JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1687-06-02
Londen den 12. Slig fisken lykkis ej for hver og allevegne To hundred tusind pund i Guld og Sølv at regne En dukker fisket har ved Bahama i Aar Op af et gammelt vrag, som der i grunden staar. Med gylden krog mand nok sligt fiskende maa drive Hvo intet vove vil vil lykken intet give Nu seer vel somme furt, som det i bøde var Og da vel meer end skal med spotske miner skar. Ungeren. Gran. Nu synis alvor nok i voris Tyrker fejde Og Erla tør vel ej forvente nogen lejde J hvor med Essec gaar, vor magt er nu i fart Og fra os høris tor med tiden noget rart. Ja rart, et varmt bad nok tør være vis i vente Da Tyrken lover sterk for capital og rente At giøre med os klart, hand er saa sterk som vi Saa arbeid blive vil at tage haand udi.
Danske Mercurius, 1687-06-02
Polen. JUNI. MERCURIUS. Polen. Varskab. Vi see paa Caminik og unde den os gierne Gid Himlen viste kun saa god en lykkis stierne De Tarters overfald er ellers her gemeent Og alt for voris verk os falder altid seent. Paris 7.
Danske Mercurius, 1687-06-02
Frankerig. som kniv den anden best kand holde udi skede, Saa er og sikkerst fred naar feide er til rede, Derfore seis vor magt, og er ej andet meer Gid hver for egen dør vil holde smukt og reent.
Danske Mercurius, 1687-06-02
Stokholm 20. Sverrig. Ved Upsal her og der er Kongen alt paa færde, Sit folk paa krigs maneer at ove vel og hærde, Paa Tydske grenser og mand martialisk seer, jo stadig teer. Dog fred er runden om og si Hag 23.
Danske Mercurius, 1687-06-02
Holland. De Tyrker nordverts er, og vore skibe lede Om dennem runden om, og faa vi dem i mede, Da holde de vel fod og gielde os igien Hvad de i røvernest har snappet fra os hen. Det gaar saa hvor det kand, men andet er i gryde, Den Bantams sag endnu er færdig til at bryde, Om hver kon sit beholt, da ingen trette blev, Best var det mand i alt til roligheden drev.
Danske Mercurius, 1687-07-01
VIII.MERCURIUS. ANNO M. DC. LXXXVII. LI MERC UJ PRIUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Kiøbenhavn. 4. p skiønne Kiøbenhavn, hils smuk af dine Volde Nu store Printz Georg sit indtog her vil holde; Den Kongelige Printz lad tegne idel fryd J heele Nordens navn af hvert det stykkis lyd. See hvor Monarken selv ham fører ved sin side. Vor Dronnings selvskab og vil hannem æren vide. Ham Arve-Printzen og samt Hoffet følger med, Saa ære giør geleid i hvert hans fodered. Commoedier gaa an, og hver en glædis mine For Danske Printz Georg med hilsen synis trine; Hans Engel-ansigt syn her alting livligt giør, Saa hele Verden let de Fryder efterspør. Neptune lad nu smuk din ære-torden brage Bred ud dit blaa tapet mod Printz Georg at tage. Vis ham for din Monark hvad Floden nu formaar. Og hvor den tager til i styrke aar fra aar. PryIVIII. MERCURIUS. Pryd atter Told-boe pynt med alle dine Flage. Dit Hav-Folk udi pragt lad vel mod hoffet tage. Byd Printzen sær til giæst, syng ham Sirenesang, Lad og Vulcani bas i luften give klang. Sæt paa Olympi maal, paa øverst Maste ende En Dydens Vinding op, see dine Havfolk rende Knaphændige der til, og ærens bæger faae: De ad den glatte mast, som paa en slette, gaae. Der titter Gaasen op, det hendis knap vil gielde: Den Søemand dumper ned i grunden den at fælde: Nu dukker hand i bond, nu far i luften op Dog holder mandig ved, til den maa holde trop Saa tak Neptune tak, fordi din flid lod finde Hvis for den rare Prinz til lysten kunde vinde. Engelsk Krønik skal din sinhed tegnis op, Og Danmark fører dig paa ærens høje topdee Amor nytter og den overvettis glæde Og forer udi lyst til Brudebenk og Sæde Den vakker Admiral Hr. Bielke med sin Brud.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Hvor Hoffet holder smukt den Bryllups Aften ud. Der varet Majestet og arve Prints sig finde Med Printz Georg i fryd, som der er yppig inde Slig. JULII.MERCURIUS. Slig Bryllups giæster vel er meget rart at faae. Hr. Bielkis rare dyd kand dog den naade naae. Mars vil og i sin pragt sit beste gierne giøre Og sine tusind seis af Staden ud at føre; Der svigner Banner om, der høris feld-musik Der flanke blanke sverd, saa det har held og skik. Kron værdigst Printz Georg sig lade da behage Den lyst, som Danske mænd udi hans komme tage. Jeg fører Guders Bud, og deris hilsen bær. jeg underdanigst og hans fod maa træde nær Al velkoms ønskesynd ham Himlen lader byde, De Krone, Septer, Guld og Riger ville yde, Ja ønske alt det got, som Printz at ynde veed, For slig en Printz mand bør slig ønske lægge nedingeren. Ved Essek-Broen maa den Skandse Darda bukke for Lottrings Førsten ned, og mange Tyrker sukke Ved dette nederlag: Saa gaar nu an paa nyOg om adskilligt snart tør Rigte lade kny. Tydsland. Heidelberg 2.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Den Portugals Gesant vil her ej længe bie Nu hand i Kongens navn sig haver ladet vie Til voris Chur-Princes, som udi kronet pragt Ham til i Kongens navn sin Dronning tro har sagt. IVIII.MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Paris. 5. Nu gaar Gesant til Rom sit fri qvarteer at holde Dog Paven der imod har skrevet hid en skrolde: Vielske vel hans Tro, som det er nok bekient. Hans myndighed ham dog tilbage bliver sent.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Engeland. Londen 6. End har vi intet svar fra Holland her at høre Om voris Bantams sag, i hvad de vilde giøre: De mene muligt, at det ei vort alvor er Lad meeningen saa staa, sit mene kand enhver.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Ægypten. Rosetto 21. Apr. De Jøders ny Prophet ei holder sig i tømme Og maa for Mohomet derfore landet rømme. Hand har et helligt skin, hans anhang bliver stort. Og holder hand sig nu til Abisiner ort.
Danske Mercurius, 1687-07-01
Holland. Amsterdam. 8. Jul. De Tyrker, som her var ved landene at røve, Nu fra os borteer, i hvor de fløy og støve: Om Engeland de gik heeløred fra os bort Slig giæster lyste vi ej mere hid til vort.
Danske Mercurius, 1687-07-02
JULII. MERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVII. J LII. MERCURII SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Kiøbenhavn. 17. aa Floden udi dag vil Hoffet atter giæste, daa ingen fryder her tilbage staa og reste At naadigst Printz Georg jo nyder sit be haag. hver en lyst der kand frembryde for en dag. Mand over underdis Krigs vunder uden ende Og Bombarderer seis at kaste vel behænde Fra her til Gientofft op. de ere kæmpe kast. Og en beleiret Stad kand tære udi hast. Nu holdis maskerad, der Norske bønder ride, far Amager Folk. Hvo skulde andet vide, Der End de det og saa var Amaliborg dog veed 28. At hele Hoffet did til maskerade reed. Nu rider mand til rings, og Morianen støde Nu tagis Eblet op, og H. offets Damer møde VIII.MERCURIUS. At see de Ridderspil for Fruer og for møer, 31. Saa ei vor Herris Fugli disse dage døer.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Hans høje Excellens i dag fornemmis byde Vort Konge-hoff til giæst, og rygtet nu vil lyde, At højest Printz Georg der giver sit faar vel, Og skeer hans ære der i lystigheder skiel. Som jeg drog vingen ind og havde ej at føre 1. Aug. Juli-maanets nyt, da dunnede i øre Meer Al Voldens Tordenlyd, og hilde gode nat, For store Printz Georg sin reise hiem har sat.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Paris. 15. Ritmester for en trop en Dame her at være Nu Rygtet kunvar giør til hendis Helte ære, Som hun med joldmøe-haand har lagt sig ind i krig. Og elskte harnisk meer end Fruers svandse-flig. Sin tapperhed hun dog ej piger kunde yde, Hvorfor hun sig til syn i retten nu maa byde, Fordi en stakke tog paa barne fader feil, Og skyldte denne Helt, som dog var aldrig geil. Saa maatte Helten da sit pas i retten vise, Og hørtis alle mand dets indhold villig prise, Ti stilen den var net, dog der var ingen stil, Hun slap, og Tøsen fik af alle Piger smil. TydsIVIII. MERCURIUS. Tydsland. Neder-Elv. 27. Om Erla rygte er, at den sig skulde give For Kæjserlige magt, i hvad der af vil blive; Dog skyttis den ej stort for dens besætning vil J marken svække os, hvor mængde dog vil tilUngeren. Offen. 3. Sig Volunterer hid af vidt afligne lande Har samlet for at slae paa Tyrkens hud og pande: Af dem to snese er for hannem bleven told; GUD skytte venner for hans veldis overvold. Nu vil det skære skarp, ti det er alt til syne, At slaget vil gaa an, gid Fienden nu maa nyne, Saa faar hand nok af graad. Vi end ei heller leer, Hvo veed hvad lykken vil hand sig haardnakket teer.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Polen. Lemberg. 9. End staar Caminie, fik hielp, undsætning størke; Saa gaar os Lykken fra, vi træve udi mørke: Fra Vien blev undsat, vi lit udrettet haar, Dog er os Krigen haard, og flittig paa os tar. De Tarter fløre hid, og veldig landet strabe J deris svermeri, og Muskoviter tabe, Hvor IVIII. MERCURIUS. Hvor de ei vinde vil, hvad styrke de end har: Den magt er paa papir, for resten intet tar. Fra Esset har mand det, at Kæiserlige stande Hos Tyrken, saa en pik snart rører deris pande, Saa klap i vente er, i hvo det rammer paa, hvad, saa ønskis fred maa skyndig til os gaa Engeland. Londen 9. Det guld vi fisket har i tøndertal at regne, Mand nu har tanke til med ære-preg at tegne. Saa har de god prosit og æren følger med, Som den hos penge jevnt har første rang og stæd.
Danske Mercurius, 1687-07-02
Holland. Roterdam. 19. Nu glædis Portugal, og Kongen uden ende, For Dronningen nu did i Majestet vil vende; Hun nylig gik til Skibs; geleid dog her ej tog, Men udi Engeland) til Lisabon saa drog. Nu er hun underveis: Neptunus did maa styre; Ti Himlen hannem did med hende lader hyre: Saa er hand god Pilot, til Septeret faaes fat, Det Kongen give vil til hendis Brude skat.
Danske Mercurius, 1687-08-01
AUGUSTIMERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVII. AUG. JRIUMERe PRIUS. Danmark. Fredrichsborg den 3.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Frisværdigst Printz Georg fra Faderland og Rige, Fornemmis udi dag sin goden at at sige re Og see, Mornarken giør paa vejen ham ge leid, Saa der i fulde vegt er broder venskab veid. Far vel da store Printz ham alle Engle føre Til Engeland igien, saa vi maa frydig høre, At Himmel, Jord og Vand vel baned har hans vej, Og ingen lyst har sagt i dette selskab, nej Glückstadt 9.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Til hiemfærd Prinz Georg nu kommen er tilbage Sin fulde afskeed her fra Faderland at tage. Hans høje Excellens hid hannem selskab giør: Hvor nødig hand er mist vel længsel efterspør. NuAUGUSTIMERCURIUS. Nu gaar hand da til Skibs, Pligt anker Gud vil være. Gud self har røret fat, Guds Engle hannem bære Paa hver en bølge-vold, Gud blæser self den vind, Som ham i Engeland skal skyndig sætte ind Kiøbenhavn 8. Vor Gedde nadde ej paa Tyrckerne at tage; Thi de alt borte var, er kommen saa tilbage. Guds vejrlig tog et skib paa vejen fra ham henFor resten var dog Gud hans styremand og ven. Fra Saxen høris her Grev Zinsendorf at være Chur-Førstelig Gesant og høje bud at bære: Den ldste vor Princess hand bar og hilsen til Chur-Printzen ham det bød, det tiden lære vil. Retfærdigheds basun nu skingrer udi øre, Og lyder, at mand skal fortrængtis sager føre For Kongens høje Ret, som blæsis ind i dag, Saa hver maa nyde ret, som har en rigtig sag. Monarken sidder selv i Rettens høje sæde Og seer mand allerførst graa Norske Bonde træde Op for den høje dom, og vinder hvad hand vil, Anseelser ej paa personer høris til. For Cammer forrig for Modenæ Hertuginde, Er nyligen lagt an, saa forrig er at finde AUGUSTIMERCURIUS. For store Printz Georg, saa snart hand komer hiem Thi denne forrig der giør blodet storre klem Engeland. Londen 7. Vor lejr nu bryder løss, og gaaes i vinterlejeDet er en vakker magt, som bringet er til veje Til Søes er Floden og udi en vakker stand Saa Fiende mødis kand til baade land og vand. Dog bliver fred i aar, i hvad end giøris mine Hos andre her og der, og drage vi den line, Som foros sterkister, og Bantams Compagni, Ostindiens jeg meen) sit stikker og der i Frankerig.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Paris. 9. Muscoviens Gesant opfører skienk og gave Af rare skind og foer, som deris lande have. Hand føris til forhør udi en vakker pragt Hvor i hans ydmygt mod har hilsener aflagt.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Tydsland.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Berlin 10. Fra Kæjserens Armee her tidender vil hvege, Det merkis nok de ei med Tyrken har at lege; Men vakker slais her om, dog end ej sigis vil gen til. Hvo mest i dette slag har ladet ry Men AUGUSTIMERCURIUS. Et klaper mand bekeint, at Christne maatte finde, Men atter siger mand at Kæiserlige vinde Dog ej begribis kand, hvorledis det gik til. Got Kort har begge haft, som giver skarpe spil.
Danske Mercurius, 1687-08-01
16. Julii. Muscov Vor magt er alt for stor, og seeis at mange munde Giørmange komme fad, som stikkis op til grunde, Saa maaltid snart er gjort, og hunger er til giest. For mangel og af foer forkommer mangen Hest. Thi Fienden runden om opbrænder Græs og Enge Og ellers med parti paa alle sider trænge, Saa mand forkippet er og ønsker udigien At Tyrken nu, som før, vil blive voris ven.
Danske Mercurius, 1687-08-01
Holland. Haag 12. Aug. Mand her ret bange var for vor Ostindi-Flode Dog kom den sikker hiem; Thi venner ere gode: Den danske Gedde selv ledsagning et har giort. Og med ald høflig hielp det haver hiulpet fort. Venedig høris fra, at deris Morosine De Tyrcker slog til Søes, og tør mand giøre mine, Som at Lepante selv er Königsmark i vold: Hvis saa, da Tyrken sit maa give alt i Told.
Danske Mercurius, 1687-08-02
AUGUSTIMERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVII. AUGUS T MERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Kiøbenhavn 20. Maa landet høstis smukt paa aarets skiøne grøde. Her Højest Ret og Dom hin anden delig møde, Na Guds godheds krone seis at pryde aaret smukt, Og Herrens naade er vort livis søde lugt. Et Muscoviter-bud til Hove seis at traade, Og faa sin Audiens af Kongelige naade, Ti Carerne ham hid med hilsen havesent. Hvad andet hand har ført end ejer bleven kient.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Frederiksborg Bartholomæi dag. Diana voris Hofforlyster med sin bue, Og jager med sit spyd i hver en stub og tue, Som er om Fredriksborg at bede Raa og Hjort, Saa deris lefleri vil blive dennem kort. KiøAUGUSTIMERCURIUS.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Kiøbenhavn 26. At Holland mædsker vel det seer jeg paa en Qvinde, Som større neppe her er seet i mande minde: Hun 15 qvarter naaer, i moxen halv qvadrat: Og Vinfad-bassen giør en buldrendis vel maat. Vox Søefart og er god, gid den maa bedre blive, Saa skulle denne Stad en skiøn Venedig give.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Fra Spanien for nys kom Solen og Mari Gud styre al vor fart og staae ved roret bi Sverig.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Stokholm 16. Her lider landet vel, og holdis for en re At høre om den pris, som vore Helte bære Udi den Tyrker-krig, hvor Kønigsmark er stor Og Bielken svigter ej, men hædrer og vor Nor.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Tydsland.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Hamborg 27. Skuldt, Meier, Sylm og fleer, som her har siddet længe J aftis dømtis paa landflygtighed og penge: Det skeede snart ved lys, for sagen dunkel var, Hvor om adskillig tøi vel visse vidne bar. Posdam 20. Bilager holdis her med voris Chur-Prinsinde Og Meklenborgis Printz, som Amorlader binde Det AUGUSTIMERCURIUS. Det verk højtidig er, som høihed og er værd, Helst naar hos dennem er den hellig brudefærd. Mand ellers over alt maa alle stæder høre Om Kæiserlig Triumph, som alle Førster føre J Tydsland runden om for seren, som hand fik, Der Tyrken med sin magt udi moradsen gik. Saa ligger hand nu der, fik saa en skiden ende Med alt sit Tog i aar, og maa sig seenlig vende Om hand skal op igien; dog de i gresset beed Til 20000 Mand vil ligge stille ned Nu maa mand see hvor hen de Kejserlige vende: Om Overmod dem i for hastig gaar paa hænde, Da har vel lykken nok at give dem i skiød, Saa Tyrken klage maa sin allerstørste nød.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Vien 18. Nu sigis Temesvar at være saa i klemme At den sig og paa stand af vore lader temme Ja er alt i vor vold, saa lykkis meer og meer; Gaae nogle først paa løb, saa løbe ogsaa fleer.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Polen. Lemberg. 19. Vi staae og skue til, mens andre skarpist spille, Tidet er lyst at see hvor Kæjserlige drille De Tyrker udi bedt. Vi og ved Caminiet Har slaget et parti, og jaget dennem ved. EnAUGUSTIMERCURIUS. ingeland. Londen 14. Hvor gladelig vort Hof med ære seis at tage Mod danske Printz Georg, som kommen er tilbage Fra Danmark til os hiem, ej at beskrive er, fordi hans høihed det fortiener af en hver.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Paris. 20. Moskoviens Gesant til reisen nu er rede At lade hiem adstaa. Sig her hand høflig tede, Saavidt hans art formaar, hand høflighed og fant. Med sin forærings skenk foræringer og vant.
Danske Mercurius, 1687-08-02
Jtalien. Venedig 18. Lepante og Patras er kommen os i hænde, Og Tyrken i et Slag har ryggen maattet vende. Saa voris Sejr saa stor som Kæiserlig noker Og Tyrker udi skyvl maa løbe en og hver. Mand Morosini her derfore sætter stytte Til ævig ære op for dette skiønne bytte, Og Kønigsmark faar guld i mange tusind tal, Fordi hans Heltemod giør paa hans ære val.
Danske Mercurius, 1687-09-01
SETEMBER-MERCURIUS. ANNOM. DO. LXXXVII. SEPTENBER. MERCURIUS PRCUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Kiøbenhavn 15. den Muskovs Envoye afskedigis fra Hove: Blant andet hand her saae hand mest vil dette love At voris Krigsfolck er vel ovet, klædt og kiet, Saa de ej gode var at byde alvors smet. Til Kronborg gaar hand fort, saa op ad Sværigs rige Til saa alt fort og fort til sine Herrer sige; Dog giør hand buk paa taa for Svenske Majestet, Faar og til sin prosit der nogle dage bedt. Diana driv nu hiem med alle dine hunde. stunde Af Jagt, Monarcken gaaer til Holsten ud at sit regerings verk, at agte landets tarv Og udi Naade see sin ejendom og arv. Hand om en døgen vil paa denne reise træde, Gud bane al hans vej til salighed og glæde Spend SERTENB.R MERCURIUS. Spend Belt dit belte an, og bær Monarcken vel, Al Cimbrisk skiønne mark giør du og samme skiel. Det Skib Printz Friderik paa reden nu at prale Som skiønnist Søe-castel veed Søemand om at tale. Monarken under seil det prøver udi dag, finder der udi sit naadigst velbehag.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Spanien. Madrit 20 Aug. At stryge paa fol en Nonne høris lære, Og finder slige stryg saa fyndige at være, At Violister kand af lyden unglis til Saa stakkels Nonne nok har lært af dette spil.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Paris. 6. De Røver af Algiers giør deris fingre brede, Og sendis Skibe ud for dennem op at lede Sex er alt snuppet ind, og resten gaar vel med, Mod dem og Skibe alt fra Holland er afstæd. Dauphine, Langvedocq og mange orter flere Bær vidne nok at faae her lade sig bekereTil den Romanisk tro; ti faa tilbage er, Saa stæder øde stae de flugter een og hver: Saa kand og Kirke-krig et land og rige øde Dog kand vel lande fred den skade atter bøde, OmSpTEMBER MERCURIUS. Om Kongens aar de maa til fleere nuller gaae For hans regerings vid kand store Ting formaae. Vngarn. Pressburg 1. Her tænkis atter paa at rette op et Rige, Saa Kæjser Printzen snart paa Tronen op vil stige Med Ungersk krone paa, saa kronis voris krig, Hvor ved vi skaaret har fra Tyrken denne flig.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Vien 8. Nu gaa vi i qvarteer med bytte, ser og ære, Og Tyrcken sine skrup paa ryggen hiem maa bære, Og somne sig i aar, ad aare vil vi see, At hand ei heller skal ret saare meget lee. Her komme daglig hiem af vore store Helte Som Tyrkers mod har vist i dette aar at smelte, Churførsten udaf Bajr er ogsaa der iblant, Hand meer i dette tog end største ære vant. Til Mantua herfra dens Hertug nu vil reise, Hans seis og Heltemod blant Dyderne at keise. Den Lothrings Hertug selv endnu i marken staar At see hvor runden om med indqvarteering gaar.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Polen. Lemberg. 7. Nu herder vi vort mod til Caminiec at friste, Saa vi maa have den med velde, eller liste, J hvorSETEMBER-MERCURIUS. J hvor det gaar, i aar. Prinz Jacob gaar derpaa, Og seeis i Faders Fied med Helte gang at gaae. Moscovien. Moscov 1. Aug. De Tyrcker for vor magt forgifter alle vande hvor vi fare frem at øde deris lande Og foringen er brænt, saa voris tog er slet, hvor vi vilde vel de Tyrker eftersæt. Sværig.
Danske Mercurius, 1687-09-01
Stokholm 1. Jor Konge flittig er berqverkerne at skue Og hand dem svarlig vel og naadigst høris hue Hand skyder derfor til at komme dem i stand. Som det og nyttigt er for voris klippig land, Jtalien. Venedig 30. Peloponesers land og alt Achajæ Rige Maa troskabs Eeder nu for de Veneder sige Saa nær som til Athen, som gaaer vel samme vej. i den, som fordum tid, ey findis haard og sej. Sig Musæ nu igien tør paa Parnasso finde, Og Heliconis vand af B. Lisdoms aarer rinde, lympus tør og see et Dydigheds klenod; Men de Barbarer saa maa holde for os fod.
Danske Mercurius, 1687-09-02
SEPTIMBER-MERCURIUS. ANNOM. D. LXXXVII. SEPTEMBER. MERCURIUS SE GUNDUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Gottorp 27.
Danske Mercurius, 1687-09-02
hans Majestet sig her i naade lader finde, Gid Himlentegne maa hans Dydis æreminde: Til Rensborg gaaer hand strax, vel og til Glykstad hen, Og snart paa farten hiem besøger os igien.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Kiøbenhavn 29. Vil hendis Majestet en Lysteresse giøre, Men hendis Naade seis af Staden ud at kiøre: Ja Giordslev vil hun til og Bondens afling seet Hvert øje maa af fryd ved hendis komme lee. Jeg Krone-Printzen seer med Printzerne tillige, Og alt det Printzehof i Reise-vogne stige Til Giordslev ud at gaae til hendes Majestet, Saa Stævens altid ej faar slige giæster seet. HelSEPTIMBER-MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Helsingøer 29. Vor Lapet vakker Skib i lapper synis rive, Og Stormen bryder paa (sligt aarsens tider give Norge hører det en vakker Ædling til, Jeg nødig dette bud til hannem føre vil.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Sverig.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Stokholm. 4. J Lifland har mand for en Landdag paa at byde, Hvor efter mange vil med spidse øren lyde, Ti Nyt i vente er om noget som er stort Og ej tilforn talt i denne østre ort. Moscovien. Moscov 16. Aug. Cosakker hugge ned og myrde slet for fode, Gaaer saa ret længe til, da gaaer det op med rode For Tarters hele land. De Perekos nu vandt, Og blod som strømme af halvhundred tusind randt.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Polen.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Lemberg. 2. Vor Printz fra Caminiec har listed sig tilbage, Ti denne kuude var ham alt forhaard at drage. De Tarter ogsaa var paa farten paa ham hen, Og muligt gode ej at lendse hiem igien. EnSpXXMBER MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Engeland. Londen 3. Ostindisk Compagni i dette Kongerige Anfægtning her og der maa vide af at sige: Fra Jndien er og, at store Mogol vil Sin stikke ogsaa nær hos gryden lægge til.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Portugal. Lisabon 11 Aug. Den pragt og majestet, den fore, prunk og ære, om udi indtog seeis for Dronningen at være Neptegnis kand med pen, Her er og Ridderspil For dem dog Amors leeg al prisen have vil. Mand synis Amor og kand Freds Tractater giøre, Med Spanien mand har om Allians at høre, Og den af hiertet sterk i Svogerskabet kuyt, Saa de mod Fiende-vold tør tilig sige pyt.
Danske Mercurius, 1687-09-02
Østerrige. Vien 7. Butskin et vakkert Slot i Slaven lod sig sige Ved stormeer haand for nys at gaae til Kæiser-Rige. De Tyrkers Grosvister tør ogsaa være qvalt: Dog troer jeg denne lod paa Helten ikke falt.