JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-07-23
Ifølge Dom og Udlæg bliver den Christen Jensen hvid tilhørende Gaard i Hadslund Bye og Sogn, Galthen Herred, med tilliggende Jorder, af Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr., som forhen har været eiet af Niels Gravesen, stillet til 3de Auctioner, som afholdes saaledes : 1ste Auction Torsdagen den 25de August førstkommende, 2den dito - den 6te September, 3die dito - den 20de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Randers Raadhuus, men den 3die i selve Gaarden, hvorved tillige sælges Besætning, Jnd og Udboe. Dette bekiendtgiøres herved, overeenstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Salthen Herreders-Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 10de Juli 1827. Wesenberg. Ifølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 30te f. M. skal efternævnte den I Kongelige Kasse for Skatter og Afgifts=Restancer, ved erhvervede Eiendoms domme, tilkiendte Gaarde i Horns Herred, nemlig : 1) Gaarden Westervidstrup i Aasted Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb., forhen tilhørende Henrich Andersen og 2) Jens Nielsens forhen tilhørende i Meiling, Aasted Sogn, beliggende Gaard, af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr., stilles til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, saaledes : 1ste Auction den 23de August førstkommende, ) hver Dags Formid 2den Auction den 6te September: ) dag Kl. 10. hvilke 2de Auctioner afholdes paa Tingstuen her i Byen. Den tredie Auction afholdes paa selve Eiendommen, nemlig i Westervidstrup, Torsdagen den 20de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Meiling samme Dags Middag Kl. 12. Conditionerne ere særdeles billige og fritage iblandt andet Kiøberne for at udrede samtlige Eiendommene til afvigte April Qvartals Udgang paa hvilende Skatter og Afgifter m.v. Ved den tredie Auction opbydes Eiendommene ogsaa til Leie. De giørende Budberver paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation. Forestaaende bringes herved til Kundskab, deels for Liebhabere og deels til de mulige Panthavere i Eiendommen, i Overeenstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Horns Herreds-Contoir, Frederikshavn, den 11te Juli 1827. Flindt. Jfølge Reqvisition af Prøveprocurator Bagge, som Mandatarius for den almindelige Enkekasse og efter foregaaet Execution, bliver efternærnte Eien gamme med Avl og Afgrøde, nemlig : 1) den Knud Andersen i Tralund i Thiørring Sogn tilhørende Gaard der skal have Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 ½ Alb., med anpart KongeKirke-, Korn- og Qvægtiende, og 2) den Gaard i Rottervig i Aulum Sogn, der tilhører Niels Christensen Sørvad, men beboes af Mouritz Blaaberg, som skal have Hartkorn 9 Tdr. 1 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Alb. opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes : 1ste Auction Løverdagen den 25de August d. A., Eftermiddag Kl. 2den Auction Løverdagen den 3de September næstefter, Eftermiddag Kl. 12-1. 3die Auction over den 1ste Eiendom Mandagen den 24de f. M., formiddag Kl. 3. og over den 2den Eiendom samme Dag, Middag Kl. 12, 1ste og 2den Auction afholdes paa Tingstedet i Gielleruplund, men 3die Auction, paa selve Eiendommene. Hammerum Herred, den 16de Juli 1827. Landt.
Berlingske Tidende, 1827-07-23
Efter Begjæring af Procurator Hassing for Proprietair Lycke, som Værge for Dom= og Udlægshaveren den umyndige Hans Wilsbeck, bliver det Skoemager Scholdann forhen tilhørende Sted, beliggende paa denne Byes Søndergade under Matr. Nr. 32, bestaaende af 16 Fag Ege Bindingsværk med Tegltag, Hauge og Gaardsplads samt en Jordlod paa Søndermarken, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Alb., stillet til 3de Auctioner, nemlig : 1ste Gang Fredagen den 31te August 2den Gang Fredagen den 14de September ) 1821 3die Gang Fredagen den 28de September hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet. De to første Auctioner afholdes paa Byefoged-Contoiret i Sæbye, men tredie Auction paa Stedet selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstæderne og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Byefoged-Contoiret i Sæbye, den 11te Juli 1327. Hans Müller.
Berlingske Tidende, 1827-07-23
proclama. Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Dødsboer, Jl efter : 1) Jndsidderske Anne Diderichsdatter i Mygind, 2) Huusmand Peter Møller og efterlevende Enke, Mette Jensdatter, af Christrup 3) Opholdsmand Søren Sørensen af Haarup og 4) Jndsidderske Bodil Rasmusdatter af Hollensberg, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, under deres Fordrings Forliis, til, inden 12 Uger fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skilleforvalter, i hvilken Anledning disse Boer foretages her paa Contoiret Mandagen den 10de September og Fredagen den 19de October førstkommende. De tvende Første om Formiddagen Kl. 10 og 11, og de tvende Sidste om Eftermiddagen Kl. 3 og 4 Slet. De Afdødes Arvinger indkaldes ligeledes med lovligt Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling, Kongsøe a. Herreds=Contoir i Randers, den 9de Juli 1827. A. L. Reiersen. Ja Kiøbmand Christian Wilhelm Wittusen heraf Byen har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 12 Uger, Varsel Creditorerne i bemeldte Boe, til inden bemeldte Tid for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nestved, den 16de Juli 1827. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1827-07-23
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Smed Rasmus Andersen under Wemmetofte Klosters Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer med fornødne Beviisligheder for undertegnede Skifteforvalter. Wemmetofte pr. Ringsted, den 13de Juli 1827. L. N. Møller.
Berlingske Tidende, 1827-07-23
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Creditorerne i Stervboet efter Informator Knudsvig, der ved Døden er afgaaet i Holløse Mølle, til for mig, som Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nestved, den 16de Juli 1827. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1827-07-23
Arvingerne og Creditorerne i Stervboet efter, under Alkestrup og Egemarks A. Godsers Skiftejurisdiction, afdøde forhenværende Degn i Follesløv, Mathias Jørgensen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 og Forordningen af 5te Juli 1822, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret eller Fordringer. Alkestrup pr. Holbek, den 17de Juli 1827. Lutzhøft. Bders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, 2 i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Ven og Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Vice i America, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, aller Brandmajor og Procurator Hans H. Bumann af Vort Eiland St. Croix naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui lentii, maa indkalde alle sine Creditorer saavel i Vort Rige og Vore Lande som udenlands boende med Aar Lands Overret samt Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført 8 og Dags Varsel, fra den Tid at regne at saadant Proclama er læst ved Bor i den Danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske, vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle fine paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrev e Tids For beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen af 20de Februar 1717 løb, for bemeldte Vice=Brandmajor og Procurator Bumann at anmelde og forbeholder, og skal fornævnte Vice-Brandmajor og Procurator Bumann, være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og den vestindiske Gields=Leqvidations-Commissions Bogholder-Contoirer, paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende imod Vores Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst bare at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 7de Juli 1826. Gardenfleth. Pentz Rosensru. G. Rhein. Pontoppidan. Bevilling for Vice-Brandmajor og Procurator Bumann til ved Proclama at indkalde sine Creditorer.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
London, den 17de Juli. Literary-Gazette meddeler en Skrivelse fra Capt. Becher, paa det K. Skib Blossom, fra S. Francisco (i Ny-Altion eller Ny-Californen) af 4de November, hvoraf sees, at det var en meget ulykkelig Omstændighed, at Capitain Franklin vendte om igjen af Frygt for, at Blossom ikke havde naaet sin Bestemmelse, thi Capitain Beechey var virkelig trængt igjennem til Kotzebues Sund, det Sted, hvor de vilde træffe sammen, og opholdt sig noget der, i Haab om, at Expeditionen over Land vilde ankomme, indtil Havnen begyndte at fryse til, da han, for ikke at indefryse, imod sin Villie maatte seile tilbage. Vi finde, at han ikke blot opholdt sig der, men seilede 120 Mile forbi Capt. Coots Jis=Cap(Siden tales der om 160 Mile; men enten det ene eller det andet maa være en Trykseil). Da han tiltraadte Tilbagereisen, efterled han for ethvert Tilfælde et Forraad Meel og en KisteMetniverler, for at man kunde tilkjøbe sig Nabofolkenes Venskab. Da vi have seet, siger Literary-Garette videre, hvor meget nær Capt. Franklin og Capt. Bechey have været hinanden; den første indtil næsten 1500 Længde og saa nordlig Brede, at Længde, Graderne der kuns udgjøre 23 eller 24 Mile; den anden indtil 160 Mile paa denne Side af Jis-Cap, som ligger under 1600 Længde, kunne vi ikke andet end føle saa meget mere Fortrydelse over, at det lille Mellemrum ikke endnu blev vundet, og deres Sammenkomst, dette Expeditionens store Hovedøiemed, lykkelig iværksat.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Paris, den 17de Juli. Det Romerske Blad Notizie del gjorno melder fra Corfu af 23de f. M. følgende: "Man vil med Vished vide, at Admiral Codrington har afsendt de alvorligste befalinger til de Engelske Skibscommandeurer paa de forskjellige Stationer, om saasnart muligt alle at indfinde sig ved Dardanellerne.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Madrid, den 3die Juli. J Forgaars ankom en Curreer med Depescher til Regjeringen fra Catalonien og Aragonien, hvor den udstædte Amnestie ikke synes at have baaret de forhaabede Frugter. Der blev strax beordret flere Tropper derhen samt til Kongeriget Valencia, hvorhen det femte Rytter-Regiment i Løverdags afgik og passerede tæt forbi Madrid, fremdeles er det første Regiment af samme Vaabenart (forhen Sanjago) i Palencia beordret til at bryde op til Catalonien, og ligeledes ere to eller tre Regimenter Provindsial=Milizer, som befinde sig i forskjellige Egne af Andalusien, satte i Bevægelse. Man har al Grund til at troe, at den lette Jnfanterie-Brigade af Jagttagelseshæren skal marschere til Barcelona. Derhos har Politiet et vaagent Øie med P. Cirilo, der just i Catalonien foretager sin Reise omkring til Klosterne af hans Orden (Franciscanerordenen) hvis General han er, det er befalet ham, ikke for det første at vende tilbage til Madrid.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Lissabon, den 28de Junii. Som Beviis for, at det Spanske Hof mere nærmer sig vor Regjering, anføres, at Politiet i Madrid for kort Tid siden foretog Huus=Vinitation hos en derhen flygtet Portugisisk Capitain og ivrig Miguellist, hvor det lagde Beslag paa en uhyre Mængde Brandskrifter, der vare bestemte til at udbredes i Portugal. Man siger ogsaa, at Vasconcelloss Bande nylig er afvæbnet i den Gallitiske Provinds Tun. Fra vor Side er derimod ogsaa Spanieren Barrantes, som ved Alcantara vilde bryde ind i Spanien med en constitutioneGuerilla, indhentet og fængslet i Abrantes. Men den Spanske Officer og de 41 Soldater af Garnisonen paa den Canariske Ø Sommera, hvilke for kort Tid siden ankom hertil, ere forenede med Depotet for de fra Landsiden komne Spanske Overløbere. Man tæller i dette Depot og i dem i Santarem og Lissabon i alt i det høieste 8 til 90 af disse Folk, af hvilke desuden endnu et Par Tusende ernære sig rundt omkring her i Landet ved deres Hænders Arbeide.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Den 5te Juli. Den 29de f. M. stadfæstede Regentinden, Dom Pedro den fjerdes Udnævnelse af Gen. D. Luis de Regotil Militair=Befalingsmand i Provindsen Minho istedetfor den berømte General Marq. Angela, om hvis Død der den 29de indløb officiel Efterretning.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Den K. Spanske Charge diaffaires begiver sig hyppig til den gamle Dronning, med hvem han for kort Tid siden havde en Samtale, der varede over fire Timer. Nuntiusen indfinder sig ogsaa ofte i hendes Palads.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Den 2den dennes, Kl. 5, havde denne Hovedstads Jndvaanere den Glæde at see Hs. D. H. Infantinde-Regentinden. Det var saa meget glædeligere, da det var den første Gang efter hendes langvarige Sygdom, at hun kjørte igjennem Stadens Gader. Hos. D. H. hilsedes overalt med begeistret Jubelraad.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Bladet Portuguer af 3die dennes, melder fra Monsorte de Liore af 26de f. M. følgende: "Districterne her forblive i Oprørsstand formedelst det store Antal Rebeller i Grændsestrækningerne af det tilstødende Kongerige, hvilke udøve alle Slags Voldsomheder imod de værgeløse Landsbyer. J Dag kom en Hob af disse Eiendige til Tondela og til Præstens Huus, hvorfra de efterat have udøvet flere Voldsomheder vendte tilbage til deres gamle Smuthuller, og truede med, at de snart vilde komme igjen og ombringe ham, fordi han er en Constitutionel og en Negro. Saa længe man ikke vil sørge for, at disse Elendige bortføres indtil i det mindste 40 Mile ind i det Jndre af Spanien, ville vi ikke kunne vente nogen No.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
For omtrent en Maaned siden ankom et Skib fra England hertil med nogle Spanske udvandrede Officerer. Det blev ikke tilladt dem at komme i Land, men overladt til Skipperen at bringe dem hen, hvor han maatte finde for godt. Da det imidlertid blev forestillet Regjeringen, at Skipperens videre Reise gik til Cadix, lod den sig, for ikke at opofre hine Folk, bevæge til at lade dem opholde sig under Bevogtning i Fortet Belem, indtil der kom et Skib, som gik tilbage til England. Der skulde allerede være underhandlet om Tilbagereisen, da Emigranterne ind gave et Bønskrivt om at kunne blive i Lissabon imod at stille Caution. Dette er antaget, og de ere satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Antallet paa Mordene i Lissabon er i den sidste Tid tiltager indtil otte eller ni om Ugen. Aarsagen er ikke at dette Folk er grusommere end andre, men her er hverken Politie eller Ret at finde. To Koner have ombragt deres Mænd, en Mand dræbte en anden paa et Marked i Nærværelse af 200 Mennesker, som lode ham undløbe, og den skrækkelige Fortegnelse bestaaer alene af lige saa uforanledigede Forbrydelser.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Marseille, den 10de Juli. J disse Dage er der igjen afseilet en liden Corvet herfra til Paschaen af Egypten. En Fregat staaer endnu paa Stabelen, men der arbeides ikke meere paa den. Paschaens Finantser staae paa en slet Fod, og vi ere overdyngede med hans Bomuld. Kapuzinerne have, trods Lovene, allerede tre Klostre i dette Departement. De kjøbe stedse flere Grundeiendomme, og deres Antal tager daglig til. Disse Klostre herbergere stedse omvankende Spanske og Jtalienske Munke.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Frankfurt, den 18de Juli. Bologneser=Tidenden udbreder en - for al Troværdighed blot tet Beretning om: at Tyrkerne i Constantinopel og Smyrna havde anrettet Blodbad paa alle derværende Christne.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Triest, den 6te Juli. Et i Dag fra Smyrna efter 8 Dages Seilads ankommen Skib mødte den 19de f. M. i Farvandene ved Cap St. Angels den Græske Flaade, bestaaende af 37 Seilere, Fregatten Hellas, og sex Brandere vare med den. Den Tyrkiske Flaade laa ved Patra.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Smyrna, den 29de Mai. Den 26de dennes bleve den Franske Consular=Agent i Tschesme, to Østerrigske Undersaatter og en Russisk overfaldne af en Magt fra Stedets Øvrighed i deres Boliger, og bragte til Paschaen af Chios, som lod dem lægge i Lænker, og alle fire kaste i Fængsel. Da den Keiserl. Østerrigske Vice-Consul paa Chios fik dette at vide, sendte han strax sin første Tolk til Paschaen, for at erfare Aarsagen til denne voldsomme Fremgangsmaade, men han ere holdt ikke andet Svar, end at han ikke modtog nogen Tolk, og behøvede ikke at svare Consulerne. Herpaa begav selve Vice-Consulen sig i Uniform til Slottet, men Dørene bleve lukkede for ham, og Paschaen nægtede at høre ham. Vice-Consulen forlod nu Øen, og kom hertil for at forebringe sine Besværinger for General=Consulen, samt for den K. K. Jnternuntius. Fra den Franske Vice-Consul har dennes General-Consul her endnu ikke erholdt nogen Beretning.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Corfu, den 26de Junii.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
(Af den Østerrigske Jagttager). Jgaar ankom her paa Rheden fra Farvandene ved Morea den Engelske Krigsbrig Pelicau med Depescher fra Vice-Admiralen Sir Edward Codrington, (som afløser Admiral Sir Harry Neale i Commanden over den Engelske Station i Archipelagus, og for kort Tid siden er ankommen ombord paa Linieskibet Asia til Corfu), og Lord Over-Commissairen Sir F. Adam. J Dag gaaer det Rygte, at et betydeligt Antal Sørøvere har sat sig i Besiddelse af Syra, og sandsynligviis vil gjøre denne Ø til deres Hovedqvarteer og til Oplagssted for de røvede Varer. Da alle de her paa Rheden værende Engelske Krigskibe, Linieskibet Asia, Fregatten Ariadne, de tvende Brigger Pelican og Alacrity, og den til Admiralskibet hørende Cutter Racer, have erholdt Befaling at holde sig seilfærdige til i Morgen, saa troer man her overalt, at Sir Edward Codrington, ved Efterretningerne om det Uvæsen, som Piraterne, værre end nogensinde før, drive i Archipelagus, har besluttet at tugte dem. Gen. Adam begiver sig ombord paa Asia til Cerigo, hvorhen den Joniske Krigskonnert, Lord Castlereagh, ledsager ham, for at føre ham tilbagetil Zante og Corfu, naar han forlader Cerigo. Jfølge hertil indløbne Beretninger, var Seraskieren, strax efter Akropolis's Indtagelse, brudt op til Vest=Grækenland, og ankom henimod Midten af denne Maaned til Theben; han ventedes til Mesolongi. En Deel af hans Tropper skal allerede være ankom men til Salona og Arachova. Jfølge samme Beretninger, havde Jbrahim i Pascha ladet en Deel af sine Arabere bryde op til Tripolitza, en anden imod Corinth, for at beleire denne Fæstning (Akro=Corinth). Districterne Patra og Gastuni, Kalaprita og Vostitza, og flere andre Stæder og Districter paa Morea skulle have underkastet sig Jbrahim Pascha.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Brussel, den 16de Juli. Den Brüggiske Tidende melder, ifølge et privat Brev, at det i Jesuit-Collegiet i St. Acheul nu ikke er mindre end 264 Discipler fra Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Mauritius, den 17de Marts. Garette de Maurice for i Dag melder af den paa Øen Bourbon udkommende Journal politique et commercial, følgende Beretning om den Franske Colonie Pondicheri Den K. Statholder havde, i Anledning af den Mangel, som i de foregaaende Aar havde hersket og for at sikre Landet, til Brug for Jndvaanerne anskaffet en Qvantitet Nelly (Riis Straa), hvoraf han solgte dem til 27 Pagodaer. Efterat der med Regntiden igjen var bleven Overflødighed, faldt Nellyen til 16 a 17 Pagoder, saa at Regjeringen havde Tab, som man forlangte, at Jndvaanerne skulde erstatte. De Fornemste iblandt de havde vundet derved, nu ogsaa maatte bære Tabet. Derfor Jndfødte forestillede, at Regjeringen, da den i de forrige Aar bleve de strax grebne og fængslede, og løslodes ikke førend de havde betalt. Men neppe vare de komne i Frihed førend de underskreve en Proteste imod Øvrigheden. Jmidlertid lod Statholderen strax igjen arrestere dem, som først havde underskrevet Protesten. til at lægge deres Utilfredshed for Dagen, forsamlede sig i et An Jndianerne af alle Classer, der i saadant Tilfælde ere tilbøielige tal af 7 til 800, for at bære Sand for Statholderens Dør; men de bleve uden foregaaende Advarsel, modtagne med Geværild at Seapoyerne, som udgjøre Statholderens Garde. Mængden blev strax adsplittet ved Regjeringens Pionierer og det med Knipler bevæbnede Politie. Statholderen lader de Skyldige tiltale, hvoraf dog den største Deel er undflyet. General Advocatten, Hr. Dang løs, blev afskediget ved denne Leilghed og skikket tilbage til Frankrig. Han var anseet for den agtværdigste Jndvaaner i Pondicheri, saavel paa Grund af hans Tænkemaade og Egenskaber, som ogsaa for hans høie Alder; men han havde dog maattet til bringe flere Timer i Fængsel. De indfødte Kjøbmænd havde besluttet at søge Sikkerhed og Beskyttelse paa det Engelske Gebet, hvilket nødvendig meget maa skaber Handelen med Pondicheri.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Caraccas, den 26de Mai. Bolivar er her endnu, og venter paa Afgjørelsen af Congressen, som den 2den dennes var forsamlet i Tunga, og derfra vendte tilbage til Bogota, for at begynde Forretningerne, efterat det lovbestemte Antal af Medlemmer var kommet sammen. Man er eenstemmig af den Mening, at ikkuns han kan gjenoprette Rolighed og Orden i Republiken, og derfor maatte beklædes med overordentlig Magt.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Udenlandske Eftertetninger. Randers, den 19de Juli. Rugen har taget Skade paa Ageren; dog er Ulykken ikke almindelig. Kun de glimrende Udsigten til en ualmindelig rig Rughøst synes for en Deel forsvundne. Paa visse høje, og for den brændende Sol udsatte, Steder er Straaet henviisnet, og Axet følgelig svangt. Paa andre høje og mod Vesten liggende Agere er Sæden ved den sidste Storm af pidsket. Hvor Rugen staaer meget tykt, og især hvor der er meget Græs i Bunden, saa Luftens Tørring ikke har tunne virke tilbørligt, har viist sig en Plage, vi ellers i en Deel Aar have været befriet fra, nemlig Rust. Den viste sig denne Gang efter et Par lummerhede Dage, i hvilke ingen Vind rørte sig, mens Taagen drev op og Solen syntes at vade i Dunster. Det er altsaa rimeligt, at Rugen denne Gang, ved Rebning blot i disse Dage, vilde have været frelst.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
Mariboe, den 24de Juli. Rodbye, Saxkøbing og Nykjøbing Sommermarkeder ere nu afholdte. Jngen af Stæderne manglede det paa Sælgere; men endskjøndt det syntes som om der ogsaa vare mange Kjøbere, skal dog Handelen i det hele ikke have været saa meget god. Nogle ville for denne tilsyneladende Modløshed paaskyde Fattigdom; men den Omstændighed, at Folk, i Almindelighed mere og mere lære at sætte Priis paa Penge, bevirker formodentlig, at Mange, uden at være fattige, ere var sommere med Hensyn til Jndkjøb end forhen. Handelen med Heste var ogsaa slan paa disse Markeder.
Berlingske Tidende, 1827-07-27
De gode Følger af Hs. Majestæt Kongens Bestræbelser, for at fremme Arbeidet paa Hoved=Landeveiene og de mindre Landeveie her i Riget, viser sig nu, især her i Lolland. Hoved Landeveien fra Sundbye, gjennem Saxkøbing og Mariboe, til Nakskov er nu aldeles færdig. Af de mindre Landeveie fortjener især Veien fra Mariboe til det betydelige Udskibningsted Bandholm, at nævnes, saaog Veien fra førstnævnte Sted, forbi Høibygaard, til Rødby. Vi have ogsaa Chaussee fra Mariboe til den Deel af Christianssædes Alee, hvor Veien ikke er egentlig maadelig, og der arbeides med megen Rasthed paa Chauseer fra Nysted til Saxkøbing, Rødby og Mariboe. Man anvender nu kun 3 Timer, for at reise fra Mariboe til Nykjøbing eller Nakskov, naar man derimod, da Veiene befandt sig i deres naturlige Skikkelse, i forrige Tider neppe kunde gjøre en saadan Tour om Vinteren paa en Dag. Naar tillige bemærkes de store Fremskridt, Udskiftningen har gjort, og det meget der er foretataget til skadeligt Vands Afledning, maa Lolland, skjøndt lavt, ikke meere kaldes sumpigt, og enhver af dets Beboere har allerede faaet megen Erstatning for det, især i sin Begyndelse, byrdefulde Landeveissarbeide og den ikke mindre trykkende Udskiftning, da denne har medvirket til stærkere Kornavl, Veienes bedre Jndretning lettet Transporten og Landet er blevet mere sundt.