Berlingske Tidende, 1800-03-28
Wien, den 12te Marts. Natten imellem den 8de og 9de fik vor Regiering en overordentlig Depeche, som den k. t. Jnternuntius Baron von Herbert, den 17de Februarii havde afsendt fra Constantinopel. Den 9de nabredte sig herpaa det Rygte, at de Franske havde, efterat El=Artsch var indtaget af Tyrkerne, Storviziren trængte frem mod Fortet Salachich og Pesten desuden var brudt udi Egypten, grebet til at indskibe sig til Frankrige, paa alle de Fartøier, som endnu befandt sig i Havnen af Alex anden. Man føiede til, at de herved havde benyttet sig af de engelske Skibes Fraværelse, hvilke vare blevne drevne ud af Storme fra Vanden ved Alexandrien til de spriske Kyster. - Den 10 derimod om Formiddagen Kl. 11, ankom her en overordentlig Coureer fra den engelske Ambassadeur i Constantinoeel til den herværende engelske Grandt, hvilken var bleven afsendt derfra den 18 Febr. Ved denne Coureer bleve de prange Rygter berigtigede som man tildeels da 9de havde udbredt her, og man erfarede følgende Beretninger, som re af yderste Vigtighed for Hoffet i Constantinopel, Porten havde den 15de Febr. faaet ved en Stabs-Officeer, som Storviziren havde afsendt til den den Capitulation, som Storviziren paa den ene og General Kleder paa den anden Side havde undertegnet angaaende at forlade Egypten, en Capituation, der er en særd les Mærkværdighed i dette Aar. General Kleber forpligtede sig til at overlevere Storviziren begge de Fæstninger, som fra Ørkenens Side imodstod hans Fremtykken i Egypten. De skulde blive overlevette den første Dag i Ramezan den 25de Januarii, i samme Tilstand, som de befandt sig ved Capitulationens Undertegnelse, og forsynede med det samme Artillerie, som de Franske havde bragt derhen. 35 Dage efter begge Fæstningernes Overgivelse, af hvilke den ene kaldes Salachich og den anden Cadicer, skulde de Franske forlade Over=Egypten uden at trække flere Contributioner af samme. Storv ziren forpligtede sig til paa sin Side, at Pachaerne, som havde endnu en Deel af Over Egypten inde, ikke det ringeste skulde hindre de Franskes Tilbagetog. J Begyndelsen, af Marts skal Hovedstaden Cairo blive forladt af de Franske under samme Betingelser, som Over=Egypten. Alle Franske begive sig til Altrandrien, hvor de skulle oppebie de fornødne Fartøier for at vende tilbage med deres Bagage og Vaaden dog uden Artillerie, til Frankrige. Porten lover inden 3 Maaneder, fra Capitulationens Undertegnelsesdag at regne, at skaffe alle til de franske Troppers Transport fornødne Skibe. Nogle tyrkiske Krigskibe skulle tiene dem til Eskorte. Hvorledes de allierte Magter Rusland og i Besynderlighed Engeland ere fornøiede med denne Capitulation, vil Tiden lære. Man giør her den Beregning, at Expeditionen til Egypten har kostet de Franske 120 Millioner Livrer, som de anvendte paa sammes Udrustning, en heel Krigsflaade og 40000 Mand af de beste Tropper af hvilke kun en ringe Deel kommer tilbage. Aarstiden har hidindtil meget opholdt de forenede Operationer mod Ge nuv. Angrebet til Lands og Vands var, naar ingen andre Omstændigheder indtraf, bestemt i det seneste til den 8de Marts. - J Gaar fik den her værende russiskekelserlige Ambassadeur en overordentlig Coureer fra Petersborg, hvorpaa han havde en lang Conference med vor Statsminister for de udenlandske Sager. Fra Cracau meldes, at alle russiske Tropper ere ankomne fra det k. k. Gebeet til det russiske; men at de have faaet Ordre at gjøre holdt ved Grændserne, hvoraf man slutter, at de igien kunne blive bestemte til Tydskland. En fra Constantinopel ankommen Coureer fra den den enge ske Ambassadeur, der er afreist til London, har medbragt Bekræftelse paa den Efterretning, at det engelske Krigsskib The sens har taget et fransk Skib, som kom fra Alerandrien, paa hvilket General Desair og endnu 2 andre Generaler tilligem de 150 Officerer og Gemene befandt sig. Bemeldte Krigskib har bragt denne Prise til Tyvern, og strax derefter borttaget endnu 2 Proviantskibe, som om fra Rosette og vare bestemte til Alexandrien.