Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-24
Den utaknemmelige Sand- og Lynghede bund, som fra Jyllands nordligste Hornsherred, drager vestlig gjennem Vensyssel og fortsættes heelt igjennem det øvrige Jylland, Slesvig, Holsteen og Lauenburg, har til al Lykke allevegne meget vindskibelige Beboere, saa meget mere roesværdigt er det, da Folket ved kummerlig Erhvervelse fornemmer Naboerne paa begge Sider svælge i Overflod og nyde Naturens Fortrinligheder. Ved alt dette have de færreste, ja meget saa, Præster i det Slesvigske, Holsteenske og Lauenburgske mere end een Kirke. Maa man ikke ogsaa tilstaae, at Almuen er bedre oplyst i disse 3 Hertugdømmers ringeste Egne, end i Jyllands bedste Undersøgelsen herom er for vidtløftig nu, og her paa urette Sted, men sjensynlig kan en Præst ikke, uden særdeles Anstrængelse, nu da kaldet er forbunden med saa mange verdslige Forretninger, varetage sit Kalds Pligter i 2 a 3 Menigheder eller Kirkesogne, som ofte have mange Miles Omkreds. Mange Kirkesogne i Marskegnene, skjøndt af meget snevre Grændser, have alligevel 2de Præster, og da Menighederne selv vælge dem, maa man i det mindske indrømme, at de sielden mangle Talegaver. Ere ikke disse Virkninger næsten vidunderlige? Hvad lærer Historien ikke herom, Kan nogen i dette Hensyn gjendrive dens Data Hvad de selvvalgte Præster ansaae, og haves ingen Kundskab om Valgets Skadelighepaa nogen Maade, thi de fornødne Egenskabet er en absolut Betingelse. Det kan ved denne Leilighed dog ikke forbigaaes, at Kirkeggenden og Synoderne ogsaa bør komme i Betragtning til Uddannelse for Præsteskabet, til større Frihed i Tænkning og Anvendelse, til Fordommes og den konsektariske Usselheds Udryddelse, samt til Selvstændigheds Jndvielse. J slige Forsamlinger, som Synoderne, maa man vogte sig for laante Prydelser. En Tildragelse erindres saadan Anledning: Da det er Skik og Brug, at ved hvert Synodes Foretagelse den yngsle Præst maa ved Indtrædelsen i Forsamlingen holde en Tale, saa hændede det for fem 4 sex Decennier siden, at den Indtrædende havde vovet at benytte sig af en ubekjendt eller ignoreret Forfatter, saa at efter Talen, som sædvanlig, Haandrækning og Bifaldsyttring ikke heller udeblev dennesinde. Dog var der een iblandt de Forsamlede, som ikke tog Deel i fælles at haand række og yttre Bifald; hvilket Forhold da var paafaldende for de øvrige, hvoraf Nogle spurgt, hvi han holdt sig saaledes tilbage mod Sædvane, Om Talen ikke havde fyldestgjort ham. Men Manden, der havde ligesaa god Hukommelse, som han var bevandret i Theologiens Frembringelser, med derhos besiddende ufravigelig Sanddruhed, svarede: "Talen kan være god nok, jeg har intet at udsætte paa den, og kjender den allerede hvorhos han angav Kilden. Taleren, som i turde nægte Paaviisningen, undskyldte sig ny at han for sildig havde været betænkt paa Studering til den holdende Tale. Hvad Paaskud, han brugte, mueligt at en anden ogsaa ung Præst som ei for havde talt i Forsamlingen, troedes af skulle have fremtraadt denne Gang, eller at han ved anden uforvarendes paakommen Sysselsættelse var bleven hindret i Studering til Talen, og desaarsag har maattet gribe til den røbede Hielp, vides eller erindres nu ikke. Til ydermere evidenteste Beviis paa de slesvig-holsteenske Marsklandes Frugtbarhed over alle andre Landes, behøves ikkun paaviist, at hine ved deres indre uudtømmelige Fedme ganske og aldeles undvære Gjødningsmidler, skjøndt de desuagtet ingen Hvile behøve. Denne Jordartens høistypperste Natur bør saameget mere velsignes, som disse Marskegne hverken have Skove eller Tørvemoser til Afbenyttelse for Beboerne, saa at Halm og Gjødske maa bruges til Brændsel, hvor maadeligt og besværligt end saadant Brændsel befindes, og hvor farligt endogsaa, skjøndt Marskbeboerne opføre bare grundmurede og med Steengulve forsynede solide Bygninger. At man enkelte Steder i Haverne kan have lidt Gavntræ, kommer ikke i Betragtning, og Rummet dertil er ogsaa meget indskrænket; thi de Smaahøie, som med megen Umage formes til Boligers Beskyttelse for Fugtighed, og saavidt mueligt for Overskyllelser, formaae kun lidet til Opelskning af Træsorter, og uden for samme vil i den side Jordbund Træer ikke trives.