Viborger Samler, 1848-02-01
Hs. Majestæt Kongen har under 28de d. M. allernaadigst rescriberet saavel det Danske som det SlesvigHolsteen-Lauenborgske Cancelli saaledes: For at bringe den af Vor høitelskede Fader, Hs. Maj. høistsalig Kong Christian den Otteende, paatænkte, af Os allerede tidligere tilraadede og ved Vort aabne Brev af 20de d. M. bebudede Ordning af Fædrelandets offentlige Forhold istand paa en Maade, der svarer til Opretholdelsen af de forskjellige Landsdeles Selvstændighed, saavelsom af deres Forbindelse til et velordnet Hele, have Vi besluttet at tage Jndførelsen af en saadan Forfatning under Overveielse, der lige meget egner sig til at betrygge Vor Krones uantastelige Rettigheder, og til at sikkre saavel samtlige Vore kjære og troe Undersaatters Rettigheder, i Almindelighed, som de for de forskjellige Landsdeles Jndvaanere særegne Rettigheder og Jnteresser. Til dette Øiemed tilsigte Vi at indføre fælles Stænder for Vort Kongerige Danmark og Vore Hertugdom mer Slesvig og Holsteen, hvilke regelmæssigen til visse Tider med bestemte Mellemrum skulle, i lige Antal fra Vort Kongerige og fra bemeldte Vore Hertugdommer forsamle sig afvexlende i Vort Kongerige og i Vore Hertugdømmer paa de Stæder, som nærmere dertil bestemmes. De Rettigheder, som Vi under de nærmere Bestemmelser, der ville blive at fastsætte i Forfatningsloven, ville tillægge disse Stænder skulde bestaae i en besluttende Medvirkning ved Forandringer i Skatterne og ved Finantsbestyrelsen, saavelsom ved Udgivelsen af Love, der angaae Kongerigets og Hertugdommernes fælles Anliggender. Derhos ville Vi tilstede bemeldte Stænder, til Os allerunderdanigst at indgive Andragender angaaende saadanne Gjenstande for deres Virksomhed, som umiddelbart berøre Kongerigets og Hertugdømmernes fælles Jnteresser. Ved denne stændiske Forfatning, hvilken Vi ville indføre af fri Kongelig Magtfuldkommenhed, skal Jntet forandres enten i de almindelige Anordninger af 28de Mai 1831 eller i Forordningerne af 15de Mai 1834 angaaende Provindsialstændernes Indretning i Vort Kongerige og i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen, eller i disse Hertugdommers nuværende Forbindelse, i Vore Hertugdømmer Holsteens og Lauenborgs Forhold til det tydske Forbund, eller i det sidstnævnte Hertugdømmes Forfatning, og ei heller i den ved Forordningen af 8de Marts 1845 indførte Jndretning af Althinget for Vort Land Island. Endelig skal Forfatningsloven indeholde passende Bestemmelser for at beskytte saavel det danske som det tydske Sprog i de vedkommende Districter af Hertugdømmet Slesvig. Forinden Vi give de Bestemmelser, der blive at optage i Forfatningsloven, Lovskraft, skulle de blive forelagte indsigtsfulde og erfarne Mænd, som nyde deres Medborgeres Agtelse og Tillid, til fælles omhyggelig Overveielse. Valget af det overveiende Fleertal af disse Mænd ville Vi, for at give Vore kjære og troe Undersaatter et Beviis paa Vor allerhøieste Tillid, overlade til de forskjellige Klasser, af de valgte Medlemmer af Provindsialstænderforsamlingerne, saavelsom til Geistligheden, Prælaterne og det possessionerede Ridderskab i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen, og til Consistorium ved Universiteterne i Kjøbenhavn og Kiel. Til den Ende skulle, hvad for det Første Vort Kongerige Danmark angaaer, de for Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn og de øvrige Kjøbstæder til Medlemmer, af Vor troe Provindsialstænderforsamling for Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter valgte Deputerede udnævne af deres Midte tre, de Deputerede for Sædegaardseierklassen i de nævnte Stifter af deres Midte to, de Deputerede for de mindre Landeiendomsbesiddere i samme Stifter af deres Midte to, de til Medlemmer af Vor troe, Provindsialstænderforsamling for Nørrejylland forKjøbstaddistricterne udnævnte Deputerede af deres Midte to, de Deputerede for Sædegaardseierklassen i denne Provinds af deres Midte to, og de Deputerede for de mindre Landeiendomsbesiddere i samme Provinds af deres Midte ligeledes to, Biskopperne og Provsterne i de førstnævnte Stifter og i det i kirkelig Henseende til Kongeriget hørende Bispedømme over Als og Ærøe af den hele Geistlighed i hine Stifter og dette Bispedømme to, Biskopperne og Provsterne i Nørrejylland af den hele Geistlighed i denne Provinds og de i kirkelig Henseende dertil hørende Sogne i Hertugdømmet Slesvig to, og Consistoriet ved Kjøbenhavns Universitet af sin Midte Een.