JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Fra Manheim meldes, at Franskmændene den 9de og 10de have fra Frankenthal, Oggersheim, Mindenheim &c. trukket sig tilbage næsten lige til Speyer, for at være de til Rhinen marcherende Keiserlige Tropper saameget nærmere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Leipzig, den 15 Januarii. J det Hannoverske har man, efter Engelskmændenes Exempel, allerede begyndt at underskrive Erklæringer, hvorved man tilkiendegiver sin Hengivenhed for Landsforfatningen og Regieringen, og sin Afskye for alle Uordener og nye Jndretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Hannover, den 16 Januarii. Efter private Beretninger fra Rusland er man der ikke ganske ubekymret i Henseende til Porten, ligesom ogsaa Tingenes nærværende Beskaffenhed i Sverrig lader til at giøre Keyserinden saa opmærksom, at hun neppe vil tage nogen virksom Deel i de franske Anliggender, og at de krigførende Magter altsaa ey længer kunne giøre nogen sikker Regning paa Russisk Hielp, endskiønt adskillig Aviser saa ganske nyelig have meldet det for vist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Altona, den 20 Januarii. Efter de nyeste Beretninger fra Frankfurt har den stærke Kanonade, som man der den 13de havde hørt, været giort af Franskmændene, for at skyde Bræk paa Jisen ved Maynz og faae Rhiinbroen istandsat igien. - De ved Oppenheim, staaende Franskmænd have forsøgt at passere Rhinstrømmen, men ere af de ligeoverfor posterte Hessere blevet forhindrede deri. - En stor Transport Skoe og Strømper, til den franske Garnison i Maynz er faldet de Darmstadt ske Tropper i Hænder. Derimod havde Franskmændene i Nærheden af Wisbach stukket et der nyelig oprettet Keyserligt Magazin i Brand. – Besætningen i Königstein har atter den 12te forlangt at capitulere, men den Preussiske General von Pau har afslaaet den det. Efter en anden Beretning fra Frankfurt kan man derfra snart vente vigtigt Nyt, da den 15de var bestemt til Angrebet mod de Casselske Forskandsninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Kiøbenhavn, den 25 Januarii. Førstkommende Tirsdag den 29 Januarii bliver Cour ved Hoffet, som begynder hos Hs. Majestæt Kongen Klokken 12 Slet. For Ridderne af Elephanten er den Dag Ordensdag, og Damerne klæde sig i Robe de Cour. Til Aften Klokken 6 1/2 Slet bliver Apartement i Riddersalen, og derefter det Kongelige Bunterads Taffel i Apartement salen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Førstkommende Onsdag den 30 Januarii Klokken 7 om Aftenen bliver Bal vare en Domino i Riddersalen for alle 9 Klasser, hvortil billetterne blive udleverede i den saa kaldede Procuratorstue paa Christiansborg Slot Løverdag Formiddag den 26 Januarii fra Klokken 8 til 12, og Eftermiddag fra 2 til 8 Slet. Til Hoffet, Søe- og LandEtaterne og øvrige Departements blive til enhver af de respective Herrer Chefer et vist Antal billetter tilsendte, og ombedes at lade deres Navn paategne, som de overlades til. Jngen ombytter eller til andre uberettigede Personer overlader sin Billet, ligesom og enhver ved Jndgangen til Riddersalen foreviser og afleverer samme til de der værende Kongelige Laqunier, som igien til de Udgaaende, som agte sig ind igien til Ballet, meddeler Passeerbilletter. Saa bliver og til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgjort, at Børn bliver ingen Entreebillet givet, og kan altsaa ey heller vente at blive indladte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Under Dato Christiansborg Slot den 11 Januarii er udgaaet en Forordning, hvorved det tillades Jorddrotter, ved et Stævnemaal, at indkalde saa mange af deres Godses Bønder, som høre under det samme Værneting, til at lide Dom, for skyldige Restantser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
J Tallotteriets 678de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer, og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-25
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. (Sielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en stildelskende Sier dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
LøbenhavnNo. Aar. huus. an, Pan Post-Tidender, som punds Mandagen, den 28 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Constantinopel, den 10 December. Den franske Gesandt hos Porten, Hr. Choiseul Gouffler, har maattet tage sin Tilflugt til den Russiske Charge d'Affaires, da de franske Emissarier havde bragt det saavidt, at man ey længer vilde erkiende ham som Gesandt. Han har ved denne Leylighed været udsat for adskillige grove Fornærmelser. – Rygtet vil, at det nærværende franske Ministerium har tilbudet Porten, at være den behielpelig til at faae Crimm tilbageerobret. Andre troe, at Porten ikke vil indlade sig deri, men blot tilstaae den franske Flaade frie Passage igiennem Canalen til det sorte Hav. Atter andre meene, at Krigen imellem Porten og Rusland er uundgaaelig. Jmidlertid er det altsammen blotte Formodninger, og intet deraf til denne Dag vist.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Madrid, den 29 December. De Herrer Bouille og Calonne ere her ankomne, og skulle i Aften forestilles Hoffet. Man siger, de ere forsynede med uindskrænkede Fuldmagter, og at de medbringe Operationsplanen til et nyt Feldttog, hvis Hensigt skal være at udstykke den franske Republik. Men vort Hof har aldeles ikke i Sinde, at begynde nogen Krig med Frankerige. – For nogle Dage siden ankom her nogle Skibstømmermestere fra London, hvilke skulle gaae videre til Cadix, for at giøre de Spanske Linieskibe til ligesaa gode Seylere som de Engelske. – Det hedder, at der i disse Dage er et Forslag i Værk, hvorover man i Paris vil forundre sig. Vore Tropper og vort Artillerie rykker nærmere til Grændserne, og den franske Minister skal have udbedet sig oplyst om Aarsagen dertil. J Morgen sender han en Coureer til Nationalconventet med Svaret, som her endnu er ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Fra Jtalien, den 8 Januarii. Alle Beretninger bekræfte den haarde Storm, som den franske Flaade har maattet friste i det Middellandske Hav. Et Linieskib og 16 Fregatter skal være gaaet til Grunde, og med dem Besætning og alt. Endeel af Artilleriet havde man først maattet kaste over Bord. For denne Storm skal det virkelig have været Franskmændenes Hensigt at giøre Landgang i Sardinien. Ja man vil endog viide, at 1500 Mand allerede vare komne i Land; men at Biergbeboerne, som havde forstukket sig, sprang pludseligen frem, og dræbte de fleste af dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Brüssel, den 12 Januarii. Man veed nu, at General Dumouriers Armee i Belgien, i det Lüttichske, og ved Aachen, er i alt 120000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
J Onsdags arresterede man hos Baron von Howe, Medlem af de forrige Stater, de 23 Vælgere, som den 29de December vare blevne udnævnte, fordi de, uagtet Forbudet fra Stadens Repræsentante, havde forsamlet sig. Efter to Dages Arrest bleve de igien satte paa fri Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Det nye oprettede Compagnie Belgier og Lütticher, har i Gaar, under Navn af Sansculots, soeret Borgereeden i St. Gudula-Kirken. Ved denne Leylighed blev van der Noots og van Eupens Billeder, tilligemed et Exemplar af Joyense Entree, samt en Samling af de disse Provindser af deres Souverainer skienkede Privilegier, offentligen brændte ved Friehedstræet. Derefter nedrev man Prinds Carls Statue og adskillige andre Minder efter de henfarne Keisere. Jmedens dette gik for sig, giennemvandrede stærke Patrouiller alle Gaderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
J dette Øyeblik forsikkres, at de franske Forposter ved Aachen ere blevne tilbagedrevne af Østerrigerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Paris, den 14 Januarii. Fredsbrudet med Engeland holdes her for uundgaaeligt. - Hr. Kersaint gjorde i Gaar uden videre Omstændigheder Nationalconventet det Forslag, at lade 30 Linieskibe og 20 Fregatter udruste, for derved at bringe vore tienstgiørende Skibe til 52 Linieskibe og ligesaamange Fregatter. Videre foreslog han at lade bygge 25 nye Linieskibe og 20 nye Fregatter; at oprette 100 Batailloner til Kysternes Beskyttelse; og at lade støbe 2100 Kanoner fra 8 til 36 Punds Calibre; hvortil der for det første maatte anvises tredive Millioner. - Forslaget blev decreteret. J Gaar ankom paa eengang 3 Courerer. Jndholdet af deres medbragte Depecher er endnu ubekiendt. Dumourier er her endnu, endskiøndt han ikke er saa synderlig vel liidt. Man beskylder ham for at være Ærgierrig, og en sand Plager for de franske Frievillige. Man paastaaer høyt, at han er Skyld i vore Armeers Desorganisation. Krigsministeren Pache har sagt ham i Øynene, at han har ladet sig godtgiøre Omkostninger for 45000 Mand mere, end han virkelig har ved Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Stockholm, den 15 Januarii. J Dag fik Hertug Regenten en Deputation, bestaaende af Gouverneuren, Vice-Gouverneuren, Borgermesterne, de øvrige Lemmer af Magistraturen, og Stadens Ældste, som forsikkrede ham om Jndvaanernes Troeskab og uforandrede Tilbøyelighed, og tillige bevidnede, at ingen af dem havde havt nogen Deel i den sidste Opstand. Gouverneuren i Halland, Baron Wrangel, forhen overordentlig Gesandt i Jtalien, er entlediget sin Post, og har faaet Baron Gyllenstierna til Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Haag, den 19 Januarii. J Forgaars fik Generalstaterne en Coureer, som skal have bragt den Efterretning, at de Keiserlige Tropper under General Clairsaits Commando havde seyret over Franskmændene ved Aachen, at disses Forliis af Døde, Saarede og Fangne, beløber sig til 6000 Mand; og at et heelt Regiment franske Husarer var gaaet over til de Keyserlige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Siden en herigiennem passeret Coureer fra London til Tydskland er Rygtet om Engelands nærforestaaende Krigserklæring imod Frankerige blevet stærkere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Til Brabant ankommer der næsten dagligen friske Tropper fra Frankerige, og med dem usædvanlig meget Artillerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Man har her i denne Tid indbragt endeel Personer, som beskyldes for, her i Landet at have recruteret for de Hollandske Patrioter, som have slaaet sig til den franske Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Nederelven, den 25 Januarii. Den i Gaar over Holland indløbne Efterretning om det ved Aachen forefaldne Slag til Franskmændenes Tab, er ved de nyeste Tidender fra Aachen og Cøln ikke blevet bekræftet, følgelig er den at ansee som blot Rygte, Kongen af Preussens Declaration, i Hensigt til hans Troppers Jndmarch i Pohlen, lyder saaledes: "Det er hele Europa bekiendt, at den Statsforandring, som den 3 Maji 1791 uden Naboemagternes Vidende og Deeltagelse fik Sted i Pohlen, opvækkede snart Misfornøyelse og Modstand hos en stor Deel af Nationen, og at de, som bleve den gamle Regieringsform troe, anholdt om Bistand fra de høye Souverainer, som havde paataget sig dens Garantie. Hds. Russisk Keiserlige Majestæt opfyldte deres Begiæring, og tilede dem med et anseeligt Troppecorps til Hielp, hvilket blev fordeelt i de Provindser, hvor deres Nærværelse syntes uundværligst. Under hendes Beskyttelse traadde nu de anseeligste Lemmer af Adelen sammen i en General-Confoederation, hvis Bestræbelser hidtil have sigtet til at afskaffe de indførte nye Jndretninger, og sætte Fædrelandets Grundforfatning i sin Kraft igien."
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Preussen har fra gamle Tider, deels som Naboe, og deels formedelst de imellem begge Riiger bestaaende Forbindelser, taget Deel i Pohlens Skjæbne; hiine vigtige Begivenheder kunde altsaa ey andet end tildrage sig Preussens Opmærksomhed; men Kongen haabede stedse, at Uroelighederne snart skulde faae en lykkelig Ende, og troede desuden, at hans Mellemkomst, især paa en Tid, da vigtige og ham magtpaaliggende Gienstande skaffede ham andensteds at bestille, kunde for det første undværes. "Hans Forventning blev imidlertid ikke opfyldt. Stedet for at det saa kaldte patriotiske Partie burde føyet sig efter det Russiske Hofs velgiørende Hensigter, understod det sig at giøre de Keiserlige Tropper haardnakket Modstand, og endskiønt dets Afmagt snart havde bragt det til at lade det chimæriske Project til en aabenbar Kriig fare, bliver det dog endnu ved at giøre hemmelige Foranstaltninger, der øiensynligen sigte til at god Ordens og den offentlige Roligheds Forstyrrelse. Selv Kongens Stater have ved igientagne Excesser og Fornærmelser erfaret følgerne deraf. Men det, som endnu meere maa tildrage sig Kongens og alle Naboemagters alvorlige Opmærksomhed, er den franske Democratismes Udbredelse, og denne afskyelige Bandes Grundsætninger, som overalt søger at giøre Proselyter, og allerede i Pohlen har faaet saa stor Overhaand, at man der ey allene i kraftigste Maade understøtter de Jacobinske Emissariers Foretagender, men danner sig endog selv Revolutionsselskaber, som offentligen giøre deres Grundsætninger bekiendtStorpohlen er især anstukket af denne farlige Gift, og har det største Antal af disse en misforstaaet Fædrelandskierligheds ivrige Forfægtere. Deres Forbindelser, med de franske Klubber maa indgive Kongen en billig Mistroe til sine egne Staters Sikkerhed; og sætte ham derfor i den Nødvendighed, at tage de derimod fornødne og hensigtsmæssige Messurer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Da Hs. Majestæt er nødt til, i Forening med de allierte Hoffer at fortsætte Krigen, og derfor staaer i Begreb med at aabne en nye Campagne, saa har han troet, at han allerførst maatte eenes med Hofferne i Wien og Petersburg om den Plan, han maatte følge, og Deres Keyserl. Majestæter have ey kunne andet end tilstaae, at en klog Politik ikke tillod ham at give Factionisterne i Pohlen frie Hænder, eller udsætte sig for den Fare, at beholde en Fiende i Ryggen, hvis hæftige og uoverlagte Foretagender kunde blive en nye Kilde til Forlegenheder".
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Hs. Majestæt har derfor besluttet at forekomme dem, ved at lade et tilstrækkeligt Corps Tropper, under General von Møllendorfs Commando, rykke ind paa Republikens Grund, og det især i visse Districter af Stor pohlen. "Denne forsigtige Fremgangsmaade har til Øyemeed, at dække de tilgrændsende Preussiske Lande, undertrykke de ildesindede Oprørere og Fredsforstyrrere, tilveyebringe og haandhæve Orden og Rolighed, og endelig give de veltænkende Jndvaanere en virksom Beskyttelse. Det vil nu komme an paa dem selv, at fortiene dette ved deres roelige og kloge Forhold, ved at modtage og behandle de Preussiske Tropper venskabeligen, og ved at give dem den Bistand og Hielp, de maatte behøve. Den commanderende General vil fra sin Side sørge for, at der holdes god og nøyagtig Disciplin; at Jndvaanerne, saavidt det staaer til ham, soplageres, og deres Besværinger afhielpes, og at de Leverancer, han maatte forlange, blive til Punct og Prikke betalte. Kongen giør sig det Haab, at han med saa fredeligt et Sindelav kan giøre Regning paa en Nations gode Villie, hvis Velfærd ikke kan være ham ligegyldig, og som han ønsker at give virksomme Beviser paa sin Hengivenhed og Velvillighed. Berlin den 6 Januarii Kiøbenhavn, den 25 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
J Tallotteriets 498 Trækning i Wandsbeck, den 24 Januarii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Vinden. 21 Januar. 28. 1. 4. 4 1/2 Varme. N. V. Kulde. N. V. N. V. 28. 2. 6. 1 1/2 Varme. N. V. Udi afvigte Uge fra den 19 Januarii til den 26 dito, ere i den Kongelige Residence Stad copulerede 16 Par. Fødte Drenge 32, Piger 28, tilsammen fødte 60. Døde Mænd 14, Qvinder 15, Drenge 4, Piger 11, af følgende Sygdomme: Barselseng 2. Beenbrud 1. Brystsyge 5. Forkiølelse 1. Galdefeber 1. Hidsigfeber 1. Kopper 2. Kræft 1. Nervesyge 1. Skarlagensfeber 2. Slag 5. Tænder 1. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 13. Vattersoet 2. Tilsammen døde 44. Altsaa 16 flere fødte end døde. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere samt Musen Calendere for Aaret 1793, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer, og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 s. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saaog smaa Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
J En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korser, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. .
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-01-28
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Kiøbenhavns No. Aar. Huus. huunmelunJunismus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Post-Tidender. anbeFredagen, den 1 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Madrid, den 31 December. Endelig har nu den i to Aar i Fængsel holdte Greve Cabarrus faaet sin Frihed igien. Dette Skridt vil vist ikke skaffe den nye Minister nogen Fiende paa Halsen, siden Greven har mange Venner, og disses Tal under hans lange Arrest er blevet større og ikke mindre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Paris, den 18 Januarii. De tre sidste Dages meget hæftige Debatter i Nationalconventet den 14de, 15de og 16de hujus toge i Forgaars Aftes Klokken 9 den blodtørstige Vending, at den ulykkelige Ludvig den Sextende med 366 Stemmer imod 310, hvilke sidste for Størstedelen vilde enten Forviisning eller evigt Fængsel, blev dømt fra Livet, uden at desangaaende nogen Appel til Folket maatte finde Sted; og følgelig at Dagen til hans Henrettelse dependerer af det blodtørstige Parties Godfindende, som anseer hans Død for saa nødvendig. – Den stille, roelige Borger, og alle, som nøye eftertænke denne vigtige Begivenhed, holde for, at denne Doms Strænghed vil have de førgeligste Følger; hvorfor ogsaa Minoriteten i Nationalconventet, som ey har stemmet for Ludvigs Død, med destørre Ret begiere Executionen udsat; da man eengang har tilstaaet Folket den Ret, at benaade den, som dets Repræsentante troede at maatte fordømme. Jkke desmindre troer Publicum, at derpaa ey vil blive reflecteret, og at Henrettelsen allerede i Morgen vil gaae for sig. Den største Deel af vor Stads Jndvaanere, som vist ikke forlanger at henhøre til det dominerende Partie, har ikke heller yttret nogen synderlig Tilfredshed med dette Blod deret, som det Jacobinske Partie har vidst at aftvinge det Rollandske. Hvorved der tillige maa lægges Mærke til, at alle Lemmer af Nationalconventet, som ere bekiendte for sande Lærde og Mænd af Følelse, ey have villet Ludvigs Død, men erklæret Majoritetens Dom for et meget upolitiske Skridt under nærværende Forfatning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Medens Nationalconventet samlede Stemmerne til Bloddommen, havde de Foedererte forsamlet sig i Jacobinerclubben, og vare derfra i Selskab med de nye Jacobinske Departementslemmer og Valgherrer gaaet bevæbnet til Carouselpladsen, hvor de paa selvsamme Sted, hvor Ludvigs Blod skal flyde, svoer paa ny, at leve eller døe frie, og at forfølge alle, der tænke anderledes. Ved Tilbagekomsten til Clubben tilstoer de Rolland, Brissot, Manuel og Louvet Døden, og nedsatte en nye Commission, som i Grusomheder ey vil give hine Romerske Decemvirer noget efter, da den skal erklære alt, hvad der ikke er Jacobiner, for Aristoerat og Royalist. Strax derefter gjordes i Clubben den Denunciation, at Ministeren Rolland endnu samme Nat vilde forlade Paris, men at de Foedererte holdt nøye Øye med ham, til hvilken Ende der strax blev sendt en Deputation til Communen, for at forlange Barriererne spærrede, hvilket ogsaa er skeet. Den ulykkelige Ludvig skal have sagt: "Min Død vil ikke bidrage noget til Frankeriges Lykke; og Lady Farfars kan ligesaa godt anvendes paa mig som paa Carl den første: Af hundrede Franskmænd er der ikke otte, som for Alvor vil at jeg skal døe"
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
London, den 18 Januarii. Storbrittannien har maaskee aldrig havt en prægtigere Flaade i Søen, end den, Lord Howe nu har faaet Command over. Man tæller deriblandt 9 Skibe fra 100 til 110 Kanoner, 4 paa 98, og de øvrige paa 80, 74 og 64 Kanoner. Antallet kan nu bestemmes til 60; og Fregatternes og Cutternes Antal, som vil giøre Frankerige Tilførselen høystvanskelig, er endnu større. For de forhøyede Præmiers Skyld melder der sig Matroser i Mængde, og det er gandske sikkert, at over 7000 have siden den 1 Januarii taget Tieneste. Ogsaa Landtienesten vil man ikke lade beroe ved det Gamle, der meenes at blive 120 Friecompagnier oprettede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Ved Hoffet og i Stats=Bureauerne hersker den største Virksomhed. Den Keyserlige, Hollandske og Sardiniske Gesandt have i disse Dage havt adskillige Conferencer med Statssecretairen, og baade faaet og afsendt Courerer. Man vil ogsaa paastaae, at begge Ludvig den Sextendes Brødre have her opholdt sig incognito i tre Dage, men ere igien bortreyste. Videre siger man, at den franske Gesandt Chauvelin enten allerede er reyst eller i Færd med at reyse herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-02-01
Hoftidenden for i Løverdags bekiendtgiør en Kongelig Cabinetsordre, hvorefter det fra den 9 hujus tillades at indføre udenlandsk Rung og Ruugmeel i 4 Maaneder til den ringeste Told.