Berlingske Tidende, 1754-04-01
Samme Dag haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet, at udgive en Forordning, anlangende Skifte=Forvalteres Salarium i de Stervboer, hvor den Længsklevende, enten, efter Kongel. Allernaadigst Tilladelse, sidder i uskift Boe, eller, efter Allernaadigst confirmeret Testamente, beholder heele Boen, uden at skifte og deele. Hvorved, til alle Disputer til at forekomme, Allernaadigst bliver anordnet og befalet, som følger: 1.) Naar nogen, som ved Døden afgaaer, i sit efterlatte lovgyldige Testamente har indsat visse Personer, som Executores Testamentii, til at forrette Skriftet, uden Øvrighedens eller Rettens Middels Assistence, da, som saadanne Personer i sig selv ikke kand ansees for andet, end SkifteCommissarier, saa skal og Rettens Middel i saadan Boe, efter dens Beløb, nyde deres Skifte= og Skriver=Salarium, ligesaa fuldt, som, om de virkelig havde forrettet Skiftet og givet Skifte=Brevet beskreven, saafremt der ellers blant den Afdødes Arvinger ere nogle Umyndige, saa det efter Loven havde tilfaldet Rettens Middel at forrette Skiftet, om den Afdøde ikke havde indsat Executores Testamentii til at forrette det. Men, dersom alle de, der virkelig arver den Afdøde, ere myndige, da skal Rettens Middel ikke have noget Skifte= eller Skriver=Salarium af saadan Stervboe at fordre, hvad enten Skiftet forrettes ved Commissarier eller ved Executores Testamentii, uden for saavidt, de dertil kunde være kaldede, eller der have haft noget at forrette. 2.) Naar den eene blant tvende Egte-Folk, som have sammenavlede Børn, ved Døden afgaaer, og den Efterlevende da erholder Allernaadigst Bevilling paa, at sidde i uskift Boe med sine umyndige Børn, da skal den, som saadan Bevilling erholdet haver, strax Stats-Tidender for Aar 1754. til Rettens Middel, som det tilfaldt at forrette Skiftet efter den Afdøde, betale en Recognition, som skal være proportioneret efter Boens Beløb, hvilken Vedkommende selv angive, og maae ikke være ringere, end 6, men ikke overgaae 50 Rigsdaler, og til Skifte=Skriveren en tredie Deel imod det, som der betales, til Skifte Forvalteren. Dersom den Efterlevende fremdeeles bliver siddendes i uskiftet Boe, indtil samtlig Børnene ere blevne myndige, saa de efter Loven kand skifte og deele mellem sig, da skal Rettens Middel ey have videre Salarium i saadan Boe at paastaae, men nøyes med den Recognition, de i Følge foregaaende have bekommet. Men, dersom den Efterlevende træder til at skifte og deele med Børnene, medens nogle af dem endnu ere umyndige, da enten Rettens Middel kaldes til at forrette Skiftet, eller de mellem sig skifte og deele med Samfrænder, saa skal dog Rettens Middel nyde deres fulde Skifte- og Skriver=Salarium, efter Boens Beløb, og Skifte=Brevets Vidtløftighed, dog saa, at derudi afkortes det, de tilforn i Recognition havde bekommet: Hvilken Afkortning og skal have Sted, omendskiønt det tilfalder en anden Skifte=Forvalter at forrette Skiftet, end den, der havde oppebaaret Recognition. Dersom og den længstlevende Egte Fælle ved Døden afgaaer, førend der er holdet Skifte, efter den først Afdøde, da skal med dens efterladte Stervboe forholdes efter Loven, og Rettens Middel, om det tilfalder dem at forrette Skiftet, oppebære Salarium, efter Boens Beløb, for et Skifte allerne og ey videre, dog uden at dem udi deres Skifte= eller Skriver-Salario noget afkortes, i Henseende til den Recognition, de tilforn af samme Boe havde bekommet. 3) Naar een ved Døden afgaaer af tvende Egte-Fælle, som ikke efterlade sig Livs-Arvinger, og ved et, mellem dem oprettet, og af Os Allernaadigst confirmeret Testamente, have bebrevet hinanden, at den Længstlevende skal beholde heele Boen, uskift og udeelt, da skal Rettens Middel ey have noget af den Længstlevende, enten som Salarium, eller Recognition at paastaae, førend samme Længstlevende ved Døden afgaaer, da med dens efterladte Stervboe, forholdes efter Loven, og Rettens Middel, om det tilfalder dem at forrette Skiftet, oppebærer Salarium efter heele Boens Beløb for et Skifte allerne, og ey videre; Dog at det, med de i virkelig KrigsTieneste ved Døden afgangne Militaires Personers Enker forholdes, efter April Maaneds efter Kongel. derom udgangne Allernaadigste Forordning af 12te Junii Den 8 Apr. er Matthias Gotsche Allernaadigst beskikket til at være supernumeraire Cancellist ved det Glückstadtske Regierings=Cancellie. SognePræsten til Waddens udi Grevskabet Oldenborg Hr. Faselius, er Allernaadigst beskikket til at være Sogne-Præst til Wardenburg. Fro-Prædikens Præst i Oldenborg Hr. Døhlen, ligesaa at være Sogne-Præst til Waddens. Sogne Præsten til Schweyburg Hr. Frisius, ligesaa at være Sogne Præst til Schwei. Capel-Præsten til Neuenburg, Hr. Kuhl man, ligesaa at være Sogne-Præst til Schweyborg. Diaconus Wagner i Hohenwestedt ligesaa at være Diaconus til Rendsborg Den 13 Apr. er Jens Lange, hidtil Revisor ved General Post=Amtet, Allernaadigst beskikket til at være Post Forvalter ved det Danske Post-Contoir i Kiøbenhavn. Hr. Johannes Brochmand at være Sogne-Præst til Hvidesøe Præstegield i Christiansands Stift. Hr. Jens Lodberg ligesaa at være Capellan i Schagen. Hr. Arnoldus Christian Dyssel at være SognePræst til Hygom Sogn i Riber=Stift. Hr. Johan Peter Thams at være Missionarius i Ranen udi Nordlandene. Niels Grouer Ligesaa at være Missionarius Ordinatus i Varangers District. Samme Dag er Provsten over Nørvangs-Herret i Riber-Stift Hr. Niels Risom Allernaadigst beskikket til at være virkelig Consistorial-Assessor.