JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Jfølge St. Petersburgische Zeitung, blev der i 1835 fra Rusland til Danmark udført Hørfrø, Hør, Hamp og Bygningstømmer for 5,454,886 Rubler, og fra Danmark til Rusland indført Varer til Værdi af 1,514,533 Rubler. Udførselen oversteg altsaa Jndførselen med 3,940,353 Rubl. Pigen, som forsøgte Brandstiftelse i Steenstrup Degnebolig i Fyen, efterat have brudt ind og stiaalet, er nu ved Underretten dømt til at have forgjort sin Hals og derefter lat brændes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Copulerede. I Odense: Veiopsigtsfører Sophus Reinholdt v. Jessen og Jfr. Augustine Spøhr. Malermester H. Chr. Appelbye og Jfr. Anne Elisabeth Dorthea Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Bekjendtgjörelser. Jaftes Kl. 9, bortkaldte Gud, efter flere Aars Brystsvaghed og nogle Ugers Sygeleie, vor inderlig elskede og luforglemmelige Fader, Gartner Anders Nørgaard, i hans Alders 66 Aar. Enhver, der kjendte hans Livs utrættede Virksomhed, hans sjeldne Omhu for os, vil bedst kunne bedømme vort store og uerslattelige Tab. Dette bekjendtgjøres sørgeligst fraværende Slægt og Venner af hans efterladte Born. Aalborg, den 2den Januar 1837. I. A. Nørgaard. P. A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Reise=Calender for 1837, 8 Ark, 4 Mk. Contoir=Ditto; 24 s. Almanak for 1837, a 100 8 Rbd. 4 Mk. 8 s., faaes hos Rottbøll Sadolin. Den Leilighed, som beboes af Madan Holst, Gaarden 52 paa Bredegade, kan faaes tilleie fra paaske. Joh. N. Bock.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Tirsdagen den 10de Dennes tager Underviisningen i Dands sin Begyndelse i mit sædvanlige Dandselocale i Slotsgaden. Aalborg, den 5te Januar 1837. C. F. Behrends.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Da jeg, Søren Erichsen, nu vil forandre min Bospæl, vil jeg sælge mit Huus, som gjeg eier og beboer i Grindsted By i Hammer Sogn, staaende for Hartkorn to og en halv Skjeppe, og de Eiendomme, som dertil hører: Mark og Eng, Kjær og Mose og Hede. Der er saaet næsten 3 Tønder Vinter=Rug. Endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Rug, Byg og havre faaes i skjeppeviis hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
En smuk Beboelse er at faae til Leie hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-05
Rug, Byg og havre faaes i skjeppeviis hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Uels Enke. - Redigeret af Capitain v. Søberberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Atter er et Aar rullet hen i Tidens Strøm. Det var det sjette efter hiint mærkelige Aar 1830, der gav de politiske Meninger i Europa et nyt Opsving. Dette Aar er af Nogle bleven kaldet en Springflod i Tidens Strøm; det nu tilbagelagte 6 Aar skulle da vel være den derpaa følgende Ebbe og af disse var det, vi nu tilbagelagde, ikke just af de allermeest bevægede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Vi see ved Aarets Slutning den blodige Borgerkrig endnu fortsat, med samme barbariske Vildhed, der uvilkaarligt sætter os tilbage i Erindringen om Oldtidens meest grusomme Tidsaldre. Endnu hæries det ulykkelige Spanien fra dets nordlige til dets sydlige Grændser, endnu fældet Faderen Dødsdom over sin Søn, og Moderens Forbøn er end ikke istand til at skaffe ham Naade. Endnu er Resultatet af denne rædsomme, anarkiske Tilstand, tilsyneladende ligesaalidet at øine, som da Borgerkrigens blodige Fakkel tændtes. Voldsomme Revolutioner have i Aarets Løb omsider gjort Constitutionen af 1812 til Statens nu gjældende Grundlov; man er i Cortesforsamlingen ved Aarets Slutning i Færd med at modificere denne Statslov, hvis Hovedbestemmelser neppe, om de vedbleve at være gjældende, ville bringe Spanien noget varigt Held. Vel synes det, som en stor Deel af Nationen med Tillid skuer op til dette Redningsmiddel, men den enigere og diærvere Færd, man kunde have ventet at finde under Dronningens Faner, efterat en saadan tillidsfuldere Stemning var vakt, den har man savnet. Rasende Lidenskaber, ubændige Masser, hvis Jndivider i Vildhed ikke give Jrokeser og Mohawker noget efter, rive sig paa hinanden, men ingen stor Mand staaer frem, der kan slaae ned imellem dem og bringe dem Herrebud til fornuftig og christelig Adfærd. Enhver pønser paa at kuldkaste det Bestaaende, men forgiæves søges Den, der formaaer at sætte det Bedre i Stedet. Jkke engang de simpleste Fordringer, der kunne gjøres til en bestaaende Regjering, fandt man i Aarets Løb tilfredsstillede. Hvorledes vilde ellers Gomez have kunnet gjøre en saadan Promenade igjennem det hele Land i alle Retninger, stedse omringet af talrigere Hære og dog tilsidst vende tilbage til det Punct, han gik ud fra Hans Tog er ene tilstrækkeligt til at skildre Administrationens forhausende Mangler. Paa den sydlige Spidse besidder Albion allerede længe et Vagttaarn ved Jndsellingen til Middelhavet og, gaaer dets Plan, som nu synes at være lagt, at sætte sig i Besiddelse af St. Sebastian, igjennem, da see vi snart et nyt Gibraltar fremstaae paa Spaniens Nordkyst, som Treforken vel ogsaa vil vide at forsvare i Tiden. Saaledes er nu Billedet af det samime Spanien, der engang foreskrev den gamle Verden Lov medens det erobrede den nye med alle dens Skatte. N. maa det tye til fremmed Guld og fremmede Tropper, for at see sin Uafhængighed forsvaret. Skulde ikke Roden til dette Onde for en stor Deel ligge i, at Kirken, gjennem en Rækkaf Aarhundreder, har opslugt Statten, Vel har den m. maattet give den materielle Deel af Rovet, Pengene, til bage, men man maatte tage meget feil, om man ikke endnu antog den i Besiddelse af den største Deel af den aandige Indflydelse, den vist ugjerne giver Slip paa og Talleyrands Spottephrase turde endnu være anvendelig: "De ger den gode Gud, som regierer i Spanien, og hans Politik blander jeg mig ikke i.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Efter Moniteuren, som udkom Dagen derpaa, skal Kuglen være streifet tæt foran Kongens Bryst og foer imellem Hertugerne af Nemours og Joinville ud af Karethvinduet. Vi vende os nu til Gierningsmanden og hvad man indtil dette Øieblik veed om ham. Han havde stillet sig bag Fanejunkeren af Nationalgadens anden Legion, fordi han forudsaae, at Kongen vilde hilse Fanen. Han syntes nogle Øieblikke før Udaaden i en oprørt Sindstemning og havde allerede derved hendraget en Politiagents og en af Tuilleriternes Jnspecteurers Opmærksomhed paa sig. De vilde netop bemægtige sig ham, da Kongens Vogn passerede forbi Skuddet blev affyret med saamegen Hurtighed, men dog med saa fast Arm, at det var umulig at hindre ham. Man kastede sig strax fra alle Sider over ham; han gjorde aldeles ingen Modstand, men blev alligevel i Begyndelsen, mishandlet af Mængden. To Jndivider, der stode ham nærmest, arresteredes med ham. Han vilde i Begyndelsen, ikke nævne sit Navn, men først Dagen efter, om Eftermiddagen, kort for Postens Afgang, lykkedes det at erfare hvem han er. Han hedder Jean Francois Meunier og er Sadelmagersvend. Om Medskyldige vil han Jntet vide. Sit Navn vedgik han først, da han af flere andre Sadelmagersvende blev erkjendt for at være deres Kammerat af dette Navn. Hans Oncle, som i 3 Dage havde savnet sin Neven, hvis exalterede Jdeer længe havde bekymret ham, hav alde paa Politipræfecturet forlangt at see Arrestanten, da han formodede at kjende ham, og, da han hertil erholdt Tilladelse, bekræftedes hans Formodning. Det var rigtig Negivenen Jean Francois Meunier. At han maa have Medskyldige, antages for afgjort og et Forhør over en for Deelagtighed Mistænkt, af Navn endnu ubekjendt, bestyrker denne Mistanke. Disse ere Resultaterne af de første Forhører, som Præsidenten i Pairernes Kammer, Hr. Passgier, har optaget. Dette Kammer er nemlig nu atter Justits=Tribunal. Tilføie vil man endnu, at han i Forhørerne har erklæret, at det er af Læsning i Historien, han har indsuget det Had mod Familien Orleans, der har bragt ham til at handle. (Trontalen m. m. fra Frankrig, følger i næste Nummer.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Rusland. Fra Circassien, hvor Jnsurrectionen synes at vare ved vil man i Constantinopel have erholdt vigtige Efterretninger. De russiske Tropper havde i betydeligt Antal overskredet Cu han og aabnet deres Vinterfelttog imod de insurgerede Stammer paa Caucasus. Bjergboerne havde imidlertid ikke hel eller forsømt sig, men ogsaa paa deres Side gjort store Anstrængelser, ja endog antaget en Nationalfane, grøn med tre hvide Stjerner og et Bundt Pile derover. Begeistrede af dette Symbol paa Enighed, have de under dette Banner kastet Russerne tilbage med betydeligt Tab og have den Hensigt at vove endnu et Slag, i hvilket de ligeledes haabe at tilfægte sig Seieren. Disse Rygter, forbunden med Afseillingen af de med Krigsfornødenheder til Circassien bestemte Skibe, have i Constantinopel naturligviis maattet vække den russiske Gesandts Uvillie og fordoble hans Virksomhed paa sin Post. Er der ingen grundet Udsigt til, at Circassierne i Tidens Længde, imod Ruslands overlegne Magt, ville kunne forsvare deres Uafhængighed, saa turde det fra Tyrkiets Side, eller hvorfra det ellers kommer, være en falsk Politik, at ægge dem til en Modstand, som, under Europas nærværende Forheld, dog kun vilde føre til deres Underkastelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Kjøbenhavn, den 2den Januar. Kongen har siden 23de eller 24de f. M. ikke befundet sig ved den ønskeligste Helbred. Lægerne ansee dog kun Hs. Majestæts Upasselighed for en Forkjølelsesygdom. Jgaar og idag ere udstedte følgende Bulletins: Den 1ste Januari 1837. Hs. M. Kongen har ikke sovet den 1ste Halvdeel af Natten, formedelst Hoste. Derimod den sidste Halvdeel, til Kl. 7, temmelig bedre. Den 2den Januar 1837. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt bedre Søvn end den forrige. Hosten er mindre voldsom, Feberen ikke saa heftig som forhen. Hs. Majestæt synes, paa Kræfterne nær, at være bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J Qvartalsmødet af Nationalbankens Repræsentanter, den 22de f. M., blev fremlagt Directionens Betænkning om Sagen med Finantserne angaaende de 12 Millioner, og dernæst udnævntes en Committee, bestaaende af Dhrr. Prof. David, Proc. Haagen og Viinhandler H. P. Hansen, for at udarbeide det Svar, som skal indgives til Regjeringen. - Den Committee, som var nedsat for at afgive Betænkning om en Filialbanks Oprettelse i Jylland, indkom med sit Forslag, som gaaer ud paa, at oprette et Bankcontoir i Aarhuus. Kort Tid for sin Død skrev Contre=Admiral Barden. fleth en Afhandling om Orcaner, hvoraf et Exemplar tilligemed en Skrivelse fra Forfatteren, ved Admiral Krusenstern, blev overrakt Keiseren af Rusland, der, som et Beviis paa sin høie Tilfredshed med Afhandlingen, i afvigte Sommer har havt den Naade, at tilsende Admiralinde Bardensleth en smagfuldt indfattet Brystnaal af Diamanter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Af den i Forgaars fra Kbhvns Politikammer udgivne, General=Tabel over Laugenes og Corporationernes Jnteressenter og Mestre, samt Svende og Drenge i Kbhvn, sees, at denne Hovedstad havde i Aaret 1836 havt 5567 Jnteressenter og Mestre, 5000 Svende og 2820 Drenge. Hertil maa endnu føies de særskilte Arbeidere og faste Folk eller Karle, som bruges ved de for nærværende Tid her i Staden i Drivt værende 38 Bryggerier, nemlig 203. Alt 15020.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J forrige Uge ere heri Staden fødte 73, døde 54, altsaa 19 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Kjøbenhavns Havnepriser, den 31te Decbr. Hvede, sjæll. 6 Rd. - s. a 6 R. 48. Rug, dansk. 4 Rd. 32 s. a 4 R. 40 s. Ditto, loll. 6 Rd. - s. a 6 R. 16 s., Smør, holst 80 Rd. s. 84 R. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 2den Jan. Bordeaur 191. Petersborg, London 2 M. 13 Mk. 5 1/2, k. S. 13 Mk. 7 1/2. Madri22 Cadir s. Lissabon 473. Amsterdam 2 M. 36, 100; k. S. 1135, 85, Kjøbenhavn 202. Species 1 1/4 pCt. Agio. Louisdorer, og Frederiksdorer 11 Mk. 4 s. Stk. i Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Slesvig, den 28de Decbr. For Slesigs Jndvaanere vil 2den Juledag 1836 blisve uforglemmelig, idet en stærk ONO. Vind drev en saadan Mængde Vand herind fra Østersøen, som man siden 3 1694 ikke har havt Mage til. Flere af Stadens Districter stode under Vand, og Communicationen maatte paa flere Steder iværksættes med Baade, hvilke ikke alene i Gaderne bleve brugte, men tildeels ogsaa igjennem Porte og Gaarde. Stadens 8de Qvarteer, som tillige er et af Hovedqvartererne, kunde ikkun derved besøges og forlades, at man ved Baade passeerte Slotsgraven, samt over Slotsvoldene af Brandstiger. Mange Beboere maatte flygte paa Lofterne og selv der fandt nogle sig ikke sikkre. Tildeels interessant, dog i Grunden sørgeligt, er det at see, at der i enkelte Gader endnu staae Baade belagte med Iis, set sjeldent Syn desuden ere en Deel Bygninger og Mobilier meere eller mindre beskadigede, nogle Udbygninger forsvundne, som ogsaa Plankeværker; bortdrevne ere en Deel Baade, Fiskeredskaber, Tømmer m. m., hvoraf dog Størstedelen haabes bjergede. Slessvigs brave Fiskere fortjene ved denne som ved andre Leiligheder udmærket Roes, i Ilds, som Vandsnød de paalideligste.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Blandede Efterretninger. Kieler Correspondensblad, vil have hørt det Rygte, at der skal være en ny Trykkefrihedsforordning under Arbeide, men den vil ikke troe det, da Samme, formedelst det danske Cancellies sidste Erklæring, hvori dette Collegium selv tillægger sig Ret til at undertrykke Artikler, som dog kun angaae den indre Politik, er bleven ganske overflødig og kun vilde forbittre Gemytterne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Om den combinerede Told-Commission (baade for Kongeriget og Hertugdommerne) ", hedder det i samme Blad, erfarer man Lidet eller Intet. Efter Forlydende vil den, ligesom brugeligt er i Frankrig og England, mundtligen afhøre kyndige Folk, betræffende adskillige Handelsgrene, for deraf at benytte sig ved sit Arbeide. Skade, at Afstanden vel ikke vil tillade, paa denne Maade ogsaa at afhøre slesvig holstenske Kjøbmænd."
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Kbhvnpstn. af 30te Decbr. f. A. indeholder en Artikel som vor Trykkefrihed. Det er vitterligt for hver Mand - hedder det blandt andet der - og ingen vil vove at benegte det, at Trykkefriheden er Folkets Diesteen. Dette har det viist ved Tusinde Leiligheder, og under hele den lan følge Crisis, hvori Pressefriheden hos os har svævet, har Folket agtet paa Sagens Udvikling med en sig aldrig fornegtende Besindighed, men ogsaa med en ikke mindre umiskjendelig opmærksom Alvor. Et nyt Beviis derpaa har netop disse Dages Erfaring leveret; thi medens Alles Opmærksomhed meere syntes sysselsat med Bank- og Finantssagerne, behøvedes ikke andet end det Anskrig, at vor Trykkefrihed igjen var i Fare, for at sætte alle Gemytter i levende Bevægelse. Saa stor er Folkets Ængstelighed for denne Sag, at selv det urimeligste Rygte, som vel ikke fandt egentlig Tiltro nogetsteds, og hvis Ugrundethed strax blev oplyst, fremkaldte en ikke ringe Uro. Hvad vilde først en alvorlig Fare have havt for en Virkning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Flensborg har nu Haab om, med det første baade at faae et Asyl for Smaabørn og en Anstalt til forsømte Børns Opdragelse og Forbedring. Candidat Wald har i Ugebladet opfordret til det Første, og hans Bestræbelser ere blevne lønnede med saa rigelige Bidrag, at man allerede, til et Forsøg paa 4 Aar, er sikkret en aarlig Understøttelse af 700 Mk. Courant, foruden 100 Rd., som Sparekassen, hine 4 Aar vil bidrage dertil aarligt, saafremt Planen vinder dens bifald. Hvad den anden Anstalt for forsømte Børns Opdragelse og moralske Forbedring angaaer, da vilden komme til at skylde Sparekasse-Foreningen sin Tilværelse, idet denne, ifølge sine Statuter, dertil af sit Overskud, vil hidgive den fornødne Capital.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J Anledning af Kammerraad Michelsens Forslag, at man, for at erholde en Samling af udmærkede Fuldblods hopper, maatte kjøbe ifra England) og prøve mange Hopper, og derefter beholde de udvalgte til Stamdyr, medens de andre afhændedes igien til Privatmænd, hvor de kunde benyttes med Fordele, siger Hr. Generalkrigscommissair Neergaard Nei slige Udsaad bør hanlyses, ikke alene af det kgl. frederiksborgske Stutteri, men ogsaa af hele Landet, thi stats gavnlig kan ikkun den Jndførselshest være, hvis Afkom yder, igjen gode Udførselsheste, eller saadanne, som fordeelagtigen, kunne tjene til Forbrug i selve Landet; derimod bør hine kasserede Krakker, der ikkun have en temporair indbildt Værdi, paa Væddeløbsbanen, henregnes i et lille, gjældbetynget Rige, til en ligesaa ussel Luxusartikel, som en Strasburger Gaaselever=Poste i et fattigt Borgerhuus." Kammerraad Michelsen har nu faaet sig en ny offentlig Modstander i Hr. Lector With.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J Kiel er man nylig kommet paa Spor efter en revolutionair Forbindelse, som, hvis vi ikke befandt os i December hedder det i Beretningen - havde kunnet føre til en anden Julirevolution. Der blev holdt Sammenkomster, opsat politiske Forslag, holdt Debatter angaaende Regjeringens Feile og Svagheder, samt disses Afhjælpning o. s. v. Man vil spørge: til hvilken Classe hører disse Revolutionister, Svare til anden; thi det er ungdommelige Secundanere, som ikkel vare tilstedse med deres Regjering (Lærerne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Til de sørgelige Følger af Orcanen den 29de Novbr. kan ogsaa henregnes Kantringen af en Baad i Nærhedens af Sylt, hvorved 3 der paa Øen hjemmehørende Personer, fandt deres Død i Bølgerne. Den ene af dem, en ung, Sømand, vendte just, som Overstyrmand, tilbage fra en Reise til Ostindien, den han tiltraadte ifjor, 2 Dage efter at have holdt Bryllup med en ung Sylterinde. Fra Holland af havde han gjort Hjemreisen over Land, og mestendeels tilfors, til Hoyer, hvorfra han fragtede en Baad til Overfarten; men faa Favne fra Land blev Baaden overfalden af Orcanen og kantret, hvorved den unge Sømand, med alle sine glade Forhaabninger begroves i Havets Skjød; saa at den længselsfuldt ventende Hustru nu kun favner hans Lig. De tvende andre Forulykkede vare Baadføreren, fra Hoyer og hans ældste Søn. Den Førstes Enke ere særdeles meget at beklage, da hun i kort Tid har mistet 5, Slægtninge, hvoriblandt 3 Børn, og nu sidder tilbage med 4 uopdragne Smaa.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J samme Orkan blæste Knap og Veithane ned fra Kirsketaarnet i Wandsbeck. J Knappen befandt der sig en Kobi berbøsse, hvori en Bibel og 6 Sølvmynter, samt et Pergaelment med følgende Indskrift: Betænk os og Vore, o Gud, paa det Bedste, Velsign os fisac. ere og forblive vi velsignede evindelig. Amen. Friedrich Christian, Friherre af Kielmans=Egge. Marie Elisabeth, B. V. K. C. Wandsbeck, den 24de April 1686. P. S. Rugen har i d. A. kostet 12 s. Lybsk pr. Himpe. Ogsaa Kiel har anden Juledag lidt af Oversvømmelse. En 24 Timers vedholdende Storm havde drevet Vandet i Havnen til en ganske overordentlig Høide. Landeveiene vare for størstedelen spærrede ved et flere Dages Sneefog.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Fra Slesvig absenterede sig nylig en Skrædder, efter at have forskaffet sig Varer og Penge paa Credit til Beløb af 4 a 5000 Mk. Først for et halvt Aar siden var han kommen dertil fra Wien. Han blev indhentet ved Bram stedt og sidder foreløbig arresteret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Ved Høiesteret er den 14de Novbr. afsagt følgende Dom i en meget vidtløftig og langvarig Toldsag imod Kjøbmand Niels Jacob Prip af Veile, med flere, betræffende forsmeentligen begaaede Toldovertrædelser, som skulle have fundet Sted ved Trecaa og Bregninge Mølle med Ladningen af Jagten, de to Venner, ført af Skpr. Oluf Jepsen TanJdrup, paa en Reise fra Altona til Aarhuus og Veile i i Septemder 1830). Citanten Mathias Hansen bør for Indstævntes Tiltale fri at være. Citanterne 1) N. J. Prip, 2) N. Erichsen, 3) Morten P. Rand, 4) Hans P. Rand, 5) Niels Poulsen, 6) Hans A. Beck eller Graf, 7) Jørgen, Laursen, 8) C. Sommerfeldt, 9) Jens Nielsen, 10) Anders Nielsen, 11) Th. Nielsen, 12) Peder P. Rand, 13) Anders Nielsen, 14) Hans Jensen og 15) Christen Madsen, bør til General=Toldkammeret betale: den Første 709 Rbd., 19 s., den Anden 385 Rbd. 45 s., den Tredie 499 Rbd. 22 s., den Fjerde, Femte, Sjettte og Syvende hver 249 Rbd. 59 s., den Ottende 70 Rbd. 88 s., den Niende 67. Rbd. 22 s., og de 6 Sidste hver 33 Rbd. 59 s., Alt r. S. I Henseende til Omkostningerne ved Sagens Behandling i første Jnstants bør Commissionsdommen for de 15 Sidstnævntes Vedkommende ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret, hvorunder 100 Rbd. Sølv. i Salarium til Kammeradvocaten, betale Citanterne med Undtagelse af Mathias Hansen skadesløs, saaledes at Priis deraf udreder 2/5 og Erichsen 1/2, samt hver af de Øvrige insolidum med disse Garver Hertz i Kbhvn., Kjøbmændene Gotschald i Nestved, Mørch i Assens og C. A. Schmidt i Slagelse have erklæret Fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
J forrige Aar ere i Randers fødte 200, deraf Uægte 41. Dødfødte 6, døde 131, altsaa 69 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Fra Helsingør skrives under 27de Decbr. Capt. Rolla, førende Skibet Salvator, som fra Stettin er bestemt til Bordeaux, har i Natten til 26de Decbr. sat sit Skib paa Grund 6 Miil norden for denne By, fordi, ifølge hans Paastand, baade Skib og Seil saaledes vare bedækkede med Iis, at det ikke meere lod sig regjere. Den 26de om Morgenen var Capt. Rolla gaaet iland med 7 Mand af Besætningen; men andre 6 Mand, foruden 2 amerikanske Matroser, hvoraf den ene var Styrmand, vare blevne ombord. Medens Capt. Rolla var iland kom Skibet igjen af Grunden og gik under Seil af Kattegattet til, ladende Capt. Rolla med 7 Mand af Besætningen tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Jfølge Efterretning fra Helsingør af 1ste Januar havde der viist sig megen Jis i Sundet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Reisende. f. Aarh. t. Kallundb.: Lieut. v. Broch; Krigsass. Milling, Stud. Lindhard og Schøler; Krigsraad, Toldbetjent Munch, Kbmd. L. A. Jahnsen, Krydsbetjent Jansen; Skibscapt. John Bellang m. 4 Matroser; Avlsforvalter Plesner; Guldsmedsv. Seiling. - Med Dagv. f. Aalborg d. 1ste. Til Veile, Cand. theol. Asmussen. Til Rand: Student Bøggild; Skibscapt. Sødring. - Med Daqv. t. Aalborg den 2den. Fra Aarhuus. Handelsfuldm. Heilmann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Døde. Brændeviinsbrænder B. O. Meyer, 73 A.; Læderhandler N. Holberg, 74 A.; Enken M. M. Nielsen, f. Knudsen, 68 A. Chr. A. A. Lier, 77 A.; Alle i Kbh. Sognepræst A. F. Hegge lund, 61 A., i Stenløse Præsteg. F. Ch. Loschau, 75 A., paa Juellund. Sognepræst A. Woldike, 88 A., i Storeheddinge. K. Kraiberg, f. Andersen, 61 A., i Aarhuus. K. Nielsen, 46 A., paa Kolkjærgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Frederikshavns Skibsliste. Jnds. D. 4de Jan. Chr. Madsen f. Holland, best. t. Ny kjøb. p. M. m. Tobak og Kaffe. - Udg. D. 2den: H. Lax sen t. Nyborg m. Østers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Aalborg Kirker. Første Søndag efter Hellig=Tre=Konger prædiker til Høimesse i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang. i Budolphi Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Budolphi Kirke bliver ingen Høimesse og i Frue Kirke ingen Aftensang, formedelst Dhrr. Pastor Boesens og Dr. Halds Sygdom. - J Nørre-Tranders og Sønder-Tranders Messefald.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Copulerede. Den 6te Jan.: Snedker Jens Dahlsen, af Graulev og Pigen Ane Catharine Nyeborg. Ved Tallotteriets 1264de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 15. 33. 20. 25. 79.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
Bekjendtgjørelser. Efter sex Dages haarde Lidelser indgik min uforglemmelige Mand, Mægler A. C. Tranmoes, fra Jorde rigets Jammer til Himlens salige Fryd, i hans Alders 64de Aar. 2de Sønner modtage ham Hisset og 4 smaa, uforsørgede Børn staae tilbage med deres dybt nedbøiede Moder, bedende til Gud om Trøst og Kraft til at bære den store Sorg, som fremtidig daglig vil forøges. Aalborg, den 5te Januar 1837. Andrea Christiane Tranmoes, født Brink.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-07
De danske Kjøbstæders Brandforsikkrings Regnskab for Aaret fra 1ste October 1833 til 30te September 1834 ligger til Eftersyn hos Skatteincassator. Aalborg Raadstue, den 7de Januar 1837. Schmidt. Wølfferdt.