JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
J Hovedstaden Hyderabad have Englænderne bemægtiget sig en offentlig Skat af mere end 1 Million Pund Sterling. Med Undtagelse af Scindes og Bodelkunds Grændser hersker fuldkommen Rolighed i de engelske Besiddelser. Fra China lyde Efterretningerne bestandig gunstigt for England, hvis Handel med dette Land har faaet et betydeligt Opsving ved den afsluttede Fred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Samtlige Medlemmer af det spanske Ministerium have nu endelig søgt og faaet deres Afskeed. og Regenten har overdraget Hr. Cortina, hvis Valg til Præsident i Deputeretkammeret Oppositionen med stor Majoritet satte igjennem, at gjøre Forslag til Sammensætningen af et nyt Ministerium, der uden Tvivl vil komme til at bestaae af de dygtigste Deputerede i den hidtilværende Opposition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Endnu erfares Jntet om det forestaaende Fyrste valg i Serbien, men de Personer, som have været meest virksomme ved den sidste Omveltning, troe sig ikke længere sikkre i Landet og træffe Foranstaltninger til Flugt, hvorimod Tilhængerne af det fordrevne Parti atter indfinde sig ved Grændsen og bestræbe sig for at lede Stemningen med Hensyn til Fyrstevalget til Gunst for den afsatte Fyrst Michael. Disse Bestræbelser synes dog at være unyttige, og man kan neppe tvivle om, at Rusland jo nok vil vide at give Valget et saadant Udfald, at Serbien herefter vil komme til at adlyde den russiske Politik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Blandinger. En sælsom Proces sysselsætter i denne Tid den offentlige Opmærksomhed i Paris. Ved Katastrophen paa den Versailler-Jernbane mistede Hr. og Madame Plysselon paa eengang Livet. De vare givte for kort siden og havde kontraktmæssigt gjensidigt forskrevet hinanden deres Formue, saa det Hele skulde tilfalde Den af dem, som levede længst. Men hvo af dem har levet længst? Hvem af dem har den hele Formue tilhørt et Øieblik? Hvilke Arvinger kunne gjøre Fordring derpaa, Mandens eller Konens, Det er de Spørgsmaal, der foreløbigt ere forelagte et af Læger bestaaende Tribunal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
En Skrivelse fra Paris (i Augsburger Allg. Zeitung) melder, at der i de fashionable Kredse nu er en ny Slags Soirer Mode, nemlig de maanetiske Soirer. Man har nu hørt Romant og Ranzi, Lablache og Grist til Overmættelse man har forelæst hele Sørgespil i fem Acter, og Memoirer, der gaaer fra 1789 til 1843, man har indbudet Tyrker og Beduiner, for at betragte dem som en Slags Skuepenge; man har hørt Virtuoser, af alle Caliber og f. Ex. bragt Fortepianoet til at, præstere Umuligheder – Alt var forslidt, men man lever i Fremskridningens Land, og der blev snart opfundet noget Nyt. Man serverer ikke længer Thee eller deslige, men: et Menneske, helst en ung, smuk og interessant Pige; en Magnetiseur gjør Honneurs og bringer den til Underholdning bestemte Gjenstand i somnambul Tilstand. Enhver kommer nu frem med Spørgsmaal, f. Ex. hvor Cometen er kommen fra; man præsenterer smaa Knive omkring, hvormed man gjør sine Jndsnit i den Somnambules Arme, for at overbevise sig om dennes Følesløshed. Nogle Damer besvime ved Synet af Blodet, Herrerne ile tilhielp med Flacons; Magnetiseuren docerer, de Vantroe spotte, og Damen af Huset betragter med Stolthed det glimrende Resultat af sin maanetiske Soire."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
To Murere, Jacques og Pierre, arbeidede for kort siden paa en stor Bygning i Paris. Pierre var givt og havde mange Børn; Jacques var ung og ugivt. Begge vare forbundne med hinanden ved det inderligste Venskabsbaand. En Morgen stode Begge, i en Høide af 100 Fod, paa en Stige, som foroven var bunden til Sparreværket med en Strikken og forneden stod paa et Stillads. Dette Stillads styrtede pludselig sammen, og de to Ulykkelige svævede paa Stigen ved Strikken over Afgrunden. Strikken var ikke saa stærk, at den kunde holde den Begge. Jacques!" sagde Pierre til sin Ven: Een af os maa vige, ellers styrte vi Begge ned. Strikken vil springe - hvo af os skal døe, Lader os skynde os at blive enige." Jeg vilde gjerne leve! sagde Jacques: "Jeg "Men jeg, Jacques, har en er saa ung." Kone og syv Børn. - Det er sandt!" svarede den unge Mand, idet han slap Stigen og styrtede ned paa Steenbroen, hvor han strax fandt sin Død. Den Anden blev frelst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Paa Torvet i Troyes, hvor en Trop Gøglere foreviste deres Kunster, var en Bondekone henrykt i den syvende Himmel over Bajazens moersomme Jndfald. Hun kunde derfor slet ikke begribe, hvad det skulde betyde, at Tilskuerne pludseligt begyndte at hviske, at lee og at gloe paa hende. En Stemme raabte endogsaa Lad os smide hende ud!" - Den gode Kone vidste paa ingen Maade, hvad Forargelse hun havde givet. Hun slog Øinene ned, og hvad saae hun? - Hun troede, hun skulde synke i Jorden af Skamfuldhed, Hun stod - i den bare Chemise. Hendes Kjole laae ved hendes Fødder. Hun tog den op og søgte at komme i Orden igjen, men Dragbaanden vare overskaarne, og Lommen, hvori hun havde sine Penge, var borte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Boulevarderne i Paris skulle herefter oplyses paa en nysopfunden Maade, ved Hjælp af den nye, Voltaiske Støtte. Virkningen af denne Belysningsmaade skal overgaae Alt, hvad man hidtil har kunnet tænke sig, og Lyset, som den giver, skal være ti Gange stærkere end Gaslyset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Et latterligt Optrin forefaldt forleden i Theatre des Varietes. Et Selskab unge Mennesker, som havde spist sammen og derpaa vare gaaede i Theatret, kjedede sig her og besluttede desaarsag at gaae ud igjen. Ved Døren fandt de ikke billetteuren, men vel billetterne, toge dem med allesammen, og uddeelte dem paa Boulevarden til Creti og Pleti. Efter nogle Minutters Forløb var Huset overfyldt, og Directionen maatte gjøre gode Miner til slet Spil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
De spanske Røveres Dristighed tiltager med hver Dag. Den 14de Marts sidstleden, om Aftenen, blev Diligencen fra Saragossa til Madrid anholdt af 8 Røvere, der tvang Passagererne (blandt hvilke vare to Damer og en Kavalleer, henhørende til Prindsen Don Franciscos Hof) til at stige ud af Vognen og lægge sig næsegruus paa Jorden, medens Banditterne plyndrede deres Bagage. Røverne vare saa tilfredse med hvad de fandt, at de indbøde de udplyndrede og skjælvende Passagerer til at nyde et Maaltid med dem. Man kan forestille sig med hvilken Appetit disse satte sig tilbords, men befalingen til at spise var engang given, og den maatte adlydes. Efter Maaltidet maatte Gjæsterne dandse en Fandango (spansk Nationaldands) med Røverne, som derpaa meget artigt førte dem tilbage til Diligencen, som nu fik Tilladelse til at fortsætte Reisen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
AVERTISSEMENTS. Vordingborg Fær gaard, som Undertegnede har overtaget, anbefales de ærede Reisende, som sammesteds vil finde enhver billig Fordring fyldestgjort, saavel med Hensyn til Localerne som gode Varer og billige Priser. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Musikalsk Aftenunderholdning i Nakskov. J et veldædigt Øiemed har et Selskab af Dilettanter forenet sig om, Søndagen den 2de dennes paa Raadhuus-Salen, at give en musikalsk- declamatorisk Aftenunderholdning, hvortil man herved tillader sig at indbyde det ærede Publicum. Billetter a 3 Mk. Stk. kunne forinden erholdes hos Boghandler Thierry, samt ved Jndgangen, som aabnes Kl. 7. Begyndelsen skeer Kl. 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Da jeg har bragt i Erfaring, at Muurmester Mertins fra Maribo har forsøgt her i Byen at formaae mine Svende til at forlade mit Arbeide ved at tilbyde dem høiere Dagløn naar de vilde træde i hans Tjeneste, saa finder jeg mig foranlediget til at gjøre ham opmærksom paa, at han udentvivl burde have henvendt sig til Laugshuset, og ikke til Svendene ved deres Arbeide, samt at den af ham ved denne Leilighed udviste Handlemaade neppe vil kunde bifaldes af nogen billigtænkende, og at det i al Fald ikke er smukt eller sommeligt, naar den ene Mester paa slig Maade søger at berøve den Anden de Folk, der arbeide for ham. Nykjøbing den 11te Mai 1843. P. Kohlblatt, Muurmester. Mærk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
En ung Mand af Borgerklassen, som af Mangel paa Drifts-Capital, ikke seer sig istand til at drive sin borgerlige Næringsvei, søger Erhverv, enten hos en Hr. Godseier, som Opsynsmand over Arbeidsfolk er d. l. eller hos en Hr. Handlende, som Pakhuusforvalter c. d. l.; han er ikke ukyndig i Landbrug og skriver temmelig correct. Skulde Nogen herpaa godhedsfuld reflectere, da modtages paa dette Blads Contoir skriftlige, portofrie Anmeldelser i 8te Dage fra denne Annonces Jndrykkelse, mærket: Beskjæftigelse og Erhverv. Den Ansøgende kan strax tiltræde sin Function.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Da jeg fra 1ste Mai er fratraadt Apotheket, anmodes De, som have afgjorte Medicinregninger for 1843 og foregaaende Aar, snarest mulig at afgjøre samme. Nysted den 8de Mai 1843. F. Bagge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Hos Undertegnede er arriveret moderne J Damehatte, saavel Straae, som Fiskebeens hatte, italienske Herrehatte, samt fine franske Blomster og Hattebaand, alt til Nutidens billigste Priser. A. W. Schrøder, Skipper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Fredagen den 19de Mai agter Undertegnede at afseile til Kjøbenhavn. Fragtgods, der ønskes medsendt, bedes leveret ombord inden Torsdagmiddag. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Licitation. Mandagen den 22de Mai d. A. Formiddag Kl. 12, bliver efter Begjæring af Communalbestyrelsen paa Raadstuen, afholdt Licitation over Opførelsen af en Skolebygning her i Byen paa 9 Fag, 1 Etage Grundmuur, samt over Reparation og Forandring ved den gamle Skolebygning. Conditioner, Tegning og Oversleg er fra 15de dennes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 13de Mai 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Foruden de under 4de dennes til Udlaan af Grevskabet Hardenberg Reventlows Midler udbudne 100 Rbd. Sedler er endvidere, af sammes Midler at erholde til Laans 100 Rbd. imod anordnet Sikkerhed. Hardenberg den 11te Mai 1843. Dons, Overformynderie Bestyrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
190 Rbd. 95 s. umyndiges Midler under Øllingsøegaards Godses Overformynderi ere imod lovbefalet Sikkerhed, at erholde til Laans, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Øllingsøegaard pr. Nakskov den 11te Mai 1843. M. H. Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Auction. Den forhen bekjendtgjorte Auction over 250 Sække Caffe tilhørende Handelshuset Puggaard & Hage, afholdes paa Handelshusets Contoir her i Byen Løverdagen den 20de d. M. Eftermiddag Kl. 3. - Hvilket herved bekjendtgjøres. med Tilføiende, at der ved Auctionen gives 9 Maaneders Credit. Nakskov den 9de Mai 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Tirsdagen den 30te Mai førstkommende og følgende Dage, blive ved offentlig Auction bortsolgt Resten af de Kjøbmand M. D. Brabrands Opbudsboe i Mariboe tilhørende Handelsvarer, hvoriblandt endnu nogle Manufacturvarer, men forøvrigt bestaaende af Boets Beholdning af Jsenkram, Galanterier og andre saakaldte korte Vare, hvoriblangt en Deel gode Haarsold og Sigter, samt forskjellige Sorter Søm, Fajance, Porcellain, Glasvarer, Urtekram og en Deel fine Vine paa Bouteiller. Trykte Cataloger vil nogle Dage forinden Auctionen være at erholde paa samme Steder, som til Boets foregaaende Auctioner. Tillige vil ved denne Auction blive bortsolgt en Deel ledige store og smaae Kasser og Foustager, Tønder, Heel- og Halv-Ankere samt nogle store Kurve, med Mere. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 og vederhæftige Kjøbere gives Credet til førstkommende Mikkelsdag. Mariboe, den 10de Mai 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-13
Proclama. Ved Proclama af 5te d. M., som bliver læst i Over- og Underretten, ere Creditorerne i afgangne Ane Marie Laudings og efterlevende Mand, Sætteskipper Hans Gottfriedsens Boe, med tolv Ugers Varsel, indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 6te Mai 1843. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Falsters Lollands Tidende. tiser Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 15. Mai. No 57.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
En Jndsender, der underskriver sig i, har i Kjøbenhavnsposten ladet indrykke følgende med Overskrift: "Stokkeprygl, Fugtel og Krumslutning passer ikke for vor Tid. Der var en Tid hvor Jndsenderen af disse Linier meget ivrede imod Spidsrodsstraffen ved de Militaire, og nu da denne ligesaa grusomme som vanærende Straf er afskaffet ville vi ikke gjentage hvad der dengang blev sagt for og imod, nok er det, den Tid er forbi, men sørgeligt bliver det dog altid at tænke sig, at den holdt sig her i Landet fast i 3 Decennier efterat den var afskaffet i - Preussen. Dengang denne afskyelige Straf endnu udøvedes her, hørte man selv Auditeurer tage den i Forsvar, men nu nære vi det Haab, at der vel neppe findes Forsvarere længere for vanærende og gru vækkende Straffe, og med dette Haab er det, at nærværende Ord fremsættes med det Ønske, at de ikke skulde være en Røst i Ørkenen. Vi kunne ikke formode andet, end at der maa findes Talsmænd for den gode Sag, Mænd, der med følende Hjerte forene Kraft og Villie til at tale for Afskaffelsen af Resten fra en raa Tid, og hertil henregne vi foruden Stokkeprygl og Fugtel, endnu meget mere Krumslutningen. Vist er det, at mangen en Karl har mistet sit Helbred ved Corporalens Stok; men det er vist ligesaa sandt, at disse Straffe vanære den Paagieldende, og at mangen Karl siden med bittre Følelser tænker paa de Prygl, han fik som Soldat, og saaledes turde det vel og mangen Gang have havt sørgelige Følger for en saadan Afstraffets Fremtids Vel, naar han efterat være vendt tilbagetil sin Hjemstavn, der har maattet høre ilde derfor. Men skrækkeligt er det, at tænke sig Krum slutningen, hvor den stakkels Karl ligger med Arme og Been sluttet sammen, saa at han vel neppe derefter i lang Tid kan udføre Tjenesten som den fordres, og han da paany maa lægge Rygstykkerne til. Hvorledes skulde Cavalleristen efter en saadan Straf kunne sidde sikkert og rigtigt i Sadlen, og hvorledes kan Jnfanteristen have den rette Holdning, Følgerne have vi nævnet og de udeblive ikke. Ønskeligt var det for Menneskeligheden, at disse Straffe afskaffedes, og at Arrest eller anden Straf sattes i Stedet for. Det er det, vi ville henvende Vedkommendes Opmærksomhed paa, at de, i hvis Magt det staaer at foreslaae en saadan Forandring, i Henhold til Tidens Aand, den fremskridende Dannelses Udvikling, og sand Humanitetsfølelse, ville findes villige til at overveie Sagens Vigtighed og virke for den. Med saamegen mere Grund kunne vi vente det som der i de sidste Aaringer er gjort virkelig ikke lidet for at hæve Militairstanden til hvad den bør være, en Ærestand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
J det i Fredags udkomne N af Dansk Ugeskrift læses en Jndbydelse fra 22 Mænd i Kjøbenhavn og Danmark forskjellige Provindser, hvis Sammentræden har det Formaal: ved Medborgeres Bidrag, aarlige eller eengang for alle, at tilveiebringe en Fond, bestemt til at anvendes til Oprettelse af danske Undervisnings-Anstalter i Nordslesvig, samt de, for Slesvig fornødne, juridiske Læreposter ved Kjøbenhavns Universitet. Jndbydelsen, der nærmere udvikler Aarsagerne til, at denne Forening har dannet sig, selve Formaalet og hvorledes dette skal naaes, ville vi med det første nærmere omtale; idag skulle vi blot anføre Jndbydernes Navne, Prof. Clausen, Raadmand H. P. Hansen, Etatsr. Hvidt, Prof. Larsen, Gross. Meinert, Prof. Schouw, Kammerraad Drewsen, Etatsraad Estrup, Sognefoged i Carlslunde C. Petersen, Lector Wegener, Godseier P. Tutein, Grev Knuth til Knuthenborg, Sognepræst i Karleby Lütken, Agent B. Bruun i Assens, Dr. phil. Adjunct Paludan Müller, Provst U. A. Plesner, Adjunct Adler i Ribe, Justitsraad Fleischer, Overretsprocurator C. M. Jes persen, Apotheker S. L. Køster, Etatsraad Brinck-Seidelin og Justitsraad J. P. With. Foreningen har, førend den har tiltraadt sin Virksomhed, modtaget fra en fædrelandsksindet Mand foreløbigt Tilsagn og en Capital af 10,000 Rbd., hvis Rente skulde blive at anvende til danske Underviisningsanstalters Fremme i Slesvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Fra Rønne hedder det i Bornh. Av." Vaaren, der altid kommer noget sildigere her paa Bornholm, fornemmelig formedelst Landets mindre veldyrkede Beskaffenhed, er først for Alvor begyndt i Slutningen af forrige Maaned, men er nu overalt i fuld Gang. Markarbeidet begunstiges af det skjønneste Veir, men den vedholdende skarpe Østen vind i Forbindelse med de sidste Dages Stille og Varme i Luften har maaske paa nogle Steder gjort Jordens Overflade vel haard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Det glæder os allerede at see et Beviis paa at Kleinmodigheden dog ikke har grebet saavidt om sig, at den 28de Mai iaar skulde hengaae overalt i Danmark saa upaaagtet som det nu vel vil blive Tilfældet i Hovedstaden. Bestyrelsen for Maifesten i Egebeksvang bekjendtgjør nemlig, at JndbydelsesLister til Deeltagelse i denne Fest nu findes henlagte til Underskrift i Øresunds- og den borgerlige Forening, paa Skydebanen og i Helsingørs Hoteller, i Lyngby Storekro og paa Bellevue, i Kjøbenhavn hos Dhrr. Conditorer Pedrin og Gianelli, samt i alle Gjæstgiversteder og Kroer paa Frederiksborg Amt, saavelsom hos den for iaar valgte Bestyrelses Medlemmer Dhrr. Rasmussen, Kall, Rohde, H. Tolderlund, J. Lassen, N. P. Kirk og Krog. Vi tvivle ikke om, at lignende, Jndbydelser snart ville fremkomme fra andre Steder i Landet, og bliver Maifesten paa denne Maade end ikke saa fremtrædende og prægnant for den paafølgende Reflection som de kjøbenhavnske Fester paa Skydebanen have været, saa staaer den dog langt over disse med Hensyn til Folkelighed og Livlighed, og kan derfor mulig blive langt mere intensiv. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Om Skamlingsbanken meddeler Dannevirke Følgende, dateret Haderslev den 10de Mai. Høiden af Skamlingsbanke er tidligere i Dannevirke, efter et for ikke længe siden udkommet Skrivt, bleven angiven til c. 363 Alen. Bjerget hæver sig fra Havfladen kun saa mange Fod. Alligevel er Skamlingsbanke det høieste Punkt i Hertugdømmet Slesvig og kneiser saa meget meere majestætisk, som det reiser sig i Nærheden af Havet (Lillebelt) og ingen Høider fra Landsiderne spærre den vide Udsigt herfra, saa at Øiet til alle Sider først møder nogen Grændse i en Afstand af 5 til 10 Miil, Sydvest undtagen, hvor man ikke skal kunne see længere end til Maugstrup, 3 Mill. Naar man nærmer sig Bjerget fra Haderslev Kant, sporer man allerede Stigningen i en Miils Afstand. Er man derfor endelig kommen til Banken, synes den ikke at have nogen synderlig Høide. Man kjører beqvemt op paa Toppen - og nu udbreder sig med Eet en Verden omkring Beskueren, der gjør ham baade studsende og stum. Mod Vesten seer han ind mod Ribe, hvis Domkirke, efter Veirets Beskaffenhed, skal kunne skimtes. Mørke Bjerge hæve sig inde i Jyllands Hedegne mod Nordvest; lige i Nord frem dukke Tinderne af Bjergeherred hiinsides Veile; tætved fremrager Kolding Slotsruiner ved den glimtende Fjord, venlig ligger Fredericia ved Kattegattets Flig, ud over hvilket Øiet trænger ned mod Sams. Mod Øst udbreder sig hele det Lillebelt, næsten under Beskuernes Fødder. Her har man Naturens Landkort for sig, tegnet af Himlens og Jordens Bygmester selv. Med et Blik overskuer man Fyens hele vestlige Halvdeel, fra Middelfart, til Assens og længer, hvor Øiet i Sydost taber sig i Østersøens blaanende eller glimtende Bølger. Længere sydlig finder man Als, og efterat man i Nærheden af Aabenraa har opdaget Gjennerbakke, sluttes Panoramaet med Skovene ved Maugstrup. Men alt hvad der ligger indenfor hiin yderste Grændse sysselsætter Jagttageren endnu nogen Tid; man synes ikke at kunne see sig mæt paa alle disse omliggende Sogne med deres Skove, Høie og Sletter, Gaarde, Byer og Kirker, hvis store Antal neppe lader sig angive. De, som have været baade paa Himmelbjerget og Høi-Skamling, paastaae, at sidstnævnte med Hensyn til Udsigtens Skjønhed meget overgaaer førstnævnte. - Historiske Optegnelser har Banken i ældre Tider neppe givet nogen Anledning til, saa lidet som Nogen vel kan angive Navnets Oprindelse. Ved at grave i Bjerget støder man paa Urner, forbrændte Been osv. (Dyk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Natten imellem den 30te April og 1ste Mai ere paa Chausseen fra Horsens til Hansted over 40 Træer blevne omhuggede eller brækkede. For ven Opdagelsen af Gierningsmanden er af Veivæsenet udsat en Belønning af 50 Rbd. (Hors. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-15
Løverdagen den 22de April rasede atter en frygtelig Skov- og Hedebrand i Mariemagdalene Sogn, Randers Amt, hvorved et meget betydeligt Areal skal være blevet haardt medtaget, da Jlden huserede stærkt, formedelst den megen Lyng, som befandtes mellem Træerne, af hvilke endeel meget gamle bleve opbrændte. Jlden havde et frygtelig Udseende og bebudede en stor Ødelæggelse, hvilken dog Gud af Naade afvendte. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke, men man formoder, hvilket ogsaa er sandsynligt, at den er udgaaet fra den i Egnen herskende skjødesløse Omgang med Jld i He(Ny Jyllandsp.)der og Tørvemoser. Efter hvad vi have erfaret, staaer i denne Tid for Kjøbenhavns Politiret en Sag angaaende et Bedrageri, der er vanskeligt at forebygge og bevise, og som derfor griber meget forstyrrende ind i den daglige Handel og Vandel. En fremmed Embedsmand havde solgt Hest og Vogn til en Mand i Kjøbenhavn, og sendte sin Karl med det Solgte til Kjøberen for at aflevere disse Gjenstande, og modtage Kjøbesummen. Kjøberen vægrede sig imidlertid for at betale, med mindre han erholdt Sælgerens Qvittering, hvorfor Karlen kjørte tilbage for at faae en saadan. Eieren, hos hvem flere Omstændigheder havde opvakt nogen Mistanke, til Kjøberen, indfandt sig derefter selv hos denne med det Solgte, og efterat dette var afleveret, begav han sig med Kjøberen ind i dennes Stue, hvor Pengene efter Sigende skulde befinde sig. Sælgeren staaer ved Kjøberens Side med Qvitteringen for Kjøbesummen i Haanden, medens sidstnævnte aabner et Chatol, hvori Pengene skulde være; pludseligen river Kjøberen, efter Sælgerens Forklaring, Qvitteringen ud af dennes Haand og erklærer derefter at have betalt, hvilken Paastand han senere er vedbleven. - Saafremt dette Factum forholder sig saaledes, som vi have hørt samme referere og ovenfor gjengivet samme, da vil dette Exempel paa et Bedrageri, hvorfor Enhver lettelig kan være udsat, fremkalde en uhyggelig Mistillid den daglige Handel og Vandel, der vil nøde til ved enhver nok saa ringe Udbetaling at betrygge sig ved (Dagen.) Vidners Overværelse.