Viborger Samler, 1802-02-22
Paris d. 2 Februar. Nu ere Cisalpiniens Anliggender tilendebragte i Lion. Republiken har faaet Navn af den italienske Republik og Konsul Bonaparte er bleven dens Præsident. Consultaen fandt i sine Raadslutninger ingen Mand af Anseelse i Republiken selv, som paa Grund af Staten, beviiste Tjeneste, sine Regieringskundskaber eller almindelig Agtelse, kunne tilbydes øverste Plads i dens Regiering. Man valgte derfor stedse Bonaparte til Republikens Overhoved. J en Tale som Konsulen den 26 Jan. holdt i det italienske Sprog i Cisalpinernes Consulta, giennemgik han Republikens Historie kortelig, antog Valget som dens Præsident og forsikrede dem om sin ganske Beredvillighed til at have Republiken til den fortiente Rang o. s. v. Hans Tale blev optaget med almindelig bifaldsraab og derpaa forelæste man Constitutionen for den italienske Republik. Den indeholder i Udtog følgende. Den romerskkatolske Religion er Statens. Regieringen udnævner Biskopper, Paven indsætter dem, Biskopperne vælge Præsterne. De geistlige ere fri for Militærtieneste. Republiken deles i Departementer, Distrikter og Sogne. Fremmede, som have boet i 7 Aar i Republiken, blive dens Borgere. Enevoldmagten tilhører Borgerne. De forestilles ved 3 Valgkollegier, nemlig Jordejernes Kollegium, der bestaaer af 300 Lemmer og forsamle sig i Mayland; de Lærdes Kollegium, af 200 Lærde, der forsamle sig i Bologna; de Handlendes Kollegium, af 200 Kiøbmænd og Fabrikantere, der forsamle sig i Brescia. Af disse : Kollegier vælges 21 til Censorer; de forsamle sig 5 Dage efter Kollegiernes Slutning og udnævne, efter de dem leverede Lister, inden 10 Dage Embedsmændene. Disse 3 Kollegier samles efter Anmodning af Regieringen i det mindste hvertandet Aar, for at udvælge nye Lemmer til Statsraadet, det Lovgivende Korps o.s. v.. Kuns 14 Dage maae deres Sessioner vedvare. for at blive Lem af disse Valgkollegier maae man være 30 Aar; de beholde denne Bestilling deres Livstid og miste den ved at giøre en bedragersk Bankerot eller ved at tiene fremmede Magter imod Lovene. Den egentlige Regiering bestaaer af a) en Præsident, med 500000 mallandske Livrers aarlige Løn; han bliver Præsident i 10 Aar, men kan atter vælges; (Præsidenten foreslaaer nye Love, underhandler med fremmede Magter, har den øverste fuldbyrdende Magt, udnævner Ministre, Agentere, Generaler og en Vicepræsident) b) en Vicepræsident, med 100,000 Livrers aarlig Løn, han tages af Statsraadets Lemmer, vælges af Præsidenten, forretter i Præsidentens Fraværelse hans Embede og kan ikke afskediges, saalænge den der valgte ham, er Præsident. Men frasiger Præsidenten sig sit Embede, vælger Statsraadet en ny inden 48 Timer, c) Statsraadet (Consulta) bestaaer af 3 fortiente Borgere, som maa være 40 Aar; de vælges paa Livstid hver med 300,000 Livrers Løn; Statsraadet sauctionerer Tractater og befatter sig især med de udvortes Anliggender, i Oprørstilfælde have de Sikkerhedssanstalterne at besørge. d) Ministre, vælges og afsættes af Præsidenten. De aflægge aarligt Regnskab for deres Udgifter. e) et lovgivende Raad af 10 Borgere. som Præsidenten vælger, hver med 20,000 Livrers Løn; de giøre Udkast til Lovene, f) et lovgivende Korps af 75 Lemmer, hver med 600 Livrers Løn(dog ere 15 af dem Talere og have 900 Livr. Løn) hvert andet Aar afgaaer en Trediedeel og en ny vælges. De 15 af dette Korps som ere Talere, overbringe til de lovgivende Raader Regieringens Forslage til nye Love og efter hemmelige Samlinger med dem, give deres antagende eller forkastende Stemme. Alt hvad ovenmeldte Regierings Kollegier, Præsidenten og Raadene foranstalte, kunne de ikke kræves til Regnskab formen Ministrene staae til Ansvar for de af dem udstædte Ordrer, de af dem udgivne Summer og Lovenes Udførelse o. s. v. "Til Vicepræsident udnævnte Bonaparte Franz Melzid Erile.