Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-10-09
Holland og Belgien. Efter Alt, hvad der er skrevet om Frankerigs og Engellands Enighed i Henseende til Anvendelsen af Tvangsmidler mod Holland, er det paafaldende at læse om en Notte fra LordPalmetston, hvori han tilkjendegiver Cabinetterne i Brussel og Paris, at den engelske Regjering hverken vil tilstede, at Fiendtlighederne mellem Holland og Belgien paa ny udbryde, ei heller give sit Minde til, at en fransk Hær rykker ind i Belgien; thi Ministeriet vilde for Parlamentet ikke kunne forsvare Belgiens Occupation af franske Tropper, uden engelske Troppers samtidige Medvirkning, som under nærværende Omstændigheder, især da Jrland befinder sig i en saa betænkelig Tilstand, er umulig. Desuden skulle Østerrigs og Preussens Befuldmægtigede have tilstillet Canferentsen kraftige Notet mod enhver væbnet Mellemkomst fra Frankerigs Side. Jmidlertid vedblive de krigerske Tilberedelser paa Frankerigs Nordgrændse, og Admiral Duchrest de Villeneuve et d. 24de f. M. ankommen til Cherbourg og vilde heise sit Admiralsflag paa Linieskibet Sufften. - Stemningen i Belgien lader meget krigersk. Ved en Fest, som holdtes d. 26de i Brüssel, til Erindring om Septemberdagene 1830, udtalede Folket lydelig sit Ønske om Krig; kommer Kongen til Antwerpen, hvor han nylig har aflagt et Besøg, præsenterer man ham Proclamationer, som opfordre til Krig; mynstrer han Tropperne, raabe disse Krig, Krig, Krigerske Plakater findes opslagne paa Gadehjørnerne, saavel i Brüssel, som paa andre Steder. - Den nederlandske Stats courant aabnede endnu d. 26de fredelige Udsigter; men en Skrivelse fra Amsterdam af 29de siger, at det afgjørende Øieblik er kommet; at der vel findes dem, der endnu troe paa en fredelig Overeenskomst; men at disse blot udtale deres Ønsker og støtte sig paa intet Andet, end Ludvig Philips bekjendte Ulyst til Forholdsregler, der muligviis kunde have en almindelig Krig, til følge. Men Ludvig Philip, hedder det videre, er en constitutionel Konge, og hvor vil han finde Ministre, der tør vove, efter saamange tilforladelige Forsikkringer atter at fremtræde for Kamrene med det ærgerlige Status qvo, Brevskriveren troer med Sikkerhed, at vide, at det franske Conseil er tagen en destmtiv Beslutning, at de franske Skibe i hollandske Havne have faaet befaling til at holde sig seilfærdige, og at den franske Gesandt skal forlade Haag uden Afsked. (Gesandten er virkelig reist fra Haag, men Forretningerne bestyres af en Charge de Affaires). Han sluttet med følgende Ord: "Vi regne naturligviis ikke paa en Seier mod Overmagten; men dog vil Kampen blive udkæmpet, og al Følelse for Ret og Ære maatte være udslettet af Jorden, dersom en saaledes forsvaret, retfærdig Sag, ikke vilde vække almindelig Deeltagelse og opfordre Magterne til kraftig bistand. Kongen og Nationen, som er Et med ham, ville, selv i det værste Tilfælde, ikke træffes af nogen Vanære" Frankerig. Fra Strasburg skrives, at Privatbreve have givet Efterretning om en lang Samtale mellem Hertuginden af Angouleme og Kong, Wilhelm, samt om Sandsynligheden af catlistisk Sammensværgelse, som begynder i Nederlandene og gaaer igjennem hele Frankerig ind i Schweitz og Jtalien. Carlisterne i Elsatz, hedder det, kunne næppe dæmpe deres Glæde, og de Foranstaltninger, som træffes i disse Egne, vidne og Regjeringens Bekymring. Ligeledes berettes fra Strasburg, at Tilstanden, i de vestlige Egne er betænkeligere end nogensinde tilforn: Hovederne for det oprørske Parti fremtræde med en uhørt Dristighed; Præsterne fortsætte deres hemmelige Jntriguer; carlistiske Bander gjennemstreife Vender og Deur-Sevres, og de frygteligste Symptomer bebude en nær forestaaende Opstand. Hertuginden af Angouleme er, tilligemed Hertuginden af Berrys Datter, d. 28de Septbr. ankommen til Frankfurt. Under deres Ophold i Mainz, hvor de bleve modtagne med Opmærksomhed, lagde man Mærke til, at Hertugindens Udseende ingenlunde vidnede om, at hendes Heldted havde lidt ved Opholdet i Holyroodat tvertimod Personer, som havde seet hende i Frankerig, fandt at hun nu saae sundere og stærkere udDen 3die October afreiste Hertugen af Bordeaux, og Dagen efter forlod Carl d. 10de og Hertugen af Angouleme Altona, for over Berlin at reise til deres fremtidige Opholdsted. - Overeensstemmelsen i Carlisternes Handlinger og Bevægelser paa alle Punkter i Landet har længe været en Gienstand, for almindelig Forundring. Nu vil En have fundet Nøglen til denne Gaade i visse, fast umærkelige, Tegn i Gazetten. Dette Blad forandrer nemlig meget hyppig sin Titels Form, snart bruger det eet Slags Bogstaver, snart et andet; nu har det en Stjerne over Titelen, nu under den o. s.v.; hvilket tilsammen skal være Tegn, som de Jndviede forstaae at udlægge. Lignende hemmelige Vink vil man ogsaa spore i de fra Tid til anden meddeelte meteorologiske bemærkninger. - Pariserbladene have i den sidste Tid været ret uheldige med deres Efterretninger: Kongen af Spanien, som var død, lever endnu; de franske Hærskarer, som efter Journalernes Beregninger allerede maatte ligge for Antverpen og Mastricht, have endnu ikke overskredet Grændsen; og Hr. Dupin, som man allerede havde ladet komme til Paris, for at overtage Conseil=Præsidenskabet, er endnu paa sit Landsæde i Nispre-Departementet, ja alle Forhandlingerne om hans Jndtrædelse i Ministeriet skulle end- og være aldeles strandede paa Fordringer, som ikke kunne inddrømmes, og fra hvilke han ikke vil afstaae. Herved er det paafaldende, at disse ugrundede Efterretninger ikke ere udgangne fra Oppesitionsbladene eller fra Børsen, men fra de ministerielle Tidender. Man veed ikke at forklare sig dette Phænomen paa en tilfredsstillende Maade. Hvad imidlertid den falske Beretning om Kongen af Spaniens Død angaaer, gjøres man opmærksom paa, at et meget bekjendt Handelshuus i Paris gjorde et stort Opkjøb af spanske Statspapirer, som vare faldne fra 58 3/4 til 53 1/2 og solgte dem igjen Dagen efter, da de, som en følge af modsatte Efterretninger, atter vare stegne til 57.