JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1817-09-29
I Liverpool hersker en smitsom Feber. I Algier døer, ifølge de seneste Efterretninger, daglig nogle Hundrede Mennesker. Pesten kan saa meget lettere tage Overhaand, som Mahomedanerne, ifølge deres Religion, ikke tør anvende noget Middel derimod.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Paris, den 16de September. Liqvidations-Tractaten angaaende Gupana er den 28de August bleven afsluttet mellem Hertugen af Richelien og den Portugisiske befuldmægtigede Minister, Hr. von Brito. Frankrig erholder i denne Provinds Besiddelserne lige indtil Floden Opapeck. I Trevoux er en vis Charnay, der havde udgivet sig for Bonaparte, bleven dømt til gaarig Fængsel og 50 Frankers Straf, samt i 10 Aar at miste sine borgerlige Rettigheder. Da Silkehøsten hos os ikke er faldet godt ud, saa er Afgivten paa Jndførselen af raa Silke bleven nedsat.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den herværende Nationalgarde bestaaer nu af 30111 uniformede og 6716 ikke uniformede Infanterister, samt 268 eqviperede Cavallerister. Saavel Hertugen af Feltre, som de nye Ministre, have havt privat Audients hos Kongen. Achmet, Bey af Solyman, en Mamtlukkisk Fyrste, som ifølge den sidste Krig blev forfulgt af den nuværende Pascha af Ægypten, flygtede til Frankrig, og her erholdt en Pension, er nu afreist herfra. Ogsaa i Cayenne har en smitsom Sygdom anrettet megen Skade. Mange Personer bleve døve efter Sygdommen. Den 17de September. For Hertugen af Filtre tog sin Afsted, var i Statsraadet Meningerne meget forskjellige: om man skulde søge at faae St. Domingo igien ved Magt, eller ved at aner kiende denne Stat, sikre Frankrigs Handel adskillige Fordeele. Den nuværende Krigsminister Marschall Gouvion St. Cyr, raadede til lemfældig Fremgangsmaade, men Hertugen af Feltre erklærede, at en saadan usurpatorisk Regiering, som Christopys, da den slet ikke er gegitim, heller ikke kan anerkiendes. Man har her aabnet en Subscription, for at reise et Mindemærke til Bossuets Erindring i Sognekirken i Meaux, hvor han ligger begraven.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Ogsaa Abbed du Pradt søger nu at blive Deputeret ved det andet Kammer.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Ved Parol Befaling er bleven Nationalgarden bekiendtgjort: At da Generalmajoren, Commandant for Parises Nationalgarde, har erfaret, at der i Paris er sat en Navneliste i Omløb, under Titel :" Candidats presentes a M. M. les Ellecteur du Deptmt. de la Seine par les amis de la legitimit, og tilsendt Mange, som om den kom fra Nationalgadens Generalstab, saa haaber han, at Nationalgarden ei vil lade sig narre ved slige Konstgreb. Den maa holde sig fra alle Jntriguer. Allene Kierlighed til Kongen og Fædrenelandet maa være Motivet til dens Handlinger ; og denne maa vist bevæge den, at tilbagevise enhver Tilhvidsken, der strider mod deres Pligter og Jnteresse som tro Undersaatter og Franskmænd.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Lille, den 16de September. J disse Dage forefaldt her nogle Uroligheder med en Deel unge, Officere, som kom fra Comoedie=Huset, og paa Gaden geraadede i Strid med Borgerne. Da Larmen var stegen til det Høieste, paa serede tilfældigviis General Marquis af Jumilhae, Commandant i Lille, forbi. Han spurgte, uden at blive kiendt, om Aarsagen til Allarmen. En ung Officer stødte paa ham, og tilføiede ham flere Fornærmelser. Jumilhae rev nu Kaarden fra det unge Menneske, og sønderbrød den, samt lod dem alle, ved Hielp af tilkommende Rationalgarder, arrestere, og de vente nu saaledes paa deres Dom.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Bordeaux, den 8de August. I Gaar forefaldt her Uroligheder i Vognmagernes Herberge, ved Svendenes Dands. Vagten blev nødt til at blande sig dere; men den blev ved Steenkast, og selv ved Pistolskud saaledes insulteret, at man endelig saa sig nødsaget at give Jld, hvorved et Par Folk, bleve dræbte og saarede.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
München, den 17de September. Kronprindsen af Bayern vil med det første tiltræde sin Reise til Jtalien, og har i Sinde at tilbringe hele Vinteren i Sicilien. Hans Sundhed er, siden hans sidste svære Sygdom, endnu ikke ganske restitueret: Grev Caver af Rechberg, der nyelig afslog den ham tilbudne Mission til Rom, har nu antaget denne, paa Kongens gientagne Anmodning. Han skal fuldende og afgiøre de Puncter i det udkastede Concordat, som deels ere uberørte, og deels have mishaget Hoffet, og drive Underhandlingerne ved det Pavelige Hof i Forening med Biskoppen af Hafelin, som hidtil ene var accrediteret Bayersk Gesandt i Rom.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Triest, den 3die September. I Dag udkom her en Bekiendtgiørelse fra Regieringen, at 30 Corfarer, under Buenos=Ayres Regieringens Flag, i Slutningen af Juli vare udløbne fra Capns paa Øen St. Domingo, for at forurolige havene ved Europa. Den herværende Ameritanske Consul, Hr. Allen, har ligeledes underrettet alle Consuler herom. Havets Usikkerhed i de Amerikanske Farvande tiltager hver Dag, og maa formodentlig være en Medgrund til Colonial Varenes betydelige Stigen i Priis.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Warschau, den 15de September. Den Kongel. Polske Garde bliver nu betydelig formeret. Til det nye Garde-Regiment vil Mandskabet af den Russiske Garde, som en fra Russisk Polen, blive taget.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Saa vidt man veed har vor Monarch kjøbt det udenfor Staden beliggende Sommer=Palais, Lazen, for 62000 Ducater. Dette Pallais tilhørte den sidste Konges, Stanislaus August's Familie. Man venter Keiseren hertil i tilkommende Mai Maaned før Ligsdagens Aabning.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den 11te høitideligholdtes der Hs. Majestæt Keiserens, vor Konges, Navnedag paa det høitidelgste.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Petersburg, den 6te Sptember. I Dag reiser Hs. Majestæt Keiseren herfra, og vil indtræffe i Moscau i Midten af October, hvor da ogsaa Deres Majestæter Reiserinderne Elisabeth og Maria, tilligemed Storfyrst Nicolaus og Storfyrstinde Alexandra ville være ankomne. Hoffet bliver i Mes au indtil Mai Maaned.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
En Deputation af den Curlandske Adel har overbragt Beslutningen angaaende Livegenskabets Ophævelse for de Eurlandske Bønder, og ansøgt om Hs. Majestæts Stadfæstelse herpaa. Som bekiendt har Adelen i Estland allerede for et Aar siden givet Adelen i de andre Provindser et følgeværdigt Exempel i denne Henseende.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Hs. Majestæt Keiseren har tilstillet den herværende Stadshaupt. mand, Commerceraad Molwo, St. Wladimirs Orden, til Belønning for hans i flere Aar paa adskillige Poster udviste Iver. Høsten falder godt ud i Rigets fleste Provindser, og Veirligen vedbliver at være behageligt ; dog bliver Luften allerede noget kiølig, og lader formode en tidlig Vinter.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Det nye Laan til Papiirspengenes Formindskelse har god Fremgang; i Særdeleshed indkomme mange Capitaler dertil fra Udlandet.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Algier, den 22de August. Siden Mai Maaned blive vi her hiemsøgte af Pesten. Jndtil Begyndelsen af Juni blev Sygdommens Udbrud, ifølge befaling fra Deyen, holdt hemmelig; men da greb Sygdommen saa sterke om sig at den allene i Byen Algier daglig bortrev 2 til 300 Mennesker. Den hele østlige Deel af Landet er angreben deraf. J Constantin og Bona bortrives mange Mennesker, og man siger, at næsten alle Jndvaanerne i sidstnævnte Stad ere bortdøde. Vi mangle saaledes ikke Forandring; forrige Aar havde vi Krig, i Aar Pest, næsten ogsaa Hungersnød, og undertiden Jordskjælv.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den Algierske Marine er betydelig forbedret siden dens Nederlag, Allerede tæller man 11 Corfarer, hvoriblandt 1 Fregat 44 Kanoner, 5 Corvetter paa 18 til 24 Kanoner, 5 hurtigseilende Brigger og Skonnerter. De smaa Fartøier have nyelig gjort et Krydstog. Deres Ordre løb til Canalen, for at forsøge deres Lykke, og da de underveis traf paa et Hamborsk og en Russisk Skib, blev disse tagne til lige med 3 Spanske, der seilede de nødvendige Passe. Det Hamborgske Skib, tilhørende De Hr. B & H. Rossen, en temmelig stor Brig, kaldet Reidersten, ført af Capit. Laurenzen, blev strax ved Ankomstræ til Algier erklæret for en god Prise.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den Russiske Brig Jndustrie, ført af Capt. Schum er endnu ikke ankommen, og man kan ikke forklare sig denne Prises Udeblivelse, da den blev taget ved Cap Finisterræ den 3die Juli, og 5 Mand af dens Besætning allerede ere ankomne hertil med det Hamborgske Skib den 1ste August. (Man veed saaledes i Algier intet at Capt. Schumanns raske Handling, hvorved han igjen bemægtigede sig sit Skib). De ankomne 5 Mand ere imidlertid frigivne, og det samme vil blive Tilfældet med Skibet eftersom Deyen ikke vil have Fiendligheder med Rusland. Det blev taget, fordi maa holdt det for et Preusisk Skib, og i saa Fald vilde det ikke have havt bedre Skjæbne end det Hamborgske. De tagne Spanske Skibe ere ogsaa frigivne.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Det Hamborgske Skibs Besætning ere strigsfanger, det vil sige at de blive behandlede som Slaver, naar man undtager, at de ikke bære Jern. De maa arbeide fra Dagens Begyndelse til dens Ende, og faae ingen anden Kost end 4 smaa Rugbrød hver, og Vand at drikke. Havde ikke de fremmede Gesandte taget dem af disse Ulykkelige, saa vare de for længe siden døde af Hunger og Elendighed; Udde Jndfødte kunne vel til Nød opholde Livet her ved en saa elendig Kost; men dette er umueligt for nordiske Matroser, der endda maa arbeide strængt i en Hede af 32 til 34 Grader Reaumur.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
4 Korsarer skulle med det første gaae i Søen, for at krydse i Nordsøen; de ville sandsynligviis saae Pesten ombord.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den herværende Kongel. Danske General-Consul, Capitain og Ridder Holsten, har i Særdeleshed taget sig med Jver af de ulykke. lige fangne Hamborgere. J en anden Skrivelse fra Algier, at samme Dato, giøres et lignende Malerie over de Ulykkeliges haarde Behandling).
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Ifølge Freden mellem England og Regieringen her, som blev afsluttet i forrige Aar, skulde de Sørfolk, som faldt i Algierernes Hænder, blot behandles som Krigsfanger. De have nu vel ogsaa Navn deraf, men dette, og det at de ingen Klæder lære, er ogsaa det eneste, hvori deres Skjæbne er bleven forbedret. De have det samme Arbeide, det samme Logi, og faae den samme Føde, som foro Slaverne fik, og som endnu de til Slaveriet dømte indenlandske Fora brydere faae.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Capt. Lorenz Laurenzen skriver blandt andet : Ogsaa jeg maa hvi i Dag med paa Arbeide, og bliver om Morgenen dreven ud med Slaverne, med en Slavefoged foran og en anden bag efter ; jeg har ikke Tilladelse ellers at gaae nogen Steder hen. De af mine Folk, som 2 ere friske, arbeide paa Skibe, jeg og Styrmanden hos Seilmageren, 5 af Folkene ere syge; dog ikke af Pesten. Den 7de dennes havde jeg den Lykke tilfældigviis at tale med den Engelske Consul; thi ellers ere i alle Consulerne ude af Byen, formedelst den her grasserende Pist Jeg har i denne Uge ogsaa uformodentlig havt Leilighed at skrive til den Danske Consul; han svarede mig strax, og trøstede mig, samt bad mig haabe det bedste. Han sendte os Øieblikkelig Penge, 4 Skiorter og 2 Par Beenklæder; thi 2 Mand havde ingen, og vare næsten nogne; ogsaa lovede han at giøre alt mueligt for os, naar Pestinophører, og han kan komme til Byen & Boston, den 4de Juli.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Den Syge at udvandre fra Europa hertil, hersker i en saa hø Grad, at ethvert Stid, som ankommer, er overlastet med Utrandrede, der ved deres Ankomst ere halv døde af Hunger. J Ny. Priere over 16,000 saadanne Emigrantere, J lændere, Schottlændere, og Tydskere i en beklageligere Tilstand end Laronerne i Neapel Der oprettes store Spise=Anstalter, for i det midste at redde disse Ulykkelige fra Hungers Døden. Den hele Americanske Kyst, fra St. Lorenz til Mundingen af Missisippi Strømmen er meget stærk befolket, og Landet paa en Strækning af 500 til 2000 Mile indad Landet vel bygget og dyrket. Det Land, som man pleier at kalde Emigrant=Landet, ligger 3000 Mue fra alle de Attantiske Provindser, og Reisen dertil maae giøres tilfors. Amer kan behøver ingen Kunstnere og Haandværkere; thi alle Manufactur-Artikle kunne lettere indføres, end de kunne blive fabriqverede i Landet. Magazinerne ere fulde af Eng iske Vare, som blive solgte til ringe Priis. Levnetsmidlerne ere allevegne i Amerika fire Gange saa dyre som i Tydskland. Een Person betaler her 13 Dollars ugentlig for sin Mad. Hertil kommer endnu, at der medens Vinteren varer, hvilket for det meste er Tilfældet i 7 til 8 Maaneder aldeles ingen Beskieftigelse er for den arbeidende Folkeklasse.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
støbenhavn, den 29de September. Paa Rentekammerets allerunderdanigste Forestilling har Hs. Mistæt, under 11te Juni d. A., allernaadigst reft veret : at adskillige Præstekald, i Betragtning af deres Jndtægtes særdeles Ringhed, skulle fra Begyndelsen af Aaret 1813 være fritagne for den, ved Forordningen af 1ste October 1802 paabudne, og ved Forordningen af 9de Juli 1813 nærmere bestemte og forøgede Afgift af deres Præstegaardsjorder og Tiender. Ligeledes er allernaadigst bevilget, at bemildte Afgift efter Forordningerne af 1st October 1802 og 9de Juli, 1813, maae af samtlige øvrige Præstegaardsjorder og af maarikulerede Degnejorder i Danmark, i Stedet for, som histil, at udredes efter Tønder Land, fra indeværende Aars Begyndelse, beregnes efter denne Hartkorn, saaledes, at den oprindelige Afgift ansættes til 1 Rigsbankdaler aarligen af hver Tønde Hartkorn, dog at denne forandretBeregningsmaade anvendes ikkun paa dem af bemeldte Jorder, som derved ville erholde Lettelse i Afgiften, samt i itet Tilfælde paa nogen Deel af deslige Jorder, som maatte være afhændet fra Embederne med Forpligtelse for Kiøberne til at svare Skatterne. Og eftergives endvidere allernaadigst meerbemeldte Afgift af samtlige Skolers og Tegneboligers endnu værende umatriculerede Jorder i Vort Rige Danmark, fra indeværende Aars Begyndelse, og saalænge de vedblive at være umatriculerede. Men Hæftelsen til Rigsbanken samtlige fornævnte Præstegaards, Degneboligers og Skolers Jorder, saavelsom i de forbemeldte Præsteriender, forbliver derimod uforandret saaledes, som den er reguleret.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Ifølge Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Resolution, skal det, indtil videre, være paa det strængeste forbudet, at indlade Krigsfornødenheder eller Vaaben paa St. Thomas til Udførsel til hvilketsomhelst Sted; og skulle de, som handle derimod, ansees og straffes som Kongens Mandatters modtvillige Overtrædere. Hvilket, under 13de d. M., fra det Kongelige General Toldkammer= og Commerce=Collegium ved en Placat er bragt til offentlig Kundskab.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Fra Præsten, de Wldste og Forstanderne for den tydske reformerte Menighed her i Staden, har Cancellat imodtaget en Forestilling: hvori yttres, at bemeldte Menighed ogsaa ønsker at deeltage i den forestaaende Reformations-Jubelfestes Høitideligholdelse, ved, saavel den 31te October som den 2den November, at holde Prædiken, over de, i Henseende til bemeldte Reformations=Jubetjest, anordne. de Texter; hvilket blev indstillet til Cancelliets Approbation. Efter i denne Anledning at have drevvexiet med Biskoppen over Siellands Stift, tilskrev Cancelliet, under 20de Styt mer, Biskoppen til Bekiendtgjørelse for Vedkommende, at herimod aldeles ikke haves noget at erindre.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik har naadigst behaget, fra det mineralogiske Selskab i Jena, at modtage Diplom som en 2 dets Protectorer.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Kammerherre Grev Vargas Bedemar er af samme Selskab udvalg til dets Prodirecter.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
redige Embeder. Under det danske Cancellie. Harbojøre Sognekald, i Ribe Stift, 130 Rbdlr. - Venør Sognekald, i Ribe Stift, 90 Rbdlr.; med Sognekaldet er Skolelærer-Embedet forenet - Ejutemaal Sognekald, i Aalborg Stift, 80 Rbdlr. denne Tid født 140 fler. levet fleest, ere : Brystsyge 59 Svindsot 15, Forraadnelsesfeber 6 halssyge 2, Krampe 27 Slag 39, Nervefeder 8, Nervesyge 6, Padt for Tænder 13 og Vattersot 30. 20 ere døde af Alderdom og have dræbt sig selv.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
At Taxten for Oxekiød fra 1ste til 15de October d. A. da den saakaldte Slagtertid begynder, der vedvarer til den 15de November, hvilken Tid Taxten paa Kiød er hævet, er fastsat til 1 Mk. 6 sk. Nop. N. V. for Pundet, og for Lammekiød til 1 Mk. 10 s. N. V. pr. Pd. kundgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning ; hvorhos tilføies : at det ved allerhøieste Resolution af 9de September 1813, bekiendtgjort ved Placat herfra af 11te næstefter, er bestemt at den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted velforsyn net med Oxekiød, og virkeligen udsælger til Enhver, som melder sig for at kiøbe, skal tiltales til at have sit Borgerskab forbrudt, samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekiendtgjorte allerhøieste Befaling, ikkuns er tilladt de Slagtere, der i deres i Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de : andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Tillige bringes i Erindring den i Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulct for 5 Taxtens Overtrædelse af Slagterne, nemlig første Gang 10 Rbdlr. 6 S. V., anden Gang 20 Rbdlr. S. V. og tredie Gang Borgerrettighedens Fortabelse.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Kiøbenhavns Raadstue, den 29de September 1817. Under Stadens Segl. (L. S.) Tare. paa Brød af Rug, hvorefter Bagerne her udi Staden og paa dens Grund udenfor Portene sig efter den af Vedkommende tagne Beslutning, fra næstkommende 1ste October og indtil videre have at rette: Et Brød til 4 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 6 Pund 23 Lod 2 Qvintin, Et Brød til 3 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 5 Pund 1 Lod. 2 Qvintin. Et Brød til 2 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie skal veie 3 Pund 11 Lod 3 Qvintin, og et Brød til 1 Mk. Rigsbankp. Navneværdie skal veie 1 Pund 22 Lod Bagerne i Lauget maae ei mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Brødet bages. Ligesaa tilholdes og befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at der ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have bagt, og dertil bør være ansvarlig Og saafremt Nogen kan overbevise Bagerne, at have liget høiere Betaling for Brødet, end denne Taxt formelder, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Brødet er gammelt, maae det ei ansees, om samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. De Frie= og Rugbrøds=Bagere, som have erholdet Tilladelse at lade bage og sælge Rug=Brød der i Staden, skal under lige Straf være forbundne at sætte deres Mærke paa Brødene. I Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Junii 1683. s. 18, bestemte Bagepenge, for det Brød Jndvaanerne hos dem lade forbage, da er samme ved Raadstueplacat af 10de Februar d. A. bestemt til 24 Rigsbankskilling Navneværdie for hver 24 Pund udbageBrød, og for at ælte og tilberede Deien 4 Rigsbankskilling Navne værdie, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves Naar nogen enten af Laugsbagerne, Fri= eller Rugbrødsbagerne vil bage Brød af Blandingstorn, nemlig 1/4 Deel Hvede, 1/4 Deel Rug og 1 Deel Byg, er saadant dem uformeent, men de skal være forpligtede til da at sælge hvert Pund Brød af dette Korn for 9 1/2 Rigsbankskilling, Navneværdie. Og skal Bagerne mærke Brødet af Blandingskorn, med Bogstaven B., og Brødet af Rug allene med Bogstaverne R. B., hvilke Mærker skal sættes midt paa Brødene foruden ovenanførte deres egne Mærker.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Kiøbenhavns Raadstue, den 29de September 1817. Under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residents staa Kiøbenbron, giøre vitterligt: et i Følge Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 30te Juli s. A., fastsættes Taxten for Møller, leugets Interessentere her i Staden og paa dens Grund udenfor Porten, fra 1ste October til ultimo December d. A., saaledes : For at male og sigte en Tønde Rug. Bøg eller Hvede 1 Rbd. 4 Mk. 11 s. N. V. For at male Kornvarer til grovt Mel eller Skraae pr. Tønde . samt i Kiøreløn pr. Tønde . . Halket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning Kiøbenhavns Raadstue, den 29de September 1817. Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Berlingske Tidende, 1817-09-29
At det har behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at tillade at den ved allerhønste Resolution af 14de Februar d. A. bevilget Forhøielse i Vegnmandstaxten maa vedvare indtil 1ste Novemnæstkommende, og at, som en Følge deraf, den ved allerhøieste Resolumon af samme Dato paabudne Forhøielse i nogle Dele af Patteposttaxten ligeledes maa vedvare til bemeldte Tidspunkt, det bliver herved kundgjort til enhver Vedkommendes Efterretning: Generalpostdirectionen, den 27de September 1817.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Huus-Auction. Den 26de September blev Gaarden No. 130, lille Rolighed kaldet, uden Stadens Østerport paa Veien til Kalkbrænderiet, solgt ved 4de Auction for 6000 Rbdlr. N. V. til Viinhandler C. W. Petersen,
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Børs Auctioner. Den 26de September blev 6 hele Species-Actier eller nu Kongel. Obligationer med resterende Renter fra 30te Juni 1816 solgt for 816. a 836 Rbdlr. N. V. Stk. Den 27de : et co signabelt Banksonds, lydende paa 16000 Rd. d. C., rentebærende 4 1/2 p. C. i d. C., for 94 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rd.; 2de Obligationer, hver paa 1200 Banco Mark af det Kongel Laan i Aaret 1811, Renter 4 p. C., for 304 Rbdlr. N. V. pr. 300 Mk. Banco.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Barom. Therm. Vinden. 21 Septbr. 28 o. 3 112, 7 Varme. S. S. V. 2 - I 28. o. 6 14. 2 - S. S. V. 23 - I 28. o, og 11, 3 -S. S. O. 2. - 27. 5. 6 lio. . - S. V. Atter Herre, lod du en Tiener fare i Fred, hvis Øie alt længe havde skuet til Frelse Oldingen Hans Egede Sæbye, en værdig Ælling af Egedernes Slægt. - Graae Haar blev hans Krone; thi han samlede dem paa Retfærdighedens Vei, et langt riv - hans forsættede Løn - thi han tiente dig redelig : Din Apostel var han blandt hedninger, Dit Orts Forkynder blandt Christne. Ringe var hans Andeel af Flidens Goder, stor maa hans Løn vorde i Evigheden. Handagen den 22de d. M., om Eftermiddagen Kl. 5, behagede det Alstyreren at hiemkalde til sig min gode Moder, Frederikke Dorothea Muller, fød Rasmussen, i hendes 72de Aar efter nogen Tids Sygelighed og 3 Ugers Sygeleie. Min ærværdige Fader føler i sit 76de Aar døbt Savnet af hende, der i 42 Aar troefast ledsagede ham paa Banen. Hendes tvende efterladte Børn ville stedse med kierlig Erindring bevare Mindet om en Moder, som intet større Held kiendte, end fine Børns Lykke. Ved at læse dette ville vore fraværende deeltagende Venner, under Bemodsfølelsen, takke Gud, som ei gjorde hendes sidste Strid lang og haard, og vore Tanker ville mødes i det store Christendommens Haab, som ene giver sand Trøst, hvor Hierterne virkeligen saares : Kjøng Præstegaard, den 23de September 1817. Tage Chr. Müller.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Et min gamle agtværdige Svigermoder An: Dorthea Ditale Berg, fød Busch, meget pludselig ved Døden er afgaaet i hendes Alders 69de Aar, blev mig en sørgeligt Pligt paa hendes Families og egne Vegne herved at bekiendtgiøre pun var Moder til 15 Børn, hvoraf 7 begræde hendes Tab. Kiøbenhavn, den 25de September 1817. C. H. Adolph.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Falbydeteratur. 1 Commission hos Undertegnede er udkommet : I Rolauta, Drama af C. Hauch, All. og 180 S. gro. Kis benhavn 1817. Prisen er hettet 2 Rbdlr. 80 Sk. Trykp. og 3 Rbdlr. 48 Sk. Skrivp. hos alle Boghandlere.
Berlingske Tidende, 1817-09-29
Gyldendalske Boghandling. Contrasterne, to dramatiske Digte, af samme Forfatter, faaes paa de anforte Steder for 2 Rbdlr. 24 Sk. Dag er u kommen: De tvende niestertyve. En sand Historie.