Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-25
At Stiftsbibliotheker er en saare gavnlig og vigtig Indretning formenes uomtvisteligt, og at Siellands Stifts elskelige Biskop, Dr. Münter, skyldes særdeles megen Taknemmelighed, fordi Danmark ved hans Forestillinger og Bestræbelser, saae sit første Stiftsbibliothek oprettet, kan ligesaalidet paatvivles; thi uden saadanne offentlige Bogsamlinger, som man gjerne maatte see udstrakt til ethvert Herred, kan den ved Universitetet videnskabelig dannede Embedsmand ingenlunde holde fornødent Skridt med sin Tids Kundskab, hvilket formenes aldeles nødvendigt, naar Due lighed og Agtelse skulle bevares. Jmidlertid troer Anmelderen dog ikke, at det Siellandske Stiftsbibliothek er det bedste, eller paa den hensigtsmæssigste Maade indrettet, hvilket maa tilskrives de snevrere Grændser, man muligen ved dets første Anlæg afstak sig. Det blev nemlig egentligt bestemt for Geistligheden. Altsaa blev Theologie og Philosophie Hovedsagen, og næsten udelukkende taget i Betragtning. Men da det ikke skjønnes rettere, end at et Stiftsbibliothek bør være som et Repositorium for enhver Embedsmand, og, om man muligen ikke vil tilstaae dette, er det dog, som nærmest for Geistligheden oprettet, et Repositorium for de theologiske og philosophiske Videnskaber, og da der er ingen Videnskab, som jo Theologen behøver at kjende, og alle Videnskaber desuden ikkun ere Grene paa eet Træ, og Bække fra een og samme Kilde, formenes det, at de øvrige Stiftsbibliotheker, med Hensyn herpaa, ere hensigtsmæssigere indrettede, da de ikke have udelukt nogen Videnskab. Det formenes derfor ønskeligt, at samme Udvidelse fandt Sted ved det sjellandske. Ligeledes har, saavidt vides, forbemeldte Bibliothek ei havt Evne til, selv i den allernødvendigste theologiske Literatur, at forskaffe sig endog de vigtigste og uundværligste Skrivter af de sidste 20 Aars Literatur, og selv denne Kilde, hvoraf det havde sin vigtigste Jndkomst, nemlig 4 Rbdlr. Sølv af de Præster, som siden 1812 bleve beskikkede til Præster i Sielland, er nu, formedelst den geistlige Stands Uformuenhed, nedsat til det Halve, og de kommende Tider kunne muligen medføre, at denne Kilde aldeles udtørredes. Ved disse 2de Aarsager har Bibliotheket, saavidt vides, mistet en stor Deel af sin Brug, ligesom og at Tidernes Tryk muligen har medvirket til, at det i samme Periode ikkun er lidet afbenyttet. Dersom disse Ting forholde sig saaledes, tillader jeg mig nogle Ønsker, som jeg beder maatte optages i den bedste Hensigt. I. Først at der, ligesom der er skeet i de øvrige Stifter, maatte udstædes en almindelig offentlig Jndbydelse om Bøger, Jnstrumenter og Penge, ikke allene til den geistlige Stand, men ogsaa til alle andre, en Protocol indrettes, hvori Givernes Navne og Gaver indførtes, ligesom og Givernes Navne offentligen bekjendtgjorte, og i de givne Bøger og paa de givne Jnstrumenter paaskrevedes: ex donatione N. N., til Minde for Efterslægten. Denne Kilde er ingenlunde endnu udtørret, hvilket sees tydeligt af Aarhuus Stiftsbibliothek, der, skjøndt allersidst oprettet, dog har havt temmelig betydelige Gaver, saavel i Bøger, som Penge og Jnstrumenter, og det end- og, skjønt mange af Aarhuusstifts første Embedsmænd og andre Honoratiores havde givet ikke ringe Gaver til de for deres eget oprettede Stifts bibliotheker. Den samme ædle Velvillighed vil ikke savnes i Siellands Stift.