JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Capitels-Taxter. pr. Tønde Rug. Byg. Havre. Siellands Stift 19 Mk. 13 Mk. 9 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Aalborg Stift for Vensyssel og Han Herreder 22 Mk. 13 Mk. 8 s. 8 Mk. Thye og Morsøe 23 Mk. 14 Mk. 9 Mk. Ribe Stift, Riberh. 20 Mk. 13 Mk. 9 Mk. Coldinghuus 20 Mk. 12 Mk. 8 s. 9 Mk. Lunden og Bøslinge 22 Mk. 8 s. 12 Mk. 8 s. 8 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Aarhuus. I Gaar den 28de Februar ankom Skipper Soede hertil Byen igien fra Kallundborg med ledig Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Udenlandsk. Krigen. De Afdeelinger af den franske Armee paa de Nederlandske og Tydske Grændser benævnes efter den nye Jnddeeling i Departementerne, hvoraf det forrige Franske Flandern nu kaldes Departement du Nord, en Deel af Champagne Departement des Ardennes, en Deel af Lothringen Departement de la Moselle og Elsas Departements du Rhin, hvoraf Armeerne kaldes Nord=Ardennen, Mosel= og Rhin=Armeen. De som ere dislocerede i Departement de la Meuse, saa kaldet af Maas=Strømmen der løber her igiennem, henregnes snart til Ardennen, snart til Mosel=Armeen, da Landstrækningen af dette Departement er ved Grændsen ubetydeligt. Nord= og Ardennen Armeerne ere rettede mod Nederlandene men Mosel og Rhin Armeerne mod de Lande imellem Maas=Mosel= og Rhin=Strømmen, det Luxenburgske, Trierske, Zeibrüchen og Pfalz, og Tropperne i Elsas langs med Rhinen i Departementerne du Bas og du Haut-Rhin mod den Schwabiske Kreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Efter alle Bevægelser og Anstalter, som de Franske giøre fra Dunkirken til Thionville synes det, at de suar vil aabne Feldttoget. Generalerne Pichegru og Ferrandhar været samlede i Cambray, hvorefter den første har taget Commando over Nord= og den anden over Ardennen-Armeen. Siden d. 11te Februar har de fiendtlige Corps viist sig i adskillige Egne og fortrængt Forposterne. Pichegre har forsikkret Conventen om ufeilbar Seir. J Egnen mod Fürnes ødelægge de alt med Jld og Sværd. Jndvaanerne flye til Nieuport. De har fordrevet Posten ved Poperingen og plyndret den 11te og 13de. Leiren ved Monsen Pevele mellem Rysse og Douay forstærkes og Skandser oprettes ved Ryssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
J Fyrstendømmet Chimay ere de fremtrængte og i det Luxenburgske til Wirton. De plyndrede Byen og alle Kirker. Land=Almuens Sammenløb, hvorved nogle franske dræbtes, har de hævnet med at opbrænde nogle Landsbyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Prinds Coburg er og rykket i Marken og har sit Hoved Qvarteer i Betignes. Det svære Skyts bringes fra Mecheln over Mons til Armeen, og Magazinerne fra Brabant til Valenciennes, der ligesom Luxenburg stærk befæstes, og Ypern sættes i Beleirings-Stand. Man meener, at Ryssel skal beleires, som dog ikke uden megen Blodsudgydelse kan ventes erobret, men omdet skeer, sættes Nederlandene derved i Sikkerhed for Overfald af de Franske. Nogle Keiserlige Husarer har borttaget en Transport Viin og Brændeviin ved Porten af Fæstningen Kammerych.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
De Franske har trakt sig tilbage fra de Trierske Grændser og paa Rettraden mistet nogle Folk, 3 Kanoner og meget Bagage, som de Keiserlige har taget, hvis General, Melas, ligger i Saarburg. Dog bliver man ved at flygte og flytte fra Trier, skiønt Staden er i god Forsvarsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Fra Oggersheim ved Speyer har de fordreven en Post, og ere igien fordrevne. De Keiserlige have sat sig fast ved Manheim, hvorover de Franske har maattet drage sig tilbage, for ei at afskieres fra Landau Borgerskabet i Frankfurt har sammenskudt 60,000 Gylden til at skaffe Forfriskninger for de Preusiske Trop ver ved Maynz. Krigen i Vende forfriskes. Barrere har vel for stillet i Conventen, at Royalisterne kan ansees saa god som ødelagte, men efter Breve fra Sveitz skal et Parti have erobret Cholet, dræbt mange Republicaner, og Stæderne har lukket Portene for de Flygtende. Genral Westermann skal have uddeelt 30,000 erobrede Flinter til Jndvaanerne, men da det befrygtes, at samme skal blive misbrugte, saa har Conventen givet Ordre til at afvæbne disse Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Den 12te Februarii ankyndigede Barere en Seier som de franske den 5te dito skal have erholdet over Spanierne ved Jean de Luz, hvor Spanierne skal have mistet 1200 Mand. Fra Spanien meldes og, at der er givet Ordre til de Spanske Tropper, at om de ei kan forsvare sig i de indtagne Steder, skal de ruinere Fæstningsværkerne og drage sig tilbage. Natten mellem den 23de og 24de Dec. forlode de Franske deres Leier, paa den anden Side af Moulon i stor Uorden og trak sig til Perpignan, de forfulgtes af Spanierne som nedsablede 1200 og fangede 200 Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Efter indsendt Liste til Krigsdepartementet i Wien, bestaaer den Coburgske Armee i Nederlandene af 90,000 Mand foruden de Allierede, men den Keiserlige Rhin armee af 31,000 Mand. J et holdet Krigsraad er besluttet at forøge den første til 120,000 og den sidste til 60,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Admiral Hood er den 2den Febr. gaaet under Seil med den Engelske Flode fra Porto Ferrajo til Corfica, hvor der paa Øen Rossa skal være landede 4000 Mand Jnfanterie og 800 Mand Cavallerie. General Paolskal og have bemægtiget sig Staden St. Fiorenzo og være rykket frem mod Bastia, hvilket behøver Bekræftelse. Den 12te Februarii indløb til Liverpol 7 franske rigt beladne Vestindiefarere, som 2 Engelske Kapere, havde opsnappet. Alle Klokker i Staden hørtes at forkynde denne Erobring. Et fransk Ostindisk Skib er og opbragt til Lissabon, der beholdes som Repressalie for 4 Handelskibe de franske har opbragt til Nye-York. Ved Corfica er og taget et fransk Skib med 6000 Piaster. Genueserne vil nu ligesom Tyrkerne, forsvare deres Neutralitet med bevævnet Magt. En erobret fransk Fregat Amphitrite er i Stormen strandet. Canonerne bærgede Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Det Hollandsk-Ostindiske Compagnies Skib Ceylon angrebes af en Caper, men Ostindiefareren tog Caperen og har opbragt ham til Kysten af Coromandel. Fra Toulon er meldet under 3die Febr. Arbeidet her i Havnen drives med utroelig Virksomhed, 7 Linie, skibe ligge nu paa Rheden. To franske Fregatter krydse den ene ved de Hieriske Øer, den anden for Toulon, de har borttaget to Engelske med Sukker og Caffee ladte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Frankrig. Uagtet Guillotinen med største Virksomhed overalt formindsker Fangernes Tal, saa udbred sig dog pestilentialske Febre i Fængslerne saavelsom Hospitalerne. Velfærdsudskuddet har derfor givet Lægerne Ordre, offentlig at bekiendtgiøre de beste Midler til at forebygge Udbredelsen og til Luftens Renseelse i disse Huuse. Da Røverier tage stærk overhaand, saa er den 7de Februarii givet General-Ordre at Patrouller skal gaae Dag og Nat, for at standse samme. J sær er Viin og Træe i Havnene udsat for Plyndring. De Neder=Rhinske Departement har faaet Ordre at indvexle 10 Millioner Asignater mod en lige Summa i klingende Mynt. Staden Strasburg skal allene udreede 3 Millioner. Man maa undskylde denne haarde Finantz=Operation, da Anviisningen paa Holland og Nederlandene endnu ei har kundet giøres gyldig. Lokkemaden, som kunde trække Fienden til Elsas, bliver saa meget mindre. Der frygtes for Opstand i Lothringen, hvor Jndvaanerne ere bragte til Fortvilelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Det er forbudet Jøderne i Strasburg, at forsamle sig i deres Synoger. Der er oprettet en omreisende Criminalcomision, som handler ganske despotisk. Et par Støvler koster der 100 Livres, og formedelst Mangel paa Læder forfærdiges nu og Træskoe for Soldaterne. Kirken i Beauvais er forvandlet til Comoediehuus. Der skal anskaffes 120 nye Bogtrykkerpresser, hvortil anvises 1 en halv Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Preusen Fra det Kongelig Preusiske Kammer i Hamm er kommet Officiel Skrivelse til Magistraten i Lippstadt udi Westphalen, hvori bekiendtgiøres efter Ordre fra Berlin, at samtlige Undersaatter i Provindsen kan være uden al Bekymring for de Franskes videre Fremtrængelse, da der er truffet saadan Anstalt, at ingen behøver at frygte derfor. Man bryder meget Hovedet med at udfinde, hvad det kan være for en Anstalt, og ønsker, at dette maatte være en snar Fred. Det preusiske Hof har forlangt af Churmaynz, at indstille Almuens Bevæbning, som hinderlig for den preusiske Armees Redeutering, men Begieringen har ei kundet tilstaaes. Kongen giør og Paastand paa, at 6 Kredser, Churmaynz, Ober=Rhin, Franken, Schvaben, Bayern, og Westphalen skal provisionere de preusiske Tropper, som holdes fleere end hans Rigs=Contingent mod Frankrige. Et Rygte siger og, at han desuden har forlangt 9 Milioner af Keiseren og Riget, og lover derimod at stille 80,000 Mand. De Allierede skal have besluttet, at sætte Artillerie og Cavallerie i formidabel Stand, og heller angribe end lade sig angribe af de Franske. Jtalien. Paven har beordret at synge Litanier og læse Messer for Jomfrue Maries og den Romerske Kirkes Vel. J det Toscanske har alle Fransoser, som ei beviislig har været der boesatte for 13de Januar 1793, faaet Ordre at rømme Landet inden 4 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Engeland. General O Hara har skrevet til Engeland at han vel er paa frie Fod, men maa gaae med den røde Hue, som en anden Jacobiner. Nu drives paa den Hastingske Processes Endskab. Cornvallis Vidnesbyrd vil giøre meget til Sagens Udfald. Würtemberg. Alle Franske har faaet Ordre at pakke sig fra Stutgardt. Man forestillede Hertugen, at andre Hoffer dog taale dem, som holde sig roelige, hvortil Hertugen svarede: Jeg kiender maaskee de Franske bedre, end andre Hoffer, og om disse end ikke have nogen Resolution, bør jeg derfor ikke opofre mit Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Adskilligt. 2 franske Nationalgarder har viist den Ædelmodighed, at give en i Egnen ved Worms udplyndret Præst, et Gulduhr og for 100 Rdr. af det røvede Kirketøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
En Hr. T. S. Winther i Hamburg vil for 2 Louisdor, lære den Konst at faae Brændeviin, hvor slæt det end er, til at bære Perler. Et fortræffeligt Middel for den, som vil snyde Folk med falske Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Et dansk Skib, Capt. Eschels, bestemt fra Amsterdam til Barcellona er opbragt til Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Da Hertugen af Brunsvig kom tilbage til hans Residentz omringede Tusende hans Vogn, og da han til Fods begav sig til hans Kongelige Moder kyste Folket, hans Hænder og Klæder, mine Børn, saade han meget rørt, mine gode Brunsvigere, hvad har jeg da gjort, at J saa meget elske mig? Lykkelig den Fyrste og det Folk, som kan see saa rørende Optrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Til Maynz ankom under en Bedækning af Preusiske Husarer Franskmændene Ochet, Paris og Fittermann, som Franske Commissairs med 300,000 Livres at udløse de der tilbageblevne Franske. Den 17de kom de til Franckfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
J Speyer har de Franske sammenhugget de skiønne Kirke=Chorstole, ruineret Alteret og brændt Marie Billedet paa Dompladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Til London er kommet Efteretning, at Americanerne har gjort Beslag paa det som Engelænderne har tilgode, samt forbudet Kornudførsel til Engeland formedelst de af Engeland opbragte Americanske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Bekiendtgiørelser. Min Bekiendtgiørelse under 22de Januarii d. A. i den Aarhuus Adresse Aviis, nemlig min Erbydelse grundigen at undervise og oplære ti a tolv unge Personer i det Tydske, og Franske Sprog, samt Regning og Skrivning, Historie, og Geographie saavelsom ogsaa i det Latinske, igientager jeg her atter igien. Det engelske Sprog har jeg selv fornyelig begyndt at lægge mig efter; de første Grunde samt Pronuntiationen eller Udtalen, som det allerbesværligste i dette Sprog, haver jeg allerede temmelig Færdighed i med hvilke jeg altsaa ogsaa kan tiene mine forventende Elever, og inden samme bliver lært, med fuldkommen Underviisning. Meget gjerne saae jeg dog, at bemeldte unge Personer, som vilde profitere af min tilbudne Plan vare nogenledes opløste i deres Christendom, da jeg selv ingen dansk Skoleholder (det forstaar sig selv, at jeg skal lade dem repetere det deraf allerede lærte, og altid finde en besynderlig Lyst til at forklare den for dem til deres Fordeel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Enhver af de mig betroede Elevers anstændige Opførsel, og Opdragelse skal være mig meget angelegen. De af og venmeldte unge Personer, som ønskede at logere og tillige at faae deres Kost i mit Huus kan faae samme anstændig og forsvarlig tillige med den erbudne Underviisning for den billigste Priis. De som nu skulde finde Behag i at benytte sig af min Plan, vilde give mig den ære at tale nøyere med mig derom i mit Huus paa Middelgade i No. 103. Aarhuus den 9de Februarii 1794. H. S. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Mandagen den 24de Martii nestkommende om Formiddagen Klokken 9 slet og paafølgende Dage, bliver udi afgangne Johan Joseph Wentzels Stervboe i Aarhuus holdet offentlig Auction over hans efterladte betydelige Varelag, som bestaaer i alle Slags Galanterie, Glas, Specerie, Jssen- og Alenkram Vahre, alt paa de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvorved de som kiøbe for 100 Rdr. og derover, kan vente længere Henstand med Betaling gen end sædvanligt er ved Auctioner. De trykte Catalogi ere at bekomme hos Hr. Kiøbmand Borreschmidt i Aalborg, Hr. Peder Abel i Randers, Hr. Kammerraad Beha i Greenaae, Hr. Byefoged Fellum i Ebeltoft, Hr. Randrup, i Wiborg, Hr. Postmæster Skallemose i Horsens, Hr. Byefoged Tolstrup i Skanderborg, Hr. Byefoged Lange i Weile, paa Post-Contoirerne i Odense og Callundborg. og hos undertegnede Skifte=Commissarier. Aarhuus den 25de Februarii 1794. N. Hviid. H. P. Jngerslev 189 Rdr. 1 Mkr. 5 en trediedeel Sk. Umyndiges Midler, af dette Godses Børnepenge, kan i indeværende Aars 13de Junii Termin, faaes til laans hos undertegnede, imod antagelig Pandt i faste Eiendomme, og lovlig Renters svarelse. Schieringmunkgaard d. 17de Febr. 1794. P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
I Hospitalet udi Linaae Sogn, Silkeborg Amt er forkort Tid siden ved Døden afgaaet: 1) Peder Knudsen, der havde tvende Gange været gift, og af første Ægteskab havt 2 Sønner Knud og Niels hvilke begge ere bortrømte og vides ei hvor ere, af sidste Ægteskab med den efterlevende Enke: en Søn Jens i Horsens, en dito Christen, i Kiers=Mølle, en Datter Anne tienende i Hasle, en dito Kirsten Marie i Hospitalet. 2) Niels Christensens Hustrue Anne Christensdatter, der af første Ægteskab med afdøde Anders Brøger skal have efterladt sig følgende Børn: en Søn Christen, i Aarhuus en dito Laurs i Horsens, en Datter Anne Marie i Aarhuus en dito Abelone, gift i Aarhuus, Mandens Navn vides ikke; Skifterne efter disse tvende Afdøde foretages i Linaa Hospital Mandagen den 28de April næstkommende om Foriddagen Klokken 10 Slet, hvilket herved i Stiftets Tidender bekiendtgiøres til Efterretning for de myndige Arvinger og Umyndiges Formyndere, om de derved finder fornøden at møde eller møde lade, da det formodes at disse 2de fattige Skifter samme Dag og uden længere Henstand, kunde sluttes. Grauballegaard, den 20de Februar 1794. Paa Skifteforvalteren (S. T.)Hr. Fischers Vegne, Christen Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Paa Stamhuuset Friisenvolds Gods i Gasum Sogn og Bye, under Dronningborg Amt, er bortdød Fæste=Huusmand Mouriz Jensen, uden Livs Arvinger. Boet er strax efter Dødsfaldet taget under behørig Registering og Forseg. ling, samt 30te Dagen afvigte 3die denne vurderet, og ved disse Skiftesamlinger, har Enken ei vidst at angive den Afdødes rette Arvinger, allerne hun nogle Gange af sin sal. Mand havde hørt, at hans Familie havde boet norden Hobroe i Giedsted Bye og i Egnen der, men om nogen af dem endnu er i Live, var Enken aldeles ubekiendt og ligesaa deres Navne og Opholdsteder; derfore indtaldes herved alle formeenende Arveberettiget til denne Stervboe at møde her i Skriverstuen 6te Ugers Dagen næstkommende 17de Martii om Formiddagen Kl. 10 slet, med tilbørlig Legitimation om deres Arverettighed, til dette ellers fattige Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Hvem som ellers ved dette Skifte har noget at erindre eller iagttage, møder samme Tid og Sted. Friisenvold ved Randers, den 19de Febr. 1794. O. Friis, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Auction. Formedelst indløbne Forandring med Gaardens Bortforpagtning til forestaaende første Mai agter Eieren Torsdagen den 3die April førstkommende Kl. 10 Slett Formiddag og følgende Dage, ved offenlig Auction herpaa Gaarden at lade bortsælge, sin havende betydelige og gode Besætning af Hollænderiets Kiør, Tyre, Ovier, Kalve og nogle Stude, saavelsom Stutteriets Beester, hvoriblandt en smuk og god sort Hingst i 4de Aar 10 et halv Qvarteer høy, Det herved til Leibhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Overgaard pr. Randers, den 12te Februarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
NB. De som endnu resterer med Betaling for Aviserne for Aar 1793. efter den dem tilstillede Regning vilde behagelig indsende Pengene jo før jo heller. Aarhuus Post Contoir den 17de Februari 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-01
Et ganske nye inventeret Fastelavnspil, til Tidsfordriv i alle Slags Selskaber, der moerer ligesaa godt, om ei bedre end Phombre og Qvadrille, og har den ikke ubetydelige Fordeel for disse, at Reglerne, som følger tryk med Spillet, er saare fattelige, altsaa skikket for alle Stænder, faaes paa Adresse=Contoiret for den billige Priis 2 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Onsdagen den 26 Februarii opkom en ulykkelig Jldsvaade paa det Kongelige Residentz, Slot Christiansborg. Om Eftermiddagen Kl. henimod 3 mærkedes en stærk Røg i øverste Etage ud til Ridebanen, som gav tilkiende, at der var Jld, men uagtet al anvendt Flid kunde man ikke finde det egentlige Sted, førend Jlden havde arbeidet sig igiennem til det over ste Loft, hvor der laae en Deel gamle Bræder og Materialier, som da strax bleve antændte. Jlden, som formodes være af Kakkelovns Rørene, greeb om sig med en forfærdelig Magt. Bygningernes Høide, Størrelse, Beskaffenhed og den stærke Røg forhindrede at ingen Hielp var tilstrækkelig til at afvende den for det Kongelige Huus og heele Landet saa beklagelige Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Jnden paafølgende Middag vare Slottets Hovedbygninger, Løngangene, Sølvkammeret, Viinkielderen, Vogn, Remisserne, Staldene langs med Kanalen samt Garder, Stalden og Kirken lagt i Aske, saa at allene de Kongelige Stalde med Ridehuuset og den forrige Hofskueplads bleve forskaanede. De ved Siden staaende vigtige Bygninger, Cancelliet, Proviant-Gaarden, det Kongelige Bibliotek, Konst=Kammer og Tøyhuuset bleve bevarede. Af Meubler, Kostbarheder, Konst=Sager og andet er noget ræddet, men ogsaa overmaade meget en blevet et Offer for Jlden, hvoriblandt det kostbare Kon lige Haandbibliothek. Man vidste endnu ikke Antallet af de omkomne, men de beregnes over hundrede, foruden mange som ere komne til Skade. De Kongelige Herskaber begave sig, H. M. Kongen og D. K. H. Kronprindsen og Kronprincessen til Statsminister Grev Bernstorffs Hotel. H. M. Enkedronningen og D. K. H. Prinds Frederich og Gemahlinde til Rosenborg og H. K. H. Princesse Lovise Augusta med Gemahl toge Ophold hos Statsminister Greve Schimmelmann. Det Kongelige Hof=Stues Contoir er forflyttet til det Kongelige Palais i Hr. Kammerherre von Wagensteins forhen havte Værelser. Om den afbrændte Plads er sat Heign og Vagt. Stadens Borgere saavelsom Søe-Etatens Folk udmærkede ved denne Leilighed deres Hengivenhed for det Kongelige Huus ved udviste Jver med at redde hvad som kunde reddes. At samme med allernaadigst Velbehag er bemærket sees af den paafulgte
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Kongelig Bekiendtgiørelse. Ved den ulykkelige Jldebrand, som den 26de Febr. sidstleden ødelagde Vor Kongelige Boelig og Slot Christiansborg have Vi haft et nyt Beviis paa den ubrødelige Troeskab og Hengivenhed for Os og Vort Huus, der besieler og udmærker Vort troefaste Folk. Jngen Belønning for Vore Landsfaderlige Bestræbelser kan være Os saa kier. Jngen Følelse meere behagelig for Vort Hierte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Vi kunne midt i de Beskieftigelser, som nu i dette Øieblik omringe Os, ikke tilbageholde, at yttre disse Følelser, ved herved offentligen at bevidne samtlige Vore kiere og troe Undersaatter, her i Hovedstaden, af alle Stænder og Klasser, uden Undtagelse, Vor Tak for den særdeles Nidkierhed, Velvillighed og Hielp, som de ved denne uhældige Tildragelse have udviist imod Os og Vort Kongelige Huus. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 28de Februarii 1794. Under Vor Kongelige Haand og Signet, Christian R. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Hans Majestet sendte Tømmermændene ved Holmen en Douceur af 500 Rdlr. De modtoges ei men offerere des som Bidrag til Kongeboligens Opbygelse, og bades tillige at det allernaadigst forundte Tillæg af 2 Skilling, daglig maatte indtil videre indeholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Den 19de valgte Søe-Assecurance-Compagniet dens General Forsamling Vice-Admiral Krieger til Deputeret ved Søeskaders Afgiørelse og Justiceraad von Deurs til Committeret ved Assecurancers Modtagelse. Dette Aars Udbytte var 30 Rdlr. for hver gammel Actie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Den 24de blev ved Hoffet declareret Mariage mellem Lehnsgreve Hr. Frid. Christian von Raben og Frøken Amalia Gregersine von Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Den 25 Febr. declareredes ligesaa Mariage mellem den opvartende Kammerherre ved Hendes Majestet Enkedronningen Conrad von Blücher og Frøken von Abstee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Den 26de blev General=Adjutant von Løvenørn udvalgt til Præsident i Landhuusholdnings Selskabet. Begge Engelænderne Neltrup og Harris, som her for nogle Aar siden have nedsat sig i Nærheden af Kbh. og med lykkelig Fortgang anlagt et betydeligt Garverie, begynde nu et andet vigtig Anlæg. De have kjøbt en Lee=Fabriks Mølle for 34000 og en Kobber=Fabriks dito for 14000 Rd. og lade begge indrette til Papiirs=Møller, med Forsæt at fabriqvere alle Arter af Papiir, endog dem, som hidtil ikkuns ere fabriqverede i Engeland, Frankrig og Holland og lade dertil komme Arbeidere fra Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Man taler om, at Danmark til næste Foraar vil udruste 7 Linieskibe og 5 Fregatter og Sverrig 5 Linieskibe og 3 Fregatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Breve fra Ostindien melde, at mange Franske Familier have begivet sig fra Pondicheri og andre nu af Engelænder indtagne Franske Besiddelser til Tranqvebar og der ville nedsætte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-05
Vacance. Sognekaldet til Dragstrup og Schal leerup i Aalborg Stift 156 Rdr.