JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Frihedskamp. Fra mange forskjellige Kanter fortælles en ny Heltebaad, udført af Grækerne. Endnu da den tyrkiske Flaade laae for Anker ved Tenedos, og ventede paa Storherrens Tilladelse at løbe ud igjen i Dardanellerne, tilbød de samme Vovehalse, som eengang forleden sprængte Tycernes Admiralskib i Luften, at prøve det samme ner engang. Der havde nylig været en heftig Storm, som havde adspredt Tyrkeflaaden; denne benyttede, sytten forvovne Grækere sig af, og styrede med et Branderskib fra Plara lige ind mod Admiralskibet, en uhyre Koloss paa 120 Kanoner. Det var den 10de Nov. om Aftenen, at det gik for sig. I det Dieblisom Tyrkerne syntes at ane den nære Fare, kastede den Græker, som ledte Expeditionen, en Skibskapitain ved Navn Meiaulis, med egen Haand Jld i Branderen, der løb lige ind paa Admiralskibet, der tilligemed Capudan Paska og alle de Folk, som vare ombord derpaa, 2500 Mand i Tallet, fløi i Luften. En anden græsk Brandet styrede mod et andet Linieskib, men dette kappede Anker itide og undveeg Branderen der nu tændte to Fregatter og bragte stor Forvirting, i den hele Flaade, af hvilken Grækerne benyttede sig saa vel, at de erobrede en af hine to Fregatter paa 36 Kanoner. Alle de sytten græske Vovehalse kom uskadte tilbage til Para, hvor de modtoges med Kanonskud og Klokkelpd. Det var altsaa i eet Aar den tredie, Capudan Peska, som Tyrkerne have mistet den En døde af Pesten), og af dem Alle skal den Sidste have været den meest duelige, da han alt for 24 Aar siden havde kommanderet under den berømte Hussein Paska Da han fløi i Luften havde han just de fleste Skibs kommandeurer hos sig ombord, der saalunde deelte Skjebne med deres Chef. Paa Hydra har denne Begivenhed voldet overvættes Glæde, især derved, at en engelsk Krigskorvette overbragte dem det første Bud. skab, førende det græske Flag ved Siden af sit eget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Endnu senere have Grækerne gjort et nyt Forsøg, ved at sende to Brandere ind i selve Dardanellerne, men de naaede kun det andet Batterie, og gjorde ingen Virkning. - Sytten græske Skibe med 3000 Mand Landgangsstropper havde lagt sig udenfor Staden, Missolunghi, paa hvis Rhed de strax erobrede tre tyrkiske Korvetter, som vare stationeerte der. til Disse Begivenheder have vel sagtens bidraget til Janitskarernes Oprør i Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Tyrkiet. Skibsefterretninger fra Constantinepel melde, at Janitskarerne frygteligt huserede i Pe ca, de kristelige Gesandters Vaaningsqvarteer. Jngen Christen vovede at sætte sin Fod i Land. - Ogsaa i Adrianopel have Janitskarerne myrdet alle Ha ets og Mufti Apans Tilhængere, men - forsikkres der fra Nissa - endnu ikke lagt Haand paa nogen Christen. Fra Constantinopel skrives, at den nysudnævnte Storvezier, Abdullad Paska, hidtil Chef fori det ved Scutari leirede Armerkorps, er bekiendt som en Mand af stor Energie og en udmærket Feltherre. Den nye Mufti, Sidi Sade, er den samme Ulema, som paa Haleds befaling bivaante alle Konferentserne imellem Reis-Effendi og de fristelige Ambassadeurer, i Begge ere bekiendte som Dødsfiender af de Christne. Storsentanen er Soldat med Liv og Siel og Muselmand i strengeste Forstand; tilfulde kjender han den Politik, at skaffe sig Fred i Landet, ved at sende sin urolige Armee i Felten. Man troer derfor, at en kathegorisk Opfordring fra Vetonastævnet endog med en Længsel sees imøde, da det, som Tingene nu staaer, til længe til være Biranet muligt at vedligeholde den store tyrkiske Armee med dens uhyre Fornødenheder. Man formoder derfor her, at hvis der ikke narlig kommer en saadan Erklæring fra Verona, Divanet selv da vil afgive en saadan, der skal bestemme Krigen eller Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Kongressen er ri endt. Keiser Alexanden vilde afreise derfra den 13de Decbr. over Warschau lige hjem igien til Petersborg, og alle øvrige Diplomater skulde være reisefærdige til den 16de. Kongen af Neapel vil begive sig til Wien, hvor der sættes er Pallais istand til hans Modtagelse, hvilket bestyrker det gamle Rygte, at han vil resignere. Om Forhandlingerne haves endnu intet officielt. Rusland, paastaaer en billig Erstatning for sine Krigsudrustninger, hvis det ei bliver til Krig, men af hvem denne Erstatning skal udredes, siges ikke. De nye Begivenheder i Constantinopel have foranlediget Kongressen til at sende en ny Gesandt didhen med Udsyningsforslag; den østerrigske Minister i St. Petersborg, Baron Lebeltere, er kaaret til denne vigtige Mission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
J Anledning af adskillige Kourerers Afsendelse til St. Petersborg havde man det Rygte i Verona, at man belavede sig paa et Vinterfelttog ved Pruth og Donau. - Grækerne vil man for det første overlade til sin egen Skjebne, indtil man seer, hvad Udfald det vil faae med Tyrken. - Neapel skal for det første miste 17,000 af de 40,000 Østerrigere, som ere indqvarterede der. Piemont skal aldeles rømmes. - Hvis Spanien forkaster det tilsendte Ultimatum, skal den bellige Alliantse kalde sine Gesandtere derfra, Krigen, overlades til Frankrige med de andre Magters Hielp hvis det fornødent giøres. Havde Wellington ei viist den priselige Modstand som han viste, da havde man udført den Beslutning, at indskibe en russisk østerrigsk Armee til Spaniens østlige Kyster, medens en fransk Armee skulde trængt frem til Madrid. - Jgiennem Brody passerede den 3die Decbr. en russisk Koureer fra Verona i største Jil med med Depescher, til det andet Armeekorps i Bessarabien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Frankrig. J Paris havde man de Rygtet, at den spanske Regjering havde aldeles forkastet Kongressens saavelsom Frankrigs Forslag; at tre Gesandter havde forladt Madrid; at det franske Gesandtskabs. zotel var bleven insulteret; at General Qvesada har opfordret den franske Armee til at rykke ind i Spanien, og forsikkret, at Navarreserne og Arragonierne i blot vente paa den, for at gjøre Tøget med til Madrid; at Mina har krænket Neutraliteten, og ende lig: at den fredeligsindede franske Minister Villele har taget sin Afsked. Hvis disse Rygter ere sande, om endog kun for en Deel, da synes Krigen viis Wellington har faaet Ordre fra sin Regiering, endnu at blive noget i Paris, hvor der hersker en uhyre Virksomhed. I tre Dage efter hinanden var det holdt Konstil hos Kongen, og vigtige Ting synes i Gjære. Den sidste Forsamling bivaantes og af Angouleme, som Storadmiral, og Albusera (Suchet),der skal være tiltænkt en betydelig Kommando. Den egl. spanske Gesandt og Wellington og Grev Tortens have Sammenkomster for dem selv indbyrdes; paa een Dag afsendtes en Koureer fra Wellington til London, og en fra St. Lorenzo til Madrid. - Spanierne vedblive i tusindviis at flygte over Grændsen, i det Haab, at blive fulgt hjem igjen af en fransk Armee. Derfor har den saakaldte Troeshær i Spanien nu ei synderligt mere at betyde, men bestaaer af enkelte Hobe, der for det meste tye af Grændsen til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
J den franske Stad Perpignan har Præfekien gjort en stor Festivitet for Jnsurgenternes Regentskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
J Baronne anlægges store Krigsmagasiner, og i Toulouse arbeides Nat og Dag i Arsenalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Spanien. Siden Minas Seire over Jnsurgenterne er det næsten blevet en Forbrydelse at nævne et Ord om Eftergivelse. Alt eller Jntet, er Patrioternes Raab. Man venter en frygtelig Krisis, hvis Frankrig bryder ind i Spanien, og mange Offere vil falde. Det er ubeskriveligt hvilken Enthusiasme for Konstitutionen, der besiæler Menigmand. Skræderen, paa sit Bord, Kræmmeren i sin Bod, Kaffeskjænkeren. ved sit Buffet, sees Alle med store Knebelsbarter, Alle med martialske Miner. Naar det gjælder ere de Alle som Soldater rede til at forsvare Konstitutionen, der synes dem vigtigere end deres Liv. Alle have de grønne Baand om Hatten med Jndskrift: Konstitutionen eller Døden. Fruentimmerne ligeledes. Da nylig Mina havde indberettet, hvorlunde han haabede, inden 1ste Decbr. at have plantet Konstitutionens Fane i alle Kataloniens Byer, var der en uhyre Jubel i Hovedstaden. Man illuminerede, dandsede, sang paa triotiske Viser og opførte Krigsmusik i Gaderne tre hele Nætter. - Inden to Maaneder ventede man at have bragt den spanske Armee til 200,000 Mand. Fra Engelland ventedes 50000 nye Geværer. - Der var faldet megen Snee i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Portugal. Nu har den hele kongelige Familie, saanærsom Dronningen, høitideligen svaret, at overholde Konstitutionen. Hs. Majestæt vil hellere forlade Mand og Børn og hele Riget, end lade sig levinge dertil, dog under den Betingelse, at hun vil have sin Brudeskat tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Engelland. Secretairen ved det engelske Ge i fandtskab i St. Petersborg indtraf til London sidstl. 11te Dec. med Depescher fra Ministeren Sir Bagot, i saadan Jil, at han ikke havde sovet een eneste Nati den hels Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Fædrelandet. Khvn. Her skeer i denne Tid betydelige Omsætninger med Kornvarer, som holde sig stivt og lade vente en Priisforhøielse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Etatsraad Lassen, Deputeret i det kongelige danske Cancellie, skal i disse Dage være kommen: tilbage fra sin Jnspectionsreise til Embedsmændene i Provindserne. J Aar have ogsaa flere af de Cancellie Deputerede foretaget lignende Reiser. Her indbydes i denne Tid til en Forening, som man troer vil have stor Jndflydelse paa Danmarks fremtidige Handel, nemlig: et østersøisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
amerikansk Handelscompagnie i Kjøbenhavn. De, som ville eille tiltræde dette, have at melde sig hos Grossererkommitteens Secretair, Kammerraad Nygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Geheimeconferentsraad Grev Hardenberg Revent low og Gemalinde ere afreiste til Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Af Høiesteret er en Mand, navnlig P. J. Schow, for Bigamie dømt til at miste Livet. Fru Schaffenberg er bleven frakjendt en udlaant Pengesum, for Aager. Kjøbmand Sammel Jacobsen erholdt det Halve som Angiver. Danske Skibe, brægtige fra 16 til 40 Commer. celæster, søges i Kjøbenhavn, for at føre Kornvare til udenlandske Steder. Man melder sig hos Her Kinch paa Amagertorv Nr. 35.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
En af Kjøbenhavns Præster blev forleden Søndag pludselig syg under Gudstjenesten, saa denne ei blev fuldført. For at hæmme den overhaandtagende Studere syge blandt de lavere Stænder, foreslaaer man i den sekonomiske Korrespondent, at anvende i Danmark den i Hessenkassel gieldende Anordning, hvori efter det kun skulde være de høiere Klasser, indtil Raaderne, tilladt at lade deres Børn studere!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Nogle forstandige Tilhørere af den Tale, hvormed Stiftsprovst Clausen indsatte Grundtvig, opfordre Førstnævnte til at lade den trykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Den 8de Januar skal der i Khvn. forauctioneres 200 Oxhovder diverse Vine, og 6000 Bouteiller Champagner, Madera, Rhinstviin a., afg. Viinhandler Paghs Bo tilhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Khvns Torvepriser den 7de Decbr. Rug Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 3 Rbd. 4 Mk. Byg Tdr. 3 Rbd. 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede 4 Rbd. 3 Mk. - 5 Rbd. Tdn. Helsingøer. J de fornylig herskende Storme, ere adskillige her paa Rheden liggende Skibe komne i Drivt, have været nødte til at kappe Touge, slippe Ankere og søge af Kattegattet. En Stettiner, bestemt til Oporto, sprang læk paa Rheden, men slap dog ind til Gilleleie, hvor Ladning og Skib blev solgt den 18de. En Baad fra Korn. med Gods til Ster tig, sloges istykker paa Steendæmningen berudenfor. Blandt dem, som derved tilsatte Livet, vare to Familiefædre, hvoraf den ene efterlod sig 9 smaae Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Odense. Her er atter en Mængde falske TiRigsbankdalerssedler i Omløb, som baade i Henseende til Papir og Prægere saa skuffende eftergjorte, at det skal være heel vanskeligt at skille dem fra de ægte Kiel. Siden 20de Decbr. er vor Havn belagt med Iis. Paketbaaden den nye Prøve har, for ikke at fryse inde, ladet sig burere til Holtenau, hvorfra den er gaaet under Seil til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Flensborg, den 22de Dec. Paa een Dag i forrige Uge tildrog det sig her, at en Haandværksvend druknede sig, og en anden var nær derved, men frelstes. Den første, en Skomagersvend, var med en Steen om Halsen sprunget ud i Vandet, efter Aftenen forud at have bebudet fir Endeligt og taget Afsted med sine Bekjendtere. Den anden var en Kattuntrykkersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Efter Mariboe Avis skal en Strandings-Commissair paa Bornholm have rapporteret Følgende til Byfogden i Rønne, angaaende et der strandet Skib, Skibet kom paa i Taage, Taagen lettede, og Skibet. forsvandt i Luftens Klarhed ved en ubesindig Forsigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Ved den 1020 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: 35. 29. 62. 50. 85.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Dødsfald. Frøken Charlotte Beck General Becks yngste Datter), P. Sommersted i Khvn. Sognepræst H. Buhl i Gauerslef; Jfr. Jda Hansen i Ribe, Mægler Hop i Altona; P. Laccopidan i Svendborg; forhenv. Skibs kapt. L. J. Frost, A. S. Læræ. Cand. theol. H. Møller, Alle i Randers ; Posterorditeur Skaarup i Mariager ; P. H. Langhoff i Fridericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Khvns Kours, den 24de Decbr. - 230 - Specier 15 Rbmk. Obligationer 77 1/2 a 78. Norske Sedler 12 3/4
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. Cand. Theol. og Adjunct Mollerup; til Aftensang Hs. H. Hr. Pastor Ridder Hornsyld. J Fruekirke til Høimesse :Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Indsendt.) Den værdige Olding, oprigtige Christen og sande Menneskeven Major Poul v. G. sdorff paa Hanstedgaard skulle som alle Dødelige give sit Liv tilbage. og han er nu ikke meere, men Mindet af hans daadfulde Vandel, Virke- og Gavnelyst det have vi; det lyser iblandt os og kunde sildig udslettes hos Efterslægten. Indsenderem af disse Linier, formaaer ikke et skildte den sal. Afdødes Værd og Fortienester, thi Opden hos ham bestod i mange ædle og gode Handlinger. Som Embedsmand i 41 Aar ved Stiftelsen, Hanstedgaard, satte han sig et hæderfuldt Minde, de fattige Hospitaldlemmer som Godsets Bønder følte sig ret lykkelig ved hans Bestyrelse. Hans Nidkiær ved paa den Post han af Forsynet var betroet, vises tydelig i Hovedgaardens udvidet og forbedrede Bygninger i hans Embedstid, deels for egen Regning; Hospitalets og Kirkernes gode Tilstand. Hans bekiendte Grundforbedringer og Forskiønnelser paa Gaardens Tertain ved Hauge, Mark og Enge, som ikke uden be lydelige Opofrelser er bleven til, ere uforkastelige Beviser - og i Forbindelse hermed staaer Stiftelsens Status og Godsets jevne gode Forfatning, Skovenes Fredning og Opkomst, sammenlignet med hvad det Hele var ved hans Tiltrædelse. Det Anstrøg af Varighed, Stiftelsens Oprettelse gives til Godsets trængende fattige Menneskets stadige Ophold, befæstede han ved god Oeconomie og klog Sparsommelighed; Stiftelsens og Godsets Tarv paasaae og virkede han meere for, end for eget. Indsenderen som i endeel Aar har nydt den Lykke at kiende denne ret retskafne Mand, har, Humanitet, uforanderlig gode Sindstemning og en Selvtilfredshed der var han egen, kunde ved Siden af det meget Gode han ligesom ubemærkt har stiftet, anføre mange Dato paa ædle Træk af ham en fielden Godgiørenhed mod Undergivne og Debitores endog i Oldingens sidste Leveaar, da han som rolig tænkende og overveiende Mand stedse opmærksom paa Tidens Gang, anskuede med skarpe Blik den for Landmanden besværlige Tid de sidste Aar. Hans Liv og Jdrætter være derfor vort Mønster, da blive vor sidste Trin som dans og Døden for os den største Vinding. J Fred hvile Du da Forklarede. En bedre og skiønnere Pen, sætter Dig et varigere for(25de Decbr. 1822). tient Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Bekiendtgiørelser. Ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Den 16de Jan. 1823. 30te dito, 13de Febr., hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver Hovedgaarden Demstrup i Raabye Sogn, Gierlev Herred Randers Amt, opbuden til Salg, efter vedkommende Udlægshavers Begjæring. Gaardens Bygninger bestaaer, af Egebindingsværk og murede Vægge, i vel vedligeholde Stand. Borggaarden udgiør 3 Fløie, er reg hængt og indrettet til en beqvem Bopæl Jorderne, der ere matriculerede til 56 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn, Hovedgaardstaxt ere deels sandige, deels gode Muld jordet. Til Gaarden kan faaes : 36 til 40 Tdr. Rug. o til 24 Tdr. Byg, 70 til 80 Tdr. Havre, og 8 til 10 Tdr. Boghvede. Af Høe avles omtrent 300 Læs aarlig. Til Besætning udfordres 16 a 18 Heste, 120 a 130 Fækkeaturer og 130 Faar. 3 Afbyggere forrette 100 Arbeidsdage til Gaarden. De 2de første Auctione holdes paa Raadstuen i Mariager, og den sidste paa Gaarden selv. Hvilket herved bekiendtgiøres i Dotteensstemmelse med Plakaten 22de April 1817. Mariager, den 23de Decbr. 1822. Schiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Masker af alle Sorter kan faaes hos J. R. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. ElmenistGuld-og Sølv-Galoner, drede og smalle fra 6 til 12 s. Alen, Guld og Sølvtresser, Fryndser, Cantillier, Agromaner, flade og runde Lid er af Guld og Sølv, Potterers, med flere Sorter Possementmagerarbeide er til forstaaende Maskerade til billigste Priser at bekomme hos H. Henius. Peslementmager. Modehandlerinderne Rovertson ere, ligesom de forrige Aaringer, nu igjen forsynede med alle Sorter, Guld- og Sølvtresser og Fryndser fra 5 til 12 a 16 s. Alen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Extra fiin Rakiisker Hør, liebauer 4dands og 12 Kops dito, heglede og ubeglede Hørblaar, Riga een Hamp. Hampedlaar, Stang- og Baandjern, vensk og sexisk Staal, 3 a 4 Toms Som spansk og engelsk Salt, engelske og gullandske Slibestene, Bruns riger Humle, hollandske Karter, bergenske Rorskær og Alpfisk, Bitriololie, Skedevand, Thronhiems Sild, sælges i større og mindre Partier til de billigste Priser, Marcus G. Bech, boende i forrige Sneells Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Fiin Caffe og ægte mastrikter samt andet svært og fast Saalelæder er nylig arriveret og sælges i større og mindre Partier til billigste Peter hos Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Friske Citroner er nylig arriveret des Fleischer & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Godt drupaner rakitscher Hør kan faaes hos Jacob Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-27
Nyeste Harmonia, eller Visedog for Damer 1823. Forglemmiget Nytaarsgave for 1823, med Ingem mus Portrait; Kirkens Band, Ridderskuespil af Søtoft, faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
No. 199. Aar 1822. den 28de December. Loverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse: privilegerede Kongelig allernaadigst. Stiftdie dkudt. huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Blandinger. Don Francesco Espos y Mina, som før rer Overcommanden i Grændseprovindserne, berømt som Spaniens bedste Guerilla i sidste Krig, er en Mand af skjøn Skabning, blomstrende sundt Aasyn stærke Lemmer, 68 Tommers Høide, smidig, haardfør i høieste Grad, omtrent nu (1822) 35 Aar gammel. Han spiser overordentligen lidet; sov i Guerillafeiden aldrig nogen Nat over to Timer, kun yderst sieldent under Tag, og da kuns inden lukkede, Døre og altid med ladte Pistoler i sit Belte. Stedse tankefuld, taler yderst faa Ord, snakker aldrig om sine forehavender, hvilke derfor ere selv hans nærmeste Omgivelser ubekjendte. Fruentimmer sky han i den Grad, at han som Guerilla, dengang kuns nogle og tyve Aar gammel, aldrig tillod nogen Qvindesperson at komme til sin Leir, og strax kasserede enhver Officeer eller Soldat, som søgte Fruentimmer selskab. Han holder en mageløs Disciplin, og gjør i Henseende til Straf for Overtrædelser af givne Forskrifter aldeles ingen Forskiel imellem Officerer og Soldater. Navarreserne vare derfor i den Tid, han førte Commando der, færdige at forgude ham, og gjorde ham alle de Tjenester, som stode i deres Magt. Overordentlig streng imod Enhver, som ikke opfyldte hans befalinger, lod han f. Ex. i eet eneste Aar ihielskyde ikke mindre end ni Herredsfogder, som for sømte at give ham de befalede Jndberetninger om enhver Reqvisition, som Fienden gjorde hos dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Afdøde Fyrst Hardenbergs Testament er aabnet. Hans Formue beløber sig til 7 a 800,000 Rigs. daler. Hoved Arvingerne ere hans to Børn af første Ægteskab med Grevinde Reventlau, Geheimekonferentsraad, Grev Hardenberg-Reventlau i Danmark, og hans Søster, Fyrstinden af Packler=Muskau. Sønnen faaer Ny Hadenberg, som Kongen af Preussen, forærede den Afdøde for de mange Tienester han viste Fædrelandet. Adskillige andre Godser i Preussen ere testamenterede hans Brodersøn, Major i preussisk Tieneste. Fyrstens anden, fraskilte Gemalinde, faaer 1000 Rigsdaler, og hans tredie Gemalinde 4000 Rigsdaler aarlig og Godset Glienke til Enkesæde. Alle hans Betiente faae deres hele Løn for Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Da man i Smyrna fik Efterretningen om den sidste Capudan Paskes Uhæld, kastede alle Tyrkerne sig paa Knæe, og anraabte Prophetens Hjelp. Tyrkerne ere Aarsag til, at der ringes Klokken tolv. J Aaret 1456 befalede Pave Calixtus III., at man i alle Christenhedens Stater skulde ringe hver Dag Klokken tolv, for at kalde Indbyggerne til Bøn, om at Tyrkerne maatte uddrives af Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
J Presion ved Manchester høitideligholdtes nylig Haandværkslaugenes aarlige Fest med megen Pomp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Jforveien gik det Rygte, at man vilde gjøre en Forandring, og dennegang berøve Skræderne den første Rang i Processionen, hvilken de bestandig havde havt. Da Skræderne erfore saadant, udsendte de en Proklamation, hvori de grundede deres Rettighed paa deres Professions Ælde og Ærværdighed, ved at udlede den fra vore Stamforældres Tid, og ligefter erklærte: Første Plads eller ingen. - Skrædernes Veltalenhed seirede, og de faaes som sædvanligt igjen i Spidsen for alle Laugene. Adam og Eva, i kjøb farvet Paaklædning, med Kundskabstræet og den forførende Slange imellem sig, bragte os de første Skjørter og Skræderkonstens høie Alder i levende Erindring. J Brussel er for Tiden et Konstberiderselskab, som gjør stor Opsigt med et halvt redicaars Barn, der allerede dandser paa Hesten med megen Gratie. Et nyt Stykke, hvori der forekom et Giæstebud, blev udpebet i Paris. Skuespiller Borgier, der spillede Værten i denne Scene, sagde til en Skuespiller, der spillede Betienten: "Johan, luk dog det Vindue til; der maa være en slem Trækvind, man kan ordentlig høre hvor det piber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
En Studiosus juris i Bourdeaux, der havde pedet i Theatret, da en Sang blev slunget til Kongens Roes, er dømt til 14 Dages Arrest og 30 Fr. Mulkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
J Paris skal være skeet en Fallit paa 3 Millioner i Franker, og det staaer ikke bedre til, siger Beretningen, i London, hvor et Bankørhuus i Statsfonds skal have mistet 15 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Fra Graubundten meldes følgende: J vor Kanton blev en Mand allerede i August bidt af en Kat. Denne blev dræbt, og efter Landets Skik stegt, og spiist af Familien. Den 30te October døde Manden, af Vandskræk, som sandsynligviis var en følge af : Biddet, er af Kjødets Spiisning; og fra den Tid af staaer dette Huus under streng Politicopsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
En katholsk Geistlig holder i Petersborg offentlige Forelæsninger over Bibelen, og har til dette Brug, faaet et pragtfuldt Locale, hvorfor Regjeringen betaler 8000 Rubler aarlig Leie. Prinds Napoleon Carl Eugen af Lauchtenberg, er bleven udnævnt til Underofficeer i det 6te bayerske Chevauxlegers-Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-12-28
Beløbet af samtlige siden 1818 gjorte offentlige eller Stats-Laan, udgjør 5000 Mill. Mk. Bco. Som Efterslægten skal betale, om den vil En Corporal ved Calmarregimentet, ved Navn Sandberg, som 1808 forlod Sverrig og gik til Rusland, har der opsvunget sig til Generalmajor, Han er nu død i denne Tid, og har efterladt sig en betydelig Formue.