Jyllandsposten, 1839-11-26
Vore Forældre have af Erfaring seet, at Danmark ikke er noget Fabrikland; men de kjendte dengang ikke til den Forbedring og Udvidelse, vor Hovedkilde fordrer; de lagde kun Vind paa Jordbruget, som det dengang var, og benyttede sig af Landets gode Beliggenhed til oversøisk Handel, men hvilken Handel, desværre, ved andre Landes Fremskridt i Culturen, næsten er forsvunden fra Danmark, og da de ikke kjendte til Mergel, kunde de ikke tage fat i Træets Stamme, hvilken nu havde havt store Sidegrene, til Gavn og Tilfredshed for deres Efterkommere; thi den frodige Stamme, som hører hjemme hertillands, der her kan voxe i det Frie og ikke er nogen tropisk eller Drivhuus vært, nemlig Rug, Byg og Havre, havde ufeilbarligen givet os sine tvende Sidegrene: Fabrikvæsen og Han deel, men da vore Fædre, som sagt, ikke kunde kjende noget til den Jordforbedring, Culturen nu medfører og som tilveiebringer Tilfredshed i vore Naboriger Holsteen og Mecklenborg, saa ere de undskyldte; men vi, deres Efterkommere, der ikke ville følge med Tiden, have ikke Noget at undskylde os med. - Jndsenderen kjender Bønder her i Egnen, der endnu ikke kjende mere til Mergelens Virkning, end at de yttrede: "Da jeg ikke har Mangel paa Gjødning, saa behøver jeg jo ikke at mergle." De troe altsaa, at Mergelen virker paa samme Maade som Gjødning, og vide ikke, at den kun er til for at sætte Liv baade i Jorden og Gjødningen; han kjender Bønder, der grave Mergel op og pløie den, uden Nytte, strax ned i vaad og raa Tilstand; han kjender Bønder, der endnu beraabe sig paa den gamle Fordom: "Mergelen giver en riig Fader, men en fattig Søn, og glemme, at Jorden ved det større Qvantum Gjøde, Mergelen tilveiebringer, erholder den Kraft, den laaner os, igjen tilbagebetalt. Jndsenderen har endelig læst i Kortfattet Anviisning til det forbedrede Jordbrug af Herr Consistorialraad Bierregaard (Viborg 1833), at der gives Bønder, der, istedetfor at kjøre eet til to hundrede Læs Leermerge, paa en Tønde Land, kjørte i Uvidenhed kun 10 a 12 Læs derpaa og udraabte siden: "Jeg har merglet, men det virkede ikke noget, J samme kortfattede Anviisning (der fortjener at oplægges paany og at blive uddeelt iblandt Landalmuen læses endvidere de Ord: "Ja, Mergel er et af de meest velsignede Midler, Skaberen har skjænket os, baade tilde ufrugtbare Jorders Frugtbargjørelse og til de bedre Jorders end mere Forbedring."Med Bedrøvelse læser derfor Jndsenderen nu i Jyllandsposten Nr. 45 i Afhandlingen "Politivæsenet paa Landet, skreven af samme Forfatter, følgende Ord: og det forbedrede Jordbrug, der ogsaa derved anbefaler sig, at det skaffer Arbeide og Fortjeneste, er jo desværre i mange Egne endnu stedse i sin Barndom, ja ikke engang blevet til. –J "Tidsskrivt for Landoeconomie for 1834 er af H. Ph. Roe, indrykket et Forslag til, om i føie Tid at faae den Holsteenske Kobbeldrift, eller den almindelige Agerdyrkningsforbedring ved Mergling, Brakning, Udgrøftning m.v. indført hos Bondestanden i Danmark. Dette Forslag gaaer ud paa, at faae endeel Selveier-Gaardmænd, fordeelte rundtomkring i Landet, understøttede til at mergle m.v. ved en Hjelp i de første Aar, hvilken Hjelp, som ikke skulde forlanges tilbagebetalt, kan være meget liden, da en successiv Mergling foreslaaes, ved hvilken det mere Korn, det lidet Stykke merglede Jord afgiver, hielper til, at Manden kan overkomme, aarligt at mergle et større Stykke af de følgende Marker. Disse Gaarde skulde tjene som Exempelgaarde for at udbrede Kundskab om Merglingen og Overbeviisning om dens Gavnlighed. Understøttelsen til nogle Tusinde Exempelgaarde med i Alt c. 150,000 Tdr. Land (Danmark har imellem 3 a 4 Millioner Tdr. Land) kunde beløbe sig til 300,000 Rbd., Opmaalingen, anslaaet til 50,000 Rbd., iberegnet; og der gives flere Vink om, hvor Pengene skulde komme fra; i alt Fald, siger Forslaget, kunde der gjøres et Forsøg med en mindre Deel Gaarde. – At dette Forslag, med endog en mindre Hjelp til Bonden, kan udføres, beviser følgende Omstændighed: J Aaret 1836 dannede sig et Selskab i Aarhuus til, omtrent efter nævnte Forslag, at understøtte nogle Bønder i Egnen, Hver med 10 Rbd. aarlig i de første 5 Aar, ialt 50 Rbd. foren Gaard med circa 40 Tdr. Land. (Ovennævnte Forslag antager 60 Rbd. 40 Tdr. Land.) Dengang meldte sig kun fire Mænd, men nu gives der Mange, der gjerne ville concurrere med. Efter den udgivne Plan til Jndbydelsen (hvorpaa over 80 Deeltagere i Aarhuus have tegnet sig, Hver med 10 Rbd.) mergle disse Bønder 10 Marker a 4 Tdr. Land i 13 Aar, nemlig første Aar 1 Td. Land, andet 2 Tdr. Land, tredie 3: fjerde 4, og vedblive aarlig med en Mark eller Jndtægt af 4 Tdr. Land indtil de ere rundt i 10 Aar, og da mergle de i 11te Aar de 3 Tdr. Land, der restere fra 1ste Aar; i 12te Aar de 2 Tdr. Land, der blev tilbage i andet Aar, og i det 13de Aar den ene Td. Land, der resterer fra tredie Aar, følgelig 10 Jndtægter i 13 Aar, istedetfor at det sædvanligviis skeer i 10 Aar. Den ene af disse Bønder, Jens Rasmussen paa Viby Mark, havde 1838 sexten Fold Rug og i Sommer 1839 foreviste han sin Mark med Byg efter Rugen, og, saavidt man kunde skjønne, var der igjen 16 Fold Byg. J disse tre Aar have allerede flere Bønder i Egnen taget Exempel efter denne Mand, men aldrig tog nogen Bonde i denne Egn Exempel efter Herregaardene.