JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-11-16
For alle og enhver kundgiøres hermed at der er berammet oflentlig auction at holdes udi Kiøge Raadhuus, Tirsdagen den Dec. 1750, paa Gunderup Ladegaard under det Kongl. stift Waløe, med dens avling og underlagde tiender, til nye bortforpagtning paa 4 aar fra 1 Mai 1751. til 1 Mai 1755, alt paa de conditioner, som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og ellers forinden kand faaes at see hos Amts=Forvalter Rosted udi det Kongel, stifts Walløes skriverstue paa billesborg; hvorefter de lysthavende vilde behage at indfinde sig paa auctionsstædet, fornævnte dag imell. 9 og 10 slet formidd. da auctionen agtes at foretages. Paa det Kongel. Stifts Walløe gods i Lidemark sogn, Gumme rød Bye, er skovfogden Niels Christensens hustrue Maren Povelsdatter, for nylig ved døden afgangen, og en efterladt sig livs arvinger, ey heller rigtig er bekiendt, hvo eller hvor hendes rette og sande arvinger ere, men hun skal være barnfød udi Jylland paa Øen Thyeholm i Lyngse sogn paa Stakstofte gaard, hvor hendes Fader, ved navn Poul skal have boed, og efter hans død 2de den sal. Kones brødre Jens og Niels Povelsøn, der og skal være døde: derforuden skal hun og have havt en syster, som har været gift med en skræder i Skanderborg, hvilke begge, baade mand og kone skal være døde, og endelig endnu en syster navlig Margarethe Povelsdatter, som skal have været gift med en Giestgiver paa Mos i Norge; thi bliver, foruden det til Retter=Tingene udstædde proclama hermed bekiendtgjort fornævnte sal. Kones dødelige afgang, og derhos advaret alle vedkommende, saa vel credi= og debitorer, som arvinger, at indkomme til Amts=Forvalter Rosted paa billesborg, som skifteforvalter, til lovens foreskrevne tid, enhver med nøyag tige beviser, om enten fordringer eller arverrettighed, da og hermed giøres bekiendt, at skiftet er berammet at foretages, efter aar og dags forløb, den 12 Jan. 1751. udi stervboet, hvor da enhver skal vederfares, hvad lov og ret dem tillegger. Afgangne sal. Mag. Matthias Bircherod, fordum Provst i Ramsøe herret og sognepræst for Høyelse og Lellinge Meenigheder, hans Enke med Laugværge, lader hermed, foruden udstædde proclama til Retter tingene, indkalde den sal. Mands credi= og debitorer, at anmelde sig i stervboet i Høyelse Præstegaard til lovens tid, de første med nøyagtige beviser og hvad de vilde fordre, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige; hvorhos bekiendtgiøres, at det er berammet, sligt at foretages den 10 Febr. 1751, hvorefter vedkommende vilde behage sig at rette, eller i vidrig fald, tilregne sig selv aarsagen af deres udeblivelse, om nogen siden vilde besvære sig over, at have taget nogen skade, saasom og efter denne tid, ingen gields fordringer efter meerbemeldte hendes sal. Mand antages, eller af hende eller hans arving til betaling vedkiendes.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Efterat det af Cammer-Raad Paulli under 23 Aug. 1747, stiftede Pensions=Societet, ved at foreene tvende dets afdeelinger til et interessentskab, er sat paa den fod, at efterdags kand indflyde hver aar2000dlr. til sønd, uden at foraarsage dets interessenter større udgift end conventionen tilholder, hvilket skeer derved at 700 personer der svare 5 skl. indbringe meere end et mindre tall, som svare 6 eller 8 skl. saa sees deraf forventelig samme societets uryggelige bestandighed. Paa det nu fra saadan fordeel ey skal være udelukket de som have været interessenter i bemt. societet, men derfra maatte være udtræd, saa tilbydes dem hermed, at, saa fremt de inden førstkommende Ny-Aars dag 1751. igien indfinde sig for at indtegnes paa nye, og ere endda af den alder og saa god helbred, at de maa indtages, saa skal de til virkelig interessentskab igien antages, uden at betale nye indskrivelses penge; men, saafremt de længer udeblive, saa vorde de, i kraft af conventionens 9 art, saa aldeles af interessenskabet udslettet, at om de end have beholdt det annammede interessentskabs beviis udi hænder, samme alligevel agtes mortificeret og til intet gjort, eftersom de dog ey med qviteringer kand bevise, at have betalt de siden deres udtrædelse forfaldene contingenter. Og efterdi societetets styrke ogsaa hviler derpaa, at bestaae af fleere end 700 interessenter, saa er man endnu overbødig, at antage dem til virkelig interessentskab, som ey tilforn have været engageret, men nu maatte finde behag at lade sig indskrive.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Det bekiendtgiøres herved, at afgangne Stiftamtmand Ock sens forhen tilhørende gaard, beliggende paa Christianshavn, paa hiørnet af Strandgaden og Baadsmandstrædet eller lige ud forDoqven, er under haanden at faae til kiøbs, Gaarden er med mange smukke anseelige gibsede og betrokne værelser for et Herskab meget commode og vel indrettet, hvilket nærmere med tagende øyesyn deraf kand erfares. Jmidlertid kand conditionerne med videre gaaes at vide hos Sr. Niels Holm, auctions-forvalter ved Hof-Etaen, boende paa hvornet af Compagniestræde og Kaabroestræde. Provsten Hr. Christen Høst, som Skifte=Forvalter for de geistlige i Vesterliisberg herred, Aarhuus stift, Nørre-Jylland, med antagne Assessorer, lader herved bekiendtgiøre, at i Grundsøer Præstegaard bemeldte herred og stift, er den 12 Oct. afvigte ved døden afgangen en person, navnlig Clemen Mouritzen Pind, hvis efterladenskab forseigled og vurdered befindes saa ringe, at derfor intet ordentlig proclama kand vorde udstæd; thi vorder herved udi gazetterne samme dødsfald bekiendtgjort og notificeret, saavel ermeldte afdøde Clemmen Pinds eredi= og debitorer, som og hans arvinger, hvilke efter den underretning herom haves, skal være en Broder navnlig Hans David Mouritzen Pind, snedkersvend i Hadersleben, en syster i Kiøbenhavn, navnlig Anna Maria Mouritz dotter Pind gift med Jørgen Johansen, boende i Myntergaden, og nok en broder søn navnl. Seyer Pind, som skal staae i lære hos en Maler i Kiøbenhavn, hvilke samtlige, og om fleere maatte findes, herved indkaldes at møde eller møde lade ved bemt, afdødes stervboes skifte, som er berammet at skal holdes og om mueligt sluttes her i Grundsøer Præstegaard den 1 Martii 1751. og der deres tarv at opagte, da enhver saa vel credi- og debitorer som arvinger skal vederfares den ret loven byder. Datum Skifte=Retten i Grund Christen Høst. føer Præstegaard d. 25 Oct. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
J Pilestrædet i det brændende Hierte, er til kjøbs beste TheboheCongo og Pecco, chinesisk Sukker, fersk Bøhmisk beesk Vand i forseiglede krukker, og det deraf kogte Salt, med beretning om dets brug og dyd fremsat af den vidtberømte Halliske Medicus Doctor Hoffman, item Bøhmiske Linser, Leipziger store Borstorper Æbler, veritable flamske Sild stk. 4 skl. dansk.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Præses og Directeurer for det Kongel. Octroyerede almindelige.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Handels=Compagnie lader bekiendt giøre, at Onsdagen den 2 Dec. førstkommende om formiddagen ved 10 slet, bliver udi Compagniets Forsamlings huus paa Christianshavn holden offentl. auction over adskillige compagniet tilhørende vahre, hvoriblant 217. halvtønder hver paa circa 170 pd. og 106 fierdinger, hver paa circa 90 pd. lange blaae rofiner; 323 pd. muskat nødder; 15 casser indeholdende circa 2000 od. blaae og hvid sæbe; 292 pd. conchenille, 4 sække med circa 880 pd. tørre pommerancer; 894 pd. brasilienetræ i 41 Stk.; 1 balle med 292 pd. bomulds-aarn, nogle og 40 læster St. Udes salt; og 48 oxehoveder cognac brændeviin, foruden nogle smaa qvantiteter af droquerier og farvevahre, som alt før auctionen i bemt. compagniets pakhuus kand tages i øyesyn. De anordnede Skifte=Commissaires udi det andet Smaalehnske Høybaarne Hr. Cammer-Herre og Obriste Grev Wedel Jarlsbergs Regiment, udi stervboet efter afgangne Capit. Henrich Simons, lader herved saasom boen formedelst en om sal. Capitainens gaard, ved hans dødsfald under Appel til Laugtinget staaende processe som til dissavantage for stervboen er udfalden, ikke formaaer noget oc dentlig proclama, udi de danske viser bekiendtgiøre, at skiftet til endelig slutning bliver foretagen førstkommende 29 Jan, paa gaarden Farberg i Bøe Præstegield og Nedre Tellemarken, da enhver kand vente sig lovmæssig omgiengelse efter boens slette tilstand. Tønsberg, den 20 Oct. 1750. H. H. Krefting. W. Deichman, F. von Liitzov, Krigs-Raad og Andit. Capitaine. Capitaine.
Berlingske Tidende, 1750-11-16
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Onsdagen d. 18 Nov. opført til Hoved Comoedie: Gnieren eller den Gierrige; til Efter Comoedie: Diderich Menskenskræk og Dands, paa Fredag bliver opført: den kiærlige Forbitrelse og Diderich Mensken skræk
Berlingske Tidende, 1750-11-20
BRA BE NO. C. Kiøbenhavnske Danske Bo Mender. Fredagen den 20 Novembr.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Constantinopel, den 6 Oct. Republiqven Algier forsømmer ingen Ting for at føre Porten i den Tro, at det er Spaniens Alvor, at angribe bemeldte Republiqve. Den har vidst, at forestille det saa tro værdigen, at den derved har erholdt en ny Bistand af Sultanen, Store-Vezieren har ogsaa talt derom med den Franske Ambassadeur, og har declareret for ham, at, i Fald Spanierne skulde angribe Algier, saa haabede Hans Høyhed, at de Franske skulde ikke tage Deel i denne Tvist. Græv Desalleurs har derpaa svaret. Han vidste ingenlunde, at Kongen, hans Herre, havde Aarsag, at beklage sig over Algiererne; og han troede, at de vare alt for vel overbeviiste om hvad Ærbødighed de vare Hans Allerchristeligste Majestet skyldige, saa de ikke skulde nøde Allerhøystsamme til at lade dem finde sin Refsentiment. Store-Vezieren har ogsaa declareret for den Kongel. Sicilianske Minister, at Hans Høyhed haabede, Hans Kongel. Majestet af begge Sicilierne skulde ikke gaae Spanierne til Haande imod Algiererne; thi i saa fald kom Freden imellem det Ottomanniske Rige og begge Sicilierne til at lide derunder.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Wien, den 8 Nov. Erke Hertug Josephs Kronning til Konge i Ungarn skal, et ter Forlydende, skee med stor Pragt den 30 Mart. tilkommende Aar. Den Franske Ambassadeurs Svitte er anseelig, og hans Palais er paa det prægtigste meubleret. Jblant hans Bagage har man seet 70 Kister, som skal mestendeels have været fulde af Franske Stoffer og Galanterier. De Efterretninger, Hoffet har erholdt formedelst en Tolk, som den 4 hujus arriverede fra vores Gesandt i Constantinopel, Hr. Græve af Penkler, bestaae i den behageligste Confirmation, at Store-Herren, ligesom af alle det Ottomanniske Hoffes Me res er at slutte, agtede ubrødeligen at vedligeholde den gode Forstaaelse saa vel med dette Romerske som med det Russiske Keyserl. Hof, med det Tillæg, at de store KrigsRustninger, der giøres i Constantinopel baade til Vands og til Lands, sigtede til intet andet, end imod Persien. Saa sikker som man nu kand være for Krigen, der befrygtedes saavel i Orient som i Norden, saa saare forøges derimod Frygten, naar man med Opmerksomhed betragter Conjuncturerne udi Jtalien, saasom man har tilstrækkelig Efterretning saa vel fra Spanien, som fra Frankrige, at disse tvende Hoffer have en besynderlig Forstaaelse med hinanden til at udføre visse Anslag i Jtalien. Men naar en vis Krone gaaer Spanien til Haande med alt det, der kand tiene til at skaffe Jnfanten Don Ludevig en Establissement i Jtalien, saa er den Achenske Fred jo derved brudt, hvor deylig en Farve der endog sættes paa Tingen. Da nu begge Deres Romersk Keyserlige Majesteter fornemme, hvor skadelige Ting der paa somme Steder smeddes imod Deres Allerhøyeste Autoritet i det Tydske Rige, saa torde Allerhøystsamme vel i Tide giøre gode Anstalter til at forekomme alle contraire Tilfælde. Til den Ende blive ogsaa Hværvingerne ey allene i de samtlige Ober= og Nedre=Østerrigske Arve=Lande, men ogsaa i de fornemmeste Tydske Stæder paa beste Maade fortsatte, og man vil vide, at, omendskiønt den nye Franske Gesandt, Hr. Græve af Hautefort, spørger sig stærkt for hos Ober-Hof Cantzleren, Græve af Ulfeld, om Aarsagerne til alt saadant, saa faaer han dog intet andet end et generalt Svar. Som Ordet gaaer, skal ved den udi tilkommende Foraar i Ungarn ansatte almindelig Land Dag ogsaa en anseelig Campement formeres kort fra Presburg.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Meyland, den 1 Nov. De til Tydskland beordrede Keyserl. Kongl. Regimenter have virkelig givet sig paa Marche derhen. J Pavia, hvilken Stad ellers har ligget fuld af Soldater, er nu alting gandske stille. Ligeledes er det udi Lodi og Cremona Gebeeter, og man vil sige, at de 3de nu bemeldte Stæder skal besættes med Land=Milice, og at Borgerskabet skal holde Vagt udi vores Citadelle. Ved disse Omstændigheder fattes det ikke paa allehaande Domme og Discourser. Den naturligste Følge, som deraf kand uddrages, synes at være denne, at man frygtet for intet Ondt af Naboerne; og at Roligheden i Jtalien torde maaskee ikke blive forstyrret. Jmidlertid ere dog andre ikke uden Frygt, fordi Kongen af Sardinien har ladet føre et talrigt Artillerie til Valenza, og har lagt en stor Deel af sine Tropper i Vinter-Qvarteer paa Grændserne af den Mey landske Stat. Jligemaade er Hertugen af Moden forsynet med godt Mandskab, og derforuden er Aarsagen endnu ubekiendt, hvorfor Hertugen af Parma har endnu ikke ladet sin Eqvipage udpakke.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Paris, den 6 Nov. Marechallen Græve af Løvendahl opholder sig paa nærværende Tid hos Marechallen, Græve af Sachsen, paa hans Lyst Siet Chambord, og siden der er nu intet at bestille for disse Martis Sønner, saa divertere de sig vexel-viis med Jagt og Comoedie. Marechallen, Hertug af Belle-Jsle, er i hans Hertugdom, og tør vel blive der en 3 a 4 Uger endnu.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
I Tirsdags havde den Romersk Keyserl. Ambassadeur, Græve af Kaunitz-Rittberg, sin første Particulier-Audience til Fontaineblau hos Kongen, Dronningen og den Kongel. Familie.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
London, den 6 Nov. Vores Minister ved det Turinske Hof har indberettet, at det tegnede jo længer jo meere til, at der vare hemmelige Underhandlinger i Giære imellem Frankrige, Spanien, Parma, Modena og Republiqven Genua, dog tvivlede han, at Hoffet i Turin var derudi interesseret, siden Hans Sardiniske Majestet havde paa det kraftigste forsikret, at opfylde sine Engagemens med Hans Store=Britanniske Majestet. Hertugen af Moden har klagende forestillet vores Konge, at Hoffet i Wien var gandske misfornøyet over hans Conduite hvorpaa han har faaet det Svar, at hans Forhold udi seeneste Krig maatte nødvendig foraarsage, at man havde en slet Tro til Hans Durchl. helst siden man var forsikret, at han søgte end nøyere at forenes med Frankrige; men det var langt sikrere for Hans Durchl. at sætte sig udi bedre Forstaaelse med det Romerske Rige og dets Allerhøyeste Chef.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Utrecht, den 12 Nov. Hans Majestet, Kongen af Store=Britannien, som har hvilet i gaar Nat udi Bentheim, og i Nat i Voorthuysen, er i Morges Kl. ved 8 Slet reyst fra sidstnævnte Sted, og til Middag her ankommen. Her traadde Allerhøystsamme af hos Sin Agent, Hr. Pouchond, og indtog MiddagsMaaltidet hos den samme. Men i denne Aften Kl. halv gaaen 5 har Hans Majestet med en Binnen-Jagt fortsat Reysen over Woerden, Leyden og Delft til Maeslands Sluys, for siden til Hellevoetslups at gaae om Bord paa Sine Jagte hvilket ventelig tør skee tilkommende Nat. Grævinden af Varmouth, som var reyst fra Hannover nogle Dage førende Kongen, arriverede i gaar Aftes i denne Stad, og skyndede sig, at fortsætte Reysen til Hellevoetsluys.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Amsterdam, den 9 Nov. Capitain Alm, som førde Skibet Delphin kaldet, hvilket var destineret herfra til Cadix, har under 13 October, fra sidstbemeldte Sted indberettet, at han var paa hans Kaas den 5 Octobr. fire gange bleven angreben af en Tetuansk SøeRøver, hvilken han efter en 9 Timers haardnakken Fægtning havde boeret med Skib og Mand i Grund. Han meener sig derved at have frelst et Hamborgsk Skib med StykGods, ligeledes destineret til Cadix, saasom det i værende Fægtning var kommen paa samme Høyde, og havde løbet stor Fare, hvis Søe-Røveren var sluppen fra hans Hænder.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Spanierne, Genneserne, Maltheserne og Neapolitanerne have paa en kort Tid ogsaa erobret endeel barbariske Bebeqver, og skudt andre i Grund.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Helsingør, den 20 Nov. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 18de hujus. Peter Asmusen af Apenrade, fra Drammen til Kiøbs med Bræder. Den 19de: Hans Weigerslew af Kiøbh. fra Friderichshald til Kiøbenhavn, med Bræder.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Kiøbenhavn, den 20 Nov. Den 19 Oct. er Sogne-Præsten til Sommersted udi Haders led Amt, Hr. Peter Woldicke, Allernaadigst bestilt til Provst udi Hadersleb Stad og Amt, samt Pastor primarius ved Stade Kirken udi Hadersleb. Den 31 Oct. er fra det 3de Syndenfieldske National-Regt. Dragoner, Major Paul Tanberg efter Ansøgning dimitteret, og derimod er Capitaine BastianMohrsen igien til Major, og for ham Premier-Lieut. Herman Henrich Heyer til Capitaine bestilt; Ved det Laalandske Gevorbene Regt til Fods er August Frederich von Wackenitz med Capitains Caracter benaadet. Den 3 Nov. haver Hans Kongl. Majestet Allernaadigst bestilt Christian Wilhelm Muncheberg, til at være Skov-Rider paa Cronborg Amt, naar samme Tienneste, ved hans Faders Mads Pedersens dødelige Afgang, ledig vorder. Den 9 dito er Cand. Theol. Johan Diderich Siverts Allernaadigst bestilt til at være residerende Capellan til Bredsted; Compastor i Oldenborg, Hr. Magist. Jbbecken, ligesaa, at være Assessor i det Oldenborgske Confistorio. Den 10 dito er Thomas Lange Allernaadigst bestilt til at være Tolder ved Langesunds Toldsted udi Norge. Den 13 dito er Niels Sommer paa Bodum Bisgaard i Thye Allernaadigst beskikket til at være virkelig Commerce-Raad, Hans Adolph Tanche at være Byefoget i Rønne og Herretsfoget til Vester-Herret paa Bornholm; Paul Frausing at være Postmester i Assens; Georg Ernst Meyer ligesaa paa Kongsberg; Hr. Lars Larssen Eschildsen at være Sognepræst til Gierrestad Præstegield i Christiansands Stift; Eleazar Faaberg er Allernaadigst confirmere at være Capellan pro persona til Winnie Præstegield i Christiansands Stift. Saasom Vinteren gemeenlig giver Discourser om hvad til Foraaret skal foretages, saa vil nu ogsaa siges, at Hans Majestet, vor Allernaadigste Monarch, agter da at gjøre en Reyse, for at benaade sine Tydske Provinzer med Sin Allerhøyeste Nærværelse: Men som Tiden er endnu alt for lang borte, saa faaer man at forvente nærmere Vished.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Sidstafvigte Fredag, den 13 hujus, behagede det Monarchen, at admittere den Kongel. Store Britanniske Envoye, Hr. Titley, til en particuliere Audienz.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
I Tirsdags, den 17de, var, som nu sædvanligt er, Apartement ved Hoffet. Men i gaar behagede Hans Majestet, at divertere sig med Klap-Jagt udi Jægersborg Dyre=Have. De Høye Herrer og Cavaliers, som, foruden den sædvanlige høye Svite, havde den Naade, at geleyde Monarchen, vare Deres Excellencer, Hr. General Lerche, Hr. Ober-Ceremonie Mester von Plessen, Hr. Geheime-Raad Baron von Bernstorf, Hr. Oberste Græve af Laurvigen, og Hr. Græve Ulrich von Ahlefeldt. Retouren skeede i gaar Aftes, Klokken imellem 6 og 7 Slet.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
I Dag var ved Hoffet Geheime Conseil, Cour og Marechals-Taffel; men i Morgen skal alting være stille, siden Deres Majesteter agte at holde Deres Andagt og communicere paa Søndag.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Paa Onsdag næstkommende forventes Hendes Majestet, i den Kongel. Fru Moder, fra Hirschholm, for at tage sin sædvanlige Vinter=Residen; paa det Kongel. Slot Christians Iblant Herskaber, som deels retournere til Hovedstaden, deels ellers besøge den, har i gaar været, Hans Excellence, Hr. Feldt-Marechal Græve von der Schulenburg, og Hr. Cammer-Herre Gideon von der Lühe, Amtmand over Wordingborg Amt.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
J Dag blev holdt Mynstring over Mandskabet paa det Asiatiske Compagnies Skib, Slottet kaldet, destineret til China, som en Tidlang har ligget paa Rheden, men er nu gandske færdig, at gaae Seyl med første god Vind. Norske Breve melde, at Hr. General-Major Povl Bend feldt, Commandant paa Fæstningen Frederichsteen, er nylig udi en Alder af nogle og 80 Aar ved Døden afgangen. Fra Holsteen berettes derimod, at den Kongel. Cammer-Herre og Amtmand til Segeberg, Hr. Græve af Stolbergs Fru Gemahl, er den 7de hujus lykkelig bleven forløst med en ung Græve, som i Daaben blev kaldet Friderich Leopold.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 16 Nov. Stephan Nielsen og Ole Jensen fra Helsingborg, med Gavn Tømmer; Søren Badenhoff og Andr. Badenhoff fra Stettin, med Klapholt og Pibe=Staver; Lars Jensen fra Helsing, med Muursteene. Den 17de: Ped Green og Knud Larsen fra Danzig, med Stykgods. Den 19de: Ernst Christophers, og Anders Kongsbach fra Aalborg, med feede Vahre; Pet. Asmusen fra Drammen, med Træ-Last. Udgaaene. Den 16de: Jens Hans. til Hadsund; Steph. Biørns til Helsingør, Niels Fynboe til Grenaae; Claus Rebeen til Eckernførde; Claus Klahn til Lybek; 2 Dasser. Den 17de Joh. Davidsen til Hadsund; Ped. Peders. til Fridericia; Christen Ereboe til Nykiøbing; Christ. Henrichs. til Bornholm; Peder Jan Theisen, til Rørvig; Niels Peders. til Skagen; Niels Hans Junior til Nyborg; Ped. Bang til Grenaae; 2 Pommerinker. Den 18de Hans Bus til Lybek; Wilhelm Gude til Eckernførde, 5 Pommerinker. Den 19de: Jørg. Thombsen til Eckernførde; Mei Peders. til Rudkiøbing; Pet. Jens Loge til Nyekiøbing; Henrick Kæhler og Jacob Babbe til Fehmern; Hans Hillebrand til Bornholm; Jes Callesen til Cappel; Torkild Svendsen til Nystæd; 2 Pommerinker; Capit. Archelaye til China.
Berlingske Tidende, 1750-11-20
Avertissemens. Directeurerne over de Fattiges Væsen i Dannemark igientage herved det forhen skeete Avertissement at Børnehuus Lotteriets 3die Classe vorder trokken Tirsdagen den 24 Nov. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet paa de 32 Mænds Sal paa Raadhuuset, til hvilken tid og sted saa mange af Jnteressenterne, som maatte finde Behag i Trækningen at bivaane, ville behage at indfinde sig. Onsdagen d. 2 Dec. førstk. blive de Gevinster fra 500 Rdlr. og derover, følgelig Planens 9 Post betalte i Directions=Commissionen i Vartou Hospitaler Eftermiddag Kl. 4, imod Lodsedlernes Overlevering allene Samme Dag og efterfølgende Dage kand de, som have vundet paa deres Sedler, afhente og bekomme deres Gevinster ho vedkommende Collecteurer, Skulle nogen af Gevinsterne saavel i første som anden og tredie Classe er vorde affordrede inden 3 Maaneder fra tredie Classes Trækning, det er, inden Febr. Maaneds Udgang 1751. da henfalde samme til Børne huuset, i Følge Planens 11 Post, og bliver ingen, i hvem der og maatte være, godtgjort eller udbetalt noget efter bemeldte Februarii-Maaneds Udgang, saasom Lotteriets endelige Regning til den Tid skal være sluttet og afgjort. Efter vedtagne maade udi Rigerne, hvor stervboet findes saa ringe af tilstand, at ikke ordentlig proclama kand bekostes, da er forhen under 15 Mai a. c. fra skifteforvalterne i Ringkiøbing 3de gange udi gazetterne formeldet Bye= og Herrets-foged Laurits Hostrups dødelige afgang sidstleden den 5 April, hvor efter hans ringe efterladenskab ved auctionen gjort i penge, som ikke kand tilstrække fra begravelse bekostning den prioriteret gields afbetaling langt mindre andre creditorers formeenende prætensions kraf (allerhelst, vedkommende slægt og venner, ved ordentlig declaration af 19 Julii a. c. haver frasagt sig arv og gield) saa dog som den sal. afdøde for nogen tid siden var boesiddende i Hobroe med handel og vandel, og derved kundet tildraget sig gield eller gode udenlands, da i saa maade skeer ydermeere dette overtissement for alle vedkommende at legitimere sig, som skiftets endelig slutning efter loven foretages med aar og dags frist efter dødsfaldet, der bliver ved May. Maaneds udgang 1751. til een og hvers behagelig efterretning, da alle ting, i underdanigst følge allernaadigste lov og forordninger, efter boen tilstand sluttes og afgiøres. Ringkiøbe d. 1 Nov. 1750.