Jyske Efterretninger, 1785-05-13
Haa mit Gods i Junget Bye, Viborg Stift, Skivehuus Amt i nørre Salling, er ved Døden afgaaet Jomfrue Else Cathrine Høyer den 3 Maji sidstafvigte. Hendes Efterladenskab blev af mig som Skifteforvalter forseglet den næstfølgende 4. Maji s. A. Ved denne Forretning blev anmældt, den Afdødes fraværende Arvinger at være sal. Hr. Fædder Høyer, forhen Sognepræst for Junget og Thorum Meenigheder, hans Børn som ikke vides hvor ere. En Søster af den Afdøde, i Ægteskab med Ziegler, forhen Apotheker i Thisted paa Thyeland. Forbenævnte Arvinger og alle andre, som i Hensigt til den Afdøde enten maatte have Arve=Rettighed til hendes Efterladenskab, eller paa anden Maade have noget at fordre, ville behageligt give Møde i Junget Bye hos sal. Jomfrue Høyers Søster Velædle Madame Møller 30te Dagen den 3. Junii førstkommende, og da paa forbenævnte Sted fremligge antagelig Beviser for deres Arve=Rettighed eller andre Fordringer, enten personlig eller ved Fuldmaat. Da enhver kan vere vis paa, at nyde den Ret Lov og billighed medfører. Foreskrevne bekiendtgiøres 3 Gange i de Berlingske, Aalborgske og Viborgske Aviser til de Paagieldendes Efterretning; siden Stervboet ikke formaaer at bekoste et lovformeligt Proclama. Jungetgaard den 6. Maji 1785. A. M. Qvistgaard. Som et Forsøg, hvorvidt et andet Forhold imellem Huusbonde og Bonde med det hidtil brugelige, her i Egnen for begge Parter maatte være giørlig og nyttig, eller ikke; har jeg besluttet førstkommende 28 Maji i en af tvende mig tilhørende Fæste Gaarde Trostrup kaldet, om Formiddagen Klokken 9 ved offentlig Auction, at lade faldbyde benævnte Gaard til arvefæste, det er: Eiendom mod en Recognition og aarlig Afgift paa visse bestemte Vilkaar, ligesom en Selveier faaer Eiendom mod at udbetale en Capital, altsaa kan den der kun eier saa mange Penge, som behøves til Jndboes og Besætnings Anskaffelse, eller den som allerede eier dette in Natura, men ei har nogen Capital at kiøbe Gaard for, ved Arvefæste, uden egen eller laant Capital faae Eiendom, ligesaavel som Selveieren der maae have og vove Capital. Trostrup ligger i Halds Amt, Rinds Herred, og Hersom, Sogn, 4 og en halv Miil fra Randers, 2 en halv fra Viborg, og ligesaalangt fra Hobroe, staaer for Hartkorn nye Matricu4 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. svarer i Landgilde til Hersomgaard efter Jordebogen 1 Tønde 4 Skpr. Rug, 4 Skpr. Byg, 1 Lam, 1 Gaas og 4 Kyllinger, og i Hoverie 10 Plove, 23 Spend 63 Gangdage; med Gaarden følger den lagde Sæd, som er og bliver omtrent Rug 12 Tdr., Byg 3 Tdr., Havre 21 Tdr. Boghvede 1 1/2 Tønde, hvilken ikke betales med mindre Hersom gaards Eiere efter kort eller lang Tid imod Formodning skulde nødes at tage Gaarden igien, i hvilket Fald samme Tønde Tal som her er mældt, at alle Slags Sæd forsvarlig og godt leveres tilbage eller betales hver Tønde Rug med 15 Mk., hver Tønde Byg og Boghvede med 10 Mk. og hver Tønde Havre, med 5 Mk.; Gaardens Bygninger ere beboelige, og til Gaarden findes fornøden Jldingsbrand og Græsning, af Høe avles ikke meget her i Egnen altsaa og til denne Gaard ikkun 3 Læs aarlig. De betydeligste Vilkaar som udførligere paa Auctionsstædet blive bekiendtgjorte, og i et og alt best kan erfares af ConcepuArve Fæsted eller Skiødet, hvilket 14 Dage forinden Auctionen kan faaes til Eftersyn her paa Gaarden, eller i Hobroe hos Hr. Bye- og Herredsfoged Hiørt, med hvad Oplysninger maatte forlanges, ere: 1) De som vil gjøre Bud, maae a) være Bonde fød, og til dato sogt deres Ophold ved Agerdyrkning, b) Dersom de er ere af Hersomgaards Gods, forevise ved Auctionen deres Frihedspas i lovlig Form og deres nu værende Skriftefaders Attest om deres Duelighed og skikkelige Opførsel, og bevise c) at de eie eller kan faae til laans, saa mange Penge som behøves at kiøbe Jndboe og Besætning for, som ventelig kan beløbe sig til henimod 200 Rdlr. 2) Kiøberen skal selv beboe og drive Gaarden i 5 Aar, fra Arbeskiødets Datuin at regne, naar de ere forløbne, kan han om og naar han saa finder for godt, paa samme Vilkaar han har eied den, enten ved Auction eller underhaanden afstaae Gaarden til hvem han vil, hvortil Hersomgaards Eiere er maae negte sin Approbation, saasnart Kiøberen besidder de i forrige §. forlangte Egenskaber; ligesom naar Arvefæsteren, har holdt Gaarden i Stand paa Bygning og Drift, kan han naturligviis vente lidet eller meget til Afstaaelse, og naar Gaarden igien er forsyned med en duelig Beboere, kan den Sælgende upaatalt i alle Maader af Hersomgaards Eiere, flytte og fare i Hans Majestæts Riger og Lande, hvor han lyster og troer at finde sin Lykke. 3) Da Gaarden er Eiendom, finder i ingen Begivenhed brost fald Sted, ikke heller efterlades noget Jnventarium i Gaarden, naar Fæsteren ved Salg eller paa anden Maade afgaaer, 4) Hersomgaards Eiere betaler som Forskud, alle nu værende ordinaire og extraordinaire Kongelige Pengeskatter, som gaae af Gaarden og dens Hartkorn, til rette Tid paa Amtstuen. og tager dem igien af Arvefæsteren paa en for ham beleilig Tid i samme Aar, enten i Penge eller Korn, efter Viborg, Capitels-Taxt, alle Natural Skatter derimod leveres af Arve fæsteren selv til befalede Tider og Steder. 5) J meget vanskelige eller totale Misvært=Aar, skal Arve fæsteren af Hersomgaards Eiere blive forstrakt med Brødkorn indtil 4 Tønder i det høieste, som ved Mortensdags Tider betales igien enten med Korn eller Penge, efter Viborg Capitels Taxt i det Aar Laanet er gjort: Naar nu 4 og 5. Post lægges til den Fordeel, at Arve fæsteren uden Capital kan faae tilstrækkelig Agerbrug til sin og sines Underholdning, er det temmelig sandsynligt, at han har betydelig Fordeele frem for Selveieren, som maae i alle Begivenheder sørge for sig selv. 6) Gaarden tiltrædes til St. Hansdag, fra den Tid altsaa begynder Arvefæsternes Rettigheder og Forbindtligheder. Skulde nogen have Lyst forinden Auctionen at besee Gaarden og Eiendommen, og i den Hensigt mælde sig her paa Gaarden, skal samme blive dem foreviist. Hersomgaard den 12. April C. Rosenern.