Berlingske Tidende, 1789-03-30
Kiøbenhavn, den 30te Martii. Angaaende det forskrækkelige Mordbrænder=Anslaa, som var sattet saavel imod vor egen Kongel. som den her liggende Russiske Flaade, men lykkeligen blev opdaget, kunne vi nu meddele følgende sikre Efterretning: En Svensk Baron, ved Navn Benzonstierne, Ophavsmanden til dette sorte Foretaaende, som i nogen Tild har opholdt sig her, kiøbte af en Engelsk Skibscapitain, OBrien, for 12000 Rdlr. hans Stib, som laae her paa Rheden og var omtrent vard 3000 Rdlr. Skibet heder Grevinde Reventlan, kom forrige Hør med en particulair Ladning fra Ostindien til Ostende, og derfra hertil for at indtage en Retour Ladning af Jern til Ostende. Dette var skeet, men Skibet frøe ind paa RehdenSkibscapitainen blev derpaa underkiøbt for 2000 Pd. Sterl. at indtage en Mængde Rom, at bestryge Skibet udvendig og paa Dækket, samt alt Tougværtet med Tiære, ninger tykt, og ved første Nordostvind, naar et Rusisk 100 Kanonskib, som laae tæt derved, blev kaltatret, at satte det i Drandhvorved man haabede, naar Vinden vilde føle, at opbrandalle Russiske Skibe, samaaske tillige den hele Danske Flaade For ethvert Skib, som blev opbrændt, skal der være love Drien en Premie, foruden andre Fordeele. - En anden Engelænder, ved Navn Test, en Ven af O Drien, som tient der paa et Contoir og i denne Vinter ved en falleds Livsfar. var bleven endnu mere forbundet med ham; thi da deenganvilde gaae ud paa Jsen til O Driens Skib, røget Stykke Jn sig ød, hvorpaa den 18 Timer dreve omkring i Sundet, indtil en Fisker endelig reddede dem. Denne Ten fortroer, Brien sin med Svensken sluttede Accord. Test følge den paa Samvittigheds Strupel eller rettere opdagede, at den i O Brien udstædte og i Kiøbenhavn kiøbte Vexel paa 200 Pd. Sterl. var kun en Secunda, uden Anmeldelse, hvor Prima Vexelen var at finde, som Udstæderen beholdte. De man paa Forespørgsel underrettede ham om, at han ikke var viis paa sine Penge, men først, naar Prima Vexelen bleprasenteret, sit Pengene, gik han han gav det an. Ma bragte ham til Admiralen, som gaa ham Ordre at opfør O Brien og bringe ham til sig. Da denne hørte Anmelningen, og at han var bleven forraadt af Test, blev hos ralende og vilde skyde ham med en Pistol, som dog blev afdø get. Endelig formaaede man ham til at følge med til Ade. talen, hver en skrivtlig Deposition over Sagen blev forfa tet og af D. Brien tillige underskreven. Politiemester traadte derpaa frem af et Sidevarelse og forkyndte O DriArrest, som derpaa igien blev rasende, men tilsidst tog i Tilstugt til Bønner og vilde satte sit Hoved og sin Ære, Pant for, at han inden 2 Timer skulde indbringe SveFin, dersom man lod ham i Frihed. Dette blev ham af blaat, og Politiemmesteren lod ham bringe paa Raadstuesadher, hvor han sad i nogen Tid og siden er bleven bragt til Caarreller. Stider blev strax besat, og man fandt alting saale mel, som forhen er beskrevet. Det bevogtes nu af Russerne. en Svenske Officeer, Baron Benzonstierna, havde midlertid taget sin Tilflugt til den Svenske Gesandts, Hr. sen Albedels Huus. Pøbelen og i Særdeleshed de Russiske Matroser vilde adskillige Gange have taget ham ud af Minisilene Huus, og Politiet saavelsom Garnisonen var derover skadeel Uge i en bestandig Bevægelse, for at afværge en forbelig Opstand, hvilket og lattedes. Under disse Omstænbeder bragte den Svenske Minister den i Deskyttelse tagne. Garan til en anden vil Minister, hvilket dag Politiet strax dagede. Denne Minister, eller som nu forsikres, hans teretair laante den Svenske Baron en af Ministerens Beenteres Liberie, hvorpaa han dag paa en Postchalle, hvorSceretairen lad, vilde undvaand af Porten. Men Poli sagt, som havde alt for megen Mistanke til denne Vaan ser at lade den passere, anholdte Hestene tal uden for Misterens Huus, hvorpaa den forklædte Betient sprang af Vogen og log ind i Ministerne Port, som endnu stod aaben. Benævnte Mister vilde herpaa ingen videre Andeel have denne Sag, men overleverede Baronen igien til Hr. vonAlbedal, hvis Huus strax saaledes blev omringet med Politie, tientere, at intet Haab blev tilbage for den Svenske Baron gen at undside. For endelig at giøre en Ende paa Sagen mykkede den Svenske Ministeri, at Commandanten og Politiemmesteren afhentede ham, hvilket da og skede. Han der nu som en Statsfange i Citadellet, i det saakaldte Struenses Værelse. Til Forhør over ham er bleven nedsat et egen Common. Dersom dette afskyelige Mordbrændet Proftet var bleven sat i Vert, havde rimeligviis hele Amaborg været forlører, britte allene Krudtets Expleston, da i Skibe skulle have mange hundrede Fade inde, men ende: le Kanonerne, som vare skarpt ladte, havde vel ødelagt de le Huse.