Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1737-01-01
formedelst en oprettede Tractat med Hans Kæyserl. Majestæt at faae nogle 1000de Mænd af hans Tropper til Hielp, hvilke og ved deres Ankomst paa Øen beviiste, at de bedre vidste at føre Kriig end Genueserne, der udi 2 til 3 hundrede Aar ikke har trækket Sværdet ud mod nogen Fiende; Thi disse Hielpe=Tropper gik de Misfornøyede tapper paa Klingen, og bragte dem til de Yderligheder, at de med Genueserne, under deres Mellem Handling maatte indgaae et Forliig, og paa ny erkiende den Genuesiske Re public for deres retmæssig Øvrighed. Men saa snart havde disse brave Soldater ikke forladt Øen Corsica, end at Genueserne udi mange Maader handlede det saa hellig sluttede Forliig imod, i det de fængslede adskillige af de Misfornøyedes Anførere, straffede andre paa Livet, paalagde Corserne nye Skatter og andet meere, saa at Jndbyggerne over heele Øen atter satte sig op imod dette haarde Aag, og ingenlunde meere vilde erkiende Genuesernes Herredømme. Det sidste blev altsaa verre end det første nogen Tiid havde været, og Genueserne, der med større Lemfældighed burde have tracteret Corserne, lærte med deres store Skade, at Buen pleyer gierne at briste, naar man vil spende den for stærkt. Herforuden vare Genueserne saa ulykkelige, at strax derefter en Westphalisk Baron, ved Navn Hr. Theodorus af Neuhoff, ankom paa Øen Corsica, med sig havende foruden en Deel LevnetsMidler og Kriigs-Redskaber en anseelig Summa Penge. Han blev af de Misfornøyede, ved slige Omstændigheder, med største Glæde imodtagen, og fordi han er en Mand af stoer Forstand, skiøn af Anseelse, der vel veed at præsentere sin Person, dertilmed tapper og beqvem til at foretage de største Ting i Verden, saa kronede de ham solenniter til deres Konge, og forbandt sig ved en haard Eed, ikke at forlade ham, førend de havde kastet Genuesernes strænge Herredømme paa Øen over Ende; De oprettede ydermeere et stort Raad af infødde Corser, uden hvis Forevidende og Consens deres ny Konge ikke skulde foretage eller slutte noget. Omendskiønt nu Grundvolden til Theodori Regimente paa den Maade de nok blev lagt, og han Tid efter anden ey lidet trængte sine Modstandere de Gennesere, saa at de endog saae sig nødte tilat For Januarii-Maaned at opreise deres Sager ved usædvanlige Midler, og at tilbyde anGennesiske Banditer og Filoner en allmindelig Naade, naarsomhelst de vilde gotgiøre deres forøvede Misgierninger ved troe Tieneste mod Republiquens Fiender, saa forefandt Theodorus da mange Vanskeligheder, som hidindtil have forhindret ham, a sætte sig fast paa Thronen. Thi (1. havde han at bestille med et riig og mægtig Republique, der (2. holdt et temmeligt Antal Skibe udi Søen, som stedse har afskaaret ham saavel den behøvend Tilførsel af allehaande Levnets Midler, som den fornødne Succurs paa Krigs-Munition, og for det (3. søgte hans Fiender, de Genueser, ikkun at udmatte ham, i det de ikke lode sig see udi Marken, men fornøyede sig med, alleeneste at beholde Hoved-Fæstningerne paa Øen udi deres Devotion, og med smaa Parthier, at giøre ham Skade, saa at (4. hans medbragte Forraad paa Penge og andre Sager, ved slige Omstændigheder, begyndte tilsidst at faae Ende, hvortil (5. kom, at Indbyggerne udi Corsica deelte sig udi 3de adskillige Factioner. Den eene Faction er Genuesisk sindet; den 2den holder endnu med ham, og det 3die Parthie ere Rebeller og Forrædere ved deres eget Fædreneland, i det de hverken holde med Republiquen Genua, eller ere paa Theodori Side, men ved de indvortes Uroeligheder allene tragte efter at trække deres Fordeel. Af disse Aarsagers Skyld var det vel umueligt, at Theodorus udi Længden kunde formaintenere sig paa Øen, helst da den forsættete store Succurs udeblev, og mange misfornøyede Corser derover forlode hans Parthi: Han begav sig derfore, af nogle faa Favoriter geledet, fra Corsica til Skibs hen til Livorno, og anfortroede imidlertid det høyeste Commando paa Øen til de 3 fornemmeste Herrer af de Misfornøyede. Heraf tage Genueserne Leilighed at foregive: at Thedorus havde taget Afskeed bag Døren, førend han udi det Hænder var bleven overleveret: at han skammeligen havde ladt Sine, og en tænkte meere, at begive sig hen paa den Øf hvilken han var bortløbet. Men andre Breve mælde, at har taget venlig Afskeed fra de ypperste Cheffs blant hans Methie, og derved lover dem, forinden kort Tid igien at vilde sene Aar 1777.