JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
H. D. Prinds Friedrich til Hessen har i Budstikken No. 15 ladet bekjendtgjøre en Jndberetning fra Chefen for 1ste Divisions Kystværn, Stavanger Enroullerings District, Capitain v. Klow, til Oberst og Ridder v. Arenfeldt, dat. den 6 April 1811, om en ny Prøve paa Kystværnets Mod og Nidkierhed. Et Slupskib, hjemhørende i Bergen, som d. 30 Martii seilede forbi Jedderen, blev opdaget af 3 uden for gaaende fiendtlige Skibe, og jaget op af dem for at indhentes. Skipperen mærkede dette saa betimelig, at han endnu kunde styre mod Kysten, landsætte sit Skib og flygte med sit Mandskab i Land. Briggerne havde udsendt 3 Slupper; den ene af disse naaede først Fartøiet og besteg det. Kystværnets Signaler vare allerede oppe. Fire Mand, under Rodeanfører Lars Larsen Huusvægrykkede strax mod Stranden, fattede Post og fyrede nogle Skud, som Fienden vel besvarede, men han forlod tillige i største Hast sit Bytte; det øvrige Mandskab af denne og hele 6te Rode samledes efterhaanden og Fiendens 3 Slupper med henved 20 Mands Besætning, holdt sig udenfor Skud maal, men vovede intet Angreb; derimod rykkede alle tre Brigger frem og fyrede enkelte Skud, den hele 2den Section kom i Jilmarch, for at støde til og understøtte de 2 Roder af 1ste Section. To fiendtlige Barcasser med omtrent 20 Mand i hver kom og forenede sig med, de 3 andre Slupper. Kl. 10 ankrede de 2 Brigger og begyndte en Canonild, med Skraae imellem, mod Kystværnet, hvilken Jld varede uafbrudt i 4 Timer. Da Fienden mærkede, at hans Jld mod den opstillede Kyst milits, som ingen Anledning havde til at løse noget Skud, var frugtesløs og det landsatte Fartøi ikke kunde erobres, ophørte Skydningen Kl. 2 om Eftermiddagen. De 2 Brigger lettede nu Anker, den 3die havde hele Tiden holdt sig krydsende frem- og tilbage paa Bugten og alle stode nu til Søes. Medens man var i Færd med at bjerge Last og Takkelage, kom den forhen krydsende Brig op igien og Folkene maatte forlade Skibet og gribe til Vaaben, da Briggens Canoner begyndte at spille, men omsider stod Fienden atter til Søes. Det ved denne Leilighed forsamlede Kystværn var 250. Mand stærk, hvoraf de fleste vare Spydførere. Man seer af denne Affaire, hvor aarvaagen det norske Kystværn er paa sin Post, og at Fienden end ikke med 3 Brigger og 3 Barcasser kan erobre det ubetydeligste Slupskib, naar det har fundet sin Vognborg i Norskes kjekke Sønner og trygge Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Hs. Majestæt har ved aabent Brev for Doctor Medicinæ Wedel Simonsen betroet denne i den lærde Verden saa fordeelagtig bekjendre Mand det Ærinde, at bereise Fyen for at tilveiebringe Oplysninger om de vigtigste historiske Diplomata, Haandskrifter og andre Momenta Fædrenelandet vedkommende, som maatte forefindes enten i Stiltets og Amternes Archiver eller hos Private, paa det saadanne Documenter eller Afskrifter deraf kunne vorde samlede og afbenyttede til almindeligt Gavn. Hs. Majestæt anbefaler derfor saavel geistlige som verdslige Embedsmænd i Fyens Stift, som og Private sammesteds, der maatte opbevare eller være i Besiddelse af saadanne Bidrag til Fædrenelandets Historie, at gaae Doctoren til Haande i Udførelsen af det ham overdragne Ærinde, og vise ham den Beredvillighed, som maatte staae i deres Magt, til Øiemedets Opnaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Endelig har nu, efter gjentagne mislykkede Forsøg, en indfødt Dansk Mand bereist et Element, hvis Beseiling man hidtil har maattet overlade til Udlændinge. Hr. Colding, Ærostatiker og Dannebrogsmand, opsteg Løverdagen d. 23 April Kl. 3. 3 Min, om Eftermiddagen med en Montgolfjere fra sin Broders Gaard anden Blegdam uden for Stadens Nørreport. Uagtet Maskinen var 59 Fod høi og 40 Fod i Gjennemsnit, steg den dog saa høit, at den fra Byen ikkun syntes at være af 1 1/2 Fods Høide og 1 Fods Bredde. Hr. Colding nedlod sig Kl. 4. 5 Min paa BrønshøiBakke, hvor han lykkelig landede, paa det nær, at Maskinen formedelst nogle Vindkast tog Skade ved Stødet mod Jorden og Hr. Colding selv fik en liden Contusion i Ansigtet. – Man kan nu formodentlig vente, at Hr. Colding med det første vil anstille en offentlig Luftreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen en Deel udestaaende usikkre Gieldsfordringer i afg. Salomon Glückstads Bo, hvilke ialt beløb sig til 50,000 Rdlr., for – 121 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Paa Auctionen d. 29de April over det priisdømte Skib Neptunus's Ladning solgtes: Circa 10,000 Pd. Raffinade i Toppe til 1 Rdlr. 9 s.a 7 Mk. 1 1/2 s. Pd., circa 18,000 Pd. dito i mindre Toppe til 1 Rdlr. 11 1/2 s. a 7 Mk. 1 1/2 s. Pd., circa 450 Pd. dito lidt fugtig i Toppe til 1 Rdlr. 6 1/2 s., circa 48000 Pd. Melis i Toppe til 5 Mk. 12 1/2 s. a 5 Mk. 14 1/2 s., circa 12,000 Pd. dito i Toppe til 1 Rdlr. 3 1/2 s. a 1 Rdlr. 6 s., Circa 40,000 Pd. dito i dito lidt fugtig til 4 Mk. 10 s.a 6 Mk. 4 s., 21 Fade Melis i Stykker til 3 Mk. 13 1/2 s. a 4 Mk. 8 s. Pd., 122 Baller Bomuld til 2 Mk. 11 s. a 2 Mk. 13 1/2 s. Pd., 2 Baller dito havareret a 27 s. Pd., 10 Sække Ingefær til 14 Mk. 10 s. a 16 Mk. 8 s. Pd., circa 31,160 Pd. Campeschetræe til 16 Rdlr. 6 Mk. 8 s.a 17 Rdlr. 1 Mk. 8 s. pr. 100 Pd., 107 ledige Sukkerfade til 10 Mk. 12 s. Stkt. - Alle Varene solgtes uden Told. Hr. Justitsraad Barens, Ridder af Dannebrogen, har udgivet et interessant Skrift under Titel Roticer for Musiklibhavere (Musik yndere, hvoraf Jndtægten tilfalder Fattigvæsenet, 241 Sider stort, prydet med den berømte Konstnerinde Jomfru K. N. Wernickes veltrufne Portrait af A. Flint. Bogen begynder med en høist læseværdig Skildring aff denne Konstnerinde. Hun er født d. 14 April 1789, er altsaa kun 22 Aar gammel. Hendes Foder, den Danske Capelmester J. G. Weknicke, er født i Bergen 1766. Han udmærkede sig allerede i de academiske Examiner og dyrkede tidlig Musiken jevnsides med Videnskaberne. Uden Undervisning, men ved egen Flid og Anstrængelse, blev han Konstner. Han tildrog sig siden Regjeringens Opmærksomhed, og gjorde, understøttet af samme, en Reise til Hamborg og Berlin. Ved ny Anstrængelser udenlands blev han een af den Tids første Claveerspillere, ikke allene i de Danske Stater, men ogsaa i Hamborg og Berlin. Han ventede ikke, at hans Datter som Fruentimmer skulde bringe det til Fuldkommenhed i Musiken. Men hendes ualmindelige Talent og Lyst bevægede ham til at begynde at undervise hende i hendes ellevte Aar, gik han dog i sin Undervisning frem efter et eget System. Hun tænkte og arbeidede i den senere Tid meestene. Jkkun hvor Vanskeligheder af Betydenhed mødte, tyede hun til Faderen, som næsten aldrig var fornøiet med hendes Spil. Længe levede hun skjult for Danmark hos sin Fader i Colding, som havde 13 Børn og en Pension af 600 Rdlr. J Begyndelsen af 1806 gjorde han med sin Datter en Reise til Hamborg, hvor man beundrede hende som een af Europas første Claveerspillere. Aaret derpaa sik Colding Jndqvartering. Blandt de Fremmede vare adskillige, som spilte et eller andet Jnstrument. De søgte Adgang til Wernickes Huus og gave Smaa concerter, hvortil for ingen Leilighed var.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Augusti Maaned 1807 kom Kongen og Udvalgte af Rigets Collegier til Colding, og nu blev deres Tal, som besøgte hine Musikøvelser, alt større og større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Konstnerinden tildrog sig Hoffets og tænkende Regjeringsmænds hele Opmærksomhed. J Sept. 1807 tiltraadte Wernicke og hans Datter en Reise i den østlige Deel af Holsteen for at give Concerter til Fordeel for Bombardementets Brandlidte, men denne Reise standsedes ved Christin d. 7des Dødsfald. Til Ære for Hr. Wernicke gav man baade Baller og Gjestebude, hvor hun kom hen J Jan. 1810 kom hun til Kjøbenhavn, hvor hun ved sit Spil tiltrak sig Beundring, og hvor alle tilstede, ikke at kunne bruge den venstre Haand som hun. Hun er iøvrigt ikke allene Konstre inde, men dan net Fruentimmer og besidder Kundskaber og Færdigheder, der gjøre hende skikket for det huuslige Liv. - Skriftet faaes indheftet for 9 Mk. paa Hjørnet af Hestemøllestræde og Farvegaden 123. første Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Under 17de d. M. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at udnævne Grosserer C. Norling i Gothenborg til virkelig CommerceRaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Mariboe den 18de April. Ved den offentlige Faldbydelse paa Ulrichsdal blev som sædvanlig alting betalt i dyre Domme. Det oversteeg lang Vurderingen. En feed Soe, der kunde veie imellem 6 a 7 Lpd. kostede 80 Rdlr. foruden 12 s. af hver Rdlr. i Omkostninger. J hvormeget end Sælgerne forhøier Omkostningerne, saa bliver dog alt drevet op til uhyre Priser. At der skal betales en 12 a 14 s. af hver Rdlr. ændser Kiøberne slet ikke. Den lange Credit, f. Ex. til Mikkelsdag, synes at være en sand Lokkemad for mange. Kløverfrø, koster 16 Rdlr. 1 Lpd. – J den senere Tid har Veiret været overmaade skiønt Vintersæden staaer paa de fleste Steder i frodigste Vext. – Fiskeriet her og i Omegnen er nu næsten Jngenting. Tilforn fik man dog af og til Torsk fra Thiersted, men nu ikke mere. Det lader som Torske Familierne ere uddøde – i Stranden. En Arvefæstegaard paa 6 Tdr. Hartkorn i ØsterSchiøeringe under Grevskabet Christianssæde er i denne Tid kjøbt for 4500 Rdlr. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 20 April. Hoffet tager nu fra Paris til St. Clond. - Keiserinden holdt d. 19 d. M. sin Kirkegang i sit Capel i Thuillerierne. H. M. befinder sig ganske vel. - Paa Genieve Pladsen skal der, som det hedder, opføres et Palais for det Keis. Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Madrid d. 2 April. Adskillige Bander paa omtrent 800 M. angrebe d. 22 Martii et mindre talrigt Det hement af Garnisonen i Segovig. Den tachementet udholdt modigen Kampen indtil Gener Tilli kom til Undsætning. 120 Hollandske Husarer angreb derpaa Fienden og bragte ham fuldkommen Uorden. Rebellerne mistede 60 Døde Man fra og dem 30 Heste og forfulgte dem indtil Bjergene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Mayland d. 10 April. Allerede siden nogle Aar ere adskillige Departementer i Kongeriget Jtalien blevne opmaaede. Der er optaget en almindelig Jordbog over beskaffenheden af Jordbunden. Til denne Opmaaling, som endnu bestandig fortsættes, ere for i Aar ialt ansatte 415 Landmaalere. Hvert Sogn bidrager forholdsmæssig dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Neapel d. 30 Martii. Dette Aars Høst er i alle Kongerigets Provindser faldet lykkelig ud hvilket er saa meget mere heldigt, som Kornvarerne i nogle Egne af Jtalien ere temmelig dyre, skjønt der just ikke hersker nogen egentlig Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
D. 26de og 27de Martii var den hele Stad Neapel illumineret i Anledning af Kongen af Roms Fødsel. – Storførstinden af Rusland er ankommen her fra Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Wien d. 17 April. Rygtet, at H. M. Keiseren vil i denne Maaned gjøre en Reise til Ungern, synes ugrundet. – Landdagen i Siebenburgen vedvarer. Man har tilsendt den Finance patentet, paa det det kan faae Lovskraft i sin hele Omfang. Man længes meget efter næste ungerske Landdag. Men endnu er den ikke udskreven. Paa samme vil ogsaa blive fastsat, efter hvilken Cours-Skala Gjeldsfordringerne skulle tilbagebetales; i det mindste haaber man, at man vil forunde Skyldnerne adskillige Aars Moratorium til deres Gields Tilbagebetaling. - Allerede i nogen Tid er her et Rygte i Omløb, at alle Sølv- og Guldmynter skulle inddrages og at ny Mynter skulle præges efter en lettere Myntfod. - Den ny borgerlige Lovbog er endnu ikke udkommen, skjønt den er næsten heel færdig fra Pressen, og kun den Omstændighed, at man ikke kan blive enig angaaende Gjeldsfordringers Tilbagebetaling, har hidtil sinket dens fuldkomne Fuldendelse. – Levantisk Bomuld søges ikke det mindste, hverken fra Frankrige og Schweitz eller fra Norden. Priserne ere derfor mærkeligen faldne. - Grosserer Ant. Richter i Prag har gjort en modificeret Anvendelse af Baand, eller Schweitzerstole til at væve Lærred, Cattuner og alle Slags uldne Varer. To ja tre Stykker Tøi kunne forfærdiges ved samme paa een Tid, og dertil kunne endog Børn, da Krøblinger, bruges. En saadan Maskine, hvoraf der i den Richterske Fabrik nu ere 6 i Gang, koster 160 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
i Bancosedler. Cassel, den 20 April. Kongen har forstrakt Hr. Plade, Fabricant i Magdeburg, 15,000 Fr. som rentefrit Laan, til Runkelrodsukkers Fabrication. - Den Danske Gesandt, Baron v. Selbye, har overleveret Hs. Maj. i en Privatandience 3 Elephantordener, som hans Monark har oversendt mod de 3 Decorationer af den Kgl. Kron-Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Hs. Maj. har strax paahængt sig selv den ene Orden, og forundt Grev v. Førstenstein, Minister Statssecretair, den anden. Den 3die er endnu ikke bortgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Stockholm, d. 16 April. Provindsen Skaane, har tilbudet at paatage sig, imod at fritages forden saakaldte Rotering *), at underholde de to tyd ske Regimenter, hvoraf det ene nu garnisonerer i Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Fra det Østerrigske skrives, at under de Bevægelser, der foregaae paa de østlige Grændser, hersker i Monarkiet den dybeste Rolighed. Jngen steds mærkes nogen Rustning, Canonstøberierne ligge stille, Krudtfabricationen er indskrænket og Armeen formindskes bestandig. Under disse Omstændigheder, smigrer man sig med, at Pengevæsenet og Crediten snart ville hæve sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Paris d. 18 April. J de Hollandske Departementer ere alle periodiske Blade, der synes at have den Hensigt at ophidse Religionspartierne mod hinanden, blevne forbudne. - J Maasmundingernes Departement skulle nogle hundrede Mil*) En Afgivt til de Soldaters Underhold, som Godseierne ere forpligtede at stille. liameter Land udelukkende anvendes til Runkelrodens Dyrkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
London d. 12 April Moniteuren. Ved de i Cadix afhørte Vidner i Anledning af den engelske Generals Angivelse mod General la Pena er det nu afgjort, at de Spanske Tropper ikke have været uvirksomme i Fægtningen. Man maa beklage, at der er indtruffen en Omstændighed, som kan opvække National-Jversyge, og det kan blive meget skadelig for den store Sag, som begge Nationer forsvare. – Hr. Joel Barlow er udnævnt til befuldmægtiget Gesandt i Paris for de forenede Stater i General Armstrongs Sted, og i America ankommer en ny Fransk Gesandt i Hr. Turreaus Sted. – Supplement Billen til NonJntercourse=Acten er gaaet igjennem i Senatet og Repræsentanternes Kammer. Efter de Love, der i den Henseende nu ere i Kraft i America, ere alle Skibe, der ankomme i Americanske Havne, og ere afseilede fra Engelland eller een samme tilhørende Havn efter d. 2 Febr. 1811, tilligemed deres Ladninger underkastet Confiscation, og ville i Følge heraf vorde confisquerede. - De betydeligste Kjøbmænd i City have i Anledning af den store Lethed, hvormed Jndførslen skete i hele Løbet af forrige Aar, henvendt sig til Ministerne. Den uhyre Opdyngelse af raa og forarbeidede Varer, de overordentlige Summer, som disse Varer opsluge, de lave Priser, som denne Jndførsel har bevirket, og de uhyre Bekostninger som i Udlandet, deels i Vexler, trukne fra Fastlandet, deels contant ere blevne udredede, have henvendt Handelstandens Opmærksomhed paa de ulykkelige Følger, som endnu et Aars Jndførsel kan have, under en næsten ganske standset Udførsel og ved de Farer, der true Landets Credit og Handel. Man har derfor ladet sig forstaae med, at den bedste Maade, at raade Bod paa dette Onde, var kun at tillade Jndførslen mod en Udførsel af lige Værdie, og man haaber at dette Forslag vil blive antaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Constantinopel d. 12. Martii. Den Svenske Charge 8 Affaires har notificeret Porten sit Hof Krigserklæring mod Engelland. - Da Storherren ikke har fundet de af Rusland paa ny gjorte Fredsforslag antagelige og reent ud paastaaer at fortsætte Krigen mod Rusland, saa arbeides der uafladeligen paa Udrustninger og Troppers Udskekyning. Commandanten i Lowag, Hasraden Bay, der af Russerne blev opfordret til Capitulation, lod sin sidste Hest hente, og dræbte den i Parlamentairens Nærværelse. "Du seer, sagde han: at jeg halter; men jeg vil hellere døe end flye og overgive den mig betroede Plads. Han døde ogsaa ved et Storm Angreb. - Capudan Pascha, der har Overopsynet over Toldkammerne, dømte nyligen en af Commandanterne paa et Slot i Dardanellerne og en Skibscapitain fra Livet, fordi de havde drevet Smughandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Blandede Efterretninger. J London komme aarligen 2500 Personer i Forhør for Tyverier. Tyverierne beløbe sig aarlig til 200,000,000 Pund Sterling. Antallet af Fængslerne er 18 og af Ølhusene 5204.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Beløbet af de falske Mynter, som aarligen sættes i Omløb, er 200,000,000 Pd. St. Der gives omtrent 3000 Hælere af stiaalent Gods, 10,000 Karle og Piger, som leve paa egen Haand. 20,000 Mennesker staae dagligen op, uden at vide hvoraf de den hele Dag skulle leve. Man seer heraf hvilken Tumleplads for Usædelighed, Udskeielser og Forbrydelser denne saa berømte Stad maa være. (Allg. Just. u. Poliz. Blatter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Forsøgene med den berømte Hydrostat, som ere blevne gjorte i Paris, efter Hr. Schmids Forbedringer, i Overværelse af 2 af Regjeringen Tilforordnede og en stor Mængde Tilskuere, have fundet udeelt bifald. Det er godtgjort, at en Dykker, der befinder sig i denne Machine, kan efter Behag blive under Vandet og ved Hielp af en Tang optage de Ting, der ligge paa Bunden. Den bestaaer af en Kobbermachine i Skikkelse af en Ledemand, hvori der er tilstrækkeligt Rum for et Menneske. Den er hermetisk lukket ved en paa den øverste Deel anbragt Hjelm, hvorved der findes to med stærkt Glas forsynede Lysaabninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
J Midten er der indpasset tre Rør, hvoraf det ene optager Luften, det andet tilfører den, og det tredie tjener til Talerør. Ved Hielp af Ledemodene har man en frie Bevægelse med Albuen, og Hænderne sikkres ved Handsker af laaddent Dyreskind mod Beskadigelse. Denne Opfindelse, der er den almeennyttigste blandt dem, hvorved Konsten synes at byde Elementerne Trods, kan blive særdeles velgjørende i sine Virkninger, og er allerede nu det fortrinligste Redskab til at redde Druknede. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
J Frederike Bruuns Episoden u. Reisen &c. læses et paafaldende Exempel paa, hvor meget Subordination og velordnet Politie formaaer selv i de meest critiske Tilfælde. Da under Genuas Beleiring de af Hunger døende Beenrader vandrede omkring i alle Gader, blev intet Brød røvet eller stiaalet. En fransk Soldat, der var færdig at døe af Hunger, tumlede forbi en Bagers Bod Han tager et Brød og spørger, hvad koster det, Da Bageren svarer ham fire Liver, lader han Brødet falde igjen paa Bordet, og segner døende henved samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
J samme Skrift fortælles følgende Anecdot om Keiser Napoleon. J Verrez, bag Aosta, logerede Forfatterinden hos en forhenværende sardinisk Officier, i hvis Huus Bonaparte havde opholdt sig halvanden Dage for at recognoscere. Vi bleve strax, siger hun, nogle meget vel tegnede Speciel kort over Egnen vaer, som hang paa Væggen i Gjæstestuen. Bonstetten spurgte af hvem de vare tegnede. Vor Vært svarede: af mig. Aldrig saasnart var Bonaparte traadt ind i dette Værelse, førend hans første Øiekast faldt paa Kortene. "Hvo har teg eg. Vel. net disse Kort, spurgte han. -De skal være min Fører." Og strax afsted over Bjerg og Dal, selv ellevte med. De kom til Val di Ajas, der stødte de paa en udstillet og ved Østerrigernes hurtige Tilbagetog glemt Piket af 25 Mand. Hvilket Møde. Man seer overrasket nogle Minuter paa hverandre; derpaa siger Bonaparte kold og bydende: "giv mig Deres Kaarde. De er min Fange. Og strax raktes Kaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-30
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. adskorsteen, Ottende Aargang. No. 36. Udgivet og forlagt aff Boghandler S. Soldin. Frier-Correspondence edenstaaende har Udgiveren modtaget med Fodposten: Høistærede Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-04
Den danske Yngling var Peter Buhl, Hil være Dig, gjeveste Kjække! Du est den prudeste Havets Fug Som nogentid borded en Snekke Med sexten Aar han mod Britten drog Og Manddommens Gierning øved, En Kugle ham da hans Arm fratog Hans tappre Hjerte den prøved. Snesaarig kjæmped han anden Gang Mod tyvefold stærkere Fjende, Og ham ved utvingelig Villie tvang, Da Kampen han ej kunde vinde. Frem strede de danske Baade til Mod Stormen og Nordhavets Bølger, Den dalende Sol var svøbt i Skye, Det brittiske Krigskib dem følger. De kan ej kjæmpe i ordnet Hær, Men flye er ei Danskes Vane; Den kjæmper som Fienden kommer nær Han Daaden dem aldrig kan rane. Herr Buhl er nærmest, han kjæmper med Magt Alt mens han sin Baad kan forsvare; Omsider den blev til det Yderste bragt, Da vejer han Brødres Fare. Sit Flag han stryger fordi han bør, Men Daad har han end i Sinde, Sin egen Frelse han offre tør At Baadene Havn kunne vinde. Den brittiske Hovedsmand raaber ham til Din Baad til mit Skib Du drage!" Det, svarer Herr Buhl, slet ikke jeg vil J komme og selv den tage! Omsonsk da lyne de ulivs Skud, Forgiæves de Jldrør lue; Han stander fieldfast, han holder ud Mens Fienderne selv maae grue. De danske Baade vandt sikker Havn, Og Fienden lystedes ikke. Saa ramte Herr Buhl sine Brødres Gavn, Det maatte sig Alt for ham skikke. Hurra, for de Sømænd af Dan og NorDe ere som Storme og Klipper, Thi aldrig der stedes en Fare stor Hvori deres Helteaand glipper. Den Manddom er sprungen af ældgammel Rod, Som Trofastheds Prover udholdte. Hver Mand have Snille og Villiens Mod, Som Danmarks Søekrigere stolte. M. H. Bornemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-04
J J Expeditionen mod Anholt kjæmpede de danske Landkrigere, der ikke have havt saadan Leilighed til at udmærke sig som vore Søekrigere, med den samme glimrende Tapperhed, det samme uforfærdede Mod som disse. Hændelsen gjorde Kjæk hedens Anstrængelser frugtesløse. Men dette Foretagende, der for Fædrelandsvennen viser sig som en ægte tragisk Begivenhed, blev til Slutning prydet ved en Heltedaad af særegen og sielden Skjønhed og lykkeligt Udfald. Det ejendommelige hos Buhls heeltemodige Opoffrelse bestod, efter Forfatterens Tanke, der: at det fyrigste Krigsmod og den fasteste Kjækhed fremskinnede i fuld Glands ved ikke at kjæmpe, og seirede ved at holde ud i en selvudkaaret forsvarløs Stilling. Den høieste indvortes Simplicitet omgivet af betydningsfulde stærke Billeder indeholder Handlingens særegne, sjeldne Skjønhed. Fra denne Synspunkt er den maaskee den eneste Historien har at opvise. Den i Roms Historie saa berømte Modstand paa Tiberbroen af Horatius Coles var saare meget vigtigere ihenseende til dens, i det Mindste tilsigtede, Følge, thi denne var Roms Frelse, men den var mindre stor i Fare og i Villiens Kraftanstrængelse, den var mindre skjøn ihenseende til det Høimodige og de udvortes Omstændigheder som gave dette tilkiende. J en fordeelagtig Stilling, i fuld Rustning, med Udves til Frelse kjæmpede Horatius. Buhl havde ene sin Kjækhed at modsætte Fjenden, og ingen Vei til Frelse ved egen Stræben. - Landsmænd, lader os føle vort Folks Værd, men ogsaa de Pligter dette Værd opfordret og til Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-04
Indenlandske Efterretninger. J Odense Fjord ligger for nærværende Tid et tremastet Skib, ladet med engelske Steenkul, som er opbragt af en Caperfører Bruun fra Christiania. Skipperen, som blev taget i Beltet, har tilstaaet i Forhøret, at han kommer fra Engelland, hvor han har indtaget sin Ladning.