Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-21
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ Med Forundring seer jeg i Aarhuus Stiftstidende No. 110, at Hr. Niss Clason i Skane behager i samme at omtale en vis Classe af Strømpeopkjøbere i Hammerum Herred, der skulde have sammenrottet sig for at chicanere ham idet de indbyrdes skulde have besluttet, ikke at levere Uldvare til ham. Temmelig, ja meget lav og foragtende er Udtrykket: en vis Classe Der gives kun en Classe af Strømpehandlere, og om de Fleste ikke ere i Besiddelse af den fine udvortes Dannelse, tillader jeg mig dog at gjøre Publicum opmærksom paa, at de i Almindelighed ere retskafne og brave Folk, og navnlig H. C. Banck; thi endnu er den gamle jydske Ærlighed ikke uddøet her i Egnen, og hvad Han deel de eengang slutter har jeg ikke hørt Nogen af dem har fragaaet. Jøvrigt glemmer Hr. Clason ikke at rose sit Establissement og sin Virken for Egnens Huusflid. At Beboerne i Hammerum og Lysgaard Herreder, ere vindskibelige Folk er vist, men det er sikkerlig ikke ved Hr. Clasons Opmuntring, at den jydske Jndustrie blomstrer. Den Handel og Afsætning Hr. C. behager at rose sig af, har i Mands Minde været dreven med Kraft heri Egnen, og Hr. C. har sikkerlig skadet mere end gavnet, ved de store Forhaabninger han opvakte, da han først kom her med store Anbefalinger og Projecter, at vilde opkjøbe al den betydelige Deel af Uldvare, som her kunde leveres fra Hammerum og Lysgaard Herreder, idet han derved meente gandske at udelukke de andre Herrer holsteenske Strømpehandlere fra at faae noget. Ligesaa ringe Jndsigt har Hr. C. vist havt i, hvor stor og vidt udstrakt slig Handel maatte være og hvor store Capitaler dertil vilde udfordres. Jmidlertid skulde Hr. Clason dog ikke see saa haanende ned til vi stakkels Strømpehandlere, naar han selv agter at komme i vort Laug. I en Tid af 12 Aar har jeg eiet og beboet Ki ders Mølle, og i de sidste 5 Aar har jeg været af den Classe, som opkjøber Bindtøi. I de trange Korn=Aaringer som hjemsøgte Hammerum Herred, især i Aaret 1835, lod jeg og H. C. Banck i Compagnie hidføre over 700 Tdr. Rug for at afhielpe Manglen, og ligeledes i 1837. hidbragte jeg fra Søestæderne igjen 300 Tdr., hvilket Korn for Størstedelen forbrugtes af Smaafolk og meget deraf leveredes dem for Vindtøi. Naar Skatterne og andre Commune=Afgifter skal ud, er det for en stor Deel de handlende Hosekræmmere der skal forstrække deres Bindere, ligesom ogsaa vedligeholde dem med Ulden, naar deres eget er opsluppen, saa vi altid skal baade have Forraad og staae i Forskud. Fortjenesten vil Enhver indsee ikke bliver optrækkende for den Fattige, da vi kun beregne os en 3 a 4 Procent, som alene ved saaledes at levere flere Gange om Aaret giver nogen Profit. Jeg overlader nu til Publicums Domstol, hvem der meest gavner Egnen og Jndustrien enten Hr. Clason eller den af ham saa foragtede Classe af Strømpeopkjøbere. Jmidlertid er Strømpehandelen ogsaa en Art Lieb haverie af mig, da jeg i mit Fag med Møllevæsenet og Landbruget har nok at befatte mig med; men jeg er ogsaa patriotisk findet og ønsker stedse at enhver ærlig Jndtægtskilde maatte blive meere udvidet for det Almindelige. Kideriis Mølle, den 30te Juli 1840. Th. V. Petersen, Eier af Catharineberg og Kideriis Mølle.