Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-28
- Nordamerikanerne udruste forresten for nærværende Tid Corvetten Hornet, som er bestemt til Doming, og hvorved Commodore Levis skal afgaae som Nordamerikansk Agent for at fordre af ham Tilbageleveringen af de Varer, som han for nogle Aar siden lod med Uret fratage en Deel Amerikanske Kiøbmænd. Det vil nu for det første komme an paa om Congressen vil erkiende ham som Konge; thi det er bekiendt at han for nogen Tid siden viiste en Amerikansk Gesandt tilbage, fordi dette var forsømt, han er desuden i høi Grad iversyg over sin Værdigheds Opretholdelse, og har den 1ste December f. A. udgivet en Forordning, hvori han forbyder, at noget Brev maae modtages i Kongeriget Hayti, hvorpaa Udskrifterne lyde til Domingo, Cap Francois eller de øvrige gamle Navne, som kun erindre om det forrige Slaverie og det gamle Herredømme; ligeledes maae ikke heller noget Skib indløbe i nogen Havn i Riget, naar Passerne lyde paa St. Domingo. - Man veed ikke hvor meget man kan troe de Engelske Oppositionsblade; men de berette, at imedens Morillo har havt Fordeele i Venezuela, saa ere Spanierne blevne aldeles slagne den 6te November i Slettterne ved Cazanara i Kongeriget Nye Granada, at Jnsurgenterne have sat sig i Besiddelse af Provindsen Pampelona, og true Spanierne med en Beleiring i Chartagena; dette Nederlag er formodentlig det omtalte ved Grita imellem Merida og Pamplona; ogsaa er det at mærke at Spanierne have ikke i en overmaade lang Tid meddeelt nogen Efterretning om Sagernes Tilstand i Kongeriget Nye Granada. Nu hedder det ogsaa at Armeen under General Martin har indskibet sig i Chilli, og er derpaa landet i Peru, og har forenet sig med den fremtrængende Armee fra Buenos=Ayres; at den Kongelige Armee i Peru er dreven paa Flugten, og at Jnsurgenterne marschere mod Lima. Bestyrtelsen skal være stor i denne Stad, da allerede Staden Cusco har erklæret sig for Uafhængigheden. Jnsurgenternes Flaade siges tæt at indslutte Havnene ved Lima og Guanqvil, og deres Krigskibe skulle allerede have viist sig for Panama, man venter at inden et halvt Aars Forløb skulle alle Kysterne af Sydamerika mod Sydhavet være revolutionerede. Tiden vil lære hvorvidt alle disse Efterretninger ere paalidelige; men det er paa den høie Tid at Spanierne sender en Armee til Buenos Ayres for om mueligt at qvæle Oprørsilden i dette Brændpunkt for alle de Krigsflammer, som udbrede sig over deres sydamerikanske Colonter; Franske Blade fortælle ogsaa at dette er Bestemmelsen for den store Expedition, som udrustes i Gadix, 12000 Mand skulle indskibes, og 3 til 4 Spanske Orlogskibe med ligesaa mange Fregatter, og en Transportslaade skulle støde til den Russiske Escadre. Den Spanske Hoftidende priser ogsaa den Russiske Keisers Ædelmodighed, som først har virket saa kraftfuldt til at gjenoprette den lovmæssige Orden i Europa, og nu sender en Escadre fra det fiærne Norden til Cadix, for at understøtte Spanierne til at etablere paa nye den legitime Forfatning i den sydlige Deel af den nye Verden (alt fra Buenos=Ayres.) Denne Expedition er vist nok af stor politisk Vigtighed, og maae tildrage sig den almindelige Opmærksomhed. – Hs. Majestæt den Russiske Keiser er den 13de Marts om Morgenen Kl. 4 ankommen til Warschau, efter nogle Timers Hvile begav han sig hen til Paraden paa den Sachsiske Plads, og blev overalt i Staden modtaget af Folkets Velkomst=Rand; hele Staden blev paa det prægtigste illumineret, og siden hans Ankomst vaer en Fahne fra Observatoriet paa Slottet, til Tegn paa at Monarchen opholder sig i Polens Hovedstad, alle offentlige Auctoriteter ere blevne ham forestillede. Opmærksomheden er nu henvendt paa om Keiseren vil fra Warschau begive sig til Tydskland eller vende tilbage til Moskau. Forholdene med Frankerige og med Barbareskerne synes for Tiden at være de eneste Gienstænde for den Europæiske Politik; hvad de sidste angaaer, saa berettes at den Tyrkiske Gesandt i London skal den 8de Marts have faaet en Depesche, som melder ham: at den Tunesiske Escadre, som var bestemt til Canalen og Nordsøen blokeres i Bugten ved Gibraltar af Portugiske Krigskibe. Og i Henseende til Frankrige saa fortælles, at de Allierede Armeer virkelig ville i dette Aar forlade Landet, at de Danske, Sacsiske og Hannoverske Contingenter skulle afmarschere i Mai; men de Engelske og Russiske først i September, da hiine saa skulle indskibes i Calais, disse i Dunkirchen, og at det hele Russiske Artillerie og alle Cavallerieheste skulle sælges til Frankrig. Jfølge de sidste Efterretninger fra Paris, skal den store Liqvidations Sag nu ogsaa være afgjort, og Frankrig beqvemmer sig til at betale 1700 Millioner Franker i Erstatning til de allierede Magter.