JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Beløbet af de ved Auctioner solgte Varer var. 6,16,628 Rd. Heri fragaaer Told, Accise, saa Recognition &c., af Retour skibene . . . . . . 866,262 4851166 Rd. alle Regnes nu herfra igjen Besoldning og Føringspenge af 14 Skibe, som vi ville antage i hine 7 Aar bleve udsendte, altsaa omtrent 400,000 Rd., saa kan Overskudet beløbe sig til 4 1/2 Mill. i 7 Aar, eller omtrent 600,000 Rdlr. aarligen for 4800 Actier. Efter antentisk Beretning var fra 1772 til 1783 den rene Fordeel, aarligen i Gjennemsnit, 432,000, men 1783 steg den til 1 Mill. 616,306 Rd., hvorfra dog adskillige Omkostninger maa drages. J de Tider var Handelen, imidlertid i saa blomstrende Tilstand, at i samme Aar 17 Skibe, til Beløb 10 Mill. Rdlr., hjemkom fra China og Ostindien, saavel for Compagniets som for Privates Regning. Derhos maa man ikke glemme, at den Gang Capitalisten aldrig regnede høiere Rente af sine Penge end 4 PC. istedet for at nu Bankediscontoen er 10 PC., og at dernæst den største Deel Theer blev afsat til Holland, som nu faaer dem tilbragte af hurtigt seilende Nordamericanere. Der er altsaa forTiden ingen synderlig Udsigt til saadan Afsætning, som den Gang, og vil heller neppe blive, saalænge Americanerne oversvømme Europa med chinesiske Varer. Heller ikke er der gaaet synderlig mange af de med sidste Privat-Chinaskib hjembragte Theer til Udlandet, men de ere kjøbte ved Auction, deels til Forbrug i Landet, deels paa Speculation. Udlandet trænger ikke mere, under nærværende Omstændigheder, til at lade Theer, komme fra Danmark. Alt dette fraregnet, saa har Compagniet hel ter ikke for Øjeblikket Midler i Hænde til at iværksætte en Expedition. Den mindste Expedition til China kan antages at udfordre 200 til 250,000 Piastre i rede medhavende Penge. Hvorfra skulde en saadan Capital vel nu tages, Ved nye Jndskud, Hvormange gide eller kunne vel i disse pengetrange Tider, da den allersimpleste Disconto lover dem 25 PC. i de 2 Aar, Expeditionen behøver til Ud- og Tilbagereisen, udsætte sine Penge i en saa usikker Speculation, Vel har Compagniet Haab om, at faae en betydelig i Ostindien udestaaende Capital udbetalt – men det skylder ogsaa endnu en langt større Sum (I Mill. Gylden) i Holland, og deraf maa svares Rente i rede Sølv, hvilket har meget at beryde. Fra hvilken Side man altsaa betragter Sagen bliver det indlysende, at Compagniet, under nærværende Tidsomstændigheder, hvor inderligen end hver Fædrenelandsven maa beklage det, ikke kan love sig nogen Fordeel af en Expedition til China, om det end virkeligen besad hvad det neppe besidder, Midler til at udrede den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Jndenlandske Efterretninger. Eqvipagemester ved Appelbyes Plads, M. Poulsen, som, med megen Anstrængelse, Mod og Aandsnærværelse, den 5te Febr. d. A., tilligemed nogle Mænd, som dertil vare ham behielpelige, har reddet sex Mænd og et Fruentimmer, hvilke formedelst stærk Søegang vare i yderste Livsfare paa Kalleboestrand (hvorom er meddeelt Efterretning i Skilderiet Nr. 11 for 8 Febr. d. A.), er under 15de April af Hs. Majestæt allernaadigst bleven udnævnt til Dannebrogsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J disse Dage have vi havt en overordentlig stærk Storm. Paa Landeveiene syntes Alting indhyllet i Støv. Paa Helsingøers Rhed skal der ligge 260 til 300 Skibe, der i denne Storm ikke kunne komme bort for Modvind. - Landmanden klager over Mangel paa Væde nu da Vaarsæden nyligen er bleven lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Jagten Erik, ført af Capit. Oldendorf og ladet med 55 Fade Sukker, foruden endeel Theer, af Værdie omtrent 40,000 Rbd., bestemt til Aalborg, er i Torsdags Nat blevet overseilet, ikke langt fra Helsingøer, og har forliist med Top og Tagl. Ladningen tilhørte et Handelshuus i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J Ruinerne af det afbrændte Christiansborg, Slot og Nicolai Kirketaarn have allerede i nogle Aar endeel Duehøge havt deres Rede, og befinde sig saare vel ved denne Speculation. Man seer derfor stundom her i Kjøbenhavn, hvor der holdes mange Duer, et i Hovedstæder sikkerligen sjeldent Syn, Høge paa Jagt efter Dueflokke. En heel Flok flygter for en eneste Høg, og den holder ikke op at forfølge den, førend den har faaet Kløer i een af dem, hvormed den da flyver hjem til sin Rede. De, som omkring Slottet og Nicolai Kirke holde Duer, ere derfor ideligen udsatte for at miste nogle ved hine umættelige Dneelskere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
- Norske Sedler, som allerede ere blevne solgte for 18 1/2, betales nu igjen med 28, de. for 100 Rbd. Norsk betales 28 Rbd. Dansk. Som Aarsag til denne pludselige Forbedring anføres, at adskillige Handelshuse have faaet Commissioner fra Norge, om at indkjøbe norske Rigsbanksedler, da man i daglig Omsætning ikke godt kan være tjent med de nye Speciesedler. De sidste staae endnu stedse 3 a 4 PC. under de første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
De nyeste Efterretninger fra den danske Reisende Lieutenant Wormskjold ere daterede Petropavlovsk i Kamschatka d. 22 Juni 1816. Da de spanske Love for Tiden ikke tillade Fremmede at opholde sig i Chili, saa forlod Lieutenanten ved sin Ankomst til Kamschatka, efter foregaaende Overeenskomst med Capitain Kotzebue - en Søm af Skuespildigteren - den russiske Expedition, som er gaaet til Beringsstrædet. Lieuten. Wormskjold vilde heller fortsætte sine Undersøgelser i Australien end gaae over Siberien tilbage, og agtede, om mueligt at følge med et americansk Skib fra Kamschatke til Sandvichøerne, hvor han vil opholde sig et halvt Aar, og derpaa vende, over China, tilbage til sit Fødeland. Sandvicherne aabne en vid Mark for denne vor Landsmands Undersøgelser. De bestaae ialt af 11, hvoraf kun to ere ubeboede. Skjønt de vegetabilske Frembringelser her næsten ere de samme som paa de andre Heri Sydhavet, saa er dog f. Ex. Taro Roden her af ganske fortrinlig Egenskab; Brødtrædt, som vel ikke voxer her i saadan Overflødighed, som paa Staheiti, er af saadan Egenskab, at det frembringer dobbelt saa stor en Qvantitet Frugt, og Sukkerrørerne af saa høist usædvanlig Størrelse, at mange af dem ere 11 Tommer i Længde og 1/2 Tomme i Omfang. Ligesaa voxer her en Rod af bruun Farve, der seer ud som Yam, af 6 til 10 Punds Vægt, og som har en meget sød Saft, af en behagelig Smag, og leverer et ypperligt Sukker=Surrogat. Om disse og flere vigtige Gienstande har man Grund til at love sig fuldstændige Oplysninger af Hr. L. Wormskjold. Han har, saavidt hans korte Ophold paa Land tillod det, gjort anseelige Samlinger af tildeels nye Naturfrembringelser. Ogsaa har han fortsat sine Jagttagelser over Havets Temperatur, baade i Overfladen og i Dybet, saavelsom over Strømmenes Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J Odense er udkommet: Efterretninger om Faaborg Kjødstæd, et Bidrag til Fædrelandets Statistik ved B. Jørgensen, Justitsr. og Assessor i den Kgl. Landsoverret i Viborg. - Faaborg hører for sin skjønne Beliggenhed iblandt de smukkeste af Danmarks mindre Kjøbstæder. De saakaldte Svanninge Banker, Nordost for Byen, ere vel begroete mod Gyvel, men Eieren af Grevskabet Brahesminde har for faa Aar siden begyndt der et Skovanlæg, som, naar det lykkes, vil giengive de nu nøgne Strækninger sin fordums Skovrighed; thi i en Gjenpart af to Breve fra Dronning Margarethe og Erik af Pommern hedder det: "at Faaborg Byes Jndvaanere skulle, ligesom i forrige Kongers Tid, nyde fri Brændsel og Græsning i vore Skove omkring Byen." Forf. formoder at der paadet Sted, hvor Faaborg nu er bygget, i den fjerne Oldtid maaskee var en Kongel. Dyrehauge, thi lige over for den Gaard, han beboede, blev, ved en Brønds Kastning, fundet et Horn af en Kronhjort med adskillige Tagger, som var forsenet, omtrent 3 Alen i Jorden, hvilket han indsendte til Commissionen for Oldsager. (Men Hjorten behøvede jo ikke at være fangen, hvor Hornet fandtes) - Af Gaarde og Huse tæller Faaborg, 250. Byens Arrester, som tilforn være fælle underjordiske Huller, er nu saa forbedrede, at der neppe nogetsteds findes mere anordningsmæssige Fængsler. Bygningerne ere tilsammen forsikkrede i Brandcassen for 157,800 Rbd. Byens Jorder udgjøre omtrent 245 Tdr. L. geom. M., hvoraf 1,677, 130 bestaae i fælles Jorder, d. e. uindhegnede, thi de ere for længe siden ved Kjøb og Salg udgaaede af deres første Fællesskab. De øvrige ere alle indhegnede og inddeelte i Tofter Tid efter anden ere Jorderne blevne solgte fra Byen, uden at man veed paa hvad Maade, til de nærmeste Godseiere. J Aaret 1801 var Jndbyggernes Tal 1061, og Forf. mener, at det endnu er det samme. Af de Næringsdrivende ere 17 Brændeviinsbrændere og 7 Vertshuusholdere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Blandt Kjøbmændene, hvoraf 5 handle en gros og 13 i det Smaa, sende nogle endog Skibe til udenrigske Havne - selv til Middelhavet. Af Fattige, som nyde Understøttelse og umiddelbart henhøre under Fattigcommissionens Bestyrelse, tælles ialt kun 27 gamle Mænd og Koner. Den høieste Portion er 3 Mk., den mindste 12 s. ugentligen. Arbeidsføre Fattige har Commissionen søgt at sysselsætte, indtil den faaer oprettet en egentlig Spindeskole eller en anden Arbeidsanstalt, med Haarspinderie. Antallet af de Børn, som hidtil kunde søge Skole, var 70, men deres Underviisning var betroet til en gammel affældig Chordegn, der nu har resigneret. Et Forslag til en ny Skolebygning er indsendt til Cancelliet, og med denne agter man at forbinde en Arbeidsanstalt. Den residerende Capellan, Hr. Pastor Boesen, havde her et Privatinstitut, der tællede et ikke ubetydeligt Antal Elever med 2 Lærere og 1 Underlærer, men ved Hr. Boesens Forflyttelse ophørte Jnstitutet. J Faaborg boer den bekiendte Maler Lange, der saa heldigen har underviist den døvstumme Morten, Bjørne, men hvis priselige Anstrængelse sikkert var bleven ubekiendt, dersom han ikke ved Cancellie præsidentens Ophold i Faaborg var bleven opfordret til at gjøre en Jndberetning derom. - VedBytinget er fra 31 Maji 180 til 31 Marts 1805 foretagne 6 Forhører, indstevnte og paadømte 9 offentlige, 24 private og 53 Politissager; samt ved Politieretten forligte 34 Sager. - Som en Mærkelighed fortjener endnu, at anmærkes, at paa Raadstuen gjemmes en gammel Fane af hvidt Taft fra Aaret 1700, og som formodentlig er given i Anledning af det af Frederik den Fierde samme Aar oprettede Landværn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J de Kjøbenhavnske lærde Efterretninger for 1725 S. 819 læses en Fortælling om et paa den. Tid i Portugal levende ungt Fruentimmer, som havde et saa skarpt Syn, at hun under Jorden kunde see og opdage Vand, og bestemme dets Dybde og Fraliggenhed. Adskillige Prøver herpaa aflagde hun for Kongen, da han til en ny Bygning forlangte Vand og intet kunde finde. Hun opdagede ved sit skarpe Syn, i Monarkens Overværelse, adskillige Vandaarer, og tillagdes derfor, af ham en Naadeløn mod Titel af Donna. Hun vidste at benævne Farven af Jorden lige fra det øverste indtil Vander, og Størrelsen af Vand aaren, uden anden Hielp, end det blotte Syn Ogsaa havde hun det tilfælles med vore nuværende magnetiserede Klarskuere, at hun paa visse Tider kunde see i Menneskets Legeme, naar Svedehul lerne ikke vare heelt til, Blodets Circulation og Omløb, Fordøielsen i Maven og Tilberedelsen af Næringssaften (Chilus) i Maven. Hun kunde tillige opdage Sygdomme, som blandt de erfarneste Læger vare ubekiendte. Naar hun skulde opdage Vand maatte hun være fastendes – altsammen noget, som efter den memeriske Magnetismus ogsaa skal finde Sted i dens femte Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Onsdagen den 9de d. M. blev i Slagelse lærde Skole, ved en Tale af Rector og Sang af Disciplene, i Byens Embedsmænd, Lærernes og Disciplenes Nærværelse, høitideligholdt Skolens Reform, nye Læreres Ansættelse, besynderlighed Adjunct Molbecks Jndsættelse. Talens Formaal var at udvikle det, som i Lærerens Forretninger især maae opmuntre og lønne ham; hvorhos gjordes opmærksom paa de Betingelser, som af Lærer og Discipel maae opfyldes, om denne Opmuntring og Løn skal blive Læreren til Deel. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Odense, d. 22 April. Paa Veien fra Christiansdahl her til Odense opbrændte i Søndags en Vogn. Der var kun en Person paa den, som til Lykke, ved den stærke Storm det var, af en Forbireisende blev gjort opmærksom paa Faren saa betids, at han kom af Vognen og fik Hestene fraspændt. Jlden skal være foraarsaget af en Tobakspibe. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Odense, d. 22 April. Det stormfulde foraar, – allerede afvigte Efteraar og Vinter lod formode - har rigtig indfunden sig, og den Kulde samme, endog uagtet den klare Solskin den nu fortyndede Luft yder os, holder Græs og Løv tilbage. Maatte vi nu kun ikke, naar Vaarsæden trænger til Væde, hjemsøges af saamegen Tørke, som vi hidtil havde Væde! Staaende Østen lader det ikke til at dette Foraar bringer; men desmere nordlige Vinde. Havresæden er nu i fuld Gang. - Sildig Bygsæd er nok i Aar ikke raadelig, som ellers nu i nogle Aar har været den heldigste. Ved det sandsynlige tørre Foraar, er nok tjenligst at tromle Vaarsæden strax, undtagen paa lerede Jorder, hvor den maa være kommen op først, paa det muelig Tordenregn ikke skal gjøre det tromlede Leer til Loegulv, og siden hindre Spirens Gjennemtrængen. - Som Beviis paa usædvanlig tidligt Foraar kan endnu anføres, at man iaar sidst i Marts her i Odense allerede havde Marts=Violer blomstrende, som ellers i mange Aar kun har været de sydligere Egnes Glæde; den 11te April allerede stak Asparges og idag den 22de saae Hornfisk i Odense, som ellers ikke pleie at komme saa tidlig. - De 40 Riddere vedlige holt ellers iaar rigtig deres Herredømme, og endnu lader det som ogsaa deres Vaabendragere have noget at fortælle os; det fryser endnu stærk næsten hver Nat! (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 April. Cours. Hamb. 2 M. 545, a vista 555. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 560. Specier solgtes til 33 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 a 95 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80 a 81. Norske Rbksedler 28. Norske Species. 24 a 25. Svenske Sedler 9 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Blandede Efterretninger. Keiser Alexander er nu 39 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Et engelsk Handelshuus i Leipzig har til denne Messe allerede modtaget 2000 flere Baller, engelske Varer end i forrige Aar. Engellænderne sælge deres Producter til enhver Priis, Mængden, af Fabrikvarer er ved Maskinvæsenets Udvidelse bleven større end Forbrugen, og nu standser Alt. Da Bangiererne laane Penge paa disse Varer, saa maa den engelske Fabricant sælge dem til lave Priser i Sølv, for at kunne opfylde sine indgangne Forpligtelser. Tydskland er nu det almindelige Marked for Engelland, da det ikke, uden at betale høi Told, kan sende noget til Nederlandene, Rusland eller Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Den nyligen i sit 77de Aar afdøde Dr. Joh. Heinr. Jung, sædvanligen kaldet Stilling, er alt for mærkværdig en Mand til at han af Annalisten med Taushed bør forbigaaes. Han er født i Grund i det Nassauske 1740. J sin Ungdom var han paa Veie at blive Kulsvier, men han valgte Skræderhaandværket, og efterat han i sine Fritimer selv havde gjort sig bekjendt med høiere Gjenstande, drev hans Lærelyst ham til at være Skolelærer. Men dette Forsøg mislykkedes, og han vendte igjen tilbage til Skræderhaandværket, som han dog adskillige Gange blev kaldet fra, da enhver fattede Tiltro til og Godhed for ham, for igjen at være Huuslærer. Siden blev han Læge i Elberfeld. Sit mærkelige Liv har han beskrevet i den bekiendte Bog: Heinrich Stillings Jugend, Jünglingsjahre u. Wanderschaft, i 3 Dele, 177 paa ny trykt under Titel af Ledensbeschreibung 1806. Han erklærer i denne Skildring fra det Største til det Mindste, fra det meest Dagligdags til det Vidunderligste for lutter uforfalsket Sandhed. Langt fra, siger Matthison, i sine Breve fra 1795, at udbrede et klart Lys over Maleriet, har han ydermere altid sat meget, og netop det, der gjorde hans Aand den største Ære, i et tvivlsom Halvmørke. Ogsaa har han opbevaret deri mangen herlig Folkesang, og godtgjort sit umiskjendelige Kald til at være Folke skribent. Men en eensidig Pietismus, til hvilken hans herskende Følelse ledte ham, har meget indskrænket denne Jndvirkning paa den tydske Almeen hed. Hans pietistiske Skrifter ere meget talrige. Meest Opsigt gjorde og meest Modsigelse mødte hans Theobald eller Aandekundskabens Theorie (1808) og Forsvaret for samme, hvortil høre Scener af Kundskaben om Aander. Her havde han foredraget sine Meninger og Hypotheser angaaende hedengangne Sieles Samqvem med de Levende i systematisk Form, ligesom aabenbare Kiendsgierninger. Jøvrigt vare hans fromme Drømme forenede med en ærværdig Charakteer. Jkke mindre har Jung gjort sig fortrinligen fortjent og lagt de meest udbredte Kundskaber for Dagen i den practiske Naturkundskab (f. Ex. Oeconomie og Qvæglægekonsten) saavelsom i forskjellige Dele af Statsvidenskaben (f. Ex. Nationaloeconomie, Cammeral- og Finantsvidenskaben) baade som Docent, og Forfatter af mange Skrifter i disse Fag. Endeligen roses han ogsaa som Operateur af Stær, over hvilken Gienstand han har skrevet en Bog. Matthison fortæller, at han havde uden Vederlag, ikke allene forskaffet over 200, forstørstedelen fattige Blinde, deres Syn igjen, men ogsaa gjort mange af den Foræringer og betalt deres Fortæring i Vertshuset, medens han havde dem under Behandling. Göthe, der lærte ham at kjende i Strasburg, leverer i den 2den Deel af sin Bog: "Ausmeinem Leben, en Skildring, af hans Characteer. Han førte lige indtil den sidste Tid Brevvexling paa Sverrig (formodentligen med derværende Swedenborgianere) og fik derfra ofte Breve paa et heelt og halvanden Ark, som gik over Kjøbenhavn til Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J Aaret 1725 udsatte l'Academie francaise det Priisspørgsmaal, hvad er Gud, Prisen blev tilkjendt en Forfatter, der i fire Vers svarede ingen uden Gud selv kan sige hvad han er." Hvilken Skat Bjergværkerne i Schlesien ere for Regjeringen sees af følgende Oversigt: J Aaret 1815 bleve Steenkulsgruberne drevne af 642. Arbeidere og leverede 3,628,61 Skjæpper Steenkul, til Værdie paa Stedet 334,000 Rdl., men som have bragt et Udbytte af 77,300 Rdl. Metalværkerne drives af 1415 Arbeidere, de have leveret Producter, af Værdie 420,000 Rdl., hvoraf Overskudet, efter Omkostningernes Fradragelse, var 66,000 Rdl. Blandt Producterne ere 1389 Mark fiint Sølv, 297 Centner Bly; 12,000 Sølverglød; 15,000 Centner Jernvitriol; 15000 Centner regulinisk Zink, 68000 Centner Gall mey o. s. v. De Kongelige Jernhytteværker, have med 689 Arbeidere leveret ialt for 287,000 Rdl. Producter, deriblandt 34,000 Centner Raa jern; 13,200 Centner Staal= og Modeljern og 21,000 Centner Støbevarer af hvert Slags. Claras Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
En Romance. Midnatstimen slog rædsom og dump Og kaldte hver Skabning til Hvile; Mens Alferne smaa fra taagede Sump Til Vandreren sittrende smile. Da Stjerner skjuled bag Skyerne sig Og Nattens Fakkel var bleg som et Liig Rudolf han sidder saa tankefuld, Til Jorden han skued og gyste. Sig frygtelig hæved af Gravens Muld En Dødning, som trued og nyste, Den knuged en blodig Dolk i sin Haand; Det var den myrdede Claras Aand. Rosenkrandsen ved Altret jeg bad, J Andagt mit Hjerte sig hæved; "Da visned i Krandsen hvert grønnende Blad, En Dolk for mit Aasyn hensvæved. J Sjælen en tordnende Stemme gjenlød: "Din Uskyld, o Claral kunfrelses ved Død. Rudolf, du elsked og glemte din Eed, Til Himlen du vied dit Hjerte. "Din Krands er beplettet med Angestens Sved, "Din Uskyld ter vorden til Smerte. Kun Døde neskan sone dit Løfte til Gud Kun den kan gjenne dig til Himlens Brud. "Rudolf, o Rudolf, da Dolken jeg tog, J Brystet jeg stak den og blegned. Til Bønnen den Klokke sit Aatteslag slog, Ved Alterets Fod jeg hensegned. "De Søstre i Chorsang til Kirken mon gaae, Der saae de mig ligge blodig og blaae. Graven den er nu min Bolig saa kold, Ung Rudolf min Uskyld duknused. "Du elsked mig Ungersvend huld og hold. "Din Elskov mit Hjerte berused; Jeg glemte mit Løfte, min Haand jeg dig gav, "Du favned din Clara - jeg favned min Grav. Clara saa taled; i Graven hun steg, Ung Rudolf saa rædelig stirrede En Flamme af Graven, blaalig og bleg, Forbi hans Aasyn hendivred; En Dolk var den Flamme slebet og blank, Han stak den i Brystet, i Graven han sank. Rudolf og Clara nu begge de fandt J Himmelen Uskyld og Naade; Fra Nattens Stiernende Skyer bortsvandt, Med Død løste Livet sin Gaade; Nu læstes paa sneehvide Marmorsteen, Her hvile ung Rudolfs og Claras Been. H. G. K. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
J disse Dage er udkommet: Om Tænderne, deres Udbrud, Skiftning og Conservation. Udgivet af 8. Fraenkel, Distriktschirurg og Tandlæge. Med et Kobber over Tænderne. Den faaes for 1 Rbdlr. hos de Herrer Schubothe og Kattrup paa Børsen, A. Soldin i Fortunstrædet, Bonnier paa store Kjøbmagerg. No. 18, samt hos Forfatteren i store Helliggeiststrædet No. 153, 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeches Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-29
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-29
Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 34 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 April 1817. Peter Klims overjordiske Reise. (Fortsat, see No. 14.)