Aalborg Stiftstidende, 1833-06-08
Bornholmske Sandsteen. Klippesen Bornholm udgjør, som bekjendt, en Fladestrækning af 10,207 Kvadratmile, hvoraf Urbjergene udgjøre de 7,0041, Overgangsbjerget 2,3822, og Fløtsbjerget tilligemed det opskyllede Land, 9,8307 Kvadratmile. Urbjerger bestaaer af Granit, der dog paa et Par Steder østerlands som og ved Midten af Landet, viser sig blandet med Gneis Graniten er sædvanligst ganske finkornet og bestaaer af megen kodfarvet Feltspat, mindre Dele af Kvarts, samt smaablandet Glimmer af forskellige Farver, fra Sort til Messinggult og Bronsebrunt. Overgangsbjerget bestaaer af Sandsten, hvoraf Hovedbestanddelen er Kvarts og det herskende Bindemiddel stedse lerigt, dog hist og her lidt kiselagtigt. Den meere eller mindre brunlige eller rødlige Farve hidrører fra Okker. Det er mærkeligt, at de øvre Lag, som indeholde mindre Kvarts i Forhold til Bindingsmidlet, give lysere, og de dybere Lag, hvor Kvartsen er den forherskende Bestanddel, stedse mørkere, altsaa mere ofkerholdige, Stene. Urbjerget falder næsten sænkret 185 Grader, og umiddelbart paa dette hæfter sig Sandsteenen, som igjen længer mod Sydvest afløses af Skifer, Graavakke, og forskelligLerarter. Det Sandsteensbrud, som nu er i Drift, er beliggende netop paa Grændsen af Urbjerget og Overgangsbjerget, paa Sydostkysten af Landet, omtrent 2000 Alen fra Nelse Skibsbro. Sandsteenslagen ere først fundne 1744, men fra 1745 har her været et ordentligt drevet Stenbrud for kongelig Regning, vel ikke til Fordel for Statskassen, men ogsaa uden synderligt Tab, da Prisen paa Stenene sættes saaledes at Jndtægterne blot skulle dække Udgifterne. Man inddeler Stenene ved dette, efter Høisalig Kong, Frederik den Femte benævnte Frederiks Steenbrud, i Bloksten fra 9 Tommer og derover. Streksten fra 6 til under 9. Astraksten fra 3 til under 6. Fliser under 3 Tommer. Møllestene, ikke under 7. Agsene, mindst 72 Tommer lange, 36 bude og 4 tykke. Slibestene kunne vel erholdes fra Værket, dog kuns føl den, da Stenen i Almindelighed er for haard. Stenen løskiles, og Krudtsprængning finder kun Sted, hvor haard, revnet, ubrugelig Sten skal røddes afveien. Den brugbare løskilede Sten skrubhugges strax nede i Kulen og føres derpaa op for et kanthugges, og derved gjøres skikket til Afsætning. Brokstene kalder man det ubrugelige Affald, som for det meste kastes i Havet, for aldeles at sikskre Værket mod Jndbrud ved paalands Orkanstorm; dog ere nogle Ladninger brugte til de Kjøbenhavnske Sobattegriers Dækning, og det maatte være ønskeligt i denne Tid at see et Parti af saadanne Brokker i Limfjordens Jnder1ste, hvor et Værn af saadanne Steen, der koster Lidet, mere end Hifragten, vilde betrygge imod fremtidige Giennembrud. Kulens Dybde under Havet er 30 Fod. Til Betryggelse mod Oversvømmelse eller Jndbrud af Havet er imellem dette og Kulen en Dæmning af 16 Fods Høide og 8 Favnes Brede, som dog med stærk Paalandsvind overstænkes af det voldsomme Brændinger og næsten aarlig bryder Søen Huller i den. Vandet bringes op af Kulen ved fire Pumper, som drives af en Vindmølle. Ved Værket ere ansatte en Jnspektor, en Stenhuggermester, en Smed og vel en 80 Steenhuggere, som have Arbeide hele Aaret igjennem. Afsætningen er deels til Forbrug paa Bornholm selv, men fornemmelig til Kjøbenhavn, hvor Oplag haves, ved hvilket er ansat en Forvalter. Ogsaa ved Aalborg haves nu Oplag hos Hr. Thomas Kjer gaard junior, hvor til Værkets meget billige Priser og Fragten kan faaes Sandsteen af alle Sorter, saasom til Monumenter, Bygnings=, Trappe= og Ligstene, Senepskværner, m. m. m. Stenene ere opstillede til Skue paa hans Plads, ved Kirkegaarden, og her vil sikkert ikke mangle Afsætning, naar Oplaget først bliver ret bekjendt især for Oplandet. P. N. Sk. (Meddeelt.)