JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Da i den sidste Tid adskillige Personer uden Navns Underskrift have tilladt sig offentlig at recensere og bedømme, ja endog paapege grove Feil saavel i Skrifter af bekiendte Mænd, som i Spillet og Sangen af berømte Sangere og Commediantere, og det ikke kommer, som i gamle Tider, saa meget an paa hvad der skrives, som paa hvem der skriver, saa forbydes det herved alle Recensenter og Konstdommere, at laste nogen Forfatters Bog eller Konstners og Skuespillers Spil eller Sang, uden at det skeer med Navns Underskrift. Men da det høivise Raad anseer det for mindre farligt at rosende og anbefalende Konstdomme skrives uden Navns Underskrift, saa skal saadant indtil videre være tilladt. Men da det ofte kan hænde at en Mand uden Titel, Rang eller Embede ved en særegen naturlig Disposition, kan opdage historiske, logiske, philologiske, philosophiske, æsthetiske Feil i en betitlet Forfatters Arbeider, saa skal det ogsaa være en saadan Person, naar hans Capacitet dertil i Forveien godtgjøres, tilladt, at skrive, uden Navns Underskrift, men dog maa dette hans Navn opgives for Consistoriet samt Rector Magnificus, førend nogen Bogtrykker tør fordriste sig til at trykke og nogen Redacteur til at optage hans Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Da i ingen velorganiseret Stat Betlerie paa offentlige Gader og Stræder bør taales, og alle Magistratens alvorligste Bestræbelser for at hemme saadant her i Staden hidtil have været frugtesløse, og Raadet nødigen vil bruge Midler, som Gabestokken, Fiddel, spansk Kappe a., hvorved saadant Tiggerpaks desuden skrøbelige Æresfølelse, trues med aldeles Tilintetgjørelse, saa befales herved: 1) Jngen Tigger maa, under en Mulct af 10 til 50 Lod Sølv til Fattigkassen, understaae sig, ved Ord, Gebærder, Miner o. s. v. at tigge offentligen. 2) J Tilfælde af den Skyldiges Uformuenhed til at udrede Mulcten, transporteres han over Grændserne, hvor den hele vide Verden staaer aaben for ham. Dog skal, førend hans Deportation, alle hans rørlige og urørlige Eiendomme, paa det nøieste optegnes, og Fortegnelsen indsendes til Magistraten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
(Af Hr. Hempels Avis.)Et Ord om den dyriske Magnetisme, tilegnet de Fornuftige og Fordomsfrie. Venient qvi nos sig errasse mirabuntur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Den dyriske Magnetisme er en Skandal for det 19de Aarhundrede. Man indvende ikke, at lærde, agtværdige Mænd ere dens Tilhængere, holde den for beviist og indbilde sig at have selv fremstillet og udøvet den; samme Skjebne havde hver den menneskelige Aands Daarskab og Vildfarelse. Troen paa Dæmoner, Here og Spøgelser fandt ligeledes til sin Tid Forsvarere og Tilhængere, hvoriblandt ogsaa vare Mænd, som ikke i enhver Henseende fortjente at fordømmes eller ringeagtes, men ofte det modsatte, især hvad deres Lærdom og Karakteer var angaaende. For den største Deel hører Magnetismen under een Kathegorie med forbemeldte Troe. Det synes nu eengang den menneskelige Aands sørgelige Lod, bestandig at geraade paa Afveie. Forskjellige ere de Veie, paa hvilke Vildfarelsen besnærer Aanden; for En staaer denne, for en Anden hiin aaben. Mænd, som for nogle Decennter siden hæderligen vidste at undflye den eensidige og farlige Brownianismes Klippe, seer Man nu henrevne af Magnetismens Malstrøm. Exempla sund adiosa. Dog tør jeg frit nævne En, siden ham offentlig har kundgjort sin famøse Troe paa Virkningen af kogt Urin med et vitriolsk Pulver unægtelig en Mand, som i høi Grad har og fortjener Samtidiges Agtelse, og som ogsaa jeg i mange Henseender ærer - Huseland (kfr. Journal der practischen Heilkunde von Huseland undHarles. Jahrg. 1817. B. 3, P. 139). Ved slig Antagelse, ved slig Tilstaaelse af slig en Mund kan umuelig andet end banes Overtroe og, hvilket Gud forbyde, et nyt indbrydende Mørke Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Af de Læger hos Chiriquanerne, som have for Skik at blæse over de Syges Seng for at faae Sygdommen til Dørs, og hvor Folket troer at Lægekunsten bestaaer i denne Vind, maatte forover et halvt Aarhundrede siden den store, fordomsfrie Zimmermann lee, i hans ypperlige Værk om Erfaringen (kfr. 1stes Buch 2 Capitel P. 21). Anderledes, tænker jeg, dømme vore Dages Magnetisoureer, som jo sandsynligviis maae øine en temmelig Lighed mellem den maanetiske Procedur, som de give Navn af Aspireren, og hiin Methode af de Chiriquaniske Doctorer, hvilke efter Zimmermanns Udtryk indbilde sig at vide nok, naar de blot kunne blæse eller gjøre Vind. Jeg for min Deel holder næsten med de Chiriguaniske Læger, da disse gjøre blot Vind, men, saavidt jeg veed, ikke Bøger. Hvis Magnetismen, ligesom Brownianismen og andre vildledende Systemer i Medicinen, endda blev Gienstand for Lægernes Forsken allene, vilde der ikke være saa stor Skade at befrygte; men, hvad der er det Værste, Mængden tager levende Deel deri, Menneskets naturlige Hang til Overtroe næres og fremskyndes ved den; uberegnelig er Skaden, som kan flyde deraf for Menneskeheden; den rammer baade Legeme og - Sjæl og desaarsag holder jeg det for hver Menneske og Sandhedsvens Pligt, itide at modsætte sig. dette Uvæsen og af alle Kræfter standse dets videre Udbredelse. . En, hvorvel høistsørgelig bemærkning føler jeg mig her endnu pligtig at gjøre, den nemlig: at Mysticisme og Magnetisme synes i vore Dage at virke og stræbe til det Maal, at qvæle og udslukke en fornuftig Oplysnings opgaaende, og med saa store Offere tilkjempede Lys, hvilket Man vel. ikke kan nægte undertiden udartede til et blændende Jrlys. Atter viser sig Striden mellem de ældgamle, kun for bekiendte Mørkhedens Magter og det dem saa forhadte Lys, og desværre, lader det til at gaae i Opfyldelse, hvad en virkelig stor tydsk Læge, Joh. Pet. Frank, i Anledning af Magnetismen, siger i grofetisk Aand (fr. hans System der medicinischen Polizzi. B. 6, P. 234)."Nok et Par Aar, og Vi ville atter for fulde "Alvor bekige Stjernerne, for at adspørge deres umiddelbare og mægtige Jndflydelse paa Syg"domme; og virkelig seer jeg allerede selv i disse skrevet med store Bogstaver, at visse Folkeslag kun skulle skride saa lang og ei videre frem i Videnskaberne, og derpaa atter synke tilbage til Oldfædrenes Absurditeter. - Maatte kun den store Mands Spaadom, ikke indtræffe forsnart, Kort forud siger han ogsaa paa anførte Sted: "Vi adspørge hysteriske Piger, Qvinder og Mænd af deres Lige, som Vi ved Strygning have dysset i Søvn, for af dem selv at erfare deres Ondes Sæde og Natur, ja end- og Middelet, Vi bør foreskrive derimod." Ehen, quanta mortalium dementia! H. Z. Helweg, 1818 i Juni, Med. & Chir. Dr. i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Jndenlandske Efterretninger. J Sommer hører man i Frederiksberg Hauge og Søndermarken intet til Nattergalen, som paa den Tid altid pleiede at fortrylle med sin Sang. Næsten skulde man fristes til at troe, at Nogen hemmeligen fanger denne nysgjerrige Fugl, som er saa let at fange. Maaskee det ikke vilde være uden Gavn, deels at lade bekjendtgjøre Forbudet mod saadan Fangst, deels at der især ved Søndermarken paa Bakken og andre Steder, hvor Nattergalen pleiede at opholde sig, blev holdt et vaaget Øie med saadanne Krybefangere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Da man nu begynder at blive kjed af det chinesiske Forandringspil, saa har man igjen taget fat paa den nyligen opfundne Kalaidoskop (Skjønhedskikkert), hvormed man morer sig i de fleste Selskaber, og det med saa meget større Magelighed, som man her, ikke, som ved det chinesiske Spil, behøver at bryde sit Hoved, men blot dreier Jnstrumentet, som har Form af en Kikkert, for strax at see en af forskjellige couleurte Stykker sammensat Figur igjennem Kiggehullet. En engelsk Journalist er fremkommen med denne vindige Bemærkning, at naar man antager, at Jnstrumentet indeholder 20 Stykker Glas, og at man hver Minut kan gjøre 10 Forandringer, saa vilde mandog behøve over 462,880, 899,576 Aar og 3600 Dage til at frembringe den uendelige (?) Mængde Afverlinger, som dette Jnstrument kan fremvise. Hvo, som ikke vil troe det, regne det efter! Opfindelsen, som skal være gjort af en Dr. Brown i London, er meget simpel. Man lægger en Deel Stumper Glas eller Silketøi, af alskøns Farve, imellem to Glas, hvoraf det ene er mat flebet og det andet er klart, og bag disse sættes to Speile saaledes tæt ved hinanden, at de Gjenstande, der præsenteres deri, multipliceres. Ligesom mannu dreier Røret, fremkommer derved en Mængde stiernedannede Figurer af alle muelige Skikkelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Mariboe, den 11te Junii. J Tirsdags om Eftermiddagen hørtes her nogle fjærne Tordenskrald. Regnen, som vi i saa lang Tid har trængt og trænger til, udebliver, hvorved Græssets og Kornets Fremvext standses. Jgaar især havde vien varm Dag, der næsten var utaalelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Odense, d. 12 Junii. Efter Forlydende agte de i Odense værende Sangere og Sangerinder, af den Kongel. Theater=Etat, under Hr. Profesfor og Ridder Schalls Anførsel, og understøttet af Hs. Excellences Hr. General Grev Ahlefeldt, Laurvigs Capel, og flere Musik-Liebhavere og Liebhaverinder her af Byen, at opføre i St. KnudsKirke Torsdag eller Fredag i næste Uge, Mozarts berømte Requiem eller Siælemesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Aarhuus, d. 12 Junii. J Gaar Eftermiddags sattes Byen i en pludselig Skræk ved Storm klokkens Drøn. Man ilede til fra alle Kanter, og det fandt sig at være blind Allarm som hidrørte fra en Person der ikke skal være rigtig i Hovedet. Han blev naturligviis sat under Opsyn
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Kjøbenhavns Børs d. 16 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 270. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 11 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 296. Specier solgtes til 17 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. 96 1/2. Norske Rigsbanksedler 24. Svenske Sedler 72 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Blandede Efterretninger. Norges midlertidige Rigsbanks General Balance, fra 2 Juni 1813 til 24 August 1816. Debet. a. Seddelstok. N. V. Rbdlr. 31,411,242 12. Gevinst et Forliis Conto . 157,666 19. Jndverlings=Conto. . . . 85,731 18 1/2 Rigsbank=Renter... 30,680 39 1/2 Diverse Laane Creditorer 2,76721 N. V. Rbdlr. 31,688,087 13 3. Credit. pr. Norske Zahlcasse N. V. Rbd. 18,297,700. Deposito paa Fæstningen. Repræsentativers Annihilations-Conto. General-Jndvexlings Conto. 2,855,907 18 1/2 Finants-Departementet . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Rigsbanken i Kjøbenhavn Aggershuus Filialbank . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Trondhjems Filialbank. . Bergens Filialbank . . .S. L. Holm . . . . D. Brede. . . . . . Omkostnings-Conto . . . 407,700 2 3/4 1 Balance i Cassa . . . . 406,069 45 3/4 N. V. Rbdlr. 31,688,087, 133. Stockholm, den 11te Mai. J sidste halve Aar beløb Antallet af de i Upsala Studerende sig til 1267, nemlig 118 Adelsmænd, 319 Præste 211 Borger=, 219 Bønder, 230 Embedsmænds 66 Militair= og III Sønner af andre Standspersoner; deraf vare 50 imellem 30 og 35 Aar, 190 imellem 2 og 30, 560 imellem 20 og 25 Aar, 382 imellem 15 og 20 Aar og 61 under 15 Aar gamle, 176 Stipendiarer; 21 Fremmede, nemlig 18 Finner, 2 Nordmænd og 1 Nordamericaner. Professorernes Antal er 24, og Adjuncternes 19. Professorernes Lønning er 215 Tønder Korn, og Adjuncternes 65 Tønder; Tønden af halv Rug og halv Byg beløb sig i dette Aar i Gjennemsnit til henved 10 Bancodaler i Værdie, til Bibliotheket anvendes 750 Bancodaler og til den botaniske Hauge 450 Bancodaler; 226 Stivendier, give tilsammen 73 Tønder Korn og 7386 Banco daler i rede Penge. - J Lund regner man henimod 500 Studerende, 22 Professorer og 7 Adjuncter, 12 af hine nyde 300 Tønder, og een 150 Tønder Korn, de øvrige reen Befolding, og enhver Adjunct 50 Tønder Korn. For Bibliotheket af 20,000 Bind er bestemt 33 Bancodaler, for Bibliothekaren 300 Tønder og for Vice-Bibliothekaren 60 Tønder Korn. De 108 Stipendier beløbe sig aarligen til 921 Bancodaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Breve fra Rumelien melde den sørgelige Efterretning, at Staden Philippolis ved et frygteligt Jordskjælv næsten ganske er ødelagt. Denne Stad havde henved 100,000 Jndbyggere og 26, 1000 Huse, hvoriblandt mange skjønne Bygninger, samt en prægtig Broe over Floden Mirza, som flød midt igjennem Staden. Nu skal der næsten ikke være Spoer mere af Byen. Mange Jndbyggere have tilsat Livet ved denne frygtelige Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Mekanik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Atter har Hans Majestæt naadigen opmuntret mine Bestræbelser for at popularisere de forædlende og nyttebringende Videnskaber. Min allerunderdanigste Ansøgning om at maatte bruge et Værelse paa Gjethuset til offentlige Foredrag er mig bevilget. Da jeg ikke har den Ære at være personlig bekiendt af Hans Majestæt, eller har kunnet opnaae den Lykke mundtligt at takke Høistsamme, iler jeg at vise min Tak derfor, ved strax at begynde det saa længe lovede Foredrag over Mechaniken. Det ærede Selskab for indenlandsk Konstflid betaler min Tid, dets Medlem Hr. Commerceraad Marstrand vil hielpe mig med Raad og Daad, og paa Selskabets Vegne have Tilsyn med vor gjensidige Flid, thi efter Planen skal hver anden Time kun holdes et simpelt Foredrag, men hveranden Time Samtaler over det sidst Foredragne, hvorved Enhver kommer til at øve sig i at bruge de rette Benævnelser, og med egne Ord vise at det Lærte er fattet, ligesom Nogle hvergang skulle komme til selv at haandtere de Maskiner, der oplyse Lærdommene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Mandagen den 15de og Onsdagen d. 17de Juni Kl. 89 Aften holdes de første Møder, men hvad der i disse foredrages, gjentages atter Mandag d. 22de og derefter fortsættes det enten hver Mandag eller Onsdag efter fælleds Overeenskomst, saaledes at hvo, der er nødt til at forsømme den ene af disse Aftener, dog ei kommer ud af Turen. Som Ledetraad ved de første 4 Maaneders Foredrag bruges Ussings Mechanik, der faaes for 4 Mk. 8 s. i Klareboderne No. 8 og som følger just det Saxtorf Buchmanske Apparat. Derpaa gjentages det Hele efter Vieths Mathematik, i 2 Maaneder og 3die Gang efter et Qvartblad jeg til den Tid skal have udarbeidet, hvor Alle Navne, Former og Læresætninger skulle staae i et ordentligt System til et Par Timers Oversigt. For 6 Maaneders Foredrag betales ved Jnd tegningen, eller i den første Maaned efter Enhvers Leilighed, 1 Rbdlr. til Lys. Skulde Nogle ønske min private Veiledning i dette eller andet Fag til andre Tider, da kan man forene sig, som man vil, Faa eller Flere, naar jeg har Rbdlr. for Timen, bringer jeg Apparaterne med i Vedkommendes Bolig. Min Læsestue paa Gjethuset er naar man kommer ind af Hovedindgangen fra Kongens Nytorv lidt til høire, hvor ogsaa Conversatorierne om Søndageftermiddag herefter holdes. J Morgen foredrages Kl. 4-6 Qvadrat og CubikrodsExtraction. De 2 følgende Søndage Proportionslære, hvilke ofte bruges i Mechaniken, og i Almindelighed, skiønt urigtigt ansees bekiendt af Tilhørerne. Efter Kl. 5 kunne hver Gang 4 gaae med mig op paa Landhuusholdningsselskabets Modelkammer, hvor jeg ellers betales for at være tilstede til Enhvers Tjeneste Onsdag og Fredag Formiddag Kl. 11-1. J. W. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-16
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HassaFemtende Aargang. No. 49. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Juni 1818. Om Gaarden Falkensteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Ved at læse i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 28, den 7 April 1818, den anførte Efterretning, om den ved Gaarden Falkensteen i Norge beliggende og til samme hørende Løwøe, med de derpaa staaende Ruiner af en Kirke eller et Capel fra Oldtiden, finder jeg mig foranlediget til at meddele Afskriften af et Brev til en Ven, som indeholder de Jagttagelser og Anmærkninger, hvilke jeg, ved et senere Ophold paa Gaarden selv, i Vinteren fra 1814 til 1815, har havt Leilighed til at samle. April Maaned 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Jeg kan, min gode Ven, ikke forbigaae, at omtale en her paa Gaarden forefunden Gjenstand, som fortjener Oldgrandskerens Opmærksomhed og i flere Henseender maaskee ogsaa hans nøjere Undersøgelse. Til Gaarden Falkensteen hører, som en samme tilskjødet Eiendom, 3de Øer, hvilke fra Fastlandet ligge, den ene efter den anden, ud i Christianiafjorden, og hvoraf den yderste kan ansees, for Høiden, hvor Dramsfjorden skiller sig fra Christianiafjorden. Af disse 3de Øer fører den mindste og nærmest ved Fastlandet liggende Øe det specielle Navn af Løwøe, men i Almindelighed nævner man alle tre med det fælleds Navn af Løwøerne. Jkke desmindre adskilles de 2de større Øer af Gaardens og Omegnens Beboere ved særskilte Navne; saaledes kaldes den største og længstbortliggende fra Gaarden, Storøen, og den anden Mellemøen. Den mindste, nærmest ved Fastlandet liggende Løwe hænger for nærvæende Tid sammen med Fastlandet ved en Jord tinge, hvilken endnu fører Navn af Dragsund, til Beviis for, at den i ældre Tider har været ganske omflydt med Vand, ligesom de andre 2de Øer. En 80aarig Olding, som endnu lever (paa den Tid) i Nærheden af Falkensteen, har fortalt mig, at han endnu fra sin Ungdom kan huske, at man igjennem dette Sund, nemlig Dragsund, foer med Fartøier, lastede med flere end 100 Tdr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Den ved Jndgangen af Capellet i Muren anbragte Nitske giver, efter min Mening, Anledning til at troe, at Capellet maa være opbygt i de catholske Tider, og at Nitsken har været bestemt til der at hensætte Karret eller Fadet med Vievand. Man har desuden fortalt mig, at der oppe i Høilandet findes flere saadanne religiøse Bygninger eller Kirker, som Mindemærket fra de catholske Tider, og opbygte af Hollændere. Man finder endvidere i Dramsfjorden, en Øe, lige udfor Holmstrand paa den ene, og skraaes for Drøbach paa den anden Side af Fastlandskysten, hvilken man, efter Menigmands Udtale, kalder Kommers Den (Commerce-Øen, hvor, efter Sigende, Hollænderne skulle have havt deres Vareoplag til Omsætning med Bønder og Trælasthandlere i Omegnen af Fjorden. Jeg maa lade det staae ved sit Værd, om alt dette ene og egentligen kan tilregnes Hollændere, eller, om ikke ved denne Benævnelse rettere maa forstaaes Hansentere, om hvis fortrinlige og næsten Enehandel paa Norge i de ældre Tider for Reformationen, Historien giver Efterretninger. Gaarden Falkensteen og de dertil hørende Løweøer ere desuden mærkelige i Historien; her skal Admiral Tordenskjold have havt sit Tilflugtssted for at reparere og proviantere sin Flotille, hvormed han i Aarene 1716 til 1719 hjemsøgte de Svenske Kyster; man fortæller, at han ved Dragsundet, som nu ikke er andet end en Landtunge, skal have kjølhalet sine Fartøier; man kan vel skjønne, at en betydelig Strækning af Jord veien, som paa dette Sted grændser til Vandfladen, med Tidens Længde er vundet fra Fjorden, og naar man lægger Mærke til den ommeldte Oldings Sigende, saa synes Stedet ikke at have været uskikket for 100 Aar siden til mindre Krigsfartøiers Kjølhaling og Reparation, skjøndt Vandet nu ved Kysten paa en Strækning af 2000 Alen og paa en Afstand af i det mindste 600 Alen ud i Fjorden er saa sidt og grundet, at store Kampesteene rage høit over Vandskorpen, og tjene Sælhundene til Leie for at bade sig i Solen. Men om man end vil tvivle om, at Tordenskjold just har betjent sig eller kunnet betjene sig af Drag sundet til dette sit Hverv, saa have dog Vigene ved Falkensteen, og Løweserne mange andre tildette Brug beqvemme Steder, og synes at have været ham særdeles beqvemme til Smuthul for hans Flotille. Fjorden danner 2de betydelige Vige ved Gaarden, een nordvest og en anden sydost for Løwøerne, hvilke ere forbundne med hinanden ved Sundene imellem Øerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Den nordvestlige Vig er en Halvmaane, hvis nordlige Spids dannes af en fra Væckefieldene i Fjorden udgaaende Pynt. Væckefjeldene omgive Falkensteens Jndemærker mod Vesten; Vigens anden Spids dannes ved den længst ud i Fjorden liggende Storøe, den største af Løwøerne. Man kan ogsaa her, af den Vandbredden nærmest liggende Jordvei, skjønne, at Jord er vundet fra Fjorden; ikke desmindre er dog denne Vig dyb og fiskerig fra rum Søe i Fiorden lige op til Strandbredden. Vandfaldet fra Borre Vand eller Søe har sit Løb fra Nordvest imellem Vækefjeldene; det løber under en Broe over Gaarden ud i Vigen og driver ved sit Fald 2de til Gaarden hørende og ved Gaarden liggende Møller og een Saug. J denne Vig findes tæt ved Gaarden et meget beqvemt Sted til et Skibsværst, hvortil den nuværende Eier ogsaa har benyttet det i sidste Krig. Der falder et Laxesiskerie, hvilket Eieren stedse forbeholder sig selv; man fiskeede, imedens jeg opholdt mig paa Gaarden, en Helleslynder, der veiede nogle og halvfjerdsindstyve Pund, og og en Fisk af Torskeslægten, som kaldtes Lang; den veiede vel 100 Pund. Fiskere fra Christiania og Drammen søge denne Vig og afhandle Eieren Tilladelsen for hver Gang de ville fiske i Vigen, hvilken ganske hører til Gaardens Forstrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Den sydost for Løwøerne liggende Vig har den yderste Pynt af Storøen til fælleds Spids med den nordvestlige Vig. Den anden Spids dannes af den ved Horten udgaaende Jordtunge; Horten er Færgestedet til Overfart tvers overChristianiafjorden til Tronvigen paa Guløen ligeud for Moss. Endskjøndt denne Vig er større end den nordvestlige, saa har dog dens Gad mange grundede Steder; Jndløbet i denne Vig kræver local Kyndighed af den Søefarende. Det dybeste Jndløb findes ved Horten, hvilket ikke desmindre er dækket af en aflang, smal og nøgen Steenmasse, omflydt af Vand, denne Øe kaldes Vedløs, fordi der ikke sendes eller voyer Træe paa samme. Der løber flere Jordtunger ud fra Strandbredden, i denne Viig, hvilke danne mindre Bugter; en saadan Jordtunge findes en Fjerdingvei fra Falken steen ved et til Gaarden hørende Boxselsted, som kaldes Backen, og danner med den mindste af Løwøerne en mindre Bugt i Vigen henimod Drag sundet. Jeg har feet en tomastet Trælastdragere ligge før Anker ud for Backen. Jeg kan saaledes forestille mig, hvorledes Tordenskjold, har fundet et sikkert Smuthul igjennem Jndløbet til denne Vig fra svensk Kyst paa den anden Side af Fjorden, hvor han i fornøden Tilfælde kunde søge frit Vande igjennem Sundene imellem Løw øerne ud i den nordvestlig for samme liggende Vig og hvor han ved at lægge om Pynten af Vakefjeldene kunde gaae indenskjærs op ad Dramsfjorden til Holmstrand. Her har man viist mig den af ham opbygte Gaard til sit eget og sine Huusfolks Ophold, medens han selv gik ud paa Krydstog. Han skal enten selv have opbygt Kirken i Holmstrand eller og givet et betydeligt Bidrag til dens Bygning. Denne Kirke er blot et Annen til det nærmest liggende Landsbyesogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen, 113,700 Rd. i gamle Danske Courantsedler, for 17 Rbmk. hver 100 Rd. D., foruden 15 PC. Omkostninger. De bleve alle kjøbte af een Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
Efter at man i Dyrehaugen længe ikke har foreviist andre curisse Menneskeskabninger end Dverge, agter i denne Kildetid Hr. Jordann at lade see der en ung Fruentimmer=Kjæmpe, samt en ung veldannet Pige, født med en smuk sort Pelerinokrave om Halsen. Endeligen have vi nu - Himlen skee Tak efter temmelig lang Tørke, faaet en velsignet Regn, og vi kunne nu love os et meget frugtbart Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
J Onsdag Eftermiddags fandtes i Aaen, som løber forbi Falconeergaarden, under Frederiksberg Sogn, et druknet Fruentimmer paa omtrent 18 til 20 Aar. Hun var temmelig vel klædt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-20
J Gaar høitideligholdt Selskabet Harmonien sin fyrgetyvende Stiftelsesdag i sit nye smagfuldt indrettede Locale i den forrige Rauske Gaard paa Kongens Nytorv. Af Medlemmerne var over 150 nærværende.