Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-11-15
Udenlandske Efterretninger. Den pyrenæiske Halvøe. Om de kongelige Frivilliges Afvæbning i Madrid erfares nu Følgende, deels af en officiel Artikel i den Madrider Hoftidende af 27de f. M., som ved en Coureer er bragt til Paris, deels af Moniteuren. Af Frygt for, at hendes ophøiede Datters Fiender skulde ophidse de Frivillige til en Jnsurrettion, gav Dronninge Regentinden, Krigsministeren befaling til at inddrage disses Vaaben. Denne Forholdsregel blev besluttet den 26de. Den følgende Dag, tidlig om Morgenen, bemægtigede man sig uden Vanskelighed dette Corpses's svære Skyts men paa Efterretningen om det Forefaldne forsamlede en ster Deel af de Frivillige sig i en af deres Caserner, som er beliggende midt i Staden. En stor Mængde Mennesker forsamlede sig udenfor, og, da nogle af de meest exalterede Fribillige, under Raabet: "Leve D. Carlos, forede ud af Vinduerne, lod man Tropperne rykke frem. Efterat nogle Flinteskud vare vexlede, besluttede de Frivillige sig til at nedlægge Vaabnene, hvortil ventelig den Trusel bidrog en Deel, at man i modsat Fald vilde lade dem alle springe over Klingen. Mange bleve fængslede; en Deel undkom; Enkelte bleve dræbte paa Gaderne; thi Folkets Forbittrelse imod dem beskrives som saa stor, at det kostede megen Umage for Tropperne at forhindre, at de ikke bleve et Offer for dets Raseri. Den Madrider Hoftidende, mælder fremdeles, at den høitidelige Udraaben af Dronning Jsabelle d. 2den, som Spaniens Dronning, fandt Sted d. 24de. Foruden den omstændelige Beskrivelse af Ceremonierne, berettes, at Folket var saa fuldt af Enthusiasme, at, da der efter gammel Sædvane udkastedes Penge iblandt det, raabte det; "Vi trænge hverken til Guld eller Sølv, men til Vaaben, forat forsvare vor Dronning!" Med denne inderlige Hengivenhed stemmer det ikke saa ganske hvad Memorial Bordelais fortæller, at, da de Frivilliges Opstand var dæmpet, strømmede Folket i Masse til Palladset, ogforlangte Ministrenes Zeas og Cruz's Hoveder. Ved Courerens Afgang, hedder det videre, vare disse Ministre vel endnu i Besiddelse af deres Portefeuiller; men man saae med ængstelig Uvished Enden paa denne Bevægelse imøde. Hvad det sidste Gang omtalte Amnesti=Decret angaaer, da skal det rigtignok være udkommet, men aftvunget Dronningen, imod hendes Villie, ved Majoriteten i Ministerraadet. Det med Undtagelser fyldte Amnestie-Decret af 15de Octbr. 1832 er overordentlig udvidet; men man bemærket, at Minas og Quirogas Navne ere forbigaaede. Dog skal der staae i Decretet, at Dronningen ikke er tilsinds at udelukke dem, som ikke navnlig ere anførte; men at hendes Beskyttelse ogsaa vil blive disse til Deel, naar de ville holde sig indenfor det dem foreskrevne Forholds Grændser. Som en Følge heraf, tilbageholder den franske Regjering nu den Understøttelse, som de spanske Emigranter hidindtil have nydt. Forresten seer det nok heelt betænkeligt ud i Landet. J Paris vidste man den 6te d. M., at Sars field hverken var kommen til Wittoria, ei heller til Miranda; men at han stod endnu i Burgos og dristede sig ikke til at forlade dette Sted, førend han havde befriet sig fra Gammel-Castiliens Jnsurgenter, som bragte i Harnisk af Marino, omringede ham paa alle Kanter. Rigtignok meente de ministerielle Blade, at om end de tidligere Efterretninger om Sarsfields Fremrykken ikke siden vare stadfæstede, gave dog Omstændighederne Grund til at troe, at Dronningens Auctoritet nu maatte være gjenoprettet i hine Egne; men paa Børsen i Paris havde man langt mere Tiltro til de sydlige Blades Efterretninger, ifølge hvilke Sarsfield vel havde sendt en truende Opfordring til Vittoria, men paa samme Tid seet sig nødsaget til at forskandse sig selv i Burgos. Journal de la Guyenne gaaer saavidt, at den paastaaer, at General Sarsfield er bleven cotaliter slagen af Marino; hvorimod Memorial Barnais mælder, at efter en meget levende Fægtning, hvori den uforfærdede Præst flere Gange, i Spidsen for sit Cavallerie, huggede ind, maatte han dog tilsidst trække sig tilbage. - Ligesaa misligt synes det at staae til med Castannon. En Skrivelse fra Bordeaux af 2den d. M. fortæller, at denne General, i Tillid til Sarsfieles saameget omtalte Fremtykken, havde vovet sig forvidt, og var i Bergara bleven omtinget af Jnsurgenterne. Saasnart han var borte, havde 73 unge Mænd forladt Tolosa, for at støde til Oprørerne, og været saa uforskammede, at tage El Pastors Hest, med sig. J Bilbao havde Rædselsystemet naaet en høi Grad; en ny Contribution af 8 Millioner Realer, var udskreven og skulde erlægges inden 3 Dage; de daglig talrigere vordende Bander bleve fra denne Stad, forsynede med Vaaben, Munition og Penge. J Navarra concentrerede Oprørernes Magt sig stedse meere; men, da der manglede dem en dygtig Anfører, troede man ikke, de vilde vove noget Afgjørende, skjønt de holdt Pampelona indsluttet. Den ovenomtalte Memorial Barnais tør vel have Ret, naar den siger, at de Pariser Journaler tage sig den spanske Jnsurrection alt for let, og at de synes at oversee Charakteren hos den spanske Nation, af hvilken man ikke kan vente en Revolution begyndt og fuldendt i 3 Dage; men derimod være vis paa, at den af ingen Vanskeligheder bringes til at afstaae fra en een Gang fattet Beslutning. Hvad de udenrigske Magter angaaer, da vil Temps have bragt i Erfaring, at Østerrig har reent ud afslaaet at anerkiende Dronning Jsabella den 2den, uden dog derfor endnu at ville anerkjende D. Carlos, og at Rusland og Preussen ville følge dette Exempel. J Rom meente man, at den hellige Fader vilde i denne Sag ganske rette sig efter den østerrigske Regjering, hvilket ikke er uden Vigtighed, da hans Anerkjendelse rimelig viis vilde give Dronningen en betydelig moralsk Overvægt. - Den kongelige engelske Brig Pantaloon ankom den 11te til Falmouth og bragte Efterretninger fra Lissabon indtil den 27de Octbr. D. Miguels Krigsmagt, som var trængt tilbage til Santarem, gjorde Anstalter til at forsvare sig til det Yderste i denne stærk befæstede Stad. O. Pedros Tropper havde slaaet Leir foran den, og man ventede om kort Tid et Angreb. Deels ved Pedroiterne og deels ved der oversvømmende Flod vare de Beleirede afskaarne fra al Tilførsel; men Oversvømmelsen vilde ogsaa forhindre Operationerne. D. Miguel vilde, meente man, trække sig tilbage til Spanien, hvorhen han allerede havde sendt sin Bagage. J Lissabon var Alt roligt, og i Oporto var Intet af Betydenhed forefaldet. Frankerig. En i Moniteuren af 5te Novbr. publiceret Ordonants, sammenkalder Pairernes og de Deputeredes Kamre til d. 25de Decbr. - Kongen af Belgien har fortørnet Pariserne ved at vise sig paa et yderst glimrende Hofdal med en russisk Orden, som er stiftet i Anledning af den franske Hovedstads Jndtagelse. National tog deraf Anledning til at fraraade Nationalgaden at indfinde sig til en stor Revne, der var berammet til den 3die, og anførte blandt slete Grunde den, at der klædede fransk Blod ved Prindsen, af Sachsen-Coburgs (Kong Leopolds) Støvler. Jmidlertid indfandt dog henimod Halvparten sig, hvad enten nu de ministerielle Blades Forsikkring, at Leopold ikke bivaanede Slaget ved Watterlod, eller den gode Frokost, hvormed flere Chefer Dagen forud tracterede Gardisterne, dertil meest har bidraget. Kong Ludvig Philip har derfor ogsaa gjennem Marskalk Lobau ladet Garden tilkjendegive sin allerhøieste Tilfredshed. - Gaazetten meddeler en Skrivelse fra Hertuginden af Betry, hvori hun takker sin Søns Venner for den Opmærksomhed, de have viist ham og hende, i Anledning af hans Jndtrædelse i Myndighedsalderen, samt forsikkrer, at, om det end ikke stod i hendes Magt, til den Tid at indfinde sig i Prag, vil hun dog intet Middel forsømme, hvorved hun kan opnaae Gjenforeningen med sin Søn, ei heller ved nogen Omstændighed lade sig afholde fra at drage Omsorg for hans og Frankerigs Jnterresse. Man slutter heraf, at Veien til Prag er spærret for Hertuginden.