Viborger Samler, 1846-04-27
Frankerig. Paris, den 16de April. Jgaar tog Thiers Ordet i Debatten om Marinebudgettet. Hidtil ansaaes Thiers for en Tilhænger af det System, at Frankerig fornemmelig maatte søge at optræde som Continentalmagt og ikke adsplitte sine Kræfter ved den Bestrædelse at ville optræde paa Havet som Englands Medbeiler. Men Thiers har nu udtalt sig med Bestemthed for Marinens Udvidelse; han vil at Frankerigs Flaade i det mindste skal bringes til 60 a 20 Linieskibe. Fremdeles har han med stor Varme udtalt sig for den engelske Alliance, hvorved han atter har nærmet sig til Ministeriet. Spørgsmaalet, om Frankerig bør have en Marine, besvarede han bejaende. Beviset hentede han fra de forrige tog Aarhundreder, fra Ludvig den XIVdes, Ludvig XXV. og Ludvig den Sextendes Tid; han henviste paa den mørke Sky paa Fremtidens Horizont, paa de Forviklinger, Oregongebetet truede med; vel var det at haabe at England og Nordamerica vilde hylde Fornuftens Stemme: men det var dog muligt at Sværdet maatte drages, og da kunde Frankerigs Neutralitet, der rigtignok lovede Landet de største Fordele, kun gjennemføres, naar dets Krigs marine indgjød England saa stor Respect, at det ikke, saaledes som hidtil, vovede at krænke de Neutrales Rettigheder. Derefter bekæmpede Thiers Commissionens System, som er imod Linieskibe, og som vil lade Frankerig optræde med sine Divisioner. For at have en stor Marine, behøvede Frankerig kun at have en fast Villie; det havde Colbert viist; men dertil hørte en stor Plan, og denne havde Ministeriet ikke. Thiers udviklede sin Plan, der gik ud paa 60 Linieskibe, som han holdt for tilstrækkelige til i fornødent Fald at kunne optræde imod England, der vilde kunde opstille 100 Linieskibe, men der maatte fordele dem paa alle Have. Marineinscriptionen talte 122,000 Md., hvoriblandt 50,000 imellem 20 a 50 Aar. en 1/2 Recruter optoges stedse imellem Besætningen. Man havde altsaa 75,000 Md. med hvilke 50 Linieskibe, 60 Fregatter og 100 Dampskibe kunde bemandes. Levasseur besteg nu Talerstolen. Marineministerens Beretning til Kongen havde nedslaaet ham og nedstemt hans Forhaabninger om Udviklingen af Frankerigs Storhed til Søes. Thiers's Tale havde ikke formaaet at omstemme disse Følelser; thi denne Talers Anskuelser vare fulde af Phantasie, og røbede kun altfor meget Mangel paa practisk Jndsigt i dette Spørgsmaal. Den bedste Maade at danne gode Søfolk paa, forekom ham at være den, at man søgte at bringe Handelsmarinen i Veiret. Lawartine var med Commissionen enig i at forøge Dampflaaden paa Linieskibenes Bekostning, derimod erklærede han sig imod at lade Fregatter afløse en Deel Linieskibe. Den første Forstyrrelse i Verdensfreden vilde finde Sted fra Søsiden; en sort Sky truede paa den fjerne Horizont; Frankerig, maatte sætte sin Søemagt istand. Commissionen foreslog en Besparelse af 20 Millioner Francs, men hvad var denne Sum ligeoverfor det store Formaal at besidde en mægtig Marine? – Thiers's Tale syssessætter hele Pressen. De radicale og legitime Blade paastaae at han atter har spillet Comedie. La Presse glæder sig over at Thiers endelig indseer Betydenheden af Frankerigs Søemagt; Courr. franc. kalder Thiers's Plan et Luftproject. Frankerig, siger denne Journal, kan kun disponere over 46,000 Matroser, 60 Linieskibe udkræve alene 50,000 Md; hvormed skulle altsaa Fregatterne, Dampskibene og andre Skibe bemandes, Den Thiersske Flaade fordrer et dobbelt saa stort Marinebudget i dyb Fred, uden at sætte Frankerig istand til at byde England Spidsen.