JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
J Churhessen lader det til, at den ny catholske Lære, der nys, for den veeg Plads for Schleswigholsteinismen, opfyldte hele Tydskland med Begeistring, nu ved alle Midler skal undertrykkes, idet Regjeringen har givet Ordre til samtlige protestantiske Geistlige, at gjøre alt Muligt for at bringe de tydsk catholske Dissidenter enten tilbage til den romerske eller den protestantiske Kirke. Den kjætterforfølgende Jntolerance gaaer endog saavidt, at tydsk catholske Liig ikke skulle jordes i de øvrige Christnes Række, men paa et særegent Sted ved Kirkemuren, J Norge er opstaaet en Uenighed mellem BiskopRiddervold og Kirkedepartementet ang.: "om Dronningen bør salves og krones i Norge." Biskoppen formener, at ligesom Grundloven kun bestemmer, at Kongen skal krones, saaledes maa det utvivlsomt ansees for stridende mod Kronningens Betydning, at den bliver Nogen til Deel, som ikke kaldes til at udøve den kgl. Myndighed eller deri være deelagtig. Da nu en Dronning, ifølge Forfatningen, ikke kan komme til at udøve nogen Regjeringsmyndighed, vilde man, ved at krone hende, baade lade en med Kirkens Bestemmelse ikke overeensst. Act foregaae i samme, og derved tillige svække Betydningen af Kongens Kroning. Hs. Maj. Kongen har befalet, at Biskoppen skulde nærmere erklære sig, om han nærede nogen religiøs Betænkelighed ved den omhandlede Kronning, hvorpaa han har svaret, at han ikke finder, at kunne deeltage i hiin Forretning, og det er saaledes formeentlig at ansee for givet, at Trondhjems nærværende Biskop ikke kommer til enten at udføre eller deeltage i Kronningshandlingen, naar denne i sin Tid skal foregaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Fædrelandet. Kongelig Bekjendtgjørelse. Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, formelde alle Vore kjære og troe Undersaatter Vor kongelige Gunst og Naade. Vi have glædet Os til, efter flere Aars Forløb at kunne tilbringe denne Vor Fødselsdag i Vore Hertugdømmer, i trofaste Undersaatters Kreds. Vi have anraabt den Allerhøieste om, at den maatte blive en Fredens og Velsignelsens Dag. Til den Ende ville Vi som Landsfader herved erklære for alle Vore kjære og troe Undersaatter, hvem man kun altfor meget have bestræbt sig for at vildlede i Henseende til den sande Mening af Vort aabne Brev af 8de Juli d. A., at det ingenlunde har kunnet være Hensigten, ved samme at krænke Vore Hertugdømmers Rettigheder, eller eet af samme; tvertimod have Vi lovet Hertugdømmet Slesvig, at det skal forblive i sin hidtilværende Forbindelse med Hertugdommet Holsteen, hvoraf følger, at Hertugdømmet Holsteen heller ikke skal skilles fra Hertugd. Slesvig. Ligesaalidet have Vi ved fornævnte Vort aabne Brev kunnet have nogensomhelst Forandring til Hensigt med de utvivlsomme og derfor aldeles uberørte Forhold, hvori Vore Hertugd. Holsteen og Lauenborg, som tydske Forbundstater, staae til det tydske Forbund, og de i det aabne Brev indeholdte Yttringer ang. Hertugd. Holsteen, skulle følgelig kun forstaaes saaledes, at Vi nære den faste Tillid, at ved Anerkjendelsen af det danske Monarkies Uadskillelighed vil ogsaa Vort selvstændige Hertugdømme Holsteen kunne sikkres en bestandig Forbindelse med de øvrige, Vor Krone undergivne Landsdele, og dets heraf betingede Udelelighed bevares. Med Guds hjælperige Bistand vil dette skee, og Vi stole paa, at vore kjære og trofaste Undersaatter ikke ville miskjende Vore landsfaderlige Hensigter, som alene sigte til deres Vel. Kun Tillid kan sikkre Landets Fred og Rolighed, og Gud vil velsigne det Eendrægtigheds-Baand, som omslynger dem begge. Givet paa Vort Slot Pløen, d. 18de Sptb. 1846. Christian R. C. von Moltke Kjøbenhavn, den 22de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Fra Pløen erfares, at der paa Hs. M. Fødselsdag havde indfundet sig paa Slottet en stor Forsamling af Embedsmænd og adskillige Deputerede fra enkelte Communer, for at bringe deres Gratulation, og at Hs. M. havde behaget at uddeele adskillige Naadesbeviisninger ved Tiller og Ordener. Med Hensyn til de vacante Amtmandsembeder i Gottorff og Neumünster heed det, at det første allerede var givet bort til Amtmanden i Pløen, Grev Rantzau, det andet til Auscultant i Rentekammeret, Baron Hugo v. Plessen, hvorimod Amtmanden i Sønderborg, Baron Carl v. Plessen, skulde være Grev Rantzaus Efterfølger i (Alt. M.) Pløen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Angaaende Hs. M. Kongens Fødselsdagshøitidelighed paa Slottet i Pløen hedder det i en Beretning fra Kiel, at den slesvigske Overret havde slet ikke været repræsenteret derved, den slesv.-holsteenske Regjering kun ved Kammerherre Scheel, og den holsteenske Overret ved Kammerjunker Eckhard, OverAppellationsretten ved dHrr. Hopp, Schmidt og Brink mann. Derimod var Universitetet hverken repræsenteret ved en Deputation eller ved enkelte Medlemmer, ligesaalidet som Landets Adel og Ridderskab. Af dette havde nogle enkelte Medlemmer indfundet sig, nemlig begge Baronerne Plessen og en Baron Brockdorff, forhen Toldforvalter i Kiel, men kun den Sidste og Grev Joseph Reventlow Criminil vare i Ridderskabets Uniform. Ogsaa savnedes mange høie Embedsmænd, saasom Landfogderne i Ditmarsken, Landdrosten i Pinneberg, Amtmændene i Husum, Tøndern og Flensborg. Prindsen af Noer og Gouverneuren i Lauenborg, Grev Rantzau, havde man ventet dertil. Kongen var tilsyneladende meget munter. Dronningen var indtruffen til Pløen om Aftenen den 15de. Paa hele hendes Reise var hun bleven modtaget med en overordentlig stor Enthusiasme. (Hr. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Under 18de de har Hs. M. Kongen allernaadigst udnævnt Amtmand v. Cossel til Kammerherre, Amtmand Baron v. Heintze til Commandeur af Dannebrogen, Ritmester v. Torp til Ridder af Dannebrogen. Ogsaa Capt. v. Ræder skal have faaet en Decoration. (Hr. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Kiels Universitet har dog celebreret Kongens Fødselsdag ved den sædvanlige Festivitet, idet Pastor Ludemann holdt en Tale og Christendommens Forhold til Statsborgerskabet. Militairet holdt Musk paa Torvet og paraderede paa Exerceerpladsen. Det kgl. Dampskib Hekla flaggede og saluterede. (B. Td.)- Der er her i Staden udstædt en Jndbydelse til at modtage Hs. Majestæt ved hans Hjemkomst fra Holsteen paa en festlig Maade. J Gaar Aftes holdtes i denne Anledning en Forsamling, som valgte en Comitee af Professorerne Ursin og Rasmus Nielsen, Naalemager Hjorth og Gjørtler Dalhoff, der skal arrangere det Fornødne. (Ths. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
J tydske Blade har man udnævnt den afgaaede Cancellipræsident, Grev Reventlow-Criminil, til Overpræsident i Altona. Men det slesvig-holsteen lauenborgske Cancelli havde, idetmindste endnu i Torsdags Aftes, ikke modtaget nogen Communication om denne Udnævnelse. (Ths. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
De nyeste Efterretninger fra Jsland melde, at Veirliget har der i denne Sommer været ubehageligere (ved ideligt Uveir, Regn og Kulde) end Nogen kan erindre. Mæslingerne rasede over hele Landet og bortreve mange Mennesker. Efter den fulgte en anden Epidemi af dyssenterisk Art. J Reikiavig havde man fornummet en ny Jordrystelse. (B. Td.) Metropolitanskolens Afgangsexamen, der træder i Stedet for Examen artium, begyndte igaar og vedvarer til den 26de. Examens-Commissarierne ere Prof. Madvig og Prof. Velschow. Otte Candidater have indstillet sig dertil. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Det nye Dampskib "Copenhagen, har paa sin sidste Reise til Kiel havt det Uheld, at knække Ballancerne paa sin ene Maskine. Disse ere allerede beordrede nye fra England, saa at Skibet og 3 a 4 Uger kan være i Gang igjen. Dampskibet "Christianden Ottende" gjør dets Farter saalænge. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Skuespiller Schram er hjemkommen fra sin Pariserreise. Tivoli lukkes paa Onsdag otte Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
- De bekjendte tydske Naturforskere Prof. Bunsen og Sartorius v. Waltershausen ere vendte tilbage med Briggen St. Croix fra Jsland med rige Frugter af deres Forskninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Den hertil Staden ankomne engelske Taskenspiller, Prof. Anderson, der kalder sig Nordens store Troldmand, havde forleden i Hamborg nærved escamoteret sig selv ind i den anden Verden. Han ladede nemlig et Gevær med en skarp Patron, overgav den til en Tilskuer, og anmodede denne om at skyde paa sig; men istedetfor at opfange Kuglen i Haanden, qvæstede den hans ene Arm. Formodentlig havde han ikke været behændig nok ved Escamoteringen, saa at Kuglen, ham uafvidende, var forbleven i Gevær løbet. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Ved en af de Forestillinger, som Estamoteuren Bills giver i Tivolis Circus, hændte sig nylig en pudsig Begivenhed. Han forlangte nogle Uhre af Tilskuerne; en Bonde gav ham sit, og da han ikke kunde det tydske Sprog, forstod han ikke Bills Spørgsmaal, om han turde gjøre med Uhret hvad han vilde. Men da Bonden saae ham sønderslaae Uhret, da reiste han sig og med en Fart stormede op paa Estraaden, greb Bills i Brystet, og forlangte et andet Uhr istedetfor eller Betaling. Han slag ikke, for de Tilstedeværende havde beroliget ham med den Forsikkring, at han skulde faae sit eget Uhr tilbage, naar han blot vilde give lidt Tid. Naturligviis var hans Glæde stor, da dette Løfte gik i Opfyldelse, hvorom han dog havde tvivlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Blandt de Sager, der i den senere Tid have været forhandlede i Stænderne, har unægtelig Huusmandssagen været den vigtigste og tillige den vidtløftigste. Denne Sag er bleven behandlet med stor Sagkundskab i det Hele taget, og havde ikke færre end 53 Amendements. Blandt disse antoges et af Lehmann angaaende, at Fæste- eller Leie=Afgifter, som betinges for Brugen af Huse med eller uden Jord, skulle fremtidigen bestemmes enten i Penge eller i Sæd eller Varer efter C. T. Et andet, af Christensen, om Extradagens Ophør, antoges saavidt, at der af de i Lovudkastet omhandlede 12 Extradage ikke tør fordres flere i samme Uge end een. Den af Sidenius foreslaaede Ophævelse af den saakaldte Huustugt eller Grundeiernes Ret til at tugte legemlig deres hoveri gjørende Leiere, blev ikke ganske antaget, men dog saaledes, at den indskrænkes til Mandspersoner under 20 og Fruentimmer under 16 Aar, hvorimod Lovudkastet havde sat 22 Aars Alderen som Pryglerettens Grændse altsaa dog et Fremskridt. Ligeledes blev antaget et af Haastrup stillet Amendement om at Arbeidstedets Afstand ikke maa overstige 3/4 Miil, og at der fordem, der have en Veilængde fra deres Bolig til Arbeidstedet af imellem 1/2 og 3/4 Miil, bør eftergives en Time af den bestemte Arbeidstid. Endvidere antoges et Amendement af Lehmann om at Jnderster intet Pligtarbeide skulle udføre til communale og offentlige Anliggender uden imod Vederlag. Derimod stemmede kun 30 for og 34 mod den af Provst Plesner fremstillede retfærdige Fordring: at Fæsteren, naar han af Eieren udsiges af Fæstet, erholder sin Jndfæstning tilbage, efter Afdrag af en Tredivtedeel af samme for hvert Aar han har været i Fæstet. Disse Punkter, ere noget nær de vigtigste, og om end den roeskildske Stænderforsamling, som en naturlig Følge af dens Sammensætning, i flere Henseender ikke har kunne hæve sig til noget høiere menneskeligt Standpunkt i denne Sag, saa er det dog allerede glædeligt, at dens Majoritet har udtalt sig for den ene rigtige Anskuelse i Udkastets væsentligste Punkt, nemlig for, at ikke Pligt arbeide eller Hoveri, men Penge, skal være det ene lovlige Betalings- eller Beregningsmiddel mellem Eiere og Leiere paa Landet. Træder først denne Bestemmelse i Kraft, saa ville Forholdene snart faae en bedre Gang og lysere Udsigter afløse den dorske Haabløshed, der nu er almindelig fremherskende hos den for hele Livet hoveribundne Classe af Markarbeidere. (Khvnsp.) Fra det Holsteenske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Leiren ved Lockstedt er nu begyndt. Den 22de Septbr. skulde Tropperne rykke i Leir og Cantonnement. Det af Professorerne ved Kiels Universitet udarbeidede Memorial angaaende Kongens aabne Brev er bleven Hs. Majestæt meddeelt i Manuscript, og har paadraget sig Sammes allerhøieste Mishag. (N. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Prælater og Ridderskab samt de øvrige Besiddere af adelige Godser i Hertugdømmerne have besluttet, at anvende Reventerne af Toldskadesløsholdelsen til at understøtte de Embedsmænd, som under de nærværende Forhold nødes til at træde ud af Statstjenesten. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Da de Kielske Burscher, som havde været med i Nortorff, lode om Aftenen ved Hjemkomsten deres Ærgrelse gaae ud over Universitetets Curator Jensens og Politimester Wittrocks Vinduer, og Jægercorpsets Mandskab i denne Anledning gjorde Gaderne ryddelige, blev Lieutenant Scharfenberg rammet af et Steenkast, hvorved han mistede nogle Tænder, men en Hornblæser, som stod ved Siden af ham, trak strax sin Sabel, og mærkede Gierningsmanden eftertrykkeligt. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Som et Exempel paa de holsteenske Troppers gode Stemning meddeler den Brig. Td. Følgende: "Da Ritmester v. Torp marscherede med 2det Dragon-Regiments 4de Esqvadron til Nortorff, gjorde han Holdt underveis og holdt en kort, fyndig Tale til Soldaterne, hvoraf Hovedindholdet var, at han haabede at kunne stole paa sine Folk, og at de som brave Karle vilde følge ham og de øvrige Officierer, hvorpaa Vagtmesteren traadte frem og forkyndte i Esqvadronens Navn, at Enhver vilde gjøre sin Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Husum jubler!" - hedder det i en Beretning fra denne By - Kanonskud forkyndte os i Mandags Aftes, at der var skeet noget Overordentligt, og snart udbredte sig den glædelige Tidende, at der igjennem General-Toldk- og Commerce-Collegiet var indløben, allerhøieste Sanction paa Byens fuldstændige Havne project. (Det hedder, at Regjeringen skal have bevilget 1 Million Rigsbankdaler til dette Havneanlægs Udførelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Handels-Efterretninger. Følgende læses under Forlangt Jndrykkelse i Randers Avis: "Enhver, der kjender til Kornhandelen, veed hvor ofte Forventninger om høie Priser slaae Feil. Man behøver saaledes blot at gaae eet Aar tilbage i Tiden, for at see, hvorledes alle Julemærker kunne feile. Jfjor vare nemlig alle Bladene opfyldte af Beretninger, der lode antage, at forinden Foraaret nærmede sig maatte alt Kornforraadet være opslugt og en almindelig Hungersnød indtræde. Det heed, at Høsten var slet overalt; Lande, der tidligere havde udført Korn, maatte indføre, og de Lande, der stedse indførte, skulde nu indføre det dobbelte Qvantum; dertil kom endnu, at Kartoffelhøsten – saaledes fortaltes der nemlig – var overalt mislykket. Nogle foresloge endog i deres Viisdom, at man skulde forbyde Udførselen af Kornvarer. Speculanterne kastede sig med al Magt paa Korn, og Priserne gik betydeligt i Veiret. Da Foraaret nærmede sig, kom man imidlertid til en anden Erkjendelse; Lofterne bugnede overalt under Vægten af den store Masse af Kornvarer, intetsteds havde man Mangel, og Specu lanterne, der havde ventet rivende Afsætning og stor Fordeel, vare glade ved, at faae deres udlagte Penge, imod at tabe deres betydelige Omkostninger ved Kornet. Selv paa Kartofler var der ingen Mangel. Uagtet denne Erfaring, som kun ligger eet Aar tilbage i Tiden, ere Priserne paa Kornvarer strax efter den nye Høst atter stegne betydeligt, da man taler atter om daarlig Høst i nogle Lande og mislykket Kartoffelhøst. Tiden vil vise, om der iaar er større Anledning til, at give høie Kornpriser, end ifjor, vi troe, at Beretningerne atter ere overdrevne. Hvad saaledes Kartoflerne angaae, da have vi med Bestemthed hørt paastaae, at de langtfra ere saa ringe, som der udbasunes. Vi troe derfor, at de Handlende bør være forsigtige og ikke lade sig henrive til at give for høie Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Paa Heste- og Qvægmarkedet i Veile den 16de de, vare Priserne følgende: Gode smukke Heste 120 a 130 Rbd. Stk. Gode stærke Arbeidsheste 90 a 100 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Extra gode Stude kostede 45 a 50 Rbd. Stk. Gode dito 30 a 40 Rbd. 2 Aars dito 26 a 28 Rbd. Extra gode Kælveker 40 a 50 Rbd. Simplere dito 30 a 35 Rbd. Slagteqvæg 25 a 30 Rbd. Handelen gik temmelig rask, og mange Kreaturer bleve solgte til Udførsel. (Veile A.)- Qvægpriserne paa Khons Trommesal var i forrige Uger en Stud, vog 28 a 30 Lpd. 75 a 80 Rbd. En dito v. 20 a 24 Lpd. 55 a 60 Rbd. En Ko, vog 18 a 22 Lpd., 50 a 55 Rbd. Et Lam, v. 18 a 24 Pd., 18 a 21 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Befordringer og Afgang. Under 18de de er Jnspecteur og Actuarius Lange i Wandsbek samt Overlæge ved 5te Jægercorps, Scheurlen, allern udn. til virkelige Justitsraader. Under f. D. ere Krigsassessorerne Bredahl og D. Petersen udn. til v. Krigsraader, samt Fuldm. Rehders. F. Bruun, C. Mørch, C. Holten, og C. Loft til Krigsassessorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Ledige Pstekalds Jndt. Sognekaldet for Ricolai Meenigh. i Svendborg og Anneret Thurø 1) Tiende 17 Tdr. Rug, 92 Tdr. Byg. 2, Refusion 17 Tdr. Byg. 3) Offer og Accid 800 Rbd. 1) Præstepenge &c. 80 Rbd. - Brorup og Lindknud Sognekald i Ribe St.: 1) Tiende: 135 Tdr. Rug, 21 T. Byg, 10 Tdr. Havre. 2) Smaaredsel: 1 Pd. Ost pr. T. Hrk. og 12 Lpd. Smør. 3) Offer og Accidentser c. 300 Rbd. 4) Annerg. 12 Rbd., Psig. 9 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. Hr. Skatter a. 125 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Ved Tallotteriets 1594de Trækning i Kbhvn. udkom: No. 68. 75. 33. 18. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Aarhuus, den 25de September. Som allerede meldt agter Musikdirecteuren i Khvns Tivoli, den bekjendte Dandse-Componist Lumbye, med sit Orchester, at gjøre en Reise til Jylland for at give Concerter i de større Byer. Fra paalidelig Kilde kan nu tilføies, at denne Reise vil begynde midt i October saaledes, at Selskabet agter at indtræffe med Dampskibet. Jris" til Aalborg, hvorfra Reisen gaaer til Randers, Aarhuus og Horsens (maaskee ogsaa til Veile og Fredericia. Derfra gaaer den til Fyen, hvor formodentlig Concerter ville blive givne i Svendborg Nyborg og Odense. Det medbringer et udvalgt Repertoire, deels Overturer og Opera-Rumere af Weber, Mendelsohn, Auber o. fl., deels Lumbyes egne meest yndede Compositioner, samt et Udvalg af de bedste ældre Dandse af Strauss o. fl. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Ankomne med Dampsk. Chr. VIII. f. Kallundb.: Baron Zeuthen, Grev Schulin, Kammerjunker Castenskjold, Bygmester Møller m. Kone, Fuldm. Lund, Møller Rodkiær, Handelsbetjent Andersen, C. Mülertz. Fra Samso: Handelsbetjent Mundt. Afreiste med Dampsk. Chr. VIII til Kallundb. Justitsraad Liebenberg, Krigsassessor Ebbesen, Pastor St. St. Blicher, Propr. Busch m. Datter, Cand. de Coninck, Bogtrykker Wissing, Postfuldm. Andersen, Handelsreisende Seilling, Pastor Christensen, Portraitmaler Holm, Fuldm. Wilnau, Cand. Plesner, Student Glud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Prædikanter paa 16de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Høimesse. Domkirken Hs. H. H. Biskop Dr. theol. Brammer, Frue Kirke Hs. H. Consistorialraad Brix Hospitalskirken Hs. H. Consistor. Brix. Aftensang Domkirken Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup, Frue Kirke. Lic. theol Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig kjære Datter, Karen Johanne Cathrine Bindesbölt, i Dag ved Döden blev os berøvet, 24 Aar gammel, dette Sorgens Budskab bringes herved alle vore Venner, som havde denne elskelige Pige saa kjær. Skanderborg, den 22de Septbr. 1846. Sophie Bindesbött. Bindesbött. Kirkeconcert i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede paa Søndag Aften, den 27de Septbr., at give en Kirkeconcert i Holding. Concerten (hvis Jndhold nærmere vil blive bekjendtgjort) begynder Kl. 7 om Aftenen ved oplyst Kirke. Billetter til 8 Ls pro persona kunne erholdes i mit Logis hos Hr. Gjæstgiver Madsen, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6 1/2 ærbødigst C. A. Hansen, Organist til Rive Domkirke. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Onsdagen den 30te dennes, Aften Kl. 8, afholder Selskabet den sidste Assemblee for denne Sommer. Fremmede, som der ønske at deeltage, kunne erholde Billet, a 1 A, hos Balinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Tirsdagen den 29de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction paa Raadstuen heri Staden over Løsøre, bestaaende af: Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, et lysebord med Tinforme, Dragkister, Kobbertøi, Gangklæder, Linned m.v.; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 17de September 1846. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Jfølge Overeenskomst med Vedkommende, bliver Tirsdagen den 6te October, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction i Addit, Ulstrup og Langballe Skove, over 300 paa Roden staaende Bøge, tjenlige til Gavntræ, Bødkertræ, Ophugning og andet Gavningstræ, samt en Deel Bøgekævler. Det bemærkes, at der i Aar ingen Auctioner afholdes i Winding Skov og eiheller i Addit Østerskov. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i Addit Vesterskov, Ørneborg, den 21de September 1846. F. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. En Eier af en stor Hovedgaard i Jylland, der har erholdt Bevilling til at anlægge og drive et Landbrænderi, ønsker at slutte Accord med en Mand, som er kyndig i Faget, saaledes, at den Entrerende for egen Regning opfører Brænderiet og siden modtager det i Forpagtning til Afdrag paa den indskudte Kapital, hvorfor Sikkerhed, kan faaes i Eiendommen og Værket. Forholdene ere meget gunstige, i mange Miles Omkreds findes intet Brænderi, Brændsel haves i Overflødighed, og Egnen leverer gode Kartofler. Værket kan anlægges ved og, om ønskes, faaes i Forening med Gaardens Mølle. Man henvender sig i frankerede Breve til Hr. Møller Rahbek i Farre Mølle pr. Veile. Et Huus paa 8te Fag. med Have, beliggende i en stor Landsby, i en smuk og velbeboet Egn, et Par Mile fra Aarhuus, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs paa gode Pengevilkaar, og kan tiltrædes efter Kjøberens Leilighed. Dette Huus, der er indrettet til Bageri, egner sig iøvrigt fortrinligt til en Professionist, for hvem det endog med Hensyn til dets iøinefaldende smukke Beliggenhed vistnok ligger meget fordeelagtigt. CommissionsForhandlingscontoiret i Aarhuus anviser. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
For en duelig Handelsbetjent, eller i Mangel deraf et ungt Menneske som i nogen Tid maatte have været ved Handelen, er en Plads ledig til 1ste November d. A. ved en Colonial, Product- og Tømmerhandel heri Byen. Gode Anbefalinger fordres, og med disse ville man behage allersnarest muligt at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Kunstdreier N. Møller af Randers indtræffer til Greenaa og Ebeltoft Markeder, og anbefaler sig med smukke Piber og Spadserestokke, extra gode Paraplyer, med Bomulds- og Silke=Overtræk, af eget Fabrik. Gamle Paraplyer ombyttes med nye; Alt til meget billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Dampskibet "IRIS
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
afgaaer næstk. Mandag den 28de September endnu for sidste Gang i Aar om Morgenen Kl. 6. Först fra Octbr. Maaned gaaer det Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Søndagen den 27de Septbr. afgaaer fra Studsgades Port til Exerceerpladsen en stor Jagtvogn, forspændt med 4 Heste, medtagende Passagerer frem og tilbage. P. Serschind-Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Den Leilighed som for Tiden beboes af Hr. Capitain A. Lund paa Frederiksgade N 541, er til October Flyttetid at faae tilleie. A. Baess. Sammesteds ere nogle nye Agestole at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Med Pakkeposten har jeg i Dag erholdt et Parti Hatte- & Kappebaand, forskjellige Slags Silke& Fløiels-Hattetøier, som sælges til de billigste Priser af P. J. Hahn. Aarhus, den 23de Septbr. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-25
Dampvaskeri. Tøi til Vask maa indleveres om Mandagen, helst om FormiddaClassen.