JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-02-03
Udi Roeskilde Amt, paa Smanholms Gods, i Kandbr. Sogn og Bye, er Huusmand Ole Pedersen og Hustrue Anne Hans Datter ved Døden afgangen, og deres Efterladenskabe, strax taget under Skiftebehandling; men da Stervboets Omstændigheder en formaaer en formaaer at bekoste anden Prolma, saa indkaldes herved 3de gange saavel Arvingerne (hvora, nogle skal være i Jylland og nogle i Kiøbenhavn, men vides ik hvor eller hvor mange, samt Credi= og Debitorer, til at mød paa Smanholm Skriversine den 1ste April førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag, da Skiftet agtes sluttet. Smanholm den 2den Januarii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-02-03
Paa Skifte Forvalteren S. T. Hr. Kanmerherre de Svanenschjolds Vegne. Handrup.
Berlingske Tidende, 1792-02-03
Amtmand over Finmarkens Amt. Ved det imellem mig og min nu afdøde Mand, demitteres Lieutenant Johan Schiellerup, oprettede og under 11te Febr. 179 allernaadigst confirmerede Testamente, er leg indlagt til hans eneste Arving imod at jeg udbetale til hans øvrige Arvinger 6 Rdlr. 4 Mk. til ligge Deeling imellem dem. De indtalde altsaa herved til at modtage disse Ser Rigsdaler fire Mark hos mig efter behørig Legitimation. Bergen, den 24de Decruder, Andrea Lindberg. Enke efter Lieutenant Schiellerups. Credi= og Debitorer, saa og enhver, som i Pengesager har staaet i nogen Forvindelse, at hvad Navn nævnes kan, med manden 1ste Decbr. 1791 afdøde Fader Regiments=Qvarteermester Brochmann, anmodes herved jo før jo heller, men i det segnene inden førstkommende April Maaneds Udgang, at melde sig be mig undertegnede, der paa ønsker og er berettiget til, med en hver at giøre fuldkommen Rigtighed. Christiania, den 2den Februarii 1792. Brochmann.
Berlingske Tidende, 1792-02-03
Ved lovlig publiceret Proclama, er den ved det Vesterlandske Jnfanterie=Regiment afdøde Capitain Jens Christian, Spidberg von Fallings efterladte respective Arvinger, saavelsom Deri og Creditorer, indkaldet at møde for og undertegnede. anbefalede Stiftecomminarier i Boet, hvilket herved ydermere betiendtgiøres. Gromstad ved Arendal, den 16de Januarii 1792. P. Juen, B. Hielm, Majer. Regimentsqvarteermester. De som noget enten maatte være skyldig eller have tilgode udi Stervboet efter den ved det forrige 2det Vesterlandske Reg ment standne og der paa Stedet nu ved Døden afgangne Reg ments Feldtskiær Mads Poulsen Schletter, anmodes tienstliat ville behage saadant for og undertegnede Skiftecommissarier, i Boet enten portoirie med Posten eller paa anden Maade at til kiendegive, og ligesaamekaldes bemelte sal. Afdødes efterladte Arvinger. Christiansand, den 17de Januarii 1792. J. D. Eckest, B. F. Dietrichson, Capitain Premier Lieutenant. begge ved det Vesterlandske Jnfanterie=Regiment. Boet efter afg. Hr. Claudius Rbode, forhen Sogneprætil Flugstad og Moskenæs Menigheder i Lolsten, er taget und lovlig Skiftebehandling; sammes Credi og Debitorer ville da hver efter deres Tarv og Pligt henvende dem til mig, som dets Skifteforvalter. Kirkevaag Præstegaard i Loften i Nordlan, denne, den 19de October 1791. Matth. B. Krog, Provst i Vesteraalen og Loforen, samt Sognepræst for Waagen.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Constantinopel, den 12te December. Fra Archipelagus bliver den Efterretning stadfæstet, at adskillige Kapere under fremmede Flagge giøre Skibsfarten, Anmestæds usikker. Capitain Pacha er for nyelig afreist i at Vilhed med et Skib herfra. Nogle sige, at han er gaaet Enes, for der og i nogle andre Havne at befordre Skibs dagningen. Men andre troe, at han har et langt vigtigere finde, og at hans Bestemmelse er til et langt andet Sted. en vedvarer her endnu. Endog i en fransk Kiøbmands skal er en Contoirbetient, og 2de østerrigske Fanger, som den Tiserlige Internuntius havde faaet tilbage, døde deraf.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
I Gaar havde den her ankomne nye svenske Minister, Hr. en Asp, sin høitidelige Andience hos Calmacanen, og tilsommende Tirsdag skal han have den hos Keiseren.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Alicante, den 19de December. Keiseren af Marocco frygter for et Angreb af Spanierne. i har allerede givet Ordre til, at befæste og forstærke Langer til Lands og Vands. Det samme er skeet i Henseentil Tetuan. Hans Broder Jslama er hans uforsonligste Finde, og denne gjør sig al Umage for at blive Keiser. Man med desuden, at adskillige af de fornemste Maroccanske Provindser have allerede opsagt Keiseren al Lydighed, og at en paa nærværende Tid mangler Folk og Penge. Negerne Vare sig ligeledes ved at følge ham, og Levnetsmidlerne ere de Priis. Kort, man venter og føie Tid store og blodige Flitagelser i det Maroccanske. - Den hollandske Gesandt tet fornyet Freden med Keiseren af Marocco, og saaet friTillefart og Handel til Havnen ved St. Croix.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Lissabon, den 29de December. En Cutter af vor Eskadre er ankommen hertil fra Middel den. Siden den Tid gaaer det Rygte, at en Mængde hanske Korfarer skal have nødet denne Eskadre, som be han kun af 1 Linieskib, 1 Fregat og 3 smaae Krigskibe, trakke sig ind til Gibraltar. Men dette Rygte er meget Handsynligt og behøver Bekræftelse. Jmidlertid bliver i Faaes. største Hast 2 Krigsfregatter og et andet Fartøi udrustet, hvilke skal støde til bemeldte vor Eskadre.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
London, den 17de Januarii. Vore sidste fra America erholdte Efterretninger melde, at man i Begyndelsen af forrige Maaned har i Norfolk i Virginien faaet den ubehagelige Efterretning, at de forenede Staters Armee, som paa de vestlige Grændser skulde agere mod Jndianerne, er af samme ganske bleven slaget. General St. Clair havde, som der berettes, med Kiernen af Forderal=Tropperne, uden stor Modstand trængt temmelig dybt ind iblandt Jndianerne, forstyrret adskillige af deres saa kaldte Stæder, og gjort got Bytte iblandt dem. Det vare vel forefaldne mange Skiærmydsler imellem begge Partier, men aldrig havde Jndianerne viist sig i saa stort Antal at Staternes Armee derfor behøvede at frygte. Endelig saae dens Fortropper uformodentlig en utallig Mængde Jndianske Krigere, og det kom til en blodig Fægtning. Udsaldet paa Trefningen blev i nogen Tid uafgiørende, indtil endelig Jndianerne kastede deres Musketter fra sig, og under et frygteligt Skrig, med deres Bajonetter og Toghaves eller store Knive anfaldt General St. Clairs Tropper, hvilket satte disse sidste i saa stor Forskrækkelse, at de flygtede til alle Sider. Den Americanske General gjorde med sine Officerer alt for at bringe sine flygtende Soldater igien i Orden, og bragte det derved saavidt, at han med et temmeligt Antal af samme naaede Kentucky. Han har imidlertid maattet lade tilbage over 300 af fine Folk paa Valpladsen, tilligemed al sin Bagage og gjorte Bytte. Noget besynderligt er det, at, omendskiøndt 32 af hans Officerer ere blevne saarede, er dog ingen bleven dræbt. Af Jndianerne skal et langt større Antal være bleven. Den Bestyttelse, som denne Tildragelse har foraarsaget i Congressen og hos de forenede Stater, skal ikke være ringe, besynderlig da Tropperne under General St. Clair, bestode af det bedste og meest udsøgte Mandskab. Conventionen imellem Keiseren og Generalstaterne, hvorved de fornemmelig søge at understøtte hverandre imod de saakaldte Patrioters onde Projecter, i begge Nederlanden, er endnu ikke bleven undertegnet, fordi det Brittiske Ministerium vægrer sig ved at antage Ratificationen af den bekiendte Haager-Convention, saaledes som den af Keiseren er bleven udstæd. Den indeholder nemlig de Tilsætninger, at de Østerigske Nederlandes Privilegier skulde bekræftes saaledes, som de vare under Maria Theresia, og at de allierede Hoffer garanderede Constitutionen saaledes, som den har været under Car den Siettes Regiering. Republiken Holland har antaget disse Tilsætninger, og det berlinske Hof har og erklæret sig villig dertil, men Cabinettet i St. James endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Wien, den 19de Januarii. J den lange Andiens, som Prindsen af Nassau havde hos Keiseren, skal han med megen Friemodighed have yttret sig med: At siden den nye franske Gesandt Hr. St. Croix Ankomst til Churfyrsten af Trier, er dennes hele Land i Oprør og man vil der ikke længere taale Emigranterne; ved hvilke Omstændigheder Forlæggenheden syntes at blive endnu større derved, at de Trierske Landstænder just vare sammenkaldte. Da han ogsaa talede om den i Nederlandene herskende Giæring, skal Keiseren derpaa have svaret: Han var forsikre om, at Roligheden i Nederlandene vilde beroe paa Odens Tilveiebringelse i Frankrig, og at det var den Gienstand, hvormed man paa nærværende Tid maatte beskjæftige sig. -J Henseende til den Giæring, som i det Trierske er foranlediget ved de demoeratiske Emissariers Forestillinger, skal det nu være derom at giøre, at forskaffe de franske Prindser er andet Opholdsted, og ufortøvet at sørge for Rigets Forsvar, ifald Nationalforsamlingen skulde beslutte Krigen. Tre Regimenter i Østerrig have Befaling ufortøvet at holde sig march færdige, og foruden de 50000 Mand i Nederlandene og Tropperne i Forøsterrig, skal det, til de tydske Grændsers Beskyttelse bestemte Corps bringes til at udgjøre 12000 Mand. Preussen holder, som man siger, ligesaa mange Tropper færdige til samme Øiemed, og man forsikrer, at Keiseren lader giøre Forespørsler ved andre Hoffer, naar det res Magt kan være færdig, til at agere, for at kunne forene Operationerne. - For nogle Dage siden var man saa lykkelig at indbringe som Fanger, 2 Emissarier af det contrebande Assecuranz Compagnie, hvilket isar skal have sit Sæde Bayern, efterat de allerede for de 2 tilkommende Maaneder, havde asseureret 400000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Paris, den 20de Januarii. Marskal Luckler har indberettet til den militaire og diplomatiske Commission, at han næsten ikke længer er i Stand tilat tilbageholde de paa Grændserne af Elsatz befindtlige National=Garderes Hidsighed, at han hver Morgen maae af dem befrygte et Jndfald i Churfyrstendommet Trier, og at har umuelig kan være ansvarlig for den gale Stræg, som disse at en saa rask Hede begeistrede unge Krigsfolk kunds begaae. -Hr. Fanette har i Met Aarsag at anstille Klager af et andet Slags. En Deel af Armeen og Folket nægte ham ganske al Tillid, saavelsom ogsaa hans General=Adjutanter Menour- og la Tour=Manburg. Vice-Commandanten i Mez, HeBellemont, en Officeer, som har været meget længere i Tienesten, og nu maae tiene under ham, foraarsager ham lig ledes Ubehageligheder. J denne Forfatning har Hr. Favn te beordret den ved Bapaume staaende 3000 Mand stærke paa risiske Volontair=Armee, hvis Anførere Chateau, Thier og Mauban ere ham meget hengivne, at komme til sig i MaDen sidste Coureer fra Marskal Rochambraus Armee melde om en stærk Desertion, som fandt Sted blant Officerer i Gemene ved Dronningens Cavallerierregiment og Sveitserfra Diesbach. - De toge alle Veien til Dørnick. J Si har man opdaget. at de ved Kanonerne opstablede Kugler de lidet eller lutet, og at de, naar man lader den falde paa Stene, springe i Stykker.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Warskau, den 21de Januarii. Den imellem Rusland og Porten den 9de Januar i Jn undertegnede Fred bestaaer af 13 Artikler. Den 1ste beste mer bestandig Fred og Venskab. 2) Fornyer og stadfaalle de forrige Stipulationer, som førend det sidste Fred brud vare indgaarde. 3) Sætter Diesteren til Grændeskiæll. Alt hvad der ligger paa den høire Side af denne Fi gives Porten tilbage. 4) Bekræfter alle Moldaus og Waachiets gamle Rettigheder og Prærogariver. Jndbyggerbetale i 2 Aar ingen Skat, og de, som ville udvandre, be fuld Frihed at sælge efter Gotbefindende deres Eiendomme 5) Giør Grusiniens Rolighed sikker. 6) Sikrer Fride paa Siden af Cancasus. 7) Bestemmer Garantien i Ha seende til de barbariske Korfarer. Porten forbinder sig og den 5te, 6te og 7de Artikel til at gotgiøre Rusland al Stal som dets Undersaatter maatte lide af samme. Efter den blive alle christne Fanger, Russer, Græker, MoldauenPolakker a. satte i Frihed. 9) Bestemmer Udfærdigelsen befalingerne til at indeholdt med alle Fiendtligheder. Eii den 10, skulle der blive sendte høitidelige Ambassader fra hos Parter. Efter den 11) skal den russiske Søe= og Landmandet seneste inden den 15de Maji forlade de ottomanniske Si ter. Grev Besborodkos og Storvistrens Ratification, skulle efter den 12) blive udvexlede 14 Dage efter Under nelsen, og Souverainernes efter den 13) om 5 Uger.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Wien, den 21de Januarii. J Forgaars ankom atter en Coureer fra Paris hertil, at siden den Tid gaaer det Rygte, at Nationalforsamlingende udstædt et heftigt Decret, som angaaer Keiseren og Rig og i hvilket der skal blive forlangt af vort Hof en bestemt Se Om man vil give dette, vil Tiden lære, men 21 Bataille Jnfanterie og 28 Escadroner Cavallerie have faaet Ordre, giøre sig marchfærdige, og 6 Bøhmiske Batailloner er i De greb med at tiltræde Marchen.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Nürnberg, den 27de Januarii. Fra vort Naboelang kan jeg nu melde Dem den vigtig tilforladelige Efterretning, at brage Fyrstendommerne Afspach og Bayreuth, virkelig ere blevne afstaaede til Hu Preussen, og i Kongens Navn tagne i Besiddelse. At foHanter skeet med det romersk keiserlige Hoffes Samtykke, en del ikke at tvivle paa. Vor nuenbergske Stat smigrer sig med, at denne Forandring skulde ogsaa i Henseende til de af ialt Bayern gjorte Fordringer blive af forønske Følger for Weyle, den 31te Januarii.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
J Anledning af vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag En 29de hujus havde Stiftets høie Ovrighed S. T. Hr. Stiftbefalindsmand von Helfried paa egen Bekostning forstaltet Musik her i Weyle Kirke af blæsende Instrumenter, Panker, som, i det Sognepræsten var kommen paa PræMestolen, istemmede med Orgelverket og Menigheden der 3de Psalme i den befalede nye Psalmebog : Leg Dage Gud til Kongens Alder ge Sognepræsten, vor heldige taler, Provst Hr. Magister Jens Ridderman Schach, tog Anledning af Dagen til at tale om: Den borgerlige Friheds høie Lyksalighed og dens rette Anvendelse sam vor meget Danmark skylder en Konge og en Prinds Et beskytte, haandhæve og udvide den. - Efter Præ ren blev siunget Palmen : "O store Gud vi love dig &c., hvor Orgelet ligeledes blev accompagneret af Panker og blæsende Jnstrumenter. - Nogle Dage forud havde Hs. Høitilbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Hellfried indbudet At Standspersoner og Byene Embedsmand tilligemed dens Agerede Borgere paa Borgerskabets Vegne og adskillige Admbyes, til et Bal, som blev holdt paa Weyle Raadstue i Efter den 30te Januarii. - Samme begyndte Kl. 6 om Af nen og vedvarede til langt ud paa Natten. - Der blev Hs. Majestæts allerhøieste Velgaaende ved et kostbart Maaltid alSunderdanigst erindret under Pankers og Trompeters Ly nt Kanoners Løsning. Derefter Deres Kongel. Høibe, er Kronprindsens og Gemalindes samt det høikongelige Ar huses høie Velgaaende paa samme Maade. - Byens Torv har af Hr. Stiftamtmanden bekostet decoreret med Lygter Aabegge Sider, og Raadstuen ziret med Lamper, der vare Adnede saaledes, at det Ord: Kongen brændte over Børen. De betydeligste Steder i Byens rele Gader vare og Gammerede ved Indvaanernes egen ganske frivillige Beslutning. - Under Maaltidets Glæder glemte man i at tænke paa at virke til Nytte for Byens Fattige. Selskabet gjorde Sammenskud af 26 Rdlr. til Uddeeling imellem Spindeskoat fattige Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Sorøe, den 4de Februarii.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Mandagen den 30te Januarii blev Hs. Majestæts Kon us Fødselsdag høitideligholdt paa Sorøe Academie, de Professor Malbech holdt en dansk Tale om at borgerlig Tieheder størst i et uindskrænket Monarchie; og Hr. lers Jørgensen Studerende ved Academiet, holdt ligeledes dansk Tale, hvis Jndhold var, at ikke Fødsel men Optagelse danner den duelige Borger. Til denne Høitide, der var forud indbudet ved et latinsk Programma af Hr. Grofessor og Landsdommer Nissen.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Corsøer, den 5te Februarii. Endeligen ankom Postsøkken, der skulle have været ankommen den 2den Februarii, i Dag den 5te Febr. om Formiddagen Kl. 9 1/2, efterat Færgefolkene fra Nyborg, dermed 2de Gange havde maattet gaae tilbage formedelst Jisgang og stærk Storm. Ved anden Gangs Forsøg, den 3die Febr., satte Jagten paa Grund ved Nyborg Kant, og, omendskiønt den derfra blev løs og kom i Land den 4de Febr. om Formiddagen Kl. 10, saa kunde de dog formedelst Jis og stærk Storm ikke afseile sidste Gang fra Nyborg, førend den 5te Febr. om Morgenen Kl. 6.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Kiøbenhavn, den 7de Februarii. Mandagen den 6te Februarii imod Middag blev i Overværelse af Hs. K. H. Kronprindsen, Arveprindsen, Universitetets høie Patron og en anseelig talrig Forsamling, til Erindring af Hans Kongelige Majestæts Fødselsdag, som sæd, vanlig holden Tale paa Universitetets øverste Auditorio af Rectore Klagnisten Hr. Generalanditeur Nørregaard, Prof. Juris P. C., hvis øvrige Jndhold var, at Regenten formaaer fast intet ved Love og Foranstaltninger til Statens Vel, uden dertil kommer Borgernes egen Bestrædelse. Til samme Tale var forud skeet Jndbydelse ved et Programma, som tillige indeholdte nogle Bidrag til Vaterpassets Historie. Før og efter Talen blev af Hr. Rossing opfort en Choral, hvortil Musiken var af Hr. Capelmester Schulze og Texten af Hr. Storm.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livrente=Societeterne de Ad. 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen anordnede Leveattester, betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Postcontoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leveattester paa det Postcontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Postcontoir er beordret disse Attester samlede og paa en Gang til General Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom om herud skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv der deraf flydende Ophold at tilskrive, især maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leveattester paa det Postcontoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte, men maae her udi General=Postamter ved Commissionairer affordres, eftersom slige Livrenter allene en Gang om Aaret og ikke oftere paa Postcontoirerne til Betaling blive anviiste. General=Postamtet, den 3die Februarii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Ved Tal=Lotteriets 520 Trækning i Altona udkom: No. 51, 27, 75, 5, 36.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Siellands Landsting holdes den 8de og Nørre-Jyllands den 29de Februarii.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Tirsdag Morgen, den 14de Februarii, afgaaer den "Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Vacancer: Sognekaldet til Øster Marie Sogn paa Bornholm, 400 Rdlr. Sognekaldet til Jelsøe i Christiansands Stift, 224 Rdlr.; hvoraf svares 30 Rdlr. extraordinair Pension til Enken efter afgangne Sognepræst Hr. Celeus.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Barom. Therm. Vinden. 30 Januarii. 28. 1. 7. 22 Varme. S. O. 1 Februarii. 28. 1. 2.5 - - 127. 11. o. 6 1/2 Kulde. N. V. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Kiøbenhavn den 6te Februarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 37 3/4 pr. Cento, som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 110 - 29 - 40 Rd. Species . 20 Rd. Species = = = 8 Rd. Species og 1 Rd. Species = = =
Berlingske Tidende, 1792-02-06
Avis Nr. i Bondestandens unge Mandskab i Sielland, Møen, Falster og Lolland, ere mange udeblevne fra Extra sessionen, og efter Sognefolkenes Forklaring findes en Deel af disse Udeblevne her i Kiøbenhavn eller og i Nær beden. Hvad enten de staae i Lære, i Tieneste eller i anden Næringsvei, saa indkaldes de hermed, efter det Kongelige danske Cancellies befaling til mig af 4de d. M., at møde Tirsdagen den 21de Februarii førstkommende, ved min Boepæl No. 142 Litr. A. ved Vestervold her i Staden, om Formiddagen Kl. 10, paa det jeg kan vorde oplyst om deres nuværende Forfatning og personlige Beskaffenhed. Hvor som hindres fra at møde bemeldte Dag, den paalagges det hermed, at indfinde sig hos mig den nestfølgende Onsdag ved samme Klokkeslet; men de, som aldeles udeblive, ere selv Skyld deri, om jeg i saa Fald nødsages, ved Øvrighedens Hielp at lade dem opsøge og hidføre. Bemeldte Uddeblevnes Husbonder, Huusværter og Foresatte, anmodes herved, alvorligen at tilholde disse Folk at møde, deels for at fremme lovlig Orden, deels for at undgaae den i Lov og Forordninger grundede Tiltale. Kiøbenhavn, i det Siellandske Districts Krigs- og Landcommissariat, den 6te Februarii 1792. F. A. Pflueg, H. K. M. General=Krigs Kommissair, og Oberstlieutenant af Jnfanteriet, sed seeneste Post er til Directionen for det asiatiske Compagne med et Nordamerikansk Skib, indløb Efterretning, at Skibet Juliane Maria, Capitain Schult, den 23de Decbr. f. A., i Følge hans Skrivelse at samme Dato, da befandt sig paa 42 Grader Norder Brede og 356 ½ Grad Længde, alting vel inden Borde, fortsætte de sin Reise med en V. N. V. Vind.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
da det har behaget Gud den 27de i forrige Maaned og Døden at bortkalde min høistelskte Moder ElisabenMargaretha With, Enke af sal. Ritmester Langeland til ma og 3de tillige umyndige Sødskendes største Sorg og Beder velse, saa bekiendtgiøres dette for alle Venner og Paarørende, hvorhos vi forvisset om deres Deeltagelse frabede og Condolence. Paa egne og Sødskendes Vegne, Christian Frederich Langeland, Kongelig Landeadet. Volingbroks Breve om Patriotismens Natur og Aand, og en patriotisk Konge, tilegnet Hr. Kongel. Høihed Kronprindsen, er oversat og faaes tilkiøbs hos Hofsogtrykker Schulz i Høibroestræde Nr. 64 s. 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. Sammesteds faaes : Kongel. dansk Ex Kammerherre, nu Hertugelig Brunsvigsk virkelig Geheime: Etatsraad Rigsgrede C. F. T. v. Lüttichaus foreløbige Bekiendtgiørelse af en Kiøbenhavnsk Professors C. U. D. v. Eggers utroelige Formastelse, oversat efter det andet med formastelige Anmærkninger forsynede Oplag, og forøget med Corpusdelieti, samt flere historiske Oplysninger, 12 s.
Berlingske Tidende, 1792-02-06
En Dansk Oversættelse af K. D. Er Kammerherre nu Rigsgreve Cuttichaus nylig paa Tydsk udkomne Skrivt om Prefessor v. Eggeres Forvavenhed imod ham, med dennes forvovne Anmerkninger, faaes tilkiøbs hos Boghandler Mall. i Springgaden No. 34, i Horsens og Aarhuus paa Postkontoret. ne, og i Aalborg hos Boghandler Borup for 6 s. det første at udgive en Samling af deels trykte, deels utrolSkuespil af P. A. Helberg. Under denne Titel agter jeg med te, deels opførte og deels uopforte Stuespil, hvoraf i det mindt haves Forraad til 2 Bind, der skal blive prydede med VignetteTryk og Format skal blive net og anstændig, og Prisen ikke ere stige 3 s. Artet paa Tryk og 4 s. paa Skrivpapiir. Det Bifalsom Publikum altid haver værdiget mine Arbeider, og som no ved Opførelsen af mit sidste Stykke, de Venner Danner, re saa udmærket, samt den Begierlighed, hvormed man har ønskenat læst det, gjor mig det til en Pligt at opfylde Publikums Forlangende saa snart som mueligt: ligesom ogsaa denne Begierlighed synes at betrygge mig for Tab ved Udgaven, hvorfor jeg biller ikke har villet bebyrde nogen med Umagen at subscribere. D. A. eselberg. Corsøg til den 6te Bogs Fortolkning i Christian den Femtes daget ste og norske Lov, samt Straffene efter de ældre Love, ved Christian Brorson, Advocat i Høieste Ret, sælges af BogtrykkePopp i store Fiolstrædet Nr. 179.