Københavns Adresseavis, 1794-05-27
Da der findes paa mange Steder Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar. c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som haver arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 200 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. J Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd, der haver taget Deel i Gravningen, og om de alle deri haver lige Deel eller ikke, og i denne Fald, hvori da Forskiellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet. ligeledes: d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning i Jeland især til Befordring, af Engdyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin største Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næst største 10 Rdlr. For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æstes inden December Maaneds Udgang 1796. c. For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar, tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 10. Da een ikke ubetydelig Jord=Strækning, endog paa Amager kunde vindes til større Nytte, end deraf nu haves, naar det skabende Vand derfra blev afledet, saa udsættes paa de i forrige Nummer bestemte Vilkaar den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For det paa Amager efter denne Listes Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Udgravning forrettede største Arbeide. For den næst største den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For det næste den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr., og endelig: For det næste 5 Rdlr. Disse Premier æskes inden 1ste December 1795. og vorder udsat for flere Aar. 11. For den, som efter Hr. Professor Strøm Underretning om den Jslandske Mos= eller Field Græsset, Marie=Græsset og Geftnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og bedste Mængde af disse 3 Mosarteer, og deraf, efter Fornødenhed, giør den største Brug, i Huusholdningen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier: For den største Mængde 20 Rdlr. For den næste Mængde 100 Rdlr. For Mængden dernæst 5 Rdlr. Æskningerne maae geledes med paalidelige Attester, ei allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdningen. Selskabet vil tillige paa en passende Maade udmærke dem, som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave for forbemeldt Mosarter til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes vil de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød eller Brød, for dermed at bespise Fattige fra Fjeldbøigderne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give den Smag derpaa, særskilt blive belønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1795. og Premierne vorder udsatte for flere Aar. 12. For den Bye eller enkelt Lodsejer, som fra denne Listes Bekjendtgiørelse indtil 1ste November 1796, ved Grøvtning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende Amter beliggende Anemose, udsætter Selskabet sin anden GuldMedaille eller 500 Rdlr. For det næst største Arbeide den første SølvMedaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Plønning, ved Gjødnings eller tienlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Græsarteer, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar een heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æskes inden 1ste December 1796. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 13 a. For velplantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gjerter, plantede i Aaret 1794, udsættes for Dannemark. For den største Mængde ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For den næste Mængde ikke mindre ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige, særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Syn, taget for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden 1ste November 1797. Deri mældes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste tre Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hekke; thi uden denne Graad af Fuldkommenhed vil et levende Gjerdes Hoved Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og halvgjorte Arbeider fortiener ikke Selskabets Premier. Man veed, at levende Gjerder opføres af adskellige Vexter, Hage= eller Hvid=Tornen (CratægusOxyacantha) som Dannemark har nok af, er hertil meget beqvem. Den er sterk, skyder er for lange Rødder, skygger til Maade uden at hindre Græs vexten, og er særdeles bestandig. Den voxer i tør og stenig Jord, en Omstændighed, i Henseende til Jorden, som altid først vil paasees, for Planten vælges. Unge Planter, opdragne af denne Vext til Gjerder, ere de beqvemmeste, især om de ere fra en Plante=Skole i Nærværelsen. Slaaen Tornen giver og et godt levende Gjerde, men ei saa fuldkomment, som det forrige. Dens Rødder løber for langt og bliver besværlige. Den skygger Græsvexten til Skade, og Jnsekter opholde sig hos den i Mængde Desuden er den og skadelig for Faar i Henseende til Uldens Fiinhed. Stik=Palme (llex aquifolium) giver et ypperligt Gierde, men er langsom af Vext, Hassels= og Pile=Træets Nytte til levende Gjerder, er og bekiendt. Berberisser ere i Samling med andre af de her benænte Planter, ligeledes tienlige til levende Hegn. De vilde Æbletræe hører og herhen, er at tale og flere. Ved Premiens Bedømmelse vil Hage= eller Hvid=Torns=Gierder, naar Omstændighederne ere lige, faae Fortrin for alle andre Slags levende Gjerder, Stik=Palmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden ei tillod Hage= eller Hvid=Tornens Plantning paa det Sted, hvor Gjerdet, for hvilket Premien søges, er opført: Fyen kan ei vinde Premie med ringere end dobbelt Mængde imod de øvrige danske Provindser. b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier. For den største Mængde, ikke mindre end 150, Favne levende Gjerder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 1000 Favne, 10 Rdlr. For den næste, ikke under 50 Favne, 6 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring for Bondestanden, saa beholder de Bonder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil haver havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr., for den største Mængde levende Gjerder ikke mindre end 400 Favne. 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden 1ste December 1797. 14. Da Tornen er den bedst fredende Plante i levende Gjerder, men paa mange Steder savnes den fornødne Mængde, saa udsættes 3de Premier for Torne=Plantnings=Anlæg til Salg af den Beskaffenhed, at Tornene efter Udsæd og Optrækning haver faaet den Vext, at de kan benyttes til levende Gierder. For den største Torne=Plantnings=Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og For det dernæst 10 Rdlr. Premierne æstes inden October Maaneds Udgang 1798, og ved Syn maae vedbørligen attesteres saavel Antallet af de Torne Træe=Vexter, som ved Udsæd og Optrækning ere frembragte, som og Størrelsen af den Jordsmon, som dertil er anvendt, samt at den opgivne Mængde er af den Vext at de naar de i sin Orden forlanges, kan udplantes til levende Gjerder. 15. a. For at befordre Indhegningens Varighed, Skovenes Besvarelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tienligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier, For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne er allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis: For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekjendtgjørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne 10 Rdlr. 60 Favne 8 Rdlr. For 40 Favne 6 Rdlr. 30 Favne 5 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bor Gjerderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gjerderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gjerderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gjerder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkjendegives. Ligeledes forlanger, Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høyligen ønskes for at svare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gjerder æskes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gjerderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gjerders Omsætning gives ingen Premie. (Fortsættelsen følger.)