JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
(Af Kjøbenhavns Skilderie. Kjøbenhavn, den 8de Februarii. J Onsdags imellem Kl. 1 og 2 kom en Baad fra Stevens inddrivende ligefor Stakaterne udenfor Langebroe. Den havde 6 Mand ombord foruden et Fruentimmer, og var ladet med Hvede. Det stormede skrækkeligt, og Bølgerne truede hvert Øjeblik at opsluge de Ulykkelige, som forgjeves stræbte at komme over den nedladte Bom. De saae sig et Bosseskud fra Stakaterne, og deres Raab om Redning vare længe frugtesløse. De gjo de gjentagne Forsøg paa at redde sig; men Strømmen var dem bestandigen imod, og Bølgerne skyllede uafladeligen ind paa dem. Udmattede og kraftesløse stode de her forladte, og ingen af de paa Broen og paa Stranden forsamlede Mennesker saae sig istand til at redde dem. Da fremtraadte den brave Eqvipagemester Poulsen med otte Mand og besluttede at vove det Yderste for at redde disse Ulykkelige. Tredive Mand trak paa Landsiden Baaden ved et Toug, og saavel Poulsen, som hans Mandskab, anstrængte alle Kræfter for at redde disse Ulykkelige, der vare et Spil for Stormens og Bølgernes Luner, to Gange gjorde han Forsøg for at naae derud, men hver Gang forgjeves. Baaden spillede ligesom en Bolt paa Bølgerne; hvert Øjeblik befrygtede man at de skulde opsluge den, og aldrig saasnart var den kommet et Stykke ud, førend den kastedes med Magt tilbage igien. Denne skrækkelige Kamp mod Havets og Stormens Rasen havde varet 3 til 4 Timer. Mandskabet var udmattet og man havde næsten allerede opgivet alt Haab om at redde de Ulykkelige, der forgiæves udstødte Jammerskrig og opløftede deres Hænder og Redning. Men nu besluttede den ædle Poulsen, at vove det Alleryderste paa et tredie Forsøg, han opmuntrede sit Mandskab til at følge sig, og, ved saa godt som at trække Baaden over Bommen mens Bølgerne strømmede bort over den, vare de saa lykkelige, at komme saa langt ud, at de kunde udkaste et Toug, som blev grebet af det i Baaden værende Fruentimmer. Men i samme Øjeblik kantrede de Ulykkeliges Fartøi, og tre Mand laae allerede i Vandet, Poulsens første Ud vor at redde disse og derpaa de Øvrige; da han havde dem alle i sin Baad bragte hun dem til største Glæde for dem, der fra Landet af havde været Vidne til dette rørende Optrin, i Land. Den Baad, hvori de Reddede havde været, ligger endnu ved Langebroe, og adskillige Tønder af den sjunkne Hvede ere blevne bjergede Dagen derpaa. Hædersmanden Poulsens Navn fortjener saa meget mere en glimrende Plads ved Siden af Lars Bagger og hine ædle Fiskere, som Ewalds Muse har opreist et uforgiængeligt Minde, som denne her anførte Handling ikke et hans eneste skjønne Daad af dette Slags, allerede for nogle Aar siden udmærkede han sig omtrent paa samme Tid ligeledes ved at redde, med egen Livsfare, to i Havsnød stædte Menneskers Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Ved Høiesterets Dom, af 20de December f. A., som stadfæster en foregaaende Slagelse Bytings Dom er forrige Kjøbmand C. L. Reimert, af Slagelse, for forøvet Mordbrand, tilfunden at have forgjort sin Hals og steiles m.v. Denne Dom har det behaget, Hans Majestæt Kongen ved allernaadigst Resolution af 8de f. M., af sæt Kongelig Naade, i Betragtning af de for Reimert talende Grunde, at forandre derhen, at den dømte hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus paa Livstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
(Af Dagsposten.) Kjøbenhavn, den 6te Februarii. Efter Midnat, omtrent Klokken 1, udbrød i en Bryggergaard i Magstrædet en heftig Jldebrand, som uagtet den stærke Storm, ved Brandcorpsets Jver, lykkelig blev dæmpet Klokken 4 1/2. - Jlden fortærede Bag- og Sidebygningerne, saavelsom noget af Forhuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Den 7de Februarii solgtes Specier paa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Kjøbenhavns Børs til 36 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 93 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Norske Sed Obligationer (uden Rente) 78. ler 23 a 24 - Svenske Sedler 9 Mk. 12 s. Disconto 10 Procent,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Bekjendtgjørelser. Af den Classenske Bogsamling paa Corselitze, som af den høie Direction er bestemt til offentlig Nytte i Falster, kan nu udlaanes Bøger, naar man derom enten ved portofrie Breve, sikkert Bud, eller personlig behager at henvende sig hver Løverdag Formiddag fra Klokken 10 til 2 til Undertegnede, hvor Fortegnelse over Bøgerne kan faaes til Eftersyn. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
At Dødsboet efter afgangne Sognepræst Hr. Johan Hendrichsen Formann i Vagelse aabnes Mandagen den 3die Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, for at registeres og vurderes, bekjendtgjøres herved af Skifteforvalteren. Torkildstrup, den 10de Febr. 1817. O. Grundtvig, Provst i Falsters Nørreherred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Auction. Fredagen den 14de Februarii førstkommende, bortsælges ved offentlig Auction endeel til Bortrydning, bestemte Egetræer paa Gaardmændene Niels Hansens og Christen Pedersens Lodder af Paarup. Auctionen begynder det første Sted, Klokken 10 Formiddag, til hvilken Tid de Lysthavende, ville møde. Knuhtenborg, den 6te Februarii 1816. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Fredagen den 28de d. M., Klokken 11 Formiddag, lader jeg ved offentlig Auction her paa Gaarden bortsælge circa 200 Tønder gode hvide danske Saa Ærter i mindre Partier, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekjendtgjøres, hvoriblandt at Kjøberne gives Credit til Mortensdag d. A., hvilket herved bekjendtgjøres. Bremmersvold, den 6te Februarii 1817. Reimer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Funden. Paa Veien gjennem Sognefoged Peder Christensens Mark i Kronge, er Mandagen den 10de d. M. funden en Lærredspose, hvori er en Skjeppe Salt. Naar Eieren til samme henvender sig til Undertegnede, og opgiver Navnet der er syet paa Posen, er samme at bekomme imod dette Avertissements Bekostning. Kronge Skole, den 11te Februarii 1817. Kranker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
J een af Nakskov Kjøbsteds reelleste Gader kan faaes tilkjøbs, en god Gaard med Tilliggende, paa usædvanlige gode Conditioner. Kjøbesummen betales i fire Terminer, saaledes at 1000 Rbd. N. V. kan blive staaende deri, med et Aars Opsigelse. – Eiendommen kan endnu overleveres Kjøberen næste Paaske Flyttetid. Thi ville Liebhaberne behageligen henvende sig til J. P. Schiolborre sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
En Gaard i Mariboe, med anstændig og beqvem Boepæl, rummelig Gaardsplads og vel proportioneret Hauge, anvises tilkjøbs fra Postcontoiret sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-11
Paa Addresse-Contoiret faaes: Peder Jensens ABC og Læsebog eller Anviisning til paa den naturligste Maade at lære at læse. E Tillæg til Peder Jensen eller Anviisning til en fornuftig Børne-Opdragelse. Af C. G. Salzmann. Oversat ved Frederik Høeg, Guldberg. Andet Oplag. Kbh. 1800. 1 Rbd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
11te Aargang. Lollands Falsters Stift No. 13. privilegerede. Kongelig al Efterretninger. Addresse=Contoirs med Ride-Posten, Par som forsendes. affa den 14de Februarii 1817. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp. og L. d. Børsenh.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Napoleon. De yderst aarvaagne civile og militaire Øvrigheder paa Øen St. Helena skulle have opdaget en hemmelig Brevvexling, som Las Casas, en af de Personer, der ere fulgte med Bonaparte til St. Helena, har ført. Brevexlingen gik til Frankrig og Engelland, og havde Bonapartes Tilbagekomst til Frankrig til Bjemeed. Efter denne Opdagelse er Las Tasas bleven skilt saa sin Horte og bragt i nøiere Forvaring. Ogsaa med Hensyn til Exkeiseren har man taget adskillige nye Sikkerhedsregler. Det Skib, hvormed Efterretningen er ankommen, er the Larkins, som afseilede fra St. Helen den 15de December f. A. Angaaende denne vigtige Brevvexling ere endnu følgende nærmere Omstændigheder blevne bekjendte: En Dreng havde faaet Tilladelse til stundom at gaae til Bonaparte, og man bemærkede snart, at han behandledes af sidstnævnte med særdeles Opmærksomhed. Sir Hudson Lowe holdt det desaarsag for sin Pligt at forbyde disse Besøg. Drengen havde desuagtet fundet Midler til hemmelig at snige sig til Longwood, og nu anstilte man strængere Undersøgelser; men han nægtede fuldt og fast, at han ikke var gaaet til Longmood af nogen Bevæggrund, som fortjente Døddel, og da man intet fandt hos ham hvorved det, man havde ham mistænkt for, kunde bevises, blev han ikke mere sat falt; men hjemme ængstede man ham med, at det vilde koste ham Linet, dersom han i Longwood havde faaet noget henmeligt Ærinde og ikke tilstod det Af Frygt for at blive hængt tilstod han endelig, at han havde modtaget hemmelige Skrivelser, som han skulde besørge afsendt til Europa, at Las Casas havde skrevet dem paa Silke og syet dem paa et Klædningstykke, og at Polakken Pitowsky (?) og Grev Montholm ligeledes vidste eet. Ogsaa en Kone skal have været Medviderske. Las Casas er indspærret, og Pitowsky med nogle andre Personer sendt til Cap. Gouverneuren Sir Hudson Lowe er saa agtpaagivende, at slet intet af hvad der skeet, kan undgaae hans Opmærksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Storbrittannien. Nu - da Frihedens Templer, Parlamentssalene, ere aabnede, kan man vente, at Bestenvinden vil Tid efter anden i Sommer bringe over Bølgen blaae mange saare underholdende Nyheder til Fastlandet, og bringe meget for Lyset, som ellers havde blevet indhyllet i Nattens Mulm – Frihedens favreste Blomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Den 30te Januarii om Morgenen udkom et Opraab i London, hvori loves en Priisbelønning af 1000 Pund Sterling for Opdagelsen af de Personer, der formasteligen havde vovet at angribe Prindsregenten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
De, der under Opløbet den 28de Januarii bleve som mistænkelige fængslede, have nu i de i den Anledning optagne Forhører, tilligemed Vidnerne, afgivet følgende Forklaring: Den første der blev kaldet frem for Retten var en Thomas Scott (En der leier Heste ud) samt Vidnet William Layrock, Efter hans Udsagn blev den gamle og afkræftede Stadskudsk, der kun kunde kjøre langsomt, bestandig forfulgt af det forsamlede Folk med Stene, ja nogle havde end- og kaldt Prindsen en – en – og desforuden betjent sig af mange andre skjændige Udtryk imod hans høje Person. Endnu andre raabte: "Slaae til! Slaae til Ned medham. Ud, herud med ham Tagfat i ham!" o. s. v. Derpaa faae Vidnet, at bemeldte Srott trængte sig frem blandt Hoben, at han blev greben af Livgardisken Chambers og at de begge laae og baredes paa Jorden, men om Scott havde optaget Stene af Gaden, det havde Vidnet ikke seet. – Da Gardisten imidlertid vilde holde Folket fra dem, bleve en stor Mængde Stene kastede imod ham og hans Hest. Folket skreeg Beftierham Scott) Befrier ham 2 "Ned meddem" (Chambees og Vidnet.) Derpaa forklarede Chambers, at han just var i St. James Park, da Folket stimlede til den Kongelige Vogn og raabte: "Herunder med ham", at Gardisten maneuvrerede med sin Hest for at adsprede Folket, at Scott trængte sig frem under de frygtelig ste Skjældsord, kaldte Livgardisterne en Bande af Spitsbubet o. s. v. Endvidere tilføiede Chambers, at han greeb Scott fat og søgte at bringe ham til 4 i Nærheden værende Livgardister, men at Folket søgte at befrie ham, som kastede Chambers til Jorden, men at han desuagtet holdt fast paa sin Fange, indtil Livgardisterne og Politiet havde bragt ham i Sikkerhed. Scott slog desuden Livgardisten med sin Regnskjerm og søgte at opflamme Folket ved sin Tale. - Sikkert vil han blive tiltalt, dømt og straf set for Høiforræderie. Jmidlertid forblev han indtil videre i Arresten, og havde, da han blev fængslet, en stor skjøn Ring af megen Værd paa Fingeren. Jblandt de Arresterede vare ogsaa en Ogle Wallis og en Skræder, men disse bleve ved nøjere Undersøgelse frigivne. – J Anledning af disse Rædsels-Optrin ere endnu flere Soldater men især Ryttere beordrede til London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Parlaments Debatterne ere allerede begyndte, og som det synes, i samme drøie og diærve Tone som sædvanlig. Lorderne Dortmouth og Rothes foresloge en Takaddresse, i Anledning af Prindsregentens Tale. Lord Grey gjorde i Anledning af dens Jndhold følgende bemærkninger: "Det er et stort Spørgsmaal, om Ministerens Politik er beregnet paa velgrundede Forhaabninger og Freden; i det mindste lader det ikke saa, efter de Forholdsregler, som han tog efter Freden, til den almindelige Roligheds Befordring, tvertimod ere de høist farlige for den offentlige Sikkerhed, for Constitutionen, ja for selve Europas Rolighed. De større Magtet hader os for vores udbredte Handels og Rigdommes Skyld, og fører ved Regulationer en hemmelig Krig imod os, der røber lige saa hemmelig et Had imod os, som Napoleon tilforn et aabenbare. Politiken i Henseende til Frankerige var netop ligesaa tosset. Enten maatte man have forsynet sig med Nation en ved ei at blande sig i dens Regjeringsform, eller man maatte have udstykket det i den Grad, at Nationens Had ei kunde have bleven saa farlig; men isteden derfor har man greben til en halv Forholdsregel, der har alle Mang let, men ingen Fordeele. Brittiske Tropper holde, imod Nationens Villie, den Bourbonske Stamme paa Thronen. Derved formerer vi dets Had imod os, der engang kan blive farlig, fordi vi ikke har udstykket det. Vanskelighederne for nærværende Tid ere langt større og vil vare længere end efter den nordamericanske Krig, fordi vi den Gang ikke vare saa forgjældede." – Lorden foreslog derpaa en passende Tilsætning til Addressen. Lord Harrowsby erklærede sig imod Tilsætningen. Lord Bathurst paastod, at Lord Greys Yttring, i Henseende til Frankerigs Had imod Bourbonnerne var gandske og aldeles ugrundet. Nu kom Lord Wellesley og gav Ministeriet det hele glatte Lag. "Den skrækkelige Nød, som vi nu sukke under – sagde han - kan ved alle Forstillelsens Kunster ikke mere dølges. Og under en Crisis der er saa uhørt i Verdens Aarbøger, vil man endnu opsætte en Addresse, der skal love og prise Ministrenes Daad. Ei uden Hensigt opholder Ministeriet, Parlamentets Forsamling og synes at være døv imod Folkets Stemme. Burde vi ikke have hørt langt andre Ling i hiin Tale fra Chronen. Troer da Ministrene, at vi ved Fortielse kan hævde en Caracteer i Europa. (Hør, hør, raabte man.) Holder man da Udlandet for at være saa dumt, at det ikke skulde kunde bemærke den Krebs, der tilsidst vil fortære vores Jnderste" o. s. v. Endvidere tilføiede han: "Tii forn opbrændte de Franske vores Manufacturvare; og nu holder Nederlandene og andre naboelige Ven net Auto da Fes med samme. Under saadanne Omstændigheder ere Jndskrænkninger for os høist nødvendige. Kunde jeg bidrage noget dertil, saa vilde jeg gjerne opoffre min Sundhed, ja mit Liv derfor."(Hør, hør!) Derpaa talte Lorden et var fyndige Ord imod dem, som skrige paa en Parlaments-Reform, som stridende imod Constitutionens Ord og Aand, da aarlige Parlamenter og en almindelig Ret til Stemmegivning vilde gjøre Underhuset til blotte Redskaber for Democratiet. – Efter et Svar fra Lord Sidmouth blev uden Stemmegivning Addressen antagen i sin oprindelige Form.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Prindsesse Louise af Conds, der, som bekjendt, har valgt den geistlige Stand, høitideligholdt Henrettelses Aarsdagen den 21de Januarii paa følgende Maade: Hun begav sig til Temple, som Middelpunct for Revolutionens Rædsler, paa den Dagens Tid, da den kongelige Martyr forlod dette Fængsel. Jført en Filiskjole, med en Strikke om Halsen og et Voxlys i Haanden, afsang hun, understøttet af sine geistlige Søstre, Misereret i et fortbehængt Sidecapel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Jtalien. Den portugisiske Consul i Alicante har meldet, at i Lazarethet i Tripolis er udbrudt Pest, og at allerede nogle Personer vare døde deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
J Sicilien har Viinqvlen overmaade hævet sig. En Engellænder har vundet adskillige Millioner derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Tydskland. Allevegne i Egnen af Mayn falder Prisen paa Korner, da man har Forraad nok deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
En af de meest anseete Banqveurer i Frankfurt omMayn har holdt op at betale. Til et eneste engelsk Handelshuus skylder han 30,000 Pund Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
J Frankfurt om Mayn er ogsaa Mangelen paa rede Penge stor, Discontoen er 7 til 8 Procent. Adskillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
En Londoner Avis indeholder følgende Oversigt over Ægteskaberne i London i Aaret 1816. Bortløbne Koner 1139, bortløbne Mænd 2348; Ægtefæller, som ere skilte af for Retten, 4175, Ægtefæller, som leve i aabenbare Krig med hinanden, 17,345, Ægtefæller, som ere hinanden ganske ligegyldige, 55, 240; Ægtefæller, som holdes for lykkelige, 3175, Ægtefæller, som næsten ere lykkelige, 127, Ægtefæller, som virkeligen leve lykkeligen, 15. Tilsammen For nyelig ere i de samme Dage i London en Frue Counze og i Hamborg Gartner Freses Kone blevne forløste med fire levende Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Jndenlandsk (Af Udgiveren.) Mariboe, den 14de Februarii. Endelig og endelig er det lykkedes Udgiveren, at anskaffe til vores Provindsialbogsamling et Skrift, der i sit Slags er et af den danske Litteraturs ypperste Værker, nemlig: Den nordsjællandske Landalmues Caracteer, Skikke, Meninger og Sprog. Kbh. 1798. - Ligeledes er anskaffet, Conversations-Lexicon, eller encyclopædisk Haandbog o. s. v. Andet Binds andet Hefte. Kbh. 1817.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Vinteren i Aar bliver endnu sin engang antagne Characteer troe – med Storm, Regn og Slud. Jgaar begyndte det at fryse noget, men ophørte igjen henimod Aften. Brændemangelen er stor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Efter en Skrivelse fra Kjøbenhavn hører man der næsten intet at tale om uden de slemme og idelige Tyverier, Kjøbenhavns Jndvaanere hiemsøges af næsten hver Time paa Dagen. For nogen Tid siden blev en Mand frastiaalen 1450 Specier. Han skal have boet paa 1ste Etage, hvor Gadlyvene vare krøbne op, og med en Slags Spiritus opløst Kidtet, som fæstede Ruden, fik derpaa Ruden ud og flyttede bemeldte Specier som rørligt Gods. – Nok en Dito: En fransk Marschandiser Enke er nyelig bleven frastiaalet Alt i hele Boutiken. Hun og hendes Mand kom for ikke længe siden til Kjøbenhavn, hvor han nedsatte sig som Marschandiser og døde kort derefter. Enken vedblev Handelen, men er nu bleven en Stakkel og reent ude af det. – For nogen Tid siden var nogle forklædte Gavtyve, der bare Hovednøgler hos sig, om Natten Kl. 12 1/2 gaaet meget dristige til en Jsenkræmmer Boutik, der tilhørte en Enke i en af de største Gader, lukket Døren og uden fra og lukket sagte i efter sig, hvorpaa de, ved Hjelp af en Lygte, recognoscerede Jernkramkisten, ved hvilken Raslen Enken paagnede, sprang op og i bare Forfippelse rev et stort Skjærmbræt overende, som stod ved Sengen, det gjorde saadan et Rabalder, at Knægte ne listede sig paa Øjeblikket bort, uden at have gjort nogen synderlig Fangst. Selv paa Landet blive Tyvene meer og meer glubske: thi de stiæler lange og korte Stiger fra de Fattige og krybe paa disse ind til de Rige for at knibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Mange Syge existerer nu daglig i Kjøbenhavn saavelsom paa Landet, hvortil nok dette tagede Veir er Aarsag. Adskillige ere vandrede heden hen- og flere vil nok gaae samme Vei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 11te Februarii. J Dag vare 10 asiatiske Actier til Auction, men kun een af dem blev solgt for 332 Rbd. (foruden Omkostninger.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
J Horsens Egnen avle nu mange Bønder selv den Tobak, de bruge, og i de sidste Aar har Pastor Arentzen, uden mindste Vederlag udleveret 35 til 44,000 Planter aarligen. Den samme virksomme Mand har ogsaa udleveret nogle 1000 Frugttræer til sine Bønder, uden Betaling. Ligesaa har han i afvigte Aar vaccineret 1377 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
(Af Hempels Avis.) Odense, den 7de Februarii. Endnu savner man ganske authentisk Beretning om den rædelige Røverhistorie fra Hobro Egnen. J Mangel deraf har en Ven meddeelt Udgiveren følgende Oplysninger: Hovedpersonen i dette Drama er en Søn af de velberygtede jydske Natmændsfolk. For Skarnsstykker kom han i Slaveriet i Rendsborg, hvorfra han slap løs, da Cosakkerne 1814 vare i Holsteen. Han boede først i et Huus i Røirup; men da dette i Foraaret 1816 afbrændte, gave Byemændene ham Penge for Pladsen, og for disse kjøbte han et Stykke Hedeland af en Mand i Nøragger, og byggede paa samme en Jordhytte ved Siden af en Høi, hvori han, som en sand Troglodyt, levede med Kone, 3 Børn og en Koe, Konen og Børnene ernærede han ved Natmandsarbeide og Tiggerie; men det er aldrig bekjendt, at han i det Halvaarstid han har opholdt sig der, har skadet eller fornærmet noget Menneske, og han er følgelig urettelig bleven betitJmidlertid blev han omsider røbet let som Røver. og paagrebet sidste Juleaften. Endnu bør tilføies, at de 2 Bulbidere, som behogtede Jndgangen til Hytten, var 2 almindelige Bønderhunde, bundne ved hver Side af Jndgangen da han nok paa samme Tid frygtede for Ugler i Mosen. Hans Moder, som Manden er rendt fra, boer endnu i Nøragger, og man fortæller, at da Sønnen Morgenen derpaa blev ført derigiennem skal hun grædende have tilraabt ham: "Ah Christen, Christen, Nu har jeg havt 25 Børn, men ikke Glæde af Een af Jer." hvorpaa han sønlig om svarede: "Aa Sk. ... hold Jer Mund, har J noget Brændeviin," – Maatte man tilføiet Brevets Forfatter med sand Nidkjærhed stræbe at udrydde den ovrige Natmandsyngel, da fortiente det Celebritet. – Dog! Tidens Aand er at skrive og snakke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Det urolige Veir er permanent. Sidste Nat var Stormen her atter ledsaget af saa voldsomme Orkan stød, at det rystede i Husene. Kjøbenhavns Brevpost indtraf først hertil i Gaar henimod Aften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
(Af Jversens Avis.) Odense, den 7de Februarii. Kjøbenhavnsposten, som skulde have kommet her til Odense i Onsdags, ankom formedelst det haarde Veir, ikke førend i Torsdags Aftes. Tvende Smakker skulde i Onsdags have været i stor Fare paa det store Belt. – Veiret var ogsaa mageløs haardt med Storm og Skud. Den vedholdende Fugtighed det opfylder Atmosphæren vil endnu frembringe megen Storm inden Luften engang bliver renset. Det var derfor ønskeligt at Søfarende ikke vove sig for tidlig ud i Aar, hvortil det aabne Vand er saa fristende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Til Kjøbenhavn ankomne Skippere fortælle det Rygte, at Den Madera skal være gaaet under. Skulde det være sandt, saa var det skræksomt for alle Deboere, da denne Øe var af 18 Miles Længde og over 4 Miles Bredde, indeholdt store Skove og mange Jndvaanere. Ogsaa smerteligt maatte det være for alle Elskere af Madera Viin – dog man er jo allerede saa vant til at hjelpe sig med den efretgjorte Madera, (Af Statstidenden.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Kjøbenhavns Torvepriser den 7de Februarii. Hvede, Tønden, 36 Rbd. a 44 Rbd. Rug, Tønden, 24 Rbd. a 26 Rbd. Byg, Tønden, 17 Rbd. 4 Mk. a 18 Rbd. Havre Tønden 12 Rbd. a 13 Rbd. Ærter Tønden 20 Rbd. a 23 Rbd. Røget Flæsk Liispundet 7 Rbd. 2 Mk. a 8 Rbd. Grønsaltet Flæsk Liispundet 5 Rbd. 4 Mk. a 6 Rbd. 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Den 11te Februarii solgtes Specier paa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-02-14
Kjøbenhavns Børs til 36 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 93 pr. 100 Obligationer (uden Rente) 79. - Norske Sedler 23 a 24 - Svenske Sedler 9 Mk. 12 s. Disconto 10 Procent.