JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-10-09
Torsdagen den 19de Octobr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, lader Enken Mad. afg. SteenWormstrups ved offentlig Auction, som sammesteds skal holdes FØ R STe Gang, opbyde hendes tilhørende og iboende Herbergerer Gaard, Prinzen kaldet, beliggende paa Vestergade under No. 27, og, om antagelig Bud skeer, strax bortsælge, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal bliv bekiendtgjorte. Gaarden er af følgende Beskaffenhed: Forhusetil Gaden, hvoraf Porten er i de 2de underste Fag, med 2de gevælfte Kieldere under, er inddeelt i 1 Fag og grundmuret til alle 4 Sider 3 Etager høy med en Qvist over 3 Fag, en Leyekielde under heele Huset, og desuden 14 Værelser i samme Forhuus foruden den store Gieste Stue. Derved et Sidehuus 13 Fag, grundmuret til alle Sider 2 Etager høy, med Kielder under de første Fag, i dette Huus er 11 Værelser, et Kiøkken, en Stald med videre, derved en Stald af Tømmer og Bræder til 12 Heste, derved et dobbelt Locum, dernæst et Hønsehuus. Dernæst en Tverhuus inddeelt i 7 Fag, grundmuret til alle 4 Sider, med Qvist over det midterste Fag, i dets underste Etage ere 2 store Stalde, med en paa begge Sider muret Gang igiennem til Haugen. J anden Etage er 7 Leye=Værelser og 4 Kiøkkener, saa og adskillige store Løfter, der bag ved en stor Hauge, som er 57 Alen lang, omtrent 37 Alen breed, med endeel Frugt=Træer, LystHuse med mere, hvoraf svares aarlig Jordskyld 1 Rdlr. til Vartous=Hospital, og af Gaardens øvrige Grund 8 Mk. Jordskyld, til Wallensbechs Kirke. Gaarden er omtrent 90 Alen lang, og nyelig broelig, deri er en Portion fersk Pompe=Vand med Opstander og Pompe=Redskab, og behørig Brandredskab, i alle Værelserne ere 16 Jern Kakkelovne, med videre i samme Bygninger værende Muur og nagelfaste Pertmentier; Gaarden er forsikret: Stadens Brand=Casse for 8000 Rdlr., hvoraf Præmien cesserer undtagen 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1780-10-09
Afg. Kiøb- og Handelsmand Mathias Jochum Dethmer Stervboe tilhørende Eiendoms Gaard i Nachschou Kiøbstæd, Lolland beliggende, bliver stillet til Tredie og om muelig sidste Auction, Løverdagen den 21de Octobr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet; bemelte Gaard, som af nye for 2 a 3 Aar siden er opbygt, er meget fuldstændig saa vel til Kiøbmands Vahre som Korn=Handel med Udkiørsel, saa vel til Stranden og Skibs=Broerne, som til og fra Torvet, og i øvrigt med tilstrækkelige Værelser, Lofter og Gaardsrum forsynet, da og dertil henhører en complet Gaards Jord i Byens Marker. Nachschou, den 2den Octobr. 1780. M. Walter, Auctions-Directeur. D Fangst, loger herved bekiendtgjøre, at Fredagen den 27de Directionen for den Kongel. Grönlandske Handel og Liske Octobr. förstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, bliver udi Handelens Huus i Amaliegaden, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsolgt :Et Partie Klar bruun Hval- og Sælhunde-Tran, samt et Partie Maals og Under-Maals Hvalsiske-Barder, saa og graae og hvide Ræve-Skind. Hvilke Vahre forevises 8te Dage forinden Auctionen af Pakhuus Skriver Johan Bruun.
Berlingske Tidende, 1780-10-09
Vandagen den 16de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 3. Øi bliver det 27de Kongel. privilegerede Kiøbenhavnske ClasseLotteries 5te Classe trokket paa det Kongelige Slot Charlotten, borg, som sædvanlig, udi Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Kiøbenhavn, den 6te Octobr. J. F. Baumgarten, Kongel. Lotterie Jnspecteur. Stedmoderen, e original Comoedie i 3 Acter af P. T. Wandall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Jtalienske Grændser, den 28de September. Paven skal være meget misfornøyet over Raadets i Bolog, na Opførsel, og har derfore ganske afslaaet de 2 Cavalierer Audience, hvilke vare sendte som Befuldmægtigede fra Bolog, na til Rom: disse ere derfore meget misfornøyede bortreyste. Raadet i Bologna skal endnu være bleven meere forbittret over denne Beskiæmmelse, og virkelig have anmodet Keiseren om Beskyttelse. Nu heder det, at Paven lader nogle Tropper rykke ind i det Bolognesiske.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Lissabon, den 12te September. Afvigte Fredag ankom her en Escadre af 8 Russiske Krigsskibe, og samme Dag udkom en af Dronningen egenhændig underskreven Forordning af følgende Jndhold: At de krigende Magters Kapere og Krigskibe ey meere kunde løbe ind i dette Kongeriges Havne med de Priser, som de have gjort, hvis de ey tvinges dertil ved stærk Storm, samt at de Kapere og Krigskibe, som for nærværende Tid befinde sig der med deres Priser, skulde inden 20 Dages Forløb afseyle. - Hoffet har undertegnet den bevæbnede Neutralitet, og givet Ordre til at udruste 14 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Monteoider, den 3die Junii. Af en Spaniers Skrivelse fra Buenos=Ayres til sin Broder i Corunna.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Den 22de Mai kom her Ordre, at anholde Paketbaaden Cologn, eftersom der i det Jnderste af Landet var udbrudt en Oprør formedelst nogle sammesteds oprettede Kongel. Told huse, hvilket Vice-Kongen i Lima berettede til Commandeuren. en Chef i Buenos=Ayres. Jeg vilde gierne oversende Dem en Liste over alle de oprørske Stæder, men jeg har været commandert bort med et Detachement, og da Beretningen om ovenmeldte ey er bleven offentlig bekiendtgjort, saa er den ey kommen i mine Hænder; jeg kan altsaa allene melde Dem, at Oprøret er begyndt i Arequipa, Cochambamba, Oriero Chucuito og i de øvrige Stæder i Potozzi, hvor de Kongel. Skatmestere boe, og har udbredt sig til Paraguay, som grændser til Provindsen Buenos Ayres. Oprøret er saa hæftigt, at Kongen enten maae afskaffe alle de nye Paalæg; eller og give Amerika aldeles tabt. Hvis Han endog vilde sende sin heele Magt herover, saa skal Han befinde, at det umueligt gaaer an med Magt; men Han maae sende Vice=Kongen Ordre, at opgive Toldhuset. Skeer dette ey, saa vil Rebellionen ogsaa snart strække sig hertil. Det heder, at et Detachement af vores Bataillon og Milicen i Buenos Ayres skal holde sig marchfærdig; thi her i Byen gaaer det ogsaa allerede meget uordentlig til, og man er færdig til at giøre Oprør mod Jntendanten, hvilken de true med Døden, bespotte og udfordre ham; ja de have end og sat hans billede paa en Esel; han har virkelig sat en Vagt af 30 Dragoner for sit Huus, og endnu gjort andre Anstalter til sit Forsvar. Disse Forspil give mig Anledning til at befrygte, at vi ogsaa ville komme til at lide derunder, at vi ville blive sat paa halv Sold; ja at der maaskee vil vederfares os noget Værre. - Man siger, (men dog endnu ey med Vished) at Oprørerne ville udraabe til Konge, en ved Navn Jngaa ved Arequipa, hvor den Kongel. Skatmester, boer. De have sammesteds slæbt Kong Carl den 3dies Billede omkring, traadt paa samme, og foraarsaget Corregidorerne og de Fornemme i Provindsen tusinde Fortredeligheder. Kort: man maae frygte for et almindeligt Oprør i dette vidtløftige Vice=Kongerige. - Jeg har den Tillid til Gud, at vores Monark vil afstaae fra disse nye Paalæg. - Giør han ikke dette, saa mister Han Amerika, som har kostet saa meget Blod.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Paris, den 30te September. Breve fra London under 23de huj. melde: at Græv Gui chen har vel sat 22000 Mand i Land paa Jamaika; men at der sammestæds herskede saadanne smitsomme Febre, at end- og de Jndvaanere, som vare vante til Clima, bleve bortrykkede af samme; og at altsaa Franzoserne og Spanierne ey kunde vente at blive forskaanede; desforuden vilde Admiral Rodney vist lade sig see der med sin Magt, og tvinge ham til at ophæve Beleyringen. J London roser man sig meget deraf, at Admiralerne Arbuthnot og Graves holde Ridder Ternay blokert ved Rhode Island, og at han i Vinter vil komme til at lide megen Uleylighed af Jsen.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Amsterdam, den 7de October. Skibet Triton, som er ankommen i Texelen, har medbragt Breve fra St. Eustach under 11te Aug., hvilke melde følgende: Den 19de huj. kom 7 Engelske Krigskibe af Admiral Rodnes Flode paa den Hollandske Rhed ved Øen St. Martin, hvorhen de forfulgte 4 til 5 smaa Amerikanske Koffardieskibe. Den Engelske Commandeur lod den Hollandske Gouverneur paa Øen vide: at han vilde borttage ovenmeldte Amerikanske Skibe, og hvis man ey vilde tilstæde ham dette, saa vilde han ødelegge alting paa Øen med Jld og Sværd Gouverneuren lod derpaa den Engelske Commandeur spørge. om han havde Ordre fra sit Hof til at opføre sig saaledes; og hvis saa var, bad han Commandeuren at give sig samme skrift: lig, hvilket Engellænderen ogsaa strax gjorde. Gouverneuren var altsaa ikke i Stand til at giøre den ringeste Modværge, og maatte tillade, at Engellænderen bemægtigede sig de Amerikanske Fahrtøier med deres Ladninger. Man siger at Engellænderne have gjort det samme paa Curacao og andre Steder, saa at vi hvert Øyeblik maa frygte, at de ogsaa komme herhid; thi Admiral Rodney har virkelig faaet Ordre fra sit Hof, at fare saaledes fort. - Da den Engelske Commandeur, gjorde denne Fordring ved St. Martin, posterte 200 Mand Engelske Søe=Tropper sig ved Stadens Muure, hvorpaa Engellænderen forlangte af Gouverneur Heiliger alle Kongens af Engelland oprørske Undersaatters Skibe, Gods og Mandskab, hvilket han og, uagtet alle Jndvendinger, maatte udlevere.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
London, den 26de September. Den til Westindien bestemte Handels=Flode har faaet Ordre at holde sig seylfærdig til den 20de i tilkommende Maaned.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Der siges, at en Convoy af 6 Linieskibe og nogle Fregatter skal geleyde den, og at disse, naar Koffardieskibene ere i Sikkerhed, skulle forene sig med Admiral Rodney. Den sidste har, i Følge sikkre Efterretninger, ikke meere end 25 Linieskibe hos sig; hvorimod den Franske og Spanske forenede Flode i de Westindiske Søer næsten er 40 Skibe af Linien stærk, saa at man forundrer sig meget over at denne anseelige fiendtlige Flode ikke foretager noget imod Admiral Rodne. - Hoftidenden for i Dag melder intet om de fra Nye=Pork ankomne Depecher. Jmidlertid er man her ganske roelig, i Henseende til Sagernes Forfatning, baade i Amerika og Westindien. Admiral Arbuthnot og Admiral Graves ere stærke nok til at byde Ridder Ternay Spidsen; og General Clinton vil nok være i Stand til at forsvare sig imod de Herrer Rochambeau og Washington. Hr. Ternay vil neppe komme til at blive Vintren over i Amerika, hvis han skulde gaae til Westindien, saa vil Admiral Arbuthnot strax følge efter ham, og hvis Hr. von Guichen med Don Soland skulde komme til Amerika, saa vil Admiral Rodnen ikke være ret langt borte.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
London, den 29de September. Det bekræftes desværre, at vores til Quebeck bestemte Transport=Flode er for største Deelen faldet i Amerikanernes Hænder; 19 Skibe af samme skal være blevne bragte til Boston, hvor de maae være saa meget desmere kiærkomne, som behøvede. - Regieringen skal nu have faaet tilforladelig E. de vare ladte med saadanne Ting, hvilke man der nødvende terretning, at Fienderne have detachert nogle Linieskibe af de forenede Flode til de Amerikanske Søer; derimod gaae nu med nogle Fregatter og Bombardeerskibe til Westindien. vore Skibe 2 paa 80, 4 paa 74 og 2 paa 64 Kanoner, tilliFølgende er den væsentlige Jndhold af den Efterretninsom Præsten, der var om Bord paa den erobrede Spanske Peketbaad Cologn, har givet, og som stemmer overeens med de paa Skibet forefundne Breve. - Den 6te May gjorde Hevedstaden i Arequipa Oprør. Den Kongel. General og Beskoppen bleve dræbte. Man raabte i alle Gader: JngeKonge, og alle Kongens Penge bleve bortrøvede. - Cusegjorde Oprør samme Dag. Biskoppen blev dræbt; man bra te 10000 Mand i Vaaben, og erklærede, at man ikke vilde beherskes af Kongen af Spanien. - Samme Dag gjord Provindsen Potosi Oprør. Gouverneuren blev dræbt, i Kongel. Penge bortplyndrede, og 8000 Mand bleve sendt hen, at tage Minerne i Besiddelse. - Chuquisalli, i Provindsen Plata, revolterede samme Dag, jagede Biskopper og Justits=Betienterne ud af Staden, nedrev det Kongelig Huus og et Munke=Kloster, og bevæbnede 6000 Mand, hvilke dræbte alle dem, som satte sig imod. - Tuccunian rebellerte samme Dag. Den som oppebar de Kongel. Rev nuer, blev dræbt, (Gouverneuren undkom til Buenos=Ar res), Arresthuset blev sat i Brand, og alle Gouverneuren Skrifter opbrændte; en stor Mængde Mennesker skal vær bleven nedsablet. Da Jntendanten i Buenos=Ayres hørte, at Jnsurgenterne vilde ombringe ham, forlod han Stedet, og begav sig i Sikkerhed til Montevider. - En Passageer, som er ankommen hertil med en Fregatte fra Nye=Porck, berettenat der har været et Oprør i Charlestown. Jndvaanerne i bemeldte Stad have, saasnart de fik Efterretning, at Ternamed sin Flode og Tropper var kommen til Amerika, gjort Oprør imod Garnisonen, og der skal af Jndvaanerne være blev ne dræbte 5 til 600, og af de Kongel. Tropper over 50, førend at der igien blev roeligt. Hvis Sagen virkelig forholde sig saaledes, saa beviser den, at vi kan giøre os liden Regninpaa Jndvaanernes Underdanighed i Carolina. - Græven af Guichen har, som det tilforladelig meldes, maattet sende 8 Linieskibe til Frankrig, eftersom de uden stor Reparation ikke meere kunde bruges til Tienesten. - Vores store Flode opholdes af Modvind ved Torbay.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Tanger, den 30te Augusti. Keiseren af Marocco har her ladet bekiendtgiøre, at da har ikke har nogen Deel i Krigen imellem Spanien og Engelland, saa forbyder han alle sine Undersaatter at fornærme Spanien i ringeste Maade, hvis disse skulde angribe Engellænderne enten i hans Havne eller i hans Lande. Vel tilstaaes det Engellænderne at lande med deres Skibe, men de skulle ikke nyde nogen Sikkerhed imod Spanierne, og der maae ingen Mohunderstaae sig til at fyre paa noget Spansk Skib. Hvis den Engelske Consul vil forlade de Maroccanske Stater, saa skal Pacha ingenlunde opholde ham &c. Denne Ordre er udstædt strax efter en Klage, som den Engelske Consul Lagie i temmelig haar de Udtryk har indgivet til Keiseren angaaende Spaniernes Opførsel i denne Havn og paa de Maroccanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Cølln, den 5te October. J Tillægget til den Franske Tidende under 3die huj., som her udgives, læser man under Artikelen London den 26 Sept. Oversettelsen af et Brev, hvilket, i Følge Overskriften, kommer fra en Haand, som maa giøre det respectabelt. Deri anføres, at det Engelske Ministerium har for Øyne en Plan til en almindelig og vedvarende Fred, i Kraft af hvilken Stor=Britanien formelig vil erkiende sine Amerikanske Koloniers Uafhængighed, og tilstaae, at de kunde føre en directe og almindelig Handel med alle Nationer i Verden, under det Vilkaar, at de øvrige Europæiske Souverainer, og i sær Spanien og Frankrig skulde bevilge deres Kolonier i Amerika samme Friehed og Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Frankfort am Mayn, den 29de September. Fra Østerrige skrives Følgende: En reysende Engellænder, som kom hertil fra Linz, forsikkrede at han havde opfundet en meget nyttig Kunst, som bestoed i følgende Stykker: 1) Forfærdiger han af fiin Jern=Traad saa smukke og glindsende sorte Strømper, at enhver maae ansee dem for Silke=Strømper, naar man har dem paa. 2) Af Traad giør han ogsaa Hatte og andre Tresser, til hvilke han bruger hvid eller guul Traad, paa det man siden kan lade dem forsølve eller forgylde. 3) Af samme Materie forfærdiger han ogsaa Skoe, Halstørklæder og Halsbaand til Fruentimmer. 4) Giør han alle Slags Vester til Mandfolk. 5) Skaberakker og Tapetserier, i hvilke han forstaaer at virke Vaabner, Navne eller hvad man vil have.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Thyringen, den 30te September. Den 16de hujus. om Morgenen Kl. 2, mistede den lille Schwarsborgske Bye Breitenbach ved en ondskabsfuld JldsAnleggelse i en Lade, 7 Huse foruden Lader og Stalde. Den 21de og Eftermiddagen Kl. 3, afbrændte i den Erfurtske Landsbye Bechstædt, formedelst Uforsigtighed med Krudt, 21 Huse og 20 Lader, tilligemed alle til samme henhørende Stalde.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Bergen, den 26de September. Næstafvigte Løverdag den 23de hujus, om Morgenen Kl. 3, opkom Jldebrand her i Byen udi et District, kaldet Strengehaugen, hvorved nogle og 40 smaa Huse, meest fattige Folk tilhørende, udi en Tid af 5 Timer bleve lagde i Aske; formedelst det meget stille Veyr og gode Anstalter greb Jlden ey videre om sig, men blev standset midt iblant en Mængde af bemeldte Slags Huuse, som omsider har Sammenhæng med den betydeligere Deel af Byen, saa, i Fald det havde været Blæst havde denne heele Bye staaet i stor Fare, da allerede 4 Huse vare af Jlden bespændte, forinden de fornødne Anstalter kunde iværksættes. En mistænkelig Person af en meget slet Caracter menes forsætlig at have sadt Jld i det Huus, hvorudi han logerede, og derfore tillige med en anden af sine Cammerater ere blevne arresterede.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Corsøer, den 12te October. Jndkomne: Den 7de huj. Hs. Excellence Geheimeraad Græ Schimmelmann fra Hamborg, Hs. Excell. General=Major Adlefeldt med Frue fra Fyhn, begge til Kiøbenhavn; den 8de huj. en Estafette fra Aalborg til Fredensborg; den 9de huj. Kongelig agende Post med 4 Læs; den 10de huj. Cancellieraad Bildsted og Kiøbmand Clausen fra Hamborg til Kiøbenhavn; den 11te hu. en Kongel. Svensk Ritmester, som Coureer fra Holland til Stockholm, Kammerherre og Commandeur Græv Moltke og Lieutenant Baron Wedel fra Engelland til Kiøbenhavn; den 12te huj. Landmaalerne Jversen og Bruun, samt Forvalter Bagge fra Biørnemoese, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Udgaaet: Den 6te huj. Jnspecteur Leth fra Kiøbenhavn til Fyhn, Cabinets=Coureer Meyer med den Tripolitanske Gesandt fra Kiøbenhavn til Hamborg; den 8de huj. Kongel. agende Post med 1 Læs; den 9de huj. Kammerherre Baron Rosenkrone med Frue, som Envoye fra Kiøbenhavn til Berlin; den 11te hujus Frue Schubart til Fridericia og Oberstlieutenant d'Origny til Odense, begge fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Helsingøer, den 13de October. Den 9de huj. ankom fra Østersøen 31 Hollandske Skibe fra Narva, Riga, Kønigsberg og Memel, 10 Engelske fra Riga Petersborg og Memel, 5 Svenske fra Finland og Stockholm til Lissabon, Engelland og Frankrig. Samme Dag ankom Capit. J. Grandt af Nye=Castle fra Petersborg, som i Golsen af Finland i en stærk Storm havde bierget 1 Fruentimmer og 2 Mandspersoner i en Baad, hvilke vare blevne fordrevne, da de vilde seyle til en liden Øe strax derved: han har i 14 Dage havt dem i sin Kahyte, og tractert dem saa got som sig selv. Den 10de huj. ankom 17 Hollandske og 15 Engelske fra adskillige Steder i Østersøen, 8 Svenske fra Finland og Stokholm til Lissabon, Engelland og Frankerig, Skip. T. Kiehl af Flensborg fra Riga til Lissabon, og Skip. M. Hessel af Amsterdam, som i en stærk Storm noget fra Bornholm, havde bierget Capitain Bridekirk af Hull, tilligemed hans Besætning, 15 Mand. Den 11te huj. indkom fra Nordsøen det Kongel. Danske Orlogskib Mars, og i Snou af og til Kiøbenhavn fra St. Croix, og fra Østersøen Capitain S. Schou af og til Frederichshald med Sukker fra Kiøbenhavn, 34 Engelske og 37 Hollandske. Den 12te huj. ankom fra Østersøen, 8 Hollandske fra Kønigsberg og Dantzig, 1 af og til St. Croix fra Kiøbenhavn, og fra Nordsøen Capitain Mørk af og til Kiøbenhavn fra Amsterdam med Stykgods. Samme Dag afseylede til Nordsøen 10 Skibe, deriblant Capitain Schou af og til Fridrichshald fra Kiøbenhavn. J Sundet ligge 105 Skibe af adskillige Nationer, destinerede til Nordsøen, deriblant 1 fra Kiøbenhavn til St. Croix. Den 11te huj. indkom i Havnen Skipperne T. Rasmussen og U. Bahnsen, begge af og fra Ærøeskiøbing med Rug, Havre og Fedevahre, B. Hink af og fra Cappel med Smør og Gryn, og Grymer af og fra Kiøbenhavn med Salt.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Kiøbenhavn, den 13de October. J Onsdags blev Hs. Kongel. Høyheds, Prinds Friderichs, Fødselsdag høytideligholdt paa Fredensborg Slot. Om Formiddagen var Cour hos de samtlige Høy Kongelige Herskaber. Til Middag var Taffel hos Hs. Majestæt Kongen, Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsen, og hos Hs. K. Høyhed Prindsesse Lovise Augusta. Desuden var der et Marskalks=Taffel og 2de store Cavallier=Tafler. Hos Hs. Majestæt Kongen blev under Taffelet opført Concert. Om Aftenen var Ball, og Hs. Majestæts Kongens Taffel, under hvilket blev opført en smuk Cantate, blev holdt i den store Couppel. Til Aftens var desuden et stort Cavallier-Taffel.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Onsdagen den 11te October gav Hr. Blikkenslager Beenfeldt sin malede Skive og Premier til Broderskabet i det Kongel. Kiøbenhavnske Skyde=Selskab; hvor da Hr. Klædekræmmer Peter Thomsen bekom for beste Skud den 1ste Premie, et Par Sølv Saltkax; Hr. Giørtler Petersen den 2den Premie, en dito Fløde=Skee, og Hr. Capitain Plum den 3die, en Medaille, hvormed den ugentlige Skive-Skydning for Aar endtes. Til Aften forblev Selskabet samlet, og ved Taffelet allerunderdanigst erindrede de Høy=Kongelige Herskaber med vor dyrebare Arveprindses høye Velgaaende, som just i Dag for 27 Aar er givet os i Norden til Velsignelse.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Paa Hs. Kongelige Majestæts Fødselsdag den 29de Jan. 1780 havde Stavanger Amts Landhuusholdnings=Sælskab, sin fierde ordentlige Forsamling i Stavanger, hvor 16 af dets værdige og i Byen boende Medlemmer vare nærværende, blant hvilke dets høye Forstander, Høyvelbaarne Hr. Kammerherre Scheel, og dets ældste Medhielper Velædle og Høylærde Hr. Provst Arentz, da Sælskabet foretog sig at bedømme de indkomne Beviser fra dem som for dette Aar have æske Præmier, hvilke i alt beløber til 43 Stykker, og befandtes da følgende deraf værdige til at nyde de udsatte Præmier. 1. For nyt Agerlands Oprydning og gammel Agers Tillæggelse: a. Af Jedderens og Dahlernes Fogderie, Gaardmænd: No. 10. Christopher Michelsen Vetteland af Dugne Sogn, for nyt opryddet Agerland til 5 Tønders Udsæd, og sin gamle Agers Forbedring foruden, saa den nu overalt kan pløyes et Agtelsestegn paa 8 Rdlr. No. 11. Ellev Larsen Jndre My land af Soggendahls Sogn, som har optaget ny Ager til 1 Tønde og 3 Fierdingers Udsæd, og igien lagt gammel Ager 7 Rdlr. No. 13. Torkild Pedersen Kalveskov af BirkrimsSogn, Hellelands Præstegield, for opryddet nyt Agerland til en Tøndes Udsæd 5 Rdlr., samt Tillæg for udviste Fliid 2 Rdlr. No. 14. Torkild Pedersen Birkemo af Hellelands Præstegield for en lige Strækning nyt Lands Optagelse til Ager 5 Rdlr. b. Af Ryfølke Fogderie, Gaardmænd Nr. 3. Lars Torsen Askevig af Jelsøe Skibrede, for opryddet 5 Tønder nyt Land med videre 7 Rdlr. No. 5. Jon Amundsen Stølsmark af Vigedals Skibrede for opryddet ny Ager og videre meget vidløftige Arbeide 10 Rdlr. No. 6. Biørn Gregoriusen Kroe af Hetlands Skibrede for nyt Land, hvorpaa avlet 1779, 12 Tønder Korn 8 Rdlr. For bygte Hævde Huse med videre 4 Rdlr. Og desuden for særdeles udmærket Fliid saavel i Agerbruget som Huusbygning og videre, et Agtelses=Tegn paa 2 Rdlr. Hvilke 2de sidste skal udgiøre er Bæger paa 6 Rdlr. No. 7. Tore Jngvarsen Valskaar af Soledals Skibrede for opryddet nyt Land til 3 Tønder U sæd med videre 5 Rdlr. No. 8. Jngebret Jngebreisen Hemnæs af Jelsøe Skibrede for optagen nyt Land til 3 Tønders Udsæd, med videre 4 Rdlr. (Slutningen følger.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Den 9de og 10de Oct. afseilede Skibet Maria Margaretha, ført af Capit. Peter Kock; Elisabeth af Capit. Hans Peter Klein, og Major af Capit. Jens Nissen Kornbeck, alle 3 til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Den 11te huj. gik Brikken, Postilionen, som commanderes af Lieut. Pheis, under Seyl til Nordsøen, og ankom Skibet Hertug Ferdinand, ført af Capit. Piil, fra Portugal med Salt.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Den 13de October ankom Orlogskibet Mars, som commanderes af Commandeur Lykken, fra Nordsøen; og afseylede den her lagte Russiske Escadre til Østersøen. Capit. Eben fra Vestindien med en Ladning Sukker, og et Russisk Orlog, Skib fra Nordsøen, som gik til Ankers i Renden.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Nørre-Jyllands Landsting holdes den 18de October.
Berlingske Tidende, 1780-10-13
Fyhn og Langelands den 25de October. Foruden de i No. 71 af disse Tidender anførte Gaver, ere end videre paa det Berlingske Contoir indleverte og af de trængende Familier med hierteligst Taksigelse og Velsignelsers Forønskning over Giverne modtagne følgende: Rdlr. Mk.