JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Sørgeligst maa jeg bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at den algode Gud ved en stille og rolig Død, den 12te Dennes, bortkaldte min elskede gode Mand, Jens Christensen, Springborg, efter langvarige Lidelser, i hans Alders 76de Aar, fra mig og syv uforsørgede Børn. Støvring Mølle pr. Aalborg, den 17de Decbr. 1832. anne sal. Af Aalborg Byes Enke=Pensions=Stiftelse, fra 8de August 1798 (Oldenborgske Enke=Kasse), bliver Udbyttet for Aaret til 13de Juni d. A. til hver 4 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sedler og Tegn, som mod Qvittering kan modtages hos Undertegnede. Aalborg, den 18de December 1832. Schmidt, Justitsraad og Byfoged.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Bedste Caroline Riis, friske Mesina=Citroner, allerfineste rusisk Hvedemeel, simplere Ditto, nye franske Svedsker, store Malaga= og Smyrna-Rosiner, fiin hvid Melis, lys Candis, Rafinade, lyseguult Puddersukker, hvidt Ditto, hvid og bruun St. Croix Rom, hvid og bruun PunschExtract, kjøbenhavnske og flensborgske Krydder- og KornAqvavitter, samt meget mere, udsælges til meget billige Priser i Boutiken paa Hjørnet af Gravens- og Urbandsgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Kjøber til en Slagbænk-Seng med Udtræk anvises fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
J 5te Klasse af det Kgl. kjøbenhavnske Klasse=Lotterie er i Undertegnedes Collection udkommen følgende Gevinster: Amben Nr. 19-144 med 1000 Rbd., Amben 23-235 med 500 Rbd., Amben 25-292 med 200 Rbd., Amben 28368, med 200 Rbd., Amben 19-146 med 200 Rbd., Amben28373 med 100 Rbd. og Amben 25-299 med 100 Rbd. samt desuden 46, hvis Bagtal allene er udtrukket, hver 30 Rbd. Sedler. Da jeg nu har erholdt Remisser, kan bemeldte Gevinster blive udbetalte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Nye Lodsedler til 1ste Klasse af det 86de Lotterie kan erholdes a 2 Rbdlr. og mindre Dele af Lodder i Forhold hertil. Aalborg, den 19de December 1832. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Anden Juledag, den 26de Dennes, bliver Assemble og Bal i Selskabet Enighedens Locale, som begynder Kl. 6. Aften. Aalborg, den 19de December 1832. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Fortrinlig klare og hele Risengryn kan faaes hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Min Gaard i Jomfru=Ane=Gade, der ligger saa fordeelagtig ved Bispensgade, ønskes saarligst solgt eller bortleiet. L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Humlestærk Øl faaes for 6 Skilling Flasken hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Et lidet Huus her i Aalborg, paa en reel Gade, helst med en lille Have, attraaes tilkjøbs. Forseglede Billetter desangaaende, hvori Kjøbesummen og Stedets Beliggenhed bedes anført, modtager Stiftsbogtrykkeriet, under Mærket: Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
En rødbruun Spanskrørs=Stok er i Løverdags Aftes, paa Klubben Enigheden, bleven forbyttet med en Lignende, som kan erholdes tilbage paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
At Skiftet efter afgangne Jomfru Susanne Sophie Petersen af Hvamgaard, i Rinds Herred, bliver foretaget og sluttet paa Tingstedet heri Byen, Løverdagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Arvingernes Efterretning. Hobro, den 16de December 1832. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Bal i Hjørring anden Juledag hos R. C. Blichfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Proclamata. Ifølge Proklama, som bliver at tinglæse saavel ved Hjemtinget som ved den Kongelige Landoverret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne i Boet efter afdøde Johanne Kirstine Larsdatter af Trelborggaard i Eidrup Sogn og efterlevende Mand, Niels Nielsen Langhdahl, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 10de Decbr. 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Ifølge Proklama, som bliver at tinglæse saavel ved Hjemtinget som ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne i Boet efter afdøde Pastor emeritus Halkier af Vester=Oustrup, Aars Sogn, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 10de December 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Jfølge Proclama, som bliver tinglæst saavel ved Hjem tinget som ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Christen Christensen af Troelstrup i Blære Sogn og efterlevende Kone, Mette Sørensdatter, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 10de Decbr. 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Jfølge Proklama, som bliver at tinglæse saavel ved Hjemtinget som ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved Creditorerne i Boet efter afdøde Frands Andersen Sebbersund og efterlevende Enke, Agatte Christensdatter, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Aars og Sleth Herreders Contoir i Næsborg, den 10de Decbr. 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Auctioner. Efter Begjering af derr. von der Pahlen & Kall, som Commissionairer for Skibs-Captain Rihoff, der Natten til den 25de f. M. indstrandede paa Øen Hirtsholmen med sit førende Skib Fortunal, bliver, Fredagen den 28de Dennes, om Formiddagen Klokken 10, ved denne Kjøbstæds Havn forauctioneret det hertil Staden fra bemeldte Skib ilandbjergede Takkelage og Skibsinventarium, fornemmelig bestaaende af 27 Seil, et Ankertoug, en Pert line, Ankere og Kjættinger, en Jern=Kabyse, et Bogspryd, et Spil, nogle Rundholter m. v. De Lysthavende indbydes. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 16de December 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-20
Paa den constituerede Herredsfogeds Vegne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Holland. - Velgien. De seneste Efterretninger fra det franske Hovedqvarteer Berchem, som gaae til den 13de Decbr. om Aftenen, sammenholdte med dem, Haagener Staats=Courant meddeler fra Antverpens Citadel indtil den 12te incl., lader formode at Fordelen helder til de Beleirendes Side. Den 3die Paralelle, som er bleven aabnet i Glaciet af en Bastions bedækte Vei, og som forbindes med den Vei, der er anlagt ligeover for den venstre Front af Lunetten St. Laurent, er Natten mellen den 11te og 12te fuldendt. Den følgende Dag udvidede man Løbegravene og forstærkede deres Brystværn. Bomberne, som bleve kastede fra det Jndre af Citadellet, vare rettede efter en længere Afstand og foruroligede kun lidet Tropperne, som staae tæt ved Fæstningen; kun Enkelte i den 2den Paralel bleve trufne. Tre Morter Batterier og et Batteri paa 4 24 pundiger ere frempousserede mod Citadellet og daglig faae Franskmændene Tilførsel af Munition. Disse 40 Morterer, som ikke staae fulde 400 Metres, eller omtrent 1200 Pariser=Fod fra Citadellets Værker, have i Forbindelse med en levende vedligeholdt Kanon- og Haubitz=Jld, anrettet paa disse stor Ødelæggelse. Alle Bygninger og Formure ere beskadigede og ubeboelige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Natten mellem den 12te og 13de have de Franske angrebet den bedækte Vei af Lunetten St. Laurent, dog er det kun sandsynligt at Fortet selv er faldet i deres Hænder. Ved denne Leilighed berømmes det belgiske Artilleri=Trains Koldblodighed og Uforfærdethed, medens det i Forening med det 10de lette Regiment transporterede flere tusinde Faskiner fyldte med Stene og et stort Antal Skandsekurve til den bedækte Vei, hvormed Graven skulde opfyldes. Man kan heraf formode at Belgierne undsee sig ved, blot at lade sig hielpe, og derfor selv ville tage Haand i med.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Directe Beretninger fra den hollandske Flaade paa Schelden, bringe den for Hollænderne sørgelige Tidende, at denne Flaades Høistcommanderende, Contra=Admiral Lewe van Adnard, hæderligen er falden i en Kamp med Franskmændene for Kriuschans, beliggende lidet sønden for Fortet Lillo. Efter at Fienden, den 11te paa flere Punkter af Schelde Diget, i Særdeleshed med Kriusschans var bleven alarmeret, og hindret i Fortsættelsen af sine Arbeider, besluttede Contra=Admiralen om Morgenen den 12te, at gjentage et Angreb paa dette Punkt, nemlig med Eurydice og Proserpina, samt et Antal Kanonbaade. Kl. 10 lod han aabne Jlden mod Værkerne, som Fjenden i Førstningen ikke besvarede. Men snart begyndte bag Diget Fyring med Haubitzer, som vedvarede uafbrudt. Snart lærte Fjenden at sigte rigtigt, saaledes at 8 Granater traf Eurydice, af hvilke to sloge ned, den ene i Kiølen, den anden paa Mellemdækket. Den første dræbte en Matros og saarede en Officeer og en Matros. Den anden tændte Jld paa Mellemdækket, dog lykkedes det snart at blive Herre over Jlden. De øvrige anrettede nogen Skade paa Fordækket og i Tougværket, en af de sidste dræbte om Eftermiddagen Kl. 3 Contra-Admiral Lewe. Om Bord paa Proserpina er een Matros dræbt. Kanonbaadene bleve fast gandske ubeskadigede og skal derimod have tilføiet Fjenden stor Skade. Jstedetfor den faldne Admiral Leie skal Captain Courier dit Dubicard være udnævnt til Contra Admiral.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Det forhen nævnte hollandske Blad meddeler Tidender fra Citadellet, hvorefter Besætningen fremdeles er ved godt Mod. Jevnligen gjøres Udfald. Et saadant lod Gen. Chasse foretage den 10de ved et Detaschement af den 10de Afdeling, under Capt. Morrens Commando, og et Detaschement Mineurer under Lieutenant Cammerling, og det blev kronet med Held. Omtrent 20 Metres af de fjendtlige Sapper bleve tilintetgjorte, og sex smaae Mortere kastedes i Vandet. Ved dette Udfald blev Lieut. Nantzing dræbt, og Capt. Morren dødelig saaret. En Deel af Søfolkene af Flotillen, under Capt. Coopmann, er bleven landsat ved Citadellet. De gjøre der vigtige Tjenester, idet de blandt andet, bringe de Saarede fra Udenværkerne i Sikkerhed, ved at overføre dem i smaae Fartøier, paa Gravene, til Citadellet. I Almindelighed, hedder det, maa man tilstaae, at det gaaer os godt, thi uagtet Fjendens heftige Jld beløber Antallet af de Saarede sig kun til 136, den 12te om Aftenen, 36 Mand ere dræbte og 4 savnes. Man undrer sig derimod ikke lidet over, at Franskmændene selv tilstaae, at have havt 11 Døde og 74 Saarede." Naar iøvrigt Franskmændene maa høre Ondt, fordi Massen af de i Citadellet nedfaldne Granater og Bomber overstiger Enhvers Begreb, og Bombardementet derfor kaldes brutalt, saa kunde der billigen og uden al Brutalliet gjøres Hollænderne det Samvitigheds Spørgsmaal, om de virkelig mene, at et Doucereur-Bombardement vilde være passende mod en Fæstning, hvor General Chasse er Commandant.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
En privat Skrivelse fra Antverpen af 11te d. M., Kl. 12 Middag, indeholder følgende: "Siden mit sidste Brev igaar ere vi her næsten ganske bedøvede af Kanonernes frygtelige Torden, der fra igaar Aftes af og hele Natten igjennem indtil dette Øieblik uafbrudt er bleven hørt. Den fægtes med en Haardnakkenhed og en Forbittrelse, som overgaae alle Forestillinger. Man vil vide, at Franskmændene havde, efter en morderisk Fægtning, i hvilken de havde lidt stort Tab, bemestret sig Lunetten St. Laurent og taget den ringe hollandske Besætning fangen. Citadellet demolerede derefter Lunetten, saa at Franskmændene ingen videre Nytte kunne have af den. Citadellets egentlige Beleiring kan nu først begynde. - Hele Staden forhauses over Citadellets heeltemodige Forsvar, og man forbander de Beleirende, for hvis uretfærdige Angrebs Skyld det hollandske Helteblod maa udgydes. - Denne Skrivelse meddeler et amsterdamsk Handelsblad. Directe Oplysninger om den hollandske Armees Tilstand, mangle aldeles.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den franske Marschal Gerard siger i sin Beretning af 8de Dennes til Krigsministeren. De Efterretninger, jeg har erholdt om den hollandske Armee, skildre mig samme som meget rolig. Den er trukken sammen i Egnen af Eyndhoven og alle Prindsen af Oraniens Dispositioner ere snarere beregnede paa Forsvar end paa Angreb.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
J Anledning af endeel Uordener, som i Nærheden af det franske Hovedqvarteer ere begaaede, har Chefen for Generalstaben St. Cyr Nugues, efter Marschallens Ordre, udstedt et skarpt Forbud mod Excesser og Disciplinens Forfald. En tidligere befaling indskjærpes, hvorefter det er Militairpersoner forbudet at gaae ind i Antverpen, uden i Tienstanliggender og forsynede med Tilladelsestegn. Forholdsregler træffes for at gribe dem, der herefter maatte ville plyndre i Husene, og Marschallen bekjendtgjør Armeen, at den første Forbrydelse af den Art vil blive straffet exemplarisk.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Blandede Efterretninger. Fyrst Talleyrand er syg, og hans Broder, Herr von Montron, er i den Anledning afreist skyndsomst fra Paris til London. Om Fyrstens befindende har dog en Coureer, bragt beroligende Tidender til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hs. K. H. Prinds August af Preussen er ankommen til Turin den 1ste Decbr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den 13de Decbr. havde den tyrkiske Minister ved Hoffet i St. James, Hr. Maurojeni, en lang Samtale med Lord Palmerston.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hs. Kgl. Høihed Kronprinsen af Sverrig har under 24de f. M. skienket 300 Spd. til Trængende af Arbeidsklassen, i Christiania, og til dem, som i Drammen ere i lige Tilfælde 200 Spd. Morgenen den 20de Novbr. havde Miguelisterne begyndt et nyt Angreb mod Oporto, og havde indtil Kl. 10 kastet 150 Bomber ind i Staden, hvorved flere Huse vare ødelagte, og mange Mennesker dræbte. Man befrygtede, at Staden om nogle Dage vilde være forvandlet til en Askehob. Et Antal belgiske Officerer har villet trænge ind hos en Redacteuren af det i Antverpen udkommende Handelsblad, da de ansaae ham for Orangist; men da Huset fandtes barrikaderet nøiedes de med at slaae alle Vinduesruderne itu som til Dato er deres vigtigste Dont.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Kongen af England har underrettet Walter Scotts endnu ugifte Datter om, at hun saa længe hun lever vil erholde en aarlig Pension af 250 Pund Sterl. ved Civillisten. Bjerget Ætna, der siden dets Udbrud 1819 har forholdt sig roligt, har nu voldsomt aabnet sig og den udstrømmende Lava truer med Ødelæggelsen af en frugtbar Landstrækning, der har 8000 Jndbyggere. Jntendanten af Neapel, Fyrst Marganelli, er reist did, for at yde Hielp til de i Fare Stædte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den bekjendte Skribent og Deputeret paa den badenske Landdag, Rotteck, som nylig blev afsat fra sit Professorat ved Universitet i Freyburg, er af Borgerskabet i samme By valgt til Borgemester.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
J Bergen er Trankogeriet afbrændt d. 20de f. M. Skibene vare i største Fare.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
J Christiansand er hos Statsraad Hegermann skeet et betydeligt Tyveri. Paganini tillader ingen at berøre sin Violin, og det af den Grund, fordi en Mand, der engang bad ham om Tilladelse til at faae Violinen at see, vilde tilintetgjøre den, men Mesteren bemærkede det endnu itide. Siden den Tid betroer han sin Violin til ingen. Jnstrumentet er en ægte Guarnerius, og i England blev han buden 3000 Guineer for samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Cholera er i de sidste 14 Dage atter begyndt i Paris. Alene i Hotel-Dien havde man den 5te Dennes 34 Cholera-Tilfælde, og i Hospitalet Gros=Caillaux indbragtes den 7de 40 Cholera=Patienter. Soeten har ikke ganske de samme Symptomer, som forrige Gang, og er heller ikke saa hurtigt dræbende; Krampe og Opkastelse udeblive; men derimod indfinder sig Betændelse i Jndvoldene langt hæftigere nu, end før.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
J New=Orleans havde Cholergen og den gule Feber i Begyndelsen af October Maaned rakt hinanden Haanden, til Menneskeslægtens Ødelæggelse. Det sædvanlige Antal, som daglig døde, var 200 Mennesker. Af Mangel paa et tilstrækkeligt Antal Kister, kastede man Ligene i en stor Grube.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den sidste Cholera-Patent, som vides at være angre den i Drammen, anmeldtes den 1ste Dennes. Siden Sygdommens første Udbrud og indtil den Dag var ialt i Drammen angreben 79 Personer. Om de naturlige Lyd og deres Forhold til Musikken. (Af Mouthly Review.) Jntet undgaaer Filosoffernes Granskning saa meget som Klangens Lyd, og de foretagne Experimenter i Acustiken (Læren om Lyden og om Toneforplantelsen) ere sande Vidundere af Taalmod, Skarpsindighed og Divination. Men længere har man heller ikke vovet sig ud, man har ikke forstaaet sig paa at forbinde Musikkens Theorie, som Kunst betragtet, med Klangens, i abstract Henseende; ei at classificere Naturens Toner, Fuglenes Sang, Vovernes Brumlen, Vindenes Piben og Brusen, Dyrenes Skrig, Menneskenes Stemme, og at udfinde paa hvilken Maade vor Slægts Genius, ved at have benyttet disse Materialier, har opfunden Jnstrumenterne, sat dem i Samklang med hinanden, og saaledes skabt den egentlige Musik, bevæget Lidenskaberne, henrevet Øret og beruset Sielen, ved at efterligne og sammensmelte de naturlige Lyd. Saaledes vilde, hvad endnu ikke er forsøgt af nogen, være Gienstand for en egen Bog. Gretry og Viotti have skrevet over Musiken med Veltalenhed, men romanagtigt. Diderot og den tydske Nation have behandlet denne Videnskab som et Arcanum, som Texten til Declamation og Argumentation. En Franskmand (Dupont af Nemours) har sat de forskjellige Fugles Sang i Noder og gjort Fordring paa at kunde drage Mening af disse Lyd. Thomas Gardener er i et i London nyligt udkommet Værk (the musik of nature) gaaet videre paa den Bane, som Dupont har brudt, og har samlet en Mængde Skrig, Lyd og Sangsprog af Fjederkræ, fiirbenede Dyr og Insecter. Men han har ikke tænkt paa at vise disse Lyds Analogie med Musikens kunstige og mægtige Udtryk, med den Gemytsbevægelse som de skaber, og med den Lyst som de avler. Naturen er Grundvolden for de Kunster, der udgaae fra Menneskene; vor Slægts aandige Kraft bliver Mester over de enkelte Elementer, som frembyder sig for os, forener og modellerer dem. Alle Farver, alle Lyd tilhøre Naturen; men Maleri og Musik er vort Værk. Det er allene vor Snilde, der overtræffer Sangerne i Skoven og benytter deres Exempel til Resultater som ingen af disse kunne opnaae; alle Sangfugle ere vore Lærere for - at staae langt tilbage for os; deres Musik er ingen Musik. Formedelst vor beundringsværdige Organisation kunne vi danne til Kunst hard hos dem kun er Jnstinet, saaledes give vi ogsaa de vilde Blomster, idet vi forplante dem, en Rigdom i Farverne, en Skjønhed, en Mangfoldighed som de ikke havde. Vor Hørelses Fiinfølenhed og dens Evner lade os fornemme enhver Lyd ved Luftrøret, Strubelaaget og Lungerne, kunne vi efterligne og parodere enhver Lyd. Vore Fattevners Fortrin og Combinationens Talent, som ikkun er Mennesket egen, gjøre Værket fuldstændigt og skabe Musiken med dens tusinde Jnstrumenter, dens Hielpemidler og Vidundere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Kjøbenhavn. Ved Major v. Seyffarts dødelige Afgang er Major v. Schjern i 1ste jydske Jnf. Regiment bleven Forstander for Garnisonens Exerceerskole, og Kammerj. Captain v. Arenfeldt af Kongens Livregiment Chef for den vestindiske Hverving, hvilken Post ogsaa var beklædt af den Afdøde. Dandsegudinden synes ikke at være synderlig dyrket i Vinter af den kbhvnske. Ungdom; selv om Baller i Familier og andre private Cirkler hører man næsten slet ikke tale, saa den finere Selskabsdand eller efter Hr. Bagges Kunstudtryk pla danse basse, vist ikke i noget Semmester er bleven lunknere behandlet end i dette.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Kjøbenhavns Havnepriser, den 15de December. Holst. Hvede 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. 2 s. Sjell. Hvede 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Byg, Prad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, brad. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Ærter 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 56 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Sjed. Dito, 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 12 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 18de December. Hamborg 2 M. - a vista 212. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 491 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43443 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 99 1/2 a 90 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 a 85 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 100 a 107 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 97 198 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 38 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hamborg, den 18de Decbr. Bourdeaux 1882. Petersborg 9. London 2 M. 13 Mk. 10 s., k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 43/8. Lissabon 4338. Amsterdam 2 M. 35, 55, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 212. Species ½ danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Helsingør. Da Fattigskatten for 1833, ifølge Fattigcommissionens Bekjendtgjørelse i Avisen Nr. 91, saaes at være paalignet denne Byes Jndvaanere med den enorme Sum af 9121 Rbd. (i store end f. A.), og satte disse i den meest foruroligende Tilstand, saa tog Hs. V. Provst Troyel Anledning heraf til, ved en høist opbyggelig og rørende Tale fra Prædikestolen den 26de Novbr. at indgyde dem Trøst og Beroligelse. Provsten er nu offentlig bleven anmodet om, at udgive bemeldte Tale i Trykken. Mariebo.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den 27de f. M. opkom Jldløs i Snedker Møllers Huus i Nysted; Taget afbrændte blot, hvorimod Huset tildeels blev nedrevet, uden at Jlden udbredte sig videre. Man formoder, at Jlden er opkommen ved at en Kat har ført en Gnist i nogle Blaar. Den Brandlidte er imidlertid høiligen at beklage; thi en ikke ubetydelig Deel Fiskerredskaber, hans Hovednæringsvei, brændte.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Blandede Efterretninger. Hr. Kammerherre og Hofjægermester v. Blome er udnævnt til Gesandt ved det Londoner=Hof. (Viborg Samler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Hs. D. Hertugen af Augustenborg har nylig faaet 5 Fuldblodshingste fra England. (En grasserende Lungesyge, skal der have anrettet megen Dødelighed blandt de ædlere Heste.)J 1814 opfordredes Kjøbmandstanden i Flensborg af Regjeringen til at afgive Erklæring, om man ansaae det for nyttigt og hensigtsmæssigt, at Vexelret indførtes i Flensborg. - Erklæringen maa ei have været bifaldende; thi Tingen kom ikke i Stand. Directionen for de Handlende, i Flensborg har nu indsendt en allerunderdanigst Bøn, at det maa skee. Det Broch=Bredalske Udstyrslegat er for dette Aar tillagt Jfr. C. Dinnesen, en Datter af forhv. Eier af Grundføer, Mølle, P. Dinnesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Cand. juris J. C. Hvidt er allern, beskikket til Assurance-Mægler i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Af den ved Ringkjøbing indstrandede Viinladning bort solgtes den 19de D. den havarerede Deel. Størstedelen, som er ubeskadiget, bliver ikke solgt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
En Borger i Kjøbenhavn har taget sig selv af Dage, som man paastaaer af Religionsskrupler; han skal i den senere Tid meget flittig have studeret en vis navnkundig Mands Skrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den 17de Dennes saaes sydost for Ribe flere Lyn og Natten derpaa havde man svære Hagelbyger med Torden, og Lynild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
I Helsingør har den 15de D. hersket en heftig Storm, hvorved flere fremmede Skibe have lidt megen Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Fire Vestfarere fra Flensborg ere ankomne til St. Croix.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-22
Den bornholmske Jagt Jngeborg, Skipper Poul Robert sen, er strandet i Nærheden af Arkonas Fyrtaarn. Fartøiet er imidlertid igjen gjort slot og kan fortsætte Reisen til Bornholm.