Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-03
Enhver Fattig faaer her maanedlig i Penge fra 1 1/2 Rdlr. 1 Ort, til 2 Rdlr. 1 Ort. Da Baron Adler var Stiftamtmand her, fik ethvert Fattiglem maanedlig Tillæg. J de 4 Stuer, hvori Hospitalet er inddeelt, have de Fattige frit Huus og frit Brænde; Hospitalet giver aarlig 11 Rdlr. til Brænde for enhver Stue. Det har sin egen Kirke og Præst, til hvilken enhver af Hospitalslemmerne offrer til de store Høitider en Ort, og til Klokkeren det Halve; men dette gaaer af Hospitalskassen. Dette Fattighuus med sine mange og rummelige Bygninger, ligger paa et tørt, sandigt og luftigt Sted i en Udkant af Byen; men ved det er ingen Have. Dets store Kirke skal, efter et Kongel. Rescript, nedlægges, hvilket og i den Henseende vilde være at ønske, da Præstens Løn, omtrent 400 Rdlr., som nu gaaer af Hospitalets Casse, saa kunde anvendes til flere Fattiges Tarv. Af Prof. Thaarups (i forrige Brev nævnte) statistiske Archiv sees, at denne Stiftelse eiede 1794 i Capitaler omtrent 20,000 Rdlr. og store Landgodser, som efter et Reser af 13 April 1798 skulle sælges, ligesom Fæstecontracterne blive ledige. - - Lige over for Hospitalet i en af Stadens smukkeste Gader, ligger en Arbeidsanstalt for de Fattige, som er den første af sit Slags i Norge, og har den virksomme biskop Schønheider, at takke for sin Tilværelse. Denne Stiftelse var denne ædle Mands Værk, og paa hans Grav den skjønneste Ærestøtte. De Angellske Legater skienke aarlig til denne Stiftelse, Renterne af 30,000 Rd. Da jeg saae denne Arbeidsanstalt, vare her 54, som havde fri Bolig, Lys og Brænde, og frie Materialier. Her forarbeides meget Hør= og Blaarlærred, som deels i Byen, deels i Nordlandene, har en stor Afsætning, - Fodtæpper, Tørklæder, Bomuldsnathuer, Sokker, og en betydelig Mængde af store Sildegarn, hvilke og afsættes meget. (Et saadant stort Garn, i Norge Sildenoot kaldet, koster omtrent mellem 3 til 400 Rdlr.). Her forarbeides og adskillige Sorter Dreiler, og Uldtøier, en stor Mængde Væger (Lyserag), Pd. 18 Sk., spindes her til Byen og Landet; man har og gjort en Begyndelse med at gjøre Træskoe her; med Strømpevævning har man maattet høre op, da det ikke svarede Regning. Et Par Strømper, som her koster 1 Rdlr. 12 Skill., maatte sælges for 1 Rdlr. 1 Mark, fordi Kiøbmændene leverede de Engelske Vare, som her kjøbes med Enthusiasme, lettere. Her spindes og Fiskegarn. Det vilde være meget gavnligt, om Stiftelsen kunde indføre sine Fabrikater toldfrie, som den maa forskrive udenlands fra. Man har og her et Hørheglerie, hvor der bruges Engelske Hegler. Uden for Stiftelsen, ere 120 Arbeidere, og 54 som arbeide her, boe i en Overstue paa Hospitalet, og de fleste have tillige af Fattigkassen fra 1/2 til 1 Rdlr. maanedlig Understøttelse. Jnspecteuren ved denne Stiftelse, som og er dens Regnskabsfører, har 350 Rdlr. aarlig Løn, 36 Rdlr. til Huusleie, og desuden 1/2 Procent af de solgte Vare. En Opseerinde Raadskone kaldes hun her), har maanedlig 2 1/2 Rdlr., og Stiftrevisoren aarlig 30 Rdlr. - Nær ved Stadsporten paa et høit, tørt Sted, hvor der er en indtagende Udsigt ud over Trondhjems Fjord, da man seer alle til og fra Staden seilende Skibe, har man af de Angellske Legater anlagt Stiftelsen, de saakaldte Angells=Stuer. Her ere 2 Stuer, 8 gamle Fruentimmer i hver, og en Raadskone for begge Stuer. Fra den Tid, da Grev Moltke var Stiftamtmand, faaer enhver Person i denne Stiftelse her 2 1/2 Rdlr., og 8 Favne Brænde aarlig til hver Stue. Stuerne vare rene, høie og sluftige, i den ene Stue hang to Portraiter af en Præst og en Kone, som vist vare over halvandet Hundrede Aar gamle. De vare godt vedligeholdte, og viiste Fortidens ædle Simpelhed i Klædedragt. Paa samme Sted i Baggaarden ligger Stadens almindelige Fattighuus, hvor der vare 94 Almisselemmer af begge Kjøn. De nyde her, efter den sidste Stiftamtmand Baron Adlers Foranstaltning, maanedlig indtil 1 1/2 Rdlr. af Fattig cassen. Bygniningen er inddeelt i 6 Stuer, som have 4 Opsynsmænd, og hver Stue aarlig 8 Favne Brænde. (Her, saavel som i enhver af de offentlige Stiftelser man viste mig, erindrede man med rørt hjertelig Taknemmelighed de roesværdige Anstalter til at lindre de Fattiges Kaar, som man har at takke de to Adelsmænd, Grev Moltke og Baron Adler, hvilke vist her aldrig glemmes, som virksomme sande Menneskevenner). - Ogsaa lige over for Hospitalet ligger Stadens Tugt- og Manufacturhuus. J en Jldebrand 1708 brændte det forrige Tugthuus, og tillige alle Stiftelsens Regnskabsprotocoller, hvorved dens Pengevæsen kom i den største Forvirring, og Stiftelsen gik næsten til Grunde. Tugthuuslemmernes Antal afvexler for nærværende Tid fra 40 til 103, da jeg saae Stiftelsen, vare der 15. Fordum, før de Danske Straffelove bleve saa formildede, var det høieste Antal her 60 til 70. J Aaret 1793 vare her kun 77 1796 vare her ligeledes blot 7. J de Aaringer, da her herskede Dyrtid, har her omtrent været 40, største Delen Betlere fra Landet. Stiftelsen har sin egen rummelige, hensigtmæssige og smukke Kirke. Over Jndgangen til Kirken indvendig i Gaarden, læser man følgende curieuse Vers af en Biskop Hagerup, som jeg her vil afskrive: Gud lønne Christian den Sjette, Hvis Maade har funderet dette Gud spare Kongen mange Aar, At hver en Bye et Fugthuus faaer, Lad Kongen udi Fred regjere, Til af Utugt at rudinere. Men lad vor Bye og Land bestaae, Og dette Huus god Fremgang faae. Neden for disse Vers læses: Trondhjems-Byes Tugthuus funderet den 1 Jan. 1733, beboet den 9 Dec. 1732. Kongen gav Pladsen, hvor Tugthuset blev bygget; her er og en stor og rummelig Have, som formodentlig tilhører Stiftelsens Jnspecteur. Hos den nærværende Inspecteur Brande, en Dansk Mand, saae jeg en smuk, betydelig Samling af Naturalier, største Delen ostindiske Conchylier, mange anseelige Mineralstufer, og en Mængde Sjeldenheder; han havde og den berømte Stiftamtmand, den lærde Jslænder, Fjeldsteds Portrait, - bekjendt, tildeels berømt af hans Priis skrivt: om en nye Handelsindretning, i hans (Fortsættes.) Fædreneland.