JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Et fjerde Anbefalingsmiddel er det, at have en Talsmand. Vel er der allerede blever berørt ved Slægtskab og Connexioner; men man kan ogsaa, foruden disse, betjene sig af Recommendationer, enten ved at holde sig til andres Overtalelsesgaver eller prøve sine egne Hvo kjender f. Ex. ikke den Overtalelseskraft, der ligger i Tungen af visse medlidende Damer der gjerne ville bringe en ung Mand først i et Præstekald, dernæst i Quarreen og tilsidst under Tøilen, Med Rette kan man sige om dem, at de forstaae at overtale deres Gienstand, ligesom man overrider eller overkjører. Saadan, en Tunge har det tilfælles med en Sirenetunge, at man gjerne gaf springe over Bord, naar man er udsat for dens Tryllekraft. Den, som søger omet Embede, lægge derfor Beslag paa en Deel af samme. Paa dens Tjenestfærdighed kan han gjøre sikker Regning; thi intet ligger saadanne Damer mere paa Hjertet, end det Ønske at gjøre deres Medmennesker lykkelige. Det er Grunden til deres utrættelige Travelhed, at knytte Ægteskabs knuder, og igjen at overskjære dem, naar de trykke den ene eller den anden. Deraf komne ogsaa deres Tienstfærdighed i at hielpe et ungt Menneske til et Embede. Man betiener sig derfor af disse medlidende Damer, for at frembringe et Stød paa den, som skal anbefale til Embedet, og man vil da sjelden forfeile Maalet. Naar det ikke vil lykkes med Overtalelsen, saa lykkes det sikkerligen med Jntriquen. Alle Fjer og Hjul sættes i Bevægelse, for at naae det store Øiemed, og ligesom Perpendikulen i et optrukket Stueuhr kan behøver eengang at støde an, for at sætte hele Værket i Bevægelse, saaledes behøver man kun at røre ved en saadan Talmandindes Tange, for at bringe saavel hendes Hænder som Fødder i en uophørlig Bevægelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Bekiendtgjørelse. Bra Pressen er udkommen: Kortfattet catechetisk Forklaring over Catechismus, ved J. N. Krog. Hensigten af dette Skrift, hvori Religionens Hovedlærdomme korteligen fremsættes i catechetisk Form, er især at udvikle og tydeliggjøre de vanskeligste, i Luthers Catechismus og den anordnede Lærebog i den evangelisk christelige Religion forekommende Udtryk, f. Ex. Religion, Catechismus, Lov, Pligt, Testamente, Propher, Evangelium, Apostel, o. s. v. Den, som veed, hvor ufrugtbar enhver Undervisning maa blive, naar den indskrænket sig til tankeløs Udenadslæren, uden rigtigt Begreb om de enkelte Ord og Udtryks Betydning, vil indsee Vigtigheden af en Ledetraad, hvori man paa en almeenfattelig Maade søger at bibringe den Unge tydelige og rigtige Begreber om de vigtigste Udtryk. Jkke sjeldent antager man, at Barnet allerede veed, hvad der neppe har en dunkel Forestilling om, og derfor lader man det som oftest lære Tanker, førend det endnu har noget rigtigt Begreb om de Ord, Tanken er sammensat af. Skriftet, som, trykt med fiine Stiil, er 1 1/4 Ark stort, sælges uindbunden for 16 s., indbunden for 2 Rbmk. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Sammesteds faaes samme Forfatters udførlige Forklaring over Catechismus, en Lebetraad ved Religionsunderviisningen o. s. v., uindb. for 4 Rbmk. og indb. for 5 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Indenlandske Efterretninger. Den 29 August d. A. kantrede i et haardt Veir fire Dragøerlodser med deres Baad mellem Prøvestenen og Castrup. Medens den ene af dem, Adrian Jensen, sommede til Land for at skaffe Hielp, holdt de øvrige sig fast ved Baaden, som drev længere og længere ud. Paa samme Tid kom Styrmand Jens Peter Geicken roende med en Jolle og tre Mand, for at gaae ombord paa et ikke langt fra Castrup liggende Skib, med hvilket han skulde gaae til Stettin, hvor han havde Løvte om god Hyre. Da han hørte Raab fra de drivende Mænd opmuntrede han sine Folk til at komme dem til Hielp, og naaede dem endelig med stor Besværlighed. Geickens Jolle var imidlertid kun liden, og kunde ikke, uden yderste Fare, indtage de tre Lodser; han kastede derfor uden Betænkning sin Kiste og alt sit Tøi overbord for at kunne modtage dem, og og da de med yderste Fare vare komne i Land gav Geicken endnu Adrian Jensen, der for at svømme til Landet havde afført sig sine Klæder, en Kavai. Geicken, der har Kone og Børn paa Sylt, mistede ved denne Begivenhed Alt, undtagen de Klæder han havde paa, og da Skibet, hvormed han skulde afgaae til Stettin, var seilet, kunde han ikke komme bort, men blev af de reddede Lodser, som selv vare fattige, taget med til deres Hiem, hvor de vilde huse og pleie ham til nogen Udsigt eller Hielp viste sig for ham. Cancelliet indberettede Sagen til Kongen, og det har ifølge sammes Forestilling behaget Hs. Majestæt ved Resolution af 5te September at forunde bemeldte Geicken Medaillen for ædel Daad tilligemed en Gratification af 600 Rbdlr. N. V. (St. T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Det Classenske Fidei-Commisses Kapitaler ere i Følge Forordn. af 5 Januar 1813 omskrevne fra 486, 180 Rd. 68 s. til 328,05 Rbdlr. 68 s. S. V. Af Directionens allerunderdanigste Jndberetning til Hs. Maj. Kongen for Aarene 1811, 1812, 1813 og 1814 sees, at de betrængte Tidsomstændigheder ogsaa have rammet denne Stiftelse saaledes, at den ikke har kunnet udrette noget betydeligere end fyldestgjøre Forskrivterne. Men uagtet Coursen 1811 og 1812 gav Anledning til at betale Daler med Skilling og frembringe mange ødelæggende Omsætninger i Pengesager, er dog ved flere Forsigtigheds Jagttagelser større Tab forekommet, end at jo Fidi-Commisset nu er istand til, ikke allene at opfylde hvad paaligger, men endog at vedblive Betalinger som til Datum i S. V., og inden føie Tid indhente Tabet ved Hielp af Extra-Fonds, samt oplægge hvad behøves til at samle nye Kræfter og gjøre betydeligt Gavn. Den opgivne Balance for hvert af forbemeldte 4 Aar er: 1811 var Jndtægten, 155,081 Rdlr. 51 1/2 s., Udgivten 138,938 Rd. 16 1/2 s. og Kaffebeholdningen 16, 143 Rd. 36 s. 1812. Jndtægt 282,957 Rd. 3 Mk. 11 1/2 s., Udgivt 256,216 Rd. 16 s. og Kassebeholdning 26,741 Rd. 2 Mk. 12 1/2 s. 1813: Jndtægt 143,628 Rbd. 12 1/5 s., Udgivt 125,250 Rbd. 8 Mk. 12 s. og Kassebeholdning 18,377 Rbd. 1 Mk. 184. Jndtægt 184, 712 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s., Udgivt 159,034 Rbd. 4 Mk. 3 s. og Kassebeholdning 25,677 Rbdlr. 4 Mk. 1 1/2 s. Efterat bemeldte Jndberetning af Cancelliet allerunderdanigst har været Hs. Majestæt foredraget, har Allerhøistsamme under 23 Aug. sidstl. allernaadigst resolveret saaledes: "Denne Beretning har været Os allerunderdanigst foredraget, og har Vort Cancellie at tilkjendegive Directionen for det Classenske Fide Commis, og Geheime-Conferentsraad Classen i Særdeleshed Vort allerhøieste Velbehag og Tilfredshed med deres virksomme Bestræbelser for at befordre den Afdødes velgjørende og almeennyttige Hensigter, hvorhos det allernaadigst tillades Directionen at lade denne Beretning offentlig kundgjøre ved Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Aalborg, d. 6 October. Den Danske Auxilliaircorps er den 23de September, indtruffet til Wandsbek. H. D. Prinds Fredrich passerede samme Dags Middag Elben og Hamborg. Omgivet af sin Stab modtoges H. D. ved Færgebroen (hvor Borgergarden paraderede) af denne frie Hansestads Kommandant, der med sin Stab ledsanede Prindsen gjennem Staden indtil det hamborgske Gebeets Grændseskiel. Den skjønne Hamborgske ridende Gaarde aabnede Toget og et Detaschement Uhlaner sluttede samme. Hs. D. erkiendte fuldkommen denne Naboestadens Opmærksomhed og aflagde derfor Kommandanten Sin forbindtligste Taksigelse. Armeekorpset kommer til at kantonere. saaledes: Den første Brigade mellem Altona, Pinneberg, Elmshorn, Jtzehoe og Bramstedt. Den anden Brigade mellem Oldesløe, Segeberg, Ahrens bok og Lübek. Den tredie eller lette Brigade mellem Wandsbek, Ahrensburg, Trittau, Reinbeck; Husarerne i Ottensen og Wedel. - Reservekavalleriet og det ridende Artillerie ligger i Schenefeldt, Hohenwestedt og Remmels. Reserveparken og Feldt-Lazaretherne ligge i Rendsborg. - Oberstl. Greve v. Ahlefeldt, fungerer indtil videre som Kommandant i Altona. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Mariboe, den 5te October. Den 1ste October bleve ved Hr. Postor Harder Hans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Greve Harald Holck, Ridder af Dannebrogen, Jernkors og Johannitter Ordenen, og Comtesse Jdda Hardenberg ægteviede om Aftenen i Radsted Kirke. - Den i Stiftsavisen efterlyste Skytte, Henning Jørgensen, fra Kjerstrup, er i Aftes bragt her til Stiftet fra Kjøbenhavn. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Ved Høiesteret er Rasmus Nielsen af Refs vindinge for ulovlig Skovhugst tilpligtet, under aarlig Mulkt at indfrede og beplante med Skoven Strækning af 2 Tønder Land a 14,000 Qvadratalen i Oreskov. Derhos bør den Tiltalte, forat have uden Rentekammerets Tilladelse hugget for Fode, til Svendborg Amts Fattigkasse have forbrudt de paa Ore Skovgrund i hans Besiddelsestid hugne 700 Favne Brænde, eller erlægge den Pengesum, hvortil dette Qvantum, paa hans Bekostning, efter lovlig Omgang, af uvillige Mænd ansættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Kjøbenhavns Børs den 13 October. Cours. Hamb. 2 M. 618, a vista 628. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista . . Spec. 620. - Specier solgtes til 87 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev gives (med Rente) 72 1/2 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 68 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Blandede Efterretninger. Christiania, den 4de October. J Torsdags den 28de Septbr., om Aftenen Kl. henimod 8, modtog igjen Norges Hovedstad sin elskede Kronprinds og Hans kjære Søn i høiønskelig Velgaaende fra Deres Trondhjemske Reise. - Den 30te Septbr. havde en Deputation fra Drammen Audience hos Deres Kongelige Høiheder, Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland. Ordføreren (Sognepræsten Søren Tybring) holdt til H. K. H. Kronprindsen følgende Tale: "Deres Kongelige Høihed, Pligt, egen Følelse og vore Medborgeres Ønske byde os, Naadige Herre, at hilse Den idag med den hengivenhed og uskrømtede Glæde, hvormed Nordmænd stedse hilsede den Fyrste, hvis Fremfærd gav den trøstelige Vished, at Norges Vel var Fyrstens hjertelige Attraae Med moderlig Ømhed og moderlig Gavmildhed, sørgede Naturen for den Egn, vi beboe! Det sanddrue Sagn har maaskee allerede tolket Dem, Naadige Herre, Drammens yndige Beliggenhed; men neppe er Nogen stand til at tolke Dem den Ærefrygt og Troskab, enhver Drammens Jndvaaner af sin hele Siel ofver Dem som Frihedens Ven og Beskytter! Ei ville vi ved Pragtoptog og glimrende Feste - der dog aldrig kunne blive Dem værdige - vise denne vor eenstemmige Følelse; men, Naadige Herre, i det Øieblik De opfylder vort inderlige Ønske - i det Øieblik De fremtræder iblandt os, vil vort glade Øie, vor frydefulde Mine være Dem den sikkreste Borgen for vor Tænkemaade!" - Kom altsaa, Naadige Herre, og De skal hos os finde den Tilfredshed, som den gode Fader fornemmer, idet han samles med sine lykkelige og taknemmelige Børn." - Hans Kongelige Høihed behagede at svare, at Han med særdeles Velbehag optog, hvad der blev yttret paa Drammens Jndvaaneres Vegne; at Han allerede havde besluttet at besøge deres Stad, og at de Følelser, som de yttrede, gjorde Udførelsen af dette Forsæt paa en dobbelt Maade til en Skyldighed, som det vilde være H. K. H. særdeles kjært at opfylde. H. K. H. lovede at komme til Drammen i Ugen, som følger paa den næste. - H. K. H. Hertugen af Sødermanland tolkede dette Svar paa Norsk. - Ordføreren vendte sig derpaa til H. K. H. Hertugen af Sødermanland med følgende Tale: "Naadige Prinds! De Følelser, vi saa glade have tolket Deres Fader - disse samme Følelser ofte vi ogsaa Dem, Naadige Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
da vi have det visse og trøstelige Haab, at Desom en god Søn vil træde i denne langt over vore Lovtaler ophøiede Faders Fodspor! - Vigtigt, Naadige Herre, er det Kald, hvortil Forsynet har bestemt Dem - hellige men tunge Pligter ville engang komme til at hvile paa Deres Skuldre - Dog, den algode Gud vil sikkerlig af sin Naade forlene Dem Kraft og Viisdom til saaledes at opfylde disse Pligter, at de forenede Nationers Kierlighed og Velsignelse vil vorde den skjønneste Ædelsteen i den Krone, der venter Dem!" -J vore Medborgeres og vort eget Navn udbede vi os den Naade, at Deres Kgl. Høihed vil glæde Drammens Jndvaanere med Deres høie Nærværelse, for ogsaa der at modtage redelige og skjønsomme Borgeres Hylding." - Hans Kongelige Høihed behagede i sit Svar at yttre samme Sindeelag, som Hans Herr Fader. (Norsk Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Christiania, d. 30 Septbr. Under 1ste dennes har Regjeringens Departement for Armeen, i Kraft af dertil meddeelt høieste bemyndigelse, ved Bekjendtgjørelse indkaldt Alle og Enhver, som formene at have nogensomhelst Fordring paa LandMilitair-Etaten, være sig for Leverancer af Fourage, præsteret Transportskyds, m.v., under den i forrige Aar tilendebragte Krig, og som ikke allerede er anmeldt paa befalet Maade, at fremkomme med behørig documenteret Regning derover igjennem vedkommende Amt inden dette Aars Udgang, da der aldeles intet Hensyn vil blive taget paa Fordringer, som senere anmeldes, eller som ei ere behørigen documenterede. - Under 4de Septbr. er naadigst resolveret, at den 1ste Maaneds første eller Forbedrings=Gage, som de militaire Embedsmænd og Betjenter hidtil have maattet afgive til den Norske Krigshospitals=Casse, og Marinens Officerer og Betjenter til Søqvæsthuset, maa fra 1 Juli d. A. aldeles bortfalde. (S. Bl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
London, den 29 Septbr. Efterat Emissairer, fra Bonaparte vare ankomne til Brasilien, bleve der alle Franske erklærede for Krigsfanger, og de franske Skibe lagte under Beslag. - Jforgaars erholdt vi americanske Tidender, som gaae til 2den Septbr. Jndianerne have begyndt Fiendtlighederne. i adskillige Dele af de Forenede Staters Gebet, saavel paa den nordlige Grændse, som paa Mississippis Bredder. General Jacksons Død har ikke stadfæstet sig, tvertimod sige Tidenderne, at han befinder sig i Nasdville, og forbereder sig paa at rykke imod Jndianerne. - Efterretningen om Bonapartes Ankomst til Engelland var indløben til Nework den 31te August. - Den første Artikel af den Handelstractat, der skal sluttet imellem Engelland og Nordamerica, bestemmer, at Skibene paa begge Sider have samme Forrettigheder og Friheder, som de indenlandske i begge Stater. Denne Begunstigelse udstrækker sig ikke blot til Skibene, men ogsaa til deres Ladning. Den anden Artikel indrømmer Americanerne frie Handel paa Calcutta og de engelske Besiddelser paa den hindostanske Halvp. Med Jndianerne under americansk Jurisdiction maae Engellænderne ingen Handel drive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
London, d. 3 October. Man paastaaer, at 16,000 National-Engellændere skulle blive tilbage i Frankrig. De øvrige til den engelske Armee, hørende Tropper skulle bestaae af Hannoveranere, Hollændere, Brunsvigere &c., og i det hele udgjøre 50000 Mand. - J alle Frankrigs store Stæder skulle for nærværende Tid findes saakaldte Com tes des recherches, hvis Hensigt er at bortfjerne alle dem fra de offentlige Embeder og al Jndflydelse, om hvis royalistiske Tænkemaade man ikke er fuldkommen overbeviist. - J adskillige fremmede Blade er berettet, at Capitain Malcolm har staaet i Gabestokken for svigagtigt Regnskab. Denne Beretning er aldeles falsk. Det var Fregat tens Proviantmester, ved Navn Burrows, som havde gjort sig skyldig til denne Straf. Copitain Malcolm er en meget agtet Officier, og var endog Provianntmesterens egentlige Anklager. – Jfølge de sidste Efterretninger fra Nordamerica haaber man, at de Vilde, som havde sammentrukket 5 til 7000 Mand, ifølge Underhandlingerne med Capitain Parker ville forholde sig rolige. – Efterretningerne fra de spanske Provindser i America er endnu meget modsigende. Alt synes at vise, at der fægtes med afvexlende Lykke mellem Royalisterne og Jnsurgenterne. - Afvigte Fredag ankom Transportskibet Hydra fra Guadeloupe til Spithead. Ombord paa samme befandt sig den franske Admiral Linois, hans Gemalinde, to Døttre, adskillige Slægtninge, adskillige Officerer og 420 Soldater, som samtlige havde gjort Oprør mod Kong Ludvig. den 18de, men den 9de August maatte overgive sig til Sir James Leith. De skulle ifølge Capitulationen bringes til Frankrig. Admiral Linois undskylder sig med, at Tropperne have tvunget ham til at erklære sig for Bonaparte. - Jfølge vore Blade ventes Erkehertug Carl af Østerrig paa nogen Tid til Engelland for at besøge Prindsregenten. - De igaar fra Jrland indløbne Efterretninger ere ikke meget trøstende. Man har fundet det nødvendigt ogsaa at erklære Jnsurrectionsacten i Kraft for Staden og Grevskabet Limmerich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Jfølge den Proclamation, hvorved Jnsurrectionsacten bliver erklæret i Kraft, forpligtes Enhver til at forblive i sit Huus fra Solens Nedgang til dens Opgang. Lader han sig trods Forbudet see, bliver han arresteret og ført for en bestandig stedfindende Ret, der strax fælder Dom over ham og straffer ham efter Omstændighedernes Beskaffenhed. Man frygter for, at ogsaa Grevskaberne Waterfort, Monaghan og Kilkenny skulle blive erklærede i Jnsurrectionsstand. Af regulaire og Militstropper gives der for nærværende Tid 30,000 Mand i Jrland. - 200 Mand af Garnisonen i Tower indskibes for at afløse de Jnvalider, som for nærværende Tid ere paa Helgoland. - Af de afskedigede franske Officierer skulle endnu henved 12,000 befinde sig i Paris. De bære ingen Uniform, og blande sig i ethvert Opløb. Dog har man intet at frygte fra deres Side, da 100,000 Mand, efter Forsikkring, skulle i Vinter blive staaende i Nærheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
- Vi have erholdet Efterretninger fra Madera af 2 Septbr. Northumberland, der, som man veed, har Bonaparte ombord, var den 24 August ankommen paa Høiden af denne Øe, havde indtaget nogle Piber Viin, og Dagen efter fortsat sin Reise til St. Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hackes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Hos Post Tolvte Aargang. No. 83. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 October 1815. Om Konsten at faae et Embede. (Fortsættelse; see forr. No.) Endnu hurtigere opnaaes Maalet af den, der veed at drage en ung Talmandinde ind i sin Jnteresse. To smukke Øines Sprog er ofte virksommere end alle en Demosthenes's og Ciceros Talekonster. Kort, den, som har en saadan Tals mandinde, sidder snart i petto di santissimo padre, og er sikker paa Cardinalshatten. En mislig Sag er det, naar nogen maa forlade sig paa sin egen Anbefaling. Rigtig nok pleier Tingen ikke at være saa vanskelig, naar en indtagende Figur eller den ovenfor omtalte nervus rerum gerendarum forøger Overtalelseskraften. Jkke sjelden er det ogsaa af stor Virkning, naar man betjener sig af fornuftløse Dyrs Anbefaling, og en feed Qvie, en mædsket So, en god Kalv, en Flok Høns, vise ofte, naar de i rette Tid intonere, en større Overtalelseskraft, end de kraftigste Responsa i en Disputats eller i en examina rigoroso. Her er imidlertid kun Talen om det Tilfælde, hvor den, der søger om et Embede, ikke har nogen anden Talsmand, end sig selv, og hverken besidder Capacitet eller kan opvise Testimonium capacitatis. J dette Tilfælde maa man altsaa tage sin Tilflugt til Konsten at gjøre sig yndet. Men hvo, som vil gjøre Lykke i denne Konst, maa fremfor Alting være øvet i den samme underordnede Konst at smigre. Smiger er: at skuffe et Menneskes Egenkjerlighed, ved enten at paadigte det Fuldkommenheder, som det ikke besidder, eller ved at ophøie dets virkelige Fuldkommenheder, og fremstille dem i det meest glimrende Lys. Men vel udtænkte ere kun saadanne Skuffemidler, der ikke lade Hensigten at skuffe skinne igjennem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Naar f. Ex. en Copiist, der vil befordres til Secretær, traadte ind til sin høie Beskytter med de Ord: Macenas, atavis edite regibus, og et præsidium et dulce decus meum, saa vilde dette alt for tydeligen røbe Supplicantens Hensigt, altsaa rimeligviis forfeile det sande Maal, med mindre hans Mæcen var et pecus campi, hvilket man af Høflighed ikke bør antage. Men naar Referenden træder ind hos sin høie Chef, og lader, ved Overleveringen af hans underdanige Ansøgning, ligesom om han fik en Daanelse, og undskylder sig med, at det er Nærværelsen af den store Mand, som saaledes forvirrer alle hans Sandser, og virker magnetisk paa hans Nerver, saa vil han snarere røbe den øvede Smigrer. Man kan antage, at ethvert Menneske, var det end en Cato, har sine Jndbildninger, og det kommer kun an paa, at opspore disse hans svage Sider, for at benytte dem til sine Hensigter. Kun yttre de sig paa forskjellige Maader. Mangen Bacchus indbilder sig, at han er en Adonis, mangen Dosmer, at han er en Socrates, mangen Langborn at han er en Massillon, mangen Thybo at han er en Alexander Magnus og mangen Tingstud at han er en Cicero. Den ene bilder sig noget ind paa sin Smag, den anden paa sin Viinkielder, den tredie paa sit Taffel, den fjerde paa sine Heste, sin Equipage, sine Børn o. s. v. At nogen gjør sig til af sit gode Hjertelav, er en stor Sieldenhed, og gives der end nogle, som gjerne ønske at roses for en god Handling, saa er disses Tal saa ringe, at det synes unyttigt, at anføre her Regler for, hvorledes deres Svaghed kan og bør smigres. - Efter alle disse Jndbildninger indrette man sine Løbegraver, og man vil finde at erhvert Menneske, ligesom Achilles, i det mindste paa een Punct, er overvindeligt. Nu gives der vel nogle Herrer, der ere saa bratte og seile som Klipper, og som synes tilgængelige for hver Smiger. Men de synes det kun faa; thi man kan gjøre sig Regning paa, at de gjøre sig til af deres Caracteerstyrke og Sandhedskjerlighed, og derfor maa man angribe dem fra den Side. Kloge Folk gjennemskue ofte Smigreren. Hos disse maa Smigeren være indhyllet i Dadlens Klædebon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-17
Enhver, endog den meest indbildske Dame, vil f. Ex. med Glæde lade sig kalde en Høne, som dog er een af de tobenede Skabninger, hvis Før stand man just ikke pleier at gjøre saa meget af, naar man udtrykker sig saaledes: "der seer man, kloge Høns gjør ogsaa i Nelder; eller naar man siger til en fornem Herre, der har man atter et Beviis paa, at selv de klogeste Folk kunne begaae dumme Streger. Marquis de Posaa kunde ret godt vove at sige til Philip: Kan den retfærdigste blandt Konger Med eet saa uretfærdig blive? Thi i dette Slags Dadel ligger netop den fineste Smiger, fordi den lader som den deri indhyllede Roes er udsprunget fra et Sandhed elskende Hjerte. Kort, den som forstaaer sig paa, at smigre saaledes, om ham kan man med føje sige, at han er Mester i denne Konst. Disse Vink maa for det første være nok; thi i Grunden lod sig om den Konst at smigre skrive et Værk af lige saa stort Omfang som Fleischers Naturhistorie. To Hovedpraktiker i denne Konst vil jeg dog endnu nævne de hedde Dedicationer og Lelighedsdigte.