JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Fahlun Jernværk fandt man engang, da manvilde gjøre en Aabning imellem to Schachter, en fordums Bjergmand. Liget, ganske gjennemtrængt af Jernvitriol, var i Begyndelsen blødt, men blev, saasnart det bragtes i Luften, saa haardt som Steen Halvtredsindstyve Aar havde det ligget i en Dybde af tre Hundrede Alen i Vitriolvandet, og ingen kiendte Ynglingens endnu uforandrede Ansigte træk, ingen vidste, hvor længe han havde ligget, eftersom de ulykkelige Hændelsers Tal var saa stort, at baade Bergkrønikerne og Sagnene svævede i Uvished, hvis ikke en gammel trofast Kierlighed, havde bevaret Mindet om de fordums elskede Træk Thi da Folket staaer omkring det neppe fremtrukne Lig og betragter de ubekiendte ungdommelige Ansigtetræk, kommer en gammel Kone ved Krykker og med graat Haar, fældende Taarer over den elskede Døde, der havde været hendes Trolovede, og velsigner, daanende, den Time, da hun endnu ved Gravens Bredde forundes et saadant Syn, og Folket seer med Forundring Gjenforeningen af det sjeldne Par, hvoraf den Ene, i Døden og i den dybe Grav, endnu havde det ungdommelige Udseende, og den Anden, under Legemets Henvisnen og Forældelse, havde vedligeholdt den ungdommelige Kierlighed tro og uforandret, og hvorlunde ved den endnu ungdommelige stive og kolde Brudoms halvtredsindstyve Aars Sølvbryllup, den gamle graa Brud fandtes fuld af varm Kjerlighed. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Mit fjerde Huuskors er min ældste Søn, en lang Rækel paa 18 Aar. Jeg har kostet mange Penge paa ham; jeg har ladet ham gaae i et Jnstitut, hvor han blev institueret til en reenDøgenikt. Han har villet været tusinde Ting i Verden, nu Doctor, nu Jurist, nu Kjøbmand, nu Officier, men er hidtil endnu en Junker Jngenting. Hans vigtigste Studium er hans Hanekam, hans Halstørklæde og hans Skosværte. Hans Hanekam lader han hver ottende Dag forandre og coupere i forskjellige mathematiske Figurer og balsammere med Nødolie, hans Halstørklæde kan ikke bindes i kortere Tid end en halv Time, efter den bekiendte Pariser Halsklude=Professors System, og for at kunne lave sin Skosværte saa speilklar som mueligt, har han anlagt et lille Laboratorium. Han har anskaffet sig en Gig og en Ridehest, og taler bestandig om sit Dyr, dets Gang, Reisning og Naturel. Han er hver Spilleaften paa Comoedien, tramper og støier og hysser og klapper ligesom det falder ham og hans gode Venner ind, kjender alle Salsnympher i Kjøbenhavn, har fire Gange været forlovet og ligesaa mange slaaet op igjen, er Baldirecteur i et Par Klubber og de dansende Graziers Adonis. Drengen er Moderens Øiesteen, og alt hvad jeg giør for at bringe ham paa bedre Vei, er det samme som at slaae Vand paa en Gaas. Naar jeg siger til ham: "Mathias, er det noget for Dig at løbe hver Aften paa Comoedien?" saa svarer han: "men Herre Gud, Fader, det er jo reen Oeconomie? Hvad er 2 Mk. i vore Dage, Kan man have nogen Tidsfordriv for billigere Priis. Og saaledes svarer han mig bestandig, naar jeg bebreider ham hans Ødselhed, hvad er en Rigsdaler i vore Dage, Fra den Tid af han har været til Kaps og faaet 500 Rdlr. i Prisepenge, er han bleven reent desperat. Alle mine Formaninger hielpe ikke. Lad kun Caperiet begynde igjen, Fader!" raaber han bestandig - saa skal Fader nok see, at jeg skal lige saa godt blive til en Mand som Onkel Peersen." Mit femte Huuskors, og det er det værste - ere mine Financer. Naar jeg ikke inden et Aar forskaffer mig Aladdins Lampe, saa er jeg ikke allene en ruineret, men en blameret Mand. Dersom min Kone vilde strække Tæring efter Næring, saa kunde vi nok leve; men Søren Mathiesen, maatte have været en slet Regnemester, dersom man med syv Hundrede Rigsdalers Jndtægter og 2500 Rdlr. Udgivter længe skulde kunne vedblive at være en ærlig Mand. Kiere Hr. Udgiver! Dersom De kan sige mig noget godt Raad for disse fem Huuskors, skal jeg, saa længe jeg lever, være Dem høilig forbunden derfor. Deres forbundne. Simon Ligefrem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Udenlandske Efterretninger. Følgende tvende Proclamationer og Bevilling ere udstedte i Jsland af Jørgen Jørgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Proclamation. Dateret 26 Junii 1809. 1) Al dansk Myndighed er ophørt i Jsland. 2) Alle Danske eller Factorer, som staae i Forbindelse med danske Handelshuse, skal forblive inden deres Døre, og skal ikke paa nogen Maade sees paa Gaderne, eller at holde Samtale med hverandre, eller sende skriftligt eller mundtligt til hverandre, eller imodtage Bud, uden at have Tilladelse dertil. 3) Alle danske Embedsmænd maae ikke forlade deres Huse, og ere under samme Forpligtelse, som de i den foregaaende §. 4) Alle Slags Vaaben, uden Undtagelse, saadanne som Skydegeværer, Pistoler, Sabler, Dolke eller Ammunition, skal ufortøvet afleveres. 4) Jfald nogen af Landets Jndbyggere eller Qvinder og Børn skal bringe Bud fra eller til en Dansk, uden Undtagelse, de skal straffes som Statens Fiender, ikke destomindre, skulde Barnet være uvidende at det har begaaet en Forbrydelse, da skal den Person, som sendte det straffes i Barnets Sted. 6) Alle Nøgler til offentlige eller private Pakhusa- og Kramboder skal afleveres. Alle Penge og Bancosedler, tilhørende enten Kongen eller Factorer, som staae i Forbindelse med danske Handelshuse, skal strax forvares under Lukke og Laas, og Nøglerne afleveres; ligeledes alle Regnskabsbøger, Protocoller og Papirer, tilhørende Kongen og Factorer, skal paa samme Maade behandles. 7) 2 1/2 Time har de til at fuldbyrde disse Forordninger i Reikevig, 12 Timer i Havnefjord, og i Henseende til andre Steder fornødne Anstalter, skal gjøres herefter. 8) Alle Jndfødte, alle Qvinder og Børn, hvem de og ere og hvem de tilhøre, alle Jslændere, som besidde Embeder, have intet at frygte, og vil blive behandlede paa bedste Maade; dog forudsat, at de ikke forbryde sig imod ovenanførte befalinger. 9) Skal disse vores Anordninger blive strax iværksatte, saa vil det spare en stor Deel unødvendig Uleilighed og forhindre BlodsUdgydelse, men skulde i modsat Fald en eller anden, hvem det endogsaa er, handle anderledes end her er forordnet, vil han strax blive sat fast, komme under en umiddelbar Ret og skydes inden 2 Timer efter Forbrydelsen er begaaet. 10) Efter at ovenanførte er udført, en Proclamation vil blive udgivet, i hvilken Jslænderne vil erfare, at intet uden deres Lands Tarver i Sigte, og at denne Fremgangsmaade er alene brugt til at forsikkre dem Fred og en Lyksalighed, hvilken Jslænderne har kun lidet kjendt i de senere Aar. 11)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Denne Proclamation skal paa Øieblikket oversættes i Jslandsk og opsættes paa alle muelige Steder, saaledes at de Jndfødte kan erfare, at intet vil foretages imod deres Frihed eller paa nogen Maade, være til deres Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Jfald Nogen kan bevise, at en eller anden har handlet imod denne Proclamation, da skal samme Person nyde 22 Hundrede Rdlr. Douceur. undertegnet Jørgen Jørgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
De i Skilderiet sidst ommeldte 95 Danske Søefolk, som paa Parole befandt sig i Engelsk Krigsfangenskab, og som nu ere satte i Frihed, ere deels Skibscapitainer, deels Styrmænd, Matroser, eller Skibsdrenge. De ere ankomne til Curhaven med det Engelske Parlementairskib the Herold, Capitain Ruswell, og derfra transporterede til Glückstadt, efter Foranstaltning af Chefen for den Kgl. Søe=Egnipage sammesteds. Efter en Skrivelse fra den forhenværende Danske Consul Wolff i London, har den Engelske Regjering ikke villet tilstaae disse Søefolk den ringeste Proviant til deres Hjemreise. Kun Friheden, skjenktes dem; det Øvrige overlod man dem selv at drage Omsorg for. Jkkun med megen Umage udvirkede Hr. Wolff omsider, at der blev tilstaaet dem et Parlamentairskib til Overfarten, hvorpaa han paatog sig at forsyne dem med Proviant og den øvrige Understøttelse, som de behøvede. De afhøres nu i Glückstadt, og sendes derpaa tilbage hver til sit Hjem. De fleste af dem ere deels fra Kjøbenhavn, deels fra Tønder Amt og fra Øerne Sylt og Femern. Til Brug ved Depot general de la guerpe i Paris, og især ved Constructionen af et meget stort specielt og militairt Kort over Tydskland, bestaaende af 400 Blade, har den Franske Regjering ønsket at erholde de trigonometriske Opmaalinger, Beregninger og Kort over Hertugdommet Slesvig og Holsteen. Det har behaget Hs. M. Kongen at bifalde denne Begjering, og allernaadigst at befale Videnskabernes Selskabet at meddele det Forlangte. Arbeidet er blevet besørget af Hr. Justitsraad og Prof. Bugge, som Landmaalings=Jnspecteur Wessel gik til Haande, og oversendt General Grev Sanson, Depotets Directeur, som i en meget forbindtlig Skrivelse har takket Selskabet. - Samme Depot har ogsaa erholdt Selskabets udgivne geographiske Carter til No. 7, og en Copie af det under Arbeide værende No. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
J Stockholm hedder det, at Gustav IV. begiver sig med sin Familie til Bruchsal. En Coureer er i den Anledning nylig afgaaet til Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Udenlandske Efterretninger. Præsidenten Madison har tilkjendegivet den til Newyork ankomne Gesandt fra Jnsurgent-Jun ten i Cadix, Don Lonis da Onis, at han ikke kan blive antaget i denne Egenskab, men Gesandten vil imidlertid oppebie Kongressens Sammenkomst og dens videre Beslutning; hidtil er ikke engang den med ham ankomne D. Bart. Rengeres bleven antaget som Sevilla-Juntaens Consul London d. 2 Dec. Lord Major har udskreven en Forsamling i Stadsraadet, for, som det i Jndbydelsen hedder, at undersøge de sidste uvise, ilde beregnede Expeditioner, ved hvilke Rigets Blod og Skatte ere blevne bortødslede og Armeens Caracterer beskjæmmet. Man skal tillige bede Kongen om at lade Anførernes Forhold og Duelighed, undersøge, og til den Ende Parlamentet ufortøvet sammenkalde. - D. 18 Nov. ere 18 Skibe, nogle tildeels og andre ganske forliste i stærk Storm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Til Plymouth er ankommen en Persisk Ambassadeur. – Fra 25 Junii til 8 Nov. ere 2210 Skibe fra Østersøen gaaede igjennem Beltet, under Adm. Dixons Beskyttelse. - De sidste Handelskibe fra Carlscrone ventes under Contr. Adm. Piemotes Ledsagelse. - D. 2 Nov. er fra Engelland ankommen til Cadix. 100,000 Flintestene, 10,000 Musketter, ligesaa mange Bayonnetter, 10,000 Sabler, 200,000 Patroner, og Telte til 30,000 Mand. To andre Skibe ere ankomne med Amunition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Moniteuren leverer følgende officielle Jndberetning fra Hertugen af Dalmatien til Krigsministeren: Des Barrios, d. 19 Nov. - Deres Excellence Hs. Majestæt Keiserens Tropper have tilfægtet sig en udmærket Seier. Slaget er forefaldet ved Occana, hvor de Spanske Jnsurgenter, havde forsamlet 55,000 Mand, hvoriblandt 7000 Mand Cavallerie og et talrigt Artillerie. Det 4de Armee Corps, der var forenet med det Ste under Hertugen af Trevisos (Mortiers) Befaling, Gener. Milhands Dragoner=Division, det lette Cavallerie under Gener. Beauregard og Paris, samt Kongens Garde og to Batailloner Spanske Tropper, brød i Morges og fra Aranjue, mod den fiendtlige Armee, der efter alle Beretninger var i Occana. Kl. 9 stødte Avantgarden virkelig paa denne Armee; Kl. 11 tog Fægtningen sin Begyndelse og Kl. 2. var Slaget afgjort. - Spanierne have gjort god Modstand, deres Antals Overlegenhed indgjød dem Mod; men de bleve af alle Tropperne saa eftertrykkelig angrebne, at deres Stilling snart blev tagen. Man tæller allerede over 50 erobrede Canoner, 15 Faner og mange Fanger, hvoriblandt 3 Generaler, 60 Oberster og 200 andre Officierer. Jorden er bedækket med Liig med flere end 40,000 Flinter, og med Vrag af Bagage og andre Krigssager. Hvert Øieblik indbringes Fanger. Resten flygter uden Vaaben, uden at vide hvad der skal blive af den. Have Engellænderne endnu en Spansk Armee at opoffre, saa lad dem komme med den; den hele Keiserl. Armee i Spanien er til Rede. - J Morges har Kongen overdraget Anførslen over hele Cavalleriet til Gen. Sebastini. Han, saavelsom Gen. Milhand, have udmærket sig meget. - Hertugen af Triviso (Mortier) anfører det 4de og 6te Armee Corps's Jnfanterie. Man kan umuelig vise større Tapperhed. Gener. Levalblev saaret i Spidsen for sin Division. Hertugen af Treviso fik en Contusion i Armeen. Dette hindrede ham imidlertid ikke fra, at fortsætte Commanden. Gen. Desolles og Gen. Senarmont, som anførte Artilleriet, have udmærket sig meget. Vort Forliis er i Henseende til Udfaldets Vigtighed og Kampens Hede ringe. Jeg troer, at det i det Hele ikke udgjør 400 Mand. - Hertugen af Bel lune (Victor) havde befaling, at gaae i Morges mellem Villa-Maurique og Fuenta Duenos over Tajo. Han skulde angribe Fienden i den Stilling, han havde i Gaar Morges i Santa Crux og da forfølge ham paa Tilbagetoget. J Morges tilskrev man ham, at Fienden synes at have concentreret sig ved Occana, og at han altsaa skulde styre sin March didhen. Da han havde en stor Vei at tilbagelægge, kunde han ikke komme betimelig nok, for at tage Deel i Fægtningen. Kongen selv havde hele Dagen ikke havt nogen Efterretning fra ham. Hs. Maj. veed derfor ikke hvad Hertugen, af Bellune har foretaget sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Rigsmarchal Major General Hertugen af Dalmatien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
J Anledning af dette Slag bekjendtgjordes i Madrid d. 20 November følgende Dagbefaling: Kongen har i Gaar vundet et mærkværdig gjørende Slag ved Occang. - To Timer vare i strækkelige til at slaae denne Jnsurgent-Arme, om faa Dage vilde holde sit Jndtog i Den er aldeles tilintetgjort og adspredt." Mand ere blevne paa Valpladsen; 2000 Fanger, hvoriblandt 800 Officierer, 30 til 40,000 Geværer, 20 Faner, 30 Canoner, en Averordentlig Mængde Bagage, der er faldet i vore Hænder, ere Frugten af denne udmærkede Seier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
General Gouverneur Belliard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Amsterdam d. 9 Dec. Ytringerne angaaende Holland i Keiser Napoleons Tale have opvakt stor Bekymring i dette Land." Jmidlertid give Pariser Breve af 6te d. M. endnu ingen Oplysning desangaaende. Man mener, at Holland vil blive indlemmet i Frankrige og at de til Maas og Rhin grændsende Departementer ville tages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Jgjennem Schafhausen ere atter Fragter. per marcherede, og denne Gjennemmarch har foranlediget mange Gisninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
General Adlersparre er afreist til de 9. eske Grændser, for at modtage H. D. Prinds Christian, som Carl XIII. har udnævnt til Storadmiral. Engellænderne have med stor Overmagt besat Øerne Cephalonia og Jthaca, men deres Angreb paa Corfu er slaaet Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
J næste Aar ventes Keiser Napoleon til Rom J Calabrien udtages af hver 1000 to Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Den Østerrigske Contribution til Frankrige er for det meste bleven betalt i blanke Ducater og Souverainsd'orer. Den skal i det Hele kun beløbe sig til 30 Million Franker. en Fra Junspruck skrives, at det hedder almindelig, at Sandwirth Hofer er omkommen i en Fægtning mod de Franske i den By, hvor han boer, Passauer kaldet. Efterretningen er vel ikke officiel, men kommer fra en god Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Een af Rhinforbundsførsterne skal være sindet at nedlægge Regjeringen. - Det hedder ogsaa, at een af dette Forbunds fornemste Førster agter at antage Titel af Rigets Stor=Kantsler, og andre Konger af Rhinforbundet ville antage lignende Titeler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
J Paris skal der ansættes 12 Keiserlige Censorer for Boghandelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Fredsunderhandlingerne imellem Frankrige og Sverrig vare d. 7 Dec. endnu ikke bragte til Endelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Engellænderne have Natten til d. 23 beskudt Tricost med Brandraquetter, men kun to naaede Staden, uden at anrette nogen synderlig Skade, de øvrige faldt i Vandet. - Kulden i denne Egn er allerede overordentlig stærk, og da Tilførslen fra Søsiden er, spærret, betales en Favn Brænde med 110 til 130 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-19
Over Valge, hvorved H. D. Prinds Christian August til S. H. S. Augustenborg er kaldet til Tronartning i Sverrig, anstiller Archenholds Minerva for November følgende Betragtninger: En General, som strengt opfylder sin Embedørligt, 1 i Almindelighed ikke gjøre Regning paa derve sig det Folks Kierlighed og Hengive. - han maa bekrige. Man skulde troe, at oeterogene Ting aldeles ikke lode sig forEnc. Jerun Mænd, som med Anfører=Talent forbandt en reen Moral, en dannet Aand, en af Lidenskaber uafhængig Fornuft og et velvilligt Hjerte, have forstaaet at opløse dette vanskelige Problem, og derfor ere vore Følelser saa forskjellige ved at nævne en Scipio og en Sumarof, en Henrik IV. og en Melac *) eller en Alba. Hine lære os at glemme Krigens Lidelser, og vise os Mennesket fra den elskværdigste Side, naar disse opfylde vor Siel med Afskye. Men hvor er dog, selv ved den bedste og fuldkomneste Opførsel af en *) General Melac er bekiendt af de Ødelæggelser, han anrettede i Rhinegnene, og har derved stiftet sig et varigt Minde. Endnu finder man Hunde i disse Egne, som bære hans Navn General, Afstanden stedse stor imellem Agtelse og Kjerlighed, imellem Erkjendtlighed for ædelmodig Behandling og det Ønske, at faae den til sin Regent, der kom som Fiende, Politiske Grunde maa have havt saa megen Jndflydelse, som de ville, paa dette Valg: personlig Agtelse har dog ganske vist her gjort Udslaget. Sverrig kaldte Prinds Christian August til Tronen saaledes, som Athenen og Corinth vilde have kaldet en Regent, om de havde behøvet ham. Fraværende, anbefalet af ingen, i Spidsen af en fiendtlig Hær, blev han, ikke af en enkelt Mands Lune, men af et heelt, fortrængt, Folks Stemme, kaldet til en Trone, som, hvis andre end personlige Egenskaber her skulde komme i Betragtning, for mange af de Vælgende, og selv for Riget maatte synes fordeelagtigere at tilbyde en Prinds af en stor Magt til et Forsoningsoffer. Historien har ikke noget lignende Exempel. Strstanker. Menneskene, siger Jean Paul, fordre af en ny Første - Biskop - Huushofmester – Fattigfoged – Engrasseur og Stadsmusicant kun i den første Uge ganske særdeles Fortrin, som mangle Formanden, thi i den næste have de glemt hvad de have fordret og forfeilet. – De fleste synes ogsaa at indsee denne Svaghed hos Menneskene, og Ordsproget: alle nye Koste feie godt, indeholder derfor en stor Sandhed. Naar Kosten kun kan feie godt saa længe den er ny, bryder man sig sjelden om hvorledes den feier naar den er gammel. Pope siger: det er med vore Domme som med vore Uhre, det ene gaaer ikke som det andet og dog troer enhver sit eget. Men han har glemt at sige, at de stilles alle efter nogle faa, og at disse faa ofte, ligesom Uhret i Holmens Kirke, have bragt mange til at løbe med Limstangen. Forfatteren og Konstdommeren. Forfatteren. Hvad dømmer De om min mørke Tale? Konstdommeren. Den er for lys. Forfatteren. Hvad dømmer De om min LovTale, Konstdommeren. Den er for mørk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Dis Syvende Aargang. No. 22. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 23 December, 1899. Om uformuende Studerende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-23
Det Asiatiske Compagnie. Man taler om, at nogle Jntereffentere ønske at realicere Compagniet, og at de gjøre sig endeel Umage for at naae deres Hensigt. At det ikke er allene som Jnteressentere, men af andre Aarsager de gjøre dette, synes rimeligt. Men neppe vilde Compagniets Opløsning være til de fleste Jnteressenteres og heller ikke til Statens Fordeel, thi efter al Sandsynlighed og efter den opgjorte Vurdering, vilde enhver Actieeier, naar Compagniet blev realiceret, ikke kunne erholde mere pr. Actie end den Summa, som nu gives for Actierne. Antager man dette, da synes det klart, at den Uformuende kunde allerbedst og hurtigst erholde de af ham attraaede Penge ved ligefrem at sælge sin Actie, og den, der ei trænger til Penge, men kan og vil beholde sine Actier, vil sikkerlig om nogle Aar efter Freden, ei fortryde hvad han har gjort. Compagniets Tilstand, har forhen været mislig, men det har da igjen kommet sig, ei til liden Fordeel for Actlehaverne. – Visselig vilde Compagniets Tilintetgjørelse heller ikke være tjenlig for Staten, ei at tale om de mange Mennesker, som leve ved det, men fordi Erfaringen har bevist, at slig Handel som Compagniets, ikke vil trives for enkelte Handlende. Et sligt Societet er og unegtelig velgjørende for de fleste Kjøbmænd af Mellemelassen, men det maa da og, om det vil være hvad det bør, sætte dem saa meget som mulig i Virksomhed. Skulde nogendfrygte for, at Compagniet, i Tilfælde af vedvarende Krig, kunde – om man saa vil kalde det – opade sig selv, da vilde de sikkerlig blive beroligede, ifald de i den Henseende vilde undersøge Compagniets sande Forfatning, hvorefter man med Vished kan antage at Compagniet, uden synderlig at blive sat tilbage, kan i nogle Aar give 20 Rdlr. Udbytte pr. Actie, hvilket er 5 PC. aarlig Rente af 400 Rdlr., som omtrent er den Summa, der er anslaaet at hver Actie vilde erholde, om Compagniet blev realiceret. Naar man endelig tager i Betragtning, at Hans Majestæt har lovet Compagniet en ny fordeelagtig Octroy 1812, da synes det, at Compagniet ved Freden vil kunne blomstre saa herlig som nogensinde før. At Hans Majestæt er Compagniet bevaagen, kan man sikkert antage, ei allene af det givne allernaadigste Løvte om ny fordeelagtig Octroy, men og fordi Compagniet i denne Krig har været Staten til stor Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-23
Under 30 Nov. er igjennem den SlesvigHolsteenske Overret udfærdiget en Anordning, indeholdende følgende nøiere Bestemmelser af §. 2 i Forordningen af 4 Maji 1808 angaaende Kystmilitsens Oprettelse: 1. At beregne de 2, som bestemmer et Sogns Forpligtelse til Kystmilits, efter Arcalet. 2. Ved Beregningen af de fastsatte 2 Mile paa Kysten, at lægge de sædvanlige Postmile til Grund. 3. J Henseende til Forpligtelsen til Kystmilitstjenesten ikke allene at betragte det Land som Kyst, der begrændses af aaben Sø, men at ogsaa saadant Land er at ansee som Kyst, der støder umiddelbar til seilbare Havbugter, Bugter og Floder, at følgelig ogsaa de Sogne ere pligtige tilKystmilits, hvoraf 22 ligge indenfor en Frastand af 2 Mile fra Kysten af saadanne Havbugter, Bugter og Floder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-23
Under d. 15 Dec. er udkommen en Forordning angaaende Toldafgivternes Forhøielse i Hertugdømmerne Slesvig og Helsteen, af følgende Jndhold: "Da Statsindtægternes Forøgelse ansees høist nødvendig under nærværende Omstændigheder, saa vil Hs. Maj. til den Ende indtil videre have anordnet følgende Forhøielse i Toldintraderne: Ind- og Udførselstolden, med Undtagelse af Tolden for neden nævnte Varer, samt Oplags Afgivten efter Toldforordningen af 8de Julii 1803, Udførselstolden af Bark efter Plakaten af 4de Maji 1807, Udførselsafgivterne af Heste efter Plakaten af 4de Martii d. A., og af Hornqvæg og Kalve efter Plakaten af 20de Sept. d. A., Afgivterne af raat Sukker efter Plakaten af 10de Oct. d. A., Extraafgivten af ind- og udgaaende Varer efter Forordningen af 1ste Oct. 1802 blive, naar og hvor disse Afgivter efter denne Forordnings Bekjendtgjørelse forfalde til Betaling i Hertugdommene, at erlægge med 225 Procent mere, end i bemeldte Anordninger er bestemt. - Jndførselstolden af fremmede Drikkevarer saasom Viin, Brændeviin og Øl, og Udførselstolden af Smør, Flesk, Talg og Vox erlægges derimod med 50 Procent meer, end i fornævnte Toldforordning af 8de Julii 1803 er bestemt. - Saavel hvor den ved Forordningen af 6te Junii 1806 anordnede Tillægsafgivt til Skatkammerfondet er af foranførte oprindelige Afgivter at betale, som og af alle ved nærværende Forordning forhøiede Afgivter, betales 5 Procent til Skatkammerfondet.