JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Hamborg har nu i 6 Dage været fri for Sygdommen: i Berlin og Vien forekomme endnu af og til enkelte Tilfælde. J Prag er den i Aftagende, dog døe endnu daglig omtrent 20 Personer. J Nevcastle ere hidtil 246 døde af Cholera, ogsaa andre Stæder, f. Ex. Durham, Nevburn og flere nævnes nu som smittede. J London omtales atter fordægtige Tilfælde og den 19de døde Styrmanden paa et nylig fra Sunderland ankommet Fartøi af virkelig Cholera efter 3 Dages Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Blandede Efterretninger. Lafalette er frisk igjen, mødte den 14de i Dep. Kammeret, og har bivaanet sin Dattersøns Bryllup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Blandt ankomne Reisende til Hamborg nævnes: "Lieu Kjøbenhavner, som for nogle Aar siden gik i Odense Kathedral=Skole: Til Riga vare i f. A. indtil 27de Nybr. ankomne 1643. Skibe og 1593 derfra expederede. I Christiania ægteviedes forleden, Musiklærer L. C. Müller og Jfr. Emilie S. da Fonseca.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Kjøbenhavn. Det Kuhnske Selskab, der, som bekjendt, for Tiden spiller paa det Keiserlige Theater i Petersborg, har Winther tabt et af sine fortrinligste Medlemmer, hvis ypperlige Fremstilling af Pierrot (i hvilken Characteer han med Troskab og Correcthed traadte i Casortis Spor) længe vil være i levende Erindring hos Kjøbenhavnerne. Han døde pludselig af en Blodstyrtning. Adolph. Price har nu afløst ham i denne Characteers Fremstilling. Selskabet har desuden havt det Vanheld, at James Price, ved at forvride Foden, er bleven afholdt fra at deeltage i dets Forestillinger, og at Kuhn har været underkastet en svær Sygdom. Sidstnævnte er imidlertid, ifølge sildigere Efterretninger, i den ønskeligste Bedring. Madam Flora Price udfører nu Harlequins Rølle. - Selskabet spiller tre Gange om Ugen, og har vedligeholdt den fortrinlige Yndest og det bifald, det tidligere har vundet hos Petersborgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Det de Bachske Kunstberiderselskabs Forestillinger paa Nørrebroes Circus vedblive at nyde et særdeles talrigt Besøg og at optages med meget bifald. Foruden de tvende tidligere nævnte Kunstnere Motti og Filhol, af hvilke den første baade er udmærket som Jongleur og som Kunstberider, og den Sidste især som grotesk Berider i forskjellige Characterer (som Bajas, Pierrot, Harlequin, Colombine, Hurtigløber &c.), besidder Selskabet i Crasselt en i Voltigeer og gymnastisk Færdighed fortrinlig Kunstner; dets tvende Kunstberidersker, M. de Bach og Filhol, savne hverken Gratie eller Færdighed, og den lille Angelique udmærker sig ved barnlig Smidighed, Ynde og Vivacitet. De combinerede komiske Scener ville vi imidlertid tilraade Selskabet enten at forkorte, eller oplive med mere komisk Humor. Hvad den polske Landseneer" angaaer, da er Gregoirs mesterlige Fremstilling af denne Scene endnu i altfor frisk Minde hos Publikum til at Filhols Fremstilling, naar den ikke bliver bedre arrangeret og assisteret, kan vente bifald. - Den indrettes nu paa Circus (ligeover Indgangen) trende Loger, og en stor Ubeqvemmelighed for Publikum er bleven afhjulpet derved at det Terrain omkring Circus, som passeres af Tilskuerne, er blevet opfyldt med Gruus.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 18de Januar er Agent C. D. Eckard, R. af Dbr., udnævnt til virkelig Etatsraad; Krigsraad og surnummerair Bureauchef under Generatcommissariats=Collegiet H. A. Schytz og Krigsraad og Bureanchef under samme Collegium N. C. Høyer til virkelige Justitsraader; Krigsraad og Fuldmægtig i Generalstabens Bureau J. J. Bruun og Krigsraad og Cancellist i samme Bureau A. C. Andersen til Justitsraader; den 20de, surnumerair Assesser i Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten, C. F. Mourier, til virkelig Assessor i bemeldte Ret; Cand. juris I. C. Voigt til Copist i Justitscontoiret under samme Ret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Januar. Rug, Td. 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Bradet Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, bradet, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre, Td. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Røg. Flæsk, Lpd. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 14 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 3/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89489 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 107 1 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 1/2 Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 a 99 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 59 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 L. St. Hamborg, den 27de Januar. Bourdeaux 189 1/2. Petersborg 9 1/2. London 13 Mk. 6 3/4 s., k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 55, 2 M. 35, 35. Kjøbenhavn 212. Species 1 danno. Disconto - 5 1/2 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Blandede Efterretninger. J disse Dage er udkommet et Skrift af Prof. Sibbern. betitlet: "bemærkninger ved den Kgl. Forordning angaaende Provindsialstænder, hvilket vistnok har det stærkeste Krav paa Publicums Opmærksomhed og Jnteresse, saavel paa Grund af Sagen, den behandler, som den Maade, hvorpaa den behandler samme. Bogen drøfter nemlig den for hele Danmark vigtige Jnstitution, Provindsialstænders Jndførelse, dens historiske Forbindelse med Fortid og Nutid, de heldbringende Virkninger, den lover de nærværende og kommende Slægter, og endelig de enkelte Punkter i Forordningen desangaaende hvorvidt de ere overeensstemmende med Jnstitutionens Tendents, Nationens Tarv og Tidens Fordringer; dertil er føiet et Anhang om Trykkefriheden. - Ligesom vistnok Forfatterens velgrundede og i Almindelighed klare Raisonementsvil anbefale Bogen til den tænkende og mere critiske Læser, saaldes er det især hans Frimodighed og Jnteresse, ja man kunde sige Enthusiasme, for den omhandlende Sag, der ville tiltale enhver Læser, som har Følelse for Fædreland og Frihed; f. Ex. hans varme Forsvar for Trykkefrihed og Offentligheden af Provindsialstændernes Forhandlinger m. m. Det maa være nok her at anføre de Ord, hvormed han slutter Afsnittet om Provindsialstændernes Virkninger paa Nationalaanden og det friere Liv hos Nationen, som vistnok fortjene indstændigen at lægges enhver Dansk paa Hjerte: Enhver, der vilde gjøre Sit til, at Provindsialstænderne kun halvt kom til at svare til, hvad de skulde være, vilde et ipaa gjøre Sit til at slappe ja undergrave det i saa mange Henseender herlige Forhold, som bestaaer mellem Konge og Folk i Danmark, og vilde paadrage sig en stor Skyld. Nu er intet Valg. Enten komme Stænderne til at belive, styrke, consolidere Folkets Hengivenhed til sin Konge, og at knytte Baandet mellem Kongehuset og Folket fastere, eller og ville de - hvad Gud forbyde virke til at svække hiin og slappe dette. At jeg ved at udgive dette Skrift virker til Hiint, er mig aldeles klart." (Skriftet koster 1 Rbd., heftet.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Hr. Cancellieraad S. Hempel i Odense har i sin Avis indført Følgende. "De Ædle, deriblandt endog flere personlig Ubekjendte, fra Hovedstaden og andre Landets Egne, som skriftlig have ydet mig saa uskrømtede Forsikkringer om deres velvillige Deeltagelse og Ønsker angaaende en bekjendt paaført Sag, vilde gjennem dette Blad modtage min inderligste Tak. - J aaben Feide, mod alt hvad der røber en tydelig Tendents til at nedværdige Religion til en Partiesag, og at undergrave den Os af Jesus forhvervede Tænkefrihed, for ukjærligen at forstyrre Samfundsfreden og gjenreise Tronen for Raahed og vildt Barbarie i Aandens Rige, kan, næst egen Hjertefred, ingen jordisk Belønning tænkes kjærere end den: at vide sig i Besiddelse af de Veltænkendes Agtelse. At bevare, og stedse meere fortjene samme, skal fremdeles være Maalet for min redelige Stræben. - Odense, den 27de Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
J Altona falbydes et godt Leiebibliothek paa 3200 Bind, med alt Tilbehør.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Den 24de Januar have Kjøbmand H. P. Forum og Procurator N. J. Hansen i Varde erholdt Bevillinger til at være Strandingscommissionairer paa Vestkysten af Ribe, Amt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Copulerede i Mariager, Tøimester ved Nørrejyllands Arsenal, Premierlieutenant af Artilleriet B. B. P. v. Klubien og Jfr. C. C. Torgersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Døde. Enkefru Conferentsraadinde M. K. Vorndran, f. Sørensen, 77 Aar; Jnspecteur ved Qvæsthuset, Overkrigscommissair A. D. Lorenzen; Overgraver P. C. Birch, 88, Aar; Mad. C. C. Sedlaczek, 61 Aar; Enken M. M. Sørensen, f. Scheelund; Cand. philos. P. Kamp, 25 Aar; R. S. Svendsen, f. Hansen, 59 Aar; I. C. Seehusen, f. Jørgensen, 23 Aar; F. Marcussen, 29 Aar; Jnstituthest. R. A. Birch, 32 Aar; alle i Kjøbenhavn. Kbd. W. Raae, 68 Aar, i Callundborg. W. Lauritzen, 55 Aar, i Ringkjøbing. Provstinde M. C. Monrad, 82 Aar, til Engom pr. Veile. Enken C. V. K. Egelund, f. Ring, 62 Aar, i Gunstrup pr. Randers. - Apotheker-Enke S. I. Werlin, 73 Aar, i Meldorff. Bagermester Martin i Slut stadt. B. Dorthea Waldschmidt, i Ahreneroeck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Hals Skibsliste. Den 26de Januar indkom: L. C. Nielsen af Aalborg, fra Kjøbenhavn med Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Ved Postens Afgang herfra i Dag, den 30te Januar, er en Galease at see ligge for Anker noget norden for Jndløbet af Fjorden; saavidt der kan skjønnes fra Lodsudkikket har han Flag paa Toppen og Lodserne ere alt gaaet til Søes for at bringe ham ind, ifald det er hans Agt at han vil herind. Hvor Galeasen hører hjemme vides endnu ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Vinden. Den 26de Januar VSV.; den 27de og 28de V.; den 29de NB.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Bekjendtgjørelser. Næste Løverdag, den 4de Februar, bliver Bal i Selskabet Enighedens sædvanlige Locale paa Compagniehuset, som begynder Kl. 6 Aften. Til deri at deeltage indbydes saavel Børn af Forældre, der ikke ere i Selskabet, som Børn af Selskabets Medlemmer. Adgangs-Billetter koster 24 s. Tegn pr. Stk. og bedes afhentede hos Selskabets Directeur, Kjøbmand Pagh, inden Løverdag Formiddag Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Directionen for Selskabet Enigheden, den 30te Januar 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Kjøbenhavnsk hvidt Bordel, nylig hjemkommen med Skipper Cortsen, faaes nu i Snorren, a 8 s. en heel Flaske og en halv Ditto 4 s., alt uden Flaske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Qvarter for en givt Jndqvartering ønskes til Paaske fløttetid. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Gode Kartofler faaes for 1 Mk. Skjeppen hos H. P. Beyer ved Reberbansport.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
En beqvem Beboelse af to gibsede Værelser, med Kjøkken og Spisekammer samt Brændehuus a., kan faaes til Leie næstkommende Paaskefløttetid. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Til Leie. Mit ene Sted paa Allgaden for en honet Familie. Qvarteer for 2 Underofficerer. P. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Gaarden Nr. 463 med tilhørende gode Frugthave, beliggende paa den østre Side af Østeraae, er at erholde til Leie til næste Paaskefløttetid. Man behager at henvende sig til Aalborg, den 31te Januar 1832. Schinnemann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
i Et Leiested udenfor Reberbansporten, som nu afdøde Enkemadame Seerup i nogle Aar har beboet og hvortil er en liden Hauge, kan faaes billigen tilleie hos Gartner Beyer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Da min Ølkusk, Carl August Maidrot, første Juledag hemmelig har forladt sin Tjeneste og tillige gjort sig skyldig i et betydeligt Pengebedragerie, saa advares Enhver, ikke at tage denne Kieltring i Tjeneste, saalænge hans Skudsmaal mangler min Paategning. Den som vilde give mig Underretning om hans Opholdsted ville jeg være meget forbunden. Efter Sigende skal han være seet paa Veien til Viborg. Aalborg, den 31te Januar 1832. Røgede Helt faaes hos Thomas Bierregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Gode Vikker til Sæd, faaes hos Nielsen paa Aastrup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Strax eller til Paaske kan en Vaaning erholdes til Beboelse i Tiendeladen. Man henvende sig til T. W. Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
En duelig, ædruelig, helst ugivt Teglbrænder, der selv stryger Tagsteen, og godt forstaaer at brænde, kan, efter nærmere Aftale og efterat have taget Localet i Øiesyn, blive antaget ved et betydeligt Teglværk i Jylland. Uden særdeles gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Fraværende vilde tilstille Undertegnede disse adresserede pr. Aalborg, hvorefter nærmere Underretning skal blive meddeelt. Lindenborg pr. Aalborg, den 18de Januar 1832. Kirstein,
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Gods=Jnspecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Dersom en duelig Bagersvend attraaer at nedsætte sig i Frederikshavn, vil han sikkerligen, ved reel Behandling, finde sin Regning derved, thi uagtet den Derværende bager slet Brød, giver lidt for Skillingen og staaer sildig op, har han dog hidtil havt god Næring. Masker faaes hos Jacob H. Lundt. Masker
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
hele og halve, ere hjemkomne hos Jacob Philipson Et tokasset Sølv=Lommeuhr er tabt paa Gaden i Mandags Aftes, paa Veien fra Østeraae, over gammel Torv, forbi Budolphi Kirke og ned af Graven. Ved Uhret var bunden et Silkebaand med Uhrnøgle. Den retsindige Finder ville behage at melde sig paa Stiftsbogtrykkeriet. En passende Findeløn loves.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
En skikkelig Røgter, der kan fremvise godt Skudsmaal, kan til førstkommende Mai, tæt ved Aalborg, faae en fordeelagtig Tjeneste. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Mine præparerede Farvevarer til alle Couleurer til Ulden og Linned, med Forskrivter om Behandlingen, udsælges til nedsatte billigste Priser. Tages deraf i Partier gives Rabat. Th. v. Spreckelsen, paa gammel Torv i Aalborg. billigste Priis hos Th. v. Spreckelsen, Fiin hollandsk heglet og uheglet Hør faaes til paa gammel Torv i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-01
Auctioner. Kjøbmand Peder Cold i Ribe lader ved offentlig Auction, Onsdagen den 29de Februar, om Middagen Kl. 12, sælge om nogenlunde antageligt Bud skeer, som holdes hos Svend Kjær i Løgstøer, en Dæksbaad, Schallup-Takkelage vel udhalet med gode Seil og i det hele godt Inventarium, de to Sødskende kaldet, Schaluppen eller Dæksbaaden kan føre 700 Oll Sild og er beliggende i Løgstøer. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og ere forinden til Eftersyn hos Reqvirenten. Aars Sleth Herreders og Løgstøers Birks Contoir i Wildsted, den 28de Januar 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Frankrig. (Fortsættelse, see Nr. 13.) Efterat Conseilpræsidenten havde sat sig, tog Lafitte Ordet og gik ud fra ganske andre Principer end hiin. Efter hans Mening var Julirevolutionen ikke en blot Dynastie Vexling eller en blot Forandring af det ved fremmede Bajonetter indførte Legitimmitets-Charte, men en Fortsættelse at Revolutionen 1789. Efterat have talt Noget og sit eget Ministerium, kom han til at berøre den af Conseilpræsidenten fremsatte Jnddeling i Modstandens og Bevægelsens Venner, som forekom ham uklar og vaklende, thi, spurgte han: hvor begynder Modstanden og ophører Bevægelsen, Jeg er efter Omstændighederne en Ven af Bevægelsen eller af Modstanden, men absolut betragtet er jeg en Ven af Bevægelsen, fordi jeg troer, at den sidste Revolution har nedbrudt en Skranke for Frankrigs Lykke og fordi jeg troer, at man bør gaae fremad. J Henseende til den udenlandske Politik gientog han sin forhen yttrede Mening, at man skulde have holdt over Jkke-Jnterventions Principet, som en Modsætning til den hellige Alliance. Han meente, at et bestemt Sprog vilde have bevæget de fremmede Fyrster til ikke at forgribe sig paa dette Princip, fordi de ikke vare istand til at bekrige os, men vi derimod nok til at byde dem alle Spidsen, Men siden man viste Svaghed mod de fremmede Magter og opgav hiint Princip, befinde vi os i en beklagelig Tilstand, der hverken er Krig eller Fred. Han spurgte, om der virkelig var tilstaaet en Amnestie i Jtalien, om man skulde vente en ny Occupation af Østerrigerne, om Polen, der ikke skulde gaae til Grunde, men beholde sin Nationalitet, endnu existerede og har bevaret denne, om de fremmede Magter virkelig vare enige med os og om man kunde stole paa de tomme Løfter, hvormed de saa længe har dysset os i Søvn, om Nogen kunde troe, at Kongen i Holland vilde beholde sin Hær paa Krigsfod, hvis de forskjellige Cabinetters Overeensstemmelse med det franske Cabinets Anskuelse af den belgiske Sag virkelig kunde holdes for grundet? J sex Maaneder - sagde han til Slutning - hedder det dagligt: Alt er i Rigtighed og endnu seer man ingen Ende paa de indviklede Underhandlinger i England. Man begriber ikke, hvad denne uendelige Række af Protocoller skal føre til. Jmmer nye Forventninger og aldrig nogen Opfyldelse. Efter Lafitte vilde Hr. Bignon have talt, men undlod det, da Conseilpræsidenten bemærkede, at han ikke kunde give noget Svar paa Spørgsmaal, som angik de nærværende Underhandlinger; iøvrigt synes det med Hensyn paa Fredens Vedligeholdelse godt, at Lasitte ikke længer er Præsident i Conseilet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Man befrygtede i Paris Uroligheder i Anledning af Sørgefesten over Ludvig den 16de, hvis Afskaffelse for Øieblikket er under Ventilation i Pairskammeret. Regjeringen havde forsøgt at formaae Erkebiskoppen af Paris til at udstæde et Mandement mod denne Fest, men han var ikke at bevæge dertil. Der holdtes ogsaa i nogle Kirker stille Messer, men Forsamlingerne vare ikke talrige og det Hele løb fredeligt af. Ligeledes befrygtede man et Opløb af Kludesamlerne i Paris, omtrent 4000 i Tallet. Disse beskjeftigede sig nemlig tillige med at feie Gaderne, hvilken Bestilling Politipræfecten nu har overladt en Speculant, som har forpagtet den. Ogsaa denne Frygt befandtes imidlertid ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Kronprindsen har i den senere Tid jevnlig været tilstæde i Pairskammeret, som man tilskriver Nødvendigheden af at gjøre Ende paa den Forkjerlighed for Restaurationen og den næsten carlistiske Caracteer, som dette Kammers Deliberationer have antaget. Jmellem dette og de Deputeredes Kammer finde hyppige Uovereensstemmelser Sted. Saaledes udelod hiint - som bekjendt - Ordet: Erkonge, men dette fordrer, at det skal blive staaende i Loven om den Bourbonske Families Forviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Blandede Efterretninger. Det engelske Parlament er efter Bestemmelsen sammentraadt den 17de, men har hidtil kun beskjeftiget sig med ubetydelige Anliggender; et af en stor Deel Læger, Chirurger og medicinske Studenter underskrevet Bønskrift er forelagt Parlamentet, hvori disse begiære Foranstaltninger trufne af Regjeringen til at kunne faae de for deres Videnskab fornødne Lig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
D. Pedros Expedition er endnu ikke afseilet. Hans Hær anslaaes til 13 a 14000 Mand, og man mener, at det vil være ham let at erobre Madeira; derimod begynder man at tvivle om, at hans Plan vil lykkes mod det egentlige Portugal, dersom Tropperne blive D. Miguel troe. Denne har nemlig - Militserne iberegnet - en anseelig Hær paa Benene, og Lissabons Havn med sammes nærmeste Omgivelser ere stærkt befæstede. Hertil kommer, at han allerede hemmeligt understøttes af Spanien. Saaledes skal der iblandt de regulaire Tropper være ikke mindre end 6000 Spaniere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Trods den store Befolkning i Storbrittanien og Jrland, er samme endnu i Tiltagende. Den er i 10 Aar stegen fra 12 til 16 pet. og udgjør nu i det Hele omtrent 24 Millioner.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Det tegner til en Udsoning imellem Legationerne og Paven, hvortil man mener, at baade Frygten for en ny Jndmarsch af Østerrigerne og Frankrigs Forestillinger har virket. Allerede havde man nemlig begyndt at danne et Deputeredes Kammer, af hvilke Nogle igjen skulde udvælges, for at forebringe Paven Provindsernes Ønsker og Besværinger, men da Paven lod erklære, at han ikke kunde antage hine Valg for gyldige og ikke vilde modtage disse Deputerede, opløste hine selv Kammeret og besluttede at gaae en anden Vei med deres Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Ved en Natten imellem den 19de og 20de i Frankfurt a. M. indtruffen stor Jldebrand fik man en ny Leilighed til at beundre Polakkernes Kjekhed og Ædelmodighed. En Afdeling polske Officerer af Dembinskis Corps, 95 i Tallet, var nemlig Aftenen i Forveien indtruffen i Frankfurt. Disse vare nogle af de første ved Brandstedet og hialp til paa de farligste Steder. Jsær udmærkede sig to Lieutenanter Zavadzki og Vodorizki. Den Første besteg anden Etage af et brændende Huus og reddede med Livsfare to Børn, den Anden bar en Kone og et Barn ud af Luerne, under hvilken Forretning han saaredes i Hovedet af en nedfaldende brændende Bielke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Den 19de November f. A. er Cathedralkirken i Newyork afbrændt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
J de sidste 12 Aar beløb sig Gjennemsnits=Antallet af de aarlige Fødseler i Frankrig til 967756. Ægteskaberne. til 233126, Dødsfaldene til 777379. Befolkningen har i dette Tidsrum tiltaget med 188378 Jndiv. Naar saadan Tilvext vedbliver, saa har Frankrig om 110 Aar den dobbelte Befolkning imod nu og Anno 1910 vil dette Land da tælle 60 Mill. Jndb. Man antager een Fødsel paa 31 Jndv., et Dødsfald paa 39, 3 a 4 Børn paa hvert Ægteskab og uægte Børn 3 af 100.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Professor Oertel i Anspach har udgivet: Kritik af den Augsborgske Confession, samt Forslag til en ny Confession.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Den berømte Astronom Herschels Enke er død i Vind or, 84 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
J Glasgov har nylig været en frygtelig Jldebrand. Varelagere paa 125000 Pund Sterling bleve et Rov for Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Man erfarer stedse mere og mere, hvorledes Borgerkrig, fører til at Landets Børn udarte. Saaledes klages i Venden i Frankrig frygtelig over tiltagende Røverier og Vodsomheder af alle Slags. Nylig blev en Deligence overfalden af 10 bevæbnede Røvere og de Reisende bleve stærk plyndret.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
J Louisiana i Nordamerica er opdaget en Kilde, som fører Sukkerstof med sig, i en saa stor Mængde, at der af en Kande Vand kan vindes 1/2 Pd. Sukker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
J det saa stærk beboede og dannede England trækker endnu stedse en stor Mængde Zigeunere omkring, hvis Antal anslaaes til 40,50000. De gamle Koner af disse Landstrygere spaae i Kort og forudsige Folks Liv og Levnet efter Kaffegrum o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Paa Theatrene i Paris bleve i 1831 opført 272 nye Stykker, nemlig 2 Sørgespil, 27 Skuespil, 19 Lystspil, 21 Operaer, 30 Melodramaer, 2 pantommiske Balletter og 171 Vaudeviller. J 1830 vare der kun opførte 175 nye Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Kiel, den 27de Januar. Jgaar døde den af Universitetet og herværende ForstlæreAnstalt saa meget fortjente Etatsraad Reimer, ordentlig Professor i Mathematiken og Universitetets Qvæstor. Den Afdøde var født i Rendsborg 1772, har studeret i Kiel og Gottingen og blev 1796 Doctor i Filosofien og Adjunct ved det filososiske Facultet i Göttingen. 1801 blev han hertil kaldet som Professor i Mathematiken og nød i alle disse mange Aar han her virkede, almindelig Agtelse som Docent, Lærd og Menneske.
Aalborg Stiftstidende, 1832-02-02
Maribo, den 23de Januar. Febersygdommen her i Landet ere ikke endnu standsede. Det har været meget vanskeligt for Landmændene at faae Tærskere i denne Vinter; thi Sygdommene have især angrebet den arbeidende Classe. For 8 Dage siden vare her i Landet flere Bønder, som endnu ikke havde havt Tærskere paa Loen. Dødeligheden vedbliver at overstige Fød lerne.