Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-26
Fortsættelse af Finantssagen. Hvad angaaer Forelæggelsen af et Finantsbudget for 1841 § 42 for nærv. Stænderfors., vil det vel indvendes, at Tiden er for knap, og det er vel ingen gunstig Omstændighed, at Kongen netop befinder sig paa Reiser; men Proponenten tvivler dog ikke om, at det kunde skee, naar man fra alle Sider kom Sagen med Velvillie imøde, ligesom han troer, at Forsamlingen er saa fortrolig med Finantssagen, at den i kort Tid vilde kunne forhandle den; især naar den forelægges Forsamlingen ved En af Finants embedsmændene. Forslagets No. 1 anseer Proponenten som Hovedsagen og har Jntet imod at dets No. 2 og 3 fortiden udsættes, for at det første Punkt hurtigere kan fremmes. Proponenten ønsker ikke at vælges til Medlem af den Committee, som maatte blive nedsat i Anl. af hans Forslag. Den kgl. Commissarius mindede Forsamlingen om, at der allerede er givet kgl. Tilsagn om det Væsentligste af hvad Forslaget gaaer ud paa. Der er nemlig befalet at der skal udarbeides Normalreglementer for Udgifterne i hver Bestyrelsesgreen, at der hvert Aar skal forfattes et Budget om de forventede Jndtægter og Udgifter, og efter Aarets Udgang en Udsigt over hvad de virkelig have beløbet sig til og endelig at Alt dette skal offentlig kundgjøres ved Trykken. Derved formenes Stænderne at ville faae den fornødne Kundskab om Landets Finantsvæsen. Derimod er det ikke Hensigten, at de ovennævnte Actstykker skulle forelægges Stænderne, thi foruden at dette vilde være udenfor Anordn. 28de Mai 1831, kan det ikke antages, at Stænderne vilde være istand til saaledes at prøve de enkelte Udgiftsposter i alle deres Enkeltheder, at Budgettet kunde behandles som en anden dem forelagt Sag. Derimod kunne Stænderne, naar de ved den offentlige Kundgjørelse erholde de ommeldte Oplysninger, ang. enkelte Punkter indgaae med Andragender. Herved er udentvivl gjort Alt, hvad der under nærværende Forhold kan iværksættes, for at Stænderne kunne have den til at røgte deres Kald fornødne Kundskab til Finantstilstanden og for at Publikum i Almindelighed kan forvisse sig om Finantsernes gode Bestyrelse og de heldige Resultater, hvortil denne vil føre. Forsaavidt Proponenten har meent, at Forelæggelsen af et Budget har Hjemmel i Anordn. 28de Mai 1831, bemærkes det, at denne kun taler om nye Love, hvorved udelukkes de allerede bestaaende Skattelove. Det vilde ogsaa være betænkeligt, at en Jnstitution, der er bygget paa Grundeiendom, til en saa betydelig Jndflydelse paa Skattelovgivningen som den foreslaaede. De velgjørende Følger, der tilsigtes ved Forslaget, kunne ogsaa i det Væsentlige opnaaes ved den nærværende Jnstitution i Forbindelse med den før omtalte Offentlighed. At Stænderne ere deelte i 4 Forsamlinger vilde ogsaa lægge en betydelig hindring i Veien for at de kunne døve den foreslaaede Prøvelse af Budgettet. Det indsees ikke, hvorledes det skulde være muligt allerede i indev. Session at forelægge Stænderne et Budget for 1841. 42, thi da dette ikke skal grundes paa de nærv. Jndtægter og Udgifter, men paa hvad de kunne antages at blive i det paafølgende Aar, og da der netop nu handles om Besparelser i forskjellige Brancher, saa er det umuligt, at et Budget kunde udarbeides og forelægges nærv. Forsamling. Om Forsamlingen vilde kunne behandle det i saa kort Tid, som blev tilbage, maatte han overlade til dens egen Bedømmelse. Proponenten troede ikke, at Noget lettere end Commissarii Yttringer kunde overtyde om Nødvendigheden af en Petition i den foreslaaede Retning. Det var et sørgeligt og uventet Budskab, at Kongen ikke agtede at forelægge Stænderne et Budget. Vel var det ikke lovet, men det var heller ikke for nægtet. Da Proponenten paa ingen Maade kan erkjende, at der ved den befalede Offentliggjørelse af Normalreglementerne og Budgettet er gjort Alt for at Stænderne kunne faae den fornødne Jndflydelse paa Finantsernes Bestyrelse, paa han anbefale sin Forslag til Udførelse. Den fornødne Sagkundskab til Drøftelsen af et Budget vil nok findes hos Stænderne, naar Normalreglementerne ere udarbeidede i den fornødne Detail, og Budgettet forelægges Forsamlingen af en Finantsembedsmand. Endelig kan Proponenten heller ikke indsee, at et Budgets Forelæggelse iaar skulde være umulig; ang. JndtægtsBudgettet kan vel ingen Vanskeligheder være; og Hens. til Udgifts=Budgettet, kan det neppe antages, at Afvigelserne fra de tidligere anvendte Summer vilde blive store, thi Besparelser og Jndskrænkninger ere kun indledede, saa at der neppe vilde skee store Modificationer i de Resultater, man fik ved at lægge forrige Aars Regnskab til Grund. Kgl. Commissarius bemærkede, at hans Yttring, at Kongen ikke vilde lade Budgettet forelægge for Stænderne, men lade det offentliggjøre, er overeensstemmende saavel med hvad hidtil er skeet, som med Kongens Resolution paa Stændernes Finantspetition, og den omhol. Extract af Finantsministerens Beretning.