Aalborg Stiftstidende, 1838-04-09
Hannover. De politiske Forhold i Hannover. Disse belyses i den hannoveranske Tidende af 30te paa følgende Maade: "Da Kongen, efter sin Regjeringstiltrædelse, havde erklæret, at han ikke anerkjendte Gyldigheden, af Grundloven af 1833, fremkaldte denne Forholdsregel, som enhver anden, der forandrer vigtige, bestaaende Indretninger, ogsaa forskjellige Anskuelser og Ønsker. Denne Opposition var, idet mindste her tillands, saaledes, som det ogsaa i den senere Udvikling af Forholdne har viist sig, ikke meget betydelig. Man var altfor almindeligt overbeviist om, at Kongen stedse kun vilde det Rette og Retfærdige, og at enhver Forholdsregel, han tog, kun gik ud fra Kjærlighed til hans Folk. Derimod yttrede Oppositionen i sig i nogle udenlandske Blade med stor Heftighed. Man skulde næsten have troet, at det Passerede mere angik Udlandet, end Hannover selv. Men dette hidrørte rimeligviis fra, at - idet mindste indtil Begivenheden i Coln - ilet Anliggende i den politiske Verden dengang vakte nogen Opsigt, og at Tilintetgjørelsen af Grundloven af 1833, der skyldte Julirevolutionens Gjæringsperiode sin Tilværelse, nu bragte denne, neppe indslumrede, Gjæringsaand igjen tillive. Det er ei uden Jnteresse, at kaste et Blik paa, hvorledes denne Opposition i udenlandske Blade greb fat paa een af Haabets Stave efter den anden og hvorledes disse efterhaanden bøiede sig som Siv i dens Hænder. Det første Haab satte man til Landet i det Hele. Efter Journalisternes Yttringer skulde, strax efter Bekjendtgjørelsen om, at Grundloven af 1833 ei erkjendtes gyldig, den største Gjæring herske i Landet, og overalt vilde man udtale sig imod Regjeringen. - Men hvad er skeet? Landet er forblevet ganske roligt, og Kongen blev overalt modtaget med et trofast Folks Kjærlighed, som glædede sig ved, endelig, efter et Aarhundredes Forløb, at see en egen Fyrste i sin Midte. Saaledes svandt den første Jllusion. Oppositionen rettede nu sine Forhaabninger paa Hyldingsepoken. Der havde, indtil denne indtraf, egentlig ikke været nogen Anledning til at udtale sin Mening, men, naar Hyldingseden skulde aflægges, saa vilde Landets sande Anskuelser nok vise sig. - Og - hvad er skeet. - Hyldingseden er i hele Landet bleven aflagt af alle kongelige Embedsmænd, og af de mange meget hæderlige og dannede Mænd, som havde at aflægge den, have kun syv Lærere ved Universitetet i Gottingen erklæret sig uvillige dertil. Saaledes forsvandt ogsaa denne Jllusion. Nu beroede det tredie Haab, paa Vælgerne. Hyldingseden skulde kun aflægges af de kongelige Embedsmænd og disse ere i deres Forhold stedse afhængige. Vælgerne derimod bestaae af Landets afhængige Mænd. Naar disse kaldes sammen af Regjeringen, da vil en passiv Modstand vise sig og Valgene ville et komme istand. - Men - hvad er skeet? Næsten alle Valgforsamlinger i Landet have valgt; den almindelige Stændersamling er kommet sammen Vel savnes i det andet Kammer flere Medlemmer, men Grunden ligger hos de fleste ikke deri, at vælgerne have vægret sig ved at vælge, men deri, at man har knyttet Betingelser til Valgen (!), som Ministeriet ei har villet anerkjende. Dermed var altsaa ogsaa det 3die Haab svundet, Nu blev da kun Stænderforsamlingen selv tilbage som Støtte for et fjerde Haab. Valgene vare kun foretagne, for at Landet kunde have et lovmæssigt Organ at yttre sig igjennem. Kamrene vilde sikkert intet foretage, men erklære sig incompetente og gjøre Paastand, paa, at beholde Grundloven af 1833. Men - hvad er skeet: Begge Kamre have, saavel ved at træde sammen, som ved deres Forhandlinger hidindtil, anerkjendt, at de ansee sig for competente; det første Kammer har begyndt at raadslaae om Forfatningsudkastet og det andet Kammer allerede udnævnt en Committee i samme Øiemed. Saaledes var ogsaa den 4de Jllusion forsvunden.