JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-09-01
At iblandt Veiene paa Kjøbenhavns Amts nordre BirkFrederikssundsveien er af Amtsraadet anseet som mindre Landedevei, er vistnok aldeles stemmende med det legale Begreb om disse Veie; men naar Amtsraadets Pluralitet har erklæret sig for at den gamle Landevei til Frederiksborg eller - hvad Amtets Andeel af samme betræffer – fra Navnløs til Fiskebekskroen ikke egner sig til at optages i denne Classe af Veie, dog at der fra sammes Side ikke kunde være Noget derimod at erindre, naar der til Jndtægt for Amtsrepartitionsfondet maatte ved Løgten tillades oprettet en Bom for denne Vei og Frederikssundsveien, da kan Kammeret aldeles ikke tiltræde den Anskuelse af Sagen, der ligger til Grund for dette Resultat, og som maa formodes at være stemmende med hvad derom af Amtsraadets Veicomitee er blevet yttret. Thi saa megen Ret bemeldte Comitee end har ved at antage, at Antallet af de Reisende mellem Kjøbenhavn og Frederiksborg, der vælge Frederiksborg gamle Landevei, i det mindste for Tiden og under Veiens nuværende Beskaffenhed er yderst ringe, saa vist er det paa den anden Side ogsaa, at dette Moment ikke er det eneste, som gjør Udslaget, men at der desuden gives et andet, af Comiteen kun berørt, Hensyn, der er af afgjørende Vigtighed for Besvarelsen af det opkastede Spørgsmaal, det nemlig, at Veien er Torvevei til Kjøbenhavn for en betydelig Landstrækning, hvorom den store Færdsel paa samme, selv i dens nuværende, paa sine Steder høist maadelige Beskaffenhed noksom vidner, og hvorved den netop har den i Forordningen af 13de December 1793 opgivne Charakter af mindre Landevei, den "at tjene ene en heel Landstrækning som Vei til en betydelig Kjøbsted." Kammeret maa derfor ansee det for utvivlsomt, at bemeldte Vei ligefrem egner sig til at behandles som mindre Landevei, uden at saadant paa nogen Maade kan være betinget af Oprettelsen af en Bom, hvorved desuden, naar den anbragtes ved Løgten, Færdselen ogsaa paa Frederikssundsveien vilde blive belastet med en ny Afgiftsydelse. Jmidlertid bedes det her om en Boms Oprettelse Anførte alene forstaaet derhen, at Erkjendelsen af Frederiksborg gamle Landevei som mindre Landevei, aldeles ikke kan være afhængig deraf, om den nævnte Bom maatte vorde tilladt eller ikke; thi først naar hele Veien gjennem Amtet eller dog en væsentlig Deel af samme er bleven grundforbedret, mene vi, at Spørgsmaalet om en Boms Oprettelse kan bringes paa Bane, og endskjønt saadanne Bomme paa mindre Landeveie vist ikke uden ganske særegne Grunde kunne være at tilraade, saa negte vi dog ikke at saadanne Grunde mulig i Tiden kunne gjøre sig gjeldende fornemmelig for Færdselen paa Frederiksborgsveien. Jøvrigt kunne vi ikke andet end finde det i høi Grad ønskeligt, at Grundforbedringen af bemeldte Vei, især fra Navnløs til henad imod Buddinge, der nu til sine Tider er saagodt som ufremkommelig, ikke udsættes længere, end den strængeste Nødvendighed kræver det, hvorfor vi ogsaa antage, at Amtsraadet vil lade sig det være magtpaaliggende efter Mulighed at fremskynde Paabegyndelsen heraf, hvortil, saavidt os bekjendt, forberedende Skridt ere foretagne ved Linie=Udstikning m.v.
Almuevennen, 1844-09-01
Veien fra Frederiksborgs gamle Landevei til Chausseen ved Vintappergaarden saavelsom Veien fra Jurisdictionsskjellet ved Jslehuus til Frederikssunds mindre Landevei og derfra overMørkøie til Frederiksborgs gamle Landevei ved Christianslyst formene vi med Amtsraadets Pluralitet fremdeles, ligesom hidtil, at maatte behandles som Sogneveie.
Almuevennen, 1844-09-01
Hvad angaaer Strandveien fra Slukefter til Jurisdictions skjellet ved Smidstrup, da kunne vi vel ikke være enige i den af Amtsraadets Pluralitet fremsatte Anskuelse, ifølge hvilken samme egenlig ikke skulde egne sig til at henføres under de mindre Landeveies Classe; thi Omstændighederne ere her af en ganske anden Beskaffenhed, end Tilfældet er med Strandveien, til Kjøge. Men herved skulle vi iøvrigt ikke videre opholde os, da der ikke er nogen Anledning til at antage, at de nuværende Forholde, under hvilke Amtsraadet er enigt i at betragte fornævnte Vei som mindre Landevei, skulde blive forandrede.
Almuevennen, 1844-09-01
Rentekammeret, den 28de October 1843. Schønheider. C. Lund. J. Unsgaard. Herr Kammerherre og Stiftamtmand, Grev Knuth. Glostrup Sogneforstanderskab. (Fortsat)
Almuevennen, 1844-09-01
Jgjennem Stiftamtet modtoges en Skrivelse fra Jylling, Sogneforstanderskab hvoraf erfaredes, at det nu havde erklæret sig villig til, at refundere Omkostningerne ved Johannes Jensens Begravelse, imod at blive sat i Besiddelse af bemeldte J. Jensens Efterladenskaber. Herpaa svaredes at Johan Jensen ingen Efterladenskaber havde med sig der hvor han døde og at han tilforn havde opholdt sig i andre Sogne, hvorfor det maatte være udenfor Glostrup Sogneforstanderskabs Forpligtelse, at tilveiebringe de af Jyllinge Sogneforstanderskab paastaaede Efterladenskaber.
Almuevennen, 1844-09-01
Fra Siellands Stiftamtmandskab modtoges følgende Skrivelse af 7de Jan. 1843. Ved at fremsende hoslagte Andragende med Bilage, hvori Tømmermændene Jens Elias og Rosfeldt Melm af Valby anholde om, at erholde udbetalt de dem tilkommende Gebyrer for de af dem, ifølge Gaardeier Bochers Reqvisition, foretagne Taxationsforretninger over Hvessinge, Eiby og Avedøre Skoler, maa jeg tjenstligt anmode Sogneforstanderskabet om, at drage Omsorg for, at de Paagieldende erholde deres Tilgodehavende betalt.
Almuevennen, 1844-09-01
Under 1 Febr. f. A. tilskreves Stiftamtet, at Sogneforstanskabet der ikke havde reqvireret til Synsforretning de ommeldte Mænd, kunde ikke indsee at der paa hvilede det nogen Forpligtelse til, at drage Omsorg for Synsforretningens Betaling, men det maatte derimod antages at Gaardeier Bocher som den i Stiftamtets Skrivelse af 7de f. M. foregivne Reqvirent maatte være og blive den hvorfra de Paagieldende skulle have deres Tilgodehavende betalt. Glostrup Sogneforstanderskab var forsamlet d. 1ste Februari 1843, hvor følgende forhandledes.
Almuevennen, 1844-09-01
Fattig-Regnskab, Skole-Regnskab og Communal-Regnskab bleve oplæste, og efter at disse vare gjennemgaaede, bleve de af samtlige Sogneforstandere underskrevne. Og blev det vedtaget at samtlige Regnskaber, skulde henlægges i 14 Dage til Eftersyn hos Hr. Pastor Hansen i Glostrup. Aar 1843 d. 16 Februari holdt Elostrup Sogneforstanderskab et extraordinairt Møde.
Almuevennen, 1844-09-01
En Skrivelse var indløbet fra Raadmand Fritz i Roeskilde til Sognefogden i Glostrup dateret 1. Februari 1843, hvori det paalagdes ham, at opkræve en Tiendeafgift til Beløb for Glostrup og Wannelsbeks Sogne 67 Rbd. 32 s. for sidste halve Aar, hvilken affordres paa Grund af Tiendeforeningen og efter Kjøbenhavns Magistrats Resolution af 21. October f. A. – Det blev af bemeldte Sognefoged begjært, at Sogneforstanderskabet vilde besørge Svar herpaa. Forstanderskabet, der alt havde erhvervet Beboernes Mening i den Anledning erklærede som følger.
Almuevennen, 1844-09-01
Deres ærede Skrivelse af 1 Februar d. A. til Sognefogden i Glostrup, er af ham overdraget Sogneforstanderskabet, for paa Sognets Vegne at afgive Erklæring i Anledning af Kjøbenhavns Magistrats Resolution af 1. October 1842: at samtlige Tiendeydere skulde ifølge Tiendeforeningen for Glostrup Sogns Kirketiende af 14de Juli 1800, confirmeret 26de Jnli1801, være forpligtede til, at betale alle kongelige Skatter til bestemte Tider og bestemte Steder.
Almuevennen, 1844-09-01
J dette Tilfælde tillader Forstanderskabet sig paa egne og øvrige Tiendeyderes Vegne, at erklære, vi herom ønske os yderligere oplyst, da saavidt vi veed, den omtalte Afgift først er bleven paabudt 2 Aar senere end Tiendeforeningen er sluttet, og vi formene, at hvis den ærede Magistrat ikke havde antaget, at denne Afgivt burde udredes af Tiendetageren, vi da derom vel maatte være blevne gjort opmærksomme, og Magistraten vist ikke i en Tid af 40 Aar vilde vedblevet at betale den.
Almuevennen, 1844-09-01
For umuligt tør vi antage at den ærede Magistrat skulde af een saa stor Feiltagelse have vedblevet i 2 Snese Aar, at udrede denne Afgivt, uden nogensinde i det mindste, at tilkjendegive samtlige Tiendeydere, at det skete kun af reen Overbærenhed. Hvorimod vi tillade os at antage, Magistraten ligesom vi have antaget den 5te Post i Tiendeforeningen angaaende alle kongelige Skatter, maatte kun forstaaes om dem der existerede ved Tiendeforeningen, men ikke de der senere maatte blive paabudt, hvilket der heller ikke nævnes noget om. Vi forvente, at den høiærede Magistrat, nu som i de forgangne 40 Aar, vedbliver for egen Regning, at udrede den omtalte Afgivt, uden noget Paalæg for Tiendeyderne. Glostrup Sogneforstanderskab d. 16de Marts 1843. Underskrevet af samtlige Sogneforstandere undtagen Præsten, der ei ansaae Sogneforstanderskabet berettiget til, at afgive Erklæringen.
Almuevennen, 1844-09-01
Sogneforstander Cort Larsen af Avedøre, meddeelte skrivtlig Underretning om afholdte Brandtaxationsforretninger i Avedøre d. 2den Februar 1843. Capitain v. Schøllers Gaard taxeret for . . 4750 Rbd. Søren Jensens Huus. Jens Peter Meinikes Huus - - . . 200 - Niels Petersens Huus. Samtlige Forstandere udbade sig Oplysning angaaende Degne-Jordens Afgivt, der bestaaer i 9 Tdr. Byg aarlig; hvil ret Hr. Pastor Hansen lovede at oplyse ved første Møde i Præstegaarden.
Almuevennen, 1844-09-01
En Skrivelse indleveredes den 18de Marts til Kjøbenhavns Magistrat, angaaende den Skovning der foretages af Hr. Pastor Hansen i Glostrup og Hr. Skolelærer og Kirkeværge Petersen i Hvissinge, paa Plantningen omkring Kirkegaarden, da det formenes, at Sognets Beboere efter billighed maatte nærmere tilkomme Træerne paa Grund af, at de yder Tienden og maa forrette det Arbeide der vedkommer Kirkegaarden. Forstanderskabet communiceredes en Skrivelse af 16de Marts, som Amtsraadet havde tilskrevet Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab saalydende: J Anledning af det, som Forstanderskabet bekjendt opstaaede Spørgsmaal og hvorvidt den saakaldte Hanevadsvei bør existere eller ikke, har Amtsraadet, efter at Sagen har været behandlet af den etablerede Veicommitee, besluttet at Veien Qvæstionis som er indgrøvtet og har existeret i Mands Minde, ikke bør aflægges, og at den Steenkiste, der fører ind til Eiby Mark, og egenraadig er opbrudt og bortført for at spærre Passagen, ufortøvet istandsættes af Eiby Mænd, ligesom at de der have tilladt sig denne lovstridige Handling, hvorved den offentlige Sikkerhed er stædt i Fare, derfor tiltales og dømmes Da Skovlunderne have ulige større Fordeel af Veien en Eibyerne, finder Raadet, at billighed taler for, at Skovlunde Mænd hjælpe til at vedligeholde Veistykket over Eiby Mark. Broen over Hanevad bør være lagt inden St. Hansdag dette Aar, og da Vadet ligger i Skjellet imellem Bal leerup og Glostrup Sogne, bør Omkostningerne ved Broen udredes af begge Sogne. Knuth.
Almuevennen, 1844-09-01
Følgende Skrivelse var indkommet fra Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab, dateret 19 Marts 1843. For at hindre den stedfindende Omløben af Tiggere fra Sogn til Sogn, er Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskab. blevet enigt om, at stifte en Forening af benævnte Sogns Beboere, hvorved de forbinde sig til ei at give nogen uden for Ballerup og Maaløv Sogne hjemhørende Tigger Almisse, samt til efter 1ste Mai d. A., at vilde anholde og til Birket aflevere enhver saadan Tigger som maatte søge Almisse i Sognene, Foreningens Medlemmer forpligte dem endogsaa til, at betale en bestemt Mulkt for hver Gang de handle imod denne indgaaede Forpligtelse, og derom skeet Anmeldelse. For at advare de Tiggere, som maatte have hjemme i Glostrup Sogn, tillader Sogneforstanderskabet sig, at meddele det ærede Sogneforstanderskab for benævnte Sogn foranstaaende Bestemmelser, og at der naturligviis Jntet kan haves imod, at samme Strænghed udvises imod de Tiggere, som fra Ballerup og Maaløv Sogne, maatte antræffes i Glostrup Sogn. Forstanderskabet behøver neppe at fremhæve det ønskelige i, at hemme den skadelige Skik, som nu finder Sted ved, at aldeles ubekjendte Personer i Omkreds løbe om og søge Almisse. Denne Omløben er demoraliserende for selve Omløberne og da deres Trang til Hjelp sjelden kan være kjendt udenfor Sognene hvori de have hjemme, vil den givne Hjelp vel endogsaa ofte blive givet til aldeles Uværdige, og saaledes fremme Ørkesløshed og Lediggang, istedetfor at afgjelpe uforskyldt Trang. F. C. Hertel, Formand. Aar 1843 d. 31 Marts var Glostrup Sogneforstanderskab. forsamlet i Glostrup Præstegaard, og alle Forsamlingens Medlemmer var tilstede, og mødte Hr. Justitsraad og Birkedommer Frideriksen, for at tage Bestemmelse om hvad Biveie der i Sommer skulde ansættes til Hovedreparation og blev bestemt, at alle Biveiene skulde fyldes og Grøvterne oprenses, samt at dette skulde være udført til St. Hansdag d. A., og bestemtes det, at Sogneforstanderskabet i Forening med Sognefogderne, skulde have det fornødne Opsyn med Veienes Planering. Adskillige Fattigvæsens Sager afgjortes.
Almuevennen, 1844-09-01
J Anledning af Ballerup og Maaløv SogneforstanderskabsSkrivelse, angaaende Betleriet, vedtoges, at paalægge dem i hvert Sogn, om hvem det er os bekjendt at de betie, at de ikke uden for den By de ere i maa fortsætte deres Betleri, samt tilkjendegives, at hvis de træffes at betle i Ballerup og Maaløv Sogne blive de der anholdt og ført til Birket.
Almuevennen, 1844-09-01
J Anledning af Amtsraadets Skrivelse af 16 Marts 1843, indsendtes følgende Skrivelse fra Forstanderskabet, dateret den 3 April 1843. Af det høiærede Amtsraads Skrivelse til Glostrup Sogneforstanderskab dateret 16de Marts d. A. erfares, at der i Anledning af det opstaaede Spørgsmaal, hvorvidt Veien der fører fra Moseveien over Andreas Jngvertsens Lod bør existere eller ikke, er af Amtsraadet besluttet, at Veien der er indgrøvtet og har existeret i Mands Minde, ikke bør aflægges. Denne indgrøvtede Vei er ikke længere end omtrent midt paa Lodden, hvor den afbrændte Gaard laae, har heller ikke existeret i Mands Minde, men er anlagt af Loddens Eier efter Udskiftningen; vi skjønne heller ikke, at Eiby Mænd kan paalægges at istandsætte en Steenkiste, der er opbrudt, hvilket ei er skeet af Eiby Mænd, mindre, at de derfor skulde tiltales og dømmes, ligesom vi ei heller tro, at kunne endog være berettigede til, at deeltage i en Broe hvilken ingen endnu har beviist, at have Ret til at lægge og benytte, i det mindste ikke os bekjendt, vi have igjennem Stiftamtmandskabet anholdt om, at det kongelige Rentekammer vilde oplyse os om Veien er udlagt ved Udskiftningen, thi vi have til alle Tider været af den Formening, at Eieren af Lodden svarede Hartkornsafgifterne, og da formene vi, at de der ønske sig en Vei over en anden Mands Lod, bør henvende sig til den, der eier Lodden.
Almuevennen, 1844-09-01
Vi holde os overbeviste om, at det høiærede Amtsraads Princip er, at de Sager, som Amtsraadet tilstilles for at afgive dets Beslutning over, maa af begge Parterne blive saa oplyste, som muligt; hvorfor vi driste os til, at anholde det høiærede Amtsraads Tilladelse til, at oplyse denne Sag, og udbeder at den maa nyde en ny Behandling af Amtsraadet. Skulde dette vort billige Ønske tilstedes os, da er vi saa fri, at udbede os de denne Sag vedkommende Bilage, samt det Kongelige Rentekammers Resolution, om Amtsraadet skulde være i Besiddelse deraf, skulde det ærede Amtsraad imod Forventning ikke tilstæde Sagen nogen ny Behandling i Amtsraadet, da bede vi os ærbødigst derom underrettet.
Almuevennen, 1844-09-01
Under 2den April blev fra Hr. Raadmand Fritz i Roeskilde tilkjendegivet Forstanderskabet. Kjøbenhavns Magistrat, har under 31de Marts resolveret saaledes: Efter de af Hr. Raadmanden i Skrivelse af 21de dennes meddeelte Oplysninger finde vi Glostrup Sogneforstanderskabs Andragende, betræffende den af os ved Resolution af 16de August forrige Aar tilladte Kapning af Træerne paa Glostrup Kirkegaard, ikke beføiet, og at det derfor vil have sit Forblivende ved bemeldte Resolution.
Almuevennen, 1844-09-04
Nr. 401. 3die Aarg. Andennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-09-04
Onsdagen den 4. September 1844. Ons den den 4. Sensomber 1844.
Almuevennen, 1844-09-04
Stænderne i Viborg. 8. Om Statseenheden og en friere Udvikling af vore Samfundsforhold.
Almuevennen, 1844-09-04
(Fortsat). Comiteen, der bestod af With, Nyholm, Jespersen, Schytte og Lyttichau, gaaer ud fra, at da Regjeringen har sat Jdeen og de Stænderske Comiteer i Bero, maatte dette indeholde en Opfordring for Forsamlingen til at tage under Overveielse, om den maatte kunne foreslaae en Maade hvorpaa en hensigtsmæssig Udvikling af Stænderinstitutionen kan finde Sted. Dette finder Comiteen imidlertid ikke mueligt for en enkelt Stænderforsamling, men et saadant Forslag maae, forat finde almindelig Sympathi, og for at kunne opfylde sin Hensigt, udgaae fra Deelegerede eller Beskikkede fra alle 4 Stænderforsamlinger i Forbindelse med nogle af Regjeringen Udvalgte, en saadan Sammentræden fandt Comiteen sig saameget meere opfordret til at tilraade som der ere andre og for Øieblikket særdeles paatrængende Forhold, hvis Ordning er høist nødvendig, og som dog neppe kunne ordnes paa en tilfredsstillende Maade, uden Medvirkning af saadanne Delegerede. Herved sigtes tilde statsretlige og internationale Forhold mellem Kongeriget og Hertugdømmerne, der i de senere Aar have fremkaldt en saadan Spænding imellem disses Borgere, at de, ved at henstaae uafgjorte og uordnede, ikke blot virke hemmende imod Statsvellets Fremme i Almindelighed, men og true Statseenhedens fremtidige Opretholdelse. Paa disse Grunde foreslaaer Comiteen at Forsamlingen indgaaer til Kongen med Petition om: "At Hans Majestæt allernaadigst vil indkalde de 4 Stænderforsamlinger til en extraordinair Session i Begyndelsen af Aaret 1845, for at udnævne Delegerede til, i Forening med nogle af Regjeringen dertil Udvalgte, paa nærmere befaling at træde sammen i det Øiemed, deels at medvirke til Ordningen af de statsretlige og internationale Forhold mellem Statens forskjellige Dele, og deels for at udarbeide Forslag til en Statseenheden betryggende og alle Hans Majestæts Undersaatters Vel tilfredsstillende Udvikling af Stænderinstitutionen, til senere Forelæggelse for de enkelte Stænderforsamlinger. Hertil havde Oliemøller Schytte føiet følgende Separat-Votum: "Jeg er enig i forestaaende Jndstilling; men jeg anseer det dog, uagtet den bestemte Mening, Forsamlingen tidligere har erklæret sig for, ikke overflødigt aabent at udtale: at der hersker en Trang i Nationen til en Udvikling af Stænder-Jnstitutionen, som leder til en friere Statsform, og, om Meningerne end ere deelte om Betimeligheden af, samt Midlerne hvorved og Maaden hvorpaa en saadan Udvikling af Jnstitutionen kan og bør skee, dog idetmindste alle samle sig i en fælles Attraa efter at erholde en besluttende Medvirken paa Statens finantsielle Anliggender. Denne min Anskuelse forventer jeg at Forsamlingen vil tiltræde.
Almuevennen, 1844-09-04
Efter at Referenten, Prokurator Jespersen havde oplæst Betænkningen tilføiede han, at vore Forhold til Hertugdømmerne ere af en saa usalig Beskaffenhed at der snart maa gjøres noget i denne Henseende, at den hidtil fulgte Regjeringspolitik at lade Alt forblive som det er, maa forandres, hvorfor det var Forsamlingens Pligt at meddele Regjeringen Raad om de hensigtsmæssigste Foranstaltninger, der burde være at træffe i saa Henseende. Det forekom Comiteen indlysende, at de foreslaaede Delegerede kunne yde væsentlig Nytte ved Udjevningen af de imellem Kongeriget og Hertugdømmerne værende materielle Forhold. Efter Comiteens Forslag skulle de Delegerede endvidere udarbeide Udkast til en videre Udvikling af Stænderinstitutionen. Den havde ikke udtalt enten almindelige eller specielle Ønsker om denne Udvikling, eller Trangen dertil, da den var gaaet ud fra, som noget Givet, at en Udvikling skal finde Sted, hvilket er erkjendt af Regjeringen ved dens Forslag om Stændercomiteerne, og da Meningerne om en saadan Udvikling ogsaa ere høist forskjellige i de adskilte Stænderforsamlinger, men det er vigtigt at der bliver nogen Enighed, saa har Comiteen fremsat den Anskuelse, at et Forslag til Udviklingen hensigtmæssigst bør udgaae fra Delegerede for de enkelte Forsamlinger. Da Comiteen var gaaet ud fra, som noget Givet, at en Udvikling skal finde Sted, havde den ikke villet indlade sig paa at udtale Ønsker om og Trangen til en Udvikling, hvorfor den heller ikke havde optaget Oliemøller, Schyttes Votum. Hertil svarede Schytte.
Almuevennen, 1844-09-04
Hvad der er Givet, formener jeg ogsaa bør udtales, bør stadig staae klart, og der forekommer mig ikke at være tilstrækkelig Grund til at undlade at udtale det, fordi man anseer dette for overflødigt; ja en Udtalelse synes mig endog aldeles nødvendig, naar det der ansees Givet, det vil i dette Tilfælde sige de Ønsker og Forhaabninger, som Forsamlingen i 1840 og 1842 vedkjendte sig, endnu staae upaaagtede af Regjeringen. Undlader man at udtale hvad der saaledes har været og endnu er vor Mening, kunde man udsætte sig for, at det Givne blev anseet for opgivet, idet man lader det komme an paa, hvorvidt Regjeringen vil udfinde den givne Forudsætning af Betænkningen. Men naar nu en saadan Mistydning kan hæves ved ligefrem at udtale Meningen, indseer jeg ikke hvorfor det skal undlades, om man endog herved gjør sig skyldig i en Gjentagelse.
Almuevennen, 1844-09-04
Foruden disse Forholdsregler troer jeg, at det til Statseenhedens Opretholdelse vil være gavnligt, at de Elementer i Staten, der ere den bestaaende Stats eenhed hengivne, bør styrkes, navnlig at det danske Folks Repræsentanter forenes i een Stænderforsamling, hvilket der udentvivl ikke kan være nogen væsentlig Hindring for. Den høitagtede kgl. Commissarius har selv for ikke lang Tid siden udtalt i denne Forsamling, at intet vilde være til Hinder for de danske Stænderforsamlingers Forening, naar blot Hertugdømmernes ogsaa kunde forenes, hvilket sidste han imidlertid har erkjendt ikke kunde eller burde skee. Men fordi væsentlige Grunde ere til Hinder for Hertugdømmernes Stænderforsamlingers Forening, synes det dog ikke billigt at negte en Forening af Kongerigets, mod hvilken ingen saadan politisk Grund existerer, medens der tvertimod er saa meget, der taler derfor. Et andet Element, der holder paa Statseenheden, er det dansk-nationale Element i Slesvig. For Stats eenhedens Opretholdelse er det noget af det Væsentligste der kan skee, at dette Element bestyrkes i sin gode Ret. Jeg skal imidlertid ikke gaae videre ind- herpaa, da et særligt Andragende om denne Gjenstand er taget under Behandling af Forsamlingen. Men ved Siden af de paapegede Midler til at sikkre Statseenheden, bør man ogsaa søge at fjerne Alt, der kan give nogen virkelig billig Grund til Misfornøielse fra de forskjellige Statsdeles Side. Ligesom Regjeringen paa den ene Side med den største Kraft, bør holde paa, og gjennemføre de Forholdsregler, som betinge Statseenheden, bør den paa den anden Side indrømme Alt, hvad der for at efterkomme Hertugdømmernes Ønsker kan indrømmes, uden at Statseenheden, kan lide derunder. Saaledes bør der vistnok, som Comiteen ogsaa har henviist til, foretages en nøie Undersøgelse af Prægravationsspørgsmaalene, (Spørgsmaalene om Hertugdømmerne ere meere overlæssede med Byrder end Kongeriget, for at Hertugdømmerne, hvis de virkelig skulde være prægraverede, kunne faae den dem tilkommende Ret. Foruden den egentlige Prægravation, som skal bestaae deri, at Hertugdømmerne formeentligen ere meere bebyrdede med Afgifter til Staten, end Kongeriget, gives der enkette andre Forhold, som udentvivl kunde ønskes omregulerede, og hvilket vistnok kunde skee uden Fare for Statseenheden. Saaledes kan der, skjøndt man bør holde fast paa, at der kun er een fælles Krigsmagt, neppe være noget til Hinder for, at den holstenske Afdeling af Hæren fik tydsk Commando, og skjøndt det vistnok er vigtigt, at der i samme Stat findes een og samme Mønt, synes det dog at have viist sig, at Rigsbankberegningen ikke practisk kan holde sig i Hertugdømmerne; dette Forhold bør derfor udentvivl omdannes, og saafremt det ansees nødvendigt, at samme Mønt vedligeholdes over hele Staten, bør Forandringen iværksættes tillige hos os selv, om hvilken Gjenstand ogsaa et særskilt Andragende foreligger Forsamlingen.