partier, som tog Deel i hine Krige, og af hvilket vi paa denne Maade bleve fornærmede ved at erklære Krig. Af de andre Magter, ved hvis da herskende Regiering vore Skibe bleve borttagne saavel i Havnene som paa Søen, har man forventet at erholde Godtgiørelse; men denne er endnu ikke bleven præsteret. Det skeete under denne sidste Magts Jndflydelse, at vore Skibe bleve borttagne af Regieringerne i Spanien. Holland, Dannemark, Sverrig og Neapel, af hvilke vi have fordret og endnu forvente Godtgiørelse; men som ingen har givet os undtagen Spanien. Vi havde dengang en overflødig Grund til at føre Krig med begge Partier; men der blev os intet Valg tilbage uden at modsætte os det, som var det mægtigste paa Havet, og som var os farligst fra Landsiden. Med denne Magt blev alle Misforstaaelser bielagte ved en Traktat, som var bygget paa aabne og ærefulde Betingelser for begge, og som hidindtil er bleven overholdet med en fuldkommen Redelighed. Man har Grund til at baabe, at det andet Partie vil frievilligen og af en Følelse af Retfærdighed og Forsonlighed give vore Borgere den Godtgiørelse, hvortil de ere berettigede og at de derved ville fierne al Aarsag til en grundet Misfornøiesse fra vor Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Det er beregnet, at Jndtægterne i Skatkammer=Amtet ville i det løbende Aar foruden Laanet beløbe sig til 18,500,000 Dollars, som naar den Summa af 6, 64,922 Dollars, som var bleven i Behold ved Slutningen af forrige Aar og naar de løbende Udgifter for samme Aar afdrages derfra tilligemed Renterne af Statsgielden og over 11,633,911 Dollars i Afbetaling paa Capitalen, saa vil der dog blive tilbage i Cassen en Saldo af mere end 3 Mill. Dollars den 1ste Jan. 1825. Congressen bemyndigede ved en Act af 26de Mai 1824. til at optage et Laan paa 5 Millioner Dollars til 4 1/2 PC. for at indløse den Statsgield, som bærer 6 PC. Rente. Ved denne Operation har Staten 75,000 Dollars
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Vore Forhold til de Jndianske Stammer inden for vore Grændser ere i dette Aar ikke blevne væsentlig forandrede. De Fiendtligheder, som visse Stammer ved Missouri-Floden udviiste i Fior vedvare endnu og have ogsaa tildeels udstrakt sig til Over-Missisippi og Over-Søen. Flere Afdeelinger af vore Borgere ere blevne plyndrede og myrdede af disse Stammer. For at stifte venskabelige Forbindelser med dem bevilgede Congressen i den sidste Session en Pengesum til Traktater og for at anvende paa passende militaire Eskorter for at ledsage de Commissarier, som skulle begive sig hen til bestemte Pladser for at underhandle med dem. Alle Tilberedelser ere trufne for at udføre denne Plan i næste Sommer. Da man har Grund til at formode at de Fiendtligheder, som Stammerne ved Over=Missisipvi og Søerne have udøvet maae for en Deel tilskrives den Krig, som føres imellem Stammerne i hiine Egne, saa har man truffet Forholdsregler for at bevirke en almindelig Fred iblandt dem som, naar den lykkes, ikke allene vil tiene til Sikkerhed for vore Borgere; men endog være til stor Nytte for Jndianerne selv. Naar man undtager disse Stammer, saa staae vi paa en venskabelig Fod med alle de øvrige og det er behageligt at kunne tilføie: at de giøre store Fremskridt i Civilisation og i at forbedre deres Forfatning, som er en Følge af Regieringens menneskekiærlige og vedholdende Politik og af de Pengesummer, som ere bevilgede for at civilisere Jndianerne. Jfølge Aftens Bestemmelse ere der blevne stiftede iblandt dem 32 Skoler, som indeholde 916 Elever, hvilke blive vel underviiste i de forskellige Grene af Litteraturen, ligesom ogsaa i Agerdyrkningen og i de sædvanlige Livets Kundskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Eskadren i Middelhavet er bleven beholdet i sin hele Styrke og har givet vor Handel den fornødne Beskyttelse; men af Frygt for, at de uvenskabelige Forhold, som have fundet Sted imellem Algier og nogle Europæiske Magter, ogsaa skulle blive udstrakte til os, saa har man fundet det raadeligt, at forstærke vor Søemagt der, hvorfor Orlogskibet North-Carolina er blevet udrustet og skal om faae Dage afseile dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Den Søemagt, som er bleven brugt i den Merikanske Bugt og i Naboe-Havnene for at undertrykke Søerøverne, er bleven væsentligen holdet i den samme Tilstand, hvori den befandt sig i det sidste Aar. Vor Handel har erholdet megen Beskyttelse ved dens vedholdende Anstrængelser; men dog er Søerøveriet ikke bleven aldeles undertrykket, saa at det snarere vil blive nødvendigt at forøge end at formindske vor Søemagt i hine Egne. Man har Grund til at troe, at de Søerøverier, som endnu begaaes, blive drevne af Røvere, som boe i Landet, og som pludselig begive sig ud paa Havet for at overfalde ubevæbnede Handelskibe, og som ved at sælge deres Bytte til billige Priser, vide at vinde Folkemængden i deres Naboelag. Disse indbyrdes Forstaaelser ere saameget meere afskyelige, da Søerøveriet ofte er forbundet med at Besætningen paa Skibene bliver myrdet, fordi Røverne vide, at dersom nogen af Skibsmandskader bliver i Live, saa ville deres Aftroge blive angivne og de ville blive grebne og straffede. At dette ryggesløse Liv har taget saadan Overhaand maae tilskrives Regieringernes indskrænkede og svage Stilling i hine Egne, da man ikke kan tvivle paa ved Statholderens paa Øen Cuba hæderlige Charakteer, som er her vel bekiendt og meget agtet, at han jo hurtig vilde undertrykke dette Uvæsen, naar han havde Magt dertil. Det bliver indstillet til Kongressens Overveielse om der skal gives Tilladelse til at forfølge disse Røvere inde i Landet og gjøre de offentlige Authoriteter paa hver Sted ansvarlige for de begaaede Forbrydelser, eller hvilke andre Forholdsregler man skal gribe til forat standse det. For at exeqvere Lovene og Undertrykkelsen af Slavehandelen er et Krigskib blevet affendt til de Afrikanske Kyster for at følge med Slave=Skibene, naar de vende tilbage derfra og borttage de af vore Skibe, som man kunde træffe paa; men der er ikke truffet nogen, og man maae haabe, at heller intet bliver brugt dertil, dog er det vel bekiendt, at Slavehandelen vedvarer endnu under andre Flag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Vor Handel paa det store Ocean har taget meget til, og de Forenede Stater have paa Kysterne af det mange vigtige Jnteresser, som udkræve Opmærksomhed og Beskyttelse. Man maae antage, at alle de Grunde som giøre det raadeligt at holde en Eskadre paa hiint Hav, endnu vedvare. Marine-Sekretairen vil forelægge en udførlig Efterretning om alt hvad der angaaer Søevæsenet. Post-Jntraderne have taget betydeligt til i dette Aar. De ville overgaae Udgifterne, endskiøndt Transport Udgifterne for Brevsækkene ere i det sidste Aar blevne meget forøgede. En udførlig Beretning fra General-Postmesteren vil forklare det nærmere. (Slutningen følger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Af Capitainen paa Skibet Phonix erfarede Capitain Lyon, at man havde seet Capitain Parrys Skib i Midten af August ganske omgivet med Jis under den 71 nordlig Bredde. Den hele Sommer igiennem havde Veiret været meget stormende og hvoraf fulgte, at Havet var mere bedækket med Jis end i de sidste 30 Aar. Det er et stort Spørgsmaal, om Capitain Parry kan naae Lancastersundet. Havde Skibet Gripper naaet til Repulsebugten eller havde det kunne overvintre i VagerSundet eller Chestersield=Strædet, saa vilde Capitain Lyon have foretaget sig en Landreise til Tournagain, som ligger nær ved Kobbergrubefloden, en Vei af 700 Engelske Mile, hvortil man var forsynet med Alting. Dersom Capitain Parry er heldig nok til at seile igiennem Lancastersundet og derpaa at finde Veien syd paa igiennem Prinsregent=Strædet, saa vil han ogsaa foretage sig en Landexpedition til henimod Repulsebugten. De Esquiman, som man traf paa Øerne Savage, Salisbury og Nothingham, havde ikke tilforn seet Europæerne; de ere ikke saa raae og vilde, som deres nordligere Brødre; men de ere overordentlig hengivne til Tyverie, især efter Jerntøi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Paa Øen Southampton forefandt man Beboere, som aldrig havde seet et Skib, dog viiste de sig ikke saameget forundrede; de vare meere høflige og reenlige end de øvrige Esquimaurs og deres Fruentimmer vare mere vakkre; alle disse Nationer boe i Hytter af Hvalroshud. – Skibet Griver er ubrugbart, og skal udgaae af den Engelske Marine. – Capitain Franklin skal, som man siger, i Februar afseile fra England for at tiltræde sin Landexpedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Nyeste Post-Efterretninger. Posten er i Dag ankommen meget sildig formedelst den stærke Storm og de voldsomme Sneebyger. De Efterretninger, som den har bragt ere ikke betydelige, hvoraf kun i Korthed kan dennegang meddeles følgende: Kongen af England er syg af Gigt og kan derfor ikke personlig aabne Parlamentet. - Han har udnævnet Lord Strangford til Baron af Penshurst i Grevskabet Kent. – Fra Grækenland har man meget modsigende Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Fra Constantinopel under 28de December hedder det: at den Ægyptiske Flaade er slaget af Grækerne; men den Østerrigske Jagttager siger: at den ligger i Havnen Suda paa Øen Candia. Fra Constantinopel berettes: at det er lykkedes Regieringen i Napoli di Romania igien at bringe Roelighed og Orden tilveie paa Morea; men den Østerrigske Jagttager siger: at der hersker paa Haven den skrækkeligste Forvirring, at Colocothrons Partie beleirer Tripolitza, at Blokaden, for Patras er ophævet og at Regieringen i Napoli er i en Opløsnings-Tilstand. De Østerrigske Krigskibe skulle have bemægtiget sig to Græske Skibe til Erstatning for nogle Skibe, som Grækerne have taget fra dem. Tiden kan allene opklare alle disse Forvirringer. – 24 Petitioner om Emigranternes Sag ere indkomne til de Deputeredes Kammer. – J det Spanske Ministerium, skulle for nærværende Tid herske to Partier nemlig Hr. Zeas paa den ene Side og Hr. Calomardes paa den anden Side. J Repræsentanternes Kammer i Vashington er det foreslaget: at tilstaae General La Fayette den Nationale Belønning af 200,000 Dollars Værdie. J England er endeel af det nye Toldhuus indstyrtet, som har foraarsaget en stor Forvirring. Man er meget beskiæftiget med at udbrede Fabrikvæsenet og Maskinerierne i Jrland. De nye Actier til at anlægge Jernveie er i fuld Gang, i Planen anslaaes Omkostningerne til meere end 10 Millioner Pd. Sterling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Beltpasage. Fra den 31 Januar til den 2 Febr. ere udreiste: Til Fyen. Lieutenanterne v. Santaubain; Hedemann, Krabbe og v. Hansen; Kammerjunker Wedel Heinen; Premier-Lieutenant Lønborg; Captain Hansen. Til Siælland. Artillerir Captain Glahn; Handelsfuldmægtig Wandel; Tømmermand Damkiær, Ritmester Bentzens Madam David; Dhrr. Hilmers og BøylFabrikant Lavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 28de Januar. Den 25de dennes er Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Slesvig, Holsteen-Sønderborg Augustenborg i høieste Velgaaende ankommen her til Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag høitideligholdtes i samtlige Underviisningsanstalter for
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Underofficere og Spillemænd, samt i de Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Middagsmaaltid, ifølge Hs. Majestæts allerhøieste befaling. 168 Voxne og 221 Børn deeltoge i denne Fest Reen Taknemmelighed, saavel for denne Naade, som for de mange andre store Velgierninger Monarkens Mildhed beviser denne Classe af Hans Undersaatter udtrykkedes i det hierteligste Udraab"længe leve Kongen!" som Jndbegrebet af enhver troe Undersaats Ønsker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Af Regnskabet for Bombebøssens 21de Qvartal sees, at Directionen nu har seet sig istand til at kiøbe Gaarden No. 167 paa Hiørnet af Dybensgaden og Sqvaldergaden, til Fribolig for de gamle Søemænd, der af Bombebøssen understøttes. Denne Bombebøssens Fribolig hvoraf i Kiøbenhavns Skilderie er fremstillet et Afrids, indeholder 32 smaae Værelser, foruden 8 Kiøkkener og 2 beboelige Kieldere. For det første leies Halvdelen af Bygningen bort, indtil man tør udvide sig meere. Det bemærkes endnu i Regnskabet, at fra Øen St. Thomas, skiøndt den ingen Produkthandel har, er indkommet 660 Rbd., men slet intet fra St. Croix. "Et ringe Bidrag fra enhver vilde allerede udgjøre noget betydeligt; kun en Kalkun mindre hvert Aar paa deres Bord ikke mere!" – Den røde Bog, som udgiør 300 Sider, meldes videre, er nu fuldskreven med smaae, frivillige Gaver af Søemænd. Den sorte Bog over de Vranqvilligehar i samme Tidsrum kun faaet 1 1/2 Sider fuld skrevne. De Gamle faae deres Underholdning ved at arbeide. Jngen er ledige. Vore to Gange ti Gamle slutter Beretningen – ere, ved at være blevne befriede for Kummer, og ved den gode Pleie de have, uagtet deres høie Alder, Alle funde og raske. Fama fortæller, at derfra Minervas Sønner igien er en Gave i Farvandet, som kommer fra en theologisk Orlogsfærd."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Fra det Kongelige Danske Cancellie er under 20de Januar udfærdiget følgende Placat: Hs. Majestæt Kongen har under 8de Januar allernaadigst behaget at resolvere saaledes: "Med Hensyn til at Coursens Forandringer ere saa meget føleligere, jo mere den nærmer sig pari, og for under saadan dens Stilling at forebygge alt for betydelige Afvigelser imellem den for Sølvbetalinger lovbestemte og den virkelige Cours, ville Vi allernaadigst have den i 3die §. af Vor allerhøieste Resolution af 29de Juli 1818, bekiendtgjort af Vort Danske Cancellie under 30te næstefter, indeholdte Bestemmelse, at Qvartals-Coursen skal sættes til saadanne Summer, som gaae op med 12 1/2, forandret derhen, at Qvartals-Coursen herefter, naar og saalænge den efter de hidtil gieldende Regler bliver at notere under 250 Rbdlr. Sedler mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, skal sættes til saadanne Summer, som gaae op med den mindre Devisor 6 1/2, uden at nogen videre Rabat, end den, som deraf er en Følge, skal finde Sted; hvorimod det iøvrigt forbliver ved de nu gieldende Forskrifter for Qvartals-Coursens Bestemmelse."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Ledige Embeder. Bye- og Raadstueskriver samt Raadmands Embedet i Aarhuus. – Skielbye og Gundersløv Sognekald i Siælland, 400 Rbd. – Veggerløse Sognekald paa Falster, 300 Rbd. - St. Cathrine Sognekald i Ribe Kiøbstæd, 466 Rbd. – Fiellerup og Glesborg Sognekald i Aarhuus Stift, 190 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Befordringer. Den 38de December 1824 er Correspondent ved den Kongelige grønlandske og færøiske Handel, S. Lemming udnævnt til Kammerraad. Den 8de Januar 1825, Baron O. C. L. C. Güldencrone til Baroniet Vilhelmsborg, til Hofjægermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Døde. Johan Peter Gad, Sognepræst for MaglebreMenighed paa Møen, 54 Aar, den 22de Januar. – Frue Etatsraadinde Gunild Magdalene Bang, fød Lysen, 48 Aar og 11 Maaneder. - Silke= og Klædekræmmer Carl Sigaard Lund, 25 Aar. Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Digte og Jdyller af Theodor Barfoed; Bogen, 13 Ark i Octav, faaes, smukt heftet, for 1 Rbd. i Sølv, hos Boghandler Jessen i Aarhuus, Boghandler Falck i Kiøbenhavn, Bogtrykker Magnus i Slagelse, og hos Forfatteren, der er Catechet i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Vi Undertegnede bekiendtgiøre: at vi finde os opmuntrede til fremdeles at fortsætte den af os i forrige Sommer etablerede Handel med
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
præparerede Farvevare til Tøi eller Garn, hvilke sælges i rigtige Forhold i større og mindre Pakker til de brugeligste Couleurer for uldne og linnede Vare. Med hver Pakke følger en trykt Forskrift, affattet saa forstaaelig, at endog den simpleste Almuesmand kan farve efter samme. Varene sælge vi til en aadan Priis, at Kiøberne, foruden at undgaae at vente en længere Tid efter at see deres Tøi eller Garn farvet, tillige vil finde en høist beydelig Besparelse. Farvede Tøiprøver, som bevise Ubedrageligheden, forevises af S. T. Hr. Kiøbmand O. N. Strande i Slagelse. Otto Vallentin i Skielskiør.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
J. Maylan i Ringsted. L. C. Smith i Holbek. . . . R. Ditzel i Nyekiøbing i Odsherred. F. Jürgensen i Wordingborg. I. T. Smith & Comp. i Corsøer, Dhrr. hvilke Herrer godhedsfuld have paataget sig at falholde disse Farvevare til bestemte, paa Pakkerne skrevne Priser, ligesom de ogsaa erholdes hosos selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Det anmærkes, at affalmede Tøier, som have meere end een Farve, især trykkede, kunne ikke hermed opfarves. Kiøbenhavn den 2den Februar 1825. P. C. Deichmann & Comp. Snarregaden No. 3
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
En nye forsvarlig Arbeidsvogn er at faae tilkiøbs. hos Smed Knudsen ved Antvorskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Undertegnede modtager til at overskiære og presse Klæde og Vadmel, Frakker, Kioler, Beenklæder &c. Til Presning modtages. Vergarn, Schavler, Bombasin &c. Ligeledes besørges valket og farvet. L. P. Larsen, Overskiærer. Boende i Gothersgaden No. 534. imellem Møntergaden og Regnegaden i Kiøbenhavn. Tilkjøbs ønskes, en Skaansk Møllesteen, som er af en god Bonitet og hvis Størrelse er 9 Qvt. 4 Tommer i Giennemsnit og fra 5 til 6 Tommer i Tykkelse. Hvor, som har en saadan Steen at afhænde ville behage herom at underrette Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
En duelig Avlsforvalter, som kan forevise gode Vidnesbyrd om sin Opførsel, ønsker sig en Tieneste i samme Stilling, eller i Mangel deraf som Ladefoged, strax eller til 1ste Mai d. A. Nærmere Underretning meddeler Undertegnede. Callundborg den 25de Januar 1825. C. M. F. Holm, Prokurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Da jeg Undertegnede agter at nedsætte mig her i Byen,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-04
Kallundborg. som Dyrlægge og Smed, efter Fuldendelse fra Beterinairskolen, anbefaler jeg mig herved, i det min Bestræbelse stedse skal gaae ud paa at vinde Tillid. Borchsenius, Dyrlæge. at jeg er flyttet fra Bredgade til Løvegads Port, og der fortsætter Smedeprofessionen, undlader jeg ikke at bekiendtgiøre, i det jeg tillige anbefaler mig til mine ærede Medborgere, Venner og Velyndere med alt mueligt Grovsmedarbeide, Reel Behandling samt solid og godt Arbeide skal stedse blive Formaalet for mine Bestræbelser. Slagelse den 29de Januar 1825. P. Erichsen, Dyrlæge og Smedemester. En ugift Schveitser, som er forsynet med gode Recommandationer, ønsker sig Condition til førstkommende 1ste Mai. Bogtrykker Magnus anviser den Søgende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RRISTISSE Ugeblad. En Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg.) Mandagen d. 7 Februar 1825. (No. 12.) Mand Agav d. - Fahrer 1000 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Budskab. fra Præsidenten for de foreene de Nordamerikanske Stater, til begge Husene af Congressen. (Slutning.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-07
J Betragtning af den Jnterresse, som de forenede Stater have for det store Ocean og Vestkysten af vort Fastland vil Hensigtsmæssigheden af at anlægge en Militair Post ved Mundingen af Columbia-Floden eller paa en anden Punkt i hiin Egn indstilles til Kongressens Overveielse. Vor Handel og Fiskerier paa dette Hav og langs med Kysten have meget taget til og ere i en bestandig Tilvært. Man kan antage, at en militair Post hvortil vore Krigskibe kunne holde sig, vilde forskaffe denne Jnterresse en Beskyttelse og frembringe en Tendents til at forsone de indenlandske Stammer i de vestlige Egne med hvilke vore Handelsforbindelser ere meget betydelige. Ogsaa vilde ved Oprettelsen af saadan en Post, Forbindelsen imellem vore vestlige Stater og Distriktet ved det store Occan og vor Handel med Stammerne i det indre af Landet paa begge Sider af de klippefulde Bierge blive væsentlig befordret. For at udføre denne Plan maae der bevilges en passende Bengesum forat afsende en Fregat mod en Officeer af JngenieurCorpset, for at undersøge Mundingen af Columbie-Floder og den tilgrændsende Kyst, for at den udøvede Magt kunne blive istand til at anbefale en saadan Indretnings Anlæggelse paa den meest passende Punkt. Der formeenes at der ogsaa bør henvendes Opmærksomhed paa denne Stads (Washingtons) Forbedring. Communicationen imellem de offentlige Bygninger og forskiellige andre Egne udkræver det: formodentligen vilde Fuldendelsen af Canalen af Tiberen ved den østlige Arm være nyttig, Borgerne have anvendet megen Møie paa alleslags Forbedringer; men de omtalte angaae Regieringen udelukkende og overgaae desuden enkelte Personers Kræfter. Udbyttet af de endnu ikke solgte Bygnings pladser vilde udentvivl være tilstrækkelig til disse Formaals Opnaaelse.