Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-18
Lovgivning og offentlig Foranstaltning. 5 Januar 1813. Kongl. Forordning om Forandring, i Pengevæsenet for Kongerigerne Danmark og Norge samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, af følgende væsentlige Jndhold: "Vi Frederik den Sjette &c. a. gjøre Vitterligt: Da Statens hil tilværende Pengevæsen er rystet i sit Jnderste, saa have Vi besluttet at bringe Orden og Fasthed der tilveie, ved at sætte det paa en varig og urykkelig Grundvold. Vi have derved tillige fundet det nødvendigt, at ophæve Forskjellen paa Penge og Betalingsmidler imellem Kongerigerne og Hertugdommene; en Forskiel, som paa een for begge skadelig Maade adskiller dem og berøver dem den Bistand, de ellers vilde og kunde yde hinanden. For at udføre denne Beslutning have Vi oprettet en Rigsbank, og tillagt den saadanne Midler og Forrettigheder, der kunne betrygge Pengevæsenets ny Forfatning. Almeenvellets sikre Vedligeholdelse kræver Opofrelser, fra de Enkelte. De Besværligheder en Forandring, der er saa pludselig og Alt omfattende som denne, fører med sig, maae kun betragtes som Bidrag til Fædrelandets Tarv a. Nu følge: A. de almindelige Vestemmelser saaledes: 81. For alle hidtil i Kongerigerne og Hertugdømmene i Omløb værende Kourant= og Species-Banksedler, Skatkammerbeviser a. samt Myntsorter skal herefter ikkun een Pengefort finde Sted. 3 2. Den ved Fundation af 5 hujus oprettede Rigsbank, hvis Forvaltning skal være aldeles adskilt fra Statens Finantsers, træder i de nuværende Bankers Sted, og det bliver dens Bestyreres hellige Pligt at vaage over, at de under deres Tilsyn udstædte Rigsbanksedlers Kredit ikke svækkes, og at der aldrig udfærdiges en større end den nu bestemte Sum domme hæfte for det Beløb af Rigsbanksedler, som maa udgives. 3 3. Som sikker Grundvold for disse skulle alle faste Eien 54. Regnskab for Bankens Bestyrelse skal aarlig bekjendtgjøres ved Trykken. ledes: at 18 1/2 Rigsbankdaler udpræges af 1 Mk. fiint Sølv 35. Myntsoden for Statens nye Penge bestemmes saaSølsk Vægt. En Rigsbankdaler inddeles i 6 Mark eller 96 Skilling. den Kours, som bestemmes hver 1 Febr. og 1 Aug. Denne 5 6. Rigsbanksedlernes Sølvværdie retter sig efter Bank: bestemte Agio eller Opgeld indeholder Bankfundationen. Alle andre Betalinger stor efter Sedlernes paalydende Beløb eller Ravneværdie. 3 7. Rigsbanksedlerne erholde Sikkerhed i Statens faste Eiendomme, saaledes, at der tillægges Rigsbanken med første Prioritets Panteret, fremfor enhver anden Fordring og Hæftelse endog af de Kongelige Skatte, 6 Procent i rede Sølv af hver Eiendoms Værdie, for hvis Bestemmelse Skattetaxationerne af 1802 og Assurance-Summerne i det Hele lægges til Grund. Af disse fra Bankens Side uopsigelige prioterede Summer, nyder Banken, indtil de af Vedkommende indbetales i rede Sølv, en aarlig Rente af 6, Procent i Rigsbankd ler Sølvværdie. De ud ældre Skatter, som Hs. Majestæt maatte finde nødvendig, førlige Forskrivter herom saavel om den Lettelse i adskillige skulle vorde meddeelte i en særskilt Forordning: i Omløb hvoraf 27 Millioner ere bestemte til den nuvæJ S. 46 Millioner Rigsbankdaler Ravneværdie, sættes rende Seddelmasses Inddragelse, og den øvrige Deel deels til Udlaan og fortes ti. Reserve fond til overordentlige Udgivter for Finantserne. Til denne Reserrefond henlægges endvidere en Sum af Obligationer af 10 Millioner Rigsbankdaler Sølvværdie, som Banken forrenter. 39. Kourantbanken, den Slesv. Holst. Speciesbank, Depositokassen, med de norske Laaneindretninger a. ophøre, saasnart Banken er sat i Virksomhed. Angaaende den danske norske Speciesbank afhandles det Fornødne med Jnteressenterne. 5 10. Alle danske Kourantsedler, Skatkammerbeviser eller norske Assignationsbeviser, som nu ere i Omløb indløses efter en Kours af 1200 Rd. d. K. for 100 Rd. Bco., saa at for hver 6 Rd. d. K. faaes en Rigsbankdaler. - Slesvigholsteenske Speciesbanksedler indløses efter deres paalydende Speciesværdie halvt med Sølv og halvt med uopsigelige Obligationer paa Rbdal. S. V. til Paribeløb 2 Rbdal. for 1 Species med 6 1/2 Procent i aarlig Rente. Saaledes indløses hver Seddel paa 80 Spec. med 40 Spec. i Sølv og en Obligation paa 80 Rbdal. der giver i aarlig Rente 5 Rbdal. S. V. - Slesvigholst. Laane-Jnstituts=Sedler paa 4 Spec. indløses hver med 8 Rbdal. i Sedler. Slesvig holst. Skatkammerbeviser paa 200 Rd., som strax sættes ud af Omløb, indløses hver med en 4 Proc. rentebærende uopsigelige Obligation paa 20 Rbdal., hvorpaa Vanken i de første 2 Aar er forpligtet til at tilstaae Udlaan i det mindste for det halve Beløb. Beviserne paa 2 1/2 No. indfries hver med 2 1/2 Rbdal. i Sedler. Assignationerne for Hertugdommene efter Patent af 19 Decbr. 1810 indløses med 5 Proc. rentebærende Obligationer efter det Forhold af 160 Rbdal. for 100 Rd. S. H. K. 8 11. Alle Betalinger i daglig Handel og Vandel skee som hidtil i Danm. med d. K. og i Hertugd. med S.H. K. indtil 1 Februar d. A., og i Norge med v. K., Aggershuus og Christiansands Stifter indtil den 15 Febr., i Bergens og Trondhiems Stifter indtil den 1 Marts, dog saa at for Nordlandenes og Finmarkens Amter bestemmes denne Termin til den 15 Marts, men fra bemeldte Dage skal Betaling og Beregning med Rigspenge tage sin Begyndelse. til de ældre Sedlers Jndvexling, skulle alle paa dansk Kourant, 3 12. Jndtil Rigsbanken kan faae udfærdiget den fornødne Sum lydende Sedler i Kongerigerne uvægerligen modtages som Rigsbankpenge efter det for Jndløsningen bestemte Forhold. Ligeledes skal i Hertugdommene Speciesbankens Mynt og Sedler og al anden hidtil gangber Sølvmynt, samt Laaneinstitutsedler gaae og gielde 1 Spec. for 2 Rbdal. og Statkammerbeviserne paa 2 1/2 Rd. for 2 1/2 Rbdal. 5 13. Som Skillemynt skal, indtil en tilstrækkelig Sum af den ny er udpræget, af den nuværende Kobbermynt gaae og gielde de danske 12 s. og de schlesvig=Holst. Sechslinger hver for 2 Rigsbandskilling, de for Dansk udprægede, men indkaldte og nu i Hertugd. gangbare 2 s. for 1 Rbskill. og de danske 3 s. for 1/2 Rbskill. Tronen eller efter Kongl. Autorisation eller med Kongl. Garantier 8 14. Eierne af alle de af Kongen eller hans Forfædre paa udstædte Obligationer, Annuiteter og Fonds i dsk. Kour., skulle være berettiget til, i Overeenstemmelse med Obligationernes Jndhold, at forlange Hovedstol og Rente udbetalt med 1 Rbdal. for hver 6 Rd. dsk. Kour.; men naar Renterne, i Overeenstemmelse med det i følgende 3 Foreskrevne, engang ere hævede, bortfalder denne Rettighed, og alle fornævnte Forskrivelserblive for Fremtiden uopsigelige fra Kreditorernes Side. 8 15. Disse Statsforskrivelser, hvortil ogsaa høre de ved Bankolaanet af 25 Septbr. 1811 udstædte Præmie=Obligationer, penge, Daler for Daler, og forrentes i Sølvværdie for det gaae da over til at vorde Obligationer i Rigsbank første efter en Kours af 400 Rd. d. K. mod 100 Rd. Sko saaledes: for den første Betalingstermin i Aaret 1813 og indtil samme Termin i det 2det Aar efter Freden 2 Rbdal. aarlig forøges denne Rente med 1/2 Procent hvert Aar, hvorefter for hver 100 Rbdal., i 3die, 4de, 5te og 6te Aar efter Freden fremdeles svares aarlig fulde 4 Procent. - Forskrivelser, der lyde paa 4 1/2 Proc. aarl. Rente, forrentes indtil 2det Aar efter Freden med 2 1/2 Rbdal., paa 5 Procent med 2 1/2 Rbdal., hvilken Forretning ogsaa voxer med 1/2 Deel meere aarlig, indtil be fulde oprindelige 4 1/2 eller 5 Proc. i Rbpenge, Daler for Daler. 5 16. Den paa Species lydende Statsgjeld gaaer over til uopsigelig Gjeld i Rbpenge Sølvværdie, med 2 Rbdal. for 1 Species og svares Renten med 2 Rbdal. for hver i For skrivelsen bestemt Species. Dog undtages herfra de for Laanet af 21 Decbr. 1808 udstædte Obligationer, der skulle indfries i de oprindeligen bestemte Forholdsterminer med 2 Rbdal. S. V. for Species af deres paalydende Sum. Renterne deraf betales med 1/2 Rbdal. aarl. af hver 80 Spec. eller 100 R. Kour. 8 17. For de under 3 August 1810 og 25 Septbr. 1811 i Kbhvn, og Altona optagne Laan vil Hs. Majestæt værmere bestemme Betalingsterminer. Renterne af samme erlægges i Bro., som udbetales i Rbdaler efter Dagskoursen til hver Forfaldstermin, 8 18. Alle Skatter og Afgivter, som ere bestemte i dsk. Kour, og først forfalde til Betaling fra Begyndelsen af Aaret 1813, skulle erlægges i Ropenge, Daler for Daler, De i Species paalagte Skatte erlægges med 2 Rbdaler for hver Species, undtagen de ved Forordn. af 6 Mai 1812 bestemte Paabudde for Norge, hvilke erlægges med 1 Rbdal. for hver Species. - Retsportlerne erlægges indtil nærmere bestemmes med 1 Rbdal. for 1 Species. I Hertugd. erlægges de fra 1 Octbr. 1812 forfaldne Skatte med 1 Trefemtedeel Rbdal. for 1 Rd. S. H. K. eller med 2 Rbdal. for 1 Species I Betaling for de resterende inden den Tid forfaldt Skatte modtages dog de udaf Omløb satte Skatkammerbeviser paa 20 Rd. for 12 1/2 Rd. Schl. H. K. 3 19. Alle private Kontrakter og Forhandlinger, om Penge skulle, om de ikke som f. Ex. Vexler, lyde paa Banko eller fremmed Mynt, uden Undtagelse indgives og afsluttes allene i Ropenge, som den eneste indenlandske Penge sort, der herefter for Domstolene kan indtales til Betaling. 3 20. Det skal staae Enhver frit for at afslutte Penge handeler i Rigsbankpenge Sølvværdie eller Navneværdie, dog maa dette udtrykkelig benævnes i Forskrivelsen, da Dokumentet ellers ikke antages til Læsning. J alle andre Tilfælde antages den Værdie, som Debitor angiver at ligge til Grund; dog er han pligtig at tilsvare den Sølvværdie Beløbet havde paa den Tid, Kreditor paa lovlig Maade søgte sin Betaling. 3 21. Den almindelige Rentefod er herefter i Sølvværdie 4 Procent, men i Navneværdie er Kredito berettiget at betinge sig 5 Procent. 3 22. Ved Reskript af Dags Dato er Forholdet, hvori efter Gager, Lønninger er udbetales, fastsat. B. For Kongerigerne Danmark og Norge. 3 23. I alle paa dansk Cour. lydende private Forskrivelser omskrives Rigsbaler til Rigsbdal. Sølv=Værdie efter Forskrivelsens Alder, saaledes at Gjeld ældre end 11 Septbr. 1807 gaaer over til Gjeld i Ropenge Daler for Daler og sk. fr. efter Tabellen indtil de Forskrivninger, som ere vagre end 10 Decbr. 1812, i hvilke Summen omskrives til 20 Rbdal. for hvert 100 Rd. d. C. Har en Debitor ved en ny Forskrivelse indfriet sin ældre, bestemmes Gieldens Alder efter den Tid, da den først blev stiftet, og hvor en Sum efterhaanden er kontraheret, efter de enkelte Posters forskjell. Alder 3 24. Fornævnte Omskrivning bør skee ved en Paategning paa Gjeldsbrevet af Kreditor og Debitor, eller vidnesfast forkyndes den Sidste, og alle tinglæste Panteforskrivelser ber derefter forevises i Retten, og Paategningens Jndhold i Pantebogen indføres. Forsømme nogen Kreditor den her befalede Paaregning, kan han ved Retterne ikke vente nogen Dom for sin Fordring, men den af Ham anlagte Sag vil vorde afviist. 3 25. Den vedheftede Tabel B. viser hvorledes Renterne af de i Rigsbankpenge omskrevne Kapitaler skulle svares. De Fordringer nemlig, som grunde sig i Gieldsbrede fra og efter 11 Juni 18te, forrentes med fulde 4 Procent af det omskrevne Beløb; de ældre forrentes med Hensyn til Forpligtelsens Ælde, saaledes at de Debitorer, hvis Gield omskrives til mere end 25 Rbdaler mod 160 Rd. d. C., nyde en Lettelse i Renterne uforandret indtil det andet Aar efter Freden, hvorefter de voxe indtil de fra 6te Aar af gaae over til de fulde 4 Proc. F. Ex. 100 Rbdaler S. V. giver 2 Rd. S. V. Rente aarlig indtil 2 Aar efter Freden - 2 Rd. 48 s. indtil 3 - 3 Rd. indtil 4 - og 3 Rd. 48 s. indtil 5 Aar efter Freden &c. 3 26. Den Kreditor, som vil nyde got af 8 23 og 25, kan ikke førend det 2det Aar efter Freden er udløbet, opsige sin Kapital, og skal da modtage som fuld Betaling det 25 dobbelte Beløb af den aarlige Rente, som i Følge Omskrivningsforholdet tilkommer ham i det Aar, Udbetalingen skeer. 3 27. For opsagte eller forfaldne, men endnu ikke betalte Kapitaler gielder samme Udsættelse. 3 28. De Kreditorer, som strax forlange deres Kapitaler, udbetalte, have ikke Krav til større Betaling end efter det fastsatte Jndløsningsforhold, at de for 100 Rd. d. C. erholde 16 2/3 Rbdal. S. V. Forsømmer Kreditor at nævne dette Valg i Paategningen, da har det sit Forblivende efter 8 26.8 29. Den Debitorerne forundte Udsættelse af Betalingen ophører, naar de forfaldne Renter ikke ere betalte i eet Aar eller Pantet forringes. Kommer Pantet endog i en Andens Eie, maa Kreditor dog lade sig nøie med samme Sikkerhed og Vilkaar. 3 30. Naar en chirographarisk Debitor saavelsom en Kautionist døer, opbyder sit Gods eller fallerer, er Kreditor berettiget at erholde enten Gieldens Beløb i Navneværdie eller Renternes 25 dobbelte Beløb i Sølvværdie. Debitor staaer det til alle Tider frit for, at udbetaleller opsige Kapitalen, der da tilsvares i Rbdal. S. V. efter Omskrivningsforholdet i Tabellen. 3 31. For Gjeld efter Anviisninger, Anfordringssedler, Regningsgjeld og Boggjeld tilstaaes Debitor et Tidsrum af 4 Uger efterat Kreditor har forlangt hans Erklæring, i hvilke ham indrømmes Ret til, uden videre Hensyn paa Kravets Ælde, at afgjøre Gjelden med Betaling i d. C. eller Rbdal. efter Jndløsningsforholdet af 1 til 6. Al saadan Gjeld, som ikke inden bemeldte Frist afgjøres, bliver at omskrive til Rbdal. efter de samme Forskrivter, som gielde for de i 8 23 omtalte Gjeldsbreve, og regnes saadan Gjelds Ælde fra den Tid, da den beviisligen er krævet. 5 32. Naar i Forskrivelserne ere bestemte visse Betalingstider enten for det Hele eller en Deel, og Kreditor ikke efter 28 8 forlanger Gjelden betalt, saa blive disse Forfaldstider at beregne fra det udløbne 2det Aar efter Freden. 3 33. Kjøbe=Kontrakter, som endnu maatte være uopfyldte, skulle, om end Eiendommen maatte være tiltraadt, paa Kjøberens Forlangende gaae tilbage, saafremt Sælgeren seer sig i Stand til at forskaffe de paa Eiendommen, hæftende ældre Prioritetsforskrivelser omskrevne til at gielde fra en Datum, som ikke er ældre end Afslutningen og Kjøbet: Skal ved saadant Kjøbs Ophævelse en allerede betalt Deel af Kjøbesummen tilbagebet les, anvendes i den Henseende de samme Grundsætninger, som for andre Betalinger. 3 34. Den Debitor, som indfrier en prioriteret Gjeldsfording, skal være berettiget til at give samme Prioritets Panteret for en lignende Sum i Rbdal. efter Omskrivningsforholdes i Tabellen, som tilkom den udløste Kreditor, naar iøvrigt ingen yngre Panthaver er forbeholden Ret til at oprykke i den udløste ældre Panthavers Sted. 5 35. Den af forrige Eier kontraherede Pantegield, som den nuværende Eier har indgaaet at tilsvare, betragtes som et nyt Laan fra Skjødets Datum. 5 36. For alle Forskrivelser i Species gielde samme Bestemmelser, som for Hertugdommen ere fastsatte. 5 37. Fæsteafgivter, Forpagtningsafgivter, Tiendeafgivter eller andre aarlige Penge afgivter, som maatte være betingede i d. C. af Jordeiendomme, tilsvares for første Halvdeel af Aaret 1813 med 1 Rbdal. S. V. for hver 4 Rd. d. C. Efter 11 Juli 1817. tilsvares de derimod i Rbpenge efter Omskrivningsforholdet i Tab. A. hvorved Kontraktens Alder tages til Rettesnoer. 5 38. Ønsker Afgivtsyderen det heller, skal det være ham tilladt at erlægge Afgivten i Kornværdie, Pengebeløbet beregnet halvt til Rug, halvt til Byg, efter Gjenneminitspriis af Provindsens Kapitelstaxter i de Kontraktens Afslutningstid nærmest foregaaende 3 Aar, hvilket Qvantum ligeledes betales i Rbpenge af de 3 Betalingsterminen foregaaende Aars Kapitelstaxter. Ved denne Beregning ansees i de hidtil satte Kapitelstaxtpriser 5 Rd. d. C. lige med 1 Rbdal. Afgivtsyderen skal inden 1 Juli d. A. engang for alle erklære sig, om han vil vælge denne Betalingsmaade. J øvrigt blive Kontrakterne selv uforandrede i alle Maader. - Alt foregaaende anvendes ligeledes paa Arvefæstere samt Leie, kontrakter og Kjøbstædjord. 5 39. Den ved Leiekontrakter og Huusværelser eller Brugen af anden urørlig Eiendom end Jord betingede Lei tilsvares til første Fardag efter den lovbestemte Opsigelsestilfra denne Forordn. Bekjendtgjørelse med 1 Rbd. for hver 4 Rd. d. C. naar Kontrakten er ældre end 11 Juni 1812, men er den yngre, da 1 Rbd. for hver 5 Rd. d. C. - Leie, som i Følge Kontrakt paa flere Aar forfalder senere end 1 Jul 1813, tilsvares efter Omskrivningsforholdet i Tabellen til Kontraktens Ælde. I øvrigt blive alle Leiekontrakter uforandrede 540. Løn, som forfalder til Betaling i første Halvdeel af Aaret 1803, betales lige med 1 Rbd. for hver 4 Rd. d. C. men for længere Tid efter Omskrivningsforholdet med Hensyn til Kontraktens Alder. 541. Om Landskyld og Tredie Aars Tage gielder det samme som for Fæste og Leie af Jord. 342. Enhver Dom, hvorved nogen paalægges en Pengebetaling, affattes og beregnes i Rigsbankpenge efter foran bestemte Grundsætninger. 5 43. Hvor i Loven Bøder, Appellations. summer, Grændsebestemmelser for visse Gaver, Underholdnings= og Varetægtspenge fastsættes til en vis Pengesum, bør samme Sum nu forstaaes i Rbdal., dog at de efter Krigens Adbrud tilkomne Forhøielser bortfalde, ligesom denne Anordning ikke gjør Forandring i Henseende til de inden dens Bekjendtgjørelse forfaldne Summer af fornævnte Slags, eller, hvad Apellationssummerne især angaae, kan anvendes paa de lovlig indstævnte Sager.