JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
J øvrigt synes det som den Pohlske Nations Jnteresse, der ved den Jver, som bestæller den, og ved dens høye Souverains utrættelige Bestræbelser er bygget paa en fast Grund, vilde langt mindre ved den Forhaling, disse BeBeraadslagninger maatte forvolde, udsættes for nogen Fare, end ved følgerne af en alt for overilet Beslutning fra Hs. Durchl. Side; hvilket strider ligesaameget imod hans Grundsætninger, som det ikke kan bestaae med Sagens Vigtighed." Dresden den 23de October 1791. Greve von Loss.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Amsterdam, den 8 November. Om den Opstand og de Ødelæggelser, som Negerne have begyndt paa den franske Deel af Øen St. Domingo, har man nu her over London følgende Detail: Den 23de August, tidlig om Morgenen, begyndte Negerne paa Hr. Chabands Plantage, 4 Miile Vesten for Cap Francois, at rebellere, dræbte de Hvide, og satte Bygningerne og Sukkerrørene i Brand. De rykkede derpaa frem imod Cap, og bleve paa Touren derhen forstærkede af næsten alle der værende Negere, hvis Hensigt ligeledes var at skiænde og brænde. De Hvide, som ikke vare saa lykkelige at undkomme til Stæderne, bleve alle myrdede; og om Aftenen havde Rebellerne allerede 1500 Mand stærk naaet Cap paa en Fierdingve nær. Her havde man de frie Mulatter mistænkte for at være Medvidere i Sammenrottelsen, og derfor arresterede man alle de, man kunde faae fat paa Disse gave de dyreste Forsikkringer om deres Uskyldighed, og leverede deres Børn til Gidseler; man tog altsaa imod deres Tilbud om at fægte imod Rebellerne. Den 24de vare allerede 600 Mulatter bevæbnede, disse udmarcherede med 2 Compagnier Jnfanterie og 1 Escadron Cavallerie, sloge Negerne paa Flugten, nedsablede 100 af dem, og toge 80 til Fanger, hvilke strax bleve henrettede paa Cap. De øvrige Negere retirerede til Biergene, og stak alting i Brand. Generalforsamlingen paa St. Domingo anmodede strax alle Naboeøerne om Hielp. Den 30te fik man Efterretning derom paa Jamaica. Admiral Affleck seylede med 3 Fregatter til Cap Francois, og forblev der til den 24de September, da han vendte tilbage til Jamaica igien. Efter hans givne Beretning var der over 15000 bevæbnede Negere forsamlede omkring Cap, og fandtes allerede dengang 221 Sukker, og over 600 Caffe=Plantager ødelagte Hr. de Blanchelande stod i Begreb med at marchere imod Oprørerne med sin hele Magt. Overhovedet regnes paa den nordlige Kant af St. Domingo 23 ødelagte Kirkesogne, da blot Cap, Monaminthe, Dorudor og Fort Dauphin vare tilovers. Paa Port au Prince og paa den sydlige Kant havde Negerne ey endnu bragt det til aabenbar Rebellion; men Borgerne og det Militaire var under Vaaben. Mange vare fra St. Domingo flygtede til Jamaica, hvor man dog ikke tillod nogen Neger at komme i Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Kiøbenhavn, den 18 November. Mandagen den 21de November næstkommende, forinden Apartementet begynder, behager Hs. Kongel. Høyhed Prindsesse Lovise af Hessen-Cassel, at imodtage Afskeds Cour, af Cavaliererne Kl. 5 Slet, og af Damerne Kl. 3 Slet. Under 24de August sidstleden er Copiisten i Siellands Landvæsens-Contoir, Christian Rothe, forundt den i bemeldte Contoir ved Fuldmægtig Thaarups Død ledig blevne Fuldmægtig Plads, og Skriveren Henrich Jbsen igien udnævnt til Copiist sammesteds. Endvidere ere Skriveren Frederich Hindse Larsen og Studenten Jacob Aagaard, udnævnte til Copiister, den første i det Jydske og den anden i det Jslandske Renteskriver Contoir. Ligeledes haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udnævnt Fuldmægtigen ved Credit-Casse-Directionens Secretariat, Christian Lævinus Sander, til at være Secretair ved General Dey Commissionen, i afg. Kammerraad Brodals Sted, samt Capitainen ved det borgerlige Artillerie, Blikkenslagerme ster Peter Matthias Bentfeldt, til at være Hof-Blikkenslager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
J Tallotteriets 647de Trækning her i Staden udkom Tirsdags følgende Rummere: Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 5 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Kiøbenhavns Aar. No. de aab an, huus kun Post-Tidender. Ugen. mas Mandagen, den 21 November. derafndgives ugentlig 2de Stykker, ved at opsler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Fra Jtalien, den 29 October. Stærk Regn og den i Mængde faldne nu smeltede Snee har bragt Po, Ticino og adskillige andre Floder til at oversvømme Landet. J Turin har Oversvømmelsen været stærkest, og i det Maylandske har Strømmen revet hele Bygninger bort med sig. J Rom har man den 15de fornummet en Jordrystelse, paa hvilken fulgte Pladsregn og en saa hæftig Hvirvelvind, at Træer bleve oprykkede med Rødderne, Skorsteene nedstyrtedes, og en Vinduesamme blev udrevet af Kuppelen paa St. Peders Kirke. J Spoletto og Fuligno har et Jordskjælv nogle Dage forhen gjort Skade paa endeel Bygninger og Kirker. – Allene i Savoyen beregnes den Skade, Landet ved Oversvømmelsen har liidt, til meere end 5 Millioner Lire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
London, den 4 November. Til Hertugen og Hertuginden af York høytidelige Modtagelse er nu alting i Beredskab ved Hoffet. Det hedder, at de under det strængeste Jncognito giøre Hidreysen, over Paris og Calais. Adskillige af Hertugens Sager ere forlængesiden ankomne fra Berlin. Vort Lands store indvortes Rigdom og Velstand bliver ved enhver nye mødende Omstændighed kiendeligere. Ved Bankebøgernes sidste Aabning fandtes flere Transporter antegnede, end man nogensinde har kunne erindre sig; siden Hollænderne have af vore, især af Bankens Fonds solgt meget anseelige Summer, for ved de af nogle udenlandske Magter aabnede Laan at employere sine Capitaler til høyere Renter eller 5 Procent; hvorved de endda havde den Fordeel, at vore Fonds i de sidste sex Maaneder vare betydeligen stegne. Jmidlertid foraarsagede denne Manoeuvre, som til enhver anden Tid kunde været meget skadelig, ikke større Forandring, end at vore saa høyt stegne Fonds faldt 2 til 3 Procent. Og da vore egne Landsmænd nu kiøbe alt hvad de kunne faae, saa blive ey allene Renterne i Landet, men vor Vexelcours maa endog derved vinde noget Anseeligt. Neger=Rebellionen paa St. Domingo kan vel ogsaa have bidraget noget til at vore Fonds begyndte at falde. Man har paa Jamaica brugt al muelig Forsigtighed, for at hindre Oprørsaanden at faae Jndpas der. Foruden Krigskibet Daphne er ogsaa Paketbaaden Carteret den 29de October ankommet fra Jamaica; men uden at medbringe nyere Tidender fra St. Domingo. Det hedder, at man der har grebet adskillige forklædte Geistlige, som have gjort deres til at opegge Negerne til Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Natten til afvigte Onsdag tildrog sig her følgende ulykkelige Hændelse. J et Huus, i Nærheden af Hospitalet Bedlam, havde man meget travelt med at forfærdige Fyrværkeriessager, som vore Gadedrenge og andre Løsgængere til liden Ære for vort Politie, pleye den 5te hujus at begaae mange Uordener med Konen, som holder denne Fabrik, og hvis Folk af Hastværk maatte arbeyde hele Natten, blev vaer, at der ved Uforsigtighed var kommet Jld i nogle af hendes Materialier. Man vilde haste med at slukke; men Forvirringen tog derved saaledes Overhaand, at der kom Jld i Krudet, og hele Huuset med et skrækkeligt Bulder fløy i Luften. Af elleve Personer, som vare i Huuset, fik de som reddet sig i Tide. Men Konen, tilligemed en Enke, som arbeydede med hende, tre af hendes Døttre, een af hendes Sønner, og en Svend, maatte sætte Livet til. To af Naboehuusene bleve stærkt beskadigede, og endeel af Beboerne lemlæstede. Endog de, som boede langt derfra, bleve af Knaldet og Rystelsen vakte af deres bedste Søvn, Kl. imellem 1 og 2 om Morgenen, og troede, det var Jordskiælv. Man har hist og her omkring i Staden fundet Lemmerne af de saa ynkelige omkomne Mennesker. Henved 800 Emigranter fra Frankerige, især fra Bretagne og Normandie, ere i de sidste tre Uger ankomne til Portsmouth, og gaaet videre over Ostende til Coblenz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Wien, den 5 November. Fæstningen Belgrads Overleverelse til Tyrkerne er den 24de October skeet paa den regelmæssigste Maade. Pachaen, som modtog den, var overmaade vel tilfreds med alting, og lagde til, at det var formeget, at hans Storsultan var fuldkommen overbeviist om Hs. Keyserl. Majestæts Venskab og Ædelmodighed, og at han aldrig havde gjort sig Regning paa at faae saameget tilbage, allermindst Belgrad. Over hans Tropper holder han den bedste Disciplin, De efter Afleveringen i Belgrad tilbageblevne Raizer og Jøder yttrede i Førstningen megen Frygt for den Maade, de kunde vente at blive behandlet paa af deres forrige Herre; men Haabet om større Fordeel overvandt snart Frygten, og giorde, at de besluttede hellere at forblive hos Tyrkerne end at drage bort med de Christne. Med Grændseberigtigelsen og Pladsernes Aflevering langs med Unnafloden vil det formodentligen komme til at beroe til Foraaret, siden baade Sneen har gjort Veyene ubrugbare, og de med Republiken Venedig mødte Tvistigheder ville trække denne Sag i Langdrag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Fyrste Potemkin har endnu kort før sin Død assigneret den under hans Commando standne Armee 300000 Rubler, som en Opmuntring for dens udstaaede Strabatser. Den i Archipelage værende Russiske Flottille maa nu overvintre ved Syracusa og Messina, da den Russiske Major von Hess har bragt den Efterretning om de imellem Rusland og Porten undertegnede Freds-Præliminarier. Mange ere her af den Troe, at der endnu før Vinterens Ende vil existere en Contrarevolution i Frankerige, paa hvilken vil følge en borgerlig Krig, hvori det Kongelige Partie skulde faae Overhaand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Brüssel, den 6 November. Natten til den 2den hujus opkom Jld i Statscancelliet paa Raadhuuset; men den blev til Lykke snart igien slukket, saa at Archivet og den største Deel af Bygningen blev skaanet. Jlden skal, som almindelig, være kommet af Uforsigtighed; men man falder dog paa adskillige Formodninger, siden Regnskabsdagen nærmer sig, og Skatmesteren, har havt stor Andeel i de Nederlandske Uroeligheder. Greve von Limminghen, en af dem, som ligeledes har havt størst Deel i alt hvad der forefaldt i RevolutionstiDen demoraden, er citeret at indstille sig personlig. - tiske Aand, som siden Uroelighederne har hersket saavel i Naboelauget som i hele Flandern, yttrer sig endnu stedse i denne Provinds Naboeskabet med Frankerige bidrager ikke lidet dertil, og det kunde maaskee have farlige Følger, dersom ikke en stærk Garnison eller andre eftertrykke lige Midler vare i Stand til at undertrykke det. Stændernes forrige Generalissimus, dan der Meersch, som allerede i lang Tid i Ryssel har arbeydet paa sin Retfærdiggiørelse, har endeligen faaet et Værk færdigt, som kaster et stærkt Lys paa Uroelighedernes første Udspring og Stændernes Medvirkning. Men førend han lod dette Vær komme ud iblandt Publicum, insinuerede han, ved en af sine gamle Krigskammerater, Deres Kongelige Høyheder saaog Troppernes General-Commandant, Ministeren, og adskillige af Regierings-Præsidenterne hver sit Exempla deraf. Det er inddeelt i tre Deele, og giver virkeligen mange fortræffelige Anmærkninger, som hidtil have været Publicum ubekiendte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Ostende, den 7 November. De nyeste Beretninger fra London bekræfte, at man næsten i alle Engellands Grevskaber har oprettet adskillige Selskaber, hvis Hensigt gaaer ud paa at afholde sig fra Sukkerets Brug, indtil denne Artikel engang igien falder fra dens nu værende urimelig høye til dens forrige taalelige Priis. J Staden Norwich er Sukkeret, efter alle Jndvaanernes Forening, aldeles gaaet af Brug, ligeledes Theevand om Eftermiddagen. Morgentheen nydes uden Sukker, og i Stedet for Punsch drikkes Cyder og Ale.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Paris, den 7 November. Fra St. Domingo have vi til dette Øyeblik ingen nyere Tidender. Til Bordeaux er vel Skibet Anna Sophia siden ankommet; men det var allerede den 10de seylet fra Cap, og kan altsaa ikke medbringe noget synderligt Nyt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
J Forgaars blev Nationalforsamlingen forelæst et Brev fra den Engelske Ambassadeur Greve Gower til Ministeren Montmorin, hvori meldes, at Kongen af Engeland har approberet Greve Effinghams (Gouverneurens paa Jamaica) Forhold i at sende Gouvernementet paa St. Domingo den forlangte Hielp. Det hosfulgte Greve Effinghams Brev til den Engelske Statssecretair lyder saaledes: "Det gjør mig ondt, at jeg maa melde Dem sørgelige Tidender om vore Naboers Forfatning paa Domingo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Gouverneuren og Colonialforsamlingen have tilskrevet mig og bedet om Hielp imod denne skrækkelige Neger=Opstand, hvorved allerede næsten alle Vaaninger i Nærheden af Cap ere enten opbrændte eller ødelagte. Jeg har sendt Gouverneuren 500 Flinte og et tilstrækkeligt Forraad af Krud og Kugler, saaog tilladt, at man herfra maa forsyne sig med de fornødne Levnetsmidler &c. – Da dette Brev var oplæst, decreterede Nationalforsamlingen en Taksigelsesaddresse til den Engelske Nation i Almindelighed og til Greve Effingham i Særdeleshed; og at man skulde sende et Exemplar af Verbalprocessen til det Engelske Ministerium, og et til Greven. Mandebatterede alt for længe om Maaden, paa hvilken dette bedst kunde skee, Pudseerligt nok, raabte en vis Hr. Emmery, vi betænke os længer paa at takke, end Engelskmanden betænkte sig paa at hielpe. - Og denne Spot, som fandt Mængdens bifald, gjorde Ende paa Beslutningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Den nye Algierske Dey, som i Førstningen viiste sig gandske venskabelig imod os, har understaaet sig at true vores Consul i Algier med at seende ham paa Galleyerne. Søeministeren har derfor skrevet Deyen et Brev til, hvori han foreholder ham hans overilede slette Behandling imod Consulen, og haaber, at han vil fortryde det Passeerte, da Kongen i manglende Fald maatte tage andre Forholdsregler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Stockholm, den 8 November. Kongen har udnævnt Baron von Oxenstierna, hans forrige Minister i Regensburg, og som skulde i samme Qualitet gaaet til Lissabon, til sin Minister hos de franske Prindser i Coblenz, hvorhen han allerede har tiltraadt Reysen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
General von Pahlen, som nu har forladt vort Hof og begivet sig paa Reysen til Finnland, var her almindelig agtet for sine Talenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Hr. von Albedyl, forhen Minister i Kiøbenhavn, blev den 3die hujus forestillet ved Hoffet som Dronningens Kammerherre, hvilken Post han allerede i nogle Aar har beklædet, uden at det har været bekiendt. Vort Sildesiskerie lykkes meget godt, især ved BahusKysten, hvor Silden nu falder langt stærkere til end ellers.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
J Løverdags og Søndags fik vi her atter en Mængde Snee, og man formoder, at Vinteren nu vil vedvare hos os.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Haag, den 12 November. Jmellem Kongen af Spanien og Generalstaterne er der i Aranjuet den 23de Junii sluttet en Convention eller et Cartel, som derefter er blevet formeligen ratificeret, i hvis Følge begge Staters Deserteurer og bortløbende Negere, fra alle Spanske og Hollandske Colonier i America, især fra de, paa hvilke Desertionen gemeenligen fra begge Sider har fundet Sted, saasom imellem Portoricco og St. Eustach, imellem Cora og Curacao, og imellem alle Spanske Eiendomme ved Oronoque, Essequebo, Demerary, Berbice og Surinam, skulle tilbagegives og udleveres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Amsterdam, den 12 November. Man har her Efterretning fra Nye-York, at Planteurer fra St. Domingo, hvilke have havt 100000 Livres, ja endnu større Jndkomster, ere flygtede derhen, og have blot faaet Livet reddet. Opstanden paa St. Domingo er et haardt Slag for Frankerige. Coursen paa Frankerige falder hver Dag, og overalt i Riget sees intet andet end Papiirpenge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Hamburg, den 17 November. Den franske General-Lieutenant, Greve von St. Priest, er over Berlin ankommet herhid fra Petersburg, og fortsætter, efter Forlydende, Reysen videre til Stockholm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Kiøbenhavn, den 21 November. Under Dato Christiansborg Slot den 4de November er udgaaet en Forordning for Hertugdømmene, angaaende at til Skolemestere skal frem for andre antages de, som ere underviste ved Skolemester=Seminario i Kiel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Under Dato Christiansborg Slot den 9de November er udgaaet en Placat om udgaaende Told af Guld og Sølv, og om frie Udførsel af rede Penge og Mønter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
J Tallotteriets 467de Trækning i Wandsbeck, den 17de November, udkom følgende Numere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Udi afvigte Uge, fra den 12te Novbr. til den 19de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 28 Par. Fødte Drenge 300. Piger 35. Tilsammen fødte 65. Døde Mænd 23, Qvinder 12, Drenge 15, Piger 21, af følgende Sygdomme: Alderdom 9. Apoplexie 1. Barselseng 2. Brystsyge 4. Druknet 1. Dødfød 1. Falden til døde 1. Feber 1. Forkiølelse 1. Gicht 1. Hidsig Feber 2. Hoste 1. Kiighoste 2. Kopper 14. Nerve=Feber 1. Slag 11. Svindsoet 2. Tænder 2. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 1. Tilsammen døde 71. Altsaa 6 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-21
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden. Barom. S. O. Parme. 14 Novemb. 27. II. 6. S. S. V. S. V. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden, tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er under eet eller separat strax til Leye at bekomme, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten. Sielens aandelige Lyst-anne, udi hvilken en Gildelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Gilds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. Tre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skriver et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie. Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Kiøbenhavns Aar. No. al sal. umann. Post-Tidender, samt ube huus Fredagen, den 25 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Lissabon, den 19 October. Man efterseer vore Boglader paa det skarpeste, for at komme efter, om der i samme virkeligen findes Skrivter, imod den catholske Religion og imod Sæderne, da Dronningen har befalet sin Storinqvisitor at formere alle dem deres Proces, som befindes at kiøbe, sælge, eye eller læse saadanne Bøger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Her er gaaet Ordre til stedse at holde et Linieskib og 2 Fregatter i seylfærdig Stand. Anledningen hertil meenes at være de Gæringer, som herske i Brasilien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Semlin, den 28 October. Da de Keiserlige Tropper den 24de hujus forlode Belgrad, bleve Nøglerne overleverte Janitschar Agaen, hvorefter Tyrkerne i Afdeelinger marcherede ind. Pachaen valgte det forrige Keyserl. Krigscancellie til sit Qvarteer. For at hielpe paa Tyrkernes store Mangel overlod Greve Kollowrat dem en god Qvantitet Brød af det Keyserlige Bagerie. Det har siden været meget roeligt i Belgrad, og man er ret vel tilfreds med de nye Tyrker. De der værende christne Jndvaanere have fuldkommen Friehed, og gaae uhindret i deres tydske Dragt. Meget saa af Tyrkerne bære Vaaben, og Øvrigheden sørger saa meget mueligt for Sikkerheden. Man spørger Christne og Jøder paa Gaderne hvorledes de ere fornøyede, og om de have noget at klage over, Det er under stor Straf forbudet at anfalde de Christnes Huuse. Et andet Spørgsmaal bliver dog nok, hvorlænge disse gode Dage ville vare. – Man taler om et Ferman, som allerede den 25de skal være kommet til Belgrad, og hvorefter Storherren skal have erklæret denne Plads for en blot Handelsplads, hvorfor den ikke skulde have stærkere Besætning, end der behøves til Pachaens Bedækning. Jmidlertid er dette Rygte meget usandsynligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Ostende, den 6 November. Fra Dunkirchen høres, at Postillionen, som var afgaaet derfra til Calais med Brevene til Engeland, Calais Gravelines &c., er blevet myrdet ved Mardyck, hvor Fellisenet fandtes ituskaaret, og alle Brevene borte. Gierningsmanden har man ey endnu faaet opdaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Wien, den 7 November. Keiseren har udfærdiget en nye Haandbillet angaaende Embeders Besættelse ved Justitsvæsenet og de politiske Collegier. Endog Concipist=Pladser skulle ansøges ved Hoffet, og kun de ringeste Poster maa bortgives efter de fleeste Stemmer. Ved Embedernes Besættelse skal man herefter fornemmeligen see at faae Pensionisterne anbragte, for engang at skille Staten ved denne Byrde. – Den 20de hujus blev den nye Politie Indretning her bragt i Udøvelse. For med ret Eftertryk at haandhæve den offentlige Sikkerhed, have Politie-Directeurerne nu Magt til strax at giøre de fornødne Anstalter, uden i Forveyen at giøre Forespørgsel paa høyere Steder. Jstedet for den hidtil brugte Politievagt, som for det meeste bestod af Jnvalider, skal den forrige saa kaldte Rumohrvagt igien indføres, og hver Mand forsynes med en Pibe, for at give Signal i paakommende Tilfælde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-25
Paris, den 7 November. Kongen rider næsten hver Morgen en Tour til det lille Slot Bagatelle, hvor han spiser Frokost med Dronningen, som enten kjører paa samme Tid, eller er kjørt forud. J Fredags udspredede man det Rygte, at Dronningen var reyst, forklædt i Mandsklæder. Andre lagde til, at Krigsministeren Duportail var fulgt med hende. Anledningen til denne Opdigt var en vis Dussaux, som har megen Liighed med Dronningen, og som bemeldte Dags Morgen steeg til Vogns. En Jacobiner, som just kom til gaaende, tog til at raabe: "det er hende; det er hende selv. Man seer heraf, at Mistanken ey endnu er gandske forjaget hos os.