JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Jndhold. Om Krig og Fred. Pohlsk Russiske Anliggender (Rigsdagens Uafhængigheds erklæring. Armeens Stilling og Styrke). Nederlandene (Protokol af 20 Jan. Nationalkongressens Protest mod samme). Frankerig (Forhandlinger i de Deputeredes Kammer om Belgien og Pohlen). Om Krig og Fred. Snart tegner Forvirringen til at blive almindelig. Medens Belgiens Kongevalg truer med at sætte det i fiendtligt Forhold til en af Europas største Magter, vække Minister, konferentserne i London kun Forbittrelse saavel her som i Holland; medens Pohlens Kamp med Rusland tegner til at blive en Kamp paa Liv og Død, krydse de forskjellige Regjeringers Jnteresser saaledes hverandre, at det næsten vildevære et Mirakel, om Krigen kunde undgaaes. Ethver Haab om en fredelig Oplysning af Tidens politiske Spørgsmaal - hedder det i en Skrivelse fra Rhinegnen - grunder sig vistnok paa den velgrundede Overbeviisning om Kabinetternes gode Villie, men selv denne kan ikke tvinge Tingenes Natur eller Forholdenes Magt. Og om end Freden var Alles Ønske, vil det da være muligt at bringe Rolig, hed tilveie i Europas voldsomt rystede Statssamfund, udenat lade Vaabenlykken raade for Afgjørelsen, og vil ikke den almindelige Uorden give de Krigslystne Leilighed til at tilintetgjøre Diplomaternes fredeligste Bestræbelser, Pohlsk-Russiske Anliggender. Det Svælg, som aabner sig imellem Pohlen og det russiske Keiserrige, bliver stedse større, og uvilkaarligt gyser Man ved Tanken om de Strømme af Blod og de Dynger af faldne Krigere, som ville udfordres til nogensinde at udfylde det. Den af den pohlske Rigsdag (S. 77) den 25 Jan. udstædte Erklæring, undertegnet af Senatspræsidenten, Marskallen for Landbudkammeret, og samtlige Biskopper, Senatorer og Landbud, lyder saaledes: De høitideligste Overeenskomster ere kun forbindende, for saavidt som de troligen blive overholdte af de kontraherende Parter. Den Langmodighed, hvormed vi have taalt vore langvarige Lidelser, er bekjendt for hele Verden. Den saa ofte gjentagne Krænkelse af de Friheder, som af tvende Monarker ere Os tilsvorne, løser nu den pohlske Nation fra den Troskabsted, som den har ydet sin Souverain, og de Keiser Nicolaus udtrykkeligen har erklæret, at det første fra vor Side affyrede Skud vilde være Løsenet til Pohlens Ruin saa er alt Haab berøvet Os om at erholde Opreisning for saa mange Krænkelser, og der bliver intet tilovers, uden at hengive Os til en høihjertet Fortvivlelse. Den pohlske Nation, som repræsenteres ved begge Kamrene, erklærer sig for et uafhængigt Folk, med fuld Ret til at overdrage den pohlske Krone til den, som det agter samme værdig, og til den, som det holder for ikke at være i Stand til at bryde, den Eed, han skal aflægge, men derimod til at vedligeholde Nationalfriheden uindskrænket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Jfølge denne Erklæring har Armeen erholdt Ordre til ufortøvet at bryde op, og den største Deel af Hovedstadens Garnison er allerede rykket mod Grændsen, hvor der skal være samlet en Styrke af 120,000 Md. regulaire Tropper. Foruden Angrebsarmeen opstilles der et Reservekorps paa Weichselens venstre Bred, og de vigtige Fæstninger Zamose og Modlin ere i fuldkommen Forsvarsstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
J Landbudkammerets Møde den 24 Jan, lod Fyrst Radziwil (hvem det tjenstfærdige Rygte alt har betegnet som Pohlens Konge) aflægge sin Tak for en Kikkert, der var ham sendt til Foræring af en Borger, med den bemærkning: at han ønskede stedse at være Fienden saa nær, at han ikke behøvede at bruge den." En Adresse fremlagdes fra Voivodskabet Plock, hvori dets Borgere tilkjendegive deres uforandrede Sindelag, uagtet Chlopickis Afgang. Et Forslag om at erklære Rigsdagen for permanent, blev, med endeel flere henviist til vedkommende Kommissioner. Derpaa skred Man til at underkaste den offentlige Bestyrelse fra den 29 Novbr. en Revision, og paa Grund af General Chlopickis Brevvexling med Storfyrst Constantin, foreslog Hr. Starzinski at erklære ham for en Landsforræder, uden at det dog herover kom til Stemmesamling. Jsær harmedes Man over de Udtryk, at han kun havde overtaget Diktaturet, for at forebygge voldsomme Optrin for Fremtiden. Siden er Folket oftere stimlet sammen udenfor hans Bolig, for at give sin Forbittrelse Luft. Om Rustningerne og de militaire Foranstaltninger aflagde Krigsministeren en Beretning. Næste Dag forelagdes Kammeret en Mængde offentlige Artstykker; men uagtet selv Veteranen, Kiemcewitz, der erklæredes for fuldkommen skyldfri, tog Fyrst Lubeckis Partie, blev den Sidste dog almindelig lastet, fornemmelig fordi han var bleven tilbage i Petersburg, og Hr. Ledochowski gjorde det Forslag, at han tilligemed adskillige Andre skulde erklæres for emigreret. Derimod fandt Kammeret Hr. Jegierskis Forhold daddelfrit. Ende. lig afbrød Marskallen disse Debatter ved at foreslaae den anførte Uafhængighedserklæring, hvori alle Medlemmer vare enige. Ved Bortgangen modtoges Landbuddene af det forsamlede Folk med Raabet: til Vaaben, til Vaaben!" og om Aftenen var Hovedstaden oplyst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Senatet har antaget en Lov, som bestemmer Hærførerens Magt. For at stemme det engelske Kabinet gunstigt for den pohlske Sag, er Hr. Wielopolsky afsendt til samme, som selv deelagtigt i Wienertraktaten, hvori den loves Pohlakkerne en konstitutionel Forfatning og liberale Jnstitutioner. De Studerende ved Universitetet i Paris have udstædt en Takadresse til Akademikerne i Warschau for deres Deeltagelse i Opstanden, og ligeledes have 50 Poh. lakker, som opholde sig i Frankerigs Hovedstad, oversendt Rigsdagen en patriotisk Adresse. Kabinettet i Berlin siger og i høi Grad at inseressere sig for en fredelig Afgjørelse af de pohlske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
En Artikel i Petersburgertidenden afgiver en Prøve paa, hvorledes Man i Rusland omtaler den pohlske Sag: "Det oprørske Partie - hedder det - udtømmer hele sin revolutionaire Veltalenhed, og har kun til Hensigt først at blænde Folket, derpaa at plyndre det, og drive det til Slagter, bænken, og endelig indbilde det, at Alt dette skeer til dets sande Vel. Det anvender Bagtalelse og Løgn, kort! alle Midler, for at lokke den meest dannede Deel af Nationer paa sin Side. J et høittravende Sprog skildre disse Mennesker Ruslands Krigsmagt langt ringere end Pohlens; men stole dog saa lidet paa egne Kræfter, at de søge at forvisse sig om det hele Europas Bistand. De udsprede, at Østerrig ruster sig til deres Bistand. Hs. Majestæt Keiserens Proklamationer bekjendtgjøre de i Dagbladene med Fordreielser og Tilsætninger, og de drive Patriotismen saavidt, at de endog opfordre de pohlske Damer til at danne et sarmatisk Regiment, hvori enhver skal være bevæbne. med 2 Pistoler &c. Med den disponible Garde skal den russiske Stridsmagt udgjøre 180,000 Md. Derimod paastaaes der, at det Meste af hvad der siges om de pohlske Rustninger kun finder Sted paa Papiret. - Al Vareindførsel fra Pohlen til Rusland er indtil videre forbudt. Seqvestret paa Fyrst Cartorpskis Godser i de russiskepohlsk, Gouvernementer og 300 Wilnaer Studenteres Bortførelse til det indre Rusland ere Forholdsregler, som lade slutte til Anvendelsen af de strængeste Midler. Koldt Overlæg og urokkelig Fasthed udgjøre overalt et Karakteertræk hos Keiseren. Aldrig har han ladet sig aftvinge nogen Tilstaaelse, hvorfor Man troer, at han i nærværende Tilfælde heller ikke vil laane Øre uden til ubetinget Underkastelse. Han har en indre Tillid til sin høiere Bestemmelse og hvad Man almindelig kalder Lykke. Denne har heller aldrig forladt ham, hverken i hans Regjeringstiltrædelses frygtelige Dage, eller i det første saa tvetydige Feldttog mod Tyrkerne, eller ved Reisen til det af Cholera befængte Moskou, og saaledes vil han atter kun høre sin indre Stemme ved de pohlske Rebellers Tugtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Nederlandene. (Fortsættelse see S. 79.) Den Uorden, som foranledigedes i Kongressen ved den franske Regjerings Verbalotte, var saa stor, at Mødet maatte hæves. Med samme Uvillie modtog Kongressen den 24de en Skrivelse fra Hr. de Celles, som indeholdt en lignende Meddelelse fra Grev Sebastiani om Frankerigs Beslutning, hvori han erklærer den af Kongressen fastsatte Tid at være alt for kort. Udstrækningen af Belgiens Gebeet - siger den franske Udenrigsminister - kan ikke bestemmes uden de vedkommende Magters Hjelp. Handelspørgsmaalene ere altfor indviklede til i en Hast at kunne afgjøres, og en ny og uafhængig Stat maa ikke være for hurtig i at slutte Alliancer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Endnu den 27 Jan. indkom Petitioner med henved 1300 Underskrifter for Hertugen af Leuchtenberg, og i det Hele skulle 3257 Stemmer have yttret sig for ham paa denne Maade. J Kongressen har han 55 Medlemmer paa sin Side, og Hertugen af Remours 52. Ved det forventningsfulde Møde den 28de vare van de Weyer og de Celles nærværende, Begge ankomne Aftenen før, den Første fra London den Anden fra Paris. Tiden forløb imidlertid med at bestemme Formerne ved Kongevalget. Den 29de meddeeltes en ny Protokol af 20 Januar fra Ministerkonferentsen i London, hvorefter Belgiens tilkommende Grændser skulle være de samme som 1790. Derimod skal Hertugdømmet Luxemburg, som det nassaulske Huses Besiddelse, vedbliver at høre til det tydske Forbund, og, liig Schweitz, tilstaaes den nye belgiske Stat en evig Neutralitet under de fem Magters Garantie. Da efter disse Bestemmelser den venstre Kyst af Schelde, en Deel af Limburg og Hertugdømmet Luxemburg, bliver skilt fra Belgien, saa vakte de en levende Uvillie i Kammeret, og efter van de Weyers Forslag udvalgtes en Kommission til at gjøre Udkastet til en formelig Protest imod dem. Endelig sluttedes Mødet, efterat en ny Depesche fra Grev Sebastiani var forelæst, hvori han erklærer, at Frankerig vil ansee Hertugen af Leuchtenbergs Udnævnelse som en fiendtlig Handling, og befaler Hr. Bresson i dette Tilfælde ufortøvet at forlade Brussel. Den 30te modtog Kongressen Kommissionens Forslag til den omtalte Protest, og den 1 Febr. ventedes Kongevalget at være afgjort. Da efter franske Blade Hertugen af Leuchtenberg skal have erklæret, ikke imod Frankerigs Ønske at ville modtage den belgiske Krone, saa gjendrives dette ved en skriftlig Yttring, fra ham af modsat Jndhold. Fra 20,000 af Hertugdom met Luxemburgs Jndvaanere er i Kongressen fremlagt en Erklæring imod dets Adskillelse fra Belgien. Nationalflaget er bestemt at skulle være rødt, guult og sort i lodrette Striber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Hs. Majestæt Kongen af Nederlandenes Svar paa Londonnerprotokollen af 9 Jan. er ved Udenrigsministeren medi deelt Generalstaternes Kammer. Der ankes heri blandt andet over, at den nederlandske Regjering bliver stillet i ligeLinie med den revolutionaire Bestyrelse i Belgien, og at dens Gesandter have været udelukkede fra det Møde, hvori Protokollen blev affattet, og endelig - hedder det - kan ingen Forening af Befuldmægtigede, hvor talrig den end er, og hvor mægtige de Stater ere, som de forestille, have Ret til at ordne andre Staters Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Haagerjournalen roser den Værdighed, som hersker i det kongelige Manifest, og udleder af den Maade, hvorpaa de 5 Magter, tvertimod deres for saa kort Tid siden udtalte Grundsætning, indblande sig i en fremmed Stats indre Forhold, at der i Politiken ikke gives nogen Liighed i Grundsætninger, noget Venskab eller Forbund, hvorpaa Man kan stole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Postgangen mellem Mastricht og Aachen er nu atter frie. Hertug Bernhard af Sachsen Weimar er af den nederlandske Regjering udnævnt til Generalgouverneur i Luxemburg. Vaabenstilstanden, hvori General Dibbetz har forlangt indbefattet frie Skibsfart paa Maas, paastaaes, allerede den 24 Jan. at være brudt af Jnsurgenterne ved et Anfald paa de hollandske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Da det var almindelig bekjendt, at Hr. Mauguin den 27 Jan. vilde bringe Belgiens og Pohlens Anliggender paa Bane i de Deputeredes Kammer, saa havde der indfundet sig en overordentlig Mængde Tilhørere. Taleren beklagede blandt Mere, at Belgien var blevet til Bold for en Diplomatik, som erindrede om Hoffet i Versailles; at Man først havde opstillet Grundsætningen om Afholdelse fra al Jndblanding, og derpaa truet med en væbnet Mellemkomst; at Man kun paa Skrømt tillod Belgierne at vælge deres Fyrste, og at Man, uagtet deres Ønske og Forening med Frankerig, havde erklæret, at denne aldrig kunde finde Sted. Saavel herom, som om hvad Deel Regjeringen vilde tage Pohlens Anliggender, forlangte han Udenrigsministerens Erklæring. Grev Sebastiani viste derpaa i sit veludarbeidede Foredrag, at en ubetinget Offentlighed af en Stats ydre Forhold, især hvad fremtidige Begivenheder angaae, ofte maa være ufordeelagtig. Med Hensyn til den forløbne Tid forsvarede han baade det nærværende og det forrige Ministeriums Politik, og idet han anførte, at selv Nødvendigheden bød Napoleon i Aaret 1815 at beqvemme sig til at antage de europæiske Monarkers Traktater af 1814, paastod han, at Frankerig ikke nu kunde vise dem fra sig, uden at begynde Krig med det hele Europa, medens det havde været Kongens uforandrede Beslutning at bevare Freden. "Skulde jeg behøve at erindre - sagde Ministeren - at 36,000 af vore ypperste Krigere vare sendte til Afrika, at en Brigade befandt sig paa Morea, at den talrige kongelige Garde var opløst, at den hele Armee befandt sig i en Uorden, som var Opløsningen nær, at 12,000 Schweitzere vare sendte tilbage til deres Fædreland, og at Frankerig saa at sige var uden Armee? Nu er derimod, ved den forrige og den nærværende Krigsministers udødelige Fortjenester, vor Slagorden færdig paa Kongens første Bud. For Pohlakkerne, som have reist sig for deres Rettigheder og atter at blive et frit Folk, maa Frankerig stedse føle levende Deeltagelse. De vare de eneste, som bleve os troe i Trængselens Dage; men Afstanden forbyder os at virke for Pohlen ved Vaabens Magt, og uden at blive den Grundsætning troe, som vi engang have hyldet, ville vi tabe al Jndflydelse i Europa. Ved Grundsætningen om Afholdelse fra Mellemkomst har Frankerig reddet Belgien; det gjelder nu at redde det for sig selv. Der er aldrig skeet noget formeligt Tilbud og Forening med Frankerig, og skjøndt denne er den største Deel af Belgiernes Ønske, ere Minderne om det store Keiserrige endnu for levende hos Konger og Folk, og den europæiske Fred vilde ganske sikkert atter blive brudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Belgien maa altsaa vælge en egen Fyrste; men naar det skylder Frankerig sin Uafhængighed, hvad er da billigere, end at det vælger en Fyrste, hvis Navn ikke skal gjøre det til et Hjem for Jntriguer, der kun vilde gaae ud paa at forstyrre Frankerigs Rolighed? Eller kan det kaldes Jndblanding, at forhindre unyttig Blodsudgydelse? Endelig er Belgien stillet under den europæiske Neutralitet, og naar denne Neutralitetsgrundsætning ved Frankerigs Jndflydelse. udvides til flere Stater, saa vil Man dog vel tilstaae, at vort Fædreland nu indtager en ganske anden Plads i Europa end forhen." Under Fortsættelsen af disse Forhandlinger den 28 Jan. erklærede Grev Sebastiani, at den russiske Hær aldrig havde havt Ordre til at bryde op til Frankerig, som ikke heller vilde tillade, at en russisk Hær satte Fod paa tydsk eller preussisk Grund. Om de pohlske Anliggender sagde han, at der blev underhandlet. Krigsministeren har givet befaling til, at alle permitterede Officerer inden 8 Dage skulle indfinde sig ved deres Regimenter, og ideligen bliver der overført grovt Skyts fra Algier, som derpaa befordres videre til Rigets nordlige Grændse. Den franske Fane vaier i det lille Fyrstendomme, Monco, hvor Beboerne have forjaget Bestyrelsen, vel staaer det under sardinsk Høihed, men tilhører den franske Hertug, og Pair af Valentinois.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Odense. Den Hamborger Brevpost indtraf hertil igaar Eftermiddags Kl. 5. Den kjøbenhavnske Pakkepost komtil Sprogøe igaar Middag, og Brevposten, som var afgaaet fra Halskov Eftermiddag Kl. 2, naaer sandsynlig Brevposten af i dennes, som har ligget der siden Onsdag, og efter forgiæves Forsøg igaar atter er vendt tilbage. Ligeledes vare de paa den fyenske Side siden Fredag liggende Hamborger Brevposter endnu igaar ved Knudshoved. - Jaften ere begge de kjøbenhavnske Brevposter og Pakkeposten ankomne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
AVERTISSEMENTS. At vores yngste Datter, Hertha Caroline Amalie, 9 Maaneder gammel, i et heftigt indvortes Krampeslag forlod denne Verden sidstafvigte 4 Februar, maae vi sørgelig herved bekjendtgjøre vores fraværende Familie og Venner. Sophie Prinzen, Frantz Prinzen. fød Povelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Løverdagen den 5 Februar, om Morgenen Kl. 2 1/2, kaldte det uudgrundelige, alvise Forsyn, efter 11 Ugers smertefulde Lide ser, den eiegode og blide Lærerinde, Madame Charlotte Louise Jørgensen, fød Breinholm, bort fra det Jordiske til sig, i hendes 48de Aar. Nu er hun salig, nu nyder hun først Lønnen, for hendes utallige gode Gierninger, for hendes utrættelige Virken, med de hende saa kjære anbetroede Pigebørn, hvilke hun saa moderligen antog sig. Sikkert vil ingen Retskaffen, som kjendte hende, den Ædle, være ufølsom ved mit Tab. Gode Gud og Fader, skjænk mig Styrke og Kraft til at bære den saa tunge Byrde, du har paalagt mig. Dette bekjendtgjøres hendes fraværende Slægt og Venner af hendes Forlovede, den dybtsørgende. Odense den 6 Febr. 1851. Hans Peter Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Theatret i Odense. Onsdagen den 9 Februar 1831 opføres: (Til Fordeel for Jomfrue Johanna Schlawitz.) Trylleskabet eller Kjærligheds=Trylleriet, Lystspil i 4 Akter af Holbein.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
(Forfatteren til det yndede Lystspil: Kjærligheden kan Alt.) Derefter: Joseph og hans Brødre, plastiske Scener af Josephs Levnet i 6 Afdelinger. Slutnings=Tableauet oplyst med bengalske Jld=Vaser. Til denne Forestilling tager jeg mig den Frihed at indbyde det ærede Publikum, og især de ærede Hr. Abonnenter at deel tage, da der ingen Umage bliver sparet, for at forskaffe dem en behagelig og nydelsesrig Aften. Ærbødigst. Johanna Schlawitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Billetterne faaes i Jfr. Schlawitz's Logie hos Hr. Smaahandler Rasmussen i Vestergade og ved Indgangen. C. Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Med høie Øvrigheds Tilladelse bliver afholdt Bal paa Komediehuussalen førstkommende Fastelavns Mandag den 14 d., om Aftenen Kl. 6, hvortil de ærede Borger=Militairkorpsers Medlemmer, samt andre Jndvaanere og anstændige Personer, inviteres. Billetterne til samme erholdes 2 Dage forud hos Kjøbmand P. Petersen junior paa Hr. Agent Andrups Kontoir mod 3 Mk. Tegn Sykket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Bal-Direktionen. Odense den 5 Febr. 1831. De ædle Velgiørere, som tanse rakte os en hjelpsom Haand modtage offentlig det blødende Faderhjertes varmeste Tak. J. M. At Jngen krediterer Noget til vores Folk, uden Beviis af Undertegnede, tilkjendegives herved. Hedevigslund den 6 Febr. 1831. Brødrene Pohl. Hierdurch erlaube ich mir die im November v. J. gemachte Anzeige, die Errichtung eines Lehr-Instituts for Töchter befreffend, mit dem Bemerken inFrinnerung zu bringen, dase solches am Montag den 7 d. M. seinen Ansang genommen. Und ersuche die geelten Elltern, welche gitiget mir ihre Töchter anvertrauen wollen, ganz ergebenst, diese Anzeige gefalligst zu bemerken. Odense den 7 Februar 1831. Klaregaden No. 317. rom 19 April Vestergade Nr. 188. Caroline Schalburg, geborne forre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Skolelærer Holm i Stige anviser, hvor et godt Huus med Hauge er at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. I Huset No. 496 i Nørregade er underste Etage at T. T. faae til Leie til Paaske Flyttetid. Om Leien afkorderes med. Th. Thrane. Th. Thrane. Underhaanden tilkjøbs. et Huus her i Byen, bestaaende af 10 Fag Muur= og Bindingsværk, de 5 Fag er 2 Etager, velindrettet til Garverie og nærved den store Aae, og kan tiltrædes førstkommende Michaeli Flyttetid. Liebhaverne henvende dem til Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Fredagen den 11 d. M. sælges ved offentlig Auction i Raunholt Skove, Bjørnemose kaldet, endeel paa Roden staaende Eege og Bøge, tjenlige til Gavntræe, samt nogle Elle. Liebhavere møde Kl. 9 Formiddag ved Rasmus Skovfogeds Huus. Liselund den 4 Febr. 1831. Haastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Jfølge Forlig og Udlæg, bliver den Brødrene Jørgen Thomsen og Hans Thomsen tilhørende Halvgaard i Vester Kjerbye, Agedrup Sogn, med tilliggende Jorder, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, den 19 og 27 Febr. samt 8 Marts førstkommende, og afholdes de 2 første Auctioner paa nedennævnte Herreders Tingsted i Odense, den 3die Auction derimod i bemeldte Gaard hver Gang Formiddag Kl. 10. Konditionerne, hvorefter denne Eiendom bortsælges, ere til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 5 Febr. 1831. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Skifte=Jndkaldelse. Onsdagen den 9 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Raadstuen i Nyborg afholdt en Skiftesamling i afgangne Muurmester Jacob Enckes Stervboe, ved hvilken Repartitionen agtes fremlagt, og hvortil Arvingerne og andre Vedkommende herved indkaldes, overeenstemmende med Pl. 21 April 1824 9 2 og Forordn. 16 Januar 1826 J 17. Bøgeberg paa Hindsholm den 2 Febr. 1831. J. Dahr, Executor Testamenti i Muurmester, Jacob Enckes Stervboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
2 Værelser til Gaden, enten med eller uden Meubler, er strax eller til Paaske Flyttetid at erholde til Leie hos Odense den 1 Febr. 1831. N. Frandzen, Nørregade N. 409.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Efter Reqvisition af Hr. Konsul Fugleberg, paa egne og Medeieres Vegne, bliver Huset No. 790 Litr. B. No. 2 uden for Nørreport, som bestaaer af 5 Fag 1 Etage Muur- og Bindingsværk, med en liden Hauge, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: første Gang Løverdagen den 12 Febr. hver Dags Formiddag den 10 - anden - Kl. 11. tredie den 26 -De tvende første Auctioner afholdes paa Byens Raadstue, men den tredie i selve Huset; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 31 Januar 1831. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-07
Torsdagen den 17 Februar, Formiddag Kl. 9, bliver, efter Reqvisition af Hr. Mægler Brown, i hans Boepæl No. 407. paa Nørregade afholdt Auction over endeel Kommissions Gods, bestaaende af Guld-og Sølvuhre, Guldringe, Brystnaale, Signeter, Stole, Borde, Speile, Dækketøi, Sengeklæder, en brugt holstensk Vogn med 3 Sæder, og en Drosche; nogle Boutiklamper, en Kasse Kongothee og nogle Kasser Cigarer, samt til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, 60 Favne kløvet Kakkelovnsbrænde, som bortsælges, i Favneviis. Brændet opraabes Kl. 11 Formiddag. Odense den 4 Febr. 1831. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-08
60 Aargang. dens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Aviv og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen 8 Februar 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-08
Jndhold. Frankerig (Gjæring i Syden. Studenter=Optøier i Paris). Storbrittannien. Tydskland (Omgangs
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-08
skrivelse fra det hannoverske Ministerium. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Han¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-08
dels-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-02-08
Frankerig.