JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Endnu veed man ikke, hvilket Partie Nationalforsamlingen vil tage i Hensigt til Kongen. Meeningerne desangaaende ere altfor forskiællige. Nogle ville have en republicansk Regiering, og man anseer de Herrer Robertspierre, Buzot, Pethion og flere, som Hovedmændene for dette Partie. Charles de la Meth og Barnave have endnu ikke erklæret sig offentlig, og dette Partie skal have bragt det derhen, at Hr. de la Meth er blevet udnævnt til Nationalforsamlingens Præsident. Om Hr. Fayette vil giøre fælles Sag med dem, som Hr. Bouille har beskyldt ham for, er hidtil uvist. Det andet Partie paa den venstre Side paastaaer, at man bør beholde Constitutionen som den er, og at man, naar den er gandske fuldstændig, skal foreslaae Kongen enten at antage den eller frasige sig Regieringen. Et andet Partie paa samme Side vil, at man skal revidere de udfærdigede Decreter, forbedre dem, der skille Kongen ved al Myndigheden, og tilstaae ham den Magt, der tilkommer en monarkisk Regiering. Dette Partie paastaaer videre, at man bør give Kongen sin fuldkomne Friehed igien, og der skal allerede meere end 50 Lemmer have erklæret sig for denne Paastand. Hvad den høyre Side angaaer, da vilde nyeligen henved 80 Lemmer forlade Nationalforsamlingen; men de have siden, som det lader, opgivet dette. Jmidlertid existerer her virkelig en Protestation imod alt hvad man endnu vil giøre, saalænge Kongen ikke er frie, ja man vil endog skille de af Lemmerne, der ikke have erklæret sig for denne Protestation, ved al Deeltagelse i de Deliberationer, som ikke sigte til at give Kongen sin forrige Myndighed tilbage. J Gaar hedde det, at 150 Lemmer vare heri blevne enige, og at mange flere ventedes at gaae over til disses Partie Hr. de Catales havde ikke villet underskrive, og har derfor, ligesom Hr. Bureau de Puzi, forladt Forsamlingen. Af alt dette sees da tydelig nok, at Nationalforsamlingen er indbyrdes uenig, og følgelig gandske uvis om, hvilket Partie den vil tage. De fremmede Gesandte conferere ey endnu med Nationalforsamlingen, og vente paa nye Jnstructioner fra deres Hoffer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
J Thuillerierne gaaer det meget strængt til, og uden Billet bliver ingen indladt i Haugen. Kongen skal være yderlig misfornøyet, ofte lægge sig uafklædet til Sengs, og ikke utydelig tilkiendegive sin Lyst til at sætte sig paa nye i Friehed. Dronningen skal i sin Forbittrelse have kaldet Hr. Fayette den meest uforskammede Fangefoged. Disse ere de nyeste Efterretninger, man har fra Slottet. Vore democratiske Clubber yttre hver Dag dristigere Forslage imod Kongen, og man udspreder adskillige meget bittre og høystforargelige Carricaturer imod de Kongelige Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
London, den 8 Julii. J Tirsdags Nat ankom endelig vores saalænge forventede Coureer Timms efter sytten Dages Reyse fra Petersburg med Depecher fra Hr. Fawkener, og kort derefter var den Russiske Gesandt i hele fire Timer i Conference med Statssecretair Greenville. Disse Depecher skal ey endnu være afgiørende, og Underhandlingernes sande Gang holdes fremdeles overmaade hemmelig. Jmidlertid forsikkres, at alting nærmer sig til et fredeligt og godt Udfald. J Gaar blev der efter adskillige Raadsforsamlinger affærdiget Courerer til Berlin, Wien og Haag. Angaaende den store Flaade er der ikke udgivet nogen nye Ordre. Den har siden den 5te ligget fuldkommen seylfærdig, og baade Lord Hood og de øvrige Admiraler sove ombord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Man kan ikke erindre sig, at vort udenlandske Departement nogensinde har expederet saamange Courerer, som i denne Tid. Foruden de sædvanlige er der antaget endeel extraordinaire, og endda ere de nu alle i Arbeyde, da deres Gang er uafbrudt imellem Paris, Madrid, Wien, Berlin, Petersburg, Constantinopel, Warschau og Haag. Fra Cairo er indløbet den sørgelige Tidende, at Pesten, der raser saa stærkt, at den allerede har bortrykket 120000 Mennesker. Den Jersey er gandske opfyldt med franske Emigranter; derimod sees næsten ikke een eneste paa Guernsey. Landeveien til St. Hellier, Hovedstaden paa Jersey, vrimler af flygtende Biskopper, Ludvigsriddere, Præster, Capuzinere, Munke af alle Sorter, og sminkede Damer. Man giør en temmelig passende Sammenligning imellem Ludvig den Sextendes Flugt fra Thuillerierne og vores Carls, der i Aaret 1647, i samme Maaned og næsten raa samme Dag, flygtede fra sit Fængsel paa Slottet Hampton-Court, men ogsaa blev indhentet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Frankfurt, den 9 Julii. Der forsikkres, at Cardinal Rohan var faldet i Afmagt, da han just over Taffelet i Ettenheim fik Efterretningen om den Kongel. Franske Families Arrestering i Varennes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Fra Maynz meldes, at den til Prindsen af Conde af sendte Hr. Duveyrier har leveret Prindsen det bekiendte uvelkomne Decret paa Slottet i Coblenz, og at Churfyrsten af Trier er derover blevet saa forbittret, at han har ladet Hr. Duveyrier sige, at det blot af synderlig Naade tillodes ham strax at forlade Landet; hvorpaa han med en tilstrækkelig Vagt blev bragt til Grændsen. – Der siges ogsaa, at Monsieur har affærdiget Courerer til alle europæiske Hoffer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Kiøbenhavn, den 18 Julii. Under 27de Maji d. A. er Justitsraad Carl Pontoppidan allernaadigst beskikket at være Vice-Raadmand i Kiøbenhavn. Den 15de Junii er Hans Krohn beskikket at være Agent med virkelig Justitsraads Rang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
J Tallotteriets 458de Trækning i Wandsbeck, den 14de Julii, udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
Vinden. Barom. 12 1/2 Varme. II. 3. 11 Julii. S. O. 27. II. O. 3. C. C. 192. 28. O. A. 21 N. R. Ø. Udi afvigte Uge fra den 9de Julii til den 16de hujus, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 21 Par. Fødte Drenge 29 Piger 22. Tilsammen fødte 51. Døde Mænd 29, Qvinder 18, Drenge 7, Piger 16, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Barsel=Seng 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 8. Forraadnelses=Feber 3 Forstoppelse 1. Gicht 1. Hidsig Feber 5. Jnflammation 2, Kopper 5. Langvarig Syge 1. Mæslinger 4 Orme=Feber 1. Skarlagens=Feber 1. Slag 9. Svindsoet 1. Tænder 1. Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 10. Vattersoet 4. Tilsammen døde 70. Altsaa 19 flere døde end fødte. For en Person af sadt Alder, ey under 30 Aar gammel, der har Stadighed saavel Hellig, som Søgnedage, Dag og Aften, fornemmelig i Principalens Fraværelse, at være Hjemme paa et Handelstæd, deels for at agte paa sammes ordentlige Gang, og føre dets Regnskab med Nøyagtighed, samt for det ham anbetroede kan stille antagelig Sikkerhed, og tillige fremvise Vidnesbyrd om sit forhen forte gode Levnet, er en Condition ledig. Man melder sig ved forseglet Billet her paa Contoiret i det kongelige Bogtrykkerie, men uden ovenanførte Egenskaber nytter det ey at umage sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-18
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Kiøbenhavns Aar. det. No. laMuun. skuur. Post-Tidende Lom nu til Fredagen, den 22 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Paa Løvsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Petersburg, den 1 Julii. J Søndags blev Hr. Fackener i Carskoe Zele forestillet Keyserinden som Kongel. Storbrittannisk befuldmægtiget Minister, hvorefter han overleverede sit Creditiv, og tilligemed den Romersk Keyserl. Ambassadeur, Greve Co ben, mod den Ære at spise ved Hs. Keyserl. Majestæts Taffel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Florenz, den 2 Julii. Keiseren har den 28de Junii tiltrædet sin Tilbagereyse fra Mayland til Wien. Endnu er det ubekiendt, om og hvor han har havt den forhen ommeldte Sammenkomst med Kongen af Sardinien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Bordeaux, den 2 Julii. Sidstleden Tirsdag fik vi en Coureer fra Pau, og med ham den Efterretning, at Spanierne, 6000 Mand stærke, havde ladet sig see paa fransk Grund. Derpaa blev strax givet Ordre, at 500 Mand af Nationalgarden skulde den følgende Dag tidlig om Morgenen, og andre 500 Mand samme Dags Aften, begive sig paa Marchen, for at foreene sig med Detachementerne fra flere Stæder; da man for det første vilde sende 30000 Mand til Grændserne. Jstedet for de forlangte 1000 Mand meldte der sig i ringere Tid end en Time over 6000. Og da man for det første behøvede ikkun det eene Tusind, saa valgtes 4 Mand af hvert Compagnie. Artilleriet havde allerede givet sig paa Marchen, og den første Division af Nationalgarden var færdig, da en anden Coureer bragte den Tidende, at Spanierne vare af de franske Biergbeboere blevet saa vel imodtagne, at de fandt det raadeligst at vende tilbage med uforrettet Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Pohlsk Grændse, den 6 Julii. Fra Petersburg meldes under 21de f. M., at Prindsen, af Nassau har været i Cronstadt, men var kommet tilbage igien; at han den 19de vilde reyst til Cronstadt igien, for med Flotillen at gaae i Søen, men at han fik Ordre at opsætte denne Reyse i 12 Dage, og at han maaskee faaer Ordre til at opsætte den endnu længer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Fyrste Potemkin har derimod ikke været i Cronstadt; ey heller var Tiden til hans Afreise til Armeen imod Tyrkerne endnu bestemt. Jmidlertid var hans Reyse=Equipage færdig, og Hestene stode paa hele Touren paa rede Haand. Man har talt om, at der paa det sorte Hav var et smukt Fartøy under Arbeyde, og at Fyrsten skulde commandere den Russiske Flaade, ifald Krigen vedvarer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Cølln, den 7 Julii. Churfyrsten af Cølln har med Greverne af Provence og Artois spiist hos Kongen af Sverrig i Aachen, og er derefter reyst med dem til Bonn, hvor han har modtaget dem i fuld Ceremonie, og givet et stort Taffel i den tydske Riddersal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Coblenz, den 7 Julii. J Dag ankom Greven af Provence og Greven af Artois her til Staden. Prinds Kaver af Sachsen, Churfyrstens Broder, er for nærværende Tid ogsaa her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Stockholm, den 8 Julii. Der er aldeles ingen Tvivl om, at Kongen jo ved denne Maaneds Udgang kommer tilbage fra Aachen; hvor de Franske Affairer for nærværende Tid meest beskæftige Cuur giæsterne. Bemeldte Affairer foraarsage ogsaa her stor Opmærksomhed, især da Sverrig i saa lang Tid har ved Alliance været nøye forbunden med Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Da Roligheden efter alt Anseende vil blive vedligeholdet i Østersøen, saa vil formodentligen vores her liggende Skjærslaade snart blive sat paa Fredsfod igien. Efter Sigende skal den med første giøre en stor Evolution for Dronningen og Kronprindsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Rygtet vil, at den her værende Greve von Stackelberg, skal være bestemt til Russisk Gesandt i London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Det Ostender Skib, Prindsessen af Ligne, der, som bekiendt, for omtrent to Aar siden paa en Reyse til Petersburg blev af een af vore Cuttere opbragt til Rehden for Danzig, og dengang forgiæves reclammeret, er nu efter en Høyesterets Dom igien friegivet, og tilligemed Ladningen Eierne tilstillet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Wien, den 9 Julii. Fra Bucharest har man nu den behagelige Efterretning, at begge vore Gesandte, Baron von Herbert og Greve Esterhazi, sidst i Junii Maaned ere med nye tyrkiske Passer reyste tilbage til Szistove, efterat man i Forveien var blevet enig om at forlænge Vaabenstilstanden, indtil Underhandlingerne ere fuldkommen tilendebragte. Om disse vil der vel ikke høres noget Afgiørende, førend det Russiske Cabinets endelige Beslutning er indløbet, siden de franske Anliggender desuden giøre, at vi, for at faae friere Hænder, maa ønske vores Fred med Porten jo før jo heller sluttet. – Efter Keiserens Hiemkomst, som formodes den 18de hujus, vil man vist nok faae mere at vide. Vore Forposter have den 22de f. M. seet en skrækkelig Jldsvaade i Silistria. Den har varet hele Natten igiennem, og man kunde af og til tydeligen høre Jndvaanernes Jammerskrig. Alt det man hidindtil med Vished veed deraf, er, at Tyrkerne have mistet nogle tusinde Centner Høe og Halm, og at en Mængde Skibstømmer er blevet et Rov for Luen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Fra alle saavel tydske som ungarnske Arvelande indløbe de glædeligste Tidender om en ualmindelig velsignet Høst, i dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Warschau, den 9 Julii. Endnu komme stedse Taksigelses-Addresser fra Provindserne til Kongen og Stænderne for den under 3die Maji udvirkede Constitution. J Cracau og andre Stæder have adskillige Adelsmænd, endog Landbudde, antaget Borger rettigheden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Man siger, at Churfyrsten af Sachsen, til et Beviis paa sin Tilbøyelighed for Pohlen, vil giøre Republiken en Præsent af 50 Kanoner og 30000 Geværer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Beretningerne fra Petersburg stemme deri overeens, at den Preussiske og Engelske Minister have den 29de f. M. insinueret det Russisk Keyserl. Ministerium deres nyeste Forestillinger, og at man altsaa inden 14 Dages Forløb kan vente Keyserindens endelige Svar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Thorn, den 9 Julii. Den anden Preussiske Armee trækker sig et godt Stykke tilbage, og Generallieutenant von Usedoms Hovedqvarteer, kommer Strassburg meget nær. Regimentet Amadritz gaaer til Elbingen, hvor det sædvanligen ligger i Garnison. Adskillige Pommernske Regimenter ere nu ogsaa marcherte til deres gamle Standqvarterer. De øvrige i Retz-Districret staaende Regimenter trække en Cordon lige til Driesen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Den anden Preussiske Armees Feldtbagerie kommer til at staae ved Fordan, og tre Batterier Artillerie i Granden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Paris, den 11 Julii. Vagterne i Thuillerierne ere siden i Tirsdags fordobblede, og ingen, undtagen de vagthavende Borgere, maa komme ind i Haugen eller paa Slottet, naar ikke foreviises udtrykkelig Tilladelse fra Præsidenten i UndersøgningsCommissionen, Hr. Vodel. Denne Strænghed have end- og Nationalforsamlingens Lemmer maatte underkaste sig; og de 4 til 500 Indgangsbilletter, som hidtil have været uddeelte, gielde nu ey længer, siden man er kommet efter, at Aristoraterne have vildet forskaffe Kongen en nye Udgang fra den øverste Deel af Slottet. Begge de Kongelige Personer blive fremdeles paa det allerstrængeste bevogtede, og General Gouvrion lader sig hver Time bringe Rapport om deres Tilstand, og hvad der ellers kan være mødt. Kun dette ene Exempel paa denne strænge Bevogtning: Nationalgarde-Capitain og Skuespiller Hr. St. Prier havde for to Nætter siden Vagt hos Dronningen. Han fik Mistanke til adskillige Bevægelser hos Kammerfruerne, og troede tilsidst, at Dronningen maaskee var hverken i Sengen eller i Sovegemakket. Han nærmede sig derfor Sengen, og begyndte at trække Gardinerne fra, da Dronningen i det samme sagde: "Jo, jeg er her rigtig nok. Capitainen listede sig derpaa gandske sagte og paa Tæerne tilbage til sin Post. Men Dronningen spurgde ham: Hvad godt han vilde?" – Blot see, om Deres Majestæt ogsaa virkeligen laae i Sengen. Og heri har jeg ikke gjort andet end min Pligt, – var Svaret. J Forgaars var Jacobinerclubben overordentlig forsamlet, og man forelæste et efter Foregivende opsnappet Brev fra Kongen til Monsieur, (Greven af Provence, som nu er i Brüssel), med den Fuldmagt, at opegge alle enropæiske Magter imod Nationalforsamlingen, og formaae dem til at samle en talriig Armee, for at giøre en Ende paa hans Fængsel, indsætte ham igien i alle hans Rettigheder, og bringe et i sig selv høymodigt Folk til Lydighed igien. - Dette Brev udgive Jacobinerne for authentisk, og finde Contrasten imellem det og Kongens sidste Erklæring altfor stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Den Maade, Churfyrsten i Coblenz behandlede den til Prindsen af Conde afsendte Hr. Duveyrier paa, er af Revolutionens ivrige Forfægtere blevet meget ilde optaget; og de kalde den en aabenbar Fornærmelse imod Folkeretten og et tydeligt Signal til Fiendtligheder. Ligesom man ogsaa seer den Tidspuset nærme sig, da der i Brüssel vil blive gjort Forespørgsel angaaende de der giørende Krigsanstalter, og Aarsagen, hvorfor man der saa villigen modtager de didhen i Mængde flygtende franske Emigranter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
J Gaar blev for Nationalforsamlingen oplæst en Spansk Memoire, som Premierministeren, Greve Florida Blanca, da han paa een og samme Dag, nemlig den 1ste hujus, havde faaet Efterretning baade om Kongens Flugt og Anholdelse, strax derefter paa hans Konges befaling havde expederet fra Aranjues til Paris. Bemeldte Memoire var af følgende Jndhold: "Den Allerchristeligste Konges Bortreyse fra Paris med sin Familie, og hans Hensigter med denne Reyse, endskiøndt de til dette Øyeblik ere Hs. Catholske Majestæt ubekiendte, kunde ikke have anden Bevæggrund, end den Nødvendighed, at rive sig løs fra de fornærmelser, som den nærværende Forsamling og Municipaliteterne ey længer vare i Stand til at hindre eller straf se, og forskaffe sig et sikkert Opholdstæd, hvor Souverainen og Nationens retmæssige Repræsentante kunde have den Friehed til deres Beraadslagninger, som nu var dem aldeles berøvet, og hvorom der kunde fremlægges de tilstrækkeligste Beviser og Protestationer. J denne Overbeviisning og som Frankeriges nærmeste Allierede, som dets Konges Paarørende og Ven, og tillige som Naboe, tager Hs. Catholske Majestæt den største Deel i den franske Nations Lykke og indvortes Rolighed; og har derfor, langt fra at tænke paa dens Forstyrrelse, besluttet at formaae alle veltænkende Franskmænd til med Sindighed at eftertænke det Partie, deres Souverain har seet sig nødsaget til at tage; at vise hans helligede Persons høye Værdighed, hans og den hele Kongelige Families Friehed og Jmmunitet, den tilbørlige Agtelse, og endeligen at lade sig overtyde om, at den franske Nation, saafremt den, som Hr. Catholske Majestæt haaber, opfylder disse Pligter, vil fremdeles i hans Fremgangsmaade finde den samme venskabelige Tænkemaade, som han altid har viist, og som, hvorledes det end gaaer, bliver Nationens nærværende Forfatning tienligere end enhver anden. - Under Oplæsningen hordes en kiendelig Misfornøyelse; og Pluraliteten besluttede at henlægge denne Memoire, og anvende Tiden til vigtigere Tings Afgiørelse. De Herrer Raband de St. Etienne og Andree paastode, at Forsamlingen ingenlunde burde taale, at nogen fremmed Magt blandede sig i Nationens Anliggender. At man ikke nu burde besvare benævnte Memoire, da man havde Sager af større Betydenhed for, nemlig at indrette Regieringsformen og bestemme Kongens Skjæbne. Naar man først har taget en Beslutning, saa maa den bekiendtgiøres, den bør være uforanderlig og urokkelig, og man maa erklære alle Magter, at man heller vil døe, end taale fremmed Indflydelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
London, den 12 Julii. Efter nogle Maaneders Fraværelse ankom i Løverdags Hr. de Calonne fra Brüssel, og har allerede siden havt to Conserencer med Hr. Pitt. Efter Sigende har han i Commission at høre det Brittiske Hofs Tanker om den Confoederation, han med flere er i Begreb med at formere imod Frankeriges nye Constitution. Hvad for et Svar han endog faaer, saa er det dog vist, at han ikke opholder sig længe her. Hertugerne af Pienne og Villequier, som vare reyste til Brüssel, hvor de troede at finde deres Konge, ere nu ogsaa komne her tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Fra Ostindien har man tilforladelige Beretninger, der gaae til den 7de Februar. Efter disse stod Tippo Saib dengang med 40000 Mand imellem Pondichery og Cudaloor, og vilde angrebet sidstmeldte Stad. Men da han erfarede, at Greve Cornmallis var den 5te Februar med 20000 Mand marcheret til Mysore, forandrede han sin Plan, og marcherede til sin Hovedstad, for at beskytte denne. Han skal siden have gjort Greven Forslag til Fred. Den store Flaade ligger endnu seylfærdig i Spithead, og vil udentvivl forblive der i Roe, indtil det Petersburg ske Hofs endelige Svar indløber. Man tvivler aldeles ikke om et godt Udfald, endskiøndt Admiralitetet har paa nye sluttet saadanne Contracter, som om Krigen var uundgaaelig. – Kongens Reyse til Portsmouth er contremanderet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Haag, den 16 Julii. Den ved det i Amsterdam afbrændte store Magazin foraarsagede Skade anslaaes til henved 4 Millioner Gylden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Nederelven, den 16 Julii. J Regensburg ere de Elsassiske Anliggender virkeligen den 4de hujus komne under Deliberation i alle tre Riigs collegier, uagtet man troede, at de, formedelst Kongen af Frankeriges nærværende Situation, vilde enten blevet udsatte, eller og der vilde strax blevet brugt alvorlige Mesurer. Man forsamledes allerede om Morgenen tidlig, og Sessionerne vedvarede til Kl. 1 Eftermiddag. Da man endda ikke blev færdig, saa blev Beraadslagningen udsat til den 6te og 8de paa en overordentlig Rigsdag. Altsaa maa man i forrige Uge være kommet til Endelighed dermed. Jmidlertid vil man viide, at der endnu denne Gang er valgt den mildeste Vey, nemlig at tilskrive Kongen af Frankerige i Keyserens og Rigets Navn. Men skulde saadant ikke gjøre den ønske Virkning, saa maae denne vigtige Sag ikke gives længer Henstand, men der skal ufortøvet skrides til alvorlig Behandling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-22
Kiøbenhavn, den 22 Julii. Hs. Majestæt Kongen haver under 27de Maji d. A. benaadet Proprietair Jens Dreyer Schebye i Fyen med Caracter som virkelig Krigsraad. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrivt, er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Kiøbenhavns Dan No. Aar. allnius. umurs, Fran mus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Post-Tidender. huus. paa Mandagen, den 25 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. Al. Høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Rom, den 2 Julii. Tredive orthodore franske Biskopper, som ikke vilde beeedige den nye Constitution, have resigneret deres forrige Bispedømmer, og overladt disse til Hs. Helligheds Disposition. Men dette Skridt er her blevet meget ilde optaget, og de skal have faaet til Svar: at der i dette Øyeblik ikke var Spørgsmaal og Resignation, men om man med sit Livs Opofrelse vilde vedblive i sine Hyrdepligters Udøvelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Cardinal Bernis havde, som Biskop af Alby i Langue dog, skrevet et Brev til sit Diveres, og deri ivret meget stærkt imod Nationalforsamlingen. Municipaliteten sammestæds lod hans nidkiære Hyrdebrev ziirligen aftrykke paa stort Royalpapiir, og Randen rundt omkring garnere med de Vers, som Cardinalen i gamle Dage, da han kun var Abbed, havde gjort over Madame Pompadour. Man fortæller, at Maltheserordenen havde lovet den afdøde Mirabeau en halv Million Livres, naar man vilde lade Ordenen være i god Roe i Frankerige. Den Afdøde skal virkelig have faaet et lille Forskud af 100000 Livres, og dog er man nu i Begreb med at ophæve bemeldte Orden i hele Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Genua, den 2 Julii. Paa Grændserne er der atter imellem vore og de Piemontesiske Landmænd opkommet nye Uenigheder. Man har begyndt med at bortrøve hinandens Qvæg, og begaae adskillige andre Uordener. Det Turinske Hof har i denne Anledning detacheret endeel Tropper derhen, og vort Hof har føyet de eftertrykkeligste Anstalter til at standse denne Selvraadighed, og om mueligt forebygge dens farlige Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-07-25
Man har faaet Efterretning, at den ordentlige Postil son fra Turin til Paris er, just som den var kommet over Grændsen, blevet overfaldet, berøvet sit Fellisen og alt hvad han ellers havde hos sig, og tilsidst dræbt, da han vilde sætte sig til Modværge. Dette samme skal være vederfaret Postillonen fra Paris til Turin, dog med den Forskiæl, at denne ikke fandt det raadeligt at værge sig, og altsaa beholdt Livet.