Viborger Samler, 1832-07-29
Det blev forefundet, at der de Jacto eristerer alt den omhandlede Forbindelse mellem Liimfjorden og Randers Fjord, thi vesten for Tindæri Sønderlyng Herred, ligeover for Løvskal, ved den saakaldte Hestehave, løber en Bæk, som omtrent 1/4 Miil høiere oppe forenes med Fussing, Mølle=Bæk, og da denne atter løber ud i Storaaen, som der oppe benævnes Kousted Aar, men længere nede Skalt Aae, er derved alt Liimfjorden forenet med Nøraae, hvori førstnævne Bæk, som man kan kalde Hestehave Bækken, løber ud, og følgelig saaledes med Randers Fjord. Hestehave Bækken blev paa flere Steder undersøgt, og befandtes dens Dybde ved den saakaldte Hestehavebroe 2 1/2 til 3 1/2 Fod, lidet steenet, venteligen fordi for der blev Broe er Overkjørselen skeet, ved at fylde Bækkens Bund med Steen; men tæt oven og neden for, var Bækkens Bund sædvanlig Engbund og let at bearbeide, hvorhos ved begge Bredderne var fast Bund. Fra Hestehave Broen til Veilebroe over samme Bæk, an gaves Længden 1/4 Miil, og der havde Bækken en Dybde af 3 1/2 Fod med lignende Brede og Bund, som forhen meldt. Længere oppe ved Mosebroe, over samme Bæk, befandtes Dybden den samme, og lignende Bund. Her, ligesom paa Aarup Eiendom og paa Grændsen af Fus singe Skov, findes betydelige Tørvemoser. Nordost, for denne Mosebroe, imellem Niels Vennings og hans Naboes Huus paa Læsten Eiendom, forandrer Bækken sit Lob, og gaaer istedet for Sydvest, Nordost til Fussinge Mollebæk. Hestehave Bækkens Udvidelse, eller en bred Groft, som kunde tjene som Canal, vil fra Terrainets Side ingen Vanskelighed medføre, da den hele Strækning er en meget flad Eng og Mose. Skjønt Sluser ei antages nodvendige, gives dog her store Steen i Overflødighed, ligesom ingen Vanskelighed er, for at faae Arbeidere. Fussinge Møllebæk, efter Angivelse af Længde, 1 Miil, afleder Vandet fra Møllen til Stor eller Kousted=Aae og har en regelmæssig Brede, af 5 Alen lige til sidstnævnte Aae, med en Dybde af 21 til 3 a 4 Fod. Ved Riiskjer, ved samme Bæk, er et udmærket Tørveskiær, 212 Tørv dybt. Ved begge Sider af Møllebækken gives meget betydelige Enge, der, efter Øjemaal at dømme ofte udgjorde 1/4 indtil 1/2 Miil, men samtlige Enge vare næsten uden Undtagelse oversvømmede af Vand, hvilket beviser, at Mølle=Bækkens Brede og Dybde er staaer i Forhold til den Vandmasse, som Engene kunne afgive. Og hvilken Vandmasse derved endyderligere forøges, i det Engene, mellem Storaae og Nøraae samtlige begrændses af høie Banker. Bækkens Lob er temmelig bugtet, naar undtages paa Høiden af Bjerregrap Kirke, hvor den et længere Stykke gaaer en ligeLinie, med en Dybde af 4-6 Fod. Fra Mølle=Bækkens Udløb i Storaaen, eller som den kaldes Konsted Aae, lige til Hornum Vasehuus, der, efter Kortet at domme, Bugterne ikke saaledes iberegnede, udgjør en Længde af 2 1/4 Miil, har Aaen en betydelig Bredde, med en Dybde i Almindelighed af 6 til 18 Fod. Kuns et Sted nemlig i Nørbek Sogn ved Jens Pedersens og Jens Jensens Eiendomme, var Dybden kun 4 Fod paa en kort Strækning. Aaen er saaledes alt nu til Hornum Vase huus passeerlig for Pramme, naar der blev raadet Bod paa følgende hindringer. Nørbek Bro er nemlig for lav til, at Pramme kunne passere samme. Ved Handest Byes Eiendomme, eller i Nærheden af Graaegaard, er ogsaa en Broe, ligerviis i Vandfladen, og en lignende Broe findes ved Sønder-Onsild Eiendom, foruden i Fiskegaarde mellem sidstnævnte Broer.