JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Storbrittannien. I Underhuset foreslog Lord Castlereagh den 5te d. at oprette et Monument for Trafalgar-Seiren (som Net som kjøbte med sit Liv), der ligesaa got som Waterloo burde foreviges, da Søe= og Landmagten i den overstandne Krig havde gjort sig lige fortjent. "Den ene Seier - sagde han - sikrede Os for ethvert Angreb og den anden for enhver Fart. Til Beviis paa, hvorledes Marinen ved sin mageløse Virksomhed havde sat Landmagten istand til at udføre dens Heltebaad, anførte han, at et Regiment, som endnu i Aaret 1814 sægtede ved Toulouse, blev siden indskibet for at gjøre Tjeneste i Amerika, og endda kom betids nok tilbage for at holde Jndtog i Paris med de Allierede. Forslaget blev efter endeel Debatter antaget med patriotisk Eenstemmighed. Efter en af Skatkommerkentsleren forelagt almindelig Oversigt af Finantsernes Tilstand behøves for Aaret 1816 en Sum af næsten 6 1/2 Mill. Pd. Sterl., hvoraf 12 for Armeen, 7 for Marinen og 2 for Artilleriet. Selv paa Fredsfor bliver Armeen 99,000 Mk. stærk, foruden de 30,000 Mk. som staae i Frankerig, da den nærværende Tilstand forbyder en pludselig Reduktion; dog lovede Ministeren, at denne Styrke kun skulde være temporair for det første paa eet Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Parlamentet er nu sysselsat med de forelagte Traktater og Konventioner, som udgjøre omtrent 70 i Tallet. J Overhuset har Lord Liverpool erklæret, at der ingen Konvention har været sluttet imellem de Allierede, som udtrykkelig bestente, at Frankerig skulde under Bourbonnernes Regjering. I Underhuset har Hr. Brougham forlangt Oplysning om den hellige Allianz imellem Ruslinds, Østerrigs og Preussens Souverainer, som Man i London først fik Kundskab om af den Hamborger Korrespondent, samt Afskrivt af en den 6 Januar 1815 imellem Frankerig, Østerrig og Storbrittannien sluttet Trak til, hvorved de garantere hinandens Besiddelser i mod Ruslands Angreed. Den hellige Allianz, hvortil Man ikke siden Korstogenes Tid har seet Magen, fandt han unødvendig, aldenstund ingen vidste af nogen Fare for den fristelige Religion. Den maatte altsaa have en Betydning; det var ikke første Gang, at Magter, have forbundet sig til at underskrive slige Jnstrumenter, hvori tales vidt og bredt og Retfærdighed, Religion og Fred. Pohlens Delingstraktet er uforglemmelig, og nærværende Traktat slutter med de selvsamme Ord som Keiserinde Catharinas Proklamation. Da der nu intet Pohlen meere gives at dene, maa Man antage at denne Trektat angaaer den mahomedanske Troesbekjenders &c. Lord Castlereagh bestreed disse Grunde og kunde slet intet farligt see i Storbrittanniens Udelukkelse, da Keiseren af Rusland baade havde meddeelt ham Traktaten før dens Underskrivt og tillige ønske Prindsregen, tens Tiltrædelse. Derpaa var bleven svaret, at den brittiske Regjering ikke pleiede at underskrive Traktater, som vire personlig underskrevne af Souverain r. Den anden Trakkets Meddelelse fandt han ligeledes overflødig, som et blot historisk Fikkum, der slet ikke gjeldte for nærværende Tidspunkt. Der gives, saade han, visse Forbund, som førstunder visse Onstændigheder træde i Kraft, og altsaa ikke uden Skade for det offentlige Vel kunne bekjendtgjøres, for disse Omstændigheder indtræffe. Begge Hr. Broughams Forslag bleve derpaa med stor Stemmeflerhed forkastede. Korrespondenen med den franske Regjering angaaende Lavalettes Undvigelse og de 3 Engellænderes Hæftelse i Paris skal nu forelægges Parlamentet. J Overhuset har Lord Holland ogsaa æsket Oplysning om LordKinnairds ovenmeldte Forviisning fra Paris. Lord Liverpool vilde vel ikke inddrømme nogen Meddelelse des maa ende, da, som han anførte, alle Regjeringer tilkom Ret til at forvise fremmede Personer af deres Lande, og Engelland i det omvendte Tilfælde lige saa lidet vilde holde sig forpligtet at gjøre den franske Gesandt eller Regjering Regaskab for hine Orvæggrunde; men heraf fulgte ikke, at der fandtes nogen egentlig beskyldning imod Lord Kinnairds Ære, og med denne Erklæring fandt Lord Holland sig aldeles tilfredsstillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Blandede Efterretninger. Tydskland. Foruden de 47 Bind, som Universitetet i Heide berg fik tilbage fra Paris, har Keiseren af Østerrig nu hos Paven udvirket, at det ogsaa faaer Resten af det saakaldte Bibliotheci Palting, som befindes i det Vitikanske Bibliothek i Rom, igjen udleveret, hvilken, høist glædelige Efterretning den østerrigske Gesandt i Carlsruhe, Grev v. Triutninsdorff, har meddeelt den Badenske Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Prinds Poul af Wiecember; har fra Paris under 28 J nuar ladet bekræfte Rigtigheden af den til Fyrsten af Hohenlohe Ochringen, som Præsident for de Würtembergske Stænder, udstædet Skrivelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Efterretningen og Fyrstendommet Hanaus Aftrædelse til Bayern fjendrives bestemt i den Casselsk Avis I Lüneburg slog Lynilden ved en stærk Vist vind med Regn og Sneefor om Aftenen den 16de ned i Johannis taarnet, men blev ved den paa samme anbragte Lynafleder ført til Jorden uden at skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Schweitz. Pia den franske Gesandts Reqvisition er 2 nys ankomne Frinzoser arretterede i et Værtshuus i Basel, som skulle være Ore tigere i en ny Bommensværgelse i Frankerig. Den Sne kaldte sig Nontasier; men formodentlig reise de under opdigtede Nivne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
flere af de franske Kongemordere ere passerede igjennem Gens, uden at tillades noget Ophold her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Jtalien. Af en Bekjendtgjørelse fra den engelske Gouverner paa Miltha, General Maital, til de britstiske Konsuler hos de barbariske Magter, hvori den Enighed og Venskab, som længe har hersket imellem disse og den engelske Regjering, fremdeles ønskes bevaret, lover Man sig ikke noget got Udfald af Sir Siøn y Smiths projetterede Riddertog imod disse Røverstater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
De ulykkelige Jndvaanere i Nøje i det Neapolitanske skulle have grebet til et Udfald paa den første Kordon, for ei at døe af Hunger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Vesup er atter begyndt at blive urolig Man forsikrer, at Paven agter at tilveiebringe en italiensk Rigsdag, hvorved han haaber at befæste Freden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Frankerig. Den glimrende Fest, som den Kongel. danske Gesandt, Generil v. Waltersdorff, nylig gov, bivaanedes ogsaa af Hertugen af Wellington, Hertugen af Richelieu og Fyrst Telleyrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Efter Forlydende skulle alle politiske Klubber meddet første lukkes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
J Egnen ved Calais og Cherbour, har Qvægsygen yttret sig. Skildtet paa et nyt Kaffehuus i Paris, de fem Ver ders de kaldet, har Vedkommende igjen maattet nedtage, fordi den femte Verdensdeel var forestilt overordentlig lille (St. Helen.), med en slamrende Løveliggende derved. Aviser og Breve, som for Tiden ankomme hertil fra Rom, ere gjennemstukne og udtrukne i Eddike. Massen, vil, som det hedder, inde trykke et Svar imod hans Denunciation i de Deputeredes Kammer Storbrittannien. Pa Jrlands Kyl er den 30 f. M. strandet 3 Fartøier med Tropper fra den engelske Armee i Frankerig. Af Mandskabet paa det ene, som beløb sit til over 300 foruden 30 Fruentimre og 40 Børn, bleve kun 26 reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Lord Firz William er død i en Alder af 70 Aar. Han eyede en af de smukkeste Malerie= og Musikalien Samlinger i Europa. Vid Tropperne i Ostindien har Lord Moir, nu ogsaa indført et Kameelkorps, som er tjenligt imod Kavallerie, men imod Infanterie duer det ikke stort Hs. Majestæt Kongen lod sig i sin Svaghed nylig sye en sort Klædning og havde derved det Jndfald at sige, nieg maa dog anlægge Sorg for Kong Georg 111, som nu er borgerlig død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Ratificationerne paa den Pariser Traktat af 20 Novbr. ere først blevne ulv pede den 20 Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
De Osputerede fra Carthagena ere ikke blevne antagne af Gouver øren paa J maica. Man vil nu sige, at sydamerikanske Fribytter spekulere paa at bortføre den store Fribytter (Napoleon) fra St. Heleng, hvilket imidlertid, neppe vil lykkes dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Nederlandene. Marskal Soult samt en Broder af General Bertrand, som er fulgt med Bonaparte, ere ogsaa ankonne til Brussel. Den Første reiste uden Ophold videre til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Den bekjendte vander Nott, som boede ganske allene i et Huus i Brussel, er efter flere Dages Forløb fundet død i sin Seng. Fire smaae Hunde, som vare hans eeneste Selskab, laae paa Liget, som om de igjen vilde opvarme samme. Han var saa bigot, at der kun forløb faa Dage, at han jo ik til Gudsbord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Sverrig Norge. Nitten til den 15 December sidstleden er Hevne Hovedkirke i Fosens Fogderie, Trondhjems Stift, bleven antændt af Lynild og lagt i Ask med alle dens Ogamenter og alt Jnventar. Kirken eirsaf endeel af Sagnets Gaardmænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Indenlandske Efterretninger. Den 14 Februar er Kammerjunker Ludvig Moltke udnævnt til Legationssekretair ved det Kongelige Gesandtskab i Stokholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Kongen af Preussen har udnævnt sin herværende Konsul, Frederik Tutein, til Allerhøistsammes Generalkonsul, og hans Søn, Ferdinand Tutein, til Vicekonsul, begge i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Paa Søndag gives atter Bal en masque i det Kongel. Hvitheater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Ved allerhøieste Resolution af 9 d. M. er tilladt, at det af Professor Begtrup og Jnspektør Trojel udgivende Uge blad: den ockonomiske Korrespondent, mas fra indeværende Aars Begyndelse forsendes med Pakkeposten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
En Reisende, der vel har været temmelig tyndt klædt, som i næstforrige Uges strænge Kulde fulgte med den ham bor ske Pakkepost, er paa Veien til Kjøbenhavn fros en ihiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
J Søndags den 18 Febr. om Eftermiddagen Kl. 5, saaes atter i Slagelse følgende Luftsyn: Solen skinnede reent og klart i Vesten, blot en lille, smal mørk Skye strakte sig paralle mod den i Norden, og over samme faaes tydelii i Minuter en Bisol at skinne med svagere og rødligere Glands, egentlig med en rødagtig Kjærne, der udbredte sig i et blegere Skinn. Den lærde Phystker Huygens for ti rer dette Syn af smude runde Jisstykker i Luften. Aaret 1764 faae Man i Marienberg i Preussen et lignende Syn, og derpaa fulgte en saadan Kulde, at Bugten ved Danzig tilfrøs saa fost, at Man kunde kjøre over den med Slæder. Den steenschwangske Glædens Kilde, hvoraf - med hans anonyme Lovtalers Tilladelse: - sted bare muddret Vand, er nu til al Lykke stoppet, da det Kall. danske Kancellie under 10 d. M. har igjennem Øvrigheden ladet Pjecens Udsalg forbyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Kjøbenhavns Bereltaurs den 20 Febraar. Hau borg 2 R. 692, k. S. 700. London 2 M. 29 1/2 Rbd. Specier 685. Disse solgtes til 41 Rbmk.; Kommittee sedler (med Rente) 90 pr. 100; Oblig. 77 ; Norske Sedler, Ved Tallotteriets 901 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 57, 75, 88, 70, 42.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Beltpassage fra den 11 til 18 Februar 1816. Fra Fyen til Sielland. Lieuten. Ungerud, Dorph og Hjorth; Kjøbmand Lünning : Kapit. v. Østrup; Major v. Bauditz; Secondlieuten. Herz Forvalter Larsen; Kjøbmand Petersen med Kone; Kjøbmand, S. Becker; Handlende Giennanth og Lehmann, afsk. Kapit. Krebs; Over=Krigskommissair Hjorth; Secondlieuten. v. Krev; Lieutru. Krossing ; alsk. Lieuten. Torkos og Papsen; Kapit. v. Zesca med Frue og Datter ; Prokurator Scheel med Tjener. Fra Sielland til Fyen. Secondlieuten. v. Søetoft, Nissen, Frisch og Hevde, og Kadetunderoffic. Brahes; Handelsfuldmægtig Kruger ; svensk Koureer, Kammertjener hos Hertugen af Sødermanland, S. Richter; Kjøbmændene af Maroud El Arby El Seban, SarufRulev El Arby og Mægler Martius; Skibskapit. Dahlerup; Overstormand Snerdorph; Premierlienten. J. Krag. Jntet ved Strøm=Tolden. Søndag var Vinden Sydvest, med Sønden Strøm; det øvrige af Ugen holdt den sig Vest og Vest Nordvestlig med stedsevarende Strømløb fra Nord; Veiret forskjellig, i Fredags Storm med noget Snee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Beltet er fuldt af Driviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Spørgsmaal. hvad kan være Aarsagen til, at de ved Belt=Transporten, ansatte Søefolk, paa Sprogøe ikkun betaler 2 Mk. 8 s., da de paa samme Tid maae betale 3 Mk. Rbd. N. V. for en Ret lige god varm Mad i Korsøer, Paa Søndag prædiker ordineret Katechet Hr. From til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Avertissements. Koncert. Paa sin Reise gjennem Odense, lader Virtuosen, ran der Vinck fra Amsterdam, understøttet af det grevelige allefoldtske Kapel, sig høre paa Violin, førstkommende Tirsdag Aften den 27 d. M., paa den ældste Klubs Sal, hvortil det musikelskende Publicum herved indbydes. For Entreen betales Rbd., og Koncertev begynder præcise Kl. 7. Nye Pibejern med Bolter, Abelatsigneter hvorudi kaa graveres Navn, Støvlekroge, Jldslage, Jagtbøsser, Tambouringnaale, med mere Staalarbeide, kan faaes paa den patriotiske Boutiqve, som er aaben daglig fra Kl. 10 til 12 Slet. Odense den 23 Februar 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Tvende Værelser til Gaden, og et til Gaa den med Kjøkken, i anden Etage, er at erholde til Leie, til næste Paaske Flyttetid, i Overgade No. 31.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Juveleer A. F. Petersen fra Kiøbenhavn agter at indtræffe her til Odense til forestaaende Marked med et Partie Demants-Arbeider og Prætioser af alle mulige Slags moderneste Arbeider. Hans Logis bliver hos Hr. Kjøbmand Birkerod No. 435 i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
At der, efter afdøde Gaardfæster Anders Jacobsens Enke i Qværndrup, Egeskon Gods, foretages Auction i Stervboegaarden, den 5 Marts førstkommende, over endeel gode nye ubrugte Sengeklæder, nogle gamle dito, en 2 Etages Jern Kakkelovn, Fruentimmer=Gangklæder, Dragkister og andre Kister, Kobberkjedler, Kar, med flere Meubler, og desuden 6 gode Malkekjør, en Qvie, en ung Hest; det vorder, herved til de Lysthavendes Underretning bekjendtgjort, saavelsom og at Auctionen tager sin Begyndelse den bemeldte Dags Formiddag Klokken 9 Slet, efter de Konditionet som ved Auctionens Begyndelse vil vorde bekjendtgjort. Svendborg den 20 Febr. 1816. C. Christensen, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Det høistærede Publikum bekjendtgjøres F. L. S. herved: at Premier=Silhouetteur s. L. Schmitz om nogle Dage reiser fra Kjerteminde igjennem Odense til Bogense og Middelfart. Vedkommende, som have ladet mig spørge, om jeg kom til Odense igjen, vilde altsaa behage at aflægge en Billet eller deres Adresse enten paa Adressekontoiret, eller hos Hr. Gjæstgiver S. Mortensen paa det store Torv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Da de, ved Licitationen over Broers og Steenkisters Opførselse, paa Landeveien over Slæbeck Mark, den 4 August f. A., gjorte Bud, ikke ere blevne approberede, saa bliver foretaget nye Licitation paa Baroniet Lehns Birketingsted i Passop ved Svendborg, Fredagen den 1 Marts næstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, over Opførselse af en Broe, saavel af Steen som af Træe, og nogle Steenkister paa bemeldte Vei, efter de Overslag og Konditioner, som paa Stedet bekjendtgjøres, og 8 Dage forud kunde erfares hos Skjerninggaard den 20 Febr. 1816. N. L. Erichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
En Examinatus Juris med beste Karakteer, og som . for har været ansat ved Kontoirforretninger, ønsker sig Emploi til Paaske eller 1 Mai hos en Embedsmand, eller forvalter ved et Jordegods. Aviserveditionen anvises Fredagen den 8 Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver Verninge Kroe med Privilegium og tilliggende Jorder, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. og Skovskyld 1 1/4 Alb., formedelst Forandring. af Boepæl, stillet til en eeneste offentlig Auction, og bortsolgt, om antageligt Bud skeer. Kroen er beliggende imellem Odense og Assens, er et nærsomt Sted med Søgning af Reisende. Jorderne ere fortrinlig gode, og der kan faaes aarlig 16 a 18 Tdr. Korn, avles Aar om andet 20 Læs Høe, foruden Klever, der holdes 2 Heste, 7 Køer, 1 a 2 Qvier, og 6 Faar; endeel Tørveskjær og Gjerdsel og er stor Deel er levende Gjerder. Bygningerne ere vel vedligeholdte. Eiendommen kan tiltrædes næste 1 Mai, Auctionen holdes i Kroen efter de da bekjendtgiørende Konditioner. - Odense d. 23 Febr. 1816. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Paa Graverne Nr. 557 Liir A., modtages Linned Skræder Byening; tillige modtages fiin Vask, og lægges meget fiint i Læg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Hos Undertegnede bekommes extra fiin Biskop, (. J. tillige anmærket, at min forhen avertere Punsen-Extract kan erholdes i halve og qvart Flaster. Odense d. sed. 1816. Christian Jürgensen. Lille Graabrødrestræde Nr. 212.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Tabel. over hvad det i Navneværdie skal betales for Korn fra 10 Tønder ned indtil 1/2 Otting efter den i Aaret 1816 satte Kapitelstaxt for Byens Stift, tilligemed Anførsel af MiddelPriser af 10 Aars Kapitelstaxter for samme Stift; beregnet efter Plakat af 3 August 1813 til Sølvværdie, ved Kancelliesekretair og Stiftsrevisor J. M. Gottschalck, faaes for 24 Rbs. paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
den bekjendte tene og klare fra Skjoldemose, Rocolle olieværk, faaes nu igjen, saavelsom alle Sorter Røg=, Skraa= og Snuustobakker, Kaffe, Altonaer Cicorie, Kandis, Raffinade, Pudersukker, Sirup, Thee Riisengryn, Svedsker, Rosiner, Korender, og andre Specerier, Kastanier, grøn og hvid Sæbe, et lille Partie guult Vox, god dansk Humle, samt alle Sorter Farvevarer m. m.; Alt til billigste Priser hos Jense Vestergade Nr. 220. J. Larsen, En middelaldrende Person, som er opdraget ved Landvæsenet, og har lært den holsteenske Agerdyrkningsmaade paa en af de betydeligste Avlsgaarde, og har i flere Aar været Alvsbesidder, og administreert Jordegods, og har god Øvelse i det Juridiske, ønsker sig til 1 Mai en Kondition i samme Fag. Han er forsynet med de bedste Rekommendationer. De Herrer Jordegods-Eiere, som ønske sig hans Tjeneste, ville behage at henvende sig til ham selv i en forseglet Billet med Udskrivt til C. R., aflagt paa Adressekontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
En Smed, som er oplært ved Grovsmedprofessionen, og tillige er øret i Kleinsmedarbeide, ønsker sig en Smede paa Landet. Hvo som vilde overlade ham en saadan, behager at anmelde det i Odense hos Stiftsdyrlæge Hr. Peder Michelsen, i Nedergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
En Etravomsgaard, beltagende i Timelund Bye, en har Miil herfra Odense, med tilliggende særdeles fortrinlige og gode Jorder, som er ansat i Hartkorn for 2 Tdr., og hvor kan holdes 3 Køer, 2 Heste 5 Faar, samt et dertil liggenstort Tørvemaal af god Bonitet, tilligemed fornøden Gjerdselskov, kan underhavnden faaes tilkjøbs og det fornødne desangaaende afhandles med Prokurator Bang heri Odense. Et anstændigt Fruentimmer, der i flere Aar har tjent som Huuslomfrue, ønsker sig Kondition i samme sag, eller som Huusholderske paa Landet her i Fyen. Paa Adressekontoiret gives den fornødne EfterretningEn honnet Mands Søn (helst fra Landet, som maatte have Lyst at lære Uhrmagerkunsten, kan strax eller til Paask. blive antaget paa gode Vilkaar hos Uhrmager Angelo paa Vestergade No. 298 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-23
Hos B. M. Benjaminsøn i Friderleie er at bekomme diverse Sorter Mahognie, og andre Meubler, som Chatoller, Komoder, Borde, Divaner, Sofaer og Stole, m. m., til billigste Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-26
45 Aargang. Fyens Stifts No. 28. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende, som forsendes overalt med Brevposten. i Danmark og Hertugdømmene. Redigeres, trykkes og forlægges : af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den a 6 Februar 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-26
Portugal. Hovedstaden Lissabon har atter udstaaet en stor Angest ved et Jordskjælv, som indtraf Natten imellem den 1 og 2 Februar. Der skeete tree Rystelser, den første ved Midnat, som vel ikke var meget stærk, maa dog saaledes, at Jndvaanerne vaktes af den første Søvn. Følelsen derved var, som om Sengene bleve løftede fra Jorden og igjen sagte nedsatte. Men netop Kl. 1 fulgte en anden meget heftig Bevægelse, der vel ikke var saa stærk som hiin i Aaret 1807, men verede rigelig et Minut, under disse Omstændigheder en lang Tid, da i Slig en Angest hver Sekund vorder Timer, hvori Man befrygter større Ulykker. Møbler og Alt hvad der hang paa Væggendøndsede, Dørklokkerne klingede, Bielker knagede og hele Rystelsen var skrækkelig. Alle Huse kom pludselig i Allarm, Qvinders og Børns Angestskrig og Omløber, imellem hverandre gjorde den natlige Time gyselig. Mange Jndvaanere forlode halvpaaklædte Husene og søgde under Veraabe: "Misericordia, Misericordial hen til Torvene. Da Man Jntet mere fornam, blev Alt roligt, og Man gik atter til tilsengs; men omtrent Kl. 6 1/2 om Morgenen, paafulgte den tredie Rystelse, vel ikke saa vedholdende men ligesaa stærk og rædsom, da Man endnu neppe havde forvundet den første Skræk. Men det naadige Forsyn, afvendte den overhængende Fore, uden videre Ulykker, end et endeel Mure revnede og i adskillige Huse Lofterne dredstyrtede. Allerede Aftenen forud herskede ved Sønden ind en tyk Taage og i Nærheden af Floden bemærkedes Svovl- og Steenkuls-Dunster. Paa Skibene hørte de vagthavende Matroser om Natten en stærk Brusen i Floden. Rystelserne syntes at komme fra Sydvest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-26
(Som bekjendt blev Lissabon den 1 Novbr. 1755 hjemsøgt af et frygteligt Jordskjælv, der varede 7 Minuter og hvorved ikke allene det kongelige Pallads og de anseeligste Bygninger i Staden sammenstyrtede, men ogsaa Halvdelen af de øvrige Bygninger ødelagdes i den af de nedkastede Jldsteder opkomne Brand. For denne Ulykke beløb Husene sig til 24000, hvoraf de to Trediedeele gjortes lige med Jorden. Antallet af de derved omkomne Mennesker, Anslaaer Man til over 15000.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-26
Den til Engelland sidst ankomne Paketbaad fra Brasilien, har medbragt et Dekret af Prindsregenten af Portugal, hvorved Brasilien er ophøiet til et Kongerige, og Portugal med begge Algarvierne og Brasilien skulle samlede udgjøre eet Kongerige under Navn af: "Portugals og Brasiliens og begge Algarviernes forenede Kongerige. Af Prindsregentens nye antagne Titel holder Man der ikke meere Tvivl underkastet, at Rio Janeiro (i Brasilien) jo bliver Hoffets bestandige Residents, og for at give de sydlige Grændser meere Fasthed, troer Man, et Montevideo og den hele østlige la Plata-Bred ufortøvet vil blive taget i Besiddelse af portugisiske Tropper. - Om Saadant skeer med den spanske Regjerings Forudvidende eller ei, vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-02-26
Tydskland. Hs. K. H. Kronprinesen af Bayern er alt paa sin Tilbagereise fra Mayland til München passeret igjennem Jnsornk, og som Man forsikrer, ere Stridighederne imellem Østerrig og Bayern i Hovedsagen bilagte og Rustningerne paa begge Sider standsede. Jnfloden hedder det skal i Fremtiden udgjøre Grændsen imellem begge Stater, og alle Krigspaadomme blive saaledes fra denne uopfyldte.