JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Dr. S. L. Baden har i Statsvennen fornyet Undersøgelsen om vor Ret til at antage os Grækernes Sag, hvilket han nu kalder Fanatisme. - Videre mener han, at Retfærdighed og Klogskab maae tilraade Regieringerne at forbyde Undersaatternes Udvandring, for at hielpe hine"Rebeller; at Tyrkerne ingenlunde ere saa raae og barbariske, som Man vil giøre dem til; at Jslammismen har ligesaa god medfødt Ret til at boe paa Guds grønne Jord, som Christendommen, da Christus desuden aldrig har befalet, med Jld og Sværd at udbrede hans Navn; og at Man overhovedet ikke kan lide paa hvad Aviserne berette om Grækernes Mishandlinger, da "det Meste er jo Løgn"; skiøndt han nok vil troe, at det gaaer varmt til i Tyrkiet &c.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Ved Büsum er ilanddreven en Bouteille med en Skrivelse fra Capt. Kind, som med Skibet Catharina forliste paa Scharhorn. Brevet er dateret 1ste December og at dets Jndhold at dømme er det sandsynligt, at Capitainen og hele Mandskabet er omkommen ved Forsøget at redde sig iland med Baaden. Han skriver, at han i de sidste og Dages Storm tre Gange havde været under den hollandske Kyst, uden at kunne faae Lods ombord; sine bedste Seil havde han derved mistet. Om Aftenen den 30te November havde han seet det helgolander Fyr og næret bedste Haab om at komme ind af Elben; men de igien opstandne Kastvinde og Mørket havde forhindret det. Under disse Omstændigheder ansaae han og Mandskabet sig, hvis Veiret ei snart blev bedre, for forlorne; han havde derfor skrevet nærværende Brev, der kunde give Oplysning om hans sørgelige Skjebne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byeskriver-Embedet i Hasle, Herredsskriver-Embedet i Nørre-Herred, samt Birkeskriver-Embedet til Hammershuus Birk paa Bornholm. - Hiardemaal Sognekald i Aalborg Stift, 80 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Befordringer og Afgang. Under Rentekammeret: Den 4de Decbr. er Secretair og forhenværende Contoir-Cheiunder den ophævede Commission for Siellands og flere Øers Providering, C. C. Bang, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Frederiksværk. Af de offentlige Blade læser Man saa meget om farlige Tyvebander i den Romerske Stat. Jeg troer næsten, at Frederiksværks Distrikt, omtrent af 1 Qvadrat Miils Størrelse, deri har Fortrinnet. Er her kun i den senere Tid skeet et lumsk og nederdrægtigt Mord for at bestiæle den Dræbte, saa skeer desværre næsten maanedlig betyde ige Tyverier, som næsten alle blive uopdagede. Foruden et Krudt, Tyverie Natten mellem den 19de og 20de hujus, er igjen Natten mellem den 23de og 24de fra en Udflytter af Meelbye paa Halsnæs Lars Peder Amundsen, bortstiaalet omtrent 300 Rbd. i Penge og Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Aarhuus. Atter have Mange her lidt Skade paa deres Bolværker, imod Havet, som med en stærk Storm var steget overmaade høit. Nu er Vandet faldet noget, men endnu stormer det. Den saakaldte Skolebakke ligger opfyldt med Bielker, Fiel og Tømmer, som deels er kastet op, deels bierget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Aalborg Kirker. Søndag efter Nytaar prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Thisted, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i FrueKirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Bekiendtgiørelser. At min kiære Fader, Raadmand Hans Lørent; Spliid, forhen Bye- og Herredsfoged i Nyekiøbing paa Morsøe, er i Dag, efter flere Maaneders tiltagende Skrøbelighed og 9 Ugers Sygeleie, ved Døden gaaet over til et bedre Liv, i sin Alders 87de Aar, det har jeg den Ære, herved med sønlige Følelser, at bekiendtgiøre for den Salliges Slægtninge og Venner. Hammer Præstegaard den 3die Januar 1822. Spliid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Priiscourant, over de Vare, som paa Fattigvæsenets Arbeids-Anstalt i Skolegadens Fattighuus faldholdes af Forstander Brønnum om Formiddagen fra Kl. 10 til 12 og om Eftermiddagen fra Kl. 2. til 4, til vedfølgende Priser: Gulvtæppetøi, 1 1/2 Alen bredt, 3 Mk. Alen. Hestedækkener, 3 Alen lange og brede, 6 Rbd. Parret. Damestøvler af Sælskind med Kantning, 2 Rbd. 4 Mk. Parret. Tintøi for Børn, i Æsker, paa omtrent 1/4 Pd., a 24 sk. Stk., Læder Tobakspunge, 2 Rbd. Dusinet. Læder Bureseler, 5 Mk. Parret. Tougværk til Digtning, 1 Rbd. 2 Mk. pr. Lpd. Spaan=Æsker til Apothekerbrug, 6 Stk. i enhver Sats, a 8 s. Satsen. 4 Stkr. i enhver Sats, 6 s. Satsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Commissionen for Fattigvæsenet i Aalborg, den 21de Decbr. 1821. Udkommen er idag: Nr. 1 af den cimbriske Mercur, et Ugeblad af blandet Jndhold, udgivet af Jørgen Thisted. Det indeholder: Den 1ste Januar. - Opmuntring til Deeltagelse i Hedning omvendelsens Christenværk. Af Claus Harms, Archidiakonus til St. Nicolai Kirke i Kiel. - Fra Præsten i Horsens Smedegade No. 485. - Nytaarsnatten, en Fortælling af Richard Roos. - Anecdot. - Bekiendtgiørelser. - Efterskrift. Aalborg den 5te Januar 1822. Albert Borch. Amager hvidkaal faaes hos Skipper Peder Schmidt, paa Søndergade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Kiøbenhavns Gulvsand faaes hos Skipper Bergs Enke i Jomfrue Annagade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
J Gaarden No. 132 ved Vesteraae er endeel beqvemme og gode Værelser at faae til Leie førstkommende Paaske Fløttetid eller forinden. J samme Gaard er og endeel gode Kornlofter, og et Pakhuus at faae til Afbenyttelse strax.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
At undertegnede Skifteforvaltere have taget Kiøbmand, Falchenbergs her i Byen opgivne Boe under Behanddet bliver herved til Vedkommendes Efterretning foreløbibekiendtgjort, og da et Møde er bestemt at foretages paa Af borg Raadstue Onsdagen den 30te Januarii næstanstunden, Kl. 2 1/2 slet Eftermiddag, for at afhandle med Boets Credito om Conditionerne til Boets faste Eiendommes Salg, saa vil Disse til foranførste Tid behagelig tage Møde. Anmeldelser, Fordringer paa Boet modtages da ogsaa. Aalborg den 20de December 1821. Gleerup. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Auctioner. Mandagen den 7de Januarii næstkommende Formiddag Kl. 10, lader jeg i min iboende Gaard i Jomfrue Annagade ved offentlig Auction bortsælge: 8 a 10 Oxhovder bedste røde Vin 8 Ankere sød hvid Greco dito, (saavel denne, som den rødViin, bortsælges tillige, til Liebhabernes Beqvemmelighed, halvankerviis), 10 a 12 Halvankere extra god Conjac, et Partie søde Mandler, et dito bittre, tørre Pommerantser, et Pa tie meget sin Bomuld (sælges i hele og halve Lispund), saa et Partie sorte og hvide ægte tyrkiske Strudsfiedre af udmærke Størrelse og Skiønhed, m.m. Liebhabere indbydes. Aalborg den 3die Januar 1822. Hans Nielsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Efter Begiering af Skiftecommissionen i Etatsraad Koefoeds og Frues Dødsboe, bliver en Boet tilhørende Gaar her i Staden, som er beliggende i Bispensgade under No. 233. opbuden til Salg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 31te Januar. 2den Gang Onsdagen den 6te Febr., og 3die Gang Tirsdagen den 12te Febr. næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Aalborg Byetingsstue, og anmærkes det, at absolut Salg, hvis nogenlunde antagelig Bud skeer, vil finde Sted ved 3die Auktion. Gaarden, som et særdeles vel indrettet for en Handelsmand, kan af Liebhavere, besees og Vurderingsforretningen samt Conditionerne, hvorefter Salget skeer, ere, fra den 20de Dennes, at faae til Eftersyn hos Hr. Overauditeur Koefoed. Aalborg den 4de Januar 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Hovedgaarden Duegaard, i One Sogn, Hindsted Herred, Aalborg Amt, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 23 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. og sammes underliggende BønderGods, af Hartkorn, Ager og Eng, 150 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 23 1/5 Alb., og Skov= og Mølleskyld 10 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2/3 Alb., samt Vive, Due og Valsgaard Kirker af 27 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb. matrikuleret og 374 Tdr. tiendeydende Hartkorn, hvoraf Tienden for det meeste er bestemt til bestandig aarlig Afgift i Korn, bliver, efter Vedkommendes Begiering, grundet paa Forlig og Udlæg, stillet til 3de offentlige Auctioner: 1ste Gang Tirsdagen den 5te Februarii 1822, 2den Gang Tirsdagen den 19de Februarii 1822, 3die Gang Torsdagen den 7de Marts 1822, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auktioner holdes paa Tinghuuset i Sønderkongerslev og den 3die Auktion paa Duegaard. Udlægsforretningen og Conditionerne bekiendtgiøres ved Auktionerne og er forinden til Eftersyn hos Prokurator Petersen i Aalborg. Hellum Hindsted Herreders Comptoir den 29de Decbr. 1821. Haasum. gerer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-05
Skrivfeil. J den i forrige Avis No. 2 indførte Publication om Auctionen over Duegaard, 12te Linie, istedetfor 21de Febr., læs 19de Febr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Udlandet. Anliggenderne i Østen. Pera, 10de Navember.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Tilforn var det forbudet, at bære Vaaben i Hovedstaden, sær i dens Forstæder. Men nu vrimle alle Gader af hvæbnede og allevegne seer Man Muselmænd med Pistoi Beltet. Betragter Man Tyrkernes opfarende Chater, overveier Man, hvor lidet de agte et Menneskes, Christens Liv, idet de behandle Jesu Tilbedere foragtere end Hunde og i deres Fanatismus nedskyde dem med et Blod - saa vil Man kunne forestille sig, i hvilken ske Frankerne svæve i Pera. Kun i høieste Nød vover gen sig ud. Jgaar, da nogle fra Wallachiet hidtransterede Slagtoffre bleve henrettede, torde Jngen vise sig i Gaden. Dette blodige Skuespil var en Folkeforlystelse 2de fanatiske Tyrker, der blot beklagede, at Offrene vare faa. Vi skiælve for den truende Hungersnød. Hvor skal Man, under nærværende Omstændigheder, tage metsmidler fra til en Million Mennesker, Den Folke se, her har sammentrængt sig, er frygtelig. Begyn Man at føle Mangel paa det Nødvendige, da er Retion uundgaaelig og skulde den nuværende tyrkiske Regie- og vorde styrtet, da vil den vorde afløst af Anarchie, og naade Gud alle Christne!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Constantinopel, 25de November. Rasende Tyrker have forfulgt den kongelige Storbritanske første Gesandtskabskavalier og Dragoman, Herr Chapen ypperlig og høifortient Mand, giennem adskillige der lige til hans Bopæl og truet at myrde ham. Den elske og den østerrigske Gesandt have klaget derover hos ten, men Man vil vel kun tage liden Notits deraf. - - - - den 26de November. Vor Stilling her vorder jo længere, jo mere kritiske den østerrigske og den engelske Gesandts Underhandlinangaaende det russiske Ultimatum have til Dato ikke til noget gunstigt Resultat fra Divanets Side, da ten, af Frygt for de nu engang i Harnisk bragte Mu mænd, neppe tør vove, at antage Ruslands billige Beselser og derfor endnu ikke har meddeelt noget kategorisk, Svar. Krigen ansees desaarsag for uundgaaelig. - Hovedstadens Tilstand er yderst sørgelig. Hver Dag mishandles og myrdes værgeløse Græker. Jngen Christen, der viser sig paa Gaden, er sikker paa sit Liv; Alle søge, saavidt muligt, at holde sig inde. Al Handel og Vandel er ophørt. - - Flaaden er løben herind. Til de Christnes Forfærdelse vare ulykkelige Græker deels levende spiddede, deels hængte paa Dækket af Skibet, til Seierstegn. Ved dette Syn opløftede Tyrkerne et Jubelskrig, grebe hver Christen, de kunde overkomme, og martrede ham tildøde. Siden den Tid har Tyrkernes Raserie taget frygteligt til, og Gud alene ved, hvorledes alt dette vil ende. - Storadmiralen, Cara Ali, som havde anført Flaaden, er udnævnt til Chef for de ved Scutari paa den anden Side af Bosphorus, sammenlede Tropper. J Bujuldere samles en anden Hær, til hvis Anfører Sultanen har udnævnt den berømte Jbrahim Pascha. Begge disse Armeer ere bestemte til, at forsvare Constantinopel fra begge Sider, den asiatiske og den europæiske, og i Nødsfald udholde en Beleiring. Man bemærker allerede, at adskillige til Donau bestemte Tropper desaarsag have maatte blive tilbage. - - Saavidt skiønnes, gaae vi græsselige Begivenheder imøde. Alt tænke alle christelige Gesandter paa, at bringe deres Familier i Sikkerhed. Den bedagede FyrstKallimach's Henrettelse har gjort et dybt Jndtryk paa de europæiske Ministre. Man frygter alvorligt for, at Russerne i den ville finde nyt Stof til Klage mod Porten. I Vinter i det Mindste ville Grækerne forblive Herrer i Archipelagus og tillands giøre de Fremskridt allevegne, især siden Moreas Hovedstad faldt i deres Hænder. J Epirus, Thessalien, Macedonien tilsmiller dem Lykke og Seir, Paa Øen Candia mangle de blot Vaaben. Tre Folkeforsamlinger ere allerede organiserede, af hvilke den Ene i Tripolitza. Denne de græske Anliggenders Fremgang overgaaer ustridigen de Forventninger, Man kunde nære om et Folk, der manglede Anførere, Vaaben, Militair=Organisation og overalt maatte kæmpe med Hovedhindringer. Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Troppekordonen langs de vestlige Pyrenæer er nu, siden adskillige Regimenter ere ankomne, fuldstændig. J alle Nabodepartementer giøres Nationalgarderne mobile og Man venter hvert Øieblik en Generallieutenant samt adskillige Overofficerer fra Paris. Besætningen i St. Jean=Pieddeport (Stad ved Fl. Neve, i Gascogne, en Miilsvei fra den spanske Grændse, hvis høie Klippecitadel kan beskyde den store Landevei over de pyrenæiske Bierge) er bleven forstærket og Commandoen er overdragen en bekiendt duelig Officeer. Hele den høire Bred af Bidassoa Flod, som udspringer i Pyrenæerne og udgjør den nordvestlige Grændse mellem Spanien og Frankrig) vrimler af Tropper.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Spanien. Oprørernes Trusler have siden den kongelige Families Tilbagekomst til Madrid (den begynder alt at pakke ind igien) taget en saa alvorlig Vending, at det er lykkedes Tronens Fiender, at vække almeen Forfærdelse. De groveste Jnjurier, de meest uforskammede Udfald hengaae ustraffede og Pøbelen holdes i bestandig Spænding, at den af Oprørshovederne kan bruges, naar Tid er. Og Tiden synes at være nær. Autoritæternes Myndighed er traadt under Fødder. Alt er det i Hovedstadens Gader kommen til blodige Optrin. Vel er Kongen fastbesluttet, ei at vige for Oprørerne, men lyve ikke Beretningerne om disses Fremskridt, maa han vel. Borgerkrigen er alt i lys Flamme. Sevilla, den største Stad i hele Kongeriget, har givet Exemplet. General Daviz var af Kongen udnævnt til Militairchef i Andalusien. Han kom, men afvistes. Herpaa drog han til Cordova og her blev han, trods det jakobinske Parties Modstand, erkiendt. Han fik Tropperne paa sin Side og gjorde Forsøg paa, at vinde Sevilla for Kongen, men ganske forgiæves. Derpaa søgte han at hindre alt Samquem med Rebellerne. Alle Militser i Cordova traadte under Vaaben og Generalen lod et Regiment kongelige Karabin=Ryttere udmarschere til en vigtig fast Stilling i Nærheden. Da Regimentet kommer hid, finder det Pladsen besat af et andet Cavallerieregiment, som General Velasco har sendt fra Sevilla. De Kongelige rykke mod deres Kammerader med det Udraab: Leve Constitutionen. Disse svare: Leve Riego! Og strax begynder Kampen. Mordgeværerne blinke i Alles Hænder og begge Regimenters Sammenstød er frygteligt. Døden raser i Gelederne: Officerer og Gemene falde for deres Sag. Ende sig seirer den Gode og de Kongelige indtage hiin faste Stilling. Men neppe faaer General Velasco i Sevilla dette Budskab, før han afsender en Hær, der formeligt skal blokere Cordova. Han har forhen ladet Kongens og Ministeriets befalinger brænde ved Bøddelhaand. Alle Trop verne saae derpaa og jublede høit. Leve Riego! lød det fra alle Læber. J Catalonien vil det neppe gaae bedre. J Barcellona staae Militser og Soldater ligeoverfor hinanden. Gouverneuren har med 300 Mand kastet sig ind i Citadellet og er ikke at bevæge til, at komme frem. Miltserne fordre, han skal rømme det. De have udstædt adskillige Adresser til General Riego og tilbudet ham Commanden i hele Provindsens Navn. Man venter Geralen hvert Øieblik.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
J Pamplona har Garnisonen, paa Grund af de franTroppesamlinger ved Grændsen foranstaltet et skiændigt tog, der let kan blive meget alvorligt i sine Følger. De har derpaa besat Citadellet og vendt Skytset mod Staden Hele Borgerskabet er under Vaaben.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Blandinger. I Dresden, hvor Selvmord synes at være hyppige end alle andre Steder, har et ungt Fruentimmer, som erne rede sig ved Syening, og som i hele Naboelauget var i kiendt for sin Dyd og From, forleden Søndag udfor et gyseligt Mord paa en af sine Veninder, en ung, sme Pige, Sophie Flugel, hun havde inviteret til sig paa Kaffe. Denne er glad og munter, men træt lægger hu sig lidt paa Sengen og sover ind. Hendes Veninde gaaud i Kiøkkenet henter en Øxe og giver den Sovende tre delige Slag i Hovedet, kysser derpaa Liget og lægger sig Sengen hos det. Men i Skumringen overfaldes huus en Gysen, og beslutter nu at giøre hvad hun egentlig føl havde villet giøre næste Dag, nemlig at give sig i Rette Hænder. Hun ifører sig rene Klæder, forsyner sig i Penge, Linned og frem for Alt en Bønnebog, og ander sig for Politiet. - Og hvad havde bevæget hendes denne Misgierning? Den ulykkeligste Sindsforvilde Hun havde nemlig som Barn bivaanet Henrettelsen af Pige, hvis Forberedelse til Døden og høitidelige Hesterelse til Retterstedet havde gjort et saadant Jndtryk, hendes Phantasie, at hun fra den Tid af ei havde næ høiere Ønske, end at døe ligesaa salig som denne. Ul at nære det mindste Had imod den anden Pige, som til imod var hendes bedste Veninde, valgte hun hende Middel, for at berede sig en lignende Dødsmaade, i at troe, at hun havde gjort andet end Godt mod det ud lige Slagtoffer for dette sælsomme Sværmerie. - Jis hed en Begivenhed, der maa vække Plychologernes og risternes Eftertanke!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Kongen af Frankrig har udsat en Præmie af Fr. for det bedste Digt, som forfattes til Berømme, de franske Læger og de barmhiertige Søstre (hvoraf ku Eneste er bleven i Live) som af Menneskekiærlighed be sig til Barcellona. Den yderste Dag, som efter nogle Fanatikeres Spa i Dresden skulde have indtruffet den 7de, er udsatte 15de Januar førstkommende. Physikeren Fondard i Paris, viser et frygteligt riment: Han sluger 10 Kubikfod brændbar Luft, og den fra sig igjen som Jld med et stærkt Knald! - J stræber alt mere og meere at naae Fuldkommenhed, si Journalist i denne Anledning, saa vil Hr. Fondard m. med Tiden kunne sluge 30, 40, 50 ja maaskee 100 Kul saadant Gas, og da, som en levende Luftballon, stige til Kongen af Engellands overordentlige Nedlad har gjort saadant Jndtryk paa en irlandsk Bonde, havde faaet et Haandtryk af Hs. Majestæt, at har svoret paa, aldrig mere at vaske denne Haand!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
J Paris syrede sig en 70darg Kone i en Brønd, for dende Livet, men blev dog reddet. Hun siges at have gjort det fordi - hendes Kat var død!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Kiøbenhavn. Under 22de December er fra Cancelliet afgaaet følgende Seculaire til samtlige Amtmænd i Danmark: "Da det ofteudtræffer, at danske Undersaatter, som ere fødte i Kiøb der, her i Landet, i Særdeleshed de af dem, der ere rei de Haandværksvende, naar de opholde sig udenlands, Mange af den Kongelige Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt am Mayn Attest for, at de ikke ere værnepliglige, saa skulde Man, paa det at bemeldte Gesandtskab an sættes istand til, at meddele slige Attester til dem, som dertil ere berettigede, tienstligst have Herr (Tit.) anmodet som, at foranstalte offentlig bekiendtgjort i de N. N. Amt værende Kiøbstæder, at de Personer, og navnligen Haandværksvende, som agte at reise til Udlandet, og der maatte ønske af fornævnte Kongelige Gesandtskab at erholde Attest for, at de ikke ere værnepligtige, i Forveien maa forsyne sig fra Øvrigheden i den Bye, hvor de ere blevne Svende eller hvorfra de have erholdt Reisepas, med Beviis om, at de ere fritagne for Værnepligt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
J Anledning af en indkommen Forespørgsel, om der skal svares Tiende af Føl, Kalve og Lam, der komme Eieren til Nytte, uden at indsættes paa Vinterfoder, samt af Biestader, der ikke ved Efteraarstid optages eller tillægges, har Cancelliet svaret, at, i Følge Lovgivningen om Tiendevæsenet, skal der svares Tiende af de omhandlede Kreature, som paa nogen Maade komme Eieren til Nytte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Det var hos Cancelliet bleven forespurgt, hvorvidt Kiøbstæderne ere forpligtede til at udrede Bidrag til AmtsReparationsfonden. J denne Anledning har Cancelliet, efter foregaaende Brevverling med det Kongelige Rente kommer, svaret Vedkommende, at Kiøbstædernes fri Hartkorn i Almindelighed maa ansees dispenseret for at vare de ommeldte Bidrag. Mange brave Mænd tabte Fædrelandet afvigte Aar. der de ypperste: Geheimekonferentsraaderne Roepstorff, Henz, Urne; Conferentsraad Ryge; Admiral Winreffelt; Kammerherrerne Stibolt, Normann, Sehestedt, v. d. Maase, Eppingen, Raben; Etatsranderne Dall, Bracht, Warberg, Smith, Kall, And; Justitsraaderne Klingberg, Dumetius, Baumgarten, Busch, Sommer, Kiølstrup, Fogtmann, Professor Smith; Consistorialraaderne Casse, Makeprang; Grossererne Neltrop, Duus, susen, Bendix, Elmenhodst, Gammeltoft, Beier.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Dr. Kochen aflægger ved Aarets Slutning alle de Menneskevenner sin hiertelige Tak, som i de sidste sex Maader have sat ham istand til, at hielpe Gamle og Syge, Enker og Faderløse. Strodtmann har faaet en ny Modstander i en Her Kierulf, der i Skilderiet fremstiller ham saa nøgen, at Man næsten skammer sig ved at see paa ham. Professor og Stadsphysikus Børcher i Fredericia blev første Juledag bortreven af et indvortes Slag; han var 66 Aar gl. og havde i 25 Aar virket som Læge i bemeldte By.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Kandidat Borring har anfægtet Dr. Göttsches franske Sproglære, der syntes ham utilbørligt rost i Literaturtidenden paa Værdigeres Bekostning; men Doctoren er af ganske anden Mening og forsvarer sin Bog som en Løve sin Unge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Literatus Blok Tørens "Veiledning til udvalgt Læsning i 10 Sprog" er nu udkommen og faaes, paa Velinpapiir, heftet, for den, i Forhold til Titlen, ringe Betaling, 24 s. i Kobber. Endvidere har forladt Pressen, Fylla, Digt og Fortælling af flere Forfattere (Oehlenschlager, Louise Hegermann Lindencrone, Jngemann, Thiele, Meisling) udg. af Krossing; Conradin, Sørgespil af Boye; Ny Harmonia, ved Liunge; Juletræet ved Samme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Det lille Værk, som den tiaars Jomfru udgav ifior ("Det opdagede Utroskab ") anbefales nu, som en ny Comedie, til Nytaarsgave for Børn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Kiøbenhavns Adresseaviser frembyde en uhyre Mængde Nytaarsgaver: Bøger i Vers og Prosa, Nytaarsvers af Baggesen og Oehlenschlager; Vers til alle Stænder og ved alle Leiligheder, Skuespil, Visebøger, Spøgefugle, Zigennerinder, Orakler og engelske Gyngeheste, Juletræer og Conditorsager, Alt i broget Vrimmel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
Tvende fulde Mahognicommoder averteres tilsalg fra Gammeltorv Nr. 98. Hvoraf de ere fulde, meldes ikke. Et Marionettheater med 5 Forandringer og 25 Dukker, til Moerskab for smaae Børn og gamle Oldinge, er tilkjøbs i l. Larsbiørnsstræde 183. Et Brændeviinssted, der giver 500 Rbd. i Overskud, anvises tilkjøbs i Kronprindsensgade 33.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
En Embedsmandskone, som har Vist at leve af, ønsker sig hos eenlige Folk, eller hos en Enke, hvor de leve godt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-07
For en skikkelig og velklædt Pige anvises Condition, men uden at kunne lægge Skjorter i Læg nytter det ikke at melde sig.