JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Ved sit Jndtog i Paris sagde Keiser Alexander til Folket, som flokkede sig om ham: "Jeg kommer ikke som Fiende; Jeg bringer Eder Fred og Handel." Ved Synet af Napoleons Sttote paa Vendomepladsen, saade han: "paa slig en Høide maatte jeg frygte for at svimle." Da man udlod sig med, at man længe havde ventet Hs. Keiserlige Majestæt i Paris, svarede han: "Jeg var kommen før, hvis ikke fransk Capperhed havde opholdt mig".¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Man vil vide, at Bonaparte havde givet Krigsministeren befaling til, at lade Krudtmagazinet paa Sletten Grenelle, ganske tæt ved Paris, som indeholdt 400,000 Pund Krudt, sprænge i Luften; men Bestyreren af Magazinet vilde ikke adlyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Da det om Aftenen blev ved Fakkelskin bekjendtgjort i Paris, at Napoleon havde aflagt Keiserpurpuret, raabtes fra alle Sider: "Kongen leve! Væk med Tyrannen!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Parises Capitulation indeholder, at Staden skulde rømmes af Hertugerne af Treviso og Ragusa den 31te Martii Kl. 7 om Morgenen, de kunde medføre alt Tilbehør til deres Corps, men Tøihuse o. s. v. skulde blive i den Stand, det var; Nationalgarden, og Municipal Gendarmeriet skulde blive: Efternølerne ansees som Krigsfanger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den provisoriske Regjering ender sin Proclamation til Armeerne med de Ord: "J ere ikke mere Napoleons Soldater, Senatet og hele Frankrig løser Eder fra Eders Eed."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Man siger nu i Paris, at adskillige betydende Mænd i Senatet og Lovgivningscorpset havde vedNyeaarstid gjort Keiseren Forestillinger om at skaffe Fred paa rimelige Vilkaar, men bleve afviste, og derpaa fulgte de bekiendte Taler i Lovgivningscorpset, som ere ægte, men Keiserens Svar skal være urigtigt efterskrevet, hvilket er naturligt, da han talte meget ivrig. Louis Stanillas Xaver, Ludvig den 16des Broder, er ved et frit Valg af det franske Folk kaldet til den franske Throne, og efter ham de øvrige Prindser af hans Huus. Han vil vorde proclameret som Konge, naar han antager Constitutionen, og ved Eed forpligter sig til at efterleve den og at lade den efterlene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Napoleon har antaget det gjorte Tilbud angaaende Den Elba. Hans Gemalinde vil deele Skjebne med ham. Hans Pension bliver kun 600,000 Franker, hvoraf hans Gemalinde, under Navn af Erkehertuginde af Østerrig, skal nyde det Halve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Førend Marschal Marmont erklærede sig for den fælleds Sag, erholdt han Fyrsten af Scharzenbergs skrivtlige Tilstaaelse for, at alle de franske Tropper, som forlode deres forrige Keisers Faner, maatte med Vaaben, Munition og Bagage og under de brugelige Hædersbeviisninger trække sig tilbage til Normandiet, samt Napoleon beholde Liv og Frihed og et Stykke Land til Opholdsted, om han skulde geraade i de Allieredes Magt, som blev tilstaaet. - Marschal Marmonts Corps, 8000 Mand stærk, er tykket ind i Bersailles, hvor det venter videre Ordre. Keiser Alexander er i Begreb med at reise fra Paris. Han efterlader Generalmajor Pozzo di Borg, for at vedligeholde en regelmæssig Forbindelse med den provisoriske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den 8de April afreiste Keiseren af Østerrig fra Dijon til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Feltmarschal Blücher ligger syg i Paris. Mastricht skal have capituleret. Med Commandanterne i Julich og Wesel ere Underhandlinger i Værk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Besætningen i Bergen op Zoom og Antwerpen skal have standset alle Fiendtligheder og under Udraabet: Leve Ludvig den 18de, paa at den hvide Cocarde, Portene til begge disse Stæder ere aabnede. Man forsikkrer, at det hvide Flag har oget i 2 Dage fra Bliessingen, og at de franske Tropper der saavelsom paa Øen Walchern vente blot paa Ordre for at overgive hele Den til Hollænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Commandanten i Magdeborg er og villig til at overgive sig, naar han erholder Senatets Ordre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Maynz og Mez skulle allerede have overgivet sig. Hünningen bombarderes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Engellænderne skal have besat Marseille, og erklæret dens Havn, ligesom Bourdeaux's, for fri Keiser Alexander og Kongen af Preussen have flere Gange viist sig i Skuespilhuset, og ere hver Gang modtagne med lydelig Jubel. En af de indrykkede Seierherrers første Forholdsregler var, at de af det store Jnvalidehuus udtog de Faner, Standarter o. f.v. som de Franske have erobret i tidligere Felislag, og som Napoleon i Række af Aar har ladet opstille der som Seiersminder. Ogsaa den Triumphvogn, som før stod over Brandenborgerporten i Berlin, men i Aaret 1806 førtes til Paris, vil nu igjen komme til at pryde sin gamle Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den provisoriske Regjering har givet de i dette Øjeblik til Soldater Udskrevne Tilladelse at gaae hjem (til deres Moder). Samme Tilladelse gielder og for de Batailloner af den nye Udskrivning, som ethvert Departement har leveret, saavelsom for Landstormen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
J Paris skal oprettes et Corps under Navn af den Kongelige Garde. Det skal udgjøre en Deel af Parises Nationalgarde, som staaer under General Desoles Commando.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Efter engelske Blade har Marschal Hertugen af Bellund (Victor) tilskrevet Fyrsten af Benevent saaledes: Min Herre, Jeg kom til Paris for at vorde helbredet for et haardt Saar, som jeg erholdt i Slaget ved Craone. Jeg venter kun derpaa, for at tilbyde den provisoriske Regjering min Tjeneste. Den kan regne paa min Troskab og Samtykke i alt, hvad den vil gjøre for mit Fædrenelands Sikkerhed og Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
De americanske Krigsfanger, som hidtil bragtes til de nordlige engelske Colonier i America, og hvoraf der allene i Halifax ere 9,500, skulle, ifølge en Skrivelse fra sidstnævnte Sted, bringes over til Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den americanske Fregat Esser, paa 38 Kanoner, er efter en blodig Fægtning taget i Sydhavet af den engelske Fregat Phöbe. Lyons Nøgler ere af Keiser Franz ved en Coureer, som ankom til Wien den 31te Marts, oversendte til Hofkrigsraadet med Ordre, at de skulle forvares i det Kl. Tøihuus. Den 28de sløifedes Fortet i Ecluse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den 29de ankom den første Post fra Lyon til Genf efter at Forbindelsen havde været afbrudt i 3 Maaneder. Jdag tykkede General Bubna fra Genf til Chambey.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
General Prindsen af Coburg har den 26de Marts bemægtiget sig Staden St. Etienne med det store Vaabenmanufactur. Stærke Detaschementer ere rykkede frem langs Loire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Marschal Angerau havde ladet en Deel af sin Armee passere Rhone i Tournon og Saras i Retning af Annonay.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Basel den 2den April. Man siger, at der ved Be fort (hvis Overgivelse endnu ikke har stadfæstet sig) og Colmar samles Strøffecorps, for at dæmpe de i nogle Egne af Frankrig udbrudte Uroligheder. De vildledte Bønder lægge megen Hindring i Veien for den store Armees Operationer, idet de gjøre Forbindelsen med Basel og mellem de forskjellige Corps usikker. Egnen af Chaumont og Vesoul kan ikke meere passeres af enkelte Militairpersoner eller Reisende. Chaumont er endog indrykket en Jnsurgenthob. Langres truedes allerede for fem Dage siden af et Corps, som havde opstillet sig tre Mile derfra. Paa Vogeserne have flere lignende Hobe dannet sig, hvoraf en skal anføres af en vis Traun. En anden, som endog skal have regulaire Tropper hos sig, opholder sig i Egnen af Befort. Det er naturligt, at disse Begivenheder drage mange Folk Personer tilbage fra Frankrig til vor Stad. Veien hertil fra Dison er, som man hører, endnu aaben og sikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
J Henseende til Tildragelserne i Norge læses i Aalborg Stiftsavis No. 45 for dette Aar endvidere følgende efter den bremiske og frankfurtske Tidende: Det var paa Conferensraad Ankers Gaard i Nærheden af Christiania, hvor de meest anseete militaire og civile Embedsmænd, Professorer, Geistlige og Kjøbmænd vare forsamlede. Da alle bade Prinds Christian Frederik eenstemmig at blive tilbage og paatage sig Rigets Bestyrelse, blev han udraabt til Norges Regent. Over Dovrefjeldet reiste han til Trondhjem, tog ind i den 80 aarige General Krogs Huus, hvor Byens meest anseete Mænd indbødes til et festlig Maaltid. Vel kunde Husets ærværdige Eier ikke selv formedelst Svaghed være tilstæde, men mod Slutningen lod han sig bringe ind og udbragte Regentens Skaal o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Mariboe den 28de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
(Af Udgiveren.) Den 12te April d. A. er Kammerherre og Ridder af Dannebrogen, H. W. C. de Simonsen udnævnt fra 1ste August til Stiftamtmand for Fyens Stift og Amtmand for Odense Ant; Amtmand for Hjørings Amt, M. R. Jessen, udnævnt fra samme Tid til Stiftamtmand for Lollands og Falsters Stift og Amtmand for Mariboe Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den 22de Martii er Capitain og Ridder S. A. Bille og Secondlieutenant G. J. Winge; den 13de April, Commandeur og Ridder Fabricius, samt Secondlieutenant Løvenskjold, udslettede af Listen over Søeofficiererne i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
J Kbhavns Addresseavis takkes Pastor Bull forbindtligst, fordi han forundte Kjøbenhavnerne den saalænge attraaede Glæde, atter at høre den bekiendte Pastor Grundtvig at forkynde Guds Ord (reent og puurt) for en talrig andagtsfuld Mængde Tilhørere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den 18de April er i Peblingesøen ved Kjøbenhavn fundet en ubekjendt druknet Person. Ligeledes er den 19de April fundet paa Strømmen imellem Knippels og Langebroe en druknet Mandsperson. J hans ene Lomme fandtes et af Tetens i Warde udstædt Skudsmaal for T. Schouboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
J Gjentofte Søe har viist sig i Aar enkelte døde Fiske; men en stor Mængde i St. Jørgens Søe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den 26de April henimod Aften, begyndte det at snee temmelig stærkt med Nattefrost. Den skarpe og bidende Kulde vedvarer, saa at der endnu maae lægges i Kakkelovnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
(Jndsendt.) Til Trøst for Ønskeren i Stiftsavisen No. 30 meldes: at Overslag og Tegning til en Broe over Sæ dinge Vaad allerede er indsendt vedkommende Authoritet til Approbation, saa det forventes at denne Mangel, foraarsaget ved Jis og Tøebrud, vil blive oprettet. Kuns Skade, det et kan skee saasnart som det kan ønskes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Mandagen den 25de April blev Bursøe Degneforder af 11 Tønder 2 Skpr. Land geometrisk Maal ved anden Auction solgt til Kirkesanger og Skolelærer Jørgensen i bemeldte Bursøe for den Summa 10, 110 Rd. D. C. Jorden er Skatte og Tiendefrie, saavidt benificeret Jord er det. - Kunde ikke her nu med Held anlægges et Agerdyrknings-Jnstitut for Lolland, da Skolelæreren haver desuden 8 Tønder, Land Skolejord, og saaledes paa denne Maade blive dobbelt gavnlig og virksom for den opvoxende Bonde Almue, Raad til min forlidte Ven. (J Anledning af 30te Martii.) Hør kjære Ven og Broder, Bliv hjemme hos Din Moder. Ved Ovnen hold Din Næse, Der øv Dig i at læse! Dog, lær Du først at snakke! Med Raadet tog til Takke!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Cours den 22de April 1814 af Rigsbankpenge Navneværdie for Toldstederne i Danmark. 235 Procent mod rede Sølv. 100 Rbd. i Sølv er altsaa lige med 235 Rbd. N. V. og i mindre Summer. 1 Rbd. i Sølv 2 Rbd. 34 s. N. V. 1 Rbs. 2 1/2 Rbs. N. V. Zinklairs Støtte. (See Stiftsavisen Nr. 32.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Krigen 1612 imellem Danmarks 4de Christian og Sverrigs Gustav Adolph, lod sidstmeldte hverve 2300 Skotter og Nederlændere, som paa 2de Skibe, bleve bragte til Romsdalen udi Norge og derfra toge deres Vei igjennem Guldbrandsdalen, for at forene sig med de Svenske paa Hedemarken. Men ved en Bjergkløfft, i Aggershuusstift, som kaldes Kringlen, gik Fogden Lars Gram, tilligemed en Mængde Bønder, Fienden i Møde. Disse angrebe uforfærdet med Sabler og Øxer. Den skotske Oberst Zinklair faldt med alle sine Skotter paa tvende nær, af hvilke den Ene vendte tilbage for at hilse hjemme. Den anden forblev i Norge, og indrettede der et Glas værk. Paa det Sted, hvor dette Slag holdtes, staaer endnu den Dag i Dag er, en Støtte med den Jndskrivt: "Her faldt Oberst Zinclair den 26de August 1612." Slaget bliver endnu af Bønderne i Guldbrandsdalen kaldet Skotteslaget. (See Holbergs Danmarks Historie 2den Deel S. 646, og Munthes Læse- og Lærebog om de vigtige ste indenlandske Tildragelser S. 195.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
(Af Hempels Avis.) Det Danske Hjelpecorps, og især dets Rytterie roses fortrinligen i den Bremer Avis for dets skjønne Holding og Eqvipering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Forleden Nat er ved Jndbrud frastiaalet Degnen i Hesselager, omtrent 4000 Rd. D. C. i Penge og Klæder. Gjerningsmanden formoder man at være en af de atter undvigte Gavtyve, som lade den offentlige Sikkerhed dyrt undgielde for deres skjødesløse Bevogtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Efter samme Avis er fra Faaborg Raadstue Arrest, Natten imellem den 13de og 14de d. M. undvigt 4 Arrestanter. Formodentlig har slig en Skurk til Fangevogter med Consort tilladt sig at gjøre Nattevandringer med sine Arrestanter til deres Kjærester, Venner og Bekjendtere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavns Børs den 26de April. Cours. Altona a vista 450, London 15 1/2 Rbd., Amsterdam 167. Specier 460. - Specier solgtes til 27 3/4 a 28 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 66 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Bekjendtgjørelser. Det tilsendte, angaaende den fornødne Forsigtighed med Lungeprøven, skal blive indrykket i Tiirsdagsavisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Auction. Fredagen den 10de Junii, om Formiddagen Klokken 10, lader Styrmand Poul Weiløe, dersom antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction bortsælge sin i Taars Bye, Sandbye Sogn, Lollands Nørreherred, eiende og iboende Gaard med den i Jorden lagde Vinter- og Vaarsæd. Til Liebhabernes Efterretning meldes: at Gaarden ligger omtrent 2 Mile fra Nakskov og grændser til Søen, dens Bygninger er omtrent 34 Fag Muur og Bindingsværk, staaer for Tønder 3 Skiepper 1 1/2 Alb. Hartkorn, har et Areal af 46 Tønder Land god Jord og et Skovsmaal af omtrent 4 Tønder Land. Samme Dag bliver tillige bortsolgt: Heste, Vogne, Plouge, Harver, Kjør, Faar, Sviin, Ind- og Udboe, bestaaende af: Borde, Stole, og Sengeklæder, Kiøkkentøi og Kar, med meget mere, alt efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Conditionerne over Eiendommen er til Eftersyn paa Bye- og Herredsfoged Schwensens Contoir i Nakskov og hos Sælgeren i Taars. Ermeldte Eiendom kan og faaes tilkjøbs underhaanden, naar de derom henvender dem til Sælgeren inden Maji Maaneds Udgang. Rakskov den 25de April 1814. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Tjeneste søgende. En Handelsbetjent, som kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig i samme Fag til 1ste Maji en Condition, eller i Mangel heraf som Skriverkarl. Nøiere Efterretning kan erholdes paa Addresse-Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Hos Steenhugger Mentzel i Saxkjøbing ere nogle Møllestene at bekomme for billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 37. privilegerede. Kongelig For Efterretninger, Addresse=Contoirs som forsendes. med Ride-Posten, den 13de Maji 1814. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, resid. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
(Af Lübekker Aviser.) Engelland. J Parlamentsmødet den 21 April sagde Hr. Whitbread, at Menneskelighed bød ham gjøre det Spørgsmaal, om det var sandt, at den engelske Regjering havde besluttet at afbryde al Handel med Norge og afskjære det al Korntilførsel, for ved Hungeren at tvinge det til Forening med Sverrig, Skatkammerkantsleren svarede, at dette var en deelirat Punkt, da Parlamentet vidste ret vel, at Engelland har garanteret Tractaten med Sverrig. Hr. Whitbread spurgte derpaa atter, om Man da virkelig vilde lade Nordmændene sulte ihiel, men fik intet Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Frankerig. Af den forventede Freds Jndhold vil Man vide saa meget, at Frankerig faaer St. Domingo og Martinique, Sverrig Guadeloupe og Engelland Jsle de France. Antwerpen og Flandern nordlig for Schelde skal tilfalde den souveraine Fyrste af Nederlandene og det øvrige Flandern Kongen af Frankerig. Paven faaer igjen den romerske Stat og Storhertugen af Würzborg Toskang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Bonaparte afreiste den 21de April, om Middagen, ledsaget af fire af de allierede Magters Overofficierer, under en Escorte af 150 til 200 Mand. Lignende Escorter holdt færdige paa hver Station. Generalerne Bertrand og Drouet tage, som man siger, med ham til Den ElbaFontaineblenu den 21de April. Jgaar afreiste Napoleon Bonaporte herfra. Fjorten Vogne sulgte efter ham. De sire Commissarier, som de allierede Magter sende med ham ere: den russiske GeneralSchuvaloff, den preussiske General Køhler, en østerrigsk og en engelsk General. J hans Følge vare fire Officierer af hans Huus samt hans Bager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
J Afreisens Øjeblik skal han endnu have tiltalt de tilstædeværende Officierer, Underofficierer og Soldater med følgende Ord: "Jeg tager Afskeed fra Eder. J de tyve Aar og "vare sammen, har jeg stedse været tilfreds med "Eder. Jeg fandt Eder altid paa Ærens Bane"Alle europæiske Magter have væbnet sig mod mig; endeel af mine Generaler have forraadt deres Pligter, som hele Frankerig sine. "Med Eder og de øvrige Brave, som ere forblevne mig troe, har jeg i tre Aar beskyttet Frankerig for en Borgerkrig. "Værer troe imod den nye Konge, som Frankerig, "har valgt sig! Adlyder Eders Anførere, og forlader ikke Eders kjære Fædreneland, Det var kun alt for "længe ulykkeligt. Beklager ikke min Skjæbne; jeg vil være lykkelig, naar jeg hører at J ere det. "Jeg havde kunnet døe, intet vilde have kostet mig mindre Møie; men jeg vil endnu engang betræde Ærens Bane, og nedskrive det vi have udført. Jeg "kan ikke omarme Eder alle, jeg omarmer derfor Eders General i Alles Navn. Kom Hr. General (han omarmede ham.)"Man bringe mig min Ørn, at jeg ogsaa kan om varme den, (Man bragte ham den. J det han kynde "den sagde han følgende Ord:) Elskte Ørn! o at de Kys jeg giver Dig maae gjenlyde i Efterverdenen, "Lev vel mine Børn, Lev vel mine Brade. Samler Eder endnu engang om mig!" Herpaa sluttede Generalstaben og de allierede Maa ters fire Commissairer, som bestandig vare nærværende, en Kreds om ham. Umiddelbart derefter steg Napoleon i sin Vogn. Dette Øjeblik overraskede ham, og han fældede nogle Taarer. Førend Afreisen spurgte han endnu om sin første Kammertjener, Constant; men denne havde forstukket sig, formodentlig fordi han ikke vilde følge med, og dog havde han Dagen iforveien faaet en Gratification af 50,000 Franker. Af et Øjevidne til hvad der foregik i Paris, førend de Allieredes Jndtog haves følgende interessante Meddelelse:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Den offentlige Opmærksomhed var i nogle Dage almindelig henvendt paa Keiserinden. Man gjorde denne Fyrstinde adskillige Forslag om at forlade Paris, og underkaste sig de allierede Armeers Beskyttelse; men hun forkastede dem alle, og erklærede endelig, at man maatte forskaane hende for ethvert Forsøg paa at formaae hende til dette og lignende Skridt, da hun havde fast besluttet at deele sin Gemals Skjæbne, hvordan den end maatte blive Hun handlede ogsaa overeensstemmende med dette Forsæt, og da Napoleon ønskede, at hun kun hvis den høieste Nød krævede det, maatte forlade Hovedstaden, saa forblev hun der, indtil Folkets Urolighed gjorde hende det nødvendigt at drage bort. Da den største Deel af Pariserne ønskede Bourbonnerne tilbage, søgte man at afvende alt det, som havde kunnet lette en Udsoning imellem de forenede Monarker og Napoleon. Man bestræbte sig for at gjøre Folket begribeligt, at enhver Megling, som maatte lykkes Keiserinden vilde forlænge Napoleons Herredømme og med det Frankrigs Ulykke. Folket strømmede nu til Keiserindens Palai og forlangte truende hendes Afreise, som ogsaa skeete den 30te Martii om Morgenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Dison den 20de April. J Provindsen Bourgogne circulerer en Addresse til Ludvig den 18de, hvori man forlanger at den uindskrænkede Kongemagt igjen skal indføres. Overøvrighederne opfordre Enhver til at underskrive den, og allevegne fra le Jndvaanerne at forsyne den med deres Underskrivt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Genf den 17de April. Den 13de dennes er her bekjendtgjort følgende officielle Bulletin. Jforgaars blev mellem Feltmarschallieutenant Grev Bubna og General Serrant sluttet en Convention, ifølge hvilken det er fastsat, at alle Fiendtligheder skulle ophøre, og kunne ikke begyndes igjen før efter fire Dages Varsel. De franske Tropper skulle besætte det forrige Frankrigs Grændser; de østerrigske Grændserne af det forrige Savoyen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Jtalien den 20de April. Fiendtlighederne i Jtalien ere nu ogsaa standsede. Paa Slottet Schiarino, Rizzino udenfor Mantua blev den 16de dennes af Grev v. Niepperg paa den ene og Generalerne leBrunerie og Zuechi paa den anden Side sluttet en militair Overeenskomst, som den 17de antoges af Grev Bellegade og Vicekongen. Dens væsentligste Jndhold er følgende: Der er Vaabenstilstand mellem Vicekongens italienske Hær og de østerrigske, neapolitanske og engelske Tropper. De franske Tropper ved Vicekongens Hær vende to Dage efter Ratificationernes Udvexling tilbage til Frankrigs gamle Grændser. Vicekongens italienske Tropper vedblive at besætte den Deel af Jtalien, som endnu ikke er i de Allieredes Magt; dog skulle Fæstningerne Osova, Palmanonova, Venedig og Legnago i det seneste inden 20 Dage overleveres til Østerrigerne. Deres nærværende Besætninger trække ud med Militairhonneur, og medtage deres Vaaben, Feltstykker og Bagage, men efterlade alle til Jngenieurvæsenet og Artilleriet hørende Papirer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
En Deputation fra Kongeriget Jtalien begiver sig uhindret til de allierede Magters Hovedqvarteer, og skulde end den Beskeed, som den bringer tilbage, ikke være tilfredsstillende for alle Parter, saa kunne dog Fiendtlighederne mellem begge Hære ikke begynde inden 14 Dage efterat Deputationen igjen er ankommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Vicekongen havde trukket sig til Mantua med 12000 Mand, og venter der de allierede Magters Erklæring. Jfølge ovenstaaende Overeenskomst har han den 17de overdraget General Grenier Commanden over de franske Tropper, og taget Afskeed med dem i en Proclamation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Florenz den 10de April. Den Corsica har nu ogsaa udraabt Ludvig den 18de til sin Behersker. J dette Øjeblik indløber den Efterretning at Genua har overgivet sig til Engellænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Med Strasborg havde General Grev Hochberg allerede sluttet en Vaabenstilstand; men Besætningen og Borgerskabet nedtoge igjen det hvide Flag. Da Gouverneuren endelig havde overgivet Commandoen til General Desbureaux og forladt Staden, gav sidste meldte snart Tingene en anden Vending, og den 23de April forkyndte Kanonernes Torden, at den trefarvede Cocarde for stedse havde givet Plads for den hvide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-05-13
Kronprindsen af Sverrig har erklæret Nordtydsklandsarmeen for opløst. De Svenske gjøre sig færdige til at marschere tilbage.