JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-10-01
Løverdagen den førstkommende 13de October, Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Begjering af Fattigvæsenscommissionen her i Byen, foretaget Auction paa Raadhuset til Bortleie paa 8te Aar af følgende Fattigvæsenet tilhørende Jorder. 2) 6 Agre ved Blaadam af Jndhold 30,022 Alen, der sidst havdes i Leie af Skoemager P. C. Handberg. b) En Deel af 6 Agre ved Langdam, der sidst havdes i Leie af Farver Algreen. c) 4 Agre i Vesterriis af Jndhold 32,500 Alen, der sidst havdes i Leie af Avlsbruger Peder Ditlevsen. d) 1 Ager østen for Hermannshøi af Jndhold 8000 Al.,der sidst havdes i Leie af Cantor Wiberg. e) 7 Agre vesten for Hermannshøi af Jndhold 70,400 -Alen, der sidst havdes i Leie af Hattemager N. Handberg. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn paa Auctionsrettens Comptoir. Viborg, den 20de September 1838. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1838-10-01
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved vedkommende Under- og Over-Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Birgithe Pedersdatter Dohn og tidligere afdøde Mand, Kirkesanger og Skolelærer Niels Jensen Svanfolk af Gudum Bye og Sogn, under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevisliggjøre deres Tilgodehavende for Undertegnede, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lindenborg pr. Aalborg, den 18de September 1838. Kirstein, comitt. Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1838-10-01
(Hermed følger Tillægsblad.)
Viborger Samler, 1838-10-01
Tillægsblad til Viborger Samler No. 125.
Viborger Samler, 1838-10-01
Hæderværdige Medborgere. De Anordninger, hvortil de kongelige Udkast bleve Dem forelagte, da De sidst vare forsamlede, ere nu alle udkomne; De ville ved at sammenligne Udkastene med de endelige Anordninger, have seet Kongens velvillige Opmærksomhed for de af hans troe Provindsialstænder udtalte Meninger og Ønsker, medens De tillige deri ville see de gavnlige Frugter af Deres nidkjære Bestræbelser. De motage derhos en Kundgjørelse, hvorved Kongen meddeler Dem en samlet Underretning om Resultaterne af de Betænkninger og øvrige Andragender, som De i Deres forrige Forsamling indgave. Ligesom Kongen der udtrykkelig udtaler sin naadefulde Erkjendelse af den Jndsigt og redelige Jver for hans og Landets Bedste, hvormed De have behandlet de Sager, som have været under Deres Overveielse, saaledes viser hiin Kundgjørelse ogsaa i det Enkelte, hvorledes Kongen har prøvet alle de bemærkninger og Bønner, som De have bragt for Thronen. Forsaavidt de Petitioner, som De havde frembaaret, vare gjentagne af Provindsialstænderne for Nørre-Jylland, er den Besked, som allerede tidligere blev disse givet, den samme, som nu meddeles Dem. Men nu ville De og erfare de Petitioners Skæbne, som de særlig have indgivet, og De ville see, at disse for den største Deel enten ved umiddelbar Foranstaltning, eller ved Lovudkast, som blive dem forelagte, have havt de tilsigtede Følger. Naar enkelte ikke ere blevne fuldstændig opfyldte, ville De udentvivl skjønne, at Kongen dertil har havt sær vigtige Grunde.
Viborger Samler, 1838-10-01
De raadgivende Provindsialstænder for Nørre-Jylland, have med en Flid og Omhu, som fortjener den meest levende Erkjendelse, gjennemarbeidet alle de Samme forelagte og for en Deel omfattende og vanskelige Sager i en Tid af kun nogle Dage over 3 Maaneder. Jeg tvivler ikke paa, at De, høitagtede Medborgere, ville være istand til at fuldføre det indenfor den samme af Kongen satte Grændse; thi det kan ikke feile, at ligesom det i 1836 kom hine Provindsialstænder meget tilgode, at de allerede fra den Stændertidende, som herfra udgik, kjendte saavel Lovudkastene med Motiverne som alle de Forhandlinger, der havde fundet Sted ved de her forsamlede Provindsialstænder, det saaledes ogsaa meget vil lette Arbeidet for Disse, at Sagerne tidligere have været under de jydske Stænders Behandling. Tiden er desuden saaledes afpasset efter Forholdene og alle Medlemmernes egen Beqvemmelighed, at enhver Udsættelse over den engang bestemte Tid let kunde blive særdeles ubeqvem for Mange. Med fuld Tillid forudsætter jeg, at De, høitagtede Medborgere, ikke alene med Hensyn til Tiden, men ogsaa med Hensyn til Sagernes Behandling ville retfærdiggjøre Kongens og Deres Medborgeres Forventninger, og at det, naar i sin Tid Forsamlingen igjen træder fra hinanden, vil vise sig, at den har virket trolig og heldig saavel for de Sager, hvorover Kongen har fordret Deres Betænkninger, og fordem, hvormed De iøvrigt maatte finde Anledning til at befatte Dem, som og for at bringe Jnstitutionen videre frem i sin Udvikling i Overeensstemmelse med Kongens landsfaderlige Øiemed. Mig selv anbefaler jeg til den samme Godhed og Velvillie, som De saa rigelig udviste mod mig, da jeg sidst havde den Ære at staae i et lige Forhold til Dem, som det, der idag igjen begynder. Dette velvillige Sindelag haaber jeg og, at de Mænd ville deele, som først nu ere traadte ind i denne hæderlige Forsamling. Med nogle af disse har jeg allerede tidligere staaet i et venligt Forhold; Enkelte have hidtil været mig fremmede. Men jeg gjor Regning paa, at de Alle ville erkjende mine redelige Bestræbelser for med Dem at virke til det fælles Maal, og at De, naar Evnen ikke svarer til Villien, dog ville visse mig den Overbærelse, som jeg er saa vant til at finde hos mine Medborgere. Efterat Talen var sluttet, udbrød Forsamlingen eenstemmigen i et: "Kongen leve!
Viborger Samler, 1838-10-01
Naar Man efter et sygeligt Barndomsliv, efter et arbeid somt, ofte møisommeligt, oftere kummerfuldt Manddomsliv, efter en lang og samvittighedsfuld Embedsførelse, henligger i Maaneder med Døden bestandig for Øine, ventende intet Andet, end at maatte forlade et Dusin uforsørgede Børn, naar Man dertil har endnu andre Sorger - og det ikke af de smaae; naar Man da til Afsked eller til Naadesstød i sin værgeløse Tilstand saaledes anfaldes, da tykkes mig næsten: Det er for Meget. Hvad der kan have bevæget mine Fjender de ere ellers snart talte – til saaledes at ville prøve paa "at knuse det knækkede Rør, er mig lige til dette Øieblik aldeles uforklarligt: Een af dem, der har brugt sig, eller ladet sig bruge imod mig, er en Mand, som ved min Bistand nu i tolv Aar har beholdt sin Stilling, og derved frelst sig og Familie fra Fattigdom. Den Anden har jeg ved frivillig Mægling reddet fra en Proces, derfor ham kunde havt betænkelige Følger. Men Han, hvem jeg i mange Aar har været coordineret og Nabo til, og nu i 4 Aar. subordineret; med ham har jeg aldrig havt et ondt, vel neppe et tvivlsomt Ord at skifte, for han paa omhandlede Maade begyndte at berede mig til Døden. – At jeg ikke nævner Nogen af dem, skeer af Skaansomhed; thi hvad jeg her skriver er ikke Angreb, men Forsvar. Men jeg ønskede, saavel for hans egen Skyld som for Standens, at han kunde og vilde opgive en antagelig Grund til sin Fremfærd imod mig. – Jeg har aldrig været begjærlig efter særdeles Belønning formine Arbeider. Jeg har aldrig, hverken ligefrem eller ad Omveie, søgt Saadan. Det Eneste, jeg har ønsket, er, mine Medborgeres Agtelse og Velvillie, og endnu Noget i mit eget Jndre, som ikke Provstemagt - eller om der gives nogen høiere paa Jorden – kan enten skjænke eller røve mig. Men Utak tager jeg ikke imod.
Viborger Samler, 1838-10-01
J mangen Sygdom, i mangen haardere Nød har jeg fundet mig styrket ved disse Davids Ord: "Herre, Naar Du nedbøier, mig, gjør du mig stærk." Hvorledes skulde da Menneskemagt gjøre mig svag, Endnu har jeg Kraft til at værge mig. Men haver jeg talet Uret, da beviis det." Spentrup, den 20de Septbr. 1838. S. S. Blicher.
Viborger Samler, 1838-10-03
No. 126. 66 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Salier. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 3 October 1838. Onsdagen den Redigeret af E. Nerenst. – Udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1838-10-03
Udenlandske Efterretninger. Ved Merinos og Balmafedas Anmarsch med 4000 Mand er Valladolid erklæret i Beleiringsstand; at Carlisterne allerede skulde have taget denne Stad, viste sig at være et falsk Rygte. – Avila har slaaet Perdiz i Navarros Faction. - Fra Saragossa erfarer man, at Carlisterne have igjen istandsat Morellas Fæstningsværker. - General Flinter har skudt sig i Madrid.
Viborger Samler, 1838-10-03
Angaaende de sidste Tildragelser paa den østerrigskmontenegriniske Grændse har man følgende interessante Details. Det viser sig stedse tydeligere, at den russiske Capitain Kowalewsky, der i lang Tid har opholdt sig i Montenegro, synes at have været Hoveddrivefiedren til de stedfundne blodige Fægtninger. Han synes at have været den, der har opmuntret Montenegrinerne til, for ingen Priis at afstaae fra deres formeentlige Rettigheder, og det er endog en Kjendsgierning, at han ved Skjærmydslerne befandt sig i Montenegrinernes Rækker, Montenegrinerne commanderedes af en Fætter til Bladikakan, Fyrst Georg, der tidligere ligeledes stod som Officier i russisk Tjeneste og er i Besiddelse af to russiske Ordener. Begges Understøttelse maatte naturligviis bestyrke Montenegrinerne i den Jndbildning, at de kunde gjøre Regning paa Ruslands Beskyttelse og Bistand. En anden besynderlig Omstændighed er den, at den russiske Consul i Ragusa vedblev at sende Montenegrinerne Penge og i den sidste Tid endog næsten skal have fordoblet disse Tilsendelser. Endeligen hører man, at den russiske Politik ogsaa Constantinopel arbeider for Montenegrinerne, da det er denne Politik, der har bestemt den tyrkiske Regjering til at give Statholderne i Bosnien og Herzegowina bestemt befaling til ingen Repressailler at tage for de ved Montegrinerne lidte Tab, men kun af fredelig Underhandlings Vei at sørge for Districtet Grahowos og de tilgrændsende Landsbyers Ro og Sikkerhed. At lignende befalinger ere af Porten udstedte til de nævnte Paschaer, er aabenbart, og naar man ei vil forklare sig disse paa samme Maade, som Montenegrinerne, saa maae de synes meget gaadefulde. Vladiken befinder sig som Følge heraf i Nitschisti og confererer, der med de tyrkiske Autoriteter og Pacificeringen af disse allerede i lang Tid et Tvistens Æble dannende Egne. Desuden stole Montenegrinerne paa servisk Hjælp; de paastaae, at Fyrst Milosch bestemt har lovet dem denne, og kun formanet dem til at undgaae Rivninger med Tyrkerne. De fra østerrigsk Side ventede Forstærkninger ere endnu ikke indtrufne, og dette er vel Aarsagen til, at Alt endnu befinder sig i lige uafgjort Stand. Jmidlertid underhandles der, og Bladiken er indbuden til at indfinde sig til en fredelig Underhandling i Ragusa, hvilken Jndbydelse han vel har modtaget, uden dog at bestemme Tiden til sin Ankomst. Desuden bemærker man, hvorledes Montenegrinerne forskandse sig paa deres Bjerge.
Viborger Samler, 1838-10-03
J en Skrivelse fra Alexandria af 28de August hedder det: "Endnu er ikke alt Haab ude om en fredelig Løsning, endskjøndt Mehemed Ali vedbliver at nægte Tributen og hidtil ikke har afsendt en Piaster til Constantinopel. Af fremmede Flaader sees i de herværende Farvande hidtil intet Spor, den ægyptiske, 20 Seilere stærk, hvoriblandt 9 Linieskibe paa 100 Kanoner og 5 Fregatter paa 64, har i nogen Tid krydset udenfor vor Havn. Jfølge sikker Efterretning opstiller Jbrahim Pascha nu, da Druserne og de med dem forbundne Beduistammer ere undertrykte, sin Armee i tre Divisioner, den første, bestaaende af irregulairt Jnfanterie og Cavallerie, ved Taurus, under Commando af Paschaen af Candien, Mustapha Pascha, den anden ved Aleppo under Soliman Pascha, den tredie ved Damascus under sin egen personlige befaling. Vicekongen forsikkrer alvorligt, at han selv vil afreise til Fazogl, hvor Hr. Joseph Russegger, som bekjendt, i Alluvionerne af Floden og i Qvarzen i de denne Flod omgivende Bjerge har fundet betydelige Guldressourcer. Under Orientens nuværende politiske Forhold og ved den Fare, som Climact og de derværende fjendtlige Regerstammers Sindelag frembyde, har man ingen Tro til, at den gamle Mehemed Ali selv vil stille sig i Spidsen for den nye Expedition; men dette viser i det Mindste den Vigtighed, man tillægger den fortjenstfulde Russeggers Opdagelser, endskjøndt den østerrigske Expedition har opløst sig, og han selv, der er vendt tilbage fra det indre Africa, har taget sin Afsted. Tiden vil nærmere oplyse den brave Mands Grunde til dette Skridt.
Viborger Samler, 1838-10-03
Jfølge Efterretninger over London havde den nordamericanske Unions kolde, oprørende Barbari mod de oprindelige Jndvaanere bevæget disse til at sammenkalde en stor fælleds Raadslagning, der skulde finde Sted i et meget stort nyopbygget Raadhuus hos Cherokeserne. Efterat Major Mason havde bragt denne omhyggeligen skjulte Beslutning til Regjeringens Kundskab, har denne besluttet med Militairmagt at forebygge Forsamlingen. Cherokeserne havde skikket Sendebud med den sorte og røde Wampun til alle Stammer fra den røde Flod af til Sæk- og Ræve-Jndianerne ved Missisippi (med Undtagelse af Kansaerne og Osagerne) og indbudet dem til Deeltagelse i den fælleds Raadslagning. Med stor Forsigtighed var man gaaet tilværk, for at unddrage Nordamerica nerne al Kundskab om denne Forsamling, der skulde have til Hensigt at bevirke en stor almindelig Raadslagning og en Forening af alle Stammer paa Grændsen. General Gaines afsendte strax den fra MajorMason ankomne Depesche til Krigsdepartementet og forlangte Ordre til med væbnet Magt at indblande sig i Raadslagningen. Sandsynligviis bevilges dette, og ogsaa dette Forsøg af de røde Mænd paa at undgaae deres uafvendelige Undergang vil være frugtesløst.
Viborger Samler, 1838-10-03
J Vestindien er Gjæringen større mellem Planterne, end mellem Regrene, der for største Deelen have meldt sig til Arbeide, men hvem man ikke vil give den forlangte Arbeidsløn, nemlig 10 Piastre maanedlig.
Viborger Samler, 1838-10-03
Jfølge de sidste Efterretninger fra Circassien ere i Slutningen af Julii Maaned flere russiske Krigskibe af Storm kastede paa Kysten og strandede. Det hedder, at Abasserne have indtaget det nyanlagte Fort Sotschah, hvorimod Russerne skulle være landede ved Schapschuk og der have anlagt udbredte Fæstningsværker.
Viborger Samler, 1838-10-03
Angaaende de meget omtalte Bayaderer er man nu kommen ud af sin Vildfarelse. De ere ikke Pa godens eller Braminernes Tjenerinder, som man har udbasnnet, for at gjøre Effect. Tempel-Bayaderer ne af den store Pagode tør aldrig forlade denne. Præsterne vilde aldrig tilgive dem en Reise til Europa. Pariser-Bayadererne ere indiske Dandserinder, og det saadanne, som man seer paa Gaderne i Calcutta, og som ofte dandse for de engelske Officerer og Soldater. De ere Ostindiens offentlige Dandserinder og intet videre.
Viborger Samler, 1838-10-03
Den 3die Septbr. fandt i Paris en Duel Sted af en egen, skjøndt ikke i denne Stad uhørt, Art. To Grisetter duellerede med Pistoler for en Students Skyld. Efterat de havde vexlet to Skud, uden at det havde nogen Følge, erklærede Vidnerne, at deres Ære var reddet; men Duellantinderne selv vare ikke at bevæge til nogen Forsyning; de adskiltes med det bittreste Had til hinanden.
Viborger Samler, 1838-10-03
Den britiske Regjering synes at have taget fuldkommen Besiddelse af Falklandsøerne; thi den britiske Gouvernør havde forbudet de fremmede Skibe, efter den 1ste Juni d. A. at fiske i Nærheden af samme eller at opholde sig i nogen Havn paa disse Øer, i modsat Fald maatte de tilregne sig selv de slemme Følger, som vilde udspringe deraf.
Viborger Samler, 1838-10-03
Den 12te Septbr. blev der i Barchem begravet en Mand paa 32 Aar, der var qvalt i sit eget Fedt. Liget veiede 307 Pund.
Viborger Samler, 1838-10-03
Fra Christiania skrives under 20de Septbr. J Forgaars ankom til Finants-Departementet elleve Læsmed Sølvbarrer fra Kongsberg. Sølvværket vedbliver fremdeles at yde god Production og de ønskeligste Udsigter for Fremtiden.
Viborger Samler, 1838-10-03
Jndenlandske Efterretninger. Times af 18de De, indeholder under sin Børs Artikel en meget apokryph Meddelelse, hvori omtales et Brev fra Kjøbenhavn, modtaget i London den 17de om Formiddagen, der meddeler Efterretning om den store Banksag imellem Nationalbanken og Finantserne. Det er for det første mærkeligt nok, at man i London allerede den 17de har Underretning om en Sag, hvorom i Kjøbenhavn Collegialtidenden først den 22de, altsaa 10 Dage efter at Brevet maa være afgaaet til London, giver sikker Efterretning. De engelske Efterretninger ere da ogsaa derefter: Finantserne have faaet 48,000 Lstrl. aarlig og disse skulle efter Brevskriverens Mening, som synes at være en meget stærk Tilhænger af de 3 Pro Cents, anvendes til Jndløsning af Obligationer af det dansk engelske 3 Procents Laan i dette halvaar, hvilken Afbetaling saaledes vil blive stærkere i dette Halvaar end nogen af de foregaaende. Dette synes altsaa at skulle rette paa den rothschildske Erklæring, at Afbetalingen i dette Halvaar skulle blive lige saa stor som nogen af de foregaande Gange. Mon Brevskriveren skulde troe, at Creditorerne skulde være saa lettroende og eenfoldige, at en saadan Historie kunde have nogen Jndflydelse paa Coursen. Den stærke Tilhænger synes i dette Tilfælde at have tabt Tilliden til almindelige Midlers Jndvirkning paa Coursen: derfor skulde der bruges stærkere. Det Værste for Coursdoctoren er imidlertid, at enhver, som kjender Forholdene der, seer, at han er en Qvaksalver. Statscreditorerne skulle altsaa for ramme Alvor bildes ind, at den danske Finants bestyrelse vil anvende den Meerindtægt, der vindes ved Transactionen med Banken, til Opkjøb af 3 Procentobligationer. Det var næsten mere end Obligationshaverne kunde forlange.
Viborger Samler, 1838-10-03
Hr. Prof. Sibbern har i 2de Opsatser i den berlingske Avis udtalt sig foreløbigen – om Stænderforsamlingernes Forening, hvori han ikke er enig og dernæst over det Spørgsmaal: "ere Stænderne denne Gang blevne sammenkaldte sildigere, end der var Ret til at vente?" hvorfor han udvikler Grunde, der føre til det Resultat, at han kan besvare sit Spørgsmaal med Nei.
Viborger Samler, 1838-10-03
Et Par Forældre i Helsingør have havt den Sorg, at deres Søn, Solieutnant V. Lund er død ombord af Typhus paa Hjemreisen med Fregatten Rota.
Viborger Samler, 1838-10-03
En af de andre medfarende Lieutenanter har havt det Uheld at faae et Been brækket ved et sprunget Toug, der tillige slog Laarene itu paa 2de Matroser.
Viborger Samler, 1838-10-03
Nykjøbing, den 25de Septbr. Den ostindiske Missionair Hr. Pastor Rosen ventes ifølge Breve, dateret London, den 5te De tilbage til sit Fædreland, for der at søge geistlig Ansættelse, efter 20 Aars Fraværelse fra Europa og efter saare vidtløftige og besværlige Reiser, hvis Resultater, som vi haabe, han i sin Tid vil meddele det læsende Publicum. Ogsaa her paa Landet er i flere Nætter seet usædvanlige stærke Nordlys, som skulle spaae en tidlig og stræng Vinter. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1838-10-03
Odense, den 27de Septbr. Paa Egeskovs Marked vare Priserne følgende: Sæderug 25 til 27 Mk., Sædehvede 7 a 8 Rbd. pr. Td., Smør 10 Rbd. a 10 Rbd. 3 Mk. pr. Fjerding (dog var der til denne Artikel flere Sælgere end Kjøbere), Boghvedegryn 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. 4 s. pr. Skjeppe, levende Gjæs. 1 Rbd., Flæsk fra 10 til 11 Mk. Lpd. Gode Heste betaltes med 100 til 150 Rbd.; paa Markedet var der adskillige Halvblodsheste, hvoraf enkelte solgtes.
Viborger Samler, 1838-10-03
For Lodeker betaltes fra 26 til 30 Rbd. Markedet var godt besøgt, hvortil det smukke Veir bidrog.
Viborger Samler, 1838-10-03
Efterretninger og ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder.
Viborger Samler, 1838-10-03
Hvidberg, Orum og Lodberg Sognekald under Aalborg Stift, forhen anslaaet til 138 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognenes 119 Tdr. tiendeydende Hartkorn kan anslaaes til 11 Tdr. 2 Skpr. Rug og 87 Tdr. Byg; men herunder er Qvægtienden indbefattet. 2) Paaske- og St. Hansdags Rente 7 Lpd. Ost og 76 Snese Æg. 3) Offer og Accidentser omtrent 100 Rbd. r. S. 4) Renten af en Capital stor 291 Rbd. 57 1/2 Sk., der er prioriteret i Præstegaardens Jndløsningssum m.m. 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 10 Skpr. 1 Fdkr. med et Areal af 29 Tdr. Land, og til Kaldet er ifølge Kongelig Resolution af 4 August 1769 perpetueret en Eng mod en aarlig Afgift af 5 Rbd. til Chordegnen i Nykjøbing paa Morsøe, og 20 Rbd. i Jndfæstning, saa ofte Vacance skeer enten med dem, som give Fæste eller dem, som faae i Fæste Kaldet er forundt særdeles Lettelse i Skatter.
Viborger Samler, 1838-10-03
2. Lime Sognekald under Ribe Stift. Gammel Angivelse 220 Rd. Kaldet har nu følgende Jndtægter: 1) Af Sognets 169 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn er 137. Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. tiendeydende, men Kaldet har kun Tiende af 136 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Bederlaget for Præste-Korntienden af dette Hartkorn saavelsom for Konge-Korntienden, med hvilken Kaldet ogsaa er beneficeret, udgjør efter Kongelig confirmeret Forening 55 Tdr. 5 Skpr. Rug, 67 Tdr. 6 Skpr. Byg og 156 Tdr. 2 Skpr. Havre. 2) Skjøndt Qvægtienden iøvrigt er indbefattet under Korntienden, gjøre Sognets Gaardmænd dog, som Vederlag for den, 48 Beed eller halve Dages Arbeide med Plov, Vogn eller Harve. 3) Smaaredelstiende er ikke svaret, men Paaske- og St. Hansdags-Rente har udgjort 19 1/2 Ol Æg, 8 Lpd. Ost og 2 1/2 Lpd. Smør, samt 3 Mk. 12 Sk. i Penge. Offer og Accidentser 100 Rbd. Sølv. 5) Præstegaarden staaer for 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, med 25 Tdr. Agerland, middelmaadig Jord, og 20 Tdr. Land Hede og Kjær. Til Lysepenge samt for at holde Brød og Viin til Kirken har Præsten havt skattefrit Brug af et Stykke Kirkejord paa 1 Td. 2 1/2 Skp. Hartkorn med 10 Tdr. middelmaadig Agerland. Fra Hovedgaarden Kaas faaes aarlig 42 Snese Skudtørv, men iøvrigt maa Jldebrændsel for den største Deel kjøbes. Paa Kaldet hviler ingen Enkepension, og der stilles ingen Militairheste.
Viborger Samler, 1838-10-03
3. Frøslev og Mollerup Sognekald i Aalborg Stift, efter gammel Angivelse 145 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Af Sognenes 160 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. tiender dende Hartkorn svares Korntienden efter mindelig Accord med 110 Tdr. Byg. 2) J Qvægtiende haves 8 Rbd. Sølv. 3) Paaske- og St. Hansdags-Rente 2 Skpr. Rug, 1 Lpd. 13 Pund Brød, 5 Lpd. Ost, 4 Lpd. Smør og 11 Ol Æg. 4) Offer og Accidentser 86 Rbd. Sølv. 5) Præstegaarden, staaer for 7 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn med et Areal af 68 Tdr. Land Ager og 14 Tdr. Land Hede og Mose, hvoraf haves Skudtørv omtrent til Fornødenhed; desuden haves Ret til at grave Fladtørv paa et Stykke Hede i Mollerup. Paa Kaldet, der iøvrigt er blandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter, hviler Enkepension til Beløb 10 Tdr. Byg.
Viborger Samler, 1838-10-03
AVERTISSEMENTS. Portorico, Portacarero og Melangetobakfaaes hos S. Buchvaldt. Viborg, den 1ste October 1838. Hampelærred, Halvlærred og Shirting faaes til meget billige Priser hos S. Buchvaldt. Viborg, den 1ste October 1838. Den danske Bondeven et Ugeblad til Nytte og Fornøielse udgivet af Pastor Børresen i Sjælland.
Viborger Samler, 1838-10-03
Af dette Blad, der har vundet almindeligt bifald over hele Landet og nu tæller henved 2000 Abonnenter, sluttes 2den Aargang med September og 3die Aargang begynder med October d. A. Hver Uge udkommer et Rummer paa Ark, og Prisen er overalt i Danmark kun 24 s. om Fjerdingaaret. De, som ønske at holde dette Blad, bedes at henvende sig til Dhrr. Boghandlere Kabell i Viborg, Lundt i Aalborg, Smith og Lowenthal i Randers, Krarup, i Ringkjøbing, Postmesterne Carstensen i Thisted og Bay i Holstebro, Kjøbmand Damgaard i Skive, Strandtoldbetjent Bruun i Lemvig, hos hvilke Prøve Nummere af de 2 første Aargange ligge til Eftersyn, eller i Aarhuus til Jessens Boghandling. Thorvaldsens Museum.