JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Procurator Ludvig Lorenz Hyphoft af Scheen, Bevilling, at maa i Aviserne indkalde sine Creditorer. J allerunderdanigst Følge heraf, advares de som maatte formene sig at have nogen Prætention til mig, beviislig at melde sig dermed inden de i Lovens 5te Bogs 13de Cap. 27de Art. foreskrevne Tider, siden jeg saa meget mere derefter anseer, især de som jeg har gjort Regning for, hvad jeg har havt under Hænder, for dem, uberettiget at kræve mig, mit Stervboe eller Arvinger. Scheen, den 9de Septbr. 1782. Ludvig Lorenz Hyphoft.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Da det er min Desein at søge min Employ paa andre Stæder, og til den Ende see afhændiget de her paa Stedet havende faste Eiendomme, saavelsom mine eyende 26 Kuxer eller Actier udi Frederichsmindes Kobber=Verk, hvis Grubers beliggende er til deels 10, andre 11 a 12 Mile fra Sølv=Verket Kongsberg. udi Boullang Præstegield i Nomedahl, samt mine eyende 40 Kuxer eller Actier udi 2de Kobber=Schurfer beliggende i Flesberg. Præstegield i bemeldte Nomedahl 4 Mile fra Kongsberg; Saaer det jeg herved ærbødigst lader invitere enhver til disse Eien dommer Lysthavende, som behagentlig vilde melde sig enten selv eller ved Commissionair i mit iboende Huus udi Bergstaden, Kongsberg, eller ved Skrivelse under Convelutte til min Commissionair Johan Friederich Berg Kiøbmand paa Bragenæs med den Corespondence, som dog egentlig maatte blive Vedkommende og mig imellem, da jeg ey paatvivler, at der i Henseende disse Eiendommers Afstaaelse jo skulde treffes en saadan Accort og Handel, som til Kiøberens Fordeel og uden mit Tab og Skade, paa begge Sider kan blive til Fornøyelse, da de Vilkaar som Liebhaberne maatte betinge sig, nærmere imellen os kan blive afgjort. Ellers maatte dette tiene til Efterretning at Friderichs mindes Kobber=Verk (inddeelt udi 120 Kuxer) har indbragt fine Eyere fra Aarets Begyndelse 1777 til 1779 Aars Slutning, et virkeligt Overskud til noget mere end 5600 Rdlr. JoachuusGrubes Ersgang, som den ældste og betydeligste er blottet paa en Længde af 120 Lagter eller 128 Siellandske Favner, paa hvilken Strækning desuden er anlagt 2de Schurter eller Afsynkninger det ene 90 Lagter fra Joachims Schurf og det andet 120 Lagter fra bemelte Sted, hvilke med ønskelig Fordeel ere drevne til denne Tid, paa bemelte Gang udi alle 3de Schurser, tilsammen tagne, er i alles til denne Tid ikke udarbeydet over 20 Lag ter i Længden og dets største Dyb eller Afsynkning 6 Lagter, hvor Gangen overalt er vedvarende med smuk Kobber Lasur=Ertz, denne Gang allene, saa vidt nu bekiendt, vil altsaa ikke ved et ligedant Arbeyde i 30 a 40 Aar blive udtømmet, og formedelst er saadant langt Udseende Vedvarenhed af dette Verk, har man for at vilde ophielpe samme desmere, til større Fordeel for Eftertiden udi 1780, 1781 og senere bekostet opført et Pachverk med dertil henhørende betydelige Vandledning af Graver og Danm.v., samt Zachen= og Vaan=Huus med Material=Boe og ellers nødvendige Bygninger, hvilket tillige har medtaget betydelige Omkostninger, og derfor haver Overskudet i de 2de sidste Aar ikke været synderligt. De ellers bemelte Kobber=Kies Schur fer i Nomedahl 4 Mile fra Kongsberg, (hvis Geværkskab ligeledes er inddeelt udi 120 Kuxer, og for 2de Aar siden først blev bearbeydet, har siden givet sine Eiere meere end 300 Rdlr. Overskud. Jeg ønsker Lysthavende til forbemelte og andre her i Bergstaden mig tilhørende Eiendomme, vilde med første anmelde sig i Følge denne min Jnvitations=Plan. Kongsberg, den 13de September 1782. Joachim Andreas Preus, Controlleur.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Hermed giøres 3de Postdage efter hinanden bekiendt, at Sognepræsten til Sparboens Præstegield i Tronhiems Stift Hr. Ole Høyer er ved Døden afgangen den 11te Mai sidstleden, og at hans efterladte Stervboe strax efter Dødsfaldet er bleven forseglet, samt derefter taget under lovlig Behandling; Th. indvarsles herved saavel den sal. Mands fraværende Arvinger, som alle andre der have noget i dette Stervboe at erindre, til at indkomme med det fornødne hos Skifteforvalteren Johan Storen, Provst over Øster Indherredet og Sognepræst til Stør dahlen.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Samme Skifte=Forvalter bekiendtgiør, at Mad. Petronelle Dass, Enke efter forrige Sognepræst til Sparboen afg. Hr. Aron Nordmann er ligeledes i en høy Alderdom ved Døden. afgangen, hun har efterladt sig en tinglyset Fledførrings Contract, ved hvilken hun overdrager til de Folk, som have forsørget hende sine Efterladenskaber, hvilke ved Registrationen ere befundne saa ringe, at de neppe vilde blive tilstrækkelige til Skifte Omkostninger. Efter hende kan altsaa intet videre foretages med Skiftet, med mindre vedkommende Arvinger, hvilke man ikke veed hvor mange eller hvor de ere, maatte saadant forlange. Stordals Præstegaard, den 8de Augusti 1782. Ungkarl Peder Jensen Harboe, som forhen afdøde Oberste von Sievers hafte Opvarter, er den 28de April d. A. her i Moss ved Døden afgangen og hans Gangklæder med andre des lige ringe Efterladenskaber af os, som Stedets civile SkifteForvalter da strax taget under vedbørlig Optegning, og kor efter af desmere Nødvendighed gjorte i høyeste Penge ved offentlig Auction, da han ellers ikke har haft noget til Begravelse Udgifternes Erstatning, og ingen hans Anførende her har været tilstæde, ja ikke at erholde Kundskab om. Thi og da Boet er taaler noget ordentlig Proclama, bliver Dødsfaldet 3de gang efter hinanden i de Kiøbenhavnske Tidender herved bekiendtgjor- og derhos indkaldet, saavel den Afdødes nærmeste Slægt og Arvinger, som Boets Debi & Creditorer, enhver med det vedbørende og dem vedkommende, at møde for os i Skiftet inden saadan Tid Loven foreskriver, da enhver efter Boets Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Moss, den 24de Augustii 1782. J. Debes, T. C. Fleischer, General=Auditeur og Raadmand. Byefoged og Byeskriver.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Ved Proclama, som er læst ved Hof= og Stads=Retten den 29de Julii, og ved Siellands Landsting den 21de August. 1782. ere afg. Johan Friderich Pauli Urtekræmmers Stervboes Debi og Creditorer indkaldede, de udenrigs boende inden Aar og Dag og de indenrigs inden 12 Ugers Forløb fra berørte Datis, at melde sig, enten hos Frue Cancellie=Raadinde Anne Cathrine sal. Tausan, boende i Gothersgaden No. 215. her i Kiøbenhavn, som eneste Arving efter bemelte afg. Johan Friderich Pauli, eller og hos hendes Laugværge S. T. Hr. Justits=Raad og Borgmester Andreas Storp, boende paa Nørregade Nr. 30. Debitorerne at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, og Creditorerne enten selv eller ved Fuldmægtige, at anmelde og legitimere deres Fordringer, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Foruden det efter afg. Giertrud Jens Datter Fuglsang, forrige Tieneste=Pige, udstædte Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 26de August sidst, indkaldes herved alle de, som maatte formene at have noget tilgode, at melde sig udi Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger fra Proclamatis Forkyndelses Dato. Og som der haves Oplysning om at bemelte Afdøde har haft en Broder navnlig Hans Jensen Fuglang, som skal være død og have efterladt sig 2 Døttre, hvis Navne eller Oholdsted er ubekiendt; Saa bliver bemelte Hans Jensen Fuglangs 2de Døttre ligeledes indkaldede, at melde sig inden den Tid Loven foreskriver for at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augustii, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Possementmager Johan Henrich Hennings Enke Elisabeth Sophie Lohmann, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augusti, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne udi Stervboen efter afg. Kammer=Secretair Johannes Wibe, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augusti, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Haarskiær Johan Joseph de Leie, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Augustii, og ved Siellands Landsting den 21de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Conrad Wilhelm Heybrog, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 5te August 1782, og ved Siellandsfahrs Landsting den 21de Ejusdem, er forrige Vagtmester ved den Kongel. Liv=Garde til Hest afg. Johan Jeremias Kypnasses og forhen afdøde Hustrue Anna Cathrine Reindorps fælles Stervboes Creditorer, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-10-04
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 5te August 1782, og ved Siellandsfars Landsting den 21de Ejusdem, er afg. Capitain Erich Sandberg, som har været Directeur ved det Kongel. Christians Pleyehuus her i Staden, hans Arvinger og Creditorer indkaldet med Aar og Dags Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første for at legitimere deres Arve Ret, og de sidste for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for1 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Fra Leyren for Gibraltar, den 7de Sept. Overmorgen skal det almindelige Angreb mod Fæstningen gaae for sig. De svømmende Batterier skulle beskyde den gamle Mole og de Nordlige Bastioner ved Landporten. Paa selvsamme Tiid skulle de nye Batterier begynde at spille. Man troer, at der allerede i de 3 første Dage skal blive skudt Breche, og Pladsen i næste Uge være i vore Hænder. - 40 Kanoneer, skalupper og 40 Bombardeerskibe skulle, understyttede af: Linieskibe, angribe alle Kanter paa Søesiden af Fæstningen. Krigskibene Suffisant og Dictator, som ere forventendes fra Toulon, skulle og ikke være ledige Tilskuere. Dersom nu den forenede Flode ogsaa allerede er nærværende, saa skal Pladsen, lige fra Europa Spidse af indtil Landspidsen, blive plaget af vores Jld. Fienderne have omtrænt 375 Kanoner, 23 Mørsere og 300 Haubitser, som de have anbragt i de mange Krinkelkroge paa Fæstningen. Efter al Rimelighed har Besætningen Mangel paa Bomber; thi de have begyndt at kaste Steenbomber, hvilke have gjort liden Virkning: Besætningen bestaaer af 6000 Mand regulære Tropper, 300 Jøder, som maa slæbe Vandet til de øverste Batterier, og 200 Genueser, som ogsaa have en særdeles Forretning. -J Følge en anden Skrivelse fra Leyren, dateret den 8de hujus ere Landbatterierne fuldkommen i Stand, og man troede, at de skulde begynde deres Jld forleden Nat. Jmidlertid synes det, at man vil bie saalænge dermed, til de svømmende Batterier have kastet Anker, for derpaa at giøre en falles Jld Der skulle da over 800 Mørsere og Kanoner spille paa Fæstningen. 7 af de svømmende Batterier ere ganske færdig, og for 4 Dage siden ankomne til Puente Major. De 3 øvrige ere først i Dag Morges blevne færdige, og skulle endnu i Da støde til de andre. Det svømmende Batterie Paulo er imidlertid geraadet bedre, end de øvrige 9. Puente Major er deres Bestemmelse, fra hvilket Sted de skulle beskude Fæstningen. - Den 4de hujus ere Dictator og Suffisant efter Dages Seyllads fra Toullon ankomne til Algestras, hvor de sammesteds allerede forefandt 7 Spanske Linieskibe. Alle Øyeblikke venter man der den forenede Flode. Vi vide, at den har været paa Høyden af Cadix den 5te, og er gaaet til Ankers ved Rota, for at indtage Levnetsmidler og frisk Vand- J Dag, lige fra Dagbrækningen af, have Fienderne gjort en forskrækkelig Jld, som først henimod Middag tog noget af. Hertugen af Crillon vilde ikke tillade, at man besvarede dem. Just i dette Øyeblik ankommer Avantgarden af den forenede Flode i Bayen ved Algestras. - En Engelsk Corvette, som var ladt med Bomber og andre Krigsfornødenheder, og just un vilde snige sig ind til Gibraltar, er bleven taget af Fregatten Carmen og en Belander. Samme fiendtlige Skib er Colonia paa 28 Kanoner, der tilforn foer som Kaper fra Dynkirken, og blev os frataget af Engelænderne.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Livorno, den 12te September. J en Skrivelse fra en af de fornemste Officerer i Fæstningen Gibraltar meldes, at de Beleirede have betegnet de Steder, hvor deres svømmende Batterier skulle have deres Stilling, men at Commodore Collie har gjort det Udkast, at kappe deres Ankertouge, for herved om ikke ganske at forhindre, saa dog i det mindste at forhale Følgen af deres Foretagender. - Man melder tillige i samme Skrivelse, at Genera Elliot har ladet en stor Mængde Bomber bringe tilsammen paa alle de Steder, hvor han kunde befrygte en Landgang af Fienderne, hvilke skulle stikkes i Brand, saasnart som Engelænderne skulde blive tvungne til at trække sig tilbage; at i Fæstningen selv adskillige Batterier ere ganske færdige, til at kunne kaste Jld kugler, hvilke, ligesom Bombene skulle stilles saaledes, at man kan skyde Fiendernes svømmende Batterier og Kanoneerskalupper i Grund; at der ere store Kanoner opplantede paa Klippen, og sammes Lavetter indrettede saaledes, at man kan skyde Lodret ned paa de Beleyrende, og at General Elliot for Resten er overbeviist om, at Lord Howoer paa Veyen, og man med det allerførste kan vente hans Ankomst.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Petersborg, den 3die September. Paa vore Verfter ved Astracan og Cherson bygges uden Afladelse paa nye Skibe. - J Havnene i Kamtscatka og Ockoskoy bygger man Koffardieskibe, som i Nødsfald kunne udrustes til Krigen.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Essek, den 6te Sept. Med en græsk Handelsmand, som er ankommen hertil fra Bosnien, haves den Efterretning, at der for kort Tiid siden ere ankomne to Franske Jngenieurer til Travnik, af hvilke den eene er reyst til Berbir, den anden derimod til Zvornik, for at tage den der værende Fæstningsbygning, som en Araber hidindtil havde bestyret, i Øyesyn, og derpaa at tilkiendegive Bassen, hvad de endnu finde fornødent, paa det at denne kan enten formeere eller forbedre de der værende Værker. Tyrkerne ere eller overhovedet meget beskæftiget med at forbedre deres Fæstninger i fornævnte Land, da man endog i Baniasukaer bestandig i Arbeyde.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Paris, den 14de Sept. Den forenede Fløde, som nu bestaaer af 53 til 54 Linieskibe, ligger for nærværende Tiid i Bugten ved Algestras, og har sammesteds formeret en Linie, der, som man siger, er næsten uigiennemtrængelig. Man faaer altsaa nu at see, hvorledes Lord Howe vil giøre sine Maneurer for at bringe sin Undsætning til Gibraltar. - J Leyren for denne Fæstniner lige til den 8de huj. bestandig bleven arbeydet paa Batterier, ne; men paa samme Dag om Morgenen have Engelænderne ogsaa skudt den gamle Parallele i Brand, hvilken Brand vedvarede endnu, da Coureren reyste derfra. - Gouverneur Elliot har midt paa Berget mod Søesiden ladet anlægge endnu flere nye Batterier, og Besætningen i Fæstningen faaer paa nærværende Tiid formedelst det stærke Arbeyde en større Sold end ellers. – J Leyren for Gibraltar skal det friske Vand være temmelig dyrt, saa at Greven af Artois maae betale 10 Rd. daglig for saa meget Vand, som hans Heste drikke. Ovenmeldte Coureer har ogsaa medbragt private Breve, hvori meldes, at Capitainen paa et til Cadix ankommen Amerikansk Fartøy, som var seylet fra Cap Henri den 4de August, har berettet, at Hr. von Vandretil var kommen til bemeldte Cap med 13 Franske Linieskibe, og havde strax meldt Hr. von Rochambeau, som da allerede havde forladt Virginien, sin Ankomst. Ved bemeldte Amerikanske Fartøys Afgang havde Hr. von Vandreuil efter ommeldte Capitains videre Beretning gjort Anstalter til at seyle længere hen mod Norden.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
London, den 20de Sept. Efter den Beretning, som Lieutenanten paa Jagtskibet, the Expediton, der er stationeret paa Høyden af Brest, har indsendt, har samme seet i Havnen ved Brest 10 Krigskibe og 1 med Admiralslag, og af en anholdt Svensk Skipper faaet den Efterretning, at denne Escadre hørde til den Forstærkning af 15 Linieskibe, som man havde i Sinde at sende til Vestindien. En Mængde Forraads= og Proviantskibe tage nu deres Ladninger ind paa Themsen, og af alle Omstændigheder er det at formode, at samme under en behørig Escorte ere bestemte til Vestindien, hvor Skuepladsen formodentlig efter Admiral Pigots Tilbagekomst vil blive aabnet for meget virksomme Krigsoperationer. Vor nu værende Søemage i Vestindien og Amerika, de Skibe fraregnede, som ventes med Jamaikafloden her tilbage, bestaaer af 5 Skibe paa 98, 1 paa 90, 14 paa 74, 1 paa 70, og 14 paa 64 Kanoner. Overhovedet synes Regieringens Hovedhensigt at gaae ud paa vor Søemagts Formerelse, og vi tør haabe, at 6 Linieskibe skulle i tilkommende Maaned løbe af Stabelen. Dersom den i Grævskabet Suffolk aabnede Subscription paa at byggeeLinieskib, gaaer lykkelig for sig, er det ikke at tvivle paa, at man jo i de andre Provindser vil giøre det samme; og man siger, at Hertugen af Marleborough har erklæret, at dersom Grevskabet og Universitetet Oxford vilde bygge et Skib paa 74 Kanoner, vilde han og efter Sir James Lowthers Exempel lade bygge et 74 Kanonskib paa sin Regning. Man regne gemeenlig for et Krigskibs Bygning og Udrustning saa mange 1000 Pd. Sterl., som det fører Kanoner. Hertil maat man endnu regne Mandskabet, som for et 74 Kanonskib bestaaer af 500 Mand. Disse, hver Mand beregnet for 20 Pdstrl., koste 10000 Pd. Den Foræring, som Sir James Lowther giør sit Fædreneland med et Linieskib af 74 Kanoner, vil altsaa efter denne Beregning koste ham 84000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
J Fredags Aften kom en Expresser fra Harwich, som melde te, at sammesteds var ankommen et Jagtskib med den Efterretning, at den Hollandske Flode Søndagen forhen, om Morgenen tilig var udløbet fra Texelen, og at samme bestaaer af 17 Linieskibe, hvoraf de 14 ere Tordækkere. Deres Hensigt er aabenbar rettet paa vores fra Østersøen hiemkommende Flode; men da adskillige Skibe ere skikkede imod den for at give samme Underretning om den truende Fare, og man ikke har hørt, at den har forladt Helsingøer, saa tør vi vel smigre os med, at Hollændernes Hensigt ville slaae dem feyl. Desuden maae Hollændernes Flode ved de nyelig værende Storme have lidt meget, ja maaskee saa meget, at de have holdt det for det raadeligste at see dem om en Havn. Den Fangst, som de kunde giøre af bemeldte vor Flode, ifald den virkelig, som vi ikke haabe, er gaaet under Seyl den 8de huj., vilde vist blive anseelig, saasom samme har rige Ladninger inde, og skal, som man siger, være assureret for meer end 2 Million paa Lloyds Kaffehuus.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Stockholm, den 20de September. Ved Eldsberg i Hollander, den 28de i forrige Maaned, det Norske Skib, Jmmennel, fra Frederichshald forulykket, hvilket havde i en Storm kastet begge sine Ankere ud, men mistet dem begge to, saa at Skipperen intet videre kundendrette, end at sætte Skibet paa Grund. Skibet, som var gammelt, er ikkun et Musketskud fra Landet gaaet i Stykker paa Sandbankerne. 6 Personer have reddet sig paa Bræder, 7 andre derimod, som havde taget for mange Klæder paa sig, ere druknede. Jblandt disse sidste have Skipperen, Jens Møller, og hans Kone, som ogsaa en Kone med hendes tvende Døttre fra Kiøbenhavn befunden sig, hvilke havde besøgt deres Slegtinge i Frederichshald.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Haag, den 28de September. Den Kongel. Franske Ambassadeur, Hertugen de leVauguyon, har været i en Conference med nogle Lemmer at Deres Høymægtigheders Forsamling, hvilken har, som man hører, havt til Gienstand de Forholdsregler, man for den tilbageværende Tiid af dette Aars Feldtog havde at tage og udføre, saavelsom Fornyelsen af det fælles Udkast til Feldtoger i tilkommende Aar. Thi saa vist som man endog kan sige, at der er intet Haab til Fred, saalænge som det Engelske Ministerium ikke vil tilstaae de forenede Nord=Amerikanske Staters fuldkomne Uafhængighed; saa maa man dog ikke troe, at Freden da allerede er sluttet, naar det Brittiske Parlement nøder Ministeriumet dertil, eller paa nye igien udvirker en Revolution i samme, men der maa endnu mange andre Punkter afgiøres i Forveyen. Blandt andre erfare man, at Frankrige ved de Betingelser, som det nu vil foreskrive Engeland, fordrer, foruden en ganske Tilbagegivelse af alle sine Eiendomme i Ost= og Vest-Jndien, saavelsom Canada, endnu adskillige andre fordeelagtige Ting, hvilke i og for sig selv vilde allerede være en ganske Opofrelse for Engeland, saa at Vanskelighederne i Henseende til Freder endnu stedse meere og meere tiltage.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
J Forgaars har Handels-Tractaten imellem vor Republik og de forenede Stater i Nord=Amerika skullet blive undertegnet af de Deputerede fra de forskiællige Provindser, og den befuldmægtigede Minister fra høybemeldte foreenede Stater, Hr. John Adams.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Hamborg, den 1ste October. En Skipper, som er ankommen hertil fra Leith, beretter, at den Engelske Handelsfløde fra Østersøen er under Bedækning af nogle Krigsfregatter lykkeligen ankommen til Engeland.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Helsingøer, den 7de October. Den 4de hujus indkom fra Nordsøen i Kongel. Engelsk Kutter paa 20 Kanoner, og 16 Skibe fra Østersøen. Samme Dag gi til Seyls til Nordsøen 25 Skibe, deraf i Engelsk, uden at oppebie=Convoyens Afseyling, adskillige Danske til Amsterdam og Norge. Den 15de indkom fra Nordsøen 10 Svenske fra Gothenborg med Sild til Østersøen, 1 Engelsk Fregat af og fra London 1 Engelsk fra Hull i 4 Dages Seylads, nu til Riga, samme Capitain var med den store Engelske Convoy, som udgik her af Sundet den 2te Sept. til Engeland, og beretter, at samme Contoivar kun 6 Dage paa Reysen herfra til Engeland. Samme Dag indkom Capit. Claes Jacobs af Trundhiem fra Genua og Livorne med Stykgods til Petersborg, der igien at lade med Ryslæden til Livorno og Genua, og ankom fra Østersøen 28 Skibe. Den 6te indkom fra Nordsøen 2 Svenske fra Middelhavet til Østersøen, 3 Danske fra Norge til Kiøbenhavn. J Sundet ligge 90 Skibe, som til Nordsøen ere dennerede, deraf 2 Kongel. Engelske Convoy Fregatter, i dito Snov, i dito Kutter, 50 Engelske Koffardieskibe, og Capit. Jacob Nielsen af Sønderborg fra Marseille til Kiøbenhavn, samt 2 Hollandske Convoy=Fregatter. Havnen er aldeles intet Fartøy med nogen Slags Feder eller Kornvahre, da dog samme er meget begiærlig. Den 5te hujus udgi at Havnen Skipper Lauriz Hartvig at og til Erveskibning, Stipper Knud Jensen af Marstal til Naskou. - J Gaar lev her af den Danske Meenighed confirmerede i St. Olai Kirke 3 Drenge 8 Piger.
Berlingske Tidende, 1782-10-07
Kiøbenhavn, den 7de October. Hs. Kongel. Majestæt har under 18de Septbr. sidstleden allernaadigst behaget at avancere Premier=Lieutenanterne D. Ziemer, H. C. Brøer, H. Pheiff, F. J. C. Fries, P. Riegelsen, O. von Obelitz og H. J. von Søeborger til Capitain-Lieutenants Caracter, og ligeledes under samme Dato allernaadigst avanceret Cadetterne B. Kaas, C. Sneedorff, R. Ravn, G. F. Ulrich, T. Jessen, C. Wleugel, C. W. Jessen, D. C. Eller, J. Gether, H. J. Soelberg, D. C. Plum, F. T. Lütken og F. A. Staffeldt til Secondlieutenanter.