Aalborg Stiftstidende, 1839-05-23
Udlandet. Frankrig. Om de blodige Optrin i Paris den 12te de, og navnlig om deres Anledning og Øiemed hersker endnu i Bladene et vist Mørke og skarpe Modsigelser, fremkaldte ved de forskjellige Partiers Jnteresser. Valget af Dagen og selv af Timen i hvilken næsten hele Paris bivaanede Hestevæddeløbene paa Marsmarken, eller var tilbords eller paa Landet; Sammenstødet af Ementens Udbrud med et Skifte af de i Paris garnisonerende Regimenter, det dybe Mørke, hvori Anslaget indtil Sammes Udførelse var indhyllet, at saamange velklædte Personer af militær Anseelse viste sig i Nærheden af Barricaderne og ligesom syntes at uddele befalinger, og saa mange andre Omstændigheder have fremkaldt og vedligeholdt Tanken om et allerede længe iforveien udbredt Complot. Om dette ere naturligviis de mangfoldigste Rygter i Omløb. Efter den sandsynligste Angivelse udgaaer Sammensværgelsen fra "Menneskerettighedernes Samfund, deres hyppige Forsamlinger vare angivne for Politiet men som ikke tog nogen Notits heraf, og forskjellige Sammenkomster vare tilsagte til den 12te i flere Viinhuse, hvor man forsamlede sig og traf Aftale, inden de 3 Colonner, brøde op til Angreb. Af Andre betragtedes Opstanden som en Fornyelse af Strassburger-Complottet i Faveur af Louis Napoleon, og den bekjendte Oberst Vandrey, om hvis Ankomst man Jntet vidste, skulde siden være bleven arresteret. Jmidlertid ere alle Angivelser vaklende og kun af Fremtiden kan man vente sikkre Oplysninger. De liberale Blade, Temps, Messager og Commerce, udtale sig endnu ikke bestemt om Urolighedernes Charakteer, kun paastaae de, at, hvis ogsaa Polikken har været deres Paaskud, den dog ikke har været deres sande Aarsag og endnu mindre kan gjælde som deres Retfærdiggjørelse. Journal des Deb. betegner Jnsurrectionen ligefremt som Udbrudet af et republikansk Complot og henviser til adskillige Kiendetegn, saasom det eenstemmige Raab: "Ned med Louis Philipp Republikken leve!", de røde Huer og Skjærf osv. Alle ere iøvrigt eenstemmige i, at Udbrudet paafulgte saa pludseligt at Autoriteterne bleve fuldkomment overraskede deraf og at Complottet var saa vel anlagt og forberedt, at uden Linie troppernes og Nationalgardens store Hengivenhed vilde den nærværende Tingenes Orden have været aldeles truet. Om selve Opstanden skylde vi endnu at meddele Læserne følgende Details: De dræbte Soldaters Antal, især af Municipalgarden, syntes betydeligt, ogsaa Nationalgarden, der ikke havde indfundet sig synderlig talrigt, havde forholdsviis lidt endeel. Jfølge det carlistiske Blad Europe havde man bragt 70 Saarede bort, hvoraf allerede 20 vare døde. Det syntes ikke, som om Jnsurgenterne den første Dag havde tabt mange Folk, da mange af dem kunde skyde fra Husene, hvor de fandt venlig Modtagelse. Klokken 3 1/4 erholdt Kongen i Neuilly den første Efterretning om det Forefaldne og paa samme Tid sendte man en dobbelt Eskorte derhen for at ledsage Kongen tilbage til Hovedstaden. Kl. 31 indfandt han sig, med Hestene foran sin Vogn i fuld Galop. Kort derpaa indtraf Marschal Soult i Tuillerierne og, da man ikke kunde forudsee Udfaldet af Begivenhederne, besluttede man hurtigt at udnævne et Ministerium, hvis Sammensætning nogle Timer sildigere vilde være bleven langt vanskeligere, om ikke aldeles umulig. Til flere Medlemmer af det projecterede Cabinet, som endnu ikke havde givet deres Samtykke, bleve affærdigede Bud med den indstændige Anmodning, at bringe de presserende Omstændigheder et Offer de fleste indtraf ogsaa kort derpaa og Ordonnantserne bleve underskrevne i Nærværelse af de interimistiske Ministre, den skattede sig lykkelige til at blive deres Poster qvit. Af de i Hovedstaden den 12te indrykkede Tropper bleve 2 Regimenter strax beordrede til Tuilerierne, hvor de, efter først seent ad være ankomne, bleve mønstrede af Kongen ved Fakkelbelysning og derpaa afsendte til Jnsurrectionens Skueplads. Stafetter afgik til alle Kanter for at hente alle de Tropper, som befandt sig i en Distance af 20 Lieues fra Paris, eller beordre dem til at holde sig marschfærdige. Morgenen den 13de vare næsten alle Poster fordoblede og forsynede med skarpe Patroner. Man troede, at Dagen vilde gaae rolig hen, men Kl. 11 blev paa alle Puncter slagen Appel og i Qvartererne St. Martin, St. Denis, ved Fisker=Hallen ofve samlede sig talrige Hobe. Om Middagen bleve Barricæder reiste ved St. Mery og paa Torvet des Jnnocens. AlTypographerne i det kongelige Bogtrykkeri forlode deres Arbeide og forenede sig med Jnsurgenterne. Strax derpaa blev Barricaden paa Torvet des Jnnocens stormet af den forenede Linie- og Nationalgarde, tvende Salver paafulgte, hvorved flere Mænd i Blouse, bleve strakte til Jorden. Ved de sidste Detail Beretningers Afgang fra Paris den 13de, Kl. 4 3/4 om Eftermiddagen, stode endnu Barricaderne i St. Mery og St. Martin, men det syntes ubestemt, om man vilde forsvare dem imod et almindeligt Angreb af Tropperne. Skulde endnu en almindelig Fægtning finde Sted, saa meente man, at det neppe vilde skee for Natten. "J dette Øieblik kjører man Skyts op til Raadhuset; saaledes ende Beretningerne. Posten imorgen vil oplyse os om det videre Passerede, hvis Hovedresultat foreløbigt er Læserne meddeelt.