Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1771-04-05
Lærde Nyeheder. et LIVde Bind af det Kongelige C Condonske Videnskabers Selskabs Skrifter eller philosophical transactions for Aaret 1765. er udkommet til London 1766, i 4. 2 Alph. med 15 Kobbertavler, hvoraf man vil anføre følgende: 1) Efterretning og et Slags Skiæl, kaldet Boreren, den kegeldannede (Pholas conodes) af Parsons, hvilken Art Rumph. i hans Amboin. Rariteitkammer S. 152. n. V. kalder Pholas lignorum og afbilder tab. X. sig. H. Den er funden siddende i Træet paa et Skib fra Vestindien. Ellers finder man de rette Børerskiæl i Klipperne, som de igiennembore. De give et Skin fra sig Mørket og formedelst denne deres phosphoriske Egenskab er det artigt at see et Sælskab spise Maden deraf, i sær, naar Værelset ellers ikke er formeget oplyset, thi da giver de spisendes Mund og Lipper et stærkt Skin fra sig, ligesom man havde Jld i Munden, og man seer tillige hist og her ligesom Jldgnister paa Klæderne og Gulvet, hvorpaa man maatte have spildet noget af Maden eller Saften deraf, hvilket Plinus allerede beretter os i hans 9de Bogs 61de Capitel. 2) Efterretning om en Qvindes Person, som, ved at drikke et Skaalpund, Søevand i 10 Dage imod en Antændelse delse og Hævelse i Overlæben, satte Livet til, saasom hun var en svag Person, og Søehandet resolverede og satte hendes Blod i en alt for heftig Bevægelse, saa at det trængede ud paa alle muelige Maader. Man lærer heraf, at denne Lægedom er ikke tienlig. for saadanne Krop, eller Kritelbehæftede Personer (scrophulosis) der have svage Fibrer og tyndt Blod, men ikkun for dem, der ere pilegmatiske og laxere derefter, da Feberbarken (cortex peruvianus f. China Chine) siges at være de første tienligere. 3) Om et Stykke Smørrebrød, som igiennem Luftrøret var kommet i en Persons Lunge og havde farlige Følger, men hvorfra Personen dog endelig blev befriet ved det, at Værken eller Edderen blev udkastet af Lungen, igiennem Luftrøret. 4) Om en hvid Morian, som var bleven fremstillet for Sælskabet. J Virginien skal og af Morinder ey sielden, fødes hvide Børn, og man forsikkrer, at Fædrene og have været Morianer. 5) Om den Hadleyske QvadrantesBrugbarhed i visse Tilfælde. 6) Beskrivelse paa et fuldkomnere, Barometer, som kan bæres, opfundet af Edward Spry. 7) Om en Qvindes Tilfælde, som ikke kunde lukke Munden op locker, Ja, tetanus maxille infertoris) hvortil Aarsagen synes at hentes vel langt fra, nemlig fra en Nervernes Bedærvelse, som hun havde tildraget sig ved at træde en Spiger i Foden, endskiønt hendes Fod i den Henseende var udvortes bleven fuldkommen lægt, førend hun fik det ovenmeldte Tilfælde. 8) Beskrivelse paa en meget smuk Chinesisk Phasian, stor som en kalkunsk Hane, hvilken er Linnes Phasianus ARGus og kaldes paa Chinesisk: Luen. 9) Fortegnelse paa 50 Planter af Chelsen Have ved London, overleverede det Kongelige Videnskabers Selskab, af Londons Apotheker Selskab. Et saadant Antal nye eller vare Planter, som ikke tilforn i bemeldte Have har været dyrkede, er det Condonske Apothekerselskab, i Følge Ridder Slognes Stiftelse, pligtig til aarlig at overlevere det Condonske Kongelige Videnskabers Selskab. Det er mærkeligt, at Apothekerne have faaet en Gartner til deres Have ved Navn Miller, der bør regnes blant de berømteste og lærdeste Mænd i Europa, i sær hvad Botaniken angaaer, hvori han jevnlig giør store Opdagelser. 10) Om et Slags Rugens Sygdom, som paa Fransk kaldes Ergot, paa Tydsk: Mutterkorn, og paa LatinSecale cornutum eller orga, LinnæCLAVS. 11) Skarntydens (Cicute officin s. Contra Linn.) forfængelige Brug i Henseende til en scirchummamme. Spørsmaal, om det ikke var Umage værdt at giøre Forsøg med vores Sprængrod (Cicuta VIROSA)