JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Petersborg, den 22de December. Ved en til Senatet udstæder Ukase har Keiseren befalet, at de Adelsmænd, der ere udelukte fra Militair-Tieneste, ikke blot kunne vælges til nogen anden Tieneste, men at de ikke engang ved noget Valg skulle kunne give deres Stemme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Venedig, den 21de December. Democraterne flygte endnu bestandig herfra, da de keiserlige Troppers Ankomst alt mere og meere nærmer sig, og man her venter 7000 Grenaderer. Overalt skulle 55000 Keiserlige under Grev Wallis være i Bevægelse til at besætte det venetianske; herunder er endnu indbefatte et stort Corps under General Terzi, der skal blive i Tyrol til videre Operationer. Man veed ikke, hvad dette er for Operationer; men man troer, at de staae i Forbindelse med nye Afstaaelser, som Keiseren efter hemmelige Artikler endnu skal faae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Rom, den 16de December. Man frygter her for Udbrud af nye Uroeligheder. De af Regieringen, formedelst deres Grundsætninger hæftede, men paa de Franskes Forlangende friegivne Personer giøre nu Statens Stilling critisk. J Districtet Rimini og flere Stæder er man igien kommet i Fægtning med de cisalpinske Tropper, endnu er Udfaldet ikke bekiendt; derimod veed man, at Cisalpinerne ikke have vildet tilbagegive Fortet Leon, hvorvel Paven nu har efterkommet alle deres Fordringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Man veed med Vished, at de neapolitanske Tropper ere forøgede anseeligen, og ny Forstærkninger sendte til Grændsen; det hedder, at det neapolitanske Hof har forlangt Giennemmarchen gjennem det Keiserlige, men Paven har afslaaet det. Fra Neapel mældes, at Staten der paa eengang er blevet gandske militair, da Landmagten bestandig meere indrettes paa tydsk, Søemagten paa engelsk, og Artilleriet paa fransk Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Mayland, den 21de December. Kongen af Neapel har ladt mange Tropper rykke mod Grændsen. Kongen af Sardinien skal have ladet Universitetet ophæve Turin. J Genua skal Lovgivningen samles den 17de næste Maaned; allerede er den liguriske Republik til denne Ende deelt i 15 Districter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Vor Lovgivning fortsætter med yderste Virksomhed, sine Forhandlinger, og er hidtil saa skinsyg over sin Magt, at den mod Uvillie har forkastet det Forslag, at lade Directoriet besætte de efter Buonapartes Afreise ledig blevne Embeder, og har tilkiendt sig selv denne Ret. Administrationerne selv vil man hidtil ikke overlade dette Valg, da de ere mistænkte for aristokratisk Tænkemaade. J Lovgivningen hersker endnu hidtil reent Democratie. Mack er her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Wien, den 30te December. Efter Breve fra Triest vare de Keiserlige endnu den 20de ikke komne til Venedig. Dog er under 22de mældet fra denne Stad, at Serrurier gjorde alle Anstalter til at forlade den. Egentlig ere der nu meget faa Tropper, da den største Deel af dem er umærket rykket bort, og for det meeste til Ancona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Her ere adskillige grædske Kiøbmænd hæftede, som her have ladet trykke Revolutionsskrifter paa grædsk til at uddeele paa Morea, Øerne i Archipelagus, og selv i Constantinopel. Ogsaa ere de Ophavsmændene til de Uroeligheder, der for nogen Tid siden vare i Buckovina; det har den herværende Gesandt mældt vort Hof. Disse herværende Grækere skulde staae i Forbindelse med andre Græker i Ungern, og skal den hele Kiæde strække sig til ind i Tyrkiet. Det hedder, at de tyrkiske Rebeller have indtaget Belgrad med Storm. Men endnu er herom ingen tilforladelige Breve komne fra Semlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
J Bøhmen ere de ny hiemkomne Tropper igien Ved det keiserlige Rigshofraad satte paa Fredsfod. foretages paa nogen Tid ingen Klager mod det preusiske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Efter Beret Frankfurt, den 2den Januarii. ninger fra Augsburg har det østerrigske Rigscontingent, 30000 Mand, taget Cantonneder angives til 25. ringsqvarterer bag Lechfloden, og Hovedqvarteret skal komme til Friedberg ved Augsburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
J Følge Privatefterretningerne fra Minden skal Neutralitetsarmeen have faaet befaling, at holde sig marchfærdig paa første Vink. Den saa kaldte maynziske franske Armee beløber sig til 50000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Hannover, den 5te Januarii. J Gaar er Prinds Adolph kommet her fra Cordonnen ved Hoya, og i Dag Hertugen af Brunsvig, der, efter Sigende, gaaer til Cordonnen ved Minden. Den fra Jlluminatforfølgelserne navnkundige Marchal Freitag er død, og har i Grev Wallmoden Gimborn faaet en værdig Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Haag, den 2den Januarii. Den fornemste Rapport, der i Conventen ved Aarets Slutning blev aflagt, var om Pensioner. Den i den Anledning nedsatte Commission erklærede: at Pensioner bleve trukne af Uværdige og Rige, der blot brugte dem til at forøge deres Riigdom, og af unge Mennesker, som de kun blev til Fordærvelse, da disse overlod sig til Ørkesløshed. Men Pensioner tilhørte blot gamle i Landets Tieneste ældede og lemlæstede Officerer. De gientagne almindelige Klager om Pensionernes Misbrug gjorde det endelig nødvendigt at sørge for, at i de høyst ulyksalige Tider vi opleve, den af Jndvaanernes Sveed, samlede Statsformue ikke ødsledes paa uværdige Gien stænder, og Conventen skulde følgelig decretere, at Pensioner blot var Velgierninger, Staten bevilgede gamle Tienere eller saadanne, der ved Saar eller andre Ulykker ere ude af Stand til at tiene længere, eller paa nogen anden Maade at fortiene Livsophold. Fremdeles skulde den decretere, at ved Aarets Ende alle Militairpensioner uden Undtagelse skulde ophøre, og de, der troede at have Fordring derpaa, inden 3 Maaneder mælde sig ved Conventen, hvor man let kunde skiælne de Uværdige fra dem, der havde Krav paa Nationens Ædelmod. Samme Forhold skulde tages med de politiske Pensioner. Denne Rapport blev beordret til Trykken, og skal nøyere overveies.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Altona. Schirach har efter sin sædvanlige Viisdom fortalt os, at der i Frankerig nu var tre Partier i Lovgivningen, ructidorianerne, eller de, der holde med den sidste Revolution af fierde September, i Spidsen for hvilke han sætter Sieyes, og af Directoriet Francois Neuschateau og Merlin fra Douay, til hvilke nu Lareveillere skal have slaaet sig; Thermidorianerne, (saaledes kaldede efter 9de Thermidor, Robespierres Undergangs Dag) hvilke skulle være misfornøyede med de alt for vidt gaaende og inconstitutionelle Skrift, man efter 18de Fructidor tillader sig, og som Schirach giver Tallien til Formand, med hvem i Directoriet Rewbell og Barras skulle giøre eet, og som i nærværende Øieblik skulle have en stærk Støtte i Buonaparte, der skal være meget misnøyet, især med Decretet mod de exadelige Som det tredie Partie, hvis Formand og Understøttere han ikke nævner, taler han om nogle, han kalder de blandede; og bebuder han paa Grund af alt dette, at det første Sted, man vil faae en stor fransk Nyhed at høre fra, bliver Paris. Af hvad Slags denne efter hans Formodning skulde være, seer man af adskillige Vink, han giver om den nærværende Lovgiveres Lyst at perpetuere sig. Aldeles uventet er i øvrigt i den franske Lovgivnings nærværende Stemning den Tale, den ædle Gregoire i 500 Raadet efter en langvarig Taushed har holdt, i Anledning af Duhots Forslag at paabyde Decadedagenes Helligholdelse; med ædel Varme ivrede denne, der med Føye nævnte sig som een af Revolutionens ældste og uforandrede Kiæmpere, mod den Forfølgelses Aand, man nu allevegne lader see mod en Dyrkelse, hvis fornemste Brøde er, at den antages af de fire Femtedele af Nationen. Ogsaa for den underkuede Presse talte han et Par kraftige Ord; men begge Deele naturligviis ikke til anden Nytte, end at man dog maae erkiende een frie Mand i denne Forsamling. Jkke ilde bad ellers en anden Repræsentant ved samme Leilighed, at man dog ingen Dagtyve Dage vilde indføre ved Lov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Kiøbenhavn, den 15 Januarii. Ved den Kiøbenhavn overgangne Jldebrand den 5te, 6te og 7de Junii 1795 blev noget over 900 Bygninger lagte i Aske og destruerede; af disse ere til forrige Aars Udgang, deels opførte, deels under Arbeide 474. og 197 Bygge=Pladse endnu tilbage, hvorpaa ingen Begyndelse med Bygningers Opførelse er foretaget. Efter dette Forhold er altsaa meer end de 1 af den afbrændte Deel af Byen igien bebygget, og regner man nu, hvor meget høyere de fleeste af de nye opførte Huse ere, end de, som stode før Branden, saa vil nok ikke meget feyle i at det samme Antal Værelser allerede existerer, som den Gang. J de opførte Bygninger ere følgende Værker til Nærings Drift: 25 Bryggerier, 33 Brændeviinsværker, 9 Bagerier, 4 Farverier og 2 Garverier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Den 29de September er Professor Erich Nissen, Wiborg beskikket til Professor i Botaniken ved Kiøbenhavns Universitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Den 20de October er forrige Feldtpræst Hr. Georg Burchard Baade ligesaa til Sognepræst for Stranders og Størdalens Meenighed i Bergens Stift. Den 3die November er Sognepræst Hr. Hans Friboe Garde confirmeret til Sognepræst for Thiirsted Schiørringe og Weilebye Meenigheder i Lolland. Residerende Kapellan Hr. Victor Christian Hjort beskikket til 1ste, og Sognepræst Hr. Andreas Krag Holm til 2den residerende Kapellan ved Bremmerholms Meenighed i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Student Johan Ernst Plesner confirmeret til Sognepræst for Tiellerup og Glesborg Meenigheder i Aarhuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Den 10de er Candidatus Pharmac. Wolfgang Andreas Resch forundt Bevilling at nedsette sig som Apotheker paa Vesterbroe uden for Kiøbenhavn. Hans Henrich Maschmann forundt Bevilling at nedsette sig som Apotheker i Christiania. Student Olaus Frederich Sand beskikket til residerende Kapellan i Rudkiøbing og Annexet Schrøbeløw paa Langeland. Student Lauriz Baggesen confirmeret at være residerende Kapellan for Kattrup, Ørritzlew og Tolstrup Meenigheder i Aarhuus Stift. Residerende Kapellan Hr. Jacob Hersleb Darre beskikket til Sognepræst for Klæboe og Tilla Meenigheder i Trundhiems Stift. Personel-Kapellan Hr. Hans Holst Lund ligesaa til residerende Kapellan for Ørkedals Præstegield i Trundhiems Stift. Bataillons-Chirurg Christian Schladermund beskikket til Chirurgus i Romdahls Amt. Magister og Conrector Ludvig Heiberg ligesaa til Rector ved den latinske Skole i Odense. Student Stephan Tetens ligesaa til Conrector ved Ribe latinske Skole. Den 17de er Student Niels Spandeth confirmeret til Kapellan pro Persona for Sevel Meenighed i Ribe Stift. Sognepræst Hr. Lorenz Nicolai Fallesen beskikket til 2den residerende Kapellan ved Frue Meenighed i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Den 1ste December er Student Mathias Christian Tierebye confirmeret til Kapellan pro Persona for Knæbel og Raelse Meenigheder i Aarhuus Stift. Student Friderich Holberg Arenz ligesaa til Kapellan pro Persona for Mangers Præstegield i Bergens Stift. Hr. Friderich Schmidt beskikket til Sognepræst for Egers Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Thomas Rossing ligesaa til Næs Præstegield paa øvre Rommerige i samme Stift, og Provst Hr. Wilhelm Cornish Lassen, ligesaa til Sognepræst for Grans Præstegield i samme Stift. Sorenskriver Ole Borneman Heiberg confirmeret at være tillige Birkedommer ved Rosendals Birk i Bergens Stift. Candidatus Juris Niels Lumholtz forundt Bevilling at være Procurator for alle Over= og Underretter i Aggershuus Stift. Den 8de er Candidatus Juris Christian Søltoft beskikket til Cancellie-Secretair, Den 22de er Personel-Kapellan Hr. Gerhard Gelmuyden, Castberg confirmeret at være Kapellan pro Persona for Leyerdals Præstegield i Bergens Stift. Hr. Lorenz Nicolai Fallesen ligesaa til 1ste, og Hr. Henrich Georg Clausen til 2den residerende Kapellan ved Frue Meenighed Kiøbenhavn. Jørgen Petersen ligesaa at være Organist i Randers. Den 29de er residerende Kapellan Hr. Hans Ditlew Haneth ligesaa til Sognepræst for Holebye og Bursøe Meenigheder i Lolland. Doctor Philosophie og Sognepræst Hr. Hans Hørbroe beskikket til Sognepræst for Rødding og Schrave Meenigheder i Ribe Stift. Provst Hr. Johannes Henrich Berg ligesaa til Sognepræst paa Kongsberg. Personel-Kapellan Hr. Joachim Frederich Kieldstrup ligesaa til residerende Kapellan for Lombs Præstegield i Aggershuus Stift. Herredsfoged Friderich Schvendsen ligesaa at være tillige Revisor ved de offentlige Stiftelser i Lolland og Falster. Examinatus Juris Georg Christopher Elling ligesaa til Revisor ved de offentlige Stiftelser i Aarhuus Stift. Student Ole Jørgen Sadolin ligesaa til Sognepræst for Hurup Meenighed i Aalborg Stift. Student Christian Moth Krarup ligesaa til Sognepræst for Spandeth Meenighed i Ribe Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
Vinden. Januar Kulde. Uvis. V. S. V. Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-15
AVERTISSEMENT. Mandagen den 22de Januarii og følgende Dage D. Kl. 9 bliver ved Auction i Pilestræde No. 83 solgt et Partie Kramvahre af Silketøyer, Kipper, Manskiæster, Klæde, Kassemir, Frakketøy, Nankin, Tamis, stribede, klare, og med Silke broderede Nettelduger, Musseliner, Lenong, Gorias, Sirtzer, Kattuner, fine og grove Lærreder, Kammerdug, Silke= og Musselinsschaler, Tørklæder, Silkebaand, Strømper, Nathuer pletteret Gods, endeel Jsenkram og Galanterievare m.v.; samt Guld, Sølv, Kiøkkentøy, Meubler, Senge og Sengeklæder, Linned og Gangklæder m.v. imod Betaling til Procurator Dich, boende paa Auctionsstedet, hvor Catalogi bekommes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Kiøbenhavns No. Aar. an huus nu. Post-Tidender, de Fredagen, den 19 Januarii. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Semlin, den 19de December. Rebellen Pas wan Oglou har allerede besat Passarowitz, Semendria, Kollos, og Roltes, 2 Mile fra Belgrad, og de fleeste Forter ved Donauen ere i hans Hænder. Hans Anhang regner man paa 100000 Hoveder. J Gaar have 50 af hans Ryttere streifet ligehen under Belgrads Mure. Jnden han til Lands og Vands indslutter denne Hovedfæstning, vil han først borttage Schabaiz, for at holde sig Ryggen frie fra Bosnien af. Pachaen af Belgrad befinder sig med sin svage modløse Garnison i en sørgelig Stilling, og afskaaret fra al Hielp, 1500 Mand undtagen, som Pachaen af Travnick skal tilføre ham. Alle Porte i den øverste Fæstning har han ladet tilmure, undtagen en mod Donauen, og een mod Sau spidsen. (J Wien løb derimod det Rygte, at Pachaen af Widdin var slaaet)
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Venedig, den 27de December. Til Kysterne af Vesten, Fosnaa, og Chioggia sendtes herfra 30 Barker, for at overbringe de østerrigske Tropper. Man veed, at de ere ved vore Grændser, og da de desuagtet endnu ikke ere komne her, udbredes det Rygte, at de Franske ikke i sædvanlig Form ville overgive Venedig, men blot lade Østerrigerne, i Følge Fredstractaten, tage den i Besiddelse. (Fra Wien, meener man, at de til Venedig bestemte Tropper torde faae en anden Bestemmelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Den 20de var Genua, den 23de December. her et Almeenopløb for en Declaration, der giver meget Lys, angaaende de contrarevolutionnaire Forsøg i de første Septemberdage. Vagterne maatte forstærkes, Følgende Dag var igien for at forebygge Uordener. Opløb, dog uden Uordener. Proveditoren Porro, der især skal være skyldig, er hæftet, saavel som en Expatricier Cammellino, og en Special Commission nedsat at undersøge Sagen. Alle Udlændinge maae inden 24 Timer rømme vor Grund. Stemmerne om den ny Constitution over vor hele Republik beløbe sig til 117080, hvoraf 1192 have erklæret sig imod den; kun Skade, som Moniteuren anmærker, at der under Voteringen gik stærke Patroller, hvor ved Stemmefriheden bliver lidt betænkelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Paa det is Mayland, den 25de December. alvinske Directoriums Forslag er erklæret, at CardinalDorias Skrivelse skal ansees, som en officiel ErkienJ de pavelige Stæder Civita delse af Republiken. vecchia og Conterno have været Uroeligheder, som dog igien ere neddyssede. General Berthier kom den 21de hid, havde en stor Conference med Directoriet, og sendre dette strax derpaa et Budskab til begge Raad, som samme Aften holdt et Lønmøde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Schveitserske Grændse, den 1ste Januarii. Regieringen i Bern har under 22de December udstædet en mærkværdig Bekiendtgiørelse, hvori de bernske Patricier, istedet for at finde sig i Tiderne og medvirke til den af alle schveitserske Patrioter, forlangte Stændernes Liighed, og bringe nogle væsentlige Forandringer ind i deres Constitution, af al Magt ruste sig til Krig. Signalerne til Landværnets Reisning holdes færdige i det bernske. Det hedder, at 10000 Bernere allerede skulle have besat Grændserne, og at der er sendt Deputerede om i Landet at formane Folket, at forsvare den hidtil værende Regieringsform, og hæfte de Democrater, der opægge dem. (Andre Efterretninger fra selve Bern sige, at de tvende Gesandte Tscharme og Haller, der fra de fire meest truede Cantons ere sendte til Rastadt, at vel skulle protestere mod de franske Jnd De. greb, men dog tillige byde Haand til Forliig. kunne paa tre franske Tropper – tilføyer man Timer være i Bern og Solothurn. Derfor rustes og i Bern).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Basel, den 2den Januarii. Man anslaaer Beløbet af Angereaus hele Armee, som Schveits nu har at giøre med til 20000 Mand, da mange Tropper ere afgivne til Hatry. Landdagen i Arau aabnedes den 27de med meget vigtige Propositioner, og vil blive een af de mærkværdigste Statsforsamlinger i Schveits.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Strasborg, den 3die Januarii. Adskillige i vort Departement liggende Halvbrigader ere brudte op at forstærke Armeen mod Engelland. Ogsaa langs Nederrhinen drage sig mange Tropper, for at forstærke, det under General Championnet staaende Corps, som, det hedder her, med første skal brække op til et Tog mod det nordre Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Haag, den 6te Januarii. Fra Brüssel mældes, at ved Overlahnen et betydeligt Corps Franske drager sig sammen, og er bestemt til en Expedition mod det indre Tydskland. Ogsaa skulle mange franske Generaler være komne fra Paris over Brüssel, blandt andre Championnet, der skulde føre et Corps Tropper til det hannoverske. Dog har alt dette endnu ingen officiel Hiemmel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Den i Cadix liggende spanske Flode bestaaer af 20 Linieskibe, der skal have befaling at løbe ud. De Engelske skulle kun være 13 Linieskibe stærke. (Ydermere mældes fra Paris, at Bruns med de ni Linieskibe, Frankerig har arvet efter Venedig, og nogle franske Skibe, der endnu fra Toulon skulle forstærkes, er gaaet under Seyl, for at hielpe den spanske Flode ud fra Cadix. Lykkes det dem at forene sig med den spanske Flode, skulle de begge gaae samlede til Brest, hvor da 70 til 80 Linieskibe vilde være samlede).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Her sætte næsten alle Provindser mod 8 Procentsstyren til Flodens Jstandsættelse. Provindsen Zeeland vil kun samtykke paa Vilkaar, at alle de øvrige Provindser ere eenige, og batavisk Brabant forkaster den aldeles. J Geldern vil blot Qvarteret Nymwegen bevilge den; de tvende andre sætte sig imod, saa det synes, hele Byrden skulde falde paa Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Paris, den 31te December. J Forgaars har 500 Raadet decreteret et Laan paa 80 Millioner til at bestride Krigsomkostningerne mod Engelland. Ligeledes er indbudet til frievillige Gaver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Man er i øvrigt meget sysselsat med de nærforestaaende Valg, og har flyttet Valgforsamlingerne fra adskillige Stæder, hvor man ikke efter Ordets nuværende Betydning er republikansk nok, som Bourdeaux, Strasborg, Lyon, o. fl. Ogsaa har man nedsat en Commission at undersøge, om Valgmændene fra 96 kunne i Aar være Valgmænd igien, og om den sidste Conventtrediedeel ere Gienvælget, naar den gaaer ud. En Ting, der i dette Øieblik giør forfærdelig Opsigt, er Directoriets Fremfærd mod den portugisiske Gesandt Aranjo, der den 30te December om Aftenen er bragt som Statsfange til Temple, og hans Papirer forseglede. Allerede fire Dage forhen havde han faaet to Gardister i sin Boepæl til Vagt, og blev, skiøndt han var upasselig, ført til Politieministeriet, og forhørt der. Aarsagerne til dette Skridt maae være meget vigtige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Den bekiendte Repræsentant Poultier, siger i sin Journal: "Det synes, at Aranjo, der i øvrigt har gjort sig bekiendt fra en fordeelagtig Side, er bleven bedraget af den intrigente Udlænding Viscowich, der blev hæftet for et Fierdingaar siden. Denne Viscowich havde især indsneget sig hos de fremmede Gesandte, som han trak stærke Summer fra, da han bildte dem ind, at de var bestemte til Medlemmer af den franske Regiering. Bedraget af denne Jntrigent, har d'Aranjo, som det hedder, udspredt, og selv skrevet, at han med en Million mere vilde af visse Medlemmer i Directoriet faae fordeelagtige Betingelser for Portugals Fredstractat. Den her hæftede forhenværende venetianske Gesandt, og Expatricier Qvirinis Sag er omtrent af samme Slags, kun at denne sidste ikke fortiener saamegen Overbærelse, som Aranjo, hvis Grundsætninger og Moralitet man i øvrigt maae lade vederfares Ret. Bemeldte Viscowich skal i øvrigt, som en Medskyldig i de royalistiske Sammenrottelser, og som en Agent for Engelland være meget compromittere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
J Følge den strænge Forholdsregel (siger Dagens Journal de Paris) Directoriet har grebet til mod Herr d'Aranjo, maae man formode, at samme er indvikklet i et eller andet Complot, der er smeddet mod Republiken. Der maae være en Bevæggrund af Vigtighed til at retfærdiggjøre en fremmed Negotiateurs Hæftelse, da han fandt sig her under Folkerettens Beskyttelse. Mange Mennesker troe endog, at polerede Nationers Lovbog ikke tillader at hæfte en Gesandt. Men de tage feil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Naar en saadan Ambassadeur først har krænket Folkeretten, kan han ikke paaraabe den, for at faae sin Forbrydelse ustraffet. Hertugen af Orleans, Regent i Frankerig under Ludvig den Femtendes Mindreaarighed, lod den spanske Ambassadeur Prindsen af Cellamare, som havde stiftet en farlig Sammenrottelse mod ham, blot bringe over Grændsen. Men nu handler Directoriet mod en fiendtlig Magts Minister, har ikke den Bevæggrund til at bruge saadant Maadehold, og besidder ustridig den Ret, at lade Hr. d'Aranjo hæfte. Statens Vel er den høieste Lov, Vore Blade sige, at Engelland nu opbyder alting, for at drage Rusland og nogle flere Magter i Coalition med sig. Til Landgangen i Engelland oplægges betydelig af de indkommende Contributioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
J Brest har den 16de været en rædsom Jldebrand, hvis Følger midlertid ikke vare saa sørgelige, som en afskyelig Storm, og voldsomme Vinde lod befrygte. Skibene, som laae i Nærheden, og som man ved de Lavvande ikke kunde faae bort, vare især i Fare, men efter 4 Timers rask og klog Virksomhed, da Brandanstalterne rimeligviis ikke, som man andensteds har seet, gik uafladelig af Veyen for Jlden, fik man den endelig dæmpet. Denne Tildragelse giver en Anledning til adskillige Forestillinger. Frankerigs forhen kaldte nationale Avis siger ligefrem, at en ny Forbrydelse af Pitt har faaet Jld paa en Deel af denne Byes Marine bygninger; men at lykkeligviis Udfaldet ikke har svaret til den ædle Ministers Hensigter, der uden Tvivl vilde paa eengang ødelægge Skibene, Vaabnene, Munitionen, Magazinerne, Planerne, og Regnskaber; men alle disse Ting undgik St. James Cabinets Agenters Mordbrandsblus; og vi have ikke mistet andet, end en Deel af Bygningerne, hvor der var noget gammelt Tømmer, da de gode Borgers Nidkiærhed, og Garnisonens Bistand har standset Jldebrandens Fremgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-19
Nederelven, den 11te Januarii. Siden i Gaar er her det Rygte udbredt, at General Buonaparte i Paris er dræbt. En til Bremen kommet Coureer skal have givet Anledning til dette Rygte, hvis Grund eller Ugrund næste Avis vil lære.