JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Napoleon havde, som bekjendt, i Econen stiftet en qvindelig Opdragelsesanstalt, hvori Døttre af Militairpersoner af alle Grader bleve optagne og behandlede aldeles eens. J denne Skole sluttede tre unge Piger et inderligt Venskab. Hortensia, Marie og Clarisse. Marie var Datter af en fattig Lieutenant, der havde mistet begge Øine i et Slag; Clarisse's Fader derimod var En af hine Generaler, som i Revolutionskrigen havde erhvervet sig store Rigdomme, og som Napoleon havde skjænket et Fyrstendømme. Hortensig kunde rose sig af en endnu mere udmærket Vyrd. Aar henrandt, og de tre Veninder maatte omsider skilles ad. Marie, hvis Moder var død, blev kaldt hjem, for at pleie sin blinde Fader. Men for de adskiltes, tilsvore de hinanden, at mødes ved Thuileriernes Port, ti Aar efter, samme Dags Aften Kl. 6, i hvad der end maatte times dem i denne lange Tid. Gartneren, som arbeidede i Nærheden, blev hidkaldt, for at være Vidne til deres Eed. Dagen efter reiste Marie; tre Maaneder sildigere blev Clarisse gift, og inden Aaret var omme, forlod ogsaa Hortensia Opdragelsesanstalten. – De 10 Aar randt hen. – Det var en Søndag sidst paa Sommeren; Kl. var 5 3/5, og af de tre Veninder var endnu Jngen kommen. Men paa Slaget sex rullede en prægtig Vogn frem, forspændt med fire vælige Heste. Den holdt, og ud af den steg en endnu ung Dame, der var smukt og pragtfuldt klædt. Det var Marie, den fattige Lieutenants Datter. Napoleon var styrtet, og Bourbonernes Familie vendt tilbage paa Frankrigs Throne. Som de andre adelige Familier havde ogsaa Marie's faaet sine store Godser tilbage, der vare blevne seqvestrerede under Revolutionen. Medens nu Marie stod der i spændt Forventning, nærmede sig nølende en Kone i anstændig, men meget besteden Dragt. Næste Øieblik laa Marie i sin Veninde Clarisse's Arme. Den rige Clarisse, Datter af en General og gift med en Millionair, var forlængst forarmet. Hendes Mand var falleret og rømt. "Siden skal Du fortælle mig Din Historie", sagde Marie: "thi vi adskilles ikke mere. Jeg var fattig i Econen, og dog holdt Du af mig. Nu er jeg riig, og Du bliver hos mig." Clarisse vilde just stige ind i sin Venindes Vogn, da Begge spørgende saae paa hinanden. "Men hvor er Hortensia?" – "Du veed, hvad hun var!" sagde Marie med et Suk. "Og Du veed, hvad hun er!" tilføiede Clarisse, og en Taare trillede fra hendes Øie. De ti Aar havde gjort Marie riig og Clarisse fattig; de havde jaget Hortensig i Landflygtighed. – J dette Øieblik traadte en Mand hen til Damerne, som han aabenbart havde søgt. Ere De Clarisse og Marie?" spurgte Gartneren Georg fra Ecouen, og da de bekræftede det, gav han Hver af Damerne et lille Skrin, og forsvandt i Menneskevrimlen. Begge Veninderne aabnede Hver sit Skrin, og fandt deri de to Halvdele af en Krone – af den Krone, den fordums Dronning Hortensig af Holland havde baaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
J f. M. er Skuespilhuset i den franske By Bedarrie blevet Offer for en skrækkelig Jldebrand. Den udbrød midt under Forestillingen, raste frem med ubegribelig Hast, og saaledes bleve samtlige medvirkende Kunstnere fortærede af Flammerne. De gjorde da heller ikke det mindste Forsøg paa at flygte, thi de havde den Bevidsthed, at være assurerede for 2000 Fres. Det var nemlig Marionetter. Echo de Orient, beretter følgende gruelige Tildragelse: En med to Roerkarle og en Dreng bemandet Baad var afseilet fra Øen Mitilene til Avali; ombord befandt sig fire Passagerer: en ung Franskmand af en anseet Kjøbmandsfamilie i Smyrna, en græsk Handelscommis og to bevæbnede Tyrker. Man havde just naaet Midten af Bugten; det var fuldkomment Vindstille, og en stikkende Solhede havde tvunget Franskmanden og Grækeren til, at slaae deres Paraplyer op. Pludseligt affører En af Tyrkerne, Slag i Slag, begge sine Pistoler paa Franskmanden; den ene Kugle knuste hans høire Haandled, den anden blev siddende i hans Legeme. Samtidigt bibragte den anden Tyrk Grækeren et livsfarligt Skudsaar, og kastede sig derpaa over En af Roerkarlene, som han dræbte med sin Yatagan. Men imidlertid følte Franskmanden, skjøndt dødeligt saaret, endnu Kraft og Mod nok til, at sælge sit Liv dyrt. Rasende styrter han over Niddingerne, og støder sin egen Morder ned i Havet. Den anden Roerkarl griber en Skibshage, anfalder sin Kammerats Morder, og styrter ham ligeledes i Havet. Franskmanden levede neppe til Minuter efter. Ombord laae to Sække fulde af spanske Piastre, som Tyrkerne vilde have tilegnet sig. Taskenspilleren Prof. Bosco har vidst at opnaae, hvad maaskee ingen Dødelig for har faaet Lov til: med Sultanens Samtykke at tilbringe en Nat i Serailet. Ved Bosco's Ankomst til Constantinopel lod Sultan Abdul Medschid ham kalde til sig, og blev saa henrykt over hans Tryllekunster, at han befalede ham, ogsaa at vise dem for Serailets Damer. Da Værelset hertil var blevet ham anviist og Bosco deri havde opstillet sine Apparater, fik han Ordre at begive sig til Pera og der tilbringe Natten; men Bosco, som frygtede for, at Nysgierrigheden skulde lokke Serailets Damer ind i hans Værksted og bringe hans Maskinerier i Uorden, paastod kort og godt, at han maatte sove i Serailet, da han ellers ikke kunde vise sine Kunster. Tidligere vilde et saadant Forlangende have kostet hans Hoved, men Bosco fik sin Villie sat igjennem; kun maatte han sværge, at han vilde afholde sig fra alt Usømmeligt, og til ydermere Betryggelse lod Sultanen stille en Vagt af sorte Gildinger med dragne Sabler udenfor hans Dør. Af gode Grunde var altsaa Bosco's Forhold mønsterværdigt, og næste Form. Kl. 10 ankom Sultanen selv og tilkjendegav ham sin allerhøieste Tilfredshed. For Øieblikket er Bosco i Moskau, efter at han i Petersborg og Zarskoje=Selv har sat den keiserlige Familie og hele Hoffet i grændseløs Forbauselse ved sine ubegribelige Productioner. Blandt A. gjættede han engang, under en Kortkunst, den mægtige Selv herskers Tanker. – Et farligt Kunststykke!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Fyrst Trubetzkoi var (saaledes fortæller Marquien af Custine i sit nysudkomne Skrift: "Rusland"), for Deeltagelse i en Sammensværgelse, dømt til visse Aars Arbeide i de uralske Bjergværker, og derefter til at ende sine Dage i Siberien. Han havde en ung smuk Kone, af en meget anseet Familie. Hun ansøgte Keiseren om, at maatte deele sin ulykkelige Mands Skjæbne, hvilket som en Naade blev bevilget. Fjorten Aar holdt hun ud med sin Mand i de uralske Bjergværker, og, aldrig som Fyrstinde velsignet med Afkom, blev hun nu, som Slavens Kone, Moder til 4 Børn. Efter de 14 Aars Forløb blev Trubetzkoi og hans Familie sendt til Siberien, og der anviist et Stykke øde Land til Opdyrkning, forderved at friste Resten af deres Tilværelse. Den ædle Hustru skrev nu igjen et bønligt Brev, hvori hun bad Keiseren om den Naade, at hendes fire smaae uskyldige Børn maatte tillades et andet Opholdsted, der var mindre skadeligt for deres Sundhed end det, der var anviist deres ulykkelige Forældre; men denne Bøn blev ikke bevilget, og hele Familien befinder sig endnu i den iiskolde Ørken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Den 12te f. M. havde man i Wien det skjønne, men yderst sieldne Skuespil af en Maaneregnbue. Phænomenet udviklede sig Kl. 9 1/2 om Aftenen paa en af den vestlige Himmels Regnskyer, medens Maanens Skive straalte i fuld Klarhed paa den østlige Side. Afspeilingen dannede en hvidlig Halveirkel med matte Jrisfarver, og Phænomenet viste sig for Øiet omtrent et Qvarteer i fuld Lysglands. Den Kunst, man nys vil have opdaget, at høste, uden at gjøde, synes ikke at holde Stik. En Mængde anseete Godseiere, som boe i Nærheden af Opfinderen, Hr. Bickes, have offentligen bekjendtgjort, at Sæden staaer usselt paa hans Marker og at Opfindelsen kun er Charlataneri. J Storhertugdommet Baden er der stor Sorg og Elendighed blandt Damerne. En nys udkommen Forordning har nemlig gjort det meget vanskeligt, næsten umuligt for Officiererne at gifte sig. En Lieutenant maa ei engang søge om Tilladelse dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
J Berlin styrtede en 10aarig Pige forleden ned fra tredie Etage og faldt paa Hovedet af en gammel Kone, som stod og arbeidede nede i Gaarden. Begge fik betydelige Contusioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Den ved sine Skrifter bekjendte Venedictinermunk Erik v. d. Burg er død; men intet østerrigsk Blad har turdet omtale hans Dødsmaade. Femoghalvtredsindstyve Aar gammel, almindeligen agtet, sund paa Aand og Legeme, midt i Overflødighedens Skjød, har han - stødt sig en Dolk i Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
En velhavende Borger i Lyon fik en Nat i f. M. en heftig Skjæren i Livet. Hans Kone stod op, forat lave Kamillethee til ham. Pludseligt bliver Manden, hvad enten det nu var af Smerte, eller af en anden Aarsag, vanvittig, griber en Ragekniv, skjærer Maven op paa sig, og kaster sine Jndvolde ud. Derpaa skjærer han Halsen over paa sig. Under denne gruelige Operation hørte den i Nærheden sysselsatte Kon ikke den mindste Smertenslyd. Først den Ulykkeliges Dødsrallen afbrød den skuffende Stilhed, og da Konen nu nærmede sig, i det Haab, at kunne lindre en fornyet Smerte, fandt hun et græsseligt mishandlet Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Ved den i England nysopfundne Lysart, som efter Opfinderen kaldes Bude=Lys, synes en ny Revolution at forestaae det hele Oplysningsvæsen. Opfindelsen er af dobbelt Art, og bestaaer deels i en ny Gasart, deels i et kugleformigt Apparat, hvorfra Lyset udstrømmer. Det første Forsøg paa, at anvende denne Lysart i Fyrtaarne, er faldet meget tilfredsstillende ud, og det vil neppe vare længe, inden den ogsaa baner sig Vei til vore Boliger. Det derpaa tagne Patent er blevet kjøbt af et Selskab. For at afvise de Jndvendinger, der i Almindelighed gjøres mod Brugen af Gaslys i Privatvaaninger, har man anstillet en Prøve, som har godtgjort, at Bude=Lyset, er 1200 Procent billigere end Voxlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Keiseren af Rusland har befalet, at den i Gouvernementet Podolien bosatte Jsralit Friedmann, Kjøbmand af anden Klasse, der uden Pas og Tilladelse er reist til Gallicien, skal udelukkes fra alle hans borgerlige Rettigheder som russisk Undersaat, og være forbudt, nogensinde at vende tilbage igjen til Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Directe fra Petersborg meldes nu, at de, i Anledning af Prinds Frederik af Hessens Forlovelse, med Storfyrstinde Alexandra, forventede Svarskrivelser, fra Hoffet i Kjøbenhavn, vare indtrufne dertil, hvorimod de fra det churhessiske Hof endnu forventedes. Saasnart disse ere modtagne, skulde Forlovelsen offentligt declareres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
En fransk Smedesvend ved Navn July blev ifjor stærkt mishandlet i Wexie. J den Anledning har nu Götha Hofret idømt Gierningsmændene: Præsten Bursie, Landmaaler Lagergreen og Kbm. Krona eet Aars Fæstningsstraf, samt at betale Sagens Omkostninger og 100 Rd. til den mishandlede Smedesvend, J længere Tid har Stockholms Publicum frydet sig ved at bestue en over 3 1/4 Al. lang italiensk Jette paa Vauxhallen. Men hvad vil det sige - hedder det derfra – mod Vandskiernes bekjendte Opfinder, Tusindkunstneren Lieutn. Hökenbergs Bekjendtgjørelse, at han nemlig agter at forevise en 7 Al. lang levende Jetinde! Tillige lover han, ved samme Leilighed at lade en levende Mesterkat, stige med en Ballon 400 Alen op i Luften. Mesterkatten, der ved Opstigningen er klædt i lang Kjole og Nathue, skal oppe i Luften klæde sig om i Langbuxer og trekantet Hat, hvorefter den langsomt stiger ned til Tilskuerne. Og alt Dette for 2 s. Bco., som erlægges til de for dette Øiemed paa flere Steder placerede Dalkuller (Piger fra Dalarne).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
En 9 Aars Dreng har nylig, tæt udenfor Stockholm, med Overlæg dræbt et halvfjerde Aars gl. Barn, ved at sætte det op paa Rækværket af en Bro, under Foregivende af, at han vilde knytte dets Skobaand, og puffet det baglænds ud i Søen. Grunden til denne Ugierning opgives at være den, at den store Dreng blev vred paa den mindre, fordi denne fremdeles vilde ride paa den Andens Ryg, uagtet han erklærede, at være træt af at bære den Lille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
i Randers, og trykkes i Aarhuus, er idag lagt under foreløbigt Beslag af Politimesteren, Hr. Justitsraad Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Landeiendom. Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden strax at sælge min iboende Gaard Uhrlund i Tviis Sogn, af Htkr. 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fk. 2 Alb., med tilhørende Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende. Paa Gaarden kan til enhver Tid holdes 6 Heste, 28 a 30 Fæcreaturer samt 30 Faar, men da Arealet er betydeligt i Forhold tilHartkr., kan denne Besætning, ved Drivtens Udvidelse, meget forøges. Den anførte Besætning saavelsom samtlige Gaards- og Avlsredskaber kunne følge med Gaarden. Ligesom Gaardens Jorder, der alle ligge omkring selve Gaarden, og som for endeel ere indhegnede med Gierder og beplantede, ere fortrinligt skikkede til enhver Sædart; saaledes haves der ogsaa en betydelig Eng omkring Marken, hvorpaa der aarlig kan avles 30 Læs Høe; og desuden langt mere end tilstrækkeligt Mergel til Opdyrkning. Særdeles godt Jldebrændsel haves i Overflødighed, og heraf har jeg aarligen solgt idetmindste for 60 1/2 til Holstebro Kjøbstad, der ligger 3/4 Miil vesten for Gaarden. Vaaningshuset kan med en liden Bekostning indrettes til Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Næst at bemærke, at Gaarden med Avl og Besætning strax kan tiltrædes, samt at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritet, maa jeg tilføie, at det sidste vederhæftige Bud paa Gaard og Ud besætning var 5000 Mr. S. Lysthavende ville behage enten personligen eller i portofrie Breve at melde sig hos Undertegnede. Uhrlund i Tviis Sogn pr. Holstebro. den 1ste August 1843. Christen Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Bekjendtgjørelser. Fra Kæmneren har jeg modtaget Restancellisten over 3die Qvartals Communeskatter for indeværende Aar, forsynet med det kongelige Stiftamtmandskabs Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, hvilken uopholdelig vil blive iværksat hos de Restancedragere der ikke inden denne Maaneds Udgang have indbetalt deres Skat til Kæmner Comptoiret. Dette bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Aarhuus Byfogedcontoir, den 14de August 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
For at realisere en Deel færdige Guld- og ( Sølvarbeider, til 2 a 300 2 Værdi, afholdes med Øvrighedens Tilladelse en Skiveskydning i Riis=Skov Mandagen den 11te og Tirsdagen. 12te September, hver Dags Formiddag Kl. 9. Der skydes med Rifler af ikke større Calider end 14 Kugler pr. 2, paa 130 Alens Distance. Gevinsterne anslaaes til en visPengeværdi, for hvilket Beløb den Vindende kan vælge hvilke Arbeider han ønsker, og kan, om saadant ønskes, Hvert Rumer betales med 1 2 1/2 Sedl. Deel af Gevinstens Beløb faaes udbetalt contant. Aarhuus, den 16de August 1843. C. Piil, Guldsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Da Stolestaderne i Domkirken, ifølge Lovgivningen skulle bortleies til Fordeel for Kirken, men der ved den nylig afholdte Auction kun indfandt sig faa Liebhavere, saa er det besluttet at lade afholde en ny Auction, som vil finde Sted Tirsdagen den 22de d. M., om Eftermiddagen Kl. 3, og hvortil Menighedens Medlemmer herved indbydes. Aarhuus, den 14de August 1843. Jnspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Fra Hr. Overkrigscommissair Høegh Guldbergs kongl. privil, Fyrkeværkeri=Establissement har jeg for en Tid siden modtaget til Forhandling endeel store ziirligt udstyrede Æsker med 12 Sole a 1 23 hver Æske, og mindre Do. med 6 Sole a 3 s Stk. Disse Sole kunne afbrændes i Gaarde, Gange, Værelser a. uden Fare, ere undersøgte af Politi= og Branddirecteuren i Khvn, og der tilladte som uskadelige i Udsalg. S. Marberg, Boghandler, Vesterg, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Efter Begjæring af Enkemadame Wollenberg, afholdes, Tirsdagen den 22de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, Auction over den hende tilhørende Gaard Ns 42 paa Skolegade heri Staden, og vil da absolut Bortsalg, uden flere Auctioners Afholdelse, finde Sted, om nogenlunde antageligt Bud skeer. Auctionen afholdes i den sælgende Eiendom, og ere Conditionerne for Salget henlagte til Eftersyn herpaa Comptoiret; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 14de August 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Lyst St. Croix Sukker, Viin Ædike, Sylte- og Smør Krukker fra 2 til 36 Sats Størrelse, faaes billigt hos C. M. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
af En hvid Tæve Hønsehund med brune Ører og en bruun Plet paa hver Side, lydende fra mig. For Tilveiebringelsen af samme Navnet "Bellot, er i Torsdags bortkommen. loves en passende Douceur af Hr. Kjøbmand H. W. Secher i Aarhuus eller af undertegnede Eier. Nye Mølle, den 18de August 1843. Chr. Hollesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Efter Begjæring af Communalbestyrelsen for Aarhuus Kjøbstad, afholdes, Mandagen den 2de August, om Formiddagen Kl. 11, Licitation over Jstandsættelse af og Gruuskjørsel paa Viborg-Landevei fra Vesterport til Hasle. Leed, og paa Grenaae=Landevei fra Middelgades Port til Veilbye Leed. Licitationen afholdes paa Stadens Raadhuus, og ere Conditionerne samt Overslagene forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Aarhuus, den 19de August 1843. Fleischer. 500 Rbd. r. Sølv og 1800 Rbd. Sølv, af Umyndiges Midler her under Overformynderiet, kunne strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Randers Overformynderi, den 2den August 1843. Forgyldte Rammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Atter i disse Dage har jeg modtaget endeel nye moderne Rammer fra Kjøbenhavn, hvoraf nogle særdeles smukke, passende til det nylig udkomne Lithographi af Christian VIII tilhest, Radveren, den oldenborgske Kongestamme o. fl., der sælges til de billigste Priser af S. N. Nirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Hovedgaarden Trudsholm i Randers Amt, beliggende ved Landeveien mellem Randers og Hadsund, kan kjøbes. underhaanden med Besætning paa gode Penge-Vilkaar. Man behage at henvende sig til Eieren. paa Trudsholm pr. Mariager. Neergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Brevbog for Handlende, indeholdende en sammenhængende Række af Handelsbreve, af H. R. Grune, 13, Lommebog for Handlende, indeholdende en fuldstændig Oversigt over alle fremmede Staters Mynt, Vægt og Maal, 12, faaes hos C. N. Kirkerup. sin Kirsebær-Viin faaes, hos C. M. Fulling. Regentsen, tegnet og lithographeret af N. Rademacher, faaes hos E. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Ny Brød Rug kan faaes til billig Priis hos M. Friis. i Madame Frausings Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
1843 No 144. Mandagen den 21de August. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Simquist. Uyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
Fra Spanien er det for Øieblikket det Vigtigste, at Dronningen er, ifølge Nationens Villie, bleven erklæret myndig, og at saadant skal træde i Kraft, saasnart Hs. M. har aflagt sin Eed til Folkets Repræsentanter (de Cortes), og at Ministeriet imidlertid skal regjere i hendes Navn; de Cortes skulle samles den 15de Octbr. Endvidere: at Juntaen i Barcellona har frivillig underkastet sig den nye Regjering; og at det er blevet Dronningmoderen (Exdronning Christine) tilladt at komme tilbage, for at fuldende sin Datters Opdragelse; dog under den udtrykkelige Betingelse, at hun ingenlunde maa befatte sig med Politiken. Espartero er ved et kgl. Decret erklæret uværdig til alle sine Grader, Titler og Decorationer. Samme Straf vil ogsaa træffe Generalerne van Halen, Zurbano og Fl. Regjeringen havde sendt en Coureer til Lissabon med den Erklæring, at den vilde ansee det for en Krigserklæring, hvis den portugisiske Regjering yder Espartero nogensomhelst Bistand. Sevilla skal herefter føre Navn af den Uovervindelige, og hvert Aar skal der feires en Erindringsfest om dens 21 Dages Beleiring. Den 6te Aug. om Aftenen ankrede det engelske Linieskib "Malabar i Tajøfloden ved Lissabon, havende Espartero ombord. Den portugisiske Regjering var derved sat i en stor Forlegenhed, og havde strax sammenkaldt et Statsraad, for at raadslaae om, hvad der skulde gjøres. Ombord paa Skibet behandles Hertugen med de en Regent tilkommende Æresbeviisninger. Hele hans Suite bestaaer kun af 30 Personer. Da han gik ombord paa det engelske Linieskib, var det hans Beslutning, at lade sig landsætte i Cadix, og da han hørte, at der blev ringet med Klokkerne i denne Stad, og Kanonerne løsnedes paa dens Volde, troede han, at det var for at byde ham velkommen dertil; men idetsamme kom der en Baad fra den brittiske Consul, der meldte, at Cadix havde pronunceret sig, og at man ved Glædessalverne og Klokkeringningen feirede Jnsurrectionsjuntaens Jnstallering. "Til Lissabon!" raabte nu den tilintetgjorte Regent, og, som det nu erfares, er dette hans Ønske blevet opfyldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
Fra Vanden ved Otahaiti haves Efterretning om, at de derliggende engelske og franske Krigskibe havde antaget en truende Stilling mod hverandre. Abdel Kader, som man troede at have ødelagt og fordrevet til Ørkenen, har pludseligt angrebet den franske Leir ved Ued-Aman, men var atter slaaet tilbage med stort Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
Den brittiske Regjerings Organ, Ministeren Robert Peel, har nylig erklæret i Underhuset, at Cabinettets Medlemmer ere enige i, at man for skal gribe til ethvert andet Alternativ for at berolige Jrland, end til Anvendelse af physisk Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
Fra Ofen meldes, at Staden Miskole, er i Bund og Grund bleven ødelagt ved en skrækkelig Jldsvaade, som udbrød den 19de Juli og lagde 1500 Huse i Aske, blandt hvilke 3 Kirker, Jødesynagogen, Raadhuset, Theatret, &c. &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
J Lübeck er det endnu ikke ganske roligt. Af de optagne Forhør er man kommen til den ubehagelige Vished, at anseete Borgere have under de sidste Spektakler ophidset Pøbelen og uddeelt Penge iblandt Folkemasserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-21
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 19de August. Efterat Cancelliet ifølge allerh. Befaling havde nedlagt allerunderd. Betænkning i Anledning af det af den provisoriske Bestyrelse for det skandinaviske Samfund", umiddelbart til Hs. Maj. indgivne Andragende, har det under 12te de, behaget Hs. Maj. allernaadigst at resolvere saaledes: J Anledning af indbemeldte allerunderd. Ansøgning ville Vi, at det tilkjendegives Supplicanterne, Stud. theol. Eibe og de andre Studerende, der have udgjort den provisoriske Bestyrelse for det Selskab, der har været i Begreb med at constituere sig under Navn af skandinavisk Samfund",at Vi, efter at have modtaget Vort Cancellies Forestilling i Anledning af det mod dette Samfund udstædte Forbud, maa give denne af Collegiet trufne Foranstaltning Vort allerhøieste Bifald. – Efter Forlydende vil Prinds Frederik af Hessens Formæling med den russiske Storfyrstinde finde Sted i Begyndelsen af Septbr. Maaned, hvorpaa de med en Escadre af tre russiske Linieskibe ville blive førte her til Kjøbenhavn. Prinds Wilhelm har i denne Tid indledt Underhandlinger med Apotheker Schmidt, Eier af det Mac-Evoyske Palais, og Jndkjøbet af dette, der støder umiddelbart op til Palaierne paa Amalienborg, og særdeles vel egner sig til Beboelse for det unge Fyrstepar. Eieren skal allerede være skeet et Tilbud af 50,000 £. (Aalb. Av.)