JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Jndenlandsk. J Anledning af, at en Apotheker i en Kjøbstad giver sig af med at sælge dansk Kornbrændeviin, er opstaaet Spørgsmaal om, hvorvidt han dertil var berettiget, uden i det mindste deraf at svare Næringsskkat. Cancelliet har under 12te f.M. hertil svaret: at en saadan Rettighed maatte antages at tilkomme Apothekerne, endogsaa uden deraf at erlægge Næringsskat. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Den 12te Novbr. har Kjøbmand og Gaardbruger C Rafn paa Læssøe faaet Bevilling til at væ te Strandingscommissionair sammesteds. (C. T.)Et i disse Dage af en sig i Kjøbenhave opholdende rig Engellænder, Dr. Staurtz, udgivet Skrift om Cholera, gjør megen Opsigt. Hans Methode bestaaer i, at give den Syge en stor Mængde Salt. Han har ladet flere hundrede Exemplarer uddeele gratis her i Staden, og har sendt et Antal deraf til Christiania. Ogsaa er en tydsk og en engelsk Oversættelse deraf under Pressen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
J Septbr. Maaned vare i Kjøbenhavn 30 Personer døde af Skarlagensfeber og 16 af Typhus. Paa Qvæsthuset indlagtes 30 Koppe-Patienter, af hvilke 2 døde. Skatlagensfeberen vedblev endnu i October Maaned at bortkalde mange Offere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Det den 3die Octbr. i Roeskilde afholdte Siellandske Landemode aabnedes med en Synodal-Prædiken af Hr. Provst Reergaard, hvori han, i Anledning af Texten Eph. 4. 14 afhandlede "Haabet om Christendommens seierrige Fremgang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
En Jndsender gjør i Kjøbenhavnsposten" opmærksom paa, at den bestemte Frist af 5 Dage, i hvilke et Skib skal have været underveis fra et af Cholera smittet Sted, forinden det i Danmark erholder Practica, fornemmelig var beregnet paa Skibe, som kom fra Holland og England; men at den dog nok nu turde være for kort med Hensyn til Skibe, som komme fra Norge. Da disse ofte udklarere een eller flere Dage for Vinden tillader dem at afgaae, og de med gunstig Vind lettelig smutte herover i en Dagstid, vil det være vanskeligt, med Sikkerhed at erfare hvorlænge de have været underveis; og vi maae dog nok bede Forsynet, som hidtil, bevare os for den ondartede Soet, der nu er os saa nær, (Rd. Av.) Den ene stærke Røst afløser, eller rettere overbyder den anden i vore Dage. Saaledes læses i flere Nummere af Kjøbenhavnsposten et Ord til Forsvar for Kirkens og Geistlighedens Gods," som Man har ondt ved at troe, er voxet paa dansk Grund, eller i et Land, hvor enhver Stand nyder den Agtelse og Beskyttelse af en mod Alle faderligsindet Regjering, hvortil den selv gjør sig værdig. Man behøver derfor ikke at være blind for de skrækkelige Misbrug, som selv den største Partiskhed ikke formaaer at udslette af Historiens Aarbøger og som vare en naturlig Følge af den vigtigere Plads, Jntelligentsens Repræsentantere stedse maae indtage. Sikkert vil ogsaa enhver retsindig Geistlig frabede sig sligt et Forsvar. Var det end fuldkommen Sandhed, hvad Forfatteren paastaaer: "at det er ved de danske Geistliges Bestræbelser, Flid og Møie, at Nationen er kommen oppaa det Kulturtrin, hvorpaa den nu staaer, og som i det Hele taget, vist ikke er det mindste iblandt de civiliserede Stater." da kunde det vel igien tillades at spørge: om det var mere end Pligt, ifølge deres Stilling, eller om det er et passende Sprog for den, der især bør hylde Evangeliets Erindring til dem, der kun have gjort hvad de vare skyldige (Hp. Av.)at gjøre:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Vor danske Almanak for Aar 1834 findes ogsaa engang recenseret i Litteraturtidenden. J det Anmelderen erkjender de flere ved samme foretagne Forbedringer, savner han adskillige astronomiske Underretninger, saasom om Solens Jndtrædelse i Himmeltegnene, Planeternes Conjunctioner, Oppositioner og Qvadraturer, der var det en ste Middel, Almanakken gav ihænde til at finde disse mærkelige Himmellegemers Sted, Maanens Apogrum og Pergeum, der er af Betydenhed for dem, som søge at udgrunde Maanens Jndvirkning paa Veirliget hvilket Man dog vei ikke endnu har Ret til ganske og aldeles at benægte. "Man kunde – siger Anm. - endog have ønsket flere astronomiske Efterretninger end i de ældre Almanakker, saasom de for det blotte Øie synlige Planeters Sted, de mærkeligste Firstjerners Bedækning af Maanen, Præcessionens, Ekliptikens Skraaheds og Magnet naalens Misviisnings Størrelse ved Aarets Begyndelsee." De tilføiede Stykker roses, som ei allene læseværdige for deres Jndholds Skyld, men og skrevne i et almeenfatteligt Sprog, saa at, naar de paafølgende Almanakker alle kunne indeholde lige saa klassiske Arbeider, vil Man, ved at samle paa Almanakkerne, efterhaanden forskaffe sig et Magazin af fortræffelige Opsatser. - Forfatteren, til denne grundige Anmeldelse er Hr. Professor J. H. Bredsdorff i Sorøe. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Directionen for Prinds Frederik Ferdinands Søndags Tegneskole for Kunster og Haandværker, i Aarhuus" indbyder i Aarhuus Stiftstidende til en Forening i Aarhuus By, sigtende til at fremme Kunster og Haandværker. Dette Formaal vil Man fornemmelig søge opnaaet ved at foranstalte offentlig Udstilling af de bedste Haandværks- og Kunstarbeider; ved at kjøbe nogle af disse Arbeider, til ved Lodkastning at fordeles imellem Selskabets Medlemmer; ved at befordre Salget af de øvrige udstillede Arbeider, og ved at yde unge Mennesker, der have viist Prøver paa udmærket Anlæg til at vorde duelige Kunstnere og Haandværket, Understøttelse til videre Uddannelse. Saavel Inden, som Udenbyesboendekunne antages som Medlemmer, naar de inden hvert Aars 1ste Januar tegne dem for eet eller flere Lodder, hvoraf ethvert betales med 1 Rbd. Sv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
En nylig til Altona hjemkommen Grønlandsfarer havde, blandt andre Rariteter, medbragt 2 Jis bjørne og en stor Hund, eller en saakaldet Bjørne fanger, der har megen Lighed med den newsoundlandske Hund. Da denne Sidste, efter at være solgt til en i Altona bosat Mand, sleed sig løs og schapperede, kom hele Byen i Allarm ved det Rygte, at een af Jisbjørnene var undsluppen. Efter at den havde gjort en Runde omkring i Alte. nas Gader, landede den, forfulgt med Flintesku- og andre Vaaben, paa Hamborger-Berg (nu be Pauli Forstad, hvor den formeentlige Bjørn blev lokket ind i et Huus, og saaledes ført bunden 3. bage til sin Eiersmand. (Jtzeh. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
Den 9de Novbr. tildrog sig en sørgelig Begivenhed paa Thyrsting Mark, idet Gaardmand Henrich Holgersens Karl og Pige bleve qvalte ved en nedstyrtende Jordhøi, hvorunder de havde været beskjæftiget med at kaste Mergel. Horf. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-02
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede er som sædvanlig Wilstrups anden Læsebog, og Eftertrykket af de 80 indbyrdes Underviisnings=Tabeller at faae til Kjøbs i Dusin og Stykkeviis, til den gjængse Priis; ligeledes kan erholdes de befalede Kirke Ministerialbøger. Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Ao. 1833. No. 180 ISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede Arveriv og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmen, Onsdagen den 4 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Politiske Efterretninger. Portugal. De sidste Efterretninger fra Lissabon naae til den 17de Novbr., og melde kun, at en Afdeling af Dom Pedros Tropper, efter en Træfning ved Pernes have ødelagt nogle Møller, som forsynede Dom Miguels Armee med Meel, hvorfor denne holder sig skal desløs ved Plyndringer i Landet. Dom Pedro har i sit Gebet decreteret en almindelig Recrut skrivning, hvorimod hiin igjen har ladet uden Opfordring til en Opstand af Folket i Masse. For øvrigt ligger den miguellistiske Ar er som før i Santarem, uden at tænke paa nogen Afmarsch; den Pedrotiske har 1 Miil fra Staden sat sig fast, uden at kunne omringe den, og de fleste Beretninger ere overeensstemmende deri, at det vel ikke saa snart vil komme til et afgjørende Slag. Begge Partier forstærke sig Dom Pedro skal kunne stille 10,000 Md. meere i Marken, og Dom Miguel har betydelig forstærket sit Cavallerie. Admiral Napier med 400 Md. ankommen til St. Ybes, var igien vendt tilbage til Lissabon, og ville derfra foretage en Expedition til Algarve, hvor Guerillerne endnu skulle anrette skrækkelige Ødelæggelser. En fransk Officeer, General Fremont, har skudt sig i Lissabon, fordi at den portugisiske Regjering ikke havde holdt sit Løfte og Ansættelse i Armeen; man dadler meget Dom Pedros Ministerium for at have Antipartie mod alle Fremmede, der tales nu om en Ministeriel-Forandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Spanien. Der meldes nu fra Paris at General Sarsfield var den 11te Novbr. med 4000 Md. og 6 Kanoner, opbrudt fra Burgos mod Jnsurgentanføreren Merino, næste Dag Kl. 12 stode begges Tropper ligeover for hinanden; en haardnakket Kamp begyndte, der endte sig med Jnsurgenternes fuldkomne Nederlag. Carlisterne efterlode mod 800 a 1000 Døde paa Valdpladsen, og 600 Md. faldt i Sarsfields Fangenskab. Den 17de befandt Sarsfield, sig i Pancorpo, og stod i Begreb med at rykke frem til Miranda, hvor en 3500 Md., Resten af Merinos Tropper skulle have trukket sig hen. Jmidlertid vil man ikke rigtig fæste Tiltroe til ovennævnte Seier, men sildigere franske Beretninger paastaae, at den ikke skal være af saa stor Betydenhed; men at kun Sarsfieldshøire Fløi har været i Kamp med Rebellerne, skjøndt disse dog havde tabt en stor Deel Døde og Saarede. Merino havde trukket sig tilbage til Vittoria, hvor Jnsurgenternes Hovedmagt skulle staae, og hvorhen ogsaa Sarsfieldmarscherede. Den 17de Novbr. har et Pastor med 700 Md. gjort et Udfald fra St. Sebastian, total slaget 1800 Md. Jnsurgentere, og drevet dem tilbage til Andain; de Sidstes Tab af Døde var stort, og den anden befalingshaver for Jnsurgenterne i Guipuscoa, Aspeitia er deriblandt. Dagen derpaa vilde el Pastor angribe Jnsurgenterne i Tolosa, som ere 2000 Md. stærk. Et Brev fra Madrid af 13de November melder, at Gemytterne der, skulle være i stor Gjæring, og man ventede General Valder i største Hast til Residentsen, hvor det heed, at han skulle udnævnes til Krigsminister, da Uvillien mod Ministeren Cruz tiltager daglig J Aftarien var det kommet til Uroligheder, fordi at Gouverneuren der, ikke ville tillade de royalistiske Frivilliges Bevæbning; kort, det hedder, at det nærværende spanske Ministerium, skal gaae saa lempelig til Værk med Jnsurgenterne, at det opvækker Mistanke og Misfornøielse. St. Sebastian er nu erklæret for Frihavn; Levnetsmidler haves der i Overflod, for Bilbao ligger en fransk Krigsbrig og 2 Andre krydse fra Fuenterabig til Cap. Creus. (H. n. Zent.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Blandinger. Rygtet om, at Hertugen af Lucca skulde være traadt over til den protestantiske Religion, fornyes i denne Tid atter, og finder saamegen Tiltro, at den spanske Regjering deraf har taget Anledning til, foreløbigt at suspendere Udbetalingen af hans Appanage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Homoopathen Havnemann har lagt sig ud med en stor Deel af sine Tilhængere, der troe at være komne til den Overbeviisning, at Man dog no bør behandle visse Sygdomstilfælde alopatisk. Paa denne Maade er der opstaaet et formeligt Schisma imellem Halv- og Heel-Homopatherne. Hovedkompen føres i Leipzig, hvor næsten Alt er i Opstand imod Hahnemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
J Overbayern har en Bonde den 24de October, i religienst Sværmeri, dræbt sin Kone. Han troede hende nemlig besat af Diævelen, som han vilde uddrive, og til den Ende hamrede løs paa hende med et Metalkor, saa længe til hun opgav Aanden. Under Operationen maatte hans 4 smaae Børn nedknæle og bede, at Diævle-Uddrivelsen maatte gaae lykkelig fra Haanden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
En Engelænder har gjort Forsøg paa at avle Kartofler ogsaa om Foraaret. J Juni eller Juli Maaned lægger han Kartoflerne; men i det mindste 4 Tommer dybt i Jorden og dobbelt saa tæt som ellers, naar Frosten kommer skærer han Toppen af og tildækker dem med et Lag af 10 til 12 Tommer Jord, for at Frosten ikke skal naae ned til dem. J April eller Mai, naar andre Folk lægge deres Kartofler, graver han sine op. Han avler paa denne Maade godt, og hans Kartofler ere af udmærket Godhed. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
J Leith, i Engeland, havde man for nogen Tid siden et mærkeligt Exempel paa en Kats overordentlige Seilivethed. Et Skib var nemlig ankommen dertil fra Petersborg med Hør, og ved at aabne en af Ballerne, sprang, til alle Tilstedeværendes Forundring, en Kat ud deraf og løb sin Vei. Det stakkels Dyr havde her ei aleneste tilbragt 28 Døgn uden Luft og Næring, men vor endogsaa ved Hørrens Jndpakning og Præsning med en Maskines hele Kraft, bleven klemt saaledes sammen, at det Rum, den havde indtaget i Hør=Ballen, ikke var større end en Mands Haand. Udenfor Værtshuuset i Rückingen ved Hanau kom der den 25de Octbr. sidstleden om Natten et Par Heste med en Foermandsvogn, og da Gaardskarlen kommer, seer han i det ene Vognhjul indflettet et menneskeligt Liig. Foermanden var efter alt Tilsyneladende, ved at staae af Vognen, kommet ind i Hjulet, og havde, efter at være bleven slæbt et Stykke med, mistet et Been, og det ovrige Legeme kommet fastere ind i Hjulet. Langt, tilbage fandt man det afrevne Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Den i Hamborg ved Storm Vandfloden den 1ste Novbr. forvoldte Skade taxeres til 2 Millisoner Mk. Bc., og dog er Kjøbmændenes Varebedærvelse ikke at beregne, thi man tænke sig hvilken Magt Vandet havde, at det i en Viinhandlers Pakhuus drev store fyldte Stykfade fra det Sted de laae paa, gjorde store Huller i stærke Grundmuursbygninger, o. s. v. Vandet var i 10 til 15 Minuter hvergang steget en For høiere, altsaa med en saadan Hurtighed, at Jngen fik Tid til at bringe sit Gods i Sikkerhed. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Hr. Algreen Ussing skildrer de kjøbenhavnske Converfationer blandt andet saaledes: "Hvem er det, der skriver alt det Aa, det er Algreen-Ussing. - Saa er det Algreen. Ussing. Hvad er han - Cancellie-Secretair. – Saa Mon han er virkelig Cancellie-Secretair – Jo vist er hann. - Det var dog meget. Nei, Du kan troe, han er Krigs Cancellie Sekretair. – Nei, jeg forsikrer Dig, min gode Lovise, han er virkelig Cancellie-Secretair. - Det var dog meget. Han er nok oppe i Cancelliet? – Ja vist er han saa, og saa er han tillige Notarius publicum - Aa Snak Du, det er jo Etatsraad Clausevitz. - Jo saamæn er han Notarius publicum, det har jeg hørt til og mange Gange. – Ja saa maa der være to Notarius publicummer. - Han har nok god Fortjeneste. -Ja det kan du troe, han tjener saamen godt. - Hvad mon han har i Gage? – Ja Gud skal vide det. - Hvad mon han hedder til Fornavn? Ja vor Herre veed det. Nu skal vi see, om han inte staaer i Veiviseren. Aa, føde Falt, har (Ab. Av.) Du Veiviseren, &c. &c. &c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Fra Ringkjøbing skrives under 27de Novbr.: Til Strandingsauctionen her over Tvist og Merinos havde indfundet sig en svær Masse af Liebhabere, ei blot fra næsten alle Danmark Provindser, men selv fra Sverrig og Hamborg. Nogle af Varene bleve temmelig godt betalte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
De engelske Falskmøntere - hedder det i Aalborg Avis for i Torsdags, maae have udstrakt sine Filialer til Aalborg, hvor der vel ei maae være saalidt falsk Mønt, siden der i Gaar faaes 4 falske Femdalers Sedler i en Haandvending J lang Tid har falske Markstykker og Serskillinger været giængse, og de gaae næsten daglig imellem Folk, der endogsaa kjender dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Det skal være Hr. Pastor Lund til Torværd i Siælland, (forhen til Ruberg og Mørup i Vensyssel, og senere i Ribe Stift) som har vundet de 50,000 Rbd. i Lotteriet. Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Copulerede den 28de Novbr. paa Hovedgaarden Ræfsnæs: Hr. Forpagter Josias thor Straten og Frøken Baronesse Johanne Dorthea Juel. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Af nogle paa Lildstrand her i Amtet løst af Havet indrevne Schatolskuffer med Breve og Papirer, synes man at kunne formode, at en Skipper Rasmus Buck af Rudkjøbing, maa være forlist her i Nordsøen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Natten imellem den 26de og 27de Novbr., opkom Jld i en Udflyttergaard paa Flade Mark paa Morsøe, hvorved Vaaningshuset, der i denne Sommer af Nye var opbygt, aldeles afbrændte. Jlden formodes at være opkommen ved Bagning og Brygning, hvorved man om Dagen havde været beskjæftiget, da Manden 2 Dage efter skulde have Bryllup. Næsten alt Jndboet brændte, og deriblandt Brudens hele ikke ubetydelige Udstyr, som i de nærmeste Dage for Branden var indført i Gaarden. Det lykkedes de fra Byen tillende Folk at redde Stald- og Ladebygningen, endskjøndt det var forbunden med megen Vanskelighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Kjøbenhavns Børs den 26de Novber. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 205, Spec. 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2. Banke Disconto 4 pCt. Norske Speciess. pr. 100 Spec. 156 a Rbd. Sdl. Sv. Sdl. pr. Rdl. Rigsg. 44 3/4 a 45. Rbs. Tegn. 4 pCt. kgl. Oblig. (u. R.) 90 90 1/2 Rbdlr. Sedlr. (88 i Bco). Nationalbank Obligationer (4de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Kjøbenhavns Havnepriser. Holsteensk Hvede 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 4 Mk. s; Siellandsk dito - Rbd. - Mk. - s. - Rbd. Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 2 Mk. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Byg (toradet) 1 Rbd. 5 Mk. a 2 Rbd. - Mk. s; Havre 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 M. - s.; Holsteensk Smør 52 Rbd. a 60 Rbd.; Fyensk ditto 40 Rbd. a 46 Rbd. - Mk. - s.; Siellandsk dito 48 Rbd. a 56 Rbd. Alt pr. Td. i S. og T. Bøgebrænde 10 Rbd. 4 Mk. a 11 Rbd. 2 Mk. pr. Favn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Vestervig og Agger Sognekald i Aalborg Stift, 418 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de November er Birkedommer og Skriver ved Lundbek Birk i Aalborg Amt, M. Gierlev, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension; Districtschirurg i det østlige Chirurgicat under Sønder-Amtet paa Island, S. Poulsen, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
Jndsendt. Helligt Minde ved Amtsprovst, Ridder Bendix's Jordefærd, den 25de Novbr. 1833, af Johan Chr. Bendix. Med dyb Vemod og sorgfuldt Hjerte, har jeg i Dag i Følge med Amtsprovstiets lærde og værdige Mænd, ledsaget Dig, dyrebare Broder til det Hvilested. Nedbred af sørgelige Folelser, og med Taarer paa det Muld som gjemmer Dig, erindrer jeg Tabet af saa elsket en Broder; hvis Raad og Bistand vil vorde uforglemmelig. Med Sorg udi sit Bryst, Din Broder gaaer tilbage, Med Følgeskabet hjem, Dit Tab der at beklage; Men Trøst for mig ei var J dette Huus at faae; Thi den jo borte er Jeg skulde lide paa. Men i min Siel opgaaer et Lys foruden Lige: Hos Gud vi samles vist, i Herlighedens Rige; Der svinder Sorg og Harm, der svinder Rang og Stand, Ei Konge meer er der, end fattig Bondemand!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-04
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 20de Decbr. 1833, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Huurup Præstegaard, Refs Herred, Thisted Amt, i Stervboet efter den ved Døden afgangne Præsteenke Magdalene Overgaard, afholdt en Skiftesamling, til hvilken Boets Arvinger indkaldes at møde, for at afgive deres Erklæring, om, hvorledes der skal forholdes med de Debitorer, som ei efter Opsigelse have betalt deres Gield til Boet. Hassing- Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 2den Decbr. 1833. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-07
Ao. 1833. TIISTEI Kongelig allernaadigst privilegerede Allevolv og Avertissemividende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmen Løverdagen den 7 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-07
Politiske Efterretninger. Spanien. Følgende officielle Meddelelse i Madrider Gazeta viser den spanske Regjerings Forhold for Øieblikket til Dom Miguel. "Da Kong Dom Miguels Regjering af Portugal, har søgt at forhindre Jnfanten Don Carlos Jndskibelse til de pavelige Stater, hvilket var forordnet af den afdøde Kong Ferdinand, og hvis Udførelse Dronning-Regentinden paa Nye havde befalet, da endvidere den portugisiske Regjering har begunstiget Jnfanten Don Carlos Jntriguer og Machinationer, mod den legitime Succession paa den spanske Tdrone og mod Landets Rolighed, derved at den har vægret sig for at lade Jnfanten afreise; ligesom den ogsaa har tilladt, at han af portugisiske Embedsmænd, er bleven behandlet som Konge, uagtet den spar ske Regjering gjentagne Gange har gjort Forestillinger derimod, saa har vores befuldmægtigede Minister ved det portugisiske Hof, fordret sine Passe og har erholdt samme, og den portugisiske Gesandt er bleven betydet, at al Forbindelse med den portugisiske Regjering er ophørt. Hs. Majestæt Dronning-Regentinden, er i Forening med hendes ophøiede Ven og Bundsforvante, Kongen af Storbrittanien beskjæftiget med Midler til at gjøre en Ende paa den trøstesløse Tilstand og de Lidelser, som for nærværende Tid hviler paa Portugal. D. M. Dronning-Regentinden og Kongen af Storbrittanien have besluttet at optræde i Forening, som Mæglere mellem de krigførende Magter, for paa en varig Maade at sikkre hiint Lands Rolighed, og derved at bidrage til Opretholdelsen af den almindelige Fred i Europa." J Madrid fandt den 12te November flere Arresteringer Sted, især blandt Geistligheden, der cabaliserer mod Dronningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-12-07
Efterretningerne for Dronning-Regentinden, lyde nu gunstigere, de franske ministerielle Blade omtale General Sarsfields Fremskridt, og melde nu, at den 19de Novbr. har han besat Vittoria; Jndtoget skal være skeet med Gevæhret i Armen, og uden at der skeede et eneste Skud. Efterretningen om Vittorias Jndtagelse, er ogsaa af General Castannon tilmeldt de franske Grændse-Embedsmænd. Man melder fra Santander, at en Troppe-Colonne under General Wall, har sat sig i Marsch mod Biscaia, og har slaaet et Corps paa 4000 Carlister under Santiaguello, Cabezon og Alverado, ved det første Angreb af de kongel. Landsenerer flygtede de, og lode deres Vaaben, Faner og Bagage i Stikken. De kongel. Tropper marscherede lige løs paa Bilbao, og en Captain havde paa Høiden af denne Stad hørt en vedholdende Gevæhrild. Carlisterne i de baskiske Provindser skulle nu befinde sig i en høist fortvivlet Stilling, de ere omringede paa alle Sider, medens Generalerne Sarsfield og Wall angribe dem fra Ebrosiden af, afskjærer eel Pastor, som igien har besat Tolosa, dem Tilbagetoget til Frankerig, paa venstre Side have de Garnisonen i Pampelona, og den kongelige Brigadeer Lorensas flyvende Corps, ligesom ogsaa den fra Figueras fremrykkende Colonne, hvormed de trues fra Navarra; til høire staae de Frivillige fra Santander og sværre dem Adgangen til Asturien; selv til Søes kunne de ikke undkomme, da Krigsfartøier holde den hele Strækning af Biscaias Kyst bloqueret; de have altsaa kun Valget at underkaste sig, eller begynde en Guerillaskrig i Bjergene. Om Garnisonens Udfald fra St. Sebastian, meldes der, at Jnsurgenterne holdt 2 Høie besat, der vare vanskelig at angribe, men en Granat, der sprang i Midten blandt dem, var tilstrækkelig til at bringe dem i Uorden; 100 Døde bleve paa Stædet, og blandt dem en af Hovedanførerne for Jnsurgenterne Luzariaga; en anden Hovedanfører Jsturiaga er dødelig saaret, bragt til Andsain. Blandt de Døde fandt man et Antal Præster; 30 Jnsurgentere bleve gjorte til Fange. flere Jnsurgent-Officerer vare ankomne paa fransk Gebet.