JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-11-19
Grasmus Dybwad. Stads Meller Andreas til. Christiansand, Mad. Schaarup. Friderichshald, J. C. Bisgaard. Friderichstad, Auditeur og Postmester Breme. - Tolder E. M. reschl. Holmestrand, Mad. Romøe. Kragerøe, Ole Møller. Laurvigen, Postmester Severin Pind. Mandal, Mad. Torrisen. Moss, Hans Christian Hvidt. Porsgrund, Toldskriver Kreck. Schren, Anotheqver Müllere. Tronhiem, Henrich Kliving. Tønsberg, 2 Dele, Øder Ringøer, Controlleur Lindt. Hos hvilke kan bekommes alle Sognedage Lodsedler til 1ste Clas at det 40de Lotterie a 1 Rdlr. Stk., og Frilodder imod 5te ClasSeddeel af det 30te Lotterie deres Tilbagelevering, men som maa være afhentede inden Januarii Maaneds Udgang 1793. Al. benhavn, den 3die November 1792.
Berlingske Tidende, 1792-11-19
Rets Com Kongel. Lottenne Jnspecteur. En Skrverkarl, som kan regne og skrive godt, og NB. S. en Condition paa et Contoir i Kiøbenhavn at og paa et anden Sted, hver Leylighed kunde forefalde. Efterretning om hans Opholdsted, erholdes har Hr. Capitain von Saldenfeldt og Hr. Brøgger Nøer, begge i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Freyburg, den 30te October. Til Haningen er ankommen en Skibsbroe med 5000 ranskmand; men al have der stærke Batterier og et tilstrækligt Carns Tropper. Den hele under Forst Esterhas i tilgan staaende Magt bestaaer af 24000 Mand, og er endnu næsten daglig Forstærkninger. Den er fordeel 4de Corpser, som ret Angreds Tilfælde strax kunne staaer inden bl. J næste Foraar tør Prindsen af Leburg kom: er til at staae med 70000 Mand i vor Egn.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Stuttand, den 1ste November. dertil er endnu ikke kommen nogen Regatition om Fransk, andenes Giennemmarch. Man veed ikke, hvorhen deres gaaer, man siger, paa Schwabisk Gemand, hvor denen for Staden er et Oplag af kriserlig Munition og Artillemen som ikke er af nogen Betydenhed. Deres Hensigsynes at gaae videre, og at true hele Overtydskland. J gaars vare de endnu ikke satte over Rhinen. - E. Sk. bortte Dieblik heder det, at Franskmændene ere ved Waldkirefaldne ind i Forøsterrige, 2 Mile fra Freyburg.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
London, den 6te November. Den 3die hujus er Jndholden af Grev Cornvalles Depeder bleven bekiendtgjort ved en Hoftidende, hvoraf de af Tiøbe=Sal brugte Vandinger, for at undgaae en nøie Op delse af de sluttede gredsberingelser, ere at ser. Kun ved Lindsler, at man paa nye vilde begynde Fiendtlighederne, det han dog endelig ladet sig bevæge til, at holde alle Fredskringelserne og underskrive Tractaten. - Der ere og an kunne Depecher fra Vierkongen i Island, som have trukket det hele Ministerims Opmærksomhed paa sig.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Amsterdam, den 10de November. Et have her vigtige Efterretninger fra Brabant. Uagtet arrigernes anseelige Magt og deres haardnattede og tavre. tiger have granskmændene dag seiet og indtaget Møns, giennen, og den Deel af det vestlige Klandern, som liggen ellem sidstnævnte Stad og Ypern. Deres seierrige Armee, sesse. truer Brussel og Stæderne i det Jndre af Landet. Franskmændenes store Overmaat vil tvinge Østerrigerne til at forlade disse Provindser og trække sig til Limburg og Luxemburg. Blodbadet skal paa begge Sider have været meget stort. & St. Ved Postens Afgang bringer en Coureer os den Efterretning, at den brusselske Regiering er ankommen til Rotterdam. J Træfningen ved Møns skal paa begge Sider være faldne 15000 Mand. General Dumourier har, da de fornemste østerrigske Generaler vare saarede, benyttet sig af Forvirrelsen og Bestyrtningen, er marcheret til Brüssel, og har indtaget denne Stad. (Brussel ligger 6 1/2 tydske Mile fra Mons).
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Haag, den 10de November. Fra Braffel er indløben den Efterretning, at 3 dens have den 6te hujus med deres hele Magt og ner angrebet den forskandlede allerniske Leie tar ved beskudt samme med 36 og 24 Pundinger, tranget gerne til at forlade deres forskandsninger; herpaa . skudt Staden Man, og bemægtiget sig samme. og governementet vil begive sig bort fra Brüsel. Jriis blil sit man og den Efterretning, at et franske Corpaanger ind i Flandern og marcheret til Ostende; ligeledes at de osterrigske Armes har trukker sig bort fra Møns og videre Drabant.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Midler, den 10de November. I Gaar faldt der en bidsig Fegtning for særdem saa manden og de preussiske Fortrapper i Limburgyld Lade. Mur herfra, til Fordeel for de første. Ven danne samme have i Besynderlighed de eenske Husarialierægt. preusiske Avemaade kom fra Leblingegynde til Marn.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Brunel, den 8de November. Man har bertnegle Dage hørten meget stort Kans hvilken i Forgaare mamem Kl. 11 og hver saanere. den uden for Stadenryster, og nu har er faae den ønmandene. Orretningen om denne ubehagelige Til ning, at Mon er i Gaar Morges bleven indtaget at Dage siden med en stor Maaruppaarlig formener stemmer især overeens der: at Franskmandens haveserne che, at en Fegtning er i Søndags forefalden ved de gerne, og været levede paa Slatten fra Queramhøis Følge synes at have været St. Shillams Erobring. den franske Lale herpaa har trukker sig til Framerien, 1/2 Miisen og efterrigske, og at derpaa i Mandags er forefaldet et mindeligt Angred, i hvalter man paa braar Sider har seg. termedste Forbittelse, men at Franskmændene, nagtet den ralgte Qvarlegenhed paa kan og Kanoner, adskillige Ganeere slaane enhage, at komme dag endelig med Sadelen i haanden have bemagtiget og det trededdeelte Batterie paa din Høy, som kan bestenge Mønt, og opfordret denne Stad, under det Lofte, at de vilde tillade Desætningen friafmere til Luremburg, men dette blev afslaaet; at de her raa havn begyndt nedeskydekomme, dander og skaaner Byg. ringere i Staden saameget mueligt, og om Aftenen anden Gang opfordrer saadantet mangalen har afgaaet, hvorefter om Natten ikke er bleven skade meger, men at strang. mandene derpaa i Gaar Morges have maa stormende Haand. bemægtige sig Stadens store Patterie, dølger de atte havde kunnet bring til at tie, og at gammeldte Maad Mand er omsterandtagen mellem Kl. 10 og 11 overalere til Kranskmæntine, efterat de te Datomaner, hvoraf Daltningen dested. vare udmarcherede, at den og prinde Allgade paagaarutter sig tilbage til Cationen, og i Gaar har sit Hovedqvarteer. Draine Comme. Man venter den med og forstader. -
Berlingske Tidende, 1792-11-23
efter de fleste Beretninger angives Tallet af Dage paa fransk Seillod og paa osterrigs Sldring 80 Mand. - De nistre Regimenter, von Bender, Blantelin og Coburg, amt Dragon=Regimenter dale Tour, ere næsten ganske her saltede. – Baron Kam, Oberstived Regimentet Bender. sig bleven, og Obersten ved de plantesteskabssage. Direr. gaden, er bydelig saaret. - General Draulien skal paa ere bleven saaret. Efter Kagtningenes Staende have Franskmandens varet 120000 Mand stærke og have skudt paa stierigerne med Karteisker af 30 ser og tredieppundige Kasoner, hvorved de have gjort uroelig Skade. - J øvrige. skal ogsaa et stærkt Corps være sendt fra General Dumourier, Dernin, for ligeledes at indtage denne Stad, og altsaa range ind i Klanden. - J Gaar har den hele anderlegske evaret fuld af Vogne med Saarede, Syde, Flygting. et kiendomme, og dette vedvarede Dag og Nat, saa at her bildte meget fulde. Jmidlertid blive Hoffets og mange rinatorsoners Effecter indvattede og bortiendte. De hanskildvandrede af geistlig og verdelig Stand have ogsaa liget Befaling at forsøgt sig paa det snareste ud af Bradant. lang af dem begive sig til Holland, men den som have nest gormue begive sig til det Lüttichske. – J Dag maae angive for en slet Ridehen til Paa ing, og for en Høre. kring Logis deret. - Nogle Efterretninger angive begge inters Forlus for 15 til 20000 Mand Døde.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Paris, den 15de November. De Foranstaltninger, som General Dumeurer har gjort, har efterrigske Nederlandes Erobring, ert store og mantei største Forventning i Henseende til Kølgen af de allerede. gatte Operationer. Den Armee, som han tillige med Velermann, Bournanville og andre Generaler anfører til hans Erobring, holdes for 120000 Mand stærk, og tilFortbringelsen af hans Artille errain, der bestaaer af Sam der, Marstre, Kanoner, Hanbiser og Steenskytter, og som man der kalder det fuldstændigste martialske Orchester, udfordres 7000 Heste. General Cnstine har anklaget General Kellermann for N. C. som en Forræder, og sigter dermed til hans Seendrægtighed, at han ikke søgte at vinde forforinget for Østerrigerne, Preusserne og Hesserne, og besætte Trier og Coblenz, førend de kom derhen; men Carra, som var nyelig kommen fra Kellermans Armee forsvarede ham med Eftertryk, og blandt andet faade, at Uenigheden kom deraf, at Kellermann ikke havde sendt Custines 30000 Mand, som den sidste havde forlangt, men den førstes Forsatning ikke tillod.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Kortrer, den 20de November. Til sidste Søndags Postes saa sildige Ankomst hertil er et Nyborg bleven forklaret: At ved Brevpostens Ankomst dertil den 18de November, om Aftenen Kl. 10 Slet, meldte Skinderen paa Postcontoiret, at det blæt for haardt af en S. V. og at han vilde seer det an til over Midnat. Ankom igien i Gaar Morges Kl. 4, endskiønt Stormen var ligebaard og megen Regutykning, og saade, at han vilde giøre storsag, om han lunde komme ud fra Broen. Men da han endeligen havde naaet Stil havn, blev Stormen saa haard, at de ikke engang kunde fore toredet Seil, saa Skipperen ikke turde sætte videre ud af Frygt for at forliise Posterne, Folk, og Skib, og maatte derfor nødes til at kaste bi paa Fiorden al 11 Time. Ved en liden Klaring prøvede han derpaa igien og naarde og imellem Vresen og Knudshoved samme haarde Veir og Tytning mødte da paa nye igien, hvorfor han, efter foregaaende Deraadslaaning med sine Folk besluttede at dreie under Vinden; men skuffet i sit Haab om en nye Klartag, maatte i et meget forsløien Veir gaae tilbage og lade Ankeret falde under Vesterlandet paa Nyborg Fiord. Lettede igien Kl. 11 om Eftermiddagen, men en igien paafalden Tykning med endnu mere tiltagen Storm, at ikke engang 2 Underseilkundgiøres, nødte ham til at loge Nyborg Broe. Fra Kl. 2. en Eftermiddagen indtil den 20de Novbr. Kl. 3 Morgen bar Veiret slet ikke stillet af ; dog da Luften blev klar og Vinden N. N. O. blev atter gjort Forsøg om det var mueligt at komme over, endskiønt Stormen var endnu lige haard. Hertil Korsøer ankom Posten i Dag Kl. 2 1/2 efter Middag. og have vi her seet Postsagten være i stor Haard for demme gen haarde Storm, og var det en særdeles Lykke, at de kom saavidt vel heri Havn; men for det overmaade hvis Vande, der staaer opsale Gaderne og hvoraf Husene ved Strand, ere næsten faldefærdige, er det uven hvor snart man kan saae den agende Pattes Gods fra Jagten Angaaende Postens Ophold paa det store Belt fra den 28de til den 30te f. M. er udi de herover saavel her i Korsøir som og Nyborg holdte Politieforhører bleven redeligen forklarer, at samme ligeledes blev forvoldet ved aldeles uovervindelige sindringer af Storm og Uveir, hvilket ved de fra Chefen paa Vagtskibet ved Nyborg og de Kongl. Jndrusterings Officerer, der og i Nyborg herover, efter General=Postaaets Jern giert Anmodning, indsamme Betænkninger er end ydermetrebleven betræftet.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Kiøbenhavn, den 23de Revember. Torsdagen den 22de November, om Aftenen Kl. 7 Slet, blev Hendes S. H. Arveprindsesse Sophia Friderica lykkelig forløst med en Prinds, i hvilken Anledning der fra Tøihuus Datterier, Kiøbenhavns og Christianshavns Valde bleve lønnede 3 Gange 9 Kanonskud fra hvert Sted. Samme Aften musserede Paukerne og Trompeterne af Garden, til Hest og Hautboisterne af Garden til Fods paa Slots=Altanerne. Dagen efter var Gratulations=Cour hos Hs. K. H. Arveprinds Friderich for Damer og Cavallerer.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Ved Tal=Lotteriets 493 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 19 85 44 4. 79.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Vacance: Byeskriver-Embedet i Nyekiøbing og Birkeskriver Embedet ved Draxholms Birk i Sielland, 106 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Fra den 10de til 17de November ere her i Staden copulerte 27 Par, fødte Drenge 30, Piger 32, tilsammen 62, døde Mænd 13, Qvinder 11, Drenge 5, Piger 9, tilsammen 38 ; ere altsaa 24 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 5, Barselseng 1, Drækning 1, Brystsyge 7, Druknet 1, skalden til Døde 1, Halsyge 1, Kopper 2, Kræft 1, Nærvesyge 1. Pleuris 1, Slag 6, Trødske 1, Tærende Syge 2, Uangivne Svagheder 6, Vattersot 1. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Kiøbenhavn den 23de November. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 1/4 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 11 - 33 - 40 Rd. Specier . . 200 Rd. Species = = = 27- 8. - 8 Rd. Species . . . og 1 Rd. Species = =
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Vexel=Cours, den 20de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 76 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - s. pr. Livr. courn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1291. 14 Dages Sigt 130. Dito i Courant 2 Maan. Dato 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt. Hamburg 2 Maan. Dato 1353. 14 Dages Sigt 136.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Avis Tissair. Til Efterretning for Jnteressenterne i den Danske og Nor- ske Species=Banke bekiendtgiøres herved i Overeensstemmelse med Octobens 506. 1) At Udbyttet for det forlødne Bank=Aar fra 1ste Julii 1791 til ultimo Juni d. A. er bestemt til 2 1/2 pr. Cento af de 2de første Jndskudde af 360000 Rdlr. Species, altsaa til 1 1/2 Rdlr. Species pr. Actie, samt at Directionen nærmere bekiendtgiør Tiden og Maaden, naar Udbyttet kan imodtages af Jnteressenterne. 2) At en Generalforsamling er bestemt at holdes Fredagen den 28de December næstkommende, hvor i Følge Octroyens 42 valgte 3dande Rerresentanter, i Siden for de Herrer Etater, raad Teten, Consul Saabye og Aarat ring, som efter foretagen Lodtaltning fratræde Repræsentantskabet. Om Stædet og Tiden til Generalforsamlingen saavelsom om hvad videre der vil blive at foretage, kan Jnteressenterne fra Bankens Directeurer vener den nærmere fornødne Bekiendt giørelse. J Repersentantforsamlingen for den Danske og Norske Species=Banke den 16de November 1792. Efter nogle Aars Svaghed har det behaget Gud at bortkabe, min kiære Søn, Ulrich Christian Kaas, den 1 var den Maaned, udi sit Alders 22 Aar, hvilket jeg herved givne mig den Ære at bekiendtgiøre for samtlige gamme og Vener, forvisset om enhver Deeltagelser denne min Sorg, s. bedes al Condolener. Kiøbenhavn, den 22de Nov. 1792. U. C. Kaas, Contra Admiral og KammerherEfter nogle Ugers Sygdom haver det behaget den AllerhøSøe, Gansdag den 17de November, ved en sagte og a. lig Død at bortkalde S. T. Frøken Lønske Juel, Conventurinde her i Roeskilde Kloster, udi hendes høie Alders 92 A. hvilket jeg herved haver den Ære at bekiendtgiøre denne Frøkens respective Slægt og Venner. Roeskilde Kloster, den 18 Nov. 1792. Priorinde Lerche.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Det har behaget Gud Torsdagen den 15de November an Døden at bortkalde til sin himmelske Herlighed m. kiøre Fader, Hr. Jens Hersom, Præposicus honorar Sognepræst til Rønnedet og Olstrup, hvilket jeg haver og Ære at bekiendtgjøre hans og mine Venner. Han var Aar, og havde den sieldne Lykke, selv at forrette Gudstiensten Søndagen førend han døde. Han var Præst 56 Aar og Provst 31 Aar. Werøe, den 19 November 1792. C. gersom. Fratsraad Friderich Baggers Personasia, skrevne al denlels, med maatte anmærtninger og et Tillæg af K. Platilligemeden Jndledning og naale Grundtræt til et Skilderier. Menneskerkanen, udgivne at Dr. J. F. Tanker, med gienraadens Portrait, har nu forladt Pressen og koster i Mk. S. Poulsen, ankomstræde No. 324 og 333. rolig er udkommen fra Pressen: En Tale holden i det kan al tilke Præmie Selskab i Aallandborg, paa dets Stund, dag, af N. A. Suur, tilligemed en Fortegnelse paa Selstater, Medlemmer, sælges hos Hr. Agent Gyldendal i Klarer, No. 9 og hos Boghandler Malling i Sørigaden No. 33 til paa Skrivp. og 6 s. paa Trykp., heftet 8 s., til Fordeel Fattige i Kallundborg.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Til Efterretning for de Herrer Jnteressentere udi den sortleContine eller Livrente Societet, bekiendtgiøres denne at deres Indskud til forestaaende 11te December imodtages og vel i den herværende, som udi den Altonger Species Ban for dering, naar December Terminen er til Ende, at afhente Kongl. Caffe i Følge Planens 4 og 11 interims Datter for den oprettede Tonne eller Livrente: Sotetet i Kiøbenh. den 23de November 1792. Bruun. Høst. Brebs. Ma dette No. følger ingen lærde EfterretmærDanske og Nørste Species Bank Det bekiendtgiøres hervedtor Jnteressenterne: den Danske en Norske Søesses Bant, at lidsaattet for Banken første Aa frase Jmindsat til og Hanaagaa anden første Jndskud. de Sver ande Herrer Mapersentanter er bestemt et paa han Fergent sees og har aldte Sygeles pr. Actie holter Udhatte udbetales at Banten Casserer fra Mandagen, den gade November førstkommende indtil den 24de Januarii ogsaanele, undtagen Termine Tiden fra 11te Decbr. til 25de Dechrine da med uddette udbetaling formedelst de nye Jndsiddes Jndbetaling, maae nandses. De som meddenne udrette for sig, eller, efter Fuldmagt, for androg vilde behageliggenindande sig i Banken paa de Gagnedage, som attere Baulde ge, altsaa Mandag, Onsdag, Torspaa og Løverdag fra Kl. Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag. Fra Dato at de til 15de Januarii hæng medden Udbytte udbetales og Jndskudde indbetakan Transport af Actiebrede fra skier til Eier ikke under Sted. Directionen for den Danske og Norske Specier Banke, den 2de Novemberg. Erichsen. Cramer, Malling. Larsen. Wendt. denne.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling ander 16de hume som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns der og Stads Ret, indkaldes herved sub pæna reglund og peta ulent, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring udi Kjøbmand Tho maa Regnes Opbudsboe paa St. Croix, enten Anledning af den at ham lørte Compagnie Handel, eller andre Maader, hvoraf saadant and maatte drivere. Jntet i nogen Maadandtagen, dermed at melde sig i den Almindelige Skifte og paa bemeldte St. Croixanden fornævnte Tids Forløb og det : fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, denne Novbr. 179. paa den Almindelige Skifte Rets Vegne paa St. Croir. Kierult.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
J galat Hans Kongel. Majeste allernaadigste Bevilling, stødendeværende Maaned og det paa Grund deraf skeete indkaldelse at ande dernæst, lant Hof og Stade Retten lamme Dals indkaldes herved til paa præclus dersen tilgraale Jostod Drengig Friderichstæd paa St. reer i Amerika hans so store og anendver, som maatte have noget navn ler Maader hos ham at fordre, den hans Kongelige Marent Piger og Land, samt udenlands boend med Aar og DagVarsel, at regne fra den Tid bemeldte Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hat og Stads Ret, samt 3de Gange indført ud Berlingske Tidender, Adres Contoirets Efterretninger og den gienske og rer, over paade danske mestendes glands hos tegnegerholdende mede Maaneders Varsel at kan fra den Tobemelte Proclama er bleven læst ved alle ægte og under aller paa bemelte Ellands samt 2de Gange indlagt St. Croislette vig, ant at anmelde og beviisliggiør deres Fordringer. ommeldt af hvad Navn nævnes kan, inden foranførte Tide Forløb, for bemelte Hr. Joseph Drenges i Friderichstæd paaa St. Croixi America. Kiøbenhavn, den 19de November 1792. Paa Hr. Joseph Dengis Vegne, Coristopha Friderich Garn.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
J allerunderdamast Følge at hans Kongel. Majests under 11te October sidst til og ergangne allernaadigste Befaling om, som Commissarier, at tage Sogne Præsten for Wallede og Taarndne Menigheder i Bieverschow Herred i Sielland, Hr. Jacob Biørnsens Boe og Embeds Jndkomster under Behandling, og saaledes at arrangere Sagerne, at Præstegaarden under vores Opsigt aarlig vedligeholdes og at at de øvrige Kaldets Jndkomster, saavidt en allernødvendigst er til Livets Ophold, for bemelte Hr. Biørnsen og Familie, afgiver til de Kongelige Slatter, Overa paa Kaldet. Renter og hans Gields Afbetaling efter Fordringernes Beskaffenhed, ere samtlige Hr. Biørnens Creditorer ved Proclama, som er læst i Landstinget den 21de Novbr. sidst, med lovbefalet Varsel indkaldede, at møde for og i Commissionen, som holdes i Bieverschow Herreds Rets Tingstue, ved Herfølge, Fredagen den 18de Januarii 1798, Kl. 11 Formiddag og saaledes hver 14de Dag paa samme Tid og Sted til videre ligesaa ere velbemelte Hr. Billensens Debitorer indtaldede til og at erlænge hvad de til ham nu ere, eller herefter saa længe hans Boe staaer under Behandling, kunde blive skuldige, enten at Mandene og Taarudne Sogners Præste Jndkomster, ener paa andre Maader i hvilket herved ydermere bekiendtgiøres. Møllerslew og Billesborg, den 24de Novbr. 1792. Caspar Müller. S. Raastrup. Provst i Bleverichow Herred. Stifts Forvalter ved Walløe.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Creditorerne efter den afd. Stabs=Capitaine v. Franck, at det holsteenske Jnfanterie Regiment, indkaldes herved forinden Tolvilger fra undertegnede Dato at indfinde dem hos undertegned Anditeur med deres Fordringer, da de saavidt Boet kan tilstæde kan vente Betaling. Rendsborg, den 9de November alen. og rudehoff. v. Lundins, v. Mederkinch, Capitain. Premig Lieutenant. Anditeur. Ved det Holsteenske Jnfanterie-Regiment. lien Fruering Sogn, Vester Mølle paa Selveier Gods, er Tien stepigen Johans forgens atter død sidst i Julii Maaned, og hendes Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling samt ved Auction gjort i Penge, men da den Alt, skal have en Broder Miliel Jørgensen og en Søner Anne Kirstine Jorgensdatter, gilt med Christen Christensen Hurskudsk, braaronholdende sig i Kiøbenhavn, uden at man veed deres egentlige Boepæle saa indkaldes disse saavel som øvrige Arvinger, samt Meen fordi og Debitorer alle at med anden brug Loven betale. de end her ved Amtsrontoiret, for at legitimere deres Arverettighed, betale hvad de til Parter skyldig og forlegevise hvad der. maatte fordres, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Standerborg, den vor Nyvember 1792. Bilen. Kammerherre og Amtmand.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Et det har behaget det alvise Forsyn, efter en 10 Dages hidsig Feber og stærk Forkiølelse, ved Døden at bortkaldet. min i Livet saa høitelskede Mand, Peder Møller, kan jeg en herved undlade, efter den nu brugelige Maade, at bekiendtgiøre saavel for min sal. Mands som mine Venner. Forvisset, om enhvers Deeltagelse i denne min store Hiertesorg, fradedes al Condolence. Norfeld paa Møen den 11 Nov. 1792. Anna Regina sal. Mallers. Folge den under 29de Septbr. 1786 i Aviserne skal beI Handtgiøreste af de korter Curatorer for de Catrauersmide Stiftelser holdes den 4de af de aarlig bestemte dre Samlinger Onsdagen den 3de Decbr., om Formangen tiltræder kielliggeistes Sogne Præstes Kongen til hansen og dasan san sattenen maatte have gaaet at anerggaarsagede allemaadigst og lemtrog hunlignale det. 3de. han armann. Kaabenhavn den 19de Rasen.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Løverdagen den 24de Novbr. førstkommende, om Eftermand. dagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction Til De og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsalg afg. Lars Christenseng og ligeledes afdøde Enkes Sterydse Huus No. paa Hiørnet af Viingaardstrædet og Nantenangens samme Huus er bestaaende at og han Muur og Bind. værk, 2 Etager han, med Danskove ogsaa, samt under Huset. grundmuret Kielder til et Algangen har huset i saa Dødde. ligeledes af Muur og Bindingsværk. Et Baghuus i saa Man og Bindingsværk en Etage har med Halvtag og muret Kielder under. Et Trappehuus Aag Muur og Bindingsværk. J Huse. er a Vindovne og i Bielægger Kaltelovne. Et maadet Gaardsrum broelagt, derigtersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskan samt fornødent Brandredskab, samt be cum sulet er i Stadens Brandkandssantet for den Samme 2 Rdlr. Concitionen, hvorefter Halet borttages, saae, til Eftersyn hos Procurator Weidemann, boende paa Østergade No. 33.
Berlingske Tidende, 1792-11-23
Onsdagen den 28de Novbr., om Eftermiddagen Kl. bliver afg. Mad. Johanne Lars Datter Harder saal paasseldte Enkes Sterve Gaard Noget paa geraade ved Auction An De Gang opbuden og om antagelig bad Kegsaa denHanstbydende bortsolgt efter de Conditioner som paa gation. stedet bliver bekiendtgjort og alleragerinden kanders hos sand. væseng Commillan Bierg i Store Pengeistrædet No. og hos Urtekræmmer Filborg paa Hjørnet at gield og Silden. strædet.