JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Om det spillende Personale kan jeg ikke her udlade mig udførligen. Hvad der hidtil har været sagt derom hos os, forekommer mig eensidigt. At et Personale af omtrent halvtredsindstyve mandlige og qvindlige Medlemmer, skulde bestaae af lutter udmærkede Konstnere, er urimeligt at forlange; men naar i saadan en Krands kun Blomster, som Wolff og Devrient den Ældre, Mad. Wolff, Bader, Stich, Milder-Heuptmann, Seidler og Schulz glimre, saa er det allerede nok. Vist nok begynder Wolffs og hans Kones, saavelsom Mad. Schulz's Sol allerede at dale; men selv i sin Dalen henrykker den end. Jeg har seet de tog første spille i et ubetydeligt een Act Stykke af Kotzebue: "das Gestandnis i men hvilket Fort drag, Hvilken Frihed i Spillet, Jntet Ord gik spildt; hver Bevægelse, hvert Træk var bestemt og af Betydning. Vel kunde man see paa Mad. Wolff, hvor konstigen hun end søgte at skjule det, tydelige Spor af det Herredømme, som Tiden havde udøvet over hendes smukke Ansigt; men selv igjennem Efteraarstaagens Flor skinnede dog hendes elskværdige Ynde igjennem. Det samme var Tilfældet med hendes Mand Aarenes Ploug var faren over hans aandfulde Ansigt, og dens Furer lode sig ved ingen Konst udslette. Selv hans Sygelighed undgaaer ikke Tilskuerens Opmærksomhed; men alligevel seet man dog i ham den tænkende og fuldendte Konstner. Det er ikke vanskeligt for det virkelige Talent i Ungdommens og Sundhedens fulde Kraft, at kunne straale i sin hele Glands; men, naar selv begge hine ere vegne, endnu at kunne behage Kienderen, det viser netop den sande Konstner. Saaledes er det intet Under at Dem. Sontag, nu gjør saa overordentlig Lykke, da hendes ungdommelige Skjønhed kappes med hendes Konst som Prisen. Men lad hende blive saa gammel, som Mad. Catalani, og da vil man faae at see, om hendes Konst formaaer ene, hvad den nu virker ved denne dobbelte Kraft. - Mad. Schulz er ogsaa allerede temmelig aldrende men hun baade spiller og synger endnu meget godt. Hvad man har sagt om hendes Næses Voluminøshed, er sandt; men paa Skuepladsen, hvor alting sees i et Huulspeil, er det bedre at have for stor end for lille en Næse. Skulde desuden med alle Skuespillere og Skuespillerinder foretages en saa stræng Mønstring, saa frygter jeg for, at mange maatte casseres. Hvorledes see endog de levende Modeller ud, som man tegner efter paa Konstacademier? - Mad. Stich er en Skuespillerinde, der paa faa Steder i Tydskland har sin Lige. Hun forener med en udmærket smuk Figuret ypperligt Spil, og er, uden Tvivl, den første Skuespillerinde i Berlin. - Paa Sangere ere baade Operaen og detin Kgl. Skuespil ikke rige, i det mindste ikke paa ret udmærkede. Bader er den første Tenorist, han spiller og synger fortræffeligen; men allerede den Omstændighed, at Stumer, som vi for to Aar siden have hørt her i Kjøbenhavn, er næst ham, vækker intet stort Begreb om de øvrige Sangere; thi uagtet denne sidste har et godt Foredrag, saa er hans Stemme dog svag. Bader, forener med en smuk Figur en behagelig og stærk Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Da jeg har foresat mig, ikke at tale om andre Konstnere end dem jeg har seet, saa forbigaaer jeg Mad. Milder-Hauptmann, Seidler, den ældre Devrient og fl., som under mit Ophold i Berlin, vare fraværende. Den, som tilbørligen vil bedømme det derværende Skuespilvæsen, maa komme der om Vinteren; thi de tydske Skuespillere og Skuespillerinder ere sande Trækfugle, med den Forskjel, at disse trække bort ved Vinterens, men hine ved Sommerens Nærmelse, skjøndt begge Slags Fugle dog ligne hverandre deri, at de ønske at finde Næring og Varme i andre Egne. Som Bier flyve de ud, for at samle Guldhonning fra alle mulige Theaterblomster, og vende derpaa tilbage til den Kube, de fløi ud fra Blandt de øvrige Skuespillere og Skuespillerinder findes adskillige, der, skjøndt de ikke ere Stjerner af første Rang, dog altid fortjene Agtelse. Crusemeenn, Rüthling, Wauer, Grohmann, Freund, Holbecher, Michaelis, Winterberg, Rebenstein, Bessel, Sieber, Carl Unzelmann, Devrient den Yngre, Krüger, Leidel, Blume, Weitzmann, Mallausch, Gern &c. ere vel Navne, der ikke have nogen europæisk Berømthed, men de fleste af dem vilde maaskee glimre paa ethvert andet mindre Theater, næ pen alle udføre de deres Roller paa en temmelig tilfredsstillende Maade, og næsten ingen fordærver dem. De have indstuderet dem med Flid, standse yderst sjeldent i Talen og sige endnu sjeldnere Usands eller Urimeligheder. Dog spare de ikke paa Overdrivelse, hverken i det Alvorlig eller det Comiske. Saaledes spillede Crusemann Sergeanten Robert, i de to Sergeanter af Aubigny, med en Anstrængelse, som grændsede til Affectation; men at denne Maneer er den meest yndede ogsaa udenfor Berlin, det saae man paa Emil Devrient, fra Leipziger Theater, der spillede Felix, den anden Sergeant, som Gjæsterolle. Han gav Crusemann intet efter i Overspændthed, og blev ligefuldt fremkaldt. Wauer var, som Paul Werner i Minna von Barnhelm ret brav, men, som Amtmand i Joconde, høist maadelig. Han havde maskeret sig med en falsk Næse, som en reen Bajaz, der gjorde hans klossede Figur endnu mere til Carricatur. Med det qvindelige Skuespillerpersonale synes det, i de unge Pigers og Soubretters Roller, mindre bevendt end med det mandlige. En Dem. Wilh. Leist spiller saa uophørligen, baade i Skuespillet og og Operaen, at man maa formode, der er Mangel paa Subjecter til at besætte unge Pigers Rolle. Hendes Spil er upaaklageligt og hendes Figur ret smuk, men af Ansigt er hun ingen Gratie. Hendes stærke Træk, tykke Øjenbryne bære intet Spor af jomfruelig Ynde og Tækkelighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Atter om Benævnelsen af det for Danmark og for Norge fælles Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Til Slutning maa jeg for den sandhedskjærlige Gransker anmærke, at det vilde smerte mig, om han skulde finde, jeg ved den danske Philonorvagis novi Gjækkerier var ledet fra Sagens upartiske Behandling, skjønt min Hensigt kun var for Fremtiden at forebygge Gjentagelsen af hine skrøbelige Exemplificationer, som intet sige i den Sag, de skulde bevise. At hvert Partie forsvarer sin Mening med fornuftige Grunde, det har fuldkommen sin Rigtighed; men naar man bruger Grunde, som man vel endog indseer ere det modsatte af fornuftige, og blot skulle mislede den Uforstandige, eller røbe Ligegyldighed for Sandheden, da er det hverken at formode eller at forlange, at den, som har bedre Kundskab, skulde billige saadant. Har den fragmentariske Forf. selv indseet Svagheden i sine Jndvendinger, da har han ei handlet redelig i at ville fremføre noget, han endog vidste var grundfalsk. Forn, den 17de Mai 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Bidrag til Boghandelens Historie i Danmark i Aaret 1721. (Af Facult. theol. Copiebog. Vol. III. pag. 909.) Stormægtigste allernaadigste ArveHerre og Konge. Jeg maa i allerdybeste Underdanighed andrage for Deres Kongl. M. min slette Tilstand, som nylig forbigangne Krig har sat mig udi, idet jeg ei har kundet fortsætte min Handling paa Norge og Sverrig i saa lang Tid, hvorudover de Bøger, jeg baade har indkjøbt og oplagt til dets Brug ei er nu af nogen Værdie, men med største Forliis maa bortsælge dem som Maculatur. Tilmed har jeg paa nogen Tid taget stor Skade, baade af Søen, ved det at et Skib fra Lübeck, der skulde føre mit Gods herover, jeg havde tilforhandlet mig paa Leipziger Messe, her igjen at afsætte, ganske blev borte, uden at det Ringeste blev reddet, saa og af dem, jeg har betroet mit Gods, som har spilt Bankveroute. Dette uagtet kunde jeg dog nogenledes begaae mig, dersom mig ei skeete Jndpas i min Handling, som jeg, desværre, maa beklage mig over, idet at Bogtrykkere og Bogbindere trykke mine danske Materier efter, som ej tilforn har været tilladeligt, i sig selv er ubilligt, og jeg ej kan afværge, saa længe jeg ei har Privilegium paa dem, hvilket vilde falde alt for kostbart at forskaffe mig paa enhver i Særdeleshed, og ei er Umagen værd, saasom Privilegium paa de fleste af mine Materier er mere end Jeg min Livstid kunde fortjene derpaa. Min allerunderdanigste Ansøgning er derfor, at Deres K. M. vilde bevise mig den høie Naade, og forunde mig et General-Privilegium paa de danske Materier, jeg har i mit Oplag; hvilket ej kan være Nogen til Præjudice, men mig til Forsvar imod Andres Ubillighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Kjøbh. d. 19 Febr. 1721. bücher. (ita.) Hieronymus Christian, Paulli. Følger herhos Specification meiner VerlagsMüllers Hiertespeil, Takaltar, og Spart timer. - Skrivers Bønclenodie, og det fortabte og igjenfundne Faar. - Lassenii bibelske Viral- og Morgen og Aftenbønner. - Jersins gudelige Skrifter. 3 Parter. - Kingos aandelige Siungechor, første og anden Part. - Arnds Paradises Urtegaard. - Müllers Taare= og Trøste-Kilden 1 og 2 Part. – Qvirfelds Himmelske Haveselskab og Sjæleprydelse. - Den aandelige Hovednøgel til Himmelen. - Himmelske Herredag, og Fandens fire Døttre. - Beynon den barmhiertige Samaritan. - Bornemans, Lodberg, og Dyrkops Catechismus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Copenhagener teutsches Gesangbuch. - Samviltigheds Domstol og herlige Regler om et til christelig Levnet. Skriftestol eller Communion andagt. - Forgiæt mig ikke og kast mig ikke under Bænken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Indenlandske Efterretninger. Nyborg den 27 Mai. J Eftermiddag faaes et Dampskib løbe gjennem Beltet Sønder paa Rimeligviis har det været den engelske Dampbaad Georg den Fjerde, der er bestemt til at fare i Sommer mellem Lybek og Petersburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Fra Lybek skrives under 29 Mai, at det paa til prægtigste indrettede engelske Dampskib Georgelle, fourth var efter en Reise paa 100 Timer omkommet fra London til Travemunde, og igjen Dag Morges med omtrent 50 Passagerer, i meget Gods af høi Værdi afgaaet til St. Potersburg. Ved denne Leilighed, som bringe Reisende fra Frankrigs og Englands Hovedstader i den korte Tid af 7 til 8 Dage til det russiske Riges Hovedstad, forsvinder mere og mere de Afstande der hidtil have existeret, og Nevabreddernes Beboere ere nu rykkede Seinens og Themsens Kysters Beboere betydeligen nær mue, til stor Lettelse for giensidig Tuskning af Frembringelser baade i moralsk og physisk Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Ribe den 30te Maji. En Nat i forrige Uge opkom Jld i en Gaard i Flekken Leck ved Tøndern, hvorved i kort Tid 6 Gaarde og 3 Huse bleve lagte i Aske. Jlden greb saa hurtigt om sig, at Menneskene maatte flygte nogne ud af den Gaard hvor Jlden opkom, i hvilken tillige brændte 9 Heste og 7 Køer. Uagtet Byen har to Vægtere, og der desuden den Nat var leiet lo Karle til at holde Vagt, saasom der havde ræret Marked, saa blev Jlden dog ikke opdaget forinden hele Gaarden stod i lys Lue. - Her havde vi iaftes et stærkt Tordenvejr med Skylregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Den i Skielskjør afdøde gamle Læge H. Fr. Müller har næsten udelukkende skjænket sin i ugivt Stand samlede, ei ubetydelige Formue, til offentligt Brug. Foruden et Legat af 2000 Rbd. i Kongelige Obligationer til det chuurgiske Akademie i Kjøbenhavn, af Erkjendtlighedsfølelse for den Dannelse, han skyldte denne Stiftelse, og omtrent 22 Tdr. Land skjænket til Skjelskjør Byes Fattigkasse m. m. har han indsat det Kongelige Akademie i Sorøe til sin Universalarving, saaledes at Renten af hans Midler skal anvendes til en særlig Understøttelse for Embedsmænds Børn, som studere ved dette Akademie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Eieren af Svanemøllen uden for Østerport har lige for Assistencekirkegaarden, ved Veien til Lygten, ladet op føre en skjøn Veirmølle, der nok er den første i sit Slags her tillands. Oventil er anbragt en Mekanisme, der sættes i Bevægelse ved en liden Vinge, hvorved Møllen ikke behøves at dreies af Menneskehænder, men, ligesom Vinden vender sig, dreier sig af sig selv. J Engelland har man allerede i en Deel Aar havt en saadan Indretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Jndsendt. J Skilderiet Nr. 40 d. A. S. 635 hedder det, i Anledning af Afrikanerens Frederik Davunnas Daab i Garnisons Kirke: "Jndbyrdes Underviisning viste sin sædvanlige Virkning; i 10 Maaneder havde han lært at læse i Bog, at skrive med danske og latinske Bogstaver, at regne de 4 Specier, og faaet Begyndelsesgrundene af den geographiske Underviisning;" der kan neppe feile, at her noget maa være forbigaaet, som endvidere fortjener, at komme til Publicums Kundskab, f. Ex. at Davunnas Sprog eller hans Evner c. d. 1. havde lagt væsentlige Hindringer iveien for hans Fremgang, man fatter ellers ikke, hvad det vil sige: "at den indbyrdes Underviisning havde viist sin sædvanlige Virkning;" thi især med et Barn, endogsaa med ganske almindelige Evner, som har nærmet sig den Alder, at det kan tage Deel i Forberedelsen til Confirmation, hos Præster, vilde man maaskee, uden særdeles Anstrængelse, ved en almindelig god Skoleunderviisning kunne bringe det dertil, at det i en endnu kortere Tid lærte Alt, hvad her er angivet. Det vilde derfor være at ønske, at det Manglende i hiin Anmeldelse blev nærmere bekjendtgjort, da det i dette som ethvert Tilfælde maa ansees for vigtigt, at Sandheden ikke gjøres mistænkt, thi, hvis noget der var under det Almindelige, rostes i den anførte Forbindelse, vilde jo Dadel og Satire kunne erholde det største Raaderum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Redactionen af dette Blad finder nødvendigt at bemærke, at hiin Meddelelse var noget udførligere givet i Dagen Nr. 117, men at man her i Skilderiet forkortede Stykket. Dagen var anført: at Noi var hidkommen forat lære det Danske og Elementairkundskaberne - fremdeles at han var aldeles uvidende." anført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
I Skilderiet er blot det sidste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Blandede Efterretninger. Ridder von Dannecker i Stuttgart staaer, i Henseende til sin Christus Figur, ene, siger J.H. v. Wessenberg i 2det Bind af hans christlich. Bilder. Den er udført i hvidt karrarisk Marmor, og er nu i et Capel i Jsakskirken i St. Petersburg. Den overtræffer langt alle de Fremstillinger af det Guddommelige, som den plastiske Kunst hidtil har leveret. Saa simpel Figuren er, saa er den dog Frugt af det dybeste Studium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Russerne have i Greve Alexander Puskin, en Digter, som de kunne, heder det, ikke uden Føie sammenligne med Lord Byron i Henseende til Originalitet, Kraft, Genie og Immoralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Som en Studerende ved Zarskozelo skrev han en Ode til Friheden, og samme paadrog ham Kaiser Alexanders Unaade og Forviisning. Kaiser Nicolaus har, strax efter sin Thronbestigelse, kaldet den unge Digter tilbage, og skal, som man fortæller, have sagt til ham: De besidder store Talenter, som meget snart ville udvikle sig. Følg i Frihed deres Genies Jndskydelser, og skulde dem møde nogen Hindring fra Censurens Side, kom da til mig. (Montlilly review. May 1828.) Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Den Forandring, der foregaaer med hver Slags Dyrs physiske Beskaffenhed ved Forflyttelsen fra Europa til Ny Syd-Wales opvækker Forbauselse. Man har længe bemærket, at Skjøger, der aldrig havde havt Børn i vor Verdensdeel, bleve frugtbare Mødre i Sydhav-Colonierne, og at gifte Koner, der længe havde ophørt at føde, bleve frugtsommelige, endog i en sildig Periode, ja, i adskillige Tilfælde, selv i en Alder af 50 Aar, efter et kort Ophold i disse Egne, og denne Jagttagelse synes at stadfæstes derved, at ikke allene det menneskelige Kjøn, men ogsaa de fleste fiirføddedes Dyr Unger forbedres der og voxe anseeligen i Størrelse. (Two Years in New South Wales etc. by P. Gunningham, Lond. 1827.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 Juni 1823. Hamburg 2 M.a vista 216 - Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 166 1/2 157 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 52 Rbs. Tegn. 41 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 1013, 102 Rbd. r. S. 112 Sedler. 983 - Rbd. r. 6 105 105 1/2 i Bante. i Bante. - Sedlet. 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/4 68 1/2. L. Steil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Juni 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Reisen til Berlin og Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
(Fortsat.) Da alle gode Ting ere tre, saa har Berlin ogsaa et tredie Theater, det saakaldte Königsslidter, der blev oprettet, ved Actier, for nogle da siden, men i hvis Bestyrelse der, som i de sleste Compagnieskaber, ikke hersker stor Harmone. Det kan indvendig, i Størrelse og Omfang, næsten sættes ved Siden af det Kongelige, og jeg vilde ønske, vi havde dets Mage i Kjøbenhavn. Blandt dets mandlige Personale har jeg ikke truffet noget ret udmærket Talent, men heller intet egentlig slet Subject. Rollerne udførtes med Flid og Nøiagtighed. Fra dette Theater er, som bekiendt, Demoiselle Sontag, udgaaet, der, hvor hun kun sætter sin Fod, endog i Paris selv, forvandler Sogne til Søndag, ved sin henrykkende Sang, og som nu, da Angelica (Catalani, begynder mere at ligne et Menneske end en Engel, snart vil afløse denne i enropæisk Navnkundighed. Men Königstadterthegier er det gaaet med dette Søndagsbarn, som det pleier at gaae de Høns, der udruge Ællinger. Naar disse ere saa store, at de kunne skjøtte lig selv, styrte de sig i Vandet og svømme langt bort fra deres Pleiemoder, som længe nok kluklende kan staae og kalde paa dem ved dets Bredde, uden at de bryde sig om dens Raab. Dem. Sontag har allerede længe sagt sin Pleiestitelse Farvel, rigtig nok med hedde Taarer og inderlig Følelse, der bragte det Königstadter Publicum til at græde; men dog med det Løvte, som gjød Balsom i de saarede Hjerter, at hun nok skulde komme tilbage. Dog, trods den Overvindelse, som det kostede hendes ømme Følelse, hendes brændende Fædrenelandskjerlighed, at forlade sit kjere Berlin, har hun dog, paa en vis Tid, ladet sig engagere ved et udenlandsk Theater, og skulde hun engang komme tilbage igjen, saa vil dog Königsstadtertheater maaskee faae Aarsag til at sige med Annike i den politiske Kandestøber, kjender du mig ikke Søster, saa kjender vor Herre mig!" En Sangerinde, der gjør Tydske og Franske ganske fortumlede i Hovedet, og, til Giengield, igjen gjøres er af dem ved uophørlig Røgelse, vil nok vogte sig for, atter at træde i et Actietheaters Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Endnu eier dette Theater en Skuespillerinde, Dem. Sutorius, der med et smukt Udvortes forener et ypperligt Spil. Jeg saae hende som Aenchen i Arm und Reich, et Drama af Karl von Holte, arm paa Interesse og reich paa Kjedsommelighed Holtei er en Aflægger af den store Kotzebueske Stamme. Men siden Sand gjorde Kotzebue selv til Helt for et Sørgespil, for at redde Tydsklands Frihed, som han foregav, skjøndt, snarere for at hevne Melpomene, gik det med denne Theaterdigters Herredomme, som med Alexanders; det blev deelt imellem Satraper. En af disse er Holtet, hvis Leder=Posse, Die Wiener in Berlin overalt gjorde Furora, og, foruden ham, have Angely, T. Hell, Topfer, Lebrun o. fl. taget og faaet deres Broderlod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Det falder af sig selv, at en Skuespiller, der dagligen har Leilighed til at lære at kjende Folkesmagen, ogsaa, naar han besidder mindste Talent, lettere end nogen Anden, kan behage og tilfredsstille denne Smag. Han har desuden det Fortrin, at hans Colleger spille for ham ligesom han skriver for dem, og den ene Haand vasker, saa at sige, den anden. Vel gives der blandt de nuværende Skuespiller=Digtere ingen Schrøder eller Ifland. Men man kan ogsaa nu med langt ringere Midler udrette meget. Hvilken Lykke gjorde ikke Angely's steden Madchen in Uniform, uagtet de i Grunden kun vare franske Recruter, Man taler ikke om hvorledes despille, men hvorledes de exercere, endskjøndt, i det Hele taget, dette Stykke ikke hører til de umorsomste. Jeg saae paa Königstadtertheater: Das Chevaar aus der alten Zeit, Localer=Scherz, als Vaudeville behandelt und mit bekannten Melodien versehen, ligeledes af L. Angely. Det er intet godt Forvarsel, naar Digteren sætter Scher, paa Titelen. Det Ord minder om originalt Sørgespil eller Lystspil, eller comisk Roman. Ofte findes Originaliteten og det Comiske ene paa Titelbladet, medens begge Dele forgjeves søges i Bogen selv. Angely's Localer-Scherz" udmærkede sig hverken ved Scherz" eller Localitet", og han synes at være bedre skikket til at ligge som Hverver paa den franske Æsthetiks Grændser, lokke, ved gode Haandpenge, uerfarne franske Piger og iføre dem tydske Uniformer, end til at oprette Regimenter af Landets egne Børn. Han spillede selv Hovedrollen i sin Localer-Scherz, som vandt temmeligt, skjøndt ufortjent, Bifald. Der gives visse Characterer, der, ligesom Kartofler, kunne bydes Folk hver Dag, uden at de blive kjede deraf. Til disse høre gamle forelskede Narre af begge Kjøn, forelskede Skoledrenge og smaa Tøse, Tossehoveder, som man kan rende Vægge ind med, og Tjenestepiger, gjennem hvilke Digteres Vittighed taler som en Taskenspiller igjennem et Automat, etc. Med saadanne Theater=Kartofler kommer man i Almindelighed videre, især, naar Soucen kun er lidt pirrende, end med de fineste og meest udsøgte Retter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
J det Kongelige Skuespilhuus finder man et Locale, der benyttes til Concerter, Baller og andre Fester. Fra Vestibulen i Underbygningen, der bæres af ti doriske Søiler, kommer man indi en liden Sal, hvori berømte Skuespildigtere. som Goethe, Lessing, Schiller, Kotzebue o. fl. ere opstillede i runde Marmornicher. Over disse Nicher ere i Feldter Apolls Historie og i LofteCassetter dertil sigtende Forestillinger malede af Kløber. Fra denne Sal gaaer man, til Høire, ind i en anden, der, ved tre Døre, hænger sammen med den store Concertsal. J denne anden Sal er paa samme Maade Marmorbrystbilleder af udmærkede Berliner, dramatiske Konstnere som: Fleck, Schick, Bethmann etc. opstillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-06-07
Det Kongelige Bibliothek er i Universitetsbygningen. Man anseer det for eet af de betydeligste i Europa, men hverken Localet eller Antallet af Bøgerne udholder nogen Sammenligning med det Kongelige store danske. Hvor, der altsaa har seet det sidste, vil derfor ikke finde saa overordentlig Jnteresse ved at tage det første i Øiesyn. Nogle Mærkværdigheder opbevares her, som fortjene enhver Reisendes største Opmærksomhed. Blandt disse ere især Otto von Guerikes Luftpumpe med de Kugler, der tjente den til det første offentlige Forsøg, som skeete 1654 paa Rigsdagen i Regensburg, i Keiser Ferdinand III og flere Stores Overværelse. Den er af Kobber og Jern, og af meget plumpt Arbeide. Tougene, der bleve brugte til Experimentet, findes derved. Ogsaa denne Luftpumpe maatte i Aaret 1807, tilligemed andre Sieldenheder gjøre en Vandring til Paris, men kom, efter Freden, tilbage til Berlin igjen. Lucas Cranachs saakaldte Stambog bestaaer af udmalede Figurer af Konstnerens Velyndere og Venner, som Friedrich den Vise, Melanchton o.fl. malede af ham selv paa Pergament. Formaret er lille Folio, og den er indbunden i sort Bind, prydet med Basreliefer. Luthers skrevne Oversættelse af Bibelen - det vil sige enkelte Bøger deraf ikke, som det paa adskillige Steder hedder, det hele gamle Testament - med hans Correctioner, saaledes som han lod den trykke. Den er meget godt conditioneret. Den Bibel, som Carlel havde med sig paa Retterstedet har i Grunden meest Jnteresse for Engellændere.