Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-09
Nyeste Post-Efterretninger. Det er en mærkværdig Omstændighed, at de Engelske Fonds ere paa eengang faldne. Aarsagen er dertil ikke nogen Misforstaaelse imellem Rusland og England; thi til et Beviis paa begge Magters indbyrdes Venskab, har Hs. Majestæt den Russiske Keiser nyelig foræret Kongen af England 4 Heste af en udmærket Skiønhed, som ere ankomne til Hannover; men man til skriver dette Fald af Statspapirerne det Rygte, som var udbredet i London den 29de Julii, at den Franske Admiral som blokerer Cadix, har skudt paa det Engelske Skib Tribunen, som ikke vilde lade sig visitere. Man omtvivler vel denne Efterretnings Sandhed; men der meldes dog fra Cadix under 8de Julii, at den Engelske Brig, som var ankommen med Cacaofra Sydamerika var bleven signaliseret af de Franske til at lægge bie, men da den ikke agtede det, saa blev der gjort Jagd paa den og 4 Skud bleve affyrede efter den; men den løb desuagtet ind i Havnen. Ogsaa er det Engelske Dampskib Royal George blevet ofviist af de Franske fra Cadix; de Englændere som opholde sig i denne Stad, betragte. det som en Fornærmelse mod deres Flag. Ogsaa skulle de Franske have underrettet de Engelske Skib om, at de blive condemmerede, naar de giøre Forsøg paa at løbe ind i Havnen. Desuagtet vare de Engelske Fonds atter stegne noget ved Postens Afgang fra London, men det Rygte gik i denne Stad: at 6 Fregatter skulde afgaae til Middelhavet for at beskytte den Engelske Skibsfarts Jnterresse. Det Engeske Blad Coureren, som bestandig har erklæret sig imod de Constitutionelle Spanier, har nu paa eengang faldet paa at bebude: at den Franske Regiering har i Sinde at trække alle fine Tropper bag ved Ebro-Floden og at Aarsagen dertil er den Fiendtlighed, som finder Sted imellem Partierne i Spanien, hvilke forfølge hinanden indbyrdes, da de Uenigheder som herske imellem de Kongeligsindede selv, skulle ligesaameget forhindre at passende Dispositioner blive tagne, som Uenigheden imellem de Kongeligsindede og de Cortes. Denne Efterretning er bleven stærkt angreben, saavel af de Engelske som af de Franske Blade. Bladet Sun kalder den ligefremt en Opdigtelse og Journal des Debats ivrer meget derimod som den usandsynligste Formodning; men Bladet Coureren vedbliver at paastaae, at dersom det ikke kommer til Underhandlinger, saa vil den Franske Armee trække sig tilbage til Ebro, og at det vil vise sig om nogle Uger. – Vistnok er det, at Spaniens nærværende Tilstand har et meget forunderligt Udseende; der er Uroe allevegne; Krigsluen blusser op i enhver Kant af Landet og Efterretningerne derom ere saa mangesidige, modsatte og forvirrede, saa at det paalideligste man kan sige derom er blot dette, at den indvortes Uroelighed i Landet er meget stor. Vi ville imidlertid samle og ordne disse Beretninger saa godt som mueligt og uparthisk høre. hvad begge Partier have at fortælle. – Det Engelske Blad Times meddeler en Skrivelse fra en Fransk Officeer, dateret den 17de Julii fra Puerto Sta Maria ved Cadix, hvori han fortæller: at hans Regiment har faaet befaling til strax at marschere til Cordova, for at forstærke Grev Bourmont, fordi man havde faaet Efterretning om, at General Ballasteres rykkede frem mod denne Stad med 15,000 Mand. Han skal nemlig have sat Carthagena og Alicante i Forsvarstilstand, og derpaa være marscheret over Granada med 8000 Mand. General Zayas skal derpaa have forenet sig med ham og begge rykke nu frem i Andalusien, (at denne General var ankommen til Malaga veed man fra Spansk Side). Ogsaa skal Roialist Obersten Pablo være gaaet over til ham med 1000 Mand. (Det er desuden en Omstændighed hvorover de Franske have Grund til at beklage sig, at de Spanske Tropper, som gaae over til dem, lade sig eqvipere af dem og derpaa siden igien desertere). Dette er f. Ex. Tilfældet med den berygtede JaimeAlsonso, tilforn en ivrig Modstander af Constitutionen, men som nu med et Constitutionelt Corps giennemstreifer Valencia. – Den bekiendte Chaleco, commanderer de Constitutionelle Gueriller i la Mancha; det hedder: at disse ere blevne betydeligt forstærkede; men hvad der er meest paafaldende, er den Efterretning, at han skal være rykket ind i Aranjues, som ligger nær ved Madrid, og har der ophævet Garnisonen. Alle disse Bevægelser skal General Bourmont standse med den svage Magt, som er ham undergivet. Det er derfore naturligt at ufordeelagtige Rygter udbredes om denne Generals Stilling, hvoriblandt hører en Efterretning man har fra Gibraltar af 4de Juli, at den Franske Armee har trukket sig tilbage fra Sta. Maria, fordi der var mødt General Bourmont adskillige Vanskeligheder, ved Sevilla. Det Rygte kan imidlertid ikke være sandt, da man har officielle Efterretninger fra Grev Bourdesoult dateret den 16de Juli, og hvoraf sees, at han endnu den Gang stod dermed sit Corps; men saameget er paa den anden Side vidst, at man ingen officielle Franske Efterretninger har om Grev Bourmonts Stilling og Tilstanden i Andalusien ligesaalidet som om Fægtningen ved Trembleqve. Ogsaa paa andre Punkter, i det indre af Spanien er det meget uroeligt. Det er vist at Jndvaanerne i Zamora i Provinsen Leon, have dræbt den Roalistiske Jntendant i Staden, og at General Empecinado er rykket med sit Constitutionelle Corps ind i Midten af Spanien og er ankommen den 21de Juli til Segovia, hvilken Stad ligger omtrent lige saa nær ved Madrid mod Norden, som Aranjues mod Sønden. - J Aragonien omsværme fleere betydelige Constitutionelle Gueriller, hvoraf de to anseeligste anføres af Montillo og af en Præst ved Navn Duo Teruel. En anden anføres af Jturbide, som er en Slægtning af Er Keiseren i Mexico. Ogsaa er den uventede Efterretning indløben: at de Deputerede i de Baskiske Provindser og i Navarra, begynde at handle paa egen Haand, oprette en Militz af 12,000 Mand og giøre Paastand paa alle de Forrettigheder, som disse Provinser tilforn have havt. En Fransk Efterretning fra Madrid af 13de Juli, som læses i Engelske Blade siger: at en constitutionel Afdeeling paa 4000 Mand sværmer omkring i Provinsen Cuenca og streifer næsten lige til Portene af Madrid. Roialist-Divisionen Bessieres var sendt ud imod den for at bekæmpe den, men han var bleven aldeles slagen ved Cuenca, saa at de Franske have maattet sende Tropper ud til hans Hielp. Overhovedet var dengang kun 2000 Franske Tropper tilbage i Madrid da de øvrige vare. udmarscherede paa forskiellige Punkter. Guerillerne have i de sydlige og vestlige Egne stærke Støttepunkter i Fæstningerne Badajoz og Cindad-Rodrigo.