JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Sverrig. Rigets Stænder havde indstillet til Hs. Maj., at Tallotteriet maatte blive afskaffet, som i hos Graad fordærveligt for Folkets Sædelighed og Velfærd. Anledning heraf er der ved et kongl. Rescript til Directionen for Tallotteriet givet tilkjende, at dette indtil videre er ophævet fra 1ste Januar af og at Collecteurerne skulle betale de Penge tilbage, de maaskee allerede kunne have modtaget. - Man mener almindeligt, at Løvenskjold vil blive udnævnt til Wedel-Jarlsbergs Efterfølger som Statholder i Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 18de Januar. Man venter almindeligt, at den endelige Reform i de 2 Kammercollegier, vil skee til 1ste April, ligesom man ogsaa forsikkrer, at til den Tid skal Reformen skee i Landetaten. Hvad det Sidste angaaer, turde det være Tvivl underkastet; idet mindste har man forsikkret os, at det lader til, at Militaircommissionens Redactionscommittee har ifinde at begynde forfra. At iøvrigt Forretningsgangen ved den nye Indretning af Collegjerne vil vinde i Simpelhed og Raskhed, kan ansees udenfor al Tvivl, men derimod hører man fremsætte Spørgsmaal om, hvorvidt Departementscheferne ville være istand til at overkomme Arbeidet, og man navngiver virkelig allerede to af de nye Departementschefer (begge bekjendt dygtige Mænd).der skulle have erklæret Arbeidet for uoverkommeligt. Det forekommer os tillige, at en Gage af 2500 Rbd. om Aaret for en saadan Mand er vel tinge; en norsk Statsraad og med disse maae vel nuværende Dep. Chefer kunne sammenlignes) har 3000 norske Specier om Aaret, og det er billigt, at en Mand, til hvem man giør saa store Fordringer, paa hvem der hviler saa stort Ansvar, og som maa føre Huus, ikke alene er betrygget for smaaligge Næringssorger, men endogsaa kan have lidt tilovers. Og Enhver, der kjender Noget til Livet i Kjøbenhavn, vil indrømme, at en Mand, der skal leve og omgaaes med den høiere Middelstand, ikke vil kunne komme ud med 2500 Rbd. om Aaret, især naar han har flere Børn. Man spørge kun vore Smaae Grosserere de store ville vi ikke engang tale om, hvad de bruge, og man vil høre, og det er dog billigt, at en Dep. Chef bør kunne hamle op med en Urtekræmmer. Det er saa meget besynderligere, at man har været saa knap mod Dep. Cheferne, da man dog har betænkt det underordnede Personale meget anstændigt. Vi ville i denne Henseende supplere vor forrige Meddelelse om Gageringen for Cancelliets Personale. Comptoircheferne ere ansatte saaledes: 2 med 1600 Rbd., 2 med 1400 Rbd. og 1 med 1200 Rbd.; for Cancelliets Revisionscomptoirer er reglementeret 2 Compt. Chefer med 1400 Rbd., 1 med 1200 Rbd., 2 Fuldm. med 500 Rbd., 1 med 400 Rbd. og for Copiisterne 300 Rbd. hver. (Dannev.)- Blandt de stedfundne Avancements har intet gjort mere Opsigt end Grev Sponneck, der er bleven Commiteret i Generaltoldkammeret. Det er en dygtig ung Mand men han har ogsaa gjort en enorm Lykke, han er Student, fra 1832 og kun 25 Aar gammel. (Dannevirke.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
- Det hedder, at ved Reductionerne vil den ellers for sin Virksomhed i sit Fag bekjendte Postsecretair Boiesen, hvem man udentvivl har de fleste væsentlige Reformer ved Postvæsenet at takke for, blive sat paa Vartpenge, hvorimod den - Hr. C. Kehlet (Eieren af et berømt Caffehuus) har gjort Pianisten Hr. R. Willmers et Tilbud, som idetmindste ikke kan kaldes et Misbud. Han vil engagere ham paa 5 Aar til at spille hver Aften 4 Timer i sit Establissement mod et Honotar af 2000 Rbd. aarligt. Man tvivler imidlertid om, at Hr. Willmers vil modtage Tilbudet. (Dannev.) Saasom Dannersproget er belemret ikke blot med mange franske, latinske og andre Ord, men ogsaa med en Hoben plattydske Sammensætninger, have nogle Medlemmer af, det danske Samfund besluttet at foretage sig alvorlige Skridt, med Hensyn til en Udfeining. Saaledes have de allerede vedtaget, indbyrdes imellem sig selv, altid at forlange, Tobak, istedetfor Tvebak, og aldrig at begjære, Kinderpulver, men Børnekrudt, fra Apotheket. (D. Fris.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Befordringer. D. 17deds er 2den Toldinspecteur, Kammer og Fabrikdir. D. J. Ramert, R. af D., 3die Toldinspecteur, Justitsr. J. J. G. Blom. R. af D., og sur num. Toldinspecteur, Capit. B. K. B. Wigelsen, R. af D. og Domd., udn. resp. til 1ste, 2den og 3die Toldinspecteur i Kjøbenhavn. - S. D. er Sognepræst for Halligerne Langenes og Nordmarsch, H. H. Ebsen, udn. til Sognepræst i Sieverstedt i Flensb. Provsti.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Under sit sidste korte Ophold i Fredericia uddeelte Hs. K. H. Kronprindsen flere betydelige Gaver til Trængende og tilsendte desforuden Fattigcommissionen 140 Rbd. r. S. til Uddeling imellem Stadens Fattige. (Veile Ap.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
I Horsens synes man, efter nogle Jnserater i Byens Avis at dømme, at arbeide paa en høitagtet Embedsmands Valg til Deputeret for Horsens By. Hvis denne Embedsmand, efter Sandsynlighed, er Byens Borgemester, Justitsr. Ræder, da vil vist Jngen frakjende denne Mand hans fortjente Agtelse og idet mindste flere af de Capaciteter, der udfordres for en Stænderdeputeret, men, uden nærmere Undersøgelse heraf, vilde det dog vistnok i høi Grad forundre, om Horsens tænkte paa at vælge nogen Anden end sin vist ikke mindre agtværdige Medborger, den for Frihedens Sag saa nidkjære og fortrinlige Repræsentant, Oliemøller Schytte, til ny Deputeret.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
J Aaret 1840 er paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn af 929 Fødende kun 11 døde, altsaa lidet over 1 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Stændervalg. J 10de Kjøbstaddistr. (Lolland, gjen valgtes Brændeviinsbr. J. Sidenius til Dep. og Komd. Lorenz i Maribo til Suppl. J 10de Landdistr., hvor Prof. Clausen valgtes til Dep., er Papirfabr. Cand. juris Obel valgt til Suppleant. For Odense er valgt, Generalkrigscommissairen for Danmark, Oberst v. Abrahamson, C. af Obr., Obd. osv., til Deputeret med 135 af 167, Stemmer, og Justitsr., Herredsfoged Knudsen, R. af Obr., til Suppl. med 76 St. De to Nærmeste efter disse vare Etatsr., Toldinspecteur Pontoppidan, R. af Dbr., med 39, og Justitsr., Regimentschir. Jacobsen, R. af Obr., med 37 St. Statsr. Stenfeldt erholdt 3 Stemmer. Komd. Eilschou (Formand for Borgerrepr.) frabad sig Valg ved Forhandlingens Begyndelse. (Fynske Av.) Det tilendebragte Valg i Aarhuus har givet følgende Resultat: Af 118 mødte Vælgere havde Justitsr. Fleischer alle Stemmer, Cancellie. Funder 116, Politiassistent, Proc. Nielsen 55, Kjøbmand Bang 53, Komd. Hammershøi 46, Birkedommer Rasmussen 26, Komd. Benzen 25, Komd. Søgaard 15, Komd. M. G. Bech 5 osv. Valgene i Skanderborg, der høre til samme Afdeling, ere nu tilbage. (Aarh. Av.) det 17de jydske Landdistrict er valgt Propr. Bay til Sødal, til Deput og Propr. Skov til Baadsgaard forrige Deputeret for samme District, til Suppleant. Af Øvrige havde Propr. Agier til Corsøgaard 30, Høiesteretsassessor Bruun, 14, Fabrikeier Bruun til Bruunshaab 12 og Procur. Repsdorph til Lægaard Mølle 4 St. Ved et for Viborg By afholdt Prøvevalg faldt de fleste Stemmer paa Følgende: Cancellie., Overretsproc. Møller 11), Proc. Balth. Christensen i Kbhavn (30). Stiftsprovst Schjødte (28), Kbmd. S. Buchvaldt 17) og Kammer., Herredsfoged Rod (15). Stiftspr. Schjødte og Komd. Buchwaldt, der vare tilstede, erklærede imidlertid, ikke at kunne modtage et paa dem muligt faldende Valg. (Vib. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Stændervalg i Hertugdømmerne. J Apenrade Advocat Dr. Gülich i Slesvig til Dep. og Advoc. Bremer i Flensb. til Suppleant.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Hobro, den 21de Januar. Ved det den 18de ds. her paabegyndte Stændervalg blev den forrige Deputerede, Kammerraad, Amtsforvalter Aagaard eenstemmig gien valgt, hvornæst Procurator Holm heraf Byen erholdt de fleste Stemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Aalborg, den 23de Januar. Da den 1ste borgerlige Raadmand, Hr. Kjøbmand Bøggild, har deponeret sit Borgerskabsbrev og frasagt sig sin Raadmands-Bestilling, blev, i Borgerrepræsentanternes Møde igaar Aftes, Hr. Kjøbmand August Worm (som tidligere ved Svogerskab med den aftraadte Raadmand har været forhindret fra at kunne vælges til Medlem af Communalbestyrelsen) valgt til borgerlig Raadmand.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Posten for Fredag ankom igaar Eftermiddags Kl. 3. og Nordposten ligeledes igaar Aftes Kl. 5. For Øieblikke mangle altsaa ingen Poster. - Vi have inat havt stærkt Uveir.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Ledigt Skolelærerembede. Anden Skolelærer-Embedet og den dermed forbundne Organist-Tjeneste i Rødby Kjøbstad. Jndtægterne ere: I Skoleløn 35 Tdr. Byg og 6 Tdr. Rug, Michelsdagsløn 8 s. af hver Familie i Communen, Bolig med 3 Tdr. Land skattefrit og 6 Favne Brænde. I Organistløn 46 Rbd. 4 Mk. og Michelsdagsløn 8 s. af hver Familie i Communen. Det bemærkes, at Hvor der faaer Embedet, maa være underkastet de nærmere Bestemmelser, som af Cancelliet ved første Lærer-Embedets Besættelse maatte blive gjorte med Hensyn til anden Lærer Embedet. Ansøgninger indgives til Skolecommissionen i Rodby.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Auction. D. 15de Febr. i Colding over endeel af Grændsetoldvæsenet anholdte Manufacturvarer og noget Brændeviin, alt til Værdi af ca. 2000 Rbd.; ligeledes endeel af Toldvæsenet deri Byen anholdte lignende Varer til Værdi af 1000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Handels- og Skibsefterretninger. Capit. Eck lund, førende Skonnerten Emanuel", som paa Reisen fra St. Uebes til Gothenborg den 26de Decbr. ankom til Forø, beretter: at han første Juledag, Vest for Ving, saae 4 store Hvalfiske, som undertiden sprudede Vandet flere Favne høit i Veiret, og anden Juledag een udenfor Marstrand, ligesom han ogsaa Natten for bemærkede Blinken af Fiskestimer i Vandskorpen. Der er saaledes Grund til at formode, at der befinder sig Sild i Kattegattet, udenfor den svenske Kyst. Som bekjendt er Hvalens Ankomst ved de norske Kyster et sikkert Kiendetegn paa Sildens Nærværelse. (Hand. Tid.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Døde. Overauditeur Dahls Hustru Anna Cathar. Christine, f. Møller; Kammerraadinde A. M. Boeg, 48 A.; Justitsr. og Havnetrolleur Gottliebs Hustru, Amine Marie, f. Garde, forhenv. Billedhugger Chr. L. Stage; Mette Sophi Andersen, f. Brønlund, 35 A.; Alle i Kjøbenhavn. Skolel. og Kirkes. I. Ryberg, 64 A., i Herløv. Ane Margr. Hoffmann, f. Wals, 77 A., i Nestved. Baron Juel=Brockdorffs eneste Datter, Charl. Vilhelmine Sophie Emilie, 25 A., paa Schelenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Jndsendt. Jeg maa tilvisse erkjende med Avisen Nr. 11, at Rygtesmeden har været dristig, der har paaløiet mig Forfatterskabet til Angrebet paa Forvalter Wulff og Tragten efter at blive Stænderdeputeret; men tidt fornemmes Sandhed, og Retfærd forfulgt af Nid og Miskjendelse, at lide lignende Nederlag. Ei heller har Hr. Wulff selv ladet mangle paa andet Henpeg. Jdet jeg imidlertid skal have at takke for en oprigtig, velmeent Aabenbarelse, saa ussel, les og uværdig Gienstanden end synes at maatte være for et Blads Spalter, der vil have Krav paa Agtelse, men de ondskabsfulde Hensigter jo nok liggende desto dybere, ma jeg dog vel fremdeles kundet vente mig staanet for Spidsfindighederne i Fremsættelsen, og imodeseer mig forsaavid, sationceret med en lige velvillig Opgivelse af Sagsmanden til Undgjældelse i ethvert Fald. Toftberg, den 21de Januar 1841. Bang.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Forlangt Jndrykkelse. Hververne i det 8te Distrikt. 1 Hvem var de To, der drog bort fra Jer Gaard Hun. Det var to Fremmede, den ene kaldte sig PouMunk, Navnet paa den Anden kan jeg ikke huske. Han. Vilde de kjøbe Kalve eller den fede røde KocHun. Nei de vilde hverve Stemmer til Stænderdeputerede. Han. For hvem da Hun. For En, som de kaldte Klingenberg, og for en Anden, som jeg ikke huster, men vi kjendte hverken den eller de andre. Han. Lovede J ham da saa Jeres Mands Stemme, Hun. J! ja hvad to - og dermed blev Samtalen afbrudt, men da jeg gik hjem tænkte jeg noget over den Ting, og de nævnte Personer, som jeg dog kjender noget mere til end Bondekonen, der lovede Stemmen. Mon Poul Munk virkelig saaledes skulde lade sig bruge eller bruge sig, eller mon en Skjelm saaledes skulde misbruge hans Navn, og mon Hr. Forpagter Klingenberg kunde ønske at blive valgt efter saadanne Anbefalinger, Ved Tallotteriets 1382de Trækning i Altona udkom: Nr. 7. 81. 80. 39. 15.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Bekjendtgjorelser. At vor yngste elskelige Søn, Carl Eduard, 3 Aar. gammel, idag ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres sørge ligst for fraværende Slægt og Venner. Øster=Uttrup, den 21de Januar 1841. D. Arffmann, A. Arffmann. født Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
2de meublerede Værelser anvises tilleie til næste Paaske Flyttetid af Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
En Præstefamilie i Vensyssel ønsker en ferm Huus jomfru til 1ste Mai. Billetter med Vidnesbyrd aflægges paa dette Blads Comptoir.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
4 a 5 Værelser, paa en reel Gade og helst paa Solsiden, ønskes tilleie til Paaske Flyttedag. Billetter mkde. H. C. 32, hvori Leien bedes opgivet, modtages paa Avis Redactionens Comptoir.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Et Huus i Jerslev By, 10 Fag, godt opbygt at Muur og Egebindingsværk, og indrettet til en honet Familie, beliggende beqvemt ved 3 Hoved=Landeveie, og hvortil hører en god Jordlod, circa 4 Tønder Land, hvorudi er godt Tørveskiær af Hede= og Skudtørv og ved Huset en god Have, med over 30 unge Frugttræer, Alt uden Hartkorn, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Mai 1811, naar derom accorderes med Eieren, Simon Christensen. i Nørre=Uttrup.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
Politi=Placat. I Henhold til de tidligere, angaaende Forbud mod Nattesæde paa Værtshuse, udgivne Politi=Placater, advares herved gjentagende imod, paa saadanne Steder at have siddende Gjæster efter Klokken 10 om Aftenen, med mindre de Paagieldende ville underkaste sig Tiltale og Straf. Aalborg Politikammer, den 23de Januar 1841. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
En lang sort Bog er i Mandagsaftes tabt fra Thorensteen over Nytorv til Gravensgade. Finderen loves en Douceur. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-23
2de Beboelses=Leiligheder ere at erholde tilleie næstkommende Paaske Flyttetid i Stedet Nr. 395 paa Al
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Udlandet. Man synes ved Slotsbranden den 10de Hannover. s. at have været meget bekymret for at en Tumult skulde udbryde. Alle Forholdsregler herimod vare ogsaa trufne. Først blev der anvendt alt Muligt for at Jldens Udbrud ikke skulde komme til almindelig Kundskab. Nogle Forbigaaende observerede Røgen og henimod Kl. 2 havde der i Nærheden af Palaiet dannet sig smaa Grupper. Paa samme Tid ilede en kongelig Adjutant fra Palaiet over til den ligeoverfor værende Slotsvagt og raabte, saa at det af alle det Omkringstaaende kunde høres: "Vagterne skulle fordobbles. Ellers træde i Jldebrandstilfælde Vagterne kun under Gevær. Kl. 2 1/2 bragte en Officeer Ordre til Slotsvagten, at slaae Allarm. Samtidigt med denne Ordre skal det have været befalet, at spærre alle Portene, formodentlig for at standse Trængselen af Beboerne fra de nærmeste Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Kongen har udstedt en rosende Skrivelse til Borgerskabet og Militairet for deres ved Branden udviste Hjælp og Opoffrelse. De, som have udmærket sig særdeles, erholde Belønninger.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Politisk Kanefart i Berlin. Den 13de d. om Middagen havde Studenterne i Berlin en Maske=Kanefart, der fremkaldte en almindelig Munterhed. Blandt Maskerne vare især de politiske de meest fremragende. Man saae saaledes en Satire paa Qvadrupel=Alliancen i Skikkelse af Hr. Thiers, der holder sit Memorandum i Haanden, medens en Englænder viser hen paa Rusland paa et Landkaart, som en peltsklædt Repræsentant af dette Rig holder paa Skjødet. Bag paa Brixen stod den galliske Hane. Endvidere saae man en Kane med tre gamle, krid vidt klædte Mænd, der vedvarende vare i Begreb med at sove ind, men stedse af den bagpaa Staaende bleve holdte vaagne; i deres Haand saae man de 3 Berlinske politiske Tidender: "Statstidenden, den Vossiske og SpenerskeTidende; dernæst figurerede tillige i en Kane Napoleon, og Mehemed Ali, siddende ved Siden af hinanden, den Sidste ryggende roligt af sin Pibe. Blandt andre Kaner, var Opmærksomheden især henvendt paa een, hvori man saae den berømte Kunstnerinde, Frøken Løwe, i frappant Lighed, og med den Jndskrift paa Kanen: til Paris ". Bagved travede en stønnende Postillon, der høit i sin Haand holdt en Tavle med den Jndskrift: Fra Berlin 6000 Thaler. (En Vittighed, der refererede sig til en efter Frøken Løve, sendt Coureer, der til Frankfurt overbragte hende Jndrømmelsen af det af hende fordrede Gehalt af 6000 Thaler).Et Tableau af Faust med denne, Grethe og Mephisto, og med Jomfruen af Orleans staaende bagpaa Brixen, et Bondebryllup, et Caffeselskab af gamle Koner, alleSlags Dyr, forskjellige Riddercostumer og flere som Fruentimmer klædte Musasønner forseilede ikke deres Virkning. Foran kjørte og red i deres Farver de 4 Landsmann, schaften, der vel ikke som Associationer, men vel som provindsielt Element bestaae ved det Berlinske Universitet. Tu finder af Mennesker vare forsamlede for at see Toget, der bevægede sig igjennem alle Hovedgaderne.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
En engelsk Jngenieur, Hr. Coppet, der er ankommen til Havre, har medbragt en Plan til at bygge en Bro fra Calais til Dover. Efter den trykte Tegning har han ifinde, at nedsænke i Havet 20,000 Steenmasser, der skulle bære Broen. Hans Overslag over Omkostningerne beløber sig til en Smaating af 1800 Millioner Franes. Hvis denne Plan ikke gaaer igjennem, har han ifinde at grave en Tunne under den engelske Canal, der idethøieste vil koste 1000 Millioner. Hele Udhulingen skal skee ved Hjælp af uhyre Jernrør og Hr. Coppet mener ganske beskedent, at hele Sagen er saa let, at han slet ikke tillægger sig nogen Fortjeneste ved denne Opfindelse.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Den berømte Smed i Gretna-Green (paa Grændsen, imellem Skotland og England), der som Ægteskabsmed har været saa mange Forelskedes Tilflugt, er den 25de December bleven Offer for en strækkelig Begivenhed, der, som man frygter, er foranlediget af Ondskab. Da han nemlig: en Dag var beskjæftiget med at samle Jlden i sin Esse, opstod pludselig en stærk Explossion, der sprængte Loftet fra hinanden. Smeden blev af et Stykke Jern, der floi ham i Hovedet, saa stærkt saaret, at han en Time derefter opgav Aanden.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
J England har man taget Patent paa en ny Opfindelse: at brolægge Gaderne med Gummi-Elasticum. Først kommer der et Underlag af Træ og paa dette en flere Tommer tyk Composition af Gummi=Elasticum, Jernsile og Saugspaaner. Man har beregnet, at dette lige saa behagelige som varige Brolægningsmiddel er istand til at modstaae alle Veirligets Jndvirkninger.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Fædrelandet. J Videnskabernes Selskabs Mode den 8de de foreviste Conferentsr. Ørsted et nyt galvanisk Apparat, dannet af platineret Porcellain, Salpetersyre, poros Beholder af brændt Leer, fortyndet Svovlsyre og Zinkplader. (B. T.) Coll. Tid." indeholder Regnskabet for de danske Kjøbstæders Brandforsikkringskasse for Aaret fra 1ste Octbr. 1838. til 30te Septbr. 1839. Den samtlige forsikkrede Sum den 31te Marts 1839 var: 28229860 Rbd. eller omtr. 28 1/2 Mill. Brandskaden for hiint Forsikkringsaar udgjorde ei meer end 14821 Rbd., altsaa kun 3 Mk. paa hvert Tusinde af den totale Forsikkringssum. Kassen eiede den 30te Septbr. 1839. 439300 Rbd. Denne Brandforsikkrings=Indretning har, som bekjendt, været Gjenstand for interessante Debatter i Stændersalen i Anledning af Udkastet til en Plac. angaaende yderligere Nedsættelse af Brand contingentet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
I et Jnserat i Horsens Avis sees sigtet hen til, som om den Kammerjunker og Ridder blandt Svendborgs Embedsmænd, der ved Valghandlingen havde ivret imod Cand. Lehmanns Valg og dristet sig til at kalde denne gen bitter Fjende af Kongen, skulde være Stedets Byfoged, Hr. v. Moltke. Da Hr. Moltke imidlertid er bekjendt som en oplyst og forstandig Mand, der vel forstaaer at skjelne mellem en Oppositionsmand og en Undersaat af saa høi forrædersk Tendents, som den, der er udtrykt i den ovenananførte Benævnelse, og i hvert Tilfælde vist er en for befindig Mand til saa yderligt at forløbe sig: er det ogsaa utænkeligt, at denne ubesindige Yttring kan hidrøre fra ham, hvorimod det maa bemærkes, at Svendborg tæller i sin Embedsclasse endnu en Kammerjunker og Ridder, nemlig Byens Toldkasserer, Hr. Major v. Krogh. Fra hvem nu virkelig denne Fadaise hidrører, vil vel snart erfares.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
Aalborg, den 25de Januar. J disse Dage forevises her paa Gader og Stræder nogle fyrgtelige Malerier, forestillende en gottedobbelt Mordgjerning, der skal have tildraget sig i Eliasbrunn i Voigtland i 1839 samt en Forestilling af 4 Røver-Banditter, som i Leitmeritz udøvede, 10 Mord, hos en Bonde, begge ledsagede af nøiagtige og udførlige Beskrivelser af en hidtil ukjendt Forfatter, Hr. Bøie Hansen. J den sidstnævnte af disse Beskrivelser, hedder det, at Uhyrerne bleve af Øvrigheden dømte til, først at miste Haanden og derpaa at knibes med gloende Tænger langsomt, for at kunne pines ret længe, og tilsidst miste Hovedet og lægges paa Steile til Føde for Ravne og Krager." Med den trykte Beskrivelse følger ogsaa i Kjøbet en smuk Sang, hvis første Vers lyder saalunde: Jldspaasættelse og Mord, Betegne rædsomt Tidens Spor. Tidt brister Dydens Himmelstav, Moralen sænkes i sin Grav, Altsammen accompagneret af lystige Lirekasse Valse. Vi troe heraf at have hidsat nok, maaskee formeget, for at kunne gjøre det Spørgsmaal, hvorledes det kan tilstedes vagabonderende Artister at opstille slige vederstyggelige Rædselsbilleder til offentlig Skue, De, der hidlokkes af saadanne Skuespil, ere naturligviis Børn og andre Svage i Aanden; man tænke sig nu blot de skadelige Virkninger, den Slags Skuespil og deres til yderste Væmmelse drevne Beskrivelser maae øve paa Børnenes Phantasie og derfra saavel paa deres physiske som sjælelige Tilstand. Den ene af disse Beskrivelser er trykt i Randers og det forekommer os, saa nødigt vi end tænke paa Anvendelsen af Ordet Censur, at Censor her ikke havde handlet ilde ved at formene en saadan, for den offentlige Moral skadelig Publication, der, hvis den Slags Literatur hyppigt skulde hjemsøge os, let kunde have til Følge, at Moralen sænkes i sin Grav.
Aalborg Stiftstidende, 1841-01-25
- Den tillagte Fjord frembød især igaar et muntert Skue af Fodgjængere, Slæder, accompagnerede af Bjældelyd og Pidskesmæld, og andre Kjøretøier, og en levende Bro forbandt begge Strandbredder med hinanden. Ved Beskuelsen heraf og det Liv, som den uhindrede Forbindelse mellem begge Fjordbredder fremkalder, knytter Tanken sig til en tidligere endog paatænkt og oftere omtalt Idee, ved en Bro til enhver Aarstid at forbinde den nordre Fjordside directe med Aalborg. Hvad denne By isærdeleshed herved vilde vinde, vil Enhver let kunne beskrive for sig selv, især naar man veed, at mange af det sydlige Vendsyssels Producter, paa Grund af Vanskelighederne ved Overskibningen til Aalborg, hellere søge de nordligere Afsætningspladse. Selve Foretagendet ved at lægge en Bro til Nørresundby vilde neppe heller være saa colossalt eller bekosteligt, som det maaskee for Mange vil forekomme, og da man nu projecterer som end dette Project aldrig vil komme længere end i den Hjerne, hvor det er opfostret) ved en Bro eller Tunnel at forbinde England med Frankrig (see ovenfor under Udlandet), vil det vel heller ikke høre til de urimeligste Forhaabninger, engang at see Aalborg og Nørresundby forbundne med hinanden (Distancen er 850 Alen. En god Egenskab ved en saadan Bro og ligerviis ved den Bro, Jsen, fortiden aldeles gratis har lagt, er det ogsaa, at man ingen Færgefolk behøver, og altsaa ikke, som ofte til Færgetiderne er Tilfældet, om Nætterne maa staae en god Stund i Regn, og Sneedravater indtil Færgefolkene vækkes, hvorved let de misligste Sinkelser kunne afstedkommes. For der altsaa kommer en anden Bro til Sundby, end den nærværende temporaire, var det at ønske, at der idet mindste tænktes paa en Reform af Færgevæsenet og paa en Afhjælpelse af flere herved oftere paapegede Mangler.