JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-02-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de Januar er Cand. Theol. C. J. O. Steenberg beskikket til Missionarius ordi natus ved Colonien Holsteinborg i Syd=Grønland; Cand. Theol. H. P. T. Kreds til personel Capellan for Karlebye, Horrebye og Nørre Orslev Menigheder paa Falster, forhenværende personel Capellan for Bregninge og Søbye Menigheder paa Ærøe, H. P. C. Tram til personel Capellan for Marstal Menigheder sammestøds; ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Svendborg A. J. Nielsen til Sognepræst for Bredstrup Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. C. W. V. Lund til Sognepræst for Vigerslev Menighed i Fyens Stift, forhenværende personel Capellan for Vigerslev og Veflinge Menigheder, U. Boesen, til Sognepræst for Veslinge Menighed i Fyens Stift. Den 26de Januar, Cand. theol. C. C. Müller, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Præstøe. Den 1ste Februar er Cand. med. & cir. A. J. Haalland beskikket til Districtschirurg paa Vestmanøe under Jslands Øster Amt; Cand. med. & dir. G. V. Koefoed til Districtschirurg i Jslands Vest-Amts søndre Chirurgicat; hidtilværende personel Capellan for Lille Lyndbre og Ølsted Menighed i Sjællands Stift, M. S. Randrup, til Sognepræst for Jkast Menighed i Ribe Stift; Cancellist i Høiesterets Justitscontoir L. C. A. Mourier til Secretair ved Protocollerne i Høiesteret; Cand. juris V. Serene d'Acqueria til Copiist ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger.
Viborger Samler, 1840-02-11
Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond: Den 6te Januar er 1ste Fuldmægtig ved den slesvigholsteenske Hovedkasse i Rendsborg, Secretair J. P. Hass. allernaadigst udnævnt til Controlleur ved Statsgields-Hovedkassen sammesteds.
Viborger Samler, 1840-02-11
AVERTISSEMENTS. Undertegnede, der har etableret sig som Handelsgartner i Viborg i dette Foraar, agter at komme til Byen medio næste Maaned, og vil da paatage sig Træbeskjæring samt anlægge og forbedre Haver efter Kunstens nyere Regler.
Viborger Samler, 1840-02-11
De af Byens ærede Jndvaanere, som af mig maatte ønske deres Haver istandsatte og tilsaaede, ville behage desangaaende at lade indlægge en Billet paa Adressecontoiret. Ærbødigst Den 28de Januar 1840. P. Andresen.
Viborger Samler, 1840-02-11
Hos Boghandler Kabels faaes: Practisk Regnebog for Almueskolerne, udgivet af L. Jacobsen. Exemplaret sælges indb. for 4 Mk. 4 s. Fremgangsmaaden i denne Bog - det gode Forraad vist valgte og paa rigtige Steder anbragte Stykker – de let fattelige og nyttige Tabeller over Mynt, Maal og Vægt – Faciterne i en tilhørende særskilt Bog, hvilket sidste gjør den vel skil ket ogsaa til Brug ved Hovedregning – synes alt at tale for, at den maa egne sig til Skolebog. For Tabellernes Skyld kan Bogen ogsaa være til Nytte for Handelstanden.
Viborger Samler, 1840-02-11
Vildtskind, saasom: Odder-, Brøk-, Maar, Jlder-, Ræve- og Hareskind, kjøbes til de høieste Priser af D. Philipsen. Ligeledes kjøbes Kalveskind til de høieste Priser.
Viborger Samler, 1840-02-11
En Dreng, der har Lyst at lære Bagerprofessionen, kan strax blive antaget hos Hoff. Carl Gotfred Lynge, Byefoged i Nibe, samt Herredsfoged i Hornum Fleskum Herreder, Gjør vitterligt, at efter Begjæring af Cancellieraad og Procurator Jensen i Aalborg for Aftægtsmand Peder Nielsen Moesgaard af Weggerbye i Hornum Herred, Aalborg Amt, og paa Grund af den Sidstnævnte under 11te i f. M. meddeelte allernaadigste Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en af Peder Madsen i bemeldte Weggerbye, under 11te Juni 1805 til Byefoged Bassesen i Nibe Kjøbstad udstedt, den 11te Juli f. A. inden Hornum Fleskum Herreders Ret, tinglæst Obligation, for 300 Rdl. d. C., for hvilken Capital, med Renter er ved benævnte Obligation, der er bortkommet, givet 2den Prioritet næstefter 570 Rdl. d. C. i Debitors Gaard i meerbemeldte Weggerbye med Bygninger og Tilliggende, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. samt Besætning og Jndboe, indstævnes herved uden Landag Den eller Dem, som maatte have denne Obligation ibænde, at møde inden Hornum Fleskum Herreders Ret paa Raadstuen i Nibe Kjøbstad, Aalborg Amt, Viborg Stift, den sidste Løverdag i April Maaned 1831, for med oftnævnte Obligation at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da derpaa, hvis Jngen derimod forinden eller til benævnte Tid og Sted melder, sig, vil blive forlangt Mortificationsdom. - Under mit Navn og Embedssegl. Bye- og Herredscontoiret i Nibe Kjøbstad, den 5te Febr. Lynge. (L. S.)
Viborger Samler, 1840-02-11
Ved Proclama af 14de Dennes, som er læst ved vedkommende Underret, og snarest muelig vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gaardfæster Peder Jensen Wiumkrog og ligeledes afgangne Hustrue Ane Jensdatter af Adskildrup, Blendstrup Sogn under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres muelige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, og i fornødent Fald paa lovlig Maade at bevise sammes Rigtighed. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lindenborg, den 24de Januar 1840. Kirstein, committeret Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1840-02-13
68 Aarg. No. 25. Kongelig allern, privilegeret. og Stifts-Tidende. Coo. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. AarganisererTorsdagen den 13de Februar 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-02-13
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 3die Febr. En Couree. er ankommen med Efterretninger fra Gen. Sebastiani London. Exgesandten skal have bedet Kongen om, at Guizot snarest muligt maatte komme til London, da de diplomatiske Anliggenders nuværende Tilstand gjorde en indflydelsesrig Mands Nærværelse nødvendig; Guizots Udnævnelse til fransk Gesandt ved det engelske Hof var de diplomatiske Corps i London bekjendt, og det var han (Sebastiani) umuligt at knytte yderligere Forbindelser, med Lord Palmerston, da Jngen som bekjendt, har mindre Jndflydelse end en i Unaade falden Diplomat. Ma billiger Generalens Grunde, men antager, at den ne Efterretning kommer Guizot meget ubeleiligt, da han ikke har gjort Regning paa at tiltræde sit Embede saa hurtigt. Vel har Guizot i de sidste 8 Dage havt saa hyppige Conferencer med Kongen og Marschal Soult at man antager det System, Gesandten skal følge, for at være fuldkommen ordnet, men der formenes, at man i disse Conferencer har mindre havt for Øie de orientalske Anliggender end det nu bestaaende franske Ministerium. Gutzot skal nemlig forlange, at nogle af hans politiske Venner optages i Cabinettet.
Viborger Samler, 1840-02-13
Storbritannien og Jrland. London, den 4de Febr. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Canton blive Striden imellem England og China stedse meere indviklet, endskjøndt der, som der siges, underhandles underhaanden for i det mindste at skaffe Englænderne Tilladelse til at vende tilbage til Macao og bringe deres Ladninger i Land.
Viborger Samler, 1840-02-13
de første Dage af Septbr. havde den chinesiske Commissair Lin udstedet tre Proclamationer. Den første af disse forbyder at tilføre Englænderne Levnetsmidler, og at lade de engelske Søfolk komme i Land; den anden forbyde de chinesiske Lodser og Fiskere at bringe de engelske Skibe ind i Floden ved Canton, og i den tredie fastsattes Dødsstraf for alle Udlændinger, der befatte sig med Opiumshandelen; endvidere forlanger den chinesiske Regjering det Englænder udleveret, der har ombragt en Chineser. Den 11te Septbr. erklærede den engelske Capt. Smith, der paa Skibet Volage fører Overcommanden over de engelske Koffardieskibe i Havnen og Floden ved Canton i Blokade tilstand. Decretet er imidlertid senere taget tilbage, da Chineserne havde lovet at ville ophæve de mod Englænderne udstedede strenge Forbud. Det synes imidlertid at Løftet er forblevet uopfyldt, og Blokaden vil derfor atter træde i Kraft. Chineserne have atter udsat en Priis paa Capitainerne Elliots og Smiths Hoveder, og ere nu sysselsatte med at beskytte ved nye opførte Forter Bredderne af Floden ved Canton, og spærre Jndseilingen ved Jernkjæder. J Octbr. Maaned ventedes Adm. Maitland til Canton. Umiddelbart efter Udstedelsen af de foromtalte Proclamationer havde Chineserne overfaldet, plyndret og sat Jld paa det ved Macao for Anker liggende spanske Skib, samt bortført Capitainen med en Lænke om Halsen, medens det lykkedes Mandskabet at undkomme til Staden. Som Grund til denne Voldsgierning anføres, at det opbrændte Skib har drevet Handel med Opium. Man maa imidlertid bemærke, at intet spansk Skib tør udføre denne Vareartikel fra Manila, hvorfra det spanske Skib kom. Formedelst dette røverske Overfald ere Chineserne komne i Uenighed med Portugiserne. At iøvrigt den engelske Superintendent Capt. Elliot gjør Alt for at betage Chineserne ethvert Paaskud til at ud eve en Voldsomhed, der kunde tilskrives Overtrædelsen af Forbudet om Handelen med Opium, sees deraf, at Capitainen har befalet, at alle de engelske Skibe, der have Opium ombord, øieblikkelig skulle forlade de chinesiske Farvande. – Ved Hongkong ligge 1 fransk, 61 engelske og 5 americanske Skibe, samt to andre, hvis Flag var ubekjendt. Det hedte, at de britiske Kjøbmænd vilde med det første begive sig til Singapore og Manila. Den sidste til London ankomne engelske Chinafarer har medbragt 6 a 700 Baller Silke, den øvrige Deel af Ladningen bestaaer i Theer. Clausulen om Prinds Alberts Rang er udeladt, dog, som Lordeantsleren udtrykkelig bemærkede, kun foreløbig, da man længere hen har isinde at fremføre dette Spørgsmaal særskilt. Saaledes erholder Prindsen indtil videre kun den Rang, der tilkommer ham som en fremmed Prinds af et souveraint Huus.
Viborger Samler, 1840-02-13
J sin Tale imod Bullers Andragende erklærede Krigs Secretairen, Macauley, at han nærede oprigtig Agtelse for Sir Robert Peel, Toryernes Formand i Underhuset, og at han var stolt af, at hans Fædreland kunde byde over de mange talentfulde Mænd, der befandt sig i Oppositionens Rækker. "Men, tilføiede Taleren, "det er en Ulykke saavel for Sir Robert, som for Landet, at hans Skjebne har i en lang Række af Aar stillet ham i Spidsen for et Parti, med hvilket han ikke kan sympathisere. De senere Aars Historie godtgjør denne Sætnings Rigtighed. Baronetten erklærede sig i sin Tid til Fordeel for Læren om den frie Handel, og maatte med Huskisson deele det Had, der traf denne Læres Tilhængere. Efter en kort Kamp med sit Parti lykkedes det Sir Robert at fjerne Jndskrænkningerne i Catholikernes borgerlige og politiske Rettigheder; og netop de Mænd, der nu søge at forskaffe ham Regjeringen, udstødte dengang et Skrig imod ham, liigt det, hvormed de nu optræde imod de til Geheimeraader udnævnte Catholiker. Fjernet fra Regjeringen, har Sir Robert yttret sig til Fordeel for den nye Fattiglov, og dog ønske netop de Personer, der nu tale om Bastiller og Tyranniet i Sommerset-Huuse, ham i Spidsen for Cabinettet. (Ultra Toryerne sammenligne de nye Arbeids- og Fattig-Huse med Bastillen; i Sommerset=House er Bureauet for Fattig-Commissariatet.). - Af Baronettens nuværende Stilling maa man udlede den Slutning, at han hverken til Ære for sig, ei heller til sit Parties Tilfredshed vil danne udfylde den Plads, til hvilken man søger at hæve ham.
Viborger Samler, 1840-02-13
J Aaret 1827 (under Ministeriet Goderich) stod Sir Robert i Spidsen for en stærk Opposition i Underhuset, og understøttedes af Majoriteten i det andet Huus. Dengang var han Kirkens og Universiteternes Jdol. Alle de, der vare fiendtligsindede imod Samvittighedsrettighederne, erkjendte ham som deres Fører. Han havde ingen Concurrence at befrygte af sin tidligere Collega i Ministeriet (Liverpool), - Canning, den store Taler, var død. Jblandt hans Venner kunde Jngen maale sig med ham, og, da han traadte i Spidsen for Regjeringen, hilsedes han med Jubel. Og hvorledes endtes hans Ministerium, Ved Fordomme og Lidenskaber, som han ikke hyldede, var han kommen til Statsroret; hans Tilhængere vare bigotte Mennesker; kun han var Statsmand. Med Rolighed afveiede han det Fordeelagtige og Ufordeelagtige i sin Stilling, og rustede sig til at spille den Rolle, hans Pligt paalagde ham. - J Jrland begyndte Agitationen; der dannedes catholske Associationer; Crisis var indtraadt. Sir Robert havde intet andet Valg end enten at styrte Fædrelandet, eller udsætte sig for sit Parties Had. Han reddede Fædrelandet, og fremtraadte med den vigtige Bill om Catholikernes Emancipation. To Fractioner hias og de moderate Tories) understøttede hans Bestræbelser, hos Resten (Ultratories) var Hadet imod Catholikerne blevet til en Lidenskab, der var saa meget hefagere, som Forholdsreglen var fremkaldt ved deres egen Mangel paa Jndsigt. Hvor alvorligt og fortærende deres Raseri dengangstyttrede sig, kan Jngen, der har oplevet den Tid, forglemme. Hvilken Storm af Bagvaskelser, reiste sig da Fra alle Kanter i Kongeriget samlede Geistligheden sig i Oxford, for at stemme imod den Mand, hvis Nærværelse faa Uger iforveien vilde være bleven vilset med Klokkernes Toner. Fra Aaret 1827 til 1829 kæmpede Sir Roberts Bestyrelse, – en Bestyrelse, en af de svageste, der nogensinde har existeret, støttende sig snart paa Whigs, snart paa Tories, vaklende nu ved et Slag fra høire, nu fra venstre Side, indtil det, forladt af det til Torypartiet hørende Gentry, omsider styrtede sammen. Hvilken Grund har man vel til at antage, at Baronettens Regjering, nu turde vente en anden Skjebne? Han er stedse den samme, men om hans Tilhængere kan man ikke sige, at de ere de samme; thi de have tiltaget i Vildhed og Jntolerance. Jeg dømmer efter Virkningerne, efter deres Adfærd i offentlige Forsamlinger og paa Prækestolene, hvilke gjenlyde af Spectiver og Bagvaskelser, der endog vilde bestæmme Talertribunerne ved Parlemensvalgene. Torierne benytte Sir Robert som et nødvendigt Redskab, men de have ingen Tillid til ham; aldrig ville de kunne forglemme, at han i sit ofsentlige Livs største Crisis hellere har villet være et Offer for deres Uretfærdighed end et Middel til deres Ønskers Opfyldelse. Giver Toryerne Regjeringen, og J ryste Riget i sine Grundpiller; afslaaer dem Herredømmet, og J ville adsplitte Torypartiet!"
Viborger Samler, 1840-02-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-02-13
Kjøbenhavn, den 10de Februar. Ved Armeebefaling idag er bekjendtgjort, at Hs. K. H. Generallieut. Kronprinds Frederik Carl Christian igjen overtager Generalcommanden over Fyen og Nørre-Jylland fra Torsdagen den 13de De. (B. T.) Hs. Durchlauchtighed Hertug Carl til Glücksborg med Gemalinde, Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Wilhelmine, afreiste i Løverdags Aftes herfra til Kiel. (B. T.)
Viborger Samler, 1840-02-13
Under 4de De er Overprocureur og første Deputeret i det Slesv. Holst.-Lauenborgske Cancellie, Conferentsraad J. P. Höpp. Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand, allernaadigst bleven udnævnt til Præsident i den Slesv-Holst-Lauenborgske Overappellationsret, fra 1ste Juni d. A. at regne. (B. T.)Et Par Træk af den høisalige Konges Liv: "Da Linieskibet "Oldenborg" i December 1788 skulde nedføre Kronprinds Frederik fra Norge, kom det i Udseilingen fra Frederiksværn til at løbe imod Klipperne, ved at en Matrostrøie var kommen i Ratlineblokken, saa Skibet i nogle Øieblikke ei kunde styres. Beskadigelsen paa Skibet var saa stor, at man raadede Kronprindsen at træde over paa et andet Skib, saameget meer som Aarstiden gjorde Faren ved Nedreisen endnu større. Prindsen vendte sig til Skibschefen, Commandeurcapitain Claus Tønder, med det Spørgsmaal, om han vilde vove Ned reisen med Skibet, som det var, hvortil denne svarede bejaende. "Saa vover jeg den ogsaa, og bliver ombord gjentog Hs. Kongl. Høihed. – Saa søstærk var Kongen, deels af Naturen, deels ved hans hyppige Reiser tilsøes imellem Rigets Provindser, at han stedse paa disse Reiser iagttog sin sædvanlige Arbeidstid og lod sig alle løbende Sager referere ombord, ligesom iland.
Viborger Samler, 1840-02-13
Endnu paa hans sidste Reise til Holsteen ifjor, i sin høie Alder, saa han i den lille Kahyt paa Dampskibet, medens dette væltede sig i den høie Sø, lod sig i flere Timer Sager foredrage og afgav Resolutioner, til største Anstrængelse og Besvær for Referenterne, der neppe kunde holde sig paa Benene og for hvem Opholdet i den snevre, qvalme Kahyt næsten var utaaleligt. Ofte tilbragte han Natten paa Dækket og lod sig nøie med et Par Timers Søvn, henstrakt paa en Bænk, bedækket med en Kappe." (Archiv for Søvæsenet.)
Viborger Samler, 1840-02-13
Under 17de Januar sidstleden har Kongen resolveret, at ingen Udlænding, som underkaster sig den ved Placat, af 30te Januar 1838 anordnede Lægeexamen, dermed kan erholde Adgang til Lægepraxis, medmindre han ved bemeldte Exammen har erholdt bedste Characteer, hvilken Resolution er bekjendtgjort ved Placat af 28de samme Maaned.
Viborger Samler, 1840-02-13
J Anledning af den i Hertugdømmet Lauenborg stedfindende Omløben med Lotterisedler er under 17de Decbr. f. A. udstædt følgende kongl. Anordning: Det er allerunderdanigst blevet Os forestillet, at flere Personer i vort Hertugdømme Lauenborg utilladeligen beskjeftige sig med underhaanden at collegere for Tallotteriet, for hvilket ingen Collection er tilladt i dette Hertugdømme, eller den saakaldte Ombæren af Sedler og derved forlede de fattigere Klasser til Lotterispil. - Vi have desaarsag efter i Forveien at have hørt Vort troe Ridderskab og Landskab i Hertugdømmet Lauenborg, forordnet som følger: At Collegeren underhaanden eller Jndsamlen og Modtagelse af Bidrag til Lotteri=Indsatser er forbudt i Vort Hertugdømme Lauenborg. - Overtrædelse af dette Forbud straffes første Gang med en til goddædigt Brug bestemt Mulct af 520 Rbd., som i Tilfælde af Overtræderens Uformuenhed afsones med Fængselstraf fra 5 Dage indtil 3 Uger. J Gjentagelsestilfælde indtræder, Straf af 6 Ugers Fængsel og for den tredie Overtrædelse idømmes Tugthuusstraf. - De, som betroe de saakaldte Seddelombærere eller autoriserede Undercollecteurer Bidrag til Jndsatser i Lotteriet, have forbrudt disse og skulle desuden som Straf erlægge det tidobbelte Beløb deraf til goddædigt Brug. – Det paaligger Øvrigheden behørigen at undersøge Overtrædelserne og at indsende Acterne til Vor Lauenborgske Regjerings Paakjendelse. Hvorefter Alle og Enhver sig allerunderdanigst have at rette. – (Af den Aand, som udtaler sig i denne Anordning, turde man vel drage den Slutning, at vor Konge vil tage særdeles Hensyn til Stændernes Petition angaaende Ophævelse af Tallotteriet, og vi tør nære det Haab, at Regjeringen, saasnart som det nogenlunde er muligt, vil imødekomme Folkets Ønske i denne Hen(Berl. Td.) seende.)
Viborger Samler, 1840-02-13
En Amtmand havde hos Cancelliet forespurgt om det Alimentationsbidrag, et Tjenestetiende har at udrede, kan inddrives ved Udpantning hos dettes Huusbonde, naar den Resolution, hvorved Alimentationsbidraget er bestemt, i Overeensstemmelse med Cancelliets Skrivelse af 19de October 1816 og 5te Decbr. 1820 er forkyndt for ham Herpaa har Man under 14de Decbr. f. A. svaret, at, naar Bestemmelserne i Cancelliets ovennævnte Skrivelser ere iagttagne, maa det Offentlige eller Barnemoderen have Ret til ved Udpantning at inddrive det et Tyende paalagte Alimentationsbidrag hos Huusbonden, forsaavidt der hos ham, i Medfør af Frdn. 25de Marts 1791 § 16, tilkommer Tiendet Udpantningsret for dets tilgodehavende Løn. – (Følgen af denne Bestemmelse skal paa sine Steder alt yttre sig saaledes, at det første Spørgsmaal man giør, naar en Karl fæstes, er: om han har Alimentationsbidrag at svare, Følger et "Ja antages han ikke.) (Homp. Av.)
Viborger Samler, 1840-02-13
Den ved Etatsraad Bojesens Død ledigblevne Plads i General=Postdirectionen er ikke bleven besat, idet hans Portefenille er overdragen til Grev S. Danneskjold Samsøe, der desuden har beholdt den af ham hidtil havte Portefenille, og nu er saaledes Departementschesaavel for det Danske Postvæsen som for det Danske Befordringsvæsen. Vi kunne ikke andet end yttre vor Glæde over denne af Hs. Maj. Kongen tagne Bestemmelse, der tydeligt viser, at det er hans Hensigt at indskrænke det altfor uforholdsmæssig store Antal Embedsmænd, som vore Collegier vrimle af, ligesom vi haabe, at vort Postvæsen, om kortere eller længere Tid, som Tilfældet er med de fleste andre Europæiske, vil blive bestyret af en eneste ansvarlig Embedsmand.
Viborger Samler, 1840-02-13
Etatsraad Toldkæmmereer Schou er i Formiddag hed i sit 95de Aar. B. T.)¬
Viborger Samler, 1840-02-13
At Cand. juris Ludvig Victor Serena d'Acqueria, der er Candidat fra 1835 med næstbedste Characteer, ved sin Udnævnelse til Copiist i Politiretten er bleven foretrukken for en anden Candidat fra samme Tid, Crone, med bedste Characteer til Exammen, giver Kjøbenhavnsposten" Anledning, til adskillige Betragtninger over de Principer, Hs. Maist. Kongen i denne Henseende har dannet sig. Hr. Crone var først indstillet af Cancelliet; om d'Acqueria derimod var blandt de Jnd stillede, vides ikke.
Viborger Samler, 1840-02-13
J Kbhavnsposten har en "ikke fungerende Chemiker taget Dhrr. Becker og Tychsen i Forsvar imod de 3 Nordmænds leverede Critik over hines Undersøgelse. (See d. Bl. No. 20.) Han mener, at de tre Nordmænd netop ved deres Critik selv have lagt for Dagen, at de aldrig have anstillet chemiske Forsøg efter Mars's Methode, naar de mene, at de metalliske Pletter ved Undersøgelsen ogsaa kunde have været Kul eller Jern, da den, som nogensinde har seet de metalliske Pletter af Arsenik efter Marsh's Fremgangsmaade, umuligt kan sammenblande dem med dem, som Kul og Jern frembringe; og ligeledes vise de Ukyndighed eller mageløs Dristighed ved hvad de paastaae om Cremor tartaris Jndvirkning paa Jern, der aldeles ikke er saadan, som de angive. – Forfatteren forventer iøvrigt, at Dhrr. Becker og Tychsen selv ville afvælte de mod dem saa skaanselløst gjorte Beskyldninger.
Viborger Samler, 1840-02-13
Amtmanden over Holbek Amt, Grev Moltke, har ifølge Dagen - for sit svækkede Helbreds Skyld faaet Tilladelse til at gjøre en Reise indtil den 1ste Novbr., og Grev Johan Sigismund Schulin er bleven udnævnt til i hans Fraværelse at varetage hans Forretninger.
Viborger Samler, 1840-02-13
Undersøgelserne over den her i Bladet flere Gange omtalte vidtløftige Sag imod en stor Deel Personer i det sydlige Sjælland for Smugleri, Tyveri af indsmuglede Varer, Bedrageri, Meeneed, Forlokkelse til Meeneed, usande Forklaringer for Retten m. m. ere nu tilendebragte af den dertil beordrede Commission, bestaaende af Dhrr. Kammerjunker Bülow i Storeheddinge og Agent Schierbech i Nykjøbing paa Falster, hvorefter den egenlige Retssag imod de formeentlig Skyldige er paabegyndt. Paa Kammeradvocatens Vegne møder Hr. Prokurator Rye i Nestved som Actor, hvorom Hr. Rye i det af ham redigerede Blad har underrettet Publikum. Antallet af alle de i Sagen indviklede Personer, der trues med forskjellige Straffe, fra Forbedringshuusarbeide indtil Mulcter, udgjør 57, hvoriblandt ere flere i det sydlige Sjælland bosiddende Kjøbmænd, Handelsbetjente, Møllere, Skibsfolk, Bønder og Tjenestetiende. Hvor vidt forgrenet og betydelig Sagen er, kan foruden af det Anførte sees deraf, at den staaer i Forbindelse med det i Efteraaret 1837 fra Hamborg, omtalte store Bedrageri, der, saavidt erindres, angik Varer for en Sum af 20,000 Bmk., og af hele dens Natur kan man vente, at dens endelige Slutning vil bringe en Række af sørgelige Kjendsgierninger for Lyset. (Silldsp.)