JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Denne Begivenhed maa Oehlenschlager have sammenblandet med Ariosts Øvrighedspost i la Garfagnang, som Digteren forestod i tre Aar. Forfatterens Yttringer om Ariosts Væsen og Charakteer, giver os intet mindre end et fuldstændigt Billede enten af denne Digters Personlighed, eller af hans poetiske Charakteer, og dog var han et af de udmærkede, af Naturen fortrinlig begavede Mennesker, hos hvem man unegtelig vilde finde et rigt og interessant Stof til Sammenligning imellem Digteren og Manden. De faa Træk, som Oehlenschlager giver af Ariosts Charakteer, at han ingen Sværmer var, at han var mild, munter, taalmodig, stille o. s. v., udtømme den ikke, og den sjeldne, for Oehlenschlagers egen Mening om Digternes praktiske Virksomhed gunstige Omstændighed, at Ariost besad en ligesaa fiin og forstandig Verdensklogskab, som en rig og yppig poetisk Phantasie - at han var ligesaa meget hjemme i det handlende, daadfulde Liv, som i den digtende Konst, og ligesaa kraftigen og besindigen virksom i det første, som begeistret productiv i den sidste har Forfatteren, med andet mere som hører til Ariosts Charakteristik, aldeles forbigaaet. Overhovedet kunne hans Yttringer om denne mærkværdige og fortrinlige Digter ligesaavel tjene til Exempel paa, hvor skjødesløst han i Programmet har sammensanket let tilgængelige historiske Noticer, som paa den overfladelige Flygtighed, hvormed han er ilet hen over de Gjenstande, han vilde behandle. At Ariost var en Digter, hvis herlige poetiske Phantasie og rige Opfindelseskraft ikke vare afhængige hverken af hans personlige Charakteer eller udvortes Forhold, er ligesaa upaatvivleligt, som at Oehlenschlager feiler meget, naar han vil fraskrive ham heldige Gaver til at skildre stærke Charakterer og Sindsbevægelser. At disse Gaver mere skulde staae i Modsigelse til denne Digters Væsen (S. 35), end den "Sprogets Velklang, de liflige, skjøntmalede Billeder og den Begivenhedernes sindrige, morsomme Fortælling", som Oehlenschlager angiver at være den rasende Rolands "Fortrin, og hvori han ei vil finde hiin Modsigelse, er en Urimelighed, der ingensteds har hjemme, uden i en Forfatters Jndbildning, som vil lempe den hele Poeste i dens uendelige Mangfoldighed, Digternes Væsen, ja den menneskelige Natur, efter nogle forudfattede, uklare og usammenhængende Meninger. (Fortsættes.)Et Par Ord om Veie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
(Jndsendt.) Veie kunne af mange Aarsager være, i større eller mindre Grad, ufremkommelige. De almindelige Aarsager blive, i vore Dage, nogenledes ophævede; men, naar Ufremkommeligheden reiser sig af Jispletter, lader man den Veifarende selv sørge for, hvorledes han kommer frem, og dog ere disse Jispletter, især paa høie Bakker, ofte af den Beskaffenhed, at ikke allene Hestene kunne lemlæstes ved at falde, og Vogntøjet, saasom Stang, Hamler og deslige ved Faldet knuses; men ned af saadanne Bakker løber Vognen paa Hestene, som ei kunne staae, og følgelig ei heller styres, hvoraf ofte følger, at de blive løbske, velte Vognen og brække Lemmerne paa den Veifarende, eller maaskee skiller ham ved Livet. Denne Ufremkommelighed er følgelig af alle den allerfarligste, som meget let kan afhielpes, blot ved at strøe nogle Læs Sand paa Jispletterne, hvilket naturligviis maatte gjentages, saa ofte som Sandet i Tøveir bortskylles, og paafølgende Frost gjør Jsen haard. Bakken igjennem Geels Skov, imellem Lyngbye og Rudersdal, er især et af de Steder, som høilig kunde trænge til Vedkommendes Opmærksomhed, og der gives mange flere af lignende Beskaffenhed. Det er ikke Jndsenderens Mening, at Veiene altid og allevegne, naar de ere glatte, skulle bestrøes med Sand, thi naar Jis og Snee, eller Jis allene, ligger overalt, eller paa de fleste Steder, i Veiene, da kan Hesteskoenes Skjærpning forebygge de paaankede Uleiligheder; men naar den største Deel af Veiene er blottet for Jis, og denne ikkun ligger i skyggefulde Huulveie og paa Bakkerne mod Nord, da kan ingen Skjærpning staae medens en eneste Reise tilendebringes, og uagtet der vel hist og her paa Veiene findes Smede, hos hvem Hestebeslaget kan skjærpes, findes de dog ikke allevegne hvor Faren møder, et heller bør den Reisende sinkes eller sættes i Bekostning af en Aarsag, som Lovene have paalagt vedkommende Embedsmænd at lade bortrydde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
National-Bankens Status til den 31te Juli 1820, saavel med Hensyn til dens Grundfond og de paa samme efter Octroyen hvilende Byrder, som i Henseende til Bankens øvrige Activa og Passiva. I. A. Efter det for forrige Bank-Aar af lægte Regnskab, udgjorde Bankhæftelsens Beløb for Danmark den 31 Juli 1819 den Sum 17,211,087, Rbdlr. 77 s. Det totale Beløb af Afgangen i Hæftelses-Capitalen for dette Bankaar udgjør 24,602 Rbd. 65 s. Og Bankhæftelsernes resta rende Beløb til 1ste August 1820 bliver altsaa for Danmark 17, 186,435 Rbd. 12 s. - B. Bankhæftelsernes Beløb for Hertugdømmene Slesvig, og Holsteen udgjorde den 1ste August 1819. 12,383,282 Rbd. 18 s. Den endelige Afgang i Hæftelses-Capitalen til 31te Juli 1820 udgjør 22,856 Rbd. 1 s., og den tilbageværende Hæftelses Capital for Hertugdømmene til sidstmeldte Dato beløber 12, 310,426 Rbd. 17 s.H. Bankens Seddelgield udgjorde, efter Regnskabet for der forrige Bankaar, til 1 August 1819: 31,109,202 Rbd. 6 tz. J indeværende Aar er udgivet for indløste slesvig-holsteenske Myntpapirer samt andre af de ældre Repræsentativer 198,728 Rbdlr. 48 tz. Udgjør tilsammen 31,307,930 Rbd. 54 s. Denne Bankens Seddelgield er i indeværende Aar formindsket ved Tilintetgjørelse af den Summa 7,412,694 Rbd. 21 s. (hvoraf Laanet af 4 Febr. f. A. udgjorde 5,976,700 Rbd.) Den nuværende paa Banken hvilende Seddel gield udgjør altsaa 23,895,236 Rbd. 33 s. Denne Sum vil endvidere blive formindsket med et Beløb af 1,079, 168 Rbd. 61 s., saa at Bankens Seddelgield, efterat denne Seddel-Jnddragelse er effectueret, ikkun vil udgjøre 22, 816,067 Rbd. 68 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
III. Bankens ved Octroyen paalagte Obligationsgjeld udgjør nu ialt 13,369,022 Rbd. 65 s. IV. J Henseende til Nationalbankens øvrige Activa og Passiva, da er sammes Status den 31 Juli 1820 følgende: A. J Sølv eier Banken eller har tilgode 3,492, 151 Rbd. 11 s., og skylder. 1,507,021 Rbd. 79 s.; i Saldo 1986,129 Rbd. 28 s. (J forrige Aar var Bankens Capital i Sølv 2,257,424 Rbd. 74 s., men da der i indeværende Aar er solgt Bcomk. 408,443. 3. 6. mere end der er kjøbt, saa afgaaer her2,295 Rbdlr. 46 s.) - B. J Obligationer eier Banken, 940,622 Rbd. 64 s., og skylder. 6,257,800 Rbd. - C. J Sedler og Tegn eier Banken 8,857,199 Rbdlr. 92 s., og skylder: 4,711,397 Rbdlr. 40 s.; i Saldo4, 145,802 Rbd. 52 s. Men fra denne Salde bliver at drage den Sum, der ifølge Bankbestyrelsens Beslutning skal tilintetgjøres, som de 3/4 Dele af Hæftelses-Renter af Jorder og Tiender i Danmark, hvilken Sum udgjør 1,079, 168 Rbd. 61 s.; følgelig bliver Bankens Capital-Conto i Sedler, 3,066,633 Rbd. 87 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Sammenligning imellem Bankens Capital-Conto den 31 Juli 1819 og den 31 Juli 1820. 1819 eiede Banken i Sølv 2, 183,730 Rbd. 59 s. 1820 eier Banken i Sølv 1,985, 129 - 28. Deficit i Sølv 198,601 Rbd. 31. 1819 eiede Banken i Sedler 3,643,640 Rbd. 6 s. 1820 eier Banken i Sedler 3,066,633 - 87. Deficit i Sedler 677,000 Rbd. 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Jgiennem Rentekammeret er under 20de d. M. emaneret en Placat, angaaende Diætpeng- og Godtgjørelse for Befordrings Udgivter til forst kyndige Mænd, som efter Rentekammerets Foranstaltning foretage Syn over Privates Skove i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Odense, d. 30 Januari. Landsfaderens Fødselsdag har Alt her kappedes om at feire, og med vante Fryd at tolke den almene Kjerlighed til Konge og Fødeland, paa hvis Alter Unge og Gamle, i større og mindre Kredse, have nedlagt det glade Hjertes erkjendtlige Offer. Begyndelsen, gjorde den musikalske Forening ved en vakker Koncert, der endtes med den yndede Folkesang; "Danevang, &c., hvis Slutningschor var forandret til "Sjette Fredrik leve!" hvorpaa et tredobbelt Hurra gjenlød fra alle Tilstædeværendes Læber og Hjerter. Hædersdagen selv festligholdtes ved det sædvanlige store Raadstuebal hvor, efter at en vakker Sang var afsjungen og Skaaler udbragte for Kongehuset, Natten hensvandt i Munterhed og glade Dandse. – J Gaar holdtes paa Gymnasiets store Høresal Talen i samme Anledning af Hr. Adjunkt Brohm, som afhandlede Emnet: "Fædrelandets Stemme til os under dets mindre blide Stilling." En skjøn Kantate med Musik opførtes for og efter Talen. Høitideligheden, som sluttedes med tredobbelt Hurra for Kongen og Fødelandet, forskiønnedes derved, at Skolens værdige Rektor, Hr. Professor Saxtorph, havde fornyet flere af dens ældre Velgjøreres Minde, ved at fremtage af Forglemmelsen og i Væggene lade indsætte deres Epitaphier, som ved den for endeel Aar siden foretagne Forandring med Skolebygningen vare blevne nedtagne og henlagte. Det til i Aftebestemte Stykkes Opførelse paa Theatret blev vel formedelst indtrufne Omstændigheder, udsat, men i dets Sted gaves en musikalsk Aften Underholdning i 3 Acter, som sluttedes med en Epilog hvortil Musikken var komponeret af Hr. Kammer musikus Lemming, som desuden ved sit mesterlige Spil paa Violin og Guitarre henrev alle Tilhørere. Det Hele sluttedes med Husets gjentagne Fryderaab. J Aften bliver Bal i den ældste Klub, tilligemed Soupee, hvorved ogsaa en fædrelandsk Sang afsynges. Kort Jngen staaer her tilbage, hverken af offentlige eller private Selskaber, naar det gielder den Dag, der gav Os en saa vennesæl Regent og Fader som Fredegod den Sjette!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Aarhuus. Den 28de Januar, hiin Dag i Aaret hvorpaa der trindtomkring paa Leires og Cimbriens Sletter bindes friske Krandse af Hengivenhedsblomster for Danmark elskede Drot, feiredes som sædvanligt ogsaa her i Aarhuus med danske Hjerters uskrømtede Følelser. Festligt smykkede vandrede Mænd og Qvinder den aarle Søndagmorgen i Skareviis til Herrens Tempel for i fromme Bønner at nedbede Himlens Velsignelse over den eiegode Konges Fremtidsdage, thi aldrig elsked noget Folk paa Jorden sin Konge meer end Fredrik Danmarks Folk. Efter Gudstienesten var Parade paa Torvet af Regimentet og den hele Borgervæbning under vajende Faner og klingende Spil. Midt i Kredsen tolkede Regimentskommandeuren Hr. Kammerherre, Oberst og Ridder von Flindt saare skiønt de Følelser hvormed enhver brav Kriger, hver redelig Borger, hver ægte Dane bør være besielet paa denne Fædrelandets Festdag, og ved at paahænge Dragonen Niels Thomassen Skierbek af 4de Eskadron, den ham af Hs. Majestæt allernaadigst forundte Medaille for ædel Daad, til Belønning for hans udviiste Kjækhed og Menneskekiærlighed ved med egen Livsfare. at frelse et ungt Menneske som var kommen under Jsen paa Skanderborgsøe, udbragte Obersten et tredobbelt Hurra for Danmarks Konge, Frederik den Sjette, der erkiender og belønner hver ædel Daad. Den hele Folkemængde istemte Jubelraabet, saa det skingrede i høien Sky. Om Aftenen var der i Polyhymnias Lokale Assemblee, Spiisning og Bal. Midt i den festligt smykkede Balsal brændte med Lueskrift Deres Majestæters Kongens og Dronningens Navnetræk. Først den næste Daggry endtes Festen, hvorved der her fra først til sidst herskede den samme inderlige Glæde som paa den saa umiskiendeligen besiæler det hele danske Folk. - Ogsaa adskillige andre private Borgerforeninger feirede den; endog i Landsbyerne heromkring havde Bønderne hist og her forsamlet sig, for paa deres Viis at høitideligholde Fædrelands festen. - Det algode Forsyn skiænke os den Lykke endnu i mange Aar at kunne feire den 28de Januar. - Samme Dags Morgen afgik Agent Meulengrachts Brig Charlotte, ført af Capt. Wippel, herfra Rheden med Ballast til Brasilien, for at hente en Ladning Sukker hid til Handelshuset Ph. H. Ree & Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Ribe. J Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag var der i Ribe forenede Klubselskab Bal og Aftenspisning, hvori et betydeligt Antal Personer deeltoge. Da Kongens Skaal udbragtes blev afsjunget Jngemanns Folkesang: "Dannevang med grønne Bred. Ballet varede til den lyse Morgen. J flere Familiecirkler og Venne cirkler, blev denne Nationalfest, der fra den tidlige Morgenstund til sildig om Aftenen mindedes ved Canonskud, ogsaa høitideligholdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Blandede Efterretninger. J Anvers er der opstaaet et Selskab af Dueelskere. Det havde afsendt til London 32 Duer med Mærker paa Vingerne. De kom tilbage med Ordet London tegnet paa samme, som Contramærke. Man veed, at en saadan Duepost allerede længe har været almindelig i Østerland, og at de indianske Fyrster dagligen betjene sig af dette Middel til at afsende befalinger. Consulen i Alexandrette afsendte paa denne Maade fine Depescher til Aleppo, hvor de ankom efter 5 Timers Forløb, istedetfor at et Jilbud ellers behøver 24 Timer til en saadan Veis Tilbagelæggelse. Duerne flyve med en overordentlig Hurtighed. Ofte møde Caravanerne dem i Ørkenen, hvor de ligge paa Ryggen i den brændende Sand, og søge at indaande Morgendugen. - Man har ogsaa benyttet sig af Duer i de vestlige Lande til forskjellige Tider. Plinius fortæller, at Marc. Aurel gjorde Brug af dem, og i nyere Tider har man betjent sig af dem ved Leydens Beleiring 1575.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Efter Beleiringens Ophævelse befalede Prindsen af Oranien, at de Duer, man havde brugt, skulde fødes paa Stadens Bekostning, efter deres Død udstoppes og gjemmes paa Raadhuset, som et Erkjendtlighedsbeviis paa den Tjeneste, de havde ydet. Et Medlem af det Kgl. Videnskaberselskab i London, Hr. Knight, har sendt samme to Forske mer af en besynderlig Oprindelse. De ere nemlig fremkomne af Frostøvet af et Ferskentræ, som udbredte sig over et Mandeltræes Blomster. Træet frembragte 8 Ferskener i det Hele; 3 af dem aabnede sig af sig selv som Mandler, da de begyndte at modnes; de andre havde beholdt Formen og Caracteren af Ferskener, og alle havde et sødt og i Munden smeltende Kjød; een af dem havde 8 Tommer i Omfang. Hr. Knight har længe formodet, at Ferskenen og Mandelen ere af een Art.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Allerede 1816 bleve fire Elever fra det pædagogiske Jnstitut i Petersborg sendte til London, for at lære den indbyrdes Underviisning. De skulde bruges til at udføre Keiser Alexanders Plan, at lade 75,000 Soldaterbørn undervises efter denne Methode. Grev Woronzoff har indført den i det russiske Armeecorps, medens Frankrig var besat af det. Grev Romanzoff har indført den i det Store i Gouvernementet Mogiloff, og i Petersborg har der dannet sig et Selskab til fattige Børns Underviisning og Methodens Udbredelse i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
J Lotz's Originalien f. Dec. 1820, er begyndt en saare interessant Criminalhistorie, udaf en Geistligs Papirer, ved Prof. L. Kruse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
J samme Tidsskrift læses en forkortet Oversættelse af Reisen til Jægerspriis, som findes i Skilderiet for 1804. Men uden at nævne sin Original, leverer Oversætteren de i denne Reise yttrede Bemærkninger, saaledes som de bleve fremsatte for 16 samfulde Aar, siden hvilken Tid saa meget har forandret sig i vort Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Hertugen af Wellington har nu faaet oversendt det kostbare Porcellainsservice, Keiseren af Østerrige har foræret ham. De forskjellige Stykker ere zirede med de Feldtslag, hvori Hertugen, har seiret. Paa fem Vaser findes de allierede Monarkers, Lord Castlereaghs og Fyrst Metternichs Portræter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Den umenneskelige Radbrækning er endnu i Brug i Polen. En Pige, som havde dræbt sit 1 1/2 Aar gamle Drengebarn, blev saaledes aflivet paa denne Maade d. 10de f. M. J Sjerra Leone døde nyligen den berygtede Slavehandler Dupuis, der afvigte Aar lod sine Slagtoffere mærke med et gloende Jern og derpaa sætte i Vandtønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Slagterne i Dublin havde sendt Dronningen af Engelland et godt Stykke Oxekjød, og en Conditor i London en stor med Figurer og Sindbilleder forsynet Kage som Nytaarsgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Det kunde forekomme Mange, der ikke huske paa en Reduction, besynderligt, at efter det ved Rigstidenden bekjendtgjorte Regnskab over Norges Stats-Jndtægter, disse sidste for 1815 have været 18,888,638 Rbdlr. 3 s. Men da 10 norske Rbdaler ere blevne reducerede til 1 Spdaler, saa bliver det i Speciedaler først 1/10 Deel af denne Sum, altsaa lidt over 1 1/2 Million Speciedalere, og drages herfra igjen de 50 PC., som disse Speciesedler ere slettere end Hamb. Banco eller Sølv, saa sees snart, at den hele Jndtægt, efter nuværende Cours, ikke kan regnes for meget over 1 Mill. Spec. Men efter Forandringen af Norges Pengevæsen og Afgivternes Ansættelse i Spdaler, maa naturligviis ogsaa denne Sum være bleven forandret; men til hvor meget, kan nærværende Anmelder ikke sige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 261. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 69 a 69 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 87 Rbd. r. S. eller 113 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
De i Skilderiets No. 101 f. A. indførte tvende Digte, Stjernemidnatten og Den Døende, af Hr. Prof. F. Høegh Guldberg, R. af D., ere nu udkomne med Musik for Pianoforte af Hr. Kammermusicus Kuhlau, paa Musikhandler Loses Forlag, hos hvem tillige erholdes den, i Anledning af Hs. Majestæts allerhøieste Fødselsdag, paa Gjethuset opførte Marsch med Chor, af Hr. Kammermusicus Kuhlau udsat for Pianoforte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Nyeste Silderie af Kjøb havn. af og 4000000 Attende Aargang. No. 11. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Et Bidrag til Oplysnin, om det ugrundede i den Meening, at menneskelige Misfostere, hvis Tilblivelse ventelig bør tilskrives physiske Aarsager, dem vi ligesaalidet kunne fuldkommen forklare hos Mennesket, som hos Dyrene, Planterne, ja endog Mineralierne, skulle forvoldes af den forøgede Jndbildningskrafts Virkninger. Forfatteren af disse Linier, som aldrig har kunnet fatte saadanne Følger af immateriel Virkning paa materiel Gjenstand, og som, i sit ikke saa korte Liv, saa ofte har erfaret den Umage Mødre, Mor mødre, Tanter, Cousiner, Gjordemødre &c., have gjort sig, for at udfinde en, efter deres Forstand og forudfattede Mening, rimelig Aarsag til en eller anden tilfældig Plet med eller uden Haar glat eller ujævn, rød, blaae eller bruun, som faldt dem i Øine hos en nyfød Glut, tillader sig at anføre et i hans Tanker stærkt talende Exempel, som har bestyrket hans Afvigelse fra den, hos mere eller mindre Oplyste, temmelig almindelige Mening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup. Gavntømmer kaldes saaledes alt det Træe, der anvendes til Vogne, Kar, Bøtter, Spande, o. s. v. Det er saare godt, at enhver Landmand sørger for at have noget saadant ophugget Træe i Beredskab; thi vel kan Hjulmanden, Bødkeren eller Dreieren selv anskaffe det, men naar det et har flere Aars Tørrelse, bliver det forfærdigede Arbeide kun maadeligt. Hvor man boer i Skov egne og kan faae Træe tilkjøbs, der fældes det sikkerst om Vinteren; thi vel paastaae Nogle, og anføre Exempler, at Træet er varigst naar det fældes i Juni, – naar Osen er i Stammen, som altsaa lettelig lader sig afbarke, – men det gielder især om Eegen; thi dens Bark er just paa den Tid brugelig for Garverne, de andre Træers Bark er ikke anvendelig, uden maaske Ellen til at farve med, og de øvrige Sorter til at røge Flesk og Kjød, ja Sild med. At skove om Vinteren er ogsaa bedst passende, eftersom man paa Slæde kan tage større Læs og lettere fremføre det end paa Vogn, da man som oftest maa tage begge Hjul af for at faae en Kjævle væltet op, og mangen Axel knækker ved denne voldsomme Behandling; ere tillige Stykkerne store, maa de sprænges med Krud eller kløves med Jernvægge. Desuden, dette strænge Arbeide at fælde, sauge og læsse, passer sig bedst for Folkene naar det er Frost og koldt, da de ei just svede saa meget som om Sommeren ved denne Forretning. Naar en god skiær Bøg da er hjemskovet, saa udvælger man Rodenden til Axelstokke, Vognkjeppe, Langvogne o. s. v. De andre Kjævler i Stammen anvendes til Fæller, Broekjepstokke o. s. v. Toppen, endog de tykke Grene, ere kun til Brænde. Men ogsaa behøver man Bøg til Grebe, Skovle, simple Stole, Stolper til indvendige Skillerum, og adskilligt andet. Enhver af disse Ting maa ophugges medens Træet er grønt, i det seneste inden Mai; thi ligger det længere med Barken paa, da bliver det kort i Træet og mindre stærkt til sin Bestemmelse. Det ophugne Tømmer henstables paa Loftet paa kryds og tværs, saa at det kan være Lufttræk. At skjære Vognbræder af Bog bruges i nogle Egne, men deels ere de tunge og uhandelige, især da der bør paanagles Revler med nittede Søm, deels er det kostbart at sangskjære saadan en reen Kjævle, der kunde sælges fordeelagtig til Træskoemænd og Dreiere. - Erfarenhed har beviist, at Fyrrebræder ere mere passende til Vognfjelle, ikke saa dyre, ikke saa tunge, ikke slaae sig krumme, ikke forraadne saa hastigen, og have bedre Syn end de bedste Bøgefjelle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Af den hjemskovede Eeg er alt brugeligt, undtagen de tynde Topgrene; men af de tykkere kan der blive Nav og adskilligt til Ploven, Harve buller, Trillebørhorn, Vogntyve og Vævel. Af den skjære Rodende udslækkes 48 Eege til hver Vogn; men de kunne ei bruges for de vel ere tørrede paa Loftet 23 Aar; dog, naar man koger dem i en stor Kobberkjedel, kan de paa 1/2 Aar være brugelige. Af Eegetræer faaer man og Planker, Stolper, Løsholter og Fodstykker. Asketræe er meget brugeligt til Skafter paa Øxer, Hakker, Spader, Meiebom, og Staver til Kierne- og Melkebøtter, eftersom man paastaaer, at Melken i saadanne Kar sætter den meste Fløde. Elletræe bruges til Gjerder; men naar det er tørt og saugskaaren, give Plankerne meget skjønne Møbler af Skabe, Borde, Stole o. s. v. Ellers anvendes den tyndere El til Skafter paa Høetyve, River, Lægter, Humlestænger, Tække kjeppe, Ærte og Bønneriis, samt de meget tynde Qviste til Riisgavle o. s. v. Hessel og Piil ere især nyttige til at ud flække som Bødkerbaand, og de mindre til Kurve, Tækkekjeppe, Ærteriis. Stort tørt Hæssel er en fast Træesort, og naar det kan fiirslækkes, er det brugeligt for Dreiere, Snedkere, og især til allehaande Skafter paa Hamre, Huggejern og Høvle stokke, saavelsom og til Nagler og Rivetænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Æbler og Pæretræe, saavelsom Kirsebær og Blommetræe, er smukt til Møbler, naar det saugskjæres; men just i en Bondes Huggehuus kan det gjerne undværes, da Eeg og Ask ere bedre til simpelt Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Naar en Bonde vil beflitte sig paa gode Gavntømmer, da bør hans Huggehuus indeholde Skovsaug, Buesauge, større og mindre Øxer, som alt bør være skarpt og godt, ligeledes Jernhamre, Vægge, og flere Træekiler. Efterat hver Sort Træe er udflækket, forfærdiges i Huggehuset hvad der behøves ved Ploven, Harven og andre Tingi en Gaard, altsaa maa der være Haandøre, Baand kniv, et Par Høvle, Huggejern, Vimmel- og Vritboer, Naver, Hammer, Tang o. s. v. Det Gavntømmer, som er ophugget og tørret nok, lader man Hjulmanden, Bødkeren eller Dreieren udarbeide til sin Tid, og stræber altid at have noget i Forraad, men alle andre Smaaling ved Ploven og i Staldene, bør en Bonde selv kunde forfærdige, ja endog i Kjøkkenet Hakkebræt, lange flade Tallerkener, store og smaae Skeer, Skovl, Drøftetrug, Banketærskel, Malkestole, Lad til Fierdinger og Øltønder og s. v., og meget deraf kan forfærdiges i de lange Vinteraftener, hvilket den jydske og holsteenske Bonde giver saa mange følgeværdige Exempler paa; men Sjællænderen bestiller intet om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-06
Spørgsmaal.