Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-08-16
– Jfølge en Efterretning fra Smyrna af 5te Juli, var den Franske Goelette Amaranthe ikke ankommen til Constantinopel; men til Smyrna. Capitainen beretter, at han var Vidne til Øens Erobring den 3die Juli, den Tyrkiske Flaade bestod af 80 Skibe og 14,000 Mand blev sat i Land paa Nordkysten. Først angreb de et Castel, som blev indtaget efter en tapper Modstand. Staden Para blev derpaa indtaget med Storm og Havet bedækket med Grækernes Liig. Disse søgte at redde sig paa Skibene, men som bleve saa fulde af Mennesker, at mange af dem sank. De Albanesiske Grækere for svarede sig en Tidlang, saa at 500 Tyrker bleve paa Stedet; men trak sig tilsidst tilbage til et meget fast Castel paa den østlige Deel af Øen, som endnu holdt sig da Goeletten afseilede. Primaterne og Senatet vare de første som havde forladt Øen med deres Familier, og betiente sig dertil af egne Skibe, som de havde opstillet ved Anti Para. Capudan Pascha afsendte nogle Fregatter for at forfølge dem; men de kunde ikke naae dem. Han ladet kun de bedste af de erobrede Skibe conservere men de øvrige opbrænde, og han har lovet 500 Piastre for enhver Græsk Fange, som afleveres til ham. Naar Samos er erobret vil han angribe Hydra og han giør imidlertid Øerne Fredsforslag. – Endelig har man i Amsterdam faaet en Skrivelse fra Smyrna af 6te Juli, hvori meldes at Capitain Cossovich var ankommen dertil. Han var den 3die om Aftenen seilet tæt forbi Øen og seet, at man endnu fægtede og at Friehedens Fane endnu varede paa Castellet; men da han var kommen 4 Mile derfra, saae han en Rog stige og fra dette Castel, som lod formode en uhyre Explosion. Denne Efterretning stemmer overeens med den fra Triest, som er den nyeste af alle de man har. – De nyeste Efterretninger fra Constantinopel sige forresten blot, at Øen er indtaget efter en haard og for begge Partier meget fordærvelig Kamp. Grækernes Bekymringer ere saameget mere tiltagne, som de ogsaa have faaet Efterretninger om, at de Ægyptiske Tropper have bemægtiget sig Øen Caros, hvorved 4 til 500 Grækere bleve dræbte og Resten flygtede til Biergene; og eftersom Rygtet er kommet til Constantinopel om at Athen er ligeleledes bleven erobret af Tyrkerne, men hvilken Efterretning dog trænger til Bekræftelse. – Forresten hersker der en Dødens Taushed, over Grækenland og man veed ikke hvad der foregaaer. – J Constantinopel er der opkommen en Jldebrand og man klager over at Pesten er der udbrudt ved en skrækkelig Hede, som har hersker der i 14 Dage. (Klagen over den skrækkelige Hede i det hele sydlige Europa bliver mere og meere almindelig. J Lissabon er Thermometret ved en brændende Nordostvind steget til 105 Grader og selv om Midnat stod den paa 91. Mange Arbeidsfolk faldt døde om paa Markerne, og Viinavlen har taget uberegnelig Skade. Den 19de Julii havde man om Morgenen bemærket en svag Jordrystelse). Det er vist, at de Tyrkiske Tropper ville rømme Fyrstendømmerne og at en Russisk Gesandt kan med det første forventes til Constantinopel; og i Petersborg, fryder man sig over de Fordele, som den Russiske Handel erholder ved Tyrkernes nye Concessioner. - Det eneste gunstige Blik, som er hidindtil blevet kastet til Grækernes Fordeel er, at den Engelske Regiering har forbudt i Alexandria Engelske Undersaattere at transporte Vaaben, Munition og Tropper imod Grækenland. Tre Engelske Skibe, som Paschaen havde fragtet dertil, maatte derfor udskibe deres Ladninger. De øvrige Frankiske Skibe ville efterfølge Englændernes Exempel.