JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Gottingen, den 16de Octbr. Hertil ere komne mange Preusiske Officierer, Soldater og Bagage, som Flygtlinge, og et stort Antal Vogne med Preusiske Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Om Fyrsten af Hohenlohes Korps haves ingen Efterretning; og følgelig er den sidst meldte Beretning, at han havde slaget den Franske Armees venstre Fløi, ugrundet. Slaget den 14de ved Auerstædt, har været ret mordisk. Et skiult Sachsisk Batterie skal have anrettet et skrækkeligt Blodbad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Fra Dresden flyttes alle kostbare Sager til Breslan, da Frantsoserne ere paa Veien dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Hertugen af Brunsvig har faaet et Streifskud over Næsen, men er ellers uden Fare. Doctorerne Spangenberg og Heyer, ere ilede til ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Prinds Louis Ferdinand er af Frantsoserne bleven hæderlig fordet. Hans Korps blev reent adsplittet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Altona, den 19 Octbr. Betræffende Slaget den 14de d. M. mellem den Preusiske og Franske Armee, i Egnen af Jena, ved Auerstædt, haves her endnu intet officielt, blot følgende private Beretninger:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Brunsvig, den 17 Octbr. Den Preusiske Armee er slaget, og retirerer i Hast til Halberstadt. Generalerne Møllendorff og Kalkreuth. ere dræbte, Hertugen af Brunsvig og selv Kongen, ere let saarede. Paa Fransk Side er Prinds Murat dræbt, og General Bernadotte farlig faaret. Hvor Hohenlohes Korps d'Armee er blevet af, veed man ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Hamborg, den 18 Octbr. Den første som bragte Efterretningen hertil, om den Preussiske Armees Rettrade, var Lord Morper, som i det samme Centrumet begyndte at vige, forlod det Preusiske Hovedqvarteer. Kort derefter kom Stats budet Hr. Hogreve, fra Armeen hertil, som bekræftede førstes Udsigende, og føiede til, at Kongen af Preussen, var kommet til Magdeburg, at General Rüchel efter Slaget var kommet til Halle, og at Grev Tauenzien, ogsaa er saaret. Reisende som forlod Leipzig den 15de, fandt, da de kom 6 Mile derfra, Alt i største Forvirring. Preusiske Officierer kom ilende fra alle Dider, hvoriblant en Søn af General Blücher, hvis Fader, skal være dræbt. Efter Alles Sigende, har det Preusiske Cavallerie stedse seiret over det Franske, i denne Bataille; men det Franske Jnfanterie var i Tal saa stærk, at det stedse gjorde fornyede Angreb, og derved endelig tvang Preusserne, der med Bajonetten forsvarede sig som Løver, til at vige. Jsær da de fleste commanderende Officierer vare af de vel øvede fiendtlige Skarpskyttere blevne bortskudte, saa Infanteriet; stod tilsidst længe uden Commando. Af denne Aarsag synes Rygtet om nogle Korpsers Omringning, heller ikke at være usandsynlig; dog var Kongen ikke ved nogle af disse Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Efter endnu nyere indløbne Beretninger, er Genefral Kalkreuth i god Behold, og trækker sig med Prindsen af Würrembergs Reservekorps til Langensalge, for at dække Baggagen. Det Preusiske Artillerie er reddet. Dronningens Dragon=Regiment skal have lidt meest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Efter Sigende har den Preusiske Armee ialt tabt 20000 Mand. Endeel af Hoffet i Brunsvig er over Boltzenburg afgaaet til Schverin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Blandede Efterretninger. J Salderhelden i det Hanneverske opkom den 16de Octbr. en Jld, hvorved 83 Huse bleve lagte i Aske. I Amsterdam havde man den 14de Octb. den Efterretning, at Lord Landerdale har forladt Paris. I Holland hverves stærk. Hververne faaer 3 Dukater i Præmie for hver Rekrut.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Det Wiener Hof iagttager den strængeste Neutralitæt, og tillader ingen Marsch igiennem Bøhmen. Alle i Paris værende Tropper have Ordre at afgaae til Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Den 8de Octb. har Engellænderne forsøgt at sætte Jld paa den Boulogner Flotille, men det lykkedes dem ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Da den Franske Keiser dennegang kom til Armeen, tiltalte han den saaledes: "Soldater, Alle Tilberedelser, til Eders Hiemkomst til Frankrig, vare allerede trufne, især i Hovedstaden, hvor J skulde have bivaanet Triumphfesten. Men imedens vi saa forsigtige trak os tilbage, har man under Venskabs Maske spundet nye Anlæg imod os. Allerede for 2 Maaneder, siden lød Krigslyden fra Berlin. Den samme fordærdelige Aand som for 14 Aar siden, under vore indvortes Uroeligheder, ledede Preussen til Egnen af Champagne, hersker endnu i dens Raadslutninger. Soldater, Jeg er vis paa, at ingen af Eder ønsker at komme tilbage til Frankrig, uden under Ærens Triumph. J have til den Ende trodset alle Aarstider, Vande og Moradser, seiret over forhen imod os Forbundne, og gjort Eders Roes bekiendt fra Øster til Vester. Lad nu den Preusiske Armee føle, at et stort Folks Vrede er skrækkeligere end Havets Storme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
J Franken frygtes for Hungersnød, da de der forsamlede store Armeer fortære Alt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Sverrig. Jstedet for den sædvanlige Krigsbønskal en anden Bøn holdes i alle Kirkerne, saalænge Krigsurolighederne vedvare. I denne Bøn forekommer følgende: "Hav Tak, og Gud, for den Naade, hvormed Du har styrket og understøttet vor elskede Konge i Hans store Forehavende, at tilveiebringe Fred og Rolighed iblandt Nationerne; staae Ham ogsaa fremdeles bi med Din Naade og velsigne og bevare de brave Krigere, som endnu arbeide paa fuldkommen at opnaae dette Hans store Øiemmed. Tillige skal en Takkesest holdes for Kongens lykkelige Tilbagekomst, hvortilen egen Formular er trykt i Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Jndenlandske Efterretninger. Da der i Sønderylland og Holsteen gives en Mængde ubeføiede og strafværdige Ophidsere og Anstiftere af Uenighed, Processer o. s. v. og mange af disse endog gave saavidt at de opdigte Fuldmagter, er der under Datum 26 August 1806 udgaaet en Anordning, der bestemmer 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød for den, dersom Suplicant eller Qverulant, for andre, eller for sig og andre, opdigter Fuldmagter, som han ikke har. Opsyn hermed er indskærpet Øyrighederne, samt Advocaterne den fornødne Varsomhed i denne Henseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Ved Klasselotteriets 5te Trækning den 20de Octbr. udkom til Jylland følgende Gevinster, No. 29490, 500 Rdlr., hos Mad. Matzen i Fridericia. No. 30710, 200 Rd. hos Hr. Jnspekteur Baadsgaard i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Det er bekiendt, at Farver Linde i Skanderborg, har gjort sig fortient ved at begynde Dyrkningen af Krap og Van i Jylland, hvor denne Avl saa at sige var ubekiendt. Paa en liden Plet Jord, i hans Hauge har han i de sidste 4 Aar frembragt og selv brugt 9 a 10,000 Stykker aarlig foruden en stor, Deel Planter som han har overladt andre. Paa et Fierdingkar Land avlede han i 1804. 170 Pd. lofttørKrav, med 90 Pd. ovntørret, som var saa god som man kunde ønske. 1805 avlede han paa et Fordingkar Land 100 Pd. ovntørret Krap. I dere Aar venter han endnu en større Avl. Han regner i Almindelig at der paa en - Alen Jord kan avles et Pd. ovntørret Krap. Farver Linde har ei allene gjerne meddeelt Andre disse Planter, men ogsaa givet dem fornøden Underviisning og Veiledning til deres Dyrkning og Behandling, ja selv reist til Stederne, for ved eget Tilsyn at fremme Sagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Major Tescherning paa Frederichsværk har gjort heldige Forsøg med at dyrke Hvede i Sandford. Han har ogsaa opfundet og prøvet en Indretning, anbringes lig ved enhver Pompe, hvorved den tillige kan tiene som Sprøite, naar Huset ikke er høiere end 2 Etager. Denne Indretning vilde være meget tienlig i de smaae Kiøbstæder og paa Landet, og synes at fordres af denne Tids hyppige Jldsvaader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Om sidste Luftfart i Kbhvn, og Faldskjærmen haves endnu følgende nærmere Beskrivelse: Prof. Robertsons Eleve, Michand, var udrustet til sit Tog, med et over Axelen hængende Horn, en ladt Pistol og en Kniv. Ved Hielp af et Toug, iskaaren en Blok oven over Faldskjærmen ved Samlingsstedet af alle Linerne fra Nettet, firedes nu Ballonen langsomt, saa at den opsteg, og holdtes saa høit, at Kurven netop rørte Jorden. Michand steg ind, og efterat han adskillige Gange havde stødt i sit Horn, gav man Slip paa Løberen af Tallien, og Ballonen tog Flugt. Saa glade og tillidsfuld støiende, som Tilskuerne havde viist sig, og Professoren den 1ste Octbr. tog sit Opsving, saa modsat tavs og bekymret syntes den almindelige Følelse i dette Øieblik. Det Øieblik, da Ballonen gaves løs, var Kl. 3 og 22 Secunder; nogle Secunder efter affyrede Hr. Michand sin Pistol, og da han Kl. 3 og 45 Secunder skar sig løs, var han omtrent over Midten af Pladsen, Kl. 3. 47 Minutter var Faldskiærmen gandske udfoldet. Kl. 3, og 1 Minnt 5 Secunder nedkom Hr. Michand vedbeholden midt paa Goteersgade. Da Høiden, hvori han skar sig løs, efter Skiønne kun var omtrent 200 Fod, og Faldet optog 18 Secunder, er dette Beviis nok for, at Nedfarten var langsom nok, og vilde ladet langsommere end den gjorde, dersom ikke Vinden, der siden Kl. 2, begyndte at lufte stærkere, havde drevet den saa stærkt til Siden, da den saaledes beskrev Diagonalen af et Paralellogranaf Sidefarten for Vinden og Nedfarten ved Tyngden, og altsaa giennemløb en længere Vei. - Gottersgade stimlede Folket sammen omkring den unge Michaud, af Glæde over at see ham frisk og rask paa Jorden. Han blæste strax i sit Horn, for at underrette alle om sit gode befindende. Den Lyst enhver af de Omstaaende havde til at bringe Profesforen sin Faldskjærm og Kurv tilbage, var saa hæftig, at disse Ting tildeels blev beskadigede - Mere baaren end gaaende og ledsaget af Glædesraab ankom snart den unge Michand paa Pladsen hos Tilskuerne, der med lydelig bifald imodtage ham. - Saasnart Faldskjærmen oppe i Luften var skaaren løs, tog Ballonen strax et hurtigere Opsving, og da Opmærksomheden paa Luftfareren og hans Tilbagekomst fratog Øiet fra Ballonen selv, saaes den siden saa langt borte, at mange frygtede for, at den ufeilbarlig ville tabes i Østersøen. Det varede imidlertid ikke længer, end til omtrent Kl. 3 og 25 Minuterd af man saae Ballonen, ganske lufttom og slattet (Almuen brugte det Udtryk, at Veiret gik fra den) neddale. Den kom ned i Kalleboe Strand nær Tømmerpladserne, hvor den flød oven paa Vandet, indtil nogle Fiskere fandt den, der bragte den uden nogen betydelig beskadigelse til sin Eier. Kun Nettet kan ikke mere bruges, efter engang at være blevet gjennem vaadt, da Maskerne derved tabe deres første til Ballonens Form med stor Nøiagtighed og Møie afpassede Vide. Et saadant Nets Anskaffelse vurderer Professoren derfor til flere hundrede Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
J Kristiania er de naturlige Kopper udbrudte paa en Tjenestepige. Formodentlig vil den saa nidkjære og raske Politiemmester, Hr. Byfoged Wulfsberg, ikke lade det mangle paa de strængeste Politiemidler med Smittens Udbredelse. Lægerne i Staden have heraf faaet Anledning at opvække Forældrene til den Pligt at benytte sig af Vaxinen, da ellers nu mange Forældre ville komme til at bøde for deres Halstarrighed, ved at miste deres Børn eller see dem mishandlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Fridericia, den 24de Octbr. Jgaar rasede her en stærk Storm af V. S. V. som var heftigst Kl. mellem 2 og 3, og rev endeel Tagstene af adskillige Huse, A 1 3 T....
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Næste Søndag Eftermiddag Kl. 6, holdes General Forsamling i Klubben, den gode Forstaaelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
En Toe Etages Kakkelovn med Tilbehør forlanges til Leye. Man melder sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Da der Nogen i Forgaars Nat har været saa artig at tage mine bedste og modneste Qveeder af mit Træe i min Hauge, saa beder jeg samme vil have den Godhed at komme til mig, for at faae de slette med, saa har de dem allesammen. Fridericia den 24de October 1806. Albachten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Da adskillige Liebhavere have meldt sig til at kjøbe Billes hauge Hovedgaard, med Til= og Underliggende, saavel samlet som enkelte Dele deraf, har jeg bestemt at stille samme til offentlig Auction her paa Stedet, Torsdagen den 20de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Hovedgaarden Billeshauge er beliggende i Hindsgauls Amt i Fyen, 3/4 Miil fra Kiøbstæden Middelfart og 1/2 Miis fra Fridericia, hvilke 2 Kiøbstæder saavelsom den Strækning af det lille Belt som er mellem disse Stæder, fra Haugen ved Gaarden kan oversees, ligesom og de i Beltet gaaende Skille, og Overfarten mellem Fyen og Jylland, baade fra Middelfart og Færgestedet Strib, kan sees fra Gaarden og Haugen, Gaardens Bygninger ere i god Stand; Vaaningshuset bestaaer af 2 Etager med mange gibsede og betrukne Værelser, samt rummelige og gode Kieldere, og ere samtlige Bygninger assurerede i Landets almindelige Brandkasse for 20260 Rd., Haugen som er anlagt for faa Aar siden paa Engelsk Maade, og er forsynet med mange og gode Frugttræer, er omgivet af en Skov paa omtrent 20 Tdr. Land bestaaende, af Eeg, Bøg, Elm og Esk, for storstedelen store Træer, og er i denne Skov, som ligger aaben for Haugen og for Marken indhegnet, mange skiønne Spadseregange og Anlæg med Blomstrepartier, Plantager af, adskillige Træe sorter o. s. v. Gaardens Jorder ere liggende rundt om Gaarden og indeholde af Ager Jord 160 Tdr. og Eng 20 Tdr., Alt af bedste Slags Jord, inddeelt i 7 Marker hvoraf 3 besaaes, 3 græsses og 1 er til Kleverslet. Desuden hører, til Gaarden: en indhegnet Skov af omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse overalt bevoxen med store Træer af Eege og Bøg, og et derved liggende Huus med en betydelig stor Hummelhauge og et Tillæg af 17 Tdr. Land; Alt staaer for Hartkorn Hovedgaardstaxt Ager og Eng, 11 Td. 7 Skpr. og ufrie Taxt Ager og Eng 1 Tdr. 3 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 5 Skpr. 1 3/4 Alb. Bøndergodset bestaaer af 26 Huse hvis tilliggende Jord staaer for Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr., og af hvilke forrettes til billeshauge aarlig 1404 Dage, foruden i Høe og Kornhøst 112 Dage, og svares i Penge aarlig 94 Rdlr. Røile Veirmølle med tilliggende Jorder, Hartkorn Mølleskyld 2 Tdr. og Jordskyld 1 Tdr. 3 Fkr. 3/4 Alb., er under Forpagtning som ophører til 1ste Maji 1807, og svares deraf i Forpagtning aarlig i Vare og Penge omtrent 500 Rdlr. Weilbye Sogns halve Konge=Korn= og Qvæg=Tiende oppebæres in natura til Billeshauge af Tiendetydende Hartkorn 467 Tdr. Disse Eiendomme, hvis fordeelagtige Beliggenhed og sieldne Godhed er bekiendt, kan af Kiøberen tiltrædes 1ste Maji 1807, og Conditionerne hvorefter samme bortsælges, ere forinden Auktionen til Eftersyn hos undertegnede Eier som paaviser Eiendommen. Billeshauge, den 11te October 1800. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Ved Tallotteriets 919de Trækning i Kbhvn udkom: No. 71, 24, 34, 44, 77.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Hermed følger et Tillæg.) Ribe Stifts. Fredagen den 24. (Der udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af Sør Fortsættelse af det Preusiske Manisest. (see Avisen Nr. 84.) Krigen brød paa ny ud paa det faste Land. Kongen af Preussens Tilstand, blev denne Gang, i Henseende til Pligter, sværere end forhen. For at afholde Frankrig fra at formere sine Tropper i Hannover, lovede han, ei at tillade noget Angreb imod de Tropper Frankrig der underholdte. Russerne og Svenskerne beredte sig til at angribe dem; og fra nu af, faldt al Skylden af Forholdet mellem Preussen og Frankrig, allene paa hiin, uden at trække mindste Fordeel deraf. Al deraf flydende Fordeel ved Preussens Stilling, var ene for Frankrig; uagtet Kongen daglig blev truet af andre Forbindelser, der for ham vare ligesaa frygtelige, som afgiørende for Følgerne af Napoleons Planer. Hvo skulde have troet, at i det samme Øieblik, som Kongen giver Frankrig de stærkeste Beviser paa Troeskab, Napoleon vilde have tilføiet Preussen følende Fornærmelser. Hvo erindrer sig ikke Tilsidesættelsen i at betræde det Anspachske Gebeer, den 3die Octbr. s. A., uagtet Regieringens og de Kongelige Ministeres høitideligste Forestillinger derimod. Saaledes har Napoleon i flere Aar lønnet Kongens Troskab, med Misbrug og Myndighed, stolende paa sin sadvanlige forføreriske Lykke. Kongen erklærede den Franske Regiering, at han betragtede alle sine Forbindelser med Frankrig, som ophævede. Satte sin Armee i behørig Stand, tilbød sig med andre Magter at vilde underhandle en almindelig Fred, og at understytte samme af alle Kræfter. Det er fornødent at kiende de da aftalte Betingelser, for i den hele Omkreds at kunde dømme over den Politik, som ledede Hs. Majestæt. Han indlod sig ikke i sidste Krigs Begivenheder, hvor fordærvelige de end vare. Han forlangte intet andet, end, Fuldbyrdelsen af staaende Traktaters Lydende; men dette forlangte han ogsaa uindskrænket. Grev den Elmenhoff, som tillige er sammes Redakteur. v. Hanqvitz begav sig til Wien, hvor den Franske Keiser da ogsaa opholdt sig. Neppe havde denne Minister været der nogle Dage, førend det Hele tog en forandret Stilling. De mødende ulykkelige Tilfælde havde nødet det Wiener Hof til at slutte en Vaabenstilstand, paa hvilken Freden umiddelbar skulde følge. Hs. Majestæt Keiseren af Ruslands Tropper vendte hiem igien, og Preussen stod nu ene paa Kamppladsen tilbage. Han maatte altsaa indskrænke sin Politik til egne Grændsers Sikkerhed, isteden for at virke til hele Europas Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Den Franske Keiser foreslog Grev v. Haugvitz en Traktat, i hvilken stipulertes en giensindig Garantie af det Tyrkiske Gebeet; Opfyldelsen af den Presburger Fred, og at Preussen skulde tage Hannover i Besiddelse, imod at afstaae 3 Provindser. Det første af denne Traktat, kunde dersom Napoleon have vildet, blevet en fast politisk Fatning for Fremtiden. Resultaterne af den Presburger Fred, var en almindelig Ulykke for hele Europa; men Preussen allene vedblev at paasee Tingenes Opfyldelse saavidt det angik samme, for engang at stille Frankrigs uophørlige Fordringer en Grændse, og Kongen ratificerte disse Artikler, uden Betænkning. - Hele denne Traktats Jndhold, var til Fordeel for Frankrig, fra den ene Side erholdt det Garantier, som bekræftede dets Crobringer. Fra den anden, gav Frankrig det bort, som det ei besad; og ved de 3 Preusiske Staters Afstaaelse, fande det Middel til at berige sine Blodsforvandte. Men mellem en Politik som vil Alt hvad den kan, og en anden, som stedse tænker paa Redelighed og især paa Løfter, er altid ulige Forskiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Det var Frankrigs Sag, at kunde have forkastet de Vilkaar, under hvilke Kongen bekræftede Traktaten. Men det vogtede sig for at giøre det, saasom den heele Preusiske Armee endnu stod under Vaaben; men tvertimod vedblev det at give de venskabeligste Forsikkringer. Endelig begyndte man i Paris, at forkaste de Traktaten af Wien vedfølede Modisicationer; søgte at overtale Preussen til de farligste Forholdsregler; og da Grev v. Haugvitz, som var i Paris endelig stod derimod, paastod man med Høimodighed paa en ubetinget Fuldbyrdelse af Traktaten ; at Preussen ufortøver skulde afstaae de 3 Provindser; at samme skulde tilbagegive det Patent, i hvilket var givet samme Ret til at tage Hannover i provisorisk Besiddelse. Endvidere afstred man Preussen nogle af de stipulerte Fordeele, og forlangte at det skulde lukke sine Havne for det Brittiske Flag, paa samme Maade som da Frantsoserne forlod Churfyrstendommet Hannover. - Nu lærte Kongen at kiende det sande af den Franske Keisers Venskab; og at Følgerne af et saadant Forhold altid vilde blive Undertrykkelse. Jmidlertid havde Napoleon alle Midler i Hænde; da den Preusiske Armee var gaaet tilbage, og hans derimod havde under intet betydende Paaskud bedraget Tydskland og sadt sig fast paa denne Side Rhinen. - Kongen stod endnu en Tid lang ved sin engang tagne Plan, og vilde bevare sine Kræfter til et Øieblik, som allerede dengang lod sig see vilde indtræffe, og for at sikkre Roligheden i Norden, bekræftede han den nye Traktat. Men Frankrig har selv ei svaret at drive Spot med det Helligste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Frankrig nedriver Fyrster, som aldrig har fornærmet det, og forandrer Souverainer til Vasaller af sig. - Prindsen af Oranien, som under Frankrigs ny Preussens Garantie skulde gives sine fordrede Pengesummer af den Battaviske Republik, har endnu ikke faaet noget deraf, uagtet at Kongen over 20 Gange har erklæret, at han ikke lod sin Svogers Ret i Stikken; men forgiæves. Cleve tilfaldt Prinds Murat; neppe var han bleven Souverain førend han og vilde være Erobrer. Hans Tropper besatte Abbedierne Essen, Werden og Elten, under Paaskud, at det tilhørte Hertugdommet, Cleve. Wesel skulde tilhøre den ny Hertug, og ikke Keiser Napoleon; thi Kongen havde aldrig tilladt den sidste Fæstning ved Rhinen skulde tilhøre Frankrig. Men inden man vidste et Ord deraf, blev Wesel lagt under et Fransk Departement. - Man havde troet, at de af Frankrig dannede ny Stater, skulde have vedblevet som Stater, og ei Franske Provindser; men det kostede Cabinettet af St. Cloud ikkun eet Ord, for at frarøve dem deres Uafhængighed; og dette store Rige er omringet af Vasaller. - Af Traktaterne vare altsaa intet Spor mere, og dog vedblev Preussen at sperre sine Havne for Engelland, og troede stedse, endnu at have flere Pligter paa sig. Endelig lod Keiseren Kongen vide, at han havde i Sinde at opløse det Tydske Rige, og stifte et Rhinsk Forbund; og opfordrede Kongen, til at istandbringe et lignende Forbund i det nordlige Tydskland. Dette var et nyt Projekt, til at lægge nye Hindringer i Veien for andre Hoffer. Kongen antog dette Forbund, da i Gierningen visse Omstændigheder forpligtede ham dertil; men uden noget Jndtryk, og efter lange andre Grundsætninger. I det samme Øieblik, som non opfordrede Kongen til at stille nye Forbindelser, af hvilke Hessen skulde være Formuren, søgte man at trække denne Fyrste fra ham, nemlig, at Prindsen af Oranien, Kongens Svoger, som endnu besad Fulda, skulde 3die Gang have været berøvet sine Lande, og givet Churfyrsten, af Hessen. Dersom Churfyrsten havde vildet, og Preussen ikke havde modsat sig, var det sikkere skeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
J Traktaten mellem Østerrig og Frankrig, tilbød Frankrig sig, at søge Fred med Rusland. Derimod har Hoffet af St. Cloud vedblevet at bestorme Kongen med Anmodning, at bemægtige sig Kongen af Sverrigs Tydske Provindser. Men han indsaae Følgen og heraf. - Nu forandrede Scenen sig med eet, og Napoleon, som længe havde været Kongen af Sverrigs Fiende, forvandlede sig nu til hans Beskytter. Dette Alt, vare Forberedelser til det Skridt imod Preussen, man nu i Øieblikket nærmer sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Preussen havde af sine Traktater med Frankrig, endnu ikke havt andet end Fornærmelser og Tab; og ikke een eneste Fordeel. Hannovers Skiebne laae dets Hænder, og dette maatte det blive, saafremt ikke det sidste Underpant paa Nordens Sikkerhed skulde tilintetgiøres. Napoleon havde høitidelig garanteres dette, og dog underhandler han med Engelland en Churfyrstendommets Tilbagegivelse. Kongen er i Besiddelse af Beviser herfor. Krigen var jo følgelig nu saa godt som erklæret; thi enhver Frankrigs Forholdsregel, forkyndte den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Fra en Maaned til en anden blev de Franske Tropperes Tilbagemarsch fra Tydskland opsat. Et ædele Foretagende efter det andet holdt dem tilbage. Og til hvilke Operationer, gode Gud, for til det sidste at nedtrykke den Tydske Souverainitæt; for at behandle Konger som Præfekter, for at udtære Landene; for at trække Borgere, som ene vare deres Regentere undergivne, for militairiske Tribunaler o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-28
Kongelig allernaaRibe. an Adresse AnNo. 86. Tiirsdagen Der udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af 6 Krigsskuepladsens dennegang meddeelte vigtigste Nyheder ere: at Preusserne have afbrændt Elbbroen ved Dessau, og derved noget hindret Frantsosernes Fremtrængen; men der, arbeides flittig paa dens Jstandsættelse igien. Den 26de have Frantsoserne besat Erfurt; hvor Fyrsten af Oranien, samt Generalerne v. Møllendorff og Latisch har med et Preusisk Korps af 6 til 7000 Md. overgivet sig. De første 3 Personer ere paa deres Æresord strax frigivne.