JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Den 7de Marts tildrog sig i Chasskoj, een af Constantinopels Forstæder, der ligger i Nærheden af Arsenalet, en skrækkelig Ulykke. Jet Huus, hvori der arbeidedes paa et Fyrværkeri, bestemt til at afbrændes paa Sultanens Datters Bryllupsdag, kom der ved Uforsigtighed Jld i nogle Raquetter, der snart udbredte Jlden til de øvrige sammesteds opdyngede Apparater og Krudtforraad. Ved den derved bevirkede Explosion fløi Bygningen, tilligemed adskillige tilstødende Huse, i Luften, hvorved over 100 Mennesker skulle være omkomne, eller ynkeligen lemlæstede. Hele Constantinopel, svævede iøvrigt i stor Angest under denne Begivenhed, da man meget befrygtede, at Jlden skulde have udbredt sig til Arsenalet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Den 16de Marts, om Aftenen imellem 8 og 9, fandt i den indre Borgplads i Wien en Explosion Sted, der i Hæftighed lignede et Kanonskud. Den vagthavende Officeer lod strax Mandskabet træde under Gevær og alle Udgange spærre. Ved nærmere Undersøgelse fandt man, at Knaldet hidrørte fra en vel proppet Petarde paa omtrent 1/4 Pund Krudt, der i en Mandfolke=Handske var bleven henkastet paa Borgpladsen. Med Undtagelse af den øieblikkelige Skræk, havde dette Skjælmstykke ingen videre Følger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Assise=Retten i weibrücken har frikjendt, Kettenring og hans Kone for den grove Forbrydelse, de vare anklagede for. Datteren havde de indspærret, fordi hun var vanvittig. Hun er nu bragt til en Daareanstalt i Frankenthal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Et berømt Huus i Neapel, Falconnet, har i denne Tid hørt op at betale, og dets Chef skudt sig en Kugle igiennem Hovedet. Dets Deficit skal være 2 1/2 Mill. Fr. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Jndenlandsk. Til Cancelliet er indkommen Forespørgsel fra en Skoledirection, om der af en Hovedgaard, hvis Skattefrihed er tabt, bør forrettes Pligt arbeide og præsteres Fourage til Skoler, hvilket Eieren af bemeldte Hovedgaard har formeent at være frie for paa Grund af, at Hovedgaardens Frihed i ommeldte Henseende ikke ansaaes tabt med Skattefriheden, saa at han derfor ligesaalidet herefter som tilforn troede, sig forpligtet til at deeltage i fornævnte Præstationer. Cancelliet har, efter herover at have brevvexlet med Rentekammeret, i Overeensstemmelse med den af Samme yttrede Formening, under 8de Marts svaret, at de ucomplette Sædegaarde ikke kunne fritages for at præstere Fourage og Pligtarbeide til Skolerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Under 2den April er A. F. Tütein i Kjøbenhavn anerkjendt som fransk Viceconsul sammesteds. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Ved at melde Professor Davids Entledigelse med Pension, bemærker den kjøbenhavnske Referent i Hamborger Coresp." af 1ste Dennes "at hans Lærerpost, der ved den i den sidste Tid i Danmarks Folkeliv indtraadte Forandring havde vundet dobbelt Betydning, For det Første vil forblive ubesat.""Manden er prøvet og befunden tro!" Det var Hovedmomentet i den Skaal som ved Festen i Bellevue blev udbragt for Khvns. Amts høitagtede Stænderdeputerede Kammerr. Drewsen. Trykkefrihedens Skaal!" blev udbragt af Pastor Høegh. Gid Pressen, sagde han bl. A.: alt meer og meere maae vinde Kraft, og Selvstændighed til at rense sig selv for enhver Udskeielse og Forvidt Gaaen, og saaledes baade berolige Kongen, og vise at den ikke behøver Lovens Tvang for at holde sig selv reen og ubesmittelig." Cand. juris Leymann udbragte Skaalen for den danske Bondestand, Cand. juris Sager for Næringsfriheden", og Grosserer Fiedler, for Almeenaanden", at dens Udvikling hos os maae gaae Skridt med Tidens Aand. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Fra det Slesvigske meldes under 4de April. "De Meddelelser angaaende Justitsraad Jaspers Proces (see No. 41 af d. Bl.) have opvakt enhvers retmessige Uvillie, da der udstrøes Efterretninger og Udtydninger, som hverken have Sandsynlighed eller Sammenhæng, ei heller kunde være Correspondenten bekjendte, men øiensynlig have deres Oprindelse af en ondskabsfuld Opdigtelse, saavel Justitsr. Jasper som Justitsens Pleie, blive der satte i et tvetydigt Lys, naar man for en Sag er tilendebragt, udstrøer Formodninger blandt Publicum, eller end endog yttrer den Mistanke, at Originalacterne skulle være bortkomne i Kjøbenhavn, og Copierne lagte til Grund for Undersøgelsen, hvor det kommer an paa Originalerne. Hvilket Begreb maa Publicum faae om vores Justitsbestyrelse, hvilken Forestilling om Aanden i vores Administration, naar Corruptionen der er saa stor, som der fortælles, at nemlig en Embedsmand i Slesvig skulle kunne forudsee, at Acterne kunne blive forvandskede i Kbhvn, og forud ville søge at gjøre dette uskadeligt. Vores Justitsbestyrelses Ære synes at fordre at saadanne ondskabsfulde Jnsinuationer undersøges. At sagsøge eller afsige, en Dom over Justitsr. Jasper, skal efter alle Retskyndiges Berømmelse være uforenelig med vore Love, og kunne Andre have Aarsag til at zittre for Følgerne, saa kan der dog fra den Anklagedes Sideningen Grund være dertil, saalænge man har et upartisk Justitsvæsen at fidere paa." (Nene Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
I Kjøbenhavnsposten Nr. 90 læses følgende: "Om Capitelstaxtens Ansættelse, J Kbhvnspst. Nr. 50 for d. A. findes et Stykke med Overskrift Capitelstaxt for Sjællands Stift, hvis Jndsender ikke kan forklare sig, hvoraf Uovereensstemmelsen mellem de geistlige og verdslige Angivelser af Sædens Priis, som findes i den Berlingske Avis, hidrører. Dersom Jndsenderen vidste, hvorledes det gaaer til med Capitelstaxtens Bestemmelse, vilde han rimelig viis ikke have plaget sig med Gisninger, der synes at være fremsatte for at kaste ufortjent Skygge paa Geistligheden. Anmelderen er ikke Geistlig, og har ingen Deel i Capitelstartens Bestemmelse, men saameget veed han, at i ethvert Pastorat opgiver Sognepræsten sit Votum til Capitelstarten, bygget paa de i Egnen stedfundne Priser i de fire sidste Maaneder af det foregaaende Aar. Det samme gjør de respective Sognes Fogeder. Disses Jndberetninger gaae gjennem Herredsfoged og Amtmand til Stiftamtmanmanden, Præsternes gjennem Provsten til Bispen, og disse tvende overordnede Embedsmænd uddrage da Middelprisen for hele Stiftet. Betænker man nu, at det er Sognefogedernes Jnteresse qua Bønder, at angive den laveste virkelige Priis, eftersom de svare deres Afgifter efter Capitelstaxt, Præsternes Jnteresse derimod at opgive den høieste Priis, der virkelig har fundet Sted, eftersom deres vigtigste Løn betales efter denne Tart, saa synes det klart, at begge Parters Angivelser uden Uredelighed fra nogen af Siderne kunne differere og netop differere saaledes, at de geistlige Ansættelser ere høiere, end de verdslige. Det vilde være for meget forlangt af Bonden, at han skulde angive den høieste virkelig stedfundne Priis, ene for at tjene Præsten, naar han med god Samvittighed kan opgive en lavere; – thi at Priserne variere betydeligt efter Kornets Godhed, veed Enhver og omvendt kan man heller ikke med Billighed vente, om Præsterne skulde angive den laveste Priis, især da de med Vished kunne gjøre Regning paa, at dette vil skee af Sognefogderne, saa at Middelprisen kun vil udkomme, naar de angive den høieste blandt de gangbare Priser. Netop derfor synes det at være en meget viis Bestemmelse af Lovgiveren at begrunde Tart paa Angivelsen fra tvende Sider, hvis Jnteresse i denne Henseende ere hinanden modsatte, og netop fordi ogsaa Bondens Jnteresse er tillagt den behørige Jndflydelse paa det endelige Resultat, kan Præsten ogsaa eensidigen holde paa sit Tarv, hvad han ikke kunde og burde gjøre, hvis hele Tar ten byggedes paa hans Opgivende, og han altsaa tillige maatte varetage Bondens Jnteresse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Af det her Anførte vil hiin Forskjellighed allerede finde sin tilstrækkelige Forklaring, men skulde den endda synes for stor, hvad sikkert ikke er Tilfældet, dager indtil nærmere Beviis tilveiebringes, Formodningen ligesaagodt for, at den verdslige Ansættelse er for lav, som for at den geistlige er for høi; og uden videre at antage dette sidste røber vistnok en aldeles utilbørlig Mistillid til hele Geistligheden. At Capitelstaxten er noget høiere, end de nærværende Kornpriser, er sandt, men den beregnes, som ovenfor bemærket, efter det foregaaende Aars fire sidste Maaneder, og at ifjor Efteraar Kornpriserne gik meget i Veiret, tildeels paa Grund af de curserende Rygter og al den Skade, Stormen skulde have anrettet, er vist endnu i Publicums Minde. Dog Hensigten med disse Linier er ikke at undersøge om Capitelstaxten er for høi eller for lav, men kun at vise, at Differentsen imellem de tvende Priisansættelser ikke kan berettige nogen til at kaste Skygge paa Danmark Geistlighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
J Stormen den 31te Marts kom det danske Barkskib "Jason, Capt. Andresen, fra Matanzas bestemt til Hamborg, paa et Sandrev ved Jndløbet til Elben, efter at det allerede havde mistet Anker og Tong under Helgolland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Formedelst frygtelig Storm og høi Sø kunde Loots=Gallioten ikke komme Skibet til Hielp, og da det løb fuldt af Vand maatte Besætningen, bestaaende af 16 Mand, redde sig i Baadene ind til Brunsbuttel. Skibet drev siden ind paa Norder-Grundene, hvor det nu ligger kantret. (Neue 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Den 28de Marts, om Aftenen, indstrandede ved Stevns Klint, Storehedinge Tolddistrict, Smakskibet Frau Birthe, Skipper Kreuiter, fra Rotterdam bestemt til Danzig med Sild, 90 Baller Kaffe, Sukker og en betydelig Deel Specerier, som Alt er havareret. Folkene ere bjergede. (Hols-Tid.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Kobberup, Feldingberg og Gammelstrup Sognekald i Viborg Stift, 400 Rd. - Dalbyneder, Raabye og Sødring Sognekald i Aarhuus Stift, 279 Rd. - Allested og Veile, Sognekald i Fyens Stift, 224 Rd. - Selde og Aasted Sognekald i Viborg Stift, 278 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 26 Marts er Sognepræst for Kobberup, Feldingberg og Gammelstrup Menigheder i Viborg Stift, H. J. Botcher, beskikket til Sognepræst for Sevel Menighed i Ribe Stift; Cand. jur. C. M. Weiss til Copiist i Revisions=Contoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler under Cancelliet; Cand. chir. S. E. Larsen til Reservechirurg ved det chirurgiske Academie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning bekjendtgjøres, at Remonte-Commissionen i næsttilkommende Mai og Juni vil indkjøbe Remonteheste af det større og mindre Maal, hvoriblandt Trompeter-Skimler, og til den Ende være tilstædet 10 i Randers den 21de Mai, udenfor Markedstiden. i Skanderborg den 24de og 25de Mai, i Hjørring den 28de Mai, udenfor Markedstiden, paa Dronninglund den 30te, 31te Mai og 1ste Juni, i Aalborg den 3die og 4de Juni, udenfor Markedstiden. i Thisted den 7de Juni, i Nykjøbing paa Mors den 8de Juni om Formiddagen, udenfor Markedstiden, i Skive den 9de Juni, i Horsens den 12te, 13de og 14de Juni, i Faaborg den 17de Juni, i Friedericia den 20de og 21de Juni, i Assens den 22de og 23de Juni, i Odense den 25de Juni, udenfor Markedstiden, i Veile den 28de Juni, udenfor Markedstiden, i Middelfart den 30te Juni, i Bogense den 1ste Juli, i Randers den 5te, 6te og 7de Juli.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
Det tilkjendegives, at formældte Remonteheste, for at de kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: Curasseerheste 10 Qvarteer 2 Tommer, Dragon= og Landseneerheste, 9 Qvarteer 4 Tommer indtil 10 Qvarteer sjællandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et forholdsmæssigt Hoved der er godt forenet med en velreist Hals, en høi og skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lend, samt et til rundet, og nogenlunde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuld Fodskifte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-14
For alle usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m. m., maae Sælgeren indestaae. Af 30 Hadersleben, i Remonte-Commissionen, 2. til den 9de April 1836. malingto 1 C. W. v. During. Robel v. Nørliger, i F. W. Rosenkrantzil 6
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
No. 45. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementidende, eller Den nordtimbriske Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 16de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Politiske Nyheder. Spanien. Efter en Beretning i Courieren fra den brittiske Hielpelegion af 26de Marts, havde General Evans den 21de forladt Vittoria med 6 Batailloner Jnfanterie og 2 Regimenter Cavallerie, og opslaaet sit Hovedqvarteer, i Arangues, som ligger paa Veien til Orduna. J Følge en carlistisk Agents Arrestering, som ville foraarsage Desertion blandt Legionens Tropper, ere Undersøgelser indledte, som synes at lede til det Resultat, at Sygdommene i Legionen skulle være foraarsagede ved Jndblanding, af skadelige Substantser blandt Levnetsmidlerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Den Skrivelse Overbefalingshaveren for den engelske Eskadre paa den spanske Nordkyst Capt. Hav under 22de Marts har udstædt til General Cordova, lyder saaledes: "Jeg iler med at underrette D. Excellence om, at den storbritttaniske Regjering har udstædt Befaling til at yde D. Excellence og de spanske Tropper, den virksomste Bistand, for at forhindre Prætendentens Tropper fra at bemægtige sig en eller anden at de faste Stæder paa Kysterne, hvor endnu H.M. Dronningens Flag vajer; og for tillige at frarive Rebellerne de Stæder paa Kysten, som de have bemægtiget sig. Den kgl. storbrittaniske Eskadre har erholdt en betydelig Tiløgning af Skibe og Mandskab, som fra Engeland ere erpiderede til det Øiemeed, at understytte og dække alle saadanne Foretagender, som D. Excellence skulle finde for godt at udføre i hine Kystegne. Jeg underretter tillige D. Excellence, om, at alle Skibe have af min Regjering faaet befaling til, saasnart og saa ofte det forlanges, at indtage Hs. Majestæts Tropper, og overføre dem til hvilketsomhelst Punct, de ønske paa Kysten. Overbringeren af disse Depescher har jeg medgivet en detailleret Fortegnelse over, hvormange Tropper ethvert enkelt Skib, kan tage ombord. D. Excellence kan være overbeviist om, at min Eskadre paa det ivrigste vil understytte den spanske Armees Bevægelser, og at det geraader mig til særdeles Fornøielse at kunne opfylde de Ønsker, som De i saa Henseende, maatte tilkjendegive mig."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Amerika. J Følge de seneste Efterretninger fra Florida af 16de Marts, var den nordamerikanske General Gaines med sit Troppecorps ankommen til Floden Wislakuthschi- og havde der stødt paa en Jndianerhob af 1500 Md. Efter 2 Dages forgiæves Fægtning, havde Generalen den tredie Dag trukket tilbage, og forskandset sig, i det Haab at lokke Jndianerne ved sit forestilte Tilbagetog, efter sig. De havde ogsaa efter at have forstærket sig ved andre Hobe, ladet sig forlede til et Angreb paa Forskandsningerne, og derved tabt 300 Mand. Efterat dette Angreb var tilbageslaaet, sendte Generalen et Bud til General Clinch, om at besørge Tilførsel af Levnetsmidler, men da man frygtede for at Convoyen skulle blive optaget af Jndianerne, kunne dette ikke lade sig udføre. Siden var Generalen bleven omringet af Jndianerne, befandt sig sparsomt forsynet med Levnetsmidler i den vanskeligste Stilling, og man frygtede for hele hans Troppecorpses Undergang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Tropperne under General Gaines, beløbe sig kun til 1, 10 Md. stærk. J det nordamerikanske Senat beskjæftiger man sig i denne Tid meget med Slave-Emancipationen; flere Petitioner for samme, bleve efter en Tale af Senat=Medlemmet for Syd-Carolina med stor Majoritet forkastet. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Breve fra Ny-Orleans af 25de Febr. melde, at Jndvaanerne i Mexico have gjort Oprør, at General Brave staaer i deres Spidse, og har besluttet at bekjempe St. Annas Centralisa(Hb. n. Zeitt.)tions System.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
I Kjøbenhavnsposten, af 9de April læses følgende Anmodning til Hs. Excell. Generallieutenant v. Bülow. Alle de Embeder, som refereres af Hr. General-Lieutenanten, blive, som bekjendt, ikke opslaaede som vacante. For altsaa at faae den nødvendige Underretning maa man i det mindste hver eller hveranden Uge henvende sig i Generalstabens Bureau, til stor Uleilighed baade for Spørgeren og den Adspurgte. Man tør derfor af Hr. General-Lieutenantens Velvillighed haabe, at Hs. Excellence vil foranstalte en Tavle ophængt udenfor Generalstabens Bureau, og at alle Embeder, som refereres fra dette Bureau, maa blive anførte paa Samme, hvorved da den Ubehagelighed vil forebygges, at Mange først komme til Kundskab om, at saadanne Embeder have været ledige, naar de allerede ere besatte, ligesom ogsaa Hs. Majest. Kongen derved vil faae hyppigere Leilighed til at placere En eller Anden, som nu, ofte med en talrig Familie, ligger Staten til Byrde. (En Supplicant skal nylig i sin Ansøgning have gjort Vedkommende opmærksom paa: At han i den Tid han havde søgt Embede, havde fortæret en Sum af 7 af 8000 Rbd. i bare Gratialer, uden at gjøre for 2 Skilling Gavn. Skulde dette virkelig være Tilfældet, da maae man i Sandhed forbauses!") (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Det har behaget H. Majestæt Kongen under 28de Marts d. A. allernaadigst at tillade Oberst ved Ingenieur-Corpset Frederich Ernst v. Prangen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at anlægge og bære den ham af Hans Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Decoration, som Ridder af den preussiske røde Ørns Ordens tredie Klasse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Som et historisk Bilag til Skoleanordningens 7de Kapitel har Hr. Skolel rer Schrydstrup i Kiøbenhavnsposten meddeelt noge Oplysninger om den Maade, hvorpaa han opnaaede at faae Skolelærer-Embedet i Ørslovunderskov, ved nemlig efter Hr. Provst Bentzons Tilskyndelse at betale den entledigede Lærer Schwartz 200 Rbd. i Afstaaelse, hvilke han deponerede hos Hs. Høiærværdighed. Ogsaa forholdtes Kaldsbrevet ham, indtil han beviisligen var kommen til Afgjørelse med Formanden, uagtet hverken det eller Cancelliets Resolution indeholder et eneste Ord om Embedets Afstaaelse for 200 Rbd. Hr. Schrydstrup tilføier det Ønske: at en Sagkyndig offentlig vilde meddele sin Betænkning om den ved hans Ansættelse brugte Fremgangsmaade. Den intenderede Befragtning af Dampskibet "Loven" er ikke kommet istand. Derimod vil Postbefordringen over Storebelt, indtil Postdampskibet Merkurius's Maskinerie er bleven istandsat, foruden ved Postjagterne, blive besørget ved en Admiralitets-Collegiet tilhørende Kutter-Helsingør, som det til denne Hensigt har laant Generalpostdirectionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Søndagen den 27de Marts begyndte Hr. Jnstructeur Nielsen i Frimurerlogen i Kjøbenhavn, for en temmelig talrig Forsamling af Herrer og Damer, sine Foredrag af Taler med en Afhandling om Veltalenhedens Væsen og Værd." Han udviklede deri fornemmelig Grækernes og Romernes Anskuelser af Talerens Kunst og dens høie Vigtighed. J denne Udvikling omtalte hadet saare lave Trin, hvorpaa en god Oplæsning i Almindelighed endnu staaer, og henvendte, med Hensyn dertil, især Opmærksomheden paa det saare slette Foredrag, der som oftest høres fra Prædikestolen. - Efterdenne indledende Afhandling foredrog han Churchille, af P. A. Heiberg oversatte, Digt: "Selvstændigheden." Da de Taler, Hr. Nielsen har valgt til sige følgende Foredrag, alle ere Mesterværker og næsten aldeles ukjendte af det større Publicum, lover dette Cursus Tilhørerne en sjelden interessant Nydelse. (Hp. Av.)J det slette Veir den 4de April, om Aftenen, er en Droskekudsk i Mørket væltet ned i en dyb Grovt paa gamle Kongevei, hvorved baade han og Hesten bleve saa forslaaede og bedækkede med Mudder, at de den 5te om Morgenen fandtes døde. (Dagen.)Hr. Overauditeur, Byfoged Ræder i Horsens har i Horsens og Aarh. Av. ladet indrykke følgende Erklæring: J et af Hr. Assessor, Herredsfoged With imod min Afhandling om Brænderierne i Jylland udgivet Skrift: Landmanden og Kjøbstædmanden, findes Pag. 38 en fornærmende Sigtelse imod en Foged i Anledning af et Forhold, som han skal have udviist under en Jnqvisitions=Forretning. Paa Opfordring har Hr. Assessoren, under 29de f. M. erklæret, paa hiint Sted i sit Skrift, at have sigtet til mig Undertegnede, som tilstedeværende Foged ved en den 15de Mai 1831 hos Gaardman, Rasmus Jensen i Dakenæs foretagen Jnqvisition. Lyk, keligviis giver Foged=Protocollen den fornødne Oplysning om bemeldte Forretning, og en paa Retsacte, støttet Gjendrivelse, af en saa ubeføiet Sigtelse, skal blive Publicum forelagt. Da det imidlert der min Hensigt, tillige at underkaste Hr. Assessorens Skrift i de Hele en nærmere Drøftelse, men nogen Tid vil med, gaae, forinden dette kan skee, skylder jeg mig selv at afgive nærværende foreløbige Erklæring, til hvilket Skrid, jeg føler mig specielt opfordret ved den Omstændighed at Toldvæsenet i Veie har fundet sig foranlediget til offentligen at fralægge sig at være Gjenstand for H. Assessorens Beskyldning."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Den 24de Marts, om Morgenen, afbrændte en Bondegaard i Roager By, omtrent 1 Miil fra Rige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Ved det anstillede Forhør er det bleven oplyst, at J den var paasat i Tørveladen af en uconfirmeret Tienestedreng, som derved haabede at blive sin Tieneste qvirVed samme Forhør blev det endvidere oplyst, at et Par andre Drenge havde i et af Nabosognene udovet lignende Udaad og antændt deres Huusbendes Gaard, hvorved den Brandlidte var bleven udsat for Mistanke, og Anklage, men Anstifterne slupne fri, hvormed ogsaa nærværende unge Forbryder havde smigret sig. Han bler Dagen efter ført til Hadersleb, hvortil, efter Sigende, de tvende af ham navngivne Drenge ligeledes ere (Ribe Av.) afbenrade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Mandagen den 28ge Marts forsvarede Reservemedicus ved Frederiks Hospital, Ove Christian Høegh Guldberg, sin for Licentiatgraden i Medicinen skrevne Afhandling : "de delirio tremente."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Den i Aarhuus Avis meddeelte Efterretning, at det merlighske Skuespillerselskab i Stændertiden agter sig til Viborg, er ugrundet. Det tager fra Veile til Ribe, hvor det agter at give en Række af Forestillinger. (Veile Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Fra Tønningen meldes, at i Stormen den 30te Marts, om Aftenen, strandede det skjønne hollandske Kufskib Lammeging Gesyna, Skipper J. J. de Jong, med Stykgods bestemt fra Hamborg til Königsberg, efter at være stødt paa Drogden og have mistet Roret, paa en paa den sydlige Side af Farvandet liggende, Sandbanke. Mandskabet reddede sig, men Skibet ansees for tabt; dog haabede man, naar Veiret igjen blev roligt, at bjærge endeel af Ladningen og Jnventariet. Kuffen havde, da den strandede, ikke mindre end jo Lootser ombord: een fra Helgoland og een fra (Jtzeh. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
Eider-Gallioten. Den 5te d. M. indstrandede paa Læsøe Sluppen Lykkens Preve af Sogn paa Moss, ført af Capt. Frederik Svendsen og ladet med Trælast. Skibet er Vrag, og af Ladnigen samt Inventariet er en stor Deel bjærget. - Natten til den 31te Marts sidstleden afbrændte Overkrigscommissair, Branddirecteur, Krogstads Gaard i Vesters Sogn paa Læsøe. Gaarden var assureret; men den Brandlidtes Løsøre ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-04-16
J Aaret 1835 ere i Aalborg Stift ægteviede 879 Par; føre 4210 Børn (hvoriblandt 499 udenfor Ægteskab og 72 Tvillingpar); døde 2458 Personer, (hvoriblandt 27 Selvmordere, 17 druknede af Vaade og 15 omkomne ved andre ulykkelige Hændelser); altpaa 1752 flere Fødte end Døde. (Aalb Ap.) Fra Randers skrives under 9de April: Dhrr. Liphard- og Hoffmann have i denne Uge givet 4 Forestillinger, her, med udmærket bifald; men uden stærkt Besøg. Man kan imidlertid ikke nægte, at deres Legemsovelser, i høi Grad vække Beundring og fortjene at sees. Imorgen Aften give de deres sidste Forestilling, og forevise i disse Dage 3 levende Slanger og en Crocodil paa (Rand. Av.) Raadhuussalen.