Viborger Samler, 1825-12-17
Grækenland. Østerrig 20de Novbr. Uagtet de store Kabinetter hemmeligholde deres Forhandlinger om den høiere Politik, troer man dog med en Slags Grund at kunne haabe: at de store Spørgsmaale om Amerikas Uafhængighed og den tyrtiske Strid mod Grækerne, ville i Løbet af Vinteren være nær ved at tilendebringes. Man mener, at en stor Fastlandsmagt, i den græske Sags Afgjørelse, nærmer sig meere Minister Cannings Plan og at det for Grækerne vil have velgjørende Følger. Jmidlertid ere følgende 2de Anmeldelser fra det fortrykte Grækenland ikkun lidet trøstende - Det første er et Brev fra en tydsk Videnskabsmand, dat. Nauplia 7de Octbr. til en Ven i Corfu, af saadant Jnhold: "Jeg har fra Mai Maaned af opholdt mig i Grækenland, deels paa Øerne, deels i Athen, sidste her. Krigen og den mangehaande Jammer der overalt her høres, har ikke været mit forehavende gunstigt, dog har jeg faaet nogle skjønne Medailler og adskillige videnskabelige Mærkeligheder. Af Grækerne er jeg ganske mæt. Saa fordærvet Tænkemaade parret med saa meget Barbari, som jeg finder hos Fleerheden af dette Folk har jeg aldrig seet. Nauplia er Hovedpunktet for Folkets Jagen efter Penge; men skjøndt enhver taler og Fædrelandskhed, gives der dog Mange, der solgte Fædrenelandet for et Par solvbeslagne Pistoler. Moreoterne, endnu flygtende for Jbrahim Paska, sværme skareviis om i Gaderne; deres duelige Chefer (Capitainerne) sidde paa Kaffehusene hele Dagen; Regjeringen har ingen Kraft til at holde det liderlige Pak af Soldater i Orden; den har 35,000 Soldater; men hvoraf kun 6000 kunne bruges. Grækenland fortærer sig selv, om ikke Tyrkerne opsluge det - Den Mand der ene kunde bringe Orden i Tingen er Maurokordato; men han er rundtom omgivet af Fiender og Misundere og faaer ingen Bistand. Han har derfor i 7 Maaneder ikke formaaet at organisere meere end en Bataillon - og havde de Franske ikke staaet ham bi, var det end ikke luktes ham. Alt det, der har en fjern Lighed med Militærvæsenet, maae tilskrives de saakaldte Franker (Europæere, men især de Franske - Sagen er den: Grækerne ere uduelige, besidde ingen Gnist af Patriotisme tænke kun paa de almene Fordele, ere dovne, letsindige, ingensinde færdige o. s. v. Dersom Frankerne ikke opildnede dem, dersom Tyrkerne ikke vare saa kæmpemæssig dumme, og dersom Ægypterne ikke havde tøvet saalænge med at sende friske Tropper, vare de allerede tabte - Maurokordato den eneste Mand, der har Begreb om Politik og selskabelig Orden (?) tvivler selv om, at Grækenlands Uafhængighed kan forsvares - Dersom Grækerne læste Artiklerne om Grækenland i de fleste Europæiske Aviser, maatte de troe at hele Enropa var et Huus fuldt af Narre. Den Zante leverer sin drøie Portion af disse Løgne. Jeg forestiller mig, at der en Nyhedsfabrik, som efter en vis Recept tratterer Publikum. - Den amerikanske Commodore Rodgers, med hvem jeg talte, da han var her, fandt, ligesaavel som hans Officerer, at de ikke havde fundet nogen regelret Regjering eller nogen Bestanddeel af politisk Frihedsaand i Grækenland, Denne foranstaaende Skildring er temmelig ugunstig for Grækernes Karakteristik, mueligt en Videnskabs mand seer Tingen med Øine, der ikke passer til de virkelige Forhold. Det andet Dokument er dateret den 9de Novbr. 1825 og tilskrevet den græske Regiering af Englænderen Lytton Bulmer, der i Fjor tilligemed Hamilton Browne sendtes fra London, til Grækenland i Anledning af det i London optagne Laan. Jndholden er i Uddrag, denne: "Deres Excellencer, det vilde være utilgiveligt længere at kaste Sløret over Grækenlands Forfatning. Det er alle vitterligt, at der hører et Slags Undervært til, f.Ex. Enighed fra Deres Side til at redde Grækenland. Ulykke maae lære Os Klogskab. Det være mig tilladt at minde Dem om, at da Landet begyndte at aftaste Aaget, gik Alt rask frem; Tripolisa blev taget, Nauplion overgav sig og man fik de fleste Fæstninger i Peloponnes. Det syntes da, at intet manglede uden Penge, og vor berømte Landsmand (Lord Byron) vidste at skaffe dem. Det brittiske Folks Ædelmod understøttede fremdeles hans Virken. Men, i Fædrenelandets Navn maae jeg nu kræve Regnskab af Deres Excellencer for disse Penges Anvendelse, dem vi begynde at troe at være anvendte til Privatbrug. Hvor er hele det første Laan og hvor Resten af det sidste bleven af, Med Deres Tilladelse vil jeg svare for Dem saaledes: "Med store Bekostninger havde de underholdt en Faction; de havde foretrukket at leie Skibe hos dem selv, istæden for at anskaffe en Flaade for Staten; istæden for at plante Fredens Olictra havde de tændt Tvedragsfatlen i hele Landet, og nu, da De indsee Deres Feiltrin, ønskede De at have handlet klogere." Vi ere nu paa det Punkt, at jeg, dersom De fortryde det Skeete, vil give Dem Raad. Her ere de: Lad være at opmuntre dem som fabrikere Opdigtelser om Grækenland, indtil De virkelig begynde paa at virkeliggjøre dem. Vi have hørt og læst nok af Fortællinger og Slag paa Papiret, om Seire uden Fægtning o. s. v. Ved at bedrage, Publikum have de ført sig selv bag Lyset. Mangel af Vaaben, er ikke Tapperhed. Anskaf dem, endnu er det ikke for sildig; Til Krigens Kraft hører gode Skibe duelige Officerer og alt didhørende. De har brave Landtropper og Søefolk, der under en anden Styrelse end Deres, havde været seirrige. Fægt ikke med Siprør, hvor De bør bruge Dolke og lad deres Hug træffe Fjendens Hjerte. Mistro ikke Andre: det volder Mistanke mod Dem selv, Anvend Resten af Laanet paa een for Landet nyttig Maade. Betroe dets Anvendelse til en Mand der er uafhængig af deres forskjellige Partier og som kan styre dem alle. Endnu er en Deel af Laanet i Kontrahenternes Hænder. Jeg beder Dem for Grækenlands, deres egen og Laanernes Skyld, at være forsigtigere med Pengenes Anvendelse. Jeg er Deres Excellencers lydige Tjener." Rom. 23de Novbr. De under Action værende og aresterede Carbonarer have nu faaet deres Dom den 2de Targhini og Montanari bleve, fordi de havde begaaet Mord, dømte fra Livet og bleve henrettede ved Guillotinen. De vilde ingen geistlig Trost høre. Targhini begyndte paa Skafottet at tale til Folket; da han fik sagt "Jeg døer som en god Carbonaro" dæmpede Trommerne Resten af Talen. Efter Henrettelsen holdt en Geistlig en Tale. Af de Øvrige bleve Gasperoni og Ricci dømte 10 Aar paa Galeierne, og Spadoni og Garofalini til Galeislaver paa Livstid. Man troer: at Paven igjen vil sætte i Kraft de under hans Forgængere Benedikt den 14de og Pius den 7de udstædte Bandlysninger imod de hemmelige Selskaber og Frimurerne. (Naar man betænker: at Carbonariselskaberne ved en gruelig Eed have forbundet sig til at lyde i enhver Ting deres Foresatte, ja endog at myrde deres egne Selskabsbrødre, saa vil der vel ikke være noget Ønske tilbage hos de Fornuftige, for at see et saa farligt Selskab vedligeholdt.