JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Tanker ved Districts Chirurgus Hr. Johan Caspar Weises Liig. Du var den gode, virksomme, utrættelige, nidkiere og uegennyttige Statsborger, Stedse at være redebon til den Fattiges og Armes Hielp, var Din kiereste Beskieftigelse; aldrig spurgte Du om Lønnen derfor - Møisommelige Reiser, Natte=Uroe, kort, ingen Ubeqvemmelighed kunde afholde Dig fra at virke og gavne: Du var den sande Menneskeven, Alfader som kiendte Dit Værd, afstak ogsaa Din Løbebane derefter, denne var ikke af de korte, derimod vare Dine Dødslidelser, kun som et Vink til en let Overgang; hastig blev Du kaldet til fortient Lyksalighed. Hr. Johan Caspar Weises Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Vor gode Chirurgus Weise er ikke mere iblant os, Døden rev ham fra os Natten mellem den 7de og 8de Februarii sidstleden; for Familien var han en retskaffen Fader, for Byen en redelig og uegennyttig Læge; for at opfylde sine Pligter, synes han at være bleven er Offer, da han med en smertelig Halsyge ikke var at holde fra Hytten for at forbinde et sønderbrudt Been Dagen for hans Død; Enhver som kiendte denne sieldne Mand i sit Kalds Pligter, beklager med mig, at hans Tab er smertelig, ja maaskee - uoprettelig; hvor finde vi saa duelig, retsindig og omhyggelig en Menneskeven til Læge, der, uden at udsue den Fattige og miskiende Enhvers Erkiendtlighed, kom til alle, som vor almindelig elskte Weise, Fred over Dit Støv!! Din Løn er hisset!!! Dit Minde skylde vi vor Agtelse, Din Familie vor Erkiendtlighed. S......
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Prædikanterne paa anden Onsdag i Faste. Domkirken Hr. Studsgaard. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Udenlandsk. Frankrig. Lucien Buonaparte har fra Corficafaaet et Brev fra sin yngere Broder Ludvig, der er sendt fra Overgeneralen i Egypten med Depescher til Frankrig, hvoraf haves den Efterretning: at han og General Berthier paa deres Hidreise paa Briggen Vis. har villet indløbe til Tarent, da de ikke vidste noget om Krigens Udbrud med Neapolis, men at den Neapalilanske Commandant i Tarent, havde ladet skyde paa Briggen, og at de med stor Nød var sluppen fra de Neapolitanske Kyster og derpaa indløben til Corfica, man venter nu ham og Berthier hver Dag til Paris. De siden den 4de September til Deportation dømte, som hidtil have holdt sig skiulte, er nu af Directoriummet, paa deres Ansøgning anviist Øen Oleron til deres Forviisningssted, naar de frievillig vil fremstille sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Den 21de Januarii blev Ludvig den 16des Dødsdag igjen høitideligholdt, og den anbefalede Eed, saavel af Directeurerne som de civile Embedsmænd og Tropperne, aflagt. Ved Siden af Præsidenten i det 500des Raad havde man plantet et Træe med forgyldte Æbler som et Sindbillede paa Velstand. Mon Præsidentens eller Landets Contreadmiral Renandin har faaet Commando over Flaaden i Brest, i den afsadte Lelarges Sted. Han holder skarp Disciplin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Engeland. De nyeste Beretninger fra Jrland af 19de Januarii indeholde vedvarende Afskildringer omde store Bevægelser som Forenings=Projectet der foranlediger. Vicekongen Lord Cornvallis, Storcantzleren, Lord Clare og Lord Castlereagh ere Foreningens troe Forsvarere, som det brittiske Ministerium have fast besluttet at bringe i Udførelse. Derimod have mange anseelige irlandske Embedsmænd, som ligeledes for have været for samme, nu erklæret sig derimod, og desaarsag deels nedlagt deres Embeder, deels ere blevne afsadte fra samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Blant de betydeligste som ere afsadte tæller man, Skatkammerkantzleren Sir John Parnel, Lorderne Schannon og Carhamton, Herrerne Beresford, Fitzgerald, Toler, Knox, Wolfe, Burgh. Af de som selv have taget deres Afskeed, Lord Trelawnen, Sir Langrische, Herrerne Coote, Annerley og Mason.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Den 22de Januarii sammentraad Parlamentet igien efter 14 Dages Opsættelse, og Statssecretair Dundas overleverede samme Kongens Budskab om at treffe de tienligste Forholdsregler til at befordre den for begge Rigers Sikkerhed, saa nødvendige Forening, og derved formere og befæste det brittiske Riges Styrke, Magt og Hielpekilder. Uagtet Scheridan modsatte sig den irlandske Forening med Engeland af al Magt, har dog saavel Underhuset som Overhuset, efter en fyndig Tale af Ministeren Pitt, bevilget en Takkendresse til Kongen, som blev overleveret til Statssecretair Dundans tilligemed andre vigtige Papirer, angaaende en forrædersk Sammensværgelse som adskillige Personer og Selskaber havde indgaaet med Storbrittanniens Fiender, for at fraskille Jrland fra Engeland. Til disse Papirers Undersøgelser er nedsadt en Commission, blandt hvis Medlemmer befinder sig Ministerne Pitt og Dundas, den Kongl. Generaladvocat og Lordmajoren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Admiral Curtis er ankommen til Portsmouth med en talrig Coffardieflaade fra det Middellandske Hav Man regner at denne og den Lissabonske Flaade vil indbringe i Told og Afgivter en halv Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Lord Keith paatager sig nu Commandoen over den engelske Flaade ved Cadix i Lord St. Vincents Sted. som for sin Sundheds Skiød giør en Reise til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Jtalien. Kongen af Reapolis ankom efterat han havde trukken sig tilbage fra Rom, til Belvedere den 15de December: Han havde alt den 7de ladet befale at alle Franskmænd skulle inden 48 Timer Søeverts forlade Neapolis, og havde foranstaltet Skibe til deres Bortskaffelse. Kongen sendte og sin Minister Gallo tilligemed den spanske og Cisalpinske Gesandt til Championet, for at arbeide paa et Forlig, men da han ikke ville antage samme, besluttede Kongen at reise fra Hovedstaden. Admiral Nelson lod førend hans Afreise adskillige gamle Krigskibe og 70 Kanoneerbaade opbrænde, inden han forlod Havnen, og de øvrige tog han med sig, Artilleriet paa Søebatterierne lod han fornagle, og efterlod sig nogle Portugisiske Skibe for at bloqvere Havnen. Kongen blev modtagen i Palermo med at den Deeltagelse som hans ulykkelige Skjebne kunde udvirke. Nelson afseilede derpaa med mange Transportskibe til Levante for at hente et Korps Russer og Tyrker til Neapolis. Vicekongen Pignatelli, sætter Neapolis i Forsvarsstand og de saa kaldte Lazaronii formeerer sig i Compagnier. Jmidlertid skal der dog herske stor Particaand i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Forskandsningerne ved Capaa og Staden ere nu i Franskmændenes Magt. Fegtningen skal paa begge Sider have været meget blodig, da Franskmændene har maattet løbe Storm 2 gange. Rygtet siger og at Neapolis er indtaget af dem, ligesom og at de romerske Consuler alt skal have afsendt Secretair Bassal for at tage Staden Neapolis i Besiddelse i den romerske Republiks Navn. Men det er heller ikke endnu andet end Ryg J Rom er Elendigheden stegen til det høieste. Levnetsmidlerne ere ei allerne dyre men endog adskillige af de Nødvendigste neppe at faae. Den strenge Vinter formerer Jammeren, og mange maae brænde deres Meubler af Mangel paa Træe. Folket har desaarsag gjort Opstand, og Consulerne flygtede til Engelsburg, men til Lykke ankom der friske Tropper tilligemed Forsikring at man med første kunde vente en Korntransport fra det Neapolitanske. Brødet bliver nu uddeelt saalænge i smaae Portioner til Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
De fra Livorno afseilede 7000 Neapolitanere som vare landede paa Øen Elba, have nu igien indskibet sig derfra og ere seilede til Palermo paa Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Af de 12000 Piemontesere som ere indstukne under de franske Tropper desserterer de fleste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
De franske Tropper trækker sig talrige mod de østerrigske Grændser. Bergamo, Brescia og Ferrara ere provianterede paa 6 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
J det Toscanske hersker den største Rolighed, uagtet de franske Tropper staaer paa Grændserne. Stor hertugen betaler endnu, foruden de 80,000 Daler som General Serrurier fik, da han trak sig fra Pistoja, en halv Million til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Fra Venedig er Regimentet Fürstenberg hastigst afseilet til Legnano, saaledes er her og samlet mange Transportskibe, hvis Bestemmelse man ikke veed. Tydskland. Festningen Chrenbreitstein har nu endelig maattet overgive sig af Mangel paa Proviant. Capitulationen blev den 24de Januarii undertegnet, og bestemmer: 1) At Garnisonen trækker ud af Fæstningen med alle militaire Honeurs, og hver Bataillon medtager saavel sit Feltartillerie som al Militair= og Privat Eiendom. 2) Kanoner, Munition og alt hvad som tilhører Festningen bliver overleveret Franskmændene. 3) Garnisonen som bestaar af 2000 Mand, trækker den 26de Januarii ud af Festningen og Franskmændene levere Vogne og Heste til at transportere de Syge og Effecterne paa. Saaledes har nu Franskmændene paa den høire Rhinbredde en Festning som ved Magt ikke kan indtages. Man siger at Franskmændene besætter Chrenbreitstein med 4000 Mand og bortskaffer alt gammel Artillerie af Festningen, hvorimod den igien besættes med nyt, samt forsynet den med en Mede Proviant som de alt bar i Beredskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Den 21de Januarii ankom en Coureer fra Wien til den Keiserlige Gesandt i Rastad som nu har givet Rigs deputationen følgende Svar fra Keiseren: Hs. Keiserl. Majestæt var meget forundret over, at de franske Ministre havde henvendt sig til Rigsdeputationen og saadan en Gienstand som de russiske Troppers Marsch, da dette Anliggende ingen Hensyn havde paa Rigsfreden ligesaa heller ikke paa nogen Maade kunde have Jndflydelse derpaa. Hs. Majestæt er og tilfreds med Rigsdeputationens Erklæring, at denne Gienstand, var uden for deres Competens og forventer nu hvad Rigsdagen i Regensburg, vil sige derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
De russiske Tropper har nu faaet Ordre til at giøre Holt og forbliver saalænge i Egnen ved Linz til den Coureer kommer tilbage som Keiseren i Anledning af Neapolis Anliggender, har sendt til Paris. J Wien vil man have Efterretning om at et russisk Korps paa 60,000 Mand fra Volhynien og Podolien, er paa Marschen mod Moldan og Siebenbürgen, for at gaae imod den tyrkiske Rebel Pasian OgluTyrkiet. Porten har udnævnt Pacha Ghezzaa i Acre til Seraskir over den mod Franskmændene i Egypten bestemte Armee, og tillige til Pascha over Cairo og Damascus. Denne Pascha er bekiendt som en Mand, af Virksomhed og Mod, og Gesandterne fra de allierede Hoffer har derfor anbefalet ham. I det vestlige og sydlige Egypten saavelsom i Arabien bevæbnes mange Folk imod Franskmændene. De barbarske Stater i Africa, Tunis, Tripolis og Algier siger man og vil sende Tropper mod de Franske. Franskmændene lader desaarsag alt mere og meere forskiellige Stæder i Egypten befæste. Buonaparte har nu og siden Opstanden, i Cairo indført Skrækkesystemmet der, ved at lade dræbe mange Tyrker, og ødelægge de Moscheer, hvori de Sammensvorne havde forsamlet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
J Constantinopel er der alt en Deel af de arresterede Franske Kiøbmænds Gods solgt ved offentlig Auction. Adskilligt. Man troer at det Wienske Hofs Mægling for Kongen af Neapolis vil faae et got Udfald, men at Keiseren for det samme igien maae anerkiende den romerske Republik. J øvrigt hersker i Underhandlingernes Gang det uigiennemtrængeligste Mørke. I Dalen ved Chrenbreitstein kostede før November Maaned i Fior, en Høne 4, en And 5, en Gaas 8 Gylden, et Pund Smør 4, et Pund Caffe 12, Sukker 12 Gylden. Men fra November var næsten intet at faae for Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Man siger at Pichegri nu opholder sig i en vis Egn af Tydskland. Han skal have sagt, at han ikke vil føre Vaaben imod sine Landsmænd, thi hvad et Patte havde forskyldt af ham, maatte han ikke hevne paa at Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Efter Beretning fra Philladelphia er dertil ankommen en Gesandt fra General Toussaint Overture paa St. Domingo, for at træde i Underhandling med den Americanske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
J Carlscrone bliver der nu med første begyndt at arbeide paa Flaaden. Prisen paa Jernet stiger daglig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
J Wien har Kulden den 19de Januarii været saa stærk, at Spurve og Ravne ere faldne dødfrosne ned af Træerne. Man frygtede derfor meget for Frugttræerne og Vinrankerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Nye Opdagelse. Den af den berømte Physicus, Director Achard i Berlin, gjorde nyttige Opdagelse, at forfærdige af Runkelroers Saft velsmagende Sukker, bliver nu ganske viist udført i det Store, for at giøre en hidtil saa dyr udenlandsk Vare til en indenlandsk Vareartikel som da kan haves for meget lettere Priis. Man regner at der paa en Strækning af 180 Qvadratruthen (en Ru theer 10 til 12 Fod) kan voxe saa mange Roer at man af deres Saft kan tillave 22 Centner raae Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
De Berlinske Chymister Klaproth og Hermstadt ere nu beskieftigede med at udfinde den beste Maade til at udtrække Sukkeret paa. Man siger at Opfinderen Achard, er tilbuden den store Kongelige Belønning af 100,000 Rdr., men han forlangte Monopol paa dette Sukkers Tillavning i visse Aar og en Jordstrækning af halvanden Qvadratmiil, hvorpaa han tænker at opdyrke saa mange Roer at han af deres Saft kan forsyne de samt ligge preussiske Stater med Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Bekiendtgiørelser. En smuk Stue til Gaden med Sovekammer, B. er til førstkommende lotte Tid til Leie for en aldrende Mand eller Fruentimmer. Anviisning gives fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Hos Skipper Jens Hjorthøy i hans førende Jagt beliggende ved den syndre Side af Mindet, er at be lomme got storslagen Favntræe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
De som hidindtil uden Betaling haver sendt mig deres Placater til Bekiendtgiørelse for Harritzlew og Albech Meenigheder, ville med første afbetale mig samme; J øvrigt advares enhver for Eftertiden: at de som sender mig deres Placater til Bekiendtgiørelse for ovenmeldte Meenigheder, at de med Placaten sender mig 4 s. for hver Steds Bekiendtgiørelse; thi i mod sadt Fald bliver den ikke imodtaget af Christen Povisen, Degn i Harritzlew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Forrige Kiøbmand i Horsens Peder Wellejusses Enke Maren Pedersdatter Stauning, er i Dag død i KiøVed Avisens Slutning vare tvende Kiøbenhavnske Poster udeblevne. rup, og hendes Boe taget under Behandling. J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792. indkaldes herved dette uformuende Boes Arvinger og Creditorer, inden 12 Uger fra Dato at anmelde og bevise deres Arve= og Fordrings Ret, for underskrevne Skifteforvalter. Horsens, den 7de Februarii 1799. Borgmester Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
Jordegods. Mandagen den 1ste Julii næstkommende, agter Underskrevne, om fornøielig Bud skeer, at lade bortsælge ved offentlig Auction, en betydelig Deel Jordegods beliggende i Vensyssel udi Hiørring Amt, Hvetboe Herred, Huune Sogn; Auctionen foretages bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, hos Madame Bondrup udi Blokhuus i bemeldte Huune Sogn, hvor Godset og Eiendommene først opraabes separat og siden samlet. Det som agtes bortsolgt, bestaaer af 94 Beboere, hvoraf 50 ere kiørende Beboere, og de øvrige 44 Beboere ere Huusmænd, som kan holde fra 1 til 3 Køer, og fra 6 til 10 a 16 Faar; disse Beboeres Gaarde, Steder og Huse ere alle vel bebyggede og vedligeholdte, samt findes god Velstand næsten over alt blant alle Beboerne. Eiendommene ere beliggende i en Egn og paa eet Sted, som er ualmindelig fordeelagtig og beqvem til Udstykning, og Beboerne har gode Eiendomme i Brug, i Forhold til det Hartkorn samme bestaaer af: desuden har Beboerne fortrinlig gode Næringsveie af Fiskeriet, med mere, af Havet, som grændser mod dette Sogns Eiendomme. Blant disse Eiendomme, findes og Gaarde meget beqvem til god Boepæl for en Kiøber, som havde Lyst at kjøbe disse Eiendomme samlet, og i Tilfælde af sligt, kan bemeldte Huune Sogns Kirke vorde at faae tilkiøbs, der altid vilde være en Fordeel for den som kiøbte Ejendommene samlet. Jordebogen over disse Eiendomme, kan faaes til Eftersyn fra næste 1ste April og fremdeles, hos Hr. S. Hempel udi Odense, Hr. Viinhandler Møller i Aarhuus, Hr. Jacob Friis i Randers, Oluf Christensen Kiøbmand i Aalborg og hos Laurs Sw. Hviid paa Lundergaard, hvilken sidste tillige foreviser Eiendommene og giver om samme den behøvende Oplysning. Skulde disse Eiendomme forinden den foran bestemte Tid vorde bortsolgt under Haanden, skal saadant betimelig vorde tilkiendegivet i de offentlige Tidender. Lundergaard, den 1ste Februarii 1799. Oluf Christensen. L. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-09
En Pige som kan fremvise gode Skudsmaale, søger Condition som Huusholderske hos et Herskab, enten paa Landet eller i en Kiøbsted. Anviisningen faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Kiøbenhavn. Under 16de Januarii d. A. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst besluttet, at udsende nogle Krigskibe. som skulle convoiere de danske Handelskibe, hvilke i dette og det næstkommende Aar forventes tilbage fra St. Helena og de Danske Establissementer i Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Den 22de October f. A. kuldseilede 2de Mænd, nemlig Ole Huseboe og Niels Smed med en Baad, en halv Miil fra Flesvig under nordre Bergenhuus Amt; Saug mæster Endre Bendixsen, Joh. Sagen, Huusmand Hans Vol og Drengen Ped. Olsen reddede ei alene begge Mændene, men fik endog den ene af dem, som havde ligget over en Time i Vandet, ved de af dem anvendte Midler, igien bragt til Live, hvorfore de og fik udbetalt, den efter Forordningen af 14de September f. A. tilstaaede Præmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Folketallet i Kiøbenhavn, som det befandtes den 1ste November 1798 med Søe- og Land-Etaten samt den Jødiske Nation iberegnet, var 83063 Mennesker, nemlig : 41,419 Mandfolk, 41,644 Fruentimmer, hvoraf under 15 Aar 20,254 og over 15 Aar 62,809; den jødiske Nation bestaaer af 1491 Mennesker, hvoraf 699 Mandfolk og 792 Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Af Berlings Aviser sees at der den 29de Januarii om Aftenen har været et Opløb i Kiøbenhavn, da Politiemester Cold i samme Avis bringer Placaten af 30te Julii 1759 i Erindring. Rygtet siger, at dette Opløb skal være foranlediget af, at nogle Soldater vare blevne enige om at opkiøbe en Deel Comoediebiletter, for dermed at drive utilladelig Negotie, og at lignende uroelige Optrin skal endnu have havt Sted Aftenen derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Paa Kongens Nyetorv er 2 smaae Drenge, ved den stærke jagen med Kaner, bleven overkiørte, og den ene en saa stærk beskadiget, at man maatte bringe ham paa Hospitalet. Der holder og mange Kaner paa dette Torv, som kan faaes til Leie paa et kort Stykke Vei for 4 a 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Kiøbenhavns Torvepriser for Januarii Maaned: Et Bondelæs Brænde 2 Rdr. 2 Mk.; et Læs Tørv 2 Rdr. 4 Mk.; en Tønde Kul 3 a 4 Mk.; et stort Læs Høe 4 a 5 Rdr.; et mindre Dito 3 Rdr. 2 Mk.; et Læs Halm 3 a 4 Rdr.; Rug 4 Rdr. 3 Mk. 8 s.; Hvede 4 Rdr. 4 Mk. a 5 Rdr. 2 Mk.; Byg 2 Rdr. 5 Mk. 8 s.; Havre 2 Rdr. 1 Mk. 8 s. Tønden; Byggryn, Tønden 7 Rdr.; Havregryn 9 Rdr. 2 Mk.; Erter, 4 Rdr. 2 Mk. Tønden; Malt 3 Rdr. 2 Mk.; 1 Lpd. røget Flæsk 1 Rdr. 2 Mk.; grønsaltet 1 Rdr. 8 s.; en Snees Æg 1 Mk. 6 s. a 28 s. I Kristiansand befragtes 2 og i Drammen ligeledes 2 Skibe, ethvert imellem 30 og 40 Commercelæster, til at transportere det til Kongelig Tieneste udskrevne Mandskab enrollerede Matroser til Kiøbenhavn. Samme Steder holdes Licitation over Transportprovianten. Skibene skulle være seilfærdige først i Martii og midt i April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Capitelstaxten for 1798 Aars Afgrøde for Stiftet, Fyen og Langeland. Rug a Tønden. 19 Mk. 4 s. Byg . . . . . 13. - 4 - Havre . . . . . 10 - . . . Capttels-Taxten for Afgrøden i Wiborg Stift: for Aaret 1798. Rug a Tønden = 3 Rdr. 5 Mk. 2 s. Byg = = = 2 - = = = = 7 s. Havre = = 1 - = 2 - - 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J sin Herres Glæde udi de evige Boeliger, indgiden 11te denne Maaned vor dyrebare Moder Catrine Maria fod Langballe, Enke af sal. Hr. Lauritz Kragh, fordum Sognepræst for Holstrup og Horbye, udi sit Alders 63de Aar 5 Maaneder og nogle Dage, efter at hun i de 2de sidste Aar har havt anstød af et Rørelse og i de sidste 14 Dage af hendes Liv har maattet holde Sengen, under haarde Følelser af Dødens Kamp. Dette for os smertelige Dødsfald bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, af hendes efterladte Børn. Aarhuus, den 11te Februarii 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Prædikanterne paa anden Søndag i Faste. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Udenlandsk. Frankrig. J Correze-Departementet have Forvalternes gientagne Opfordringer ikke kunnet formaae de unge Conscriberte til at gaae i Soldatertienesteen; det hele Departement giennemstreifes derfor nu af Militaircommander for med Magt at udtage de unge Folk til Armeens Tieneste. Sidst i Januarii er Deien af Algiers Gesandt, arresteret i sit Huus, og bevogtes strengt af 2de Gens d'Armees. Rygtet siger, fordi Deyen har erklærer Frankrig Krig; men en anden sikker Efterretning fra Handelshuset Bagneric i Marseille bekræfter nu det Modsatte, af hvilken Aarsag de der liggende Genuesiske og Danske Skibe nu, forsynede med et Firman fra Deyen, ere seilede derfra til Barbariet. Pastoret. Duplantier, og flere af de Forviste, som have holdt sig i Skiul, have nu meldt sig, for at lade sig bringe til Øen Oleron. Man vil her have Beretninger fra St. Domingo til den 12te Novbr., følgelig 20 Dage efter at Hedouville var reist derfra, som siger: At der hersker fuldkommen Rolighed paa Øen, og at samme ikke har erklæret sig uafhængig af Frankrig, men at Republikens Løve overholdes i alle Deele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
ligesom at Negergeneralen LOuverture har høitidelig lovet at handthæve dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
Engeland. Ministeren Pitt har i Anledning af Jrlands Forening med Engeland, erklæret: Han beklagede meget at mange Personer i Jrland, som hidtil havde været hans Venner, nu havde erklæret sig imod ham og den foranstaltede forerning, men at dette hverken skulle eller ville afholde ham fra standhaftig at vedblive dette System, da han holdt samme væsentlig nødvendig for det Brittiske Riges Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
De sidste Beretninger fra Philladelphia, melder for gende om den fra St. Domingo dertil ankomne Gesandt fra General Touissant L'Ourverture. Denne Gesandt er en fransk Adelsmand, og den Omstændighed at den Americanske Consul paa Cap Francois, Jacob Myer ledsager ham, hvis Politiske Tænkemaade ikke er fransk, giør det næsten til Vished at denne Sendelse angaaer en Forbindelse med America, ved hvilken America vil erholde den hele Fragttransport af St. Domingos Producter til Europa, hvis den engelske Regiering ikke vil lægge hindringer i Veien for samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-02-13
J øvrigt har saavel Senatet som Repræsentanterne ved Kongressens Aabnelse, med stor Stemmefleerhed erklæret sig for det af den executive Regiering antagne System i Henseende til den franske Regiering. Begge Huses Adresser til Præsidenten Adams, udtrykker et Folks Følelse, der baade veed at skattere Fredens Lyksalighed og med Værdighed at beskytte dem.