Viborger Samler, 1849-04-10
Siden Skibsfartens Aabning er det kun faa tydske Skibe, der have vovet at gaae ud fra de østersøiske Havne. Disse have altsaa allerede lidt et stort Tab, hvilket endnu vil blive mange Gange større, naar de ved Blokaden ganske lukkes. Fra Kønigsberg skrives den 1ste April: "Dadet desværre kun er altfor vist, at Krigen med Danmark vil blive fornyet, forestaaer der vore Rhederier et stort Tab, som vor Regjering neppe vil erstatte. Men ogsaa Handelen vil Krigen paa mange Maader hindre. Saaledes kunne de Skibe, som herfra skulde bringe store Qvantiteter af Gods til Stettin, nu ikke røre sig." Men hvad maa ikke det hele Tydskland tabe, naar Elben og Weseren den 12te blive blokerede. Hvilke Tab forestaae ikke den saa blomstrende engelske Skibsfart og Handel paa Tydskland, Blokaden altsaa den er Danmarks rette Angrebskrig, indtil vore Allierede endelig engang indskride. Til Sønderborg skal være kommen en russisk Coureer med den Melding, at vi kun skulde holde ud, indtil der kunde komme (russisk) Hjælp. (Endnu ere de russiske Krigshavne, selv Reval, spærrede af Jsen. Vel staae der 150,000 Russer i Polen ved Preussens Grændser, et Corps rykker frem fra Moskau, og der rustes af alle Kræfter i det Jndre af Rusland. Men i Tydskland have Sagerne endnu ikke udviklet sig til det Punct, da Rusland og Østerrig ville blive nødte til der at skride ind. Derimod synes Jntet længere at forbyde Rusland at føre en Forsvarskrig, for og hos os imod Tydskland. At det vil gjøre det, derpaa er ogsaa den Hjælp, det har ydet Østerrig i Siebenbürgen, et godt Tegn.) Med dette Jndhold af de russiske Depescher lader det sig ogsaa rime, at vore Tropper pludselig (den 5te have faaet Ordre til efter en heldig Træfning ikke at trænge frem i Sundeved (imod den tydske Overmagt) og uden at være angrebne at trække sig tilbage til Kolding. Norddeutsche freie Presse" (Schleswig=Holsteinernes Hovedblad) meddeler en Skrivelse af 30te Marts fra en Velunderrettet (Sammer, deres politiske Agent?) i London. Deri forekomme følgende Yttringer: "Globe, Palmerstons Organ, sammenligner Karl Albert og Lombardiet med Preusserkongen Frederik Wilhelm IV og Schleswig Holstein og siger, at, ligesom Kongen af Sardinien har forværret sit eget Lands Stilling ved at ville erobre Lombardiet, saaledes vil ogsaa Preussens Jndblanding forværre Schleswig=Holsteins Stilling. Denne Spaadom hidrører derfra, at ingen Magt i Europa har med gunstige Øine sect paa Preussens Jntervention, og at den Tro stedse bliver mere herskende i England, at Preussen, er lystent efter Hertugdømmerne; man erindrer sig, hvorledes Frederik den 2den berøvede Østerrig Schlesien (og var med at deele Polen). - Preussens Jntervention har militairisk, men kun for kort Tid været Hertugdom merne nyttig, diplomatisk derimod og i Længden skadelig og kan muligt tilintetgjøre alle deres Forhaabninger om Eenhed og Selvstændighed. Jfald man derfor i Schleswig Holstein vælger en ny Regjering af preussiske Elementer, vil selv den endnu vaklende Palmerston optræde imod enhver Hertugdommernes Selvstændighed. Vælger man derimod ikke en preussisk, men reent national sindet Regjering (Beseler og Rewentlow?), da vil han ikke længere indskride mellem Danmark og Hertugdømmerne, men kun imod fremmede Magters Jntervention, saaledes at Hertugdømmerne blive tvungne til alene at udfægte Striden med Danmark. Man troer iøvrigt her, at de ikke ere istand dertil, ikke af Mangel paa materielle og physiske Kræfter, men fordi Schleswig=Holsteinerne ikke besidde saa megen pluck (kjækt Mod) som de Danske. Saadanne Anskuelser herske aabenbart blandt Pengemænden; thi i faa Timer blev der tegnet for 2 Millioner af det danske Laan, medens kun 1 var forlangt; ja velunderrettede Mænd forsikkrede, at Danmark kunde erholde saa mange Penge, som det ønskede.