JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-21
AVERTISSEMENT J Mandagen den 24de Julii førstkommende I. 11, om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Cacaobønner, kiøbenhavnsk Porcelain, couleurte halv Silkestoffer og Bomuldstøier, Sattyner, Atlasser, Jllystringer, Tafter, Sirtzer og Sirtzkattuner, Kippere, Nanqviner, Musselinel, Linon, Nettelduger, Schawls og andre Tørklæder, Silkebaand, couleurte linnede Baand, Klæde, Kasimir, hollandske og Hørlærreder, Kniplinger, islandske Strømper, bleget Garn, Bomuldshuer og Strømper, samt et Partie Damehandsker, Manchester, Nansuk, Taniebs, Alader og Amaylærred, Huusblas, Snørrottinger, spanske Nødder, gl. Arrak og Rum, Soya, Citronsaft, Chocolade, Cancelsamt et Partie Carafler, Viinglas, Ølglas, og nye ledige Boutellier. Jtem, endeel Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jern og Bliktøi, Meubler af Mahonitræes Speile, Stole, Canopeer, Chatoller, Sophaer, Sengesteder med og uden Omhænge, samt adskillige andre Trævahre, Linned, deriblandt endeel fine Manskiet og Natskjorter, Gang= og Sengeklæder Kobberstykker og Bøger, saa og en Wiener Reise-Karet, 3 Stkr. store Karetglas, Geværer, en Dunkraft og et 8 Dages Stueuhr, Brandspande og Tragt, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Kiøbenhavns No. Aar. sinus, siunis. Post-Tidender, som Minutning. til Mandagen, den 24 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Paris, den 7de Julii. Man erfarer endelig noget nærmere om Tractaten med Sardinien. Den blev i Turin undertegnet af General Clarke den 16de Germinal, den 22de derpaa antaget af Directorium, og den 26de ratificeret af Kongen af Sardinien. Efterretningen om Vaabenstilstanden og Undertegningen af Fredspræliminarierne med Keiseren, vare Aarsagen, at sammes Sendelse til det lovgivende Chor blev udsat. Jmidlertid have begge Regieringer meddeelt deres allierede Magter samme, og selv Buonaparte har officiel paaberaabt sig samme i den befaling, efter hvilken ingen sardinisk Deserteur kan blive antaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Om de nyere Hændelser i Jtalien gives endnu bestandig ingen officiel Efterretning, saameget endog et vist Partie driver derpaa. Den nærværende Fordeling af Commanden i Jtalien er følgende: Bernadotte commanderer i Friaul, Serrurier fra Conegliano til Pave, Joubert i Bassano, Baraguay d'Hillier i det Trevisianske og Dogatet, Victor i Padna og de omliggende Egne, Angereau i Vicenza og Verona, Balland i Brescia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Buonapartes. Søster, om hvis Haand for noget siden den bekiendte Exdeputerede Freron anholdt, ægter nu General Leclere; hun har 500000 Livres Medgift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Directorium har igien indsat Contre-Admiral Bouvet i sin Post ved Marinen, som han mistede ved Expeditionen fra Brest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
J Paris er alting roelig. Den 3die dennes, som man spaaede Ulykker paa, er gaaet stille hen. Selv de opmærksomste Jagttagere bemærke nu ingen Symptomer til forestaaende Uroe. Derimod befinder sig allerede længe Lyon i en græsselig Stilling, om hvilken Directorium endelig har givet Underretning i et Budskab. "Denne ved sin Befolkning, sine Manufacturer, sin Handel saa mægtige Stad, hvis Jndbyggere kun forlange Rolighed, er i lang Tid Opholdstedet for en Mængde Røvere, der hyppig begaae Tyverier og Mord. De under Navn af Brændere og Jesusbrødre bekiendte Røvere, ere organiserede i Compagnier, og staae under Chefs, hvis contrerevolutionaire Projecter ikke ere at paatvivle. Disse daglig tiltagende Bander blive endnu forstærke ved Deserteurer eller Reqvisitionairer og tilbagevandrende Emigranter, hvilke sidste befordre Uordenen i Løndom, i Særdeleshed, Mordene paa Kiøberne af Nationalgodsene. Deres Excesser udstrække sig endog til de hosliggende Departementer. (Her følge nogle speciellere Data). - Alle Anstalter derimod vare hidtil forgieves, Gendarmeriet er ikke tilstrækkeligt, og da det er slet betalt, slet klædt, og slet bevæbnet, har det hverken den fornødne Jver eller fornødne Kræfter til Tienesten, imod de Anklagede vover ingen at træde frem som Vidne, af Frygt, o. s. v. Directorium opfordrer derfor Raadet, at tage Stadens kritiske Stilling i nøie Betænkning. (Man troer, Lyon vil blive sat i Beleirings Tilstand).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Jmod dette Directoriums Budskab ivrede den lyon ske Deputerede Camille Jourdan; det syntes ham at indeholde ubestemte Efterretninger. Det blev imidlertid beordret at trykkes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
J 500 Raadets Sæde den 3die kom man paa ny til Undersøgelsen af Forslaget om Forlængelsen af Terminen for de nederrhiinske Flygtninge. Villers satte sig heftig derimod, af Frygt, at mange Emigrantere derved kunne blive begunstigede; mange andre talede derimod derfor. Følgende Dag yttrede Bailleul sig endnu heftigere end Villers, skildrede den ved Emigranternes Tilbagekomst bevirkede slette Forfatning i Republiken; paastod, at blot i et Departement over 500 Personer vare blevne myrdede, angreb det nylig opkastede Project om Gudstienestes Frihed og Klokkernes Jgienskaffelse o. s. v., og forlangede, Directorium maatte blive anmodet, at give Efterretning om Republikens Tilstand og Forholdsregler mod de tilbagevendende Emigrerede. Flere forlangede Talen trykt, endelig gik man over til Dagens Orden, og den 5te blev dog Terminens Forlængelse tilstaaet paa 6 Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Den 5te blev i Anledning af foreviist Protocol fra en Folke forsamling i Menous, som erklærer der sig, at ville danne et republicansk Selskab, i Anledning af den ind snigende Royalisme og den nye Trediedeels Aristoratibesluttet at anmode Directorium, at underrette sig om dette Selskabs Tilværelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Festen paa 14de Julii bliver ogsaa denne Gang høitideligholdt, som et Decret fra Directorium udviser. Begyndelsen giør en Artilleriesalve, i Directorialpalladset holdes en Tale, og opføres Musik, paa Marspladsen giver Garnisonen Skuespillet af en liden Krig, i Haven ved Luxemburg bliver stor Militairparade, og om Aftenen Dands paa de elsæiske Marker og Nationalstortets Have.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Brüssel, den 13de Julii. Fra Lille mældes, at Negotiationerne mellem de franske og engelske Fuldmægtige siden den 9de ere aabnede og i fuld Gang; men man troer, det vil vare længe, inden man erfarer noget Resultat deraf, da den engelske Ambassadeur atter synes sindet, at anvende alle den gamle Diplomatiks Uendeligheder. (Nogle Blade anmærke, at Opholdet i Lille maae være Malmesbury meget behageligt, da han der fra Vol denne kan have sit gamle sine qva non (Belgien, for Øye. Det hedder, at de spanske Gesandte de Campo, og Cabarrus, og de hollandske Voss van Steenwyk, Lestevenon, og Marselis ventes).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
London, den 14de Julii. De første Depecher, Lord Malmesbury efter sin Afreise har hidsendt ved Stats buddet Mr. Brooks, ere daterede fra Lille den 6te d. M. Der mældes, at man har modtaget ham med megen Udmærkelse, og at Creditiverne mellem ham og de franske Fuldmægtige ere udvexlede. Paa Veyen fra Calais til Lille modtoges han allevegne af Folket med de lydeligste Frydeskriig, og i St. Omer med Artilleriets Torden. Da han kom til Lille, vare Gaderne fulde med Mennesker, der raabte: Fredens Ministre leve, Maatte deres Underhandlinger krones med Held, Man paastaaer, at Grundvoldene for Fredsunderhandlingerne ere afgjorte med Frankerig, inden endnu Kongressen aabnedes i Lille. Og skal i saa Fald den eengang berømte Edmund Burke ikke have den Græmmelse, at opleve denne kongemorderske Fred, da han den 8de døde i Beaconsfield.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Som Fredsforvarsel vil man imidlertid ikke ansee et kongeligt Budskab forelæst i begge Huse den 6te, hvorved han anbefalede at sørge for de overordentlige Udgifter, der til dette Aars fremdeles Tieneste kunde behøves, og især en Pengeunderstøttelse i fornødent Tilfælde for Dronningen af Portugal, for at sætte hende i Stand til at værge sig mod den fælles Fiendes Angreb. Dette Budskab var Forbuddet for Pitts fierde dette Aars Budget, hvorved han Dagen derpaa forlangte ny Credit paa en halv Million Pd. St., der i fornødent Tilfælde, medens Parlamentet var prorogeret, skulde være til hans Tieneste, og hvoraf han bestemte 200000 Pd., som Subsidier for Dronningen af Portugal, desuden vare visse Udgifter ved Condes Armee ikke betalte. (Andre Tidender sige, som havde sagt: det ikke meere var nødvendigt at have det saa fortienestfulde condeske Corps i Sold; men det maatte aftakkes med en Gratification, der var den engelske Ædelmodighed værdig) ogsaa havde han i Sinde at aftakke et vist Corps i Vestindien, hvilket uden Godtgiørelse ikke kunde skee. Denne Resolution blev, tilligemed Subsidierne til Portugal, antaget uden al Modsigelse; thi efterat Oppositionen er ophørt, at besøge Underhuset, har Ministeren næsten ingen anden Uleilighed, end at lade alle sine Forslag registrere af Parlamentet. Han aabnede derpaa sine nye Paalæg, og vare disse vist nok af det Slags, som i alle Lande burde anbefales til Efterlignelse; da det første var paa Mandstyende, og det andet paa Luxusheste, tvende Overdaads Grene, der ikke nok kunne holdes under Saxen. Med andre af hans Paalæg seer det midlertid betænkeligt ud, saaledes er i Følge hans Paalæg paa Aviserne en tredie Deel mindre, end sædvanlig, afsendt fra General-Postamtet; saa at hans Taxer tabe i Extension, hvad han i Jntension vil lade dem vinde. Hans nyeste Forslag gik, som sædvanlig, uden Modsigelse igiennem. Den tiende brød et Menneske, som paastaaes rimeligviis at have været fra sin Forstand, med eet ind i Underhuset, og raabte: han forlangte Talerens Scepter, for at rense Parlamentet, da det var solgt, og han kiendte Kiøberne. Ogsaa sagde han, de fremmede Nationer attraaede Fred; men blot Husets Medlemmer hindrede den, da de kunde slutte den i een eneste Time. Nogle vilde, han skulde hæftes; men General Tarleton forestilte, han maatte være gal for at føre saadan Tale (hvilket alle andre maaskee ikke ville finde) og skaffede ham derved Lov, at gaae uhindret bort, samt bragde ham selv ud af Huset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Vigtige Tidender ventes fra Admiral St. Vincent, (Jervis) der endnu den 15de med 22 Linieskibe krydsede uden for Cadix. Af en spansk til Portsmouth opbragt Polacres Papirer har man seet, at den rige Manillaflode med det første kan ventes i Europa, og har man sendt et Skib til Admiralen med dette Budskab. Vil altsaa den spanske Admiral ikke lade denne rige Flode falde i de engelskes Hænder, maae han med sine 30 Skibe løbe ud, og vove et Søeslag. En af vore Aftentidender mælder, at den spanske Konge selv er kommet til Cadix, deels for at trøste de over den lange Blokade mismodige Kiøbmænd, deels for at drive paa Flaadens Udløb, ogsaa skal den spanske Admiral den Dag, da Efterretningen afgik, dertil have givet Signal, men Vinden slog om, og løb imod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Admiral Duncan har atter faaet nogle Linieskibe og Fregatter til Forstærkning. Vore Tidender levere nu udforligere Efterretninger, end andensteds findes, om de hollandske Rustninger i Texelen, og deres formodentlige Bestemmelse til Elven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Nederelven, den 21de Julii. Efter de med Dagsposten indløbne Efterretninger, holdt den hollandske Flode i Texelen sig vel seylfærdig siden den 14de at løbe ud paa første givne Signal, men dette var endnu den 17de ikke givet. Natten til den 15de slog Lynilden ned i eet ved liggende Linieskib, hvis Mast næsten gandske brændte af. Forresten er den engelske Blokade af Texelen ikke stræng, da 4 den 14de fra Hellwontslius udløbne hollandske Krigsbrigantiner Dagen derpaa indløb i Texel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
(Efterretningerne fra Amsterdam og Haag af 15de Julii tilføye, at 20 bataviske Batailloner, hver omtrent paa 600 Mand, samt noget Cavallerie, tilsammen mod 15000 Mand ere indskibede, og samtlig ligge i det saa kaldte ny Dyb. Franske Tropper ere ikke deriblandt; og man forsikkrer, at det hverken gielder Engelland, Skotland, eller Jrland. Et Søeslag med de uden for Texelen liggende og sig idelig forstærkende engelske, synes uundgaaeligt, saafremt Winter løber ud med sin Flode. Natten den 14de kom en Coureer fra Texelen til Haag, hvorpaa Søecommitteen og udenrigs Committeen havde et langt Møde, og Søe committeens Præsident selv er reist til Texelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Hannover, den 17de Julii. Vor Forgaars Tidende erklærer de Rygter, der ere udspreedte om en i Giærde værende fransk Jnvasion mod det nordlige Tydsklands Demarcationslinie, og især mod de hannoverske Lande, Hamborg og Bremen, at være ugrundet. Den mælder tillige, at Friemændenes Jndkaldelse er blot skeet, for Exerceringens Skyld, og at denne Foranstaltning snart vil ophøre. (Her tales midlertid bestandig om Frankerig, ikke om Holland).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Paris, den 11te Julii. Da de udspredte Rygter, om nærforestaaende Fornyelse af Fiendtlighederne i Jtalien endnu stedse vedvare, og endog er udspreedt, at Directoriet havde sendt Buonaparte befaling at begynde Fiendtlighederne paa ny, er i Dags=Redacteuren officialiter anmældt: at i Forgaars den 9de var kommet en Coureer fra Jtalien med en ny Depeche fra Buonaparte til Directoriet, og havde medbragt Efterretning, at Fredsunderhaandlingerne vedvare endnu. Men ogsaa denne officielle Bekiendtgiørelse synes ikke skikket til, at bortkyse hiine saa mangfoldelig udspreedte Krigsrygter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Mayland, den 5te Julii. Buonaparte har under 29de Junii formelig erklæret den cis eller trans alpinske Republiks Uafhængighed; men tillige bekiendtgjort: at det franske Directorium, paa det bemeldte Republik uden Rystelser og Anarchie kunde gaae over fra militair til Constitutions Regiering, har troet denne Gang at burde udnævne Regieringens og Lovgivningens Lemmer, saa at Folket altsaa først et Aar efter Constitutionen kommer selv til at besætte de ledig blevne Pladser. 4 Directorer ere alt udnævnte: den femtes Udnævnelse synes at bie paa, at den cisalpinske Republiks Omfang gandske skal være bestemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Venedig, den 4de Julii. Vort Municipalitet har sendt nogle af de meest democratisk sindede om i alle Huse, for at lade Jndvaanerne underskrive en Erklæring, hvori de ønske at foreenes med det faste Lands Jndvaanere (den cisalpinske Republik) af vore 150000 Jndvaanere skulle, efter Forlydende, 35000 have underskrevet den. Municipalitetet har nu besluttet, at sende Deputerede med den til Buonaparte. Det lader, som man her er i Frygt, for at komme under østerrigsk Herredom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Jtaliensk Grændse, den 5te Julii. Efter Beretninger fra Bologna ere nogle Detachements Tropper afgangne til Ancona, Stæderne Jest, og Macerata have fulgt denne Stads Exempel, ogsaa skal i Urbino være udbrudt en Revolution. Efter nogle Tidender skulde en ny Krig mellem Neapel og Frankerig være for Haanden; andre sige derimod, at alt Ureede mellem dem er berigtiget, og at de i Fredslutningens hemmelige Puncter betingede Penge gaae fra Neapel til Mayland. Den største Deel af det venetianske Dalmatien er besat af de keiserlige, og har svoret Keiseren. Alle venetianske Protestationer have været forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Roveredo, den 9de Julii. Den ny Revolutions historie i Valtelinerlandet er paa ingen Maade ligegyldig for vort Tyrol. De democratiserede Valteliner vare alt trængte frem til Bormio. Vore Tyroler i Vintschau, havde al Aarsag at være vagtsomme. Allerede havde Revolutions=Apostler indsneget sig blandt dem, men fandt intet Jndpas. Nu hedder det, at de opstandne Valteliner, hvis Antal angives henimod 6000, hvis de ikke skulde faae friere Regieringsform af Graubundterne, ville give sig under østerrigsk Skyts. Den 28 Julii rykke vore Tropper frem og da bortfalder det Dække, der hidtil indhyller de italienske Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Kiøbenhavn, den 24. Julii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-24
Vinden. 17 Julii. S. S. O. 22 1/4 Varme. S. O. V. S. V. V. N. V. V. N. V. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Kiøbenhavns No. Aar. huusal. sattunus, Plin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Post-Tidender, an at nuar. Fredagen, den 28 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Petersborg, den 4de Julii. Vor Dags Avis giver en Liste paa 359 Personer, paa hvis til Keiseren indsendte Ansøgninger er givet Afslag (en synderlig Slags Publicitet). Deriblandt ere mange afskeedige Officerer, Officeers Enker, ogsaa adskillige anseete Embedsmænd, Fyrster, Adelsmænd, Kiøbmænd, Fabrikanter, Geistlige, Boghandlere, o. s. v. Fremdeles en Liste paa 84 Personer, hvis Ansøgninger ere fundne urimeligt, og sendt tilbage med en Rift i, samt befaling, at drive Postpengene for deres Forsending. De fleeste ere fra afskeedigede Officerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Wien, den 8de Julii. Efter Beretninger fra Lemberg stadfæste mange Privatbreve og Reisende, der komme fra Vestgallicien og de russiske Grændser, at megen russisk Krigsmagt i smaa Corps paa nogle tusend Mand drage sig mod Grændserne, og fordeele sig saaledes, at de i Nødsfald paa Øyeblikket kunne drages sammen i eet Hovedcorps. J Lemberg vedvare Recruteringerne, og Hvervingerne uafbrudte, og daglig komme anseelige Transporter Recruter fra alle Galliciens Egne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
J den wezlarske Tidende tales meget om en ny Alliance mellem Engelland og de nordiske Hoffer (dog - haabe vi – kun det russiske og svenske – for at modveie de sydlige Hoffers Alliance; ligesom og paa ny Rygtet om Preusens og Frankerigs Alliance bliver meget levende).De i Tyrkiet samlede udvandrede Polakker have under Deniskos Anførsel gjort Forsøg paa, at bryde ind saavel i Ostgallicien, som det russiske Polen; men bleve begge Stæder drevne tilbage, og ville nu søge en Vey til Jtalien, for at støde til Dombrowsky Wien, den 12te Julii. J denne Uge ere atter mange Tropper afgangne til de bøhmiske Grændser, ogsaa er meget grovt Skyts ført did; den bøhmiske Nation har, ligesom den ungariske, tilbudet sig, i Massa, om det behøvedes, at kiæmpe for Monarken og Monarkiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Efter at Buonaparte har udstædet Friehedsproclamationen til de venetianske Øer, skulle i adskillige tyrkiske Grændselande, Albanien, Macedonien, og paa adskillige tyrkiske Øer have yttret sig revolutionaire Bevægelser, hvis Følger man nu maae oppebie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
J Statskancelliet udarbeider man nu Gensas, en gammel ungersk Konges Deduction, og da han tillige var Eier af Dalmatien, vil Keiseren derpaa grunde sine Fordringer og Rettigheder til dette Land. For imidlertid at give disse mere Vægt, hos saadanne, der maaskee ellers turde finde dem ude al Kraft, angives den italienske Armee, med Jndbegreb af det tyrolske Corps, til hundrede tusende Mand. Og da man anseer denne meget for stor til blot at tage nogle venetianske Provindser i Besiddelse, giør man sig mange Gisninger, at enten de Keiserliges Godtgiørelse i Jtalien kunde blive betydeligere, end man havde ventet, eller at der kunde forstaae ny krigerske Scener. J Zara, Zebenigo og Spalatro skal det keiserlige Flag allerede vare, den neapolitanske Gesandtskabssecretair er paa ny sendt til Buonaparte, og man veed blot saameget af hans Depecher, at der nu handles om selver Venedig, om det skal komme under østerrigsk Herredom, eller ei.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Jtalien, den 6te Julii. Ved de keiserlige Troppers Jndrykning i det venetianske Dalmatien, har General-Major Rukawina udstædet en Proclamation, Mage til den, der blev givet i Jstrien. Ved Besiddelsen af dette Land, der hidtil leverede Bygningstømmer og alle Materialier til det venetianske Skibbyggerie, kan Østerrig faae en Søemagt, der bliver af ikke liden Betydenhed, saavel for dens Handel, som for dets Forhold med Porten. J Genua oprettes en ungarisk Legion, bestaaende af 10000 Mand, Halvdelen besoldede, og Halvdelen ubesoldede; derimod aftakkes de hidtil i genuesisk Sold staaende fremmede Regimenter. De fleeste Stæder i det genuesiske sende Deputationer til Genua, for at fraternisere med den; kun Staden St. Remo vægrer sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
General Gentili er med Eskadren fra Venedig lykkelig kommet til Corfu, de venetianske Øer i det joniske Hav skulle være aldeles villige at democratisere sig. J Venedig have de Franske fundet 17 brugbare Linieskibe, som de nu udruste, for at sende dem til Toulon, af Fregatter og andre mindre Fartøyer have de allerede besat et temmeligt Antal, og bortsendt fra Venedig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Overrhinen, den 15de Julii. Granbundten har nu af Schweitzer-Cantonerne forlangt Bistand mod sine oprørske Undersaatter Veltelinerne, og virkelig raadslaaes ved Landdagen i Frauenfeldt over denne Sag. SchweitzerCantonernes Formaningsskrivelser til Lydighed ere af Veltelinerne sendte tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Basel, den 12te Julii. Vor Cantons Deputerede til den helvetiske Landdag i Frauenfeldt komme allerede tilbage, deres Forretning maae altsaa ikke have været saa farlig, som man frygtede. Man veed blot, i Henseende til Buonapartes gientagne Begiering om Giennemmarch for en Deel af hver Armee giennem Val liser-Landet, at samtlige Cantons ikke ere mindre end sindede at tilstæde dette, og ville anvende alt, for at hindre det. J forrige Aarhundrede, da Franche Comte var østerrigsk, have midlertid Valliserne bevilget de østerrigske Tropper Giennemmarch til Jtalien. Det condeske Corps troer, inden 8 Uger gandske at være aftakket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Frankfurt, den 15de Julii. Efter Forlydende skulle i dette Efteraar 60000 Østerriger komme til at staae i Schvaben i Egnene ved Donau, Lech, og Mindel. Til Grund angiver man, at Høsten i Ungarn torde falde slet ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
De Franske gaae nu stærkt tilbage over Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Henimod 20000 ere paa 8 Dage gangne over ved Neuwied, hvis bekiendte Brorskandse, eller egentlig det der, værende Brænde, sælges.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Brüssel den 13de Julii. Sambre- og MaasArmeen drager sig stedse mere og meere hen i vore Egne; en Deel skal cantonnere ved Maasfloden, den anden gaae giennem vor Stad af Flandern, for at drage i Leir med de derværende Tropper paa Dunerne. Det synes, naar Freden med Engelland ikke snart sluttes, afgjort, at den franske Regiering i Forbindelse med den bataviske vil foretage den saa længe truede farlige Expedition mod Engelland, og lade Tropperne dertil indskibe i Dunkirchen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Midlertid true de Engelske endnu bestandig vor Kyst. Nylig viiste nogle af deres store Skibe sig ved Cadsaand, men gik bort igien, da Tropper og Artillerie lod sig see paa Strandbredden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Haag, den 15de Julii. Jo mere Terminen til Constitutionens Jndførelse nærmer sig, jo synligere blive dens Fiender. De deele sig fornemmelig i tre Classer. Jntriganterne, som intet kunne vinde ved, der igien bliver Orden, og som ellers ogsaa kaldes Revolutionairs. De store Stæder, der føle Tabet af den Fordeel, de havde tilvendt sig paa de mindres og Landets Bekostning, og Provindserne, som ikke gjerne ville tage Deel i Hollands Gield. Alle disse skrige meget stærkt mod Statsraadet, hvis Medlemmer de kalde de fem Statholdere; mod deres stærke Lønninger, o. s. v., og vide at skaffe sig Tilhængere nok i de smaa Stæder, og Landsbyer, hvis Jndvaanere ikke noksom kiende deres eget Vel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-07-28
Finantserne ere i slet Forfatning. J de offentlige Casser er megen Mangel. Midlertid har Hollands Laan paa de 12 Millioner meget Tilløb.