JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Frankrig. Her hører man ikke tale om andet end Udrustninger og Troppemarscher fra alle Kanter. J vore sydlige Departementer bliver deels Kysterne af det Middellandske Hav forstærket med Tropper, deels er der stærke Giennemmarscher til Jtalien. Til Toulon venter man med første en spansk Flaade. Den for kort Tid siden fra Levantet til Toulon tilbagekomne Eskadre under Contreadmiral Lesseignes, skal, forstærket med nogle flere Linieskibe og Fregatter, ufortøvet gaae i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Holland. De franske Troppers Foranstaltninger, her, giver al Formodning om Krigens Udbrud paa nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Den nye Overgeneral Mortier ankom til Nympegen den 7de Maii med en talrig Generalstaab, hvor han treffer alle Foranstaltninger til flere Troppers Ankomst fra Belgien og Nederrihnen, og hvoraf, alt flere Korpser staae i det Cleviske og forrige preussiske Geldern. Der hersker en stærk Brevvexling mellem Overgeneralen og den franske Gesandt i Haag og man seer tydelig, at der ere store Militairbevægelser i Værk. Nymegen ligner fuldkommen en Krigsplads, og man taler om, at 10,000 Mand franske Tropper vil indtræffe der i Nærheden. Man angiver Tallet paa de i vor Republik værende franske Tropper til 30,000 Mand. Den 15de Mai er 2 Compagnier Artillerister afmarscherede fra Haag til Helder, hvor alle siden Freden demonterede Batterier igien blive besadte med Kanoner. Fra Vliesingen ere flere Tropper opbrudt til det indre af Republiken. Overhovedet er den franske Troppemarsch til de østlige Grændser af Republiken meget betydelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Et Skib fra Batavia og 5 fra Vestindien ere lykkelig indløbne i vore Havne, der var særdeles glædelig for Rhederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Adskilligt. Et engelsk Aftenblad siger: At alle Planer og Kacter, som af Marschall Richelien og øvrige franske Generaler bleve brugte i Hanor er under 7 Aars Under 1ste Mai er i St. Petersborg udkommen et mærkværdig Keiserlig Manifest, i Følge hvilket Toldclareringer ikke modtages længere end til den 29de Junii i Dalere, Piaster, Sølv eller Guldstænger, men skal herefter betales i Banconoter, Tolddaleren af 140 Ko ker beregnet til 210 Kopeker, saa at den i Tarisen anførte Told, kun nu er 50 Procent høiere, isteden for at den ellers var 55 en syvendedeel Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Den bekiendte Prinds Carl af Hessen Rothenburg, som under Revolutionen opholdt sig i Frankrig, under Navn af Carl Hesse, er fra Øen Oleron, under Ledsagning af en Sendadme-Brigadeer, ankommen til Maynz, og derfra ført af en Gouvernementssecretair over Skibsbroen paa det tydske Gebeet, og er nu for nærværende Tid i Frankfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Den første Consul var den 7de Mai i Livsfare, da 4 unge vælige Heste for en Calesche, som han kiørre udi, og kjørte selv, bleve løbske; kun ved et Spring som han gjorde ud af Vognen, reddede han sig, og skiønt Faldet derved var heftig, saa da det heldigviis traf paa Græs slap han med at faae den ene Haand lidet forvredet, der dog ingen videre Følger havde, da man saae ham anden Dagen at spadsere ved Malmaison.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Efter de nyeste Beretninger fra Tyrkiet skal Rebellen Abdul Wechab i Arabien, efterat han har undertvungen sig det hele Land mellem Medina, Mecca og Bassara, erobret Staden Mecca. Man skatterer hans Tilhængeres Antal af Araber, til 150000 Mand. Under hans Raadgivere, skal især befinde sig mange fattige Arabiske Scheiks, som har bragt deres hele Følge med sig. Paa Siden mod Aleppo skal han have funden stærk Modstand, men overvundet den. Han skal nu og søge at tilveiebringe sig Tilhængere i Egypten, især af de derværende Beyer og arabiske Stammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Fra Semlin har man Efterretning at han ganske har slaaet Scherisens Tropper af Meeca, og ladet sig selv udraabe til Scherif i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Bekiendtgiørelser. Huset No. 13 og 19 paa Skolegaden tæt ved Klub dens Gaard, er at bekomme til Leie første November; hvorom med Hr. Skolelærer Bek paa det store Tøm kan giøres Aftale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Den 24de Maii har min Skipper Lars Molboe forliist en nye Bergens Jolle med 2 Fangliner vedheftet, under Endeelave. Finderen af samme ville, imod Biergeløn, behage at tilmelde mig det. Aarhuus, den 25de Mai 1803. R. Schouboc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Af Documenterne i Jnqvisitions Commissions Sagen mod de i Aarhuus for Tyverie og andre Misgierninger arresterede Personer, som ere: Anton Møller, Judito Frank, Aron Levin som og kalder sig Hirtz Ruus, Hirt eller Hartvig Wull, Jfak Gabriel og Natan Aron med Tilnavn Bonaparte, finder jeg, at denne Complot, res Rel anstalten i Landet, har reist og søgt Sal skab med efterfølgende Jøder, nemlig: Meier Corsøer, Leviin, en anden Levin, Hirsch, Leib, Simon Levin, Jacob Salomon, Jlak, Jacob, og en ved Navn Ei sing. Diffe Personers Opholdsteder har hidtil ikke været at opspørge. Min tienstlige Anmodning er, at de som kiender og kan give Oplysning om sidstmeldte Personer og deres Opholdstæder, behagelig ville opgive samme til S. T. Hr. Kammerherre Stiftsbefalingsmand og Amtmand Morgenstierne i Aarhuus, paa det, at saadanne Foranstaltninger med disse derefter kan blive føiet, som denne Sag kunde give Anledning til. Ans gaard pr. Wiborg den 20de Mai 1823. Reinert, Ober= og Underrets Procurator, samt Actor i forbemeldte Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, alle de der maatte formeene sig at have noget retmæssig Krav udi den her i Byen bortdøde Told- og Consumtionsbetient Brittings Stervboe at anmelde og beviisliggiøre samme inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato, for undertegnede Skifteforvaltere, og i hvorvel det neppe kan ventes nogen Arv i denne Boe, saa indkaldes dog hermed ligeledes med 12 Ugers Varsel den Afdødes Arvinger som paa behørig Maade vil ligitimere veres Arverettighed ved Skiftets Foretagelse, her paa Byens Raadstue Onsdagen den 17de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, da Skiftet samme Gang naar uforudseete hindringer ei maatte komme i Veien, kan ventes at blive sluttet. Randers, den 24de Mai 1803. J. F. Carøe. S. A. Stadseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Aae de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Selveier Gaardmand Søren Piilgaards Enke, afgangne Maren Michelsdatter i Wærum Sogn og Bye under Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter inden fornævnte Tids For lob. Randers, den 20de Mai 1803. Bendixsen, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Efterlysning. En gaars Mærplag, sortebrun uden videre Aftegning, og en aarings Hingst Plag, bruun med Stiern i Panden, og en hvid Bagsok, ere borteblevne sidste Søndagsaften den 15de Mai fra Demstrup Hovedgaards Mark, hvor de vare toirede, og vare de hver for sig ved Undvigelsen forsynede med Klaptræer, samt et stykFortøis Reeb. Hvem disse 2de Plage skulle forekomme, og da vil enten levere dennem her paa Gaarden, eller give Underretning hvor de kan afhentes, skal blive vederlagt for saadan Omhue, og deraf følgende Bemøielse. Demstrup den 17de Man 1803. N. Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Auction. Onsdagen den 1ste Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver Sandgaarden udi Ørsted Bye Rougsøe Herre med dens fulde Hartkorn af 7 Tønder, samt 3de Huse der i Byen, der alt tilhører afgangne Rasmus Udbyes Stervboe, ved en eneste Auction absolut bortsolgt, Gaarden med dens Hartkorn for sig selv, og hvert Huus ligeledes særskildt, Bygningerne ere forsikrede i Brandkassen, og Gaarden er indrettet til Beboelse for en honet Familie uden for Bondestanden, og denne kan af Kiøberen strax efter Hammerslaget modtages til Beboelse og fuld Raadighed; til Efterretning anmeldes det tillige, at den fulde Sæd efter Hartkornet er nedlagt dertil, baade Rug, Havre, og Byg. Eiendommene ligger, som bekiendt i en frugtbar Egn, hvorom vedkommende Liebhavere der vil tage det heele i Øiesyn selv vil kunde overbevises. Conditionerne kan ventes fordeelagtig indrettede, og deriblandt at Kiøbe-Summen imod vedbørlig Sikkerheds Givelse kan blive staaende til Snapsting 1804. Randers den 10de Mai 1803. Stadfeldt, Auctions-Directeur. Simon Optikus er hertil ankommen, og handler er allene med adskillige Conservations-Briller eller Glarøine, saavel for unge som gamle Folk; men ogsaa for dem, som have et kort Syn, hvilke have den Virkning, at man, uden at bukke sig, kan skrive og i en Frastand af 200 Skridt eller Alen kan nøie see og adskille alt hvad dem forekommer. Ogsaa kan han strax see enhver paa Øinene, hvilke Briller dem er passelig og nyttige, for strax at indrette dem efter enhvers Omstændigheder, at de dermed kan være tiente. Videre handler han med store og smaae Perspektiver og Mikroskoper, og udbeder sig de Trængendes Besøg og Tiltale. Han opholder sig kun en kort Tid her. Han logerer hos Hr. Christian Fonch boendes paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
94 Rdr. 1 s. Umyndiges Midler er ved rykkesholms Skifte-Jurisdiction mod lovbefalet Sikkerhed og Renter strax at bekomme hos Eieren af Lykkesholm. Monsted,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
Om nogen skulde have noget imod Formodning at fordre, eller i andre Maader at erindre, udi Stervboet, efter afgangne Mademoiselle Magdalene Lucrece Cour tønne som døde paa Hogholm den 24de Martii dette Aar, da vilde de behage forderligst, at anmelde det hos hendes Festamentes Executor, . Justisraad Behr i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-25
J forestaaende Snapsting bliver i min iboende Gaard paa Wiborg store Torv Værelser til Leie, saavel for Herskaber som for andre Handlende. Tidemand. Ved Dige og Grøft Arbeide, i enfierdedeel Miil esten for Randers, kan 8 a 10 duelige Karle strax faae Arbeide, som kan vedvare heele Sommeren, naar Vedkommende derom jo før jo hellere melder sig hos Birkedommer Høe, i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Udenlandsk. General=Landoeconomie og Commerce-Collegium har alle de danske Staters Handelsteder advaret imod Følgerne af den mærkelige sidst i Januarii udgivne Handelslov i Sverrig: at Vare, som ere forbudne at indføres Sverrig, naar de befindes i Skibe, som anløbe svenske Havne for at udlosse en eller anden Deel af Ladningen, skulle, endskiønt de ere bestemte til fremmede Steder, sonfiskeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Landvæsenskommissair P. J. de Neergaard har af Kammerherre v. Plessen kjøbt Gunderslevholm, Castrup, Førslev, Fordbye- og Fugleberggaard for Kiøbesum 300,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Flere hollandske Skibe, som fra Østersøen ere ankomne til Helsingøer, vil ikke seile videre, førend de erholde Vished om Stridighedernes Udfald mellem Frank lig og Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Vor afdøde Minister Bernstorffs skiønne Marmor luste som er udarbeidet af Professor Wiedewelt, paa det kiøbenhavnske Meubelasseurances Bekostning og har kostet omtrent 900 Rdr., staaer nu i Høisterets Forsal, da Pladsen er for indskrænket i Compagniets Contoir, hvor derimod Busten i Gibs af Gianelli staaer, der har kostet 10 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Den 10de Maii høitideligholdt Etatsraad og Prossor Callisen sit Sølvbryllup i Kiøbenhavn, i en gladdennekreds, hvor han tillige havde den Glæde, Dagen, kerpaa, som var hans Fødselsdag, at give sin 3die Datter, sin Brodersøn, Dr. Philos. Provst Chr. Callisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
J Kattegattet har viist sig 2 Krigsfregatter, som man formoder at være engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Paa Christi Himmelfartsdag, opkom Jld i et udflyttet Huus i Gauerslunds Sogn i Ribe Stift, som paa en kort Tid lagde det i Aske. Det skrækkelige herved var, at Jlden opkom medens Manden og Konen var i Kirken til Alters, og 2de Børn, det ene i 7de og det 2det i 5te Aar bleve indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
J Hempels Fyenske Avis læses følgende: En hollandsk Professor har i sin Hauge gjort Forsøg med at frembringe kunstig Tørv, som brændte got. Allerede i Aaret 1797 beskrev Professor Olufsen i Ockonomiske Annaler konstige Tørvindsers Anlæg; men dengang blev ikke agtet derpaa, fordi det var ingen fremmed Opfindelse. Nu har den danske Ost været i Holland og faaet en rød Farve, nu vil den nok glide ned. En passende Tørvemoese paa hver Bondes Lod vil være den største Erobring for Danmark. Vi kunde da nøies med Rester af vore Skove blot til Tømmer og saae et Tørvvæsen ved Siden af vort Forstvæsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Af 51 danske Skibe, som i dette Aar have indtaget Ladning i Cette, ere 43 allerede afseilede, og de otte, som endnu ere tilbage, belave sig paa Afreisen. For nærværende Tid er der, ikke meget Liv i Handelen, da man staaer i Frygt for en nye Krigs Udbrud med Engeland, og desaarsag ikke vover at befatte sig med de sædvanlige Speculationer. Brændeviin, som udgjør en Hovedgreenaf Exporthandelen, er pludselig falden fra 33 Franes til 27 Fr., 10 Centimes, og man formoder at Prisen vil endnu gaae lavere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Aarhuus. Fra den 25de til i Dag ere indkomne her til Havnen følgende Skippere: Rasmus Schiellerup fra Nestved, Lars Pedersen af Rørvig fra Jsefiorden, Skipper Jessen af Sønderborg fra Østersøen med Rug, og en af Samsøe med Kalk fra Norge. Afseilede: Peder Schibye til Sielland og derfra til Norge, Lars Sørensen af Langesund, hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Den 26de og 28de Mai, Peder Jensen Mygind, Henrich Christen Jellesen, Bryggersvend Anders Nielsen, Mad. Bolt, Kiøbmand Just, og Jomfrue Hasselund, Forpagter Jens Müller, Jver Qvistgaard, Peder Qvistgaard og Jomfrue Marie Qvistgaard, David Kragh, Lars Jensen, Kiøbmand Jver, Bergen. Med Skipper Chr. Salling blev afsendt Stude tilhørende Poul Klitgaard og Chr. Faurschou, med Skipperne Hansen og Thurøe Stude tilhørende Anders Hvid, med Skipper Jessen Stude tilhørende Erich Ruugaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Udenlandsk. Frankrig. Den 14de Maji bekiendtgjorte Moniteuren den engelske Gesandts Afreise. Samme Dag blev ved 3 Deputationer en overordentlig Communication overleveret Senatet, det lovgivende Korps og Tribunatet, hvilke strax efter at have bekommet samme, forvandlede sig i et hemmelig Udskud, da Regieringen ikke vil bekiendtgiøre noget, inden den faaer Efterretning om Republikens Gesandts Ankomst til Calais eller det brittiske Ministeriums nærmere Beslutning. Den 16de sammentraadde det lovgivende Korps igien, men da det ikke erholdt nogen nyere Communication om vor politiske Forfatning, skildte det sig af, indtil den 21de. Fredshaabet tager endnu daglig til. Man sagde i Paris den 17de Mai, at Lord Whitworth havde sendt befaling, at opsætte Salget af hans Heste, Vogne, Meubler, m.m. Hr. Thalbot, Gesandtens første Gesandtskabssecretair, som ville have afreist den 15de var endnu den 16de i Paris, og Lord Whitworths Betientere, som efter hans Afreise gik i Borgerdragt, har igien den 16de deres Livreer. Whitworths Reise gik meget langsom, han ville den 14de blive Natten over i Amiens, og først indtreffe til Calais den 15de om Aftenen. Efter et stort Statsraad, som blev holdt paa St. Cloud, skal der være sendt en Coureer til GeneralAndresssy i London, med befaling, at han endnu skal opsætte sin Reise noget, ligesom man siger : at Senateur Barthelem skal reise til London i et vigtigt Ærinde. Det hedder og at Frankrig vil afstaae fra, at tage Louissiana i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Endelig siger en af vore Journaler, at en Coureer fra St. Petersborg skal den 15de Maji være kommen til Paris, med den Efterretning: at den russiske Keiser vil ved sin mægtige og tilfredsstillende Mægling, søge at bielægge Stridighederne mellem Frankrig og Engeland og at en Coureer strax derpaa er affærdiget til London. J Aaret 1778 bortgik 4 Maaneder efter Lord Stormonts Afreise inden Fiendtlighederne begyndte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Batavisk Republik. Siden den sidste Coureers Ankomst til Haag, som bragte Efterretning om LordWhitworths Afreise fra Paris, har vort Statsbevindværet overordentlig forsamlet, og der er given Ordre til adskillige Adviskibe at tage deres Station for Mundingen af Mantz og Texelen og da man nu befrygter Fiendtlighedernes Begyndelse fra engelsk Side til Søes, saa seer man med Længsel vores Eskadres Tilbagekomst i Møde, som i forrige Maaned, under Admiral de Winters Commando er afseilet fra Lissabon. Foruden de 2 Artilleriekompagnier som er afsendt til Helder, skal endnu flere bataviske Batailloner afsendes fra Enkhuusen, Hoorn, Alk maar og Harlem til Helder, Texel og andre Kystegne. J Bergen op Zoorn har Franskmændene sat Skibe i Reqvisition, som skal transportere Munition til Nympegenhvorhen og bliver bragt mange Kanoner fra Antverpen. Den 12te Maji bleve samtlige franske Tropper i Nymvegen og Egnen deromkring, mynstrede paa den Mooker Heede, og har strax derefter, ganske uventet faaet Ordre at gaae over Vaal. Den 18de er General Mortier efter erholdt befaling afmarscheret fra Nymvegen med Hovedqvarteret og den første Colonne, over Zwol til Comorder. Samme Dato er 5000 Mand indrykkede i Arnheim og 2 Divisioner satte over Vaalfløden. Man troer at disse Tropper vil nærme sig det Hanoverske. Efter Brabanter Breve er der lagt Embargo paa alle Skibe i Havnen ved Antverpen og at en lige Embarge er anbefalet i alle franske Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Tydskland. Kongen af Engelland har som Chur fyrste af Hanover udgiven en Forordning, ifølge hvilken, alle Undersaatter i hans tydske Lande fra 16 til 50 Aar som ere tienstdygtige og ikke indsatte i noget Civil, eller Militair=Embede, opbydes at biedrage til Fædrelandets Forsvar, under Straf af deres Formues Confiscation, hvis de forlade Landet. Hertugen af Cambringe skal være deres Anfører. Endelig hedder det: At uagtet Kongen har fast besluttet, som Churfyrste, at lagttage den strængeste Neutralitet i denne Krig, saa giør dog den i Holland forsamlede franske Armee denne Forsigtighedsreget nødvendig, for i ethvert Tilfælde at kunne være bereed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Alle Jnvalider og paa Pension staaende Officerer i det Handverske, ere indkaldte til den 30te Mai, for at giøre Garnisons Tieneste i Festningerne, og heele Armeen bliver paa det hastigste gjort modil. Da Landets Folkemængder, tregnes til over en Million Mennesker, saa troer man, at der ved denne Udskrivning en Masse, kan tilveiebringes 200,000 Mand. J flere Egne særdeles i det Calenbergske, viser man stor Enthusiasme. Selv flere indenlandske Studentere i Gottingen griber til Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Jmidlertid har man og her det beste Haab om, at Stridighederne mellem Engeland og Frankrig skal endnu faae en fredelig Vending, ved det Russiske og Preussiske Hofs Mægling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Adskilligt. Hs. Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen, ankom den 17de Mai incognito fra Gottor til Cassel, og begav sig strax derpaa maskeret til Orangerict, hvor der til Slutning i Anledning af Høitidelighederne af Churværdighedens Jndførelse, var Cour, Maskerade og Fyrværkerie. Som ukiendt gik Han op i Spisesalen, hvor han talede med Hs. Durchlauchtighed Churfyrsten og hans Gemahlinde som en fremmed Reisende og efter at have overleveret dem Breve fra Gottorf, gav han sig endelig tilkiende for samtlige Høie Herskaber. Glæden over Hans Durchlauchtigheds saa uventede Nærværelse blev overmaade stor, og var et henrykkende Syn for alle Tilstædeværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Capitainen paa en fra Dover den 15de afseilet Cutter, som den 19de Maji kom til Curhaven med en keiserlig Coureer, har sagt, at der var lagt Embargo paa alle i Dover liggende engelske Koffardieskibe, og at den engelske Regiering havde bekiendtgjort, at de som havde Lyst at tage Kaperbreve, kunde erholde samme af Admiralitetsamtet i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Det spanske Krigskib St. Julien er den 23de April kommen fra Veracrux til Cadix med 2 Millioner 682118. haarde Piastre, 3000 Qvintal Kobber og 14 Seroner, Cochenille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Det 2 Miil fra St. Petersborg liggende Ocktasche, Krudtværk er ved et skrækkelig Tilfælde gandske ødelagt. Bygningen hvori Krudtet tørredes, kom først i Brand, og sprang i Luften. Af de derfra omflyvende brændende Materialier, bleve 4 Krubtmøller i Nærheden deraf, tilligemed det massiv byggede, og med Jern Tag for forsynede Laboratorium antændt, som ligeledes med en skrækkelig Bulder sprang i Luften. Rystelsen varede en halv Time, og der gik talt 32000 Pund Krudt i Luften. 20 Mennesker ere derved dræbte og 6 stærk saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
J den 727de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 21. 73. 37. 33. 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Bekiendtgiørelser. Det under Wilbye Præstekald henhørende Enkesæde er ledig. Skulle nogen have Lyst til dette Sted, som er indrettet for en honet Familie, da ville de henvende sig til Sognepræsten sammesteds. N. Wormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Da min Tienestepige, navnlig Lise Sørensdatter, fød nevaarstøi, og skal være taget ud af Broberg Port til Vogns, men hvorhen vides ei, saa bedes ærbødigst om, at hvo der kunde opdage hendes Opholdsted, ville behage at tilmelde mig det, enten skrivtlig eller ved Bud, da jeg er ligesaa villig som skyldig at betale alle Bekostninger dette maatte medføre. Aarhuus den 28de Mai 1803. Peder Mostgaard Smed, boende paa Klostergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
En voxen Dreng, som har Lyst at lære Kleinsmed Professionen, kan, naar han bringer et got Beviis om sit Forhold, blive antagen i Lære enten strax, eller til førstkommende St. Hansdag, hos Kleinsmedmester C.P. Jelling her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Nyelig hiemkommen got Zeltzer, og Formønter Vand bekommes paa Svane Apotheket hos Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Creditorerne efter afgangne i Evi Jversen, som sidst tiente i Ringstholm paa Palsgaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde sig hos Underskrevne, som holder Skiftet over hans yderlige fattige Stervboe. Palsgaard ved Horsens, den 25de Mai 1803. J. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Paa Stamhuset Schiersøes Forstrand, Elsegaarde og Boeslund, er den 19 d. M. i Land drevet og bierges 40 forskellige Stumper Skibsredskaber, vurderede til 12 Rd. 8 s., ligeledes er der den 21de f. M. bierget paa Rugaards Forstrand under Rugaards Mark, et Stykke Skibs=Overdæk vurderet til 6 Rdr. Eieren af bemeldte Vragods, der formedelst dets Beskaffenhed, og dets ringe Værdie, er foranstaltet Auctioneret, vorder herved med Aar og Dags Varsel 3de Gange indkaldet i Stiftets og i de Berlingske Tidender, til at beviisliggjøre for Amtmanden over Randers Amt, sin Eiendomsret til det Biergede, da sammes ved Auctionen udbragte Værdie, efter Omkostningernes Frø drag, skal vorde ham tilstillet. Wosnesgaard ved Aarhuus, den 25de Mai 1803. Jens Benzon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Huusfæster Niels Nielsen Kok af Worrup Bye, paa Clausholm Gods, er sidstafvigte 2den Martii ved Døden afgangen. Hans Boe blev strax taget under Forsegling, og siden videre paa lovbefalet Maade behandlet. Men ved de holdte Skiftesamlinger, har hverken Enken, eller andre, vidst at opgive hvem den afdødes Arvinger ere Disse, ifald nogen ere til, bliver derfore herved, i Overeenstemmelse med Anordningerne indvarslede at møde, eller møde lade, 6te og 12te Ugersdagen, som indfalder den 13de Mai og 24de Junii førstkommende; hvilke Tider Skiftet atter foretages paa Clausholm Skriverstue, hver Dags Formiddag Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Til Efterretning meldes: at de prioriterede Fordrinter vil overstige Boens Jndtæst, og følgelig ikke kan ventes nogen Arv. Til samme Tider indvarstes Sterv, boets Credi= og Debitorer, de første med lovlig Ligitimation for deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Skyld. Clausholm den 25de April 1803. M. Juul, Skifteholder.