JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-05
Et eller to meublerede Værelser med egen Indgang fra Gaden, ønskes tilleie, Kjøbmand Stigaard anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-05
Paa det store Torver en Stue og Sovekammer, med eller uden Meubler, strax eller til Michaeli Flyttetid at erholde tilleie hos Jomfrue Kamph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-05
En Familie, der selv har en Søn i Latinskolen, ønsker til næstk. Octobr. at modtage en Discipel i Kost og Logis. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-05
En dannet Pige, som har conditioneret i flere Aar, ønsker sig en Condition hos en borgerlig Familie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
No. 135. den 61. August. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts ridende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Blandinger. Carrel's sidste Øieblikke, Kl. 3 om Morgenen indtraadte Dødskampen, og han begyndte at phantasere. J disse frygtelige Anfald talte han med en næsten overnaturlig Begerstring og beundringsværdig Følgerigtighed om politiske Ting. Han troede sig forsat til Spanien, hvor hans politiske Løbebane begyndte, Aar 1823, og skildrede Spanierne og deres Hovedstad med glimrende, i Sandhed poetiske Farver. Hans Venner vare forsamlede omkring hans Leie og hørte i taus Bedrøvelse de sidste Ord af hans veltalende Mund. Pludseligt kom han til sig selv igjen og sagde: "Jeg døer i Benjamin Constant's Manuels og Frihedens Troe." Da han saae sin sidste Time nærme sig, forlangte han, at komme endnu engang i Bad. Dette bragtes ind. Han kastede Dækket af sig og stod op, men neppe var han kommet i Badet, for han følte sig nærved at qvæles. Man lagde ham strax igjen i Sengen, og nogle Minuteefter var han død. Natten førend Duellen, endnu før han havde læst den fornærmende Artikel i Bladet Pressen, havde han i Drømme seet sin Moder i Sørgedragt. Han spurgte hende, om hun sørgede for hans Fader eller Broder, og han havde troet at høre hende sige: "Nei, for Dig!" - Om Aftenen Kl. 8. havde Lægerne opgivet ham. Da havde man allerede bemærket facies hipporatica. (Carrel hørte til de faa franske Skribenter, hvis ydre Forhold bleve de samme som for Julirevolutionen, til hvilken har saa mægtigt medvirkede. Han blev sit beskedne, men ærefulde Redacteurkald troe. En af hans daværende Medredacteurer (Thiers) er nu Premierminister; de Andre ere Alle stegne til Statsraader, Gesandter, Præfecter &c., men Carrel var det democratiske Princip tro, altid den Samme, skjøndt i Aand næsten alle sine Colleger overlegne. Han var Republikaner; men hans Republikanisme var ikke overspændt; hans private Vandel var pletfri, som hans offentlige Liv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Som man fortæller i Paris skal Kongemordsplanen være sammensmeddet i Udlandet. Et hemmeligt Selskab, der forgrenede sig til Neapel, Schweitz, Engelland og Tydskland, skulde sende Deputerede til Julifesten. De talrige Sammensvorne vilde iføre sig Keiserrigets og Republikens gamle Monderinger og blande sig imellem Resten af den gamle Armee, der skulde indkaldes til denne Nationalfest. Forsynede med falske Adgangs-Kort meente de at faae Plads i Amphitheatret, og vilde man nægte dem Adgangen dertil, vilde de opvække Tumult. Andre vilde stikke Jld i Teltene og under Branden myrde Kongen og hans Familie. Den Omstændighed, at en heel Deel Personer, hvis Characteer var meget tvetydig, havde i den senere Tid ladet sig optage i Nationalgarden, og allerede iforveien havt deres Monderinger færdige, havde været det Første som havde vakt Øvrighedens Mistanke. Dernæst havde de Sammensvorne brugt den Uforsigtighed ogsaa at uddeele falske Adgangskort til Folk som ikke vare indviede i Hemmeligheden, men som de dog havde holdt for Ligesindede. Blandt disse havde ogsaa befundet sig en polsk Flygtning, som er ansat i et offentligt Contoir. Da nu de gamle Militaire vare opfordrede til, at indfinde sig i Mondering, saa befandt han sig i Forlegenhed, da han ikke vidste, om han torde iføre sig den polske Uniform. Man raadte ham til, at henvende sig derom til Jndenlandsministeriet. Han gik derhen, takkede for den ham beviste Ære, men hans Navn fandtes ikke paa Listen, og Adgangsskortet blev befundet at være falsk. Dette blev strax meldt til Grev Montalivet, og Polakken erklærte, at han kjendte Mange som havde faaet samme Slags Jnvitationskort. Saaledes skal man i allerførst være kommet Komplottet paa Spor Nylig bragtes 171 Galeislaver, hvoraf 72 vare dømte paa Livstid, og Resten fra 12 til 30 Aar, udfra Paris for at transporteres til Brest. J dette smukke Selskab vare 11 Voldtægtsmand, en Læge som havde opmuntret til Barnemord, 3 Falskmøntnere, 16 Brandstiftere, en Mængde Røvere, Mordere, &c. Som sædvanligt havde en uhyre Mængde Mennesker forsamlet sig for at see dette hæslige Skuespil De fleste af Forbryderne udmærkede sig ved en grændseløs Frækhed og sang gemeene Viser. Forbittrelsen hos Pøbelen - baade den grovte og fiintklædte – udtalte sig værst imod en Geistlig som prydede Slave rækken, nemlig den Abbed Deelacalonge, som havde myrdet og parteret sin Maitresse. Denne afskyelig Forbryder var bleven forskaanet for Dødsstraffen fordi Retten ikke havde med Vished kunnet udfinde, omikke hans Maitresse maaskee havde ladet sig frivilligt myrde af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Bjerget Vesuv synes efter alle Kjendemærker, at berede sig til et nyt Udbrud. Man formoder, at Bjerget vil ved den næste Eruption styrte betydeligt sammen. - Etsteds i Frankrig har man nylig, ved Gravningen af en overmaade dyb artesisk Brønd, faae den Formodning stadfæstet, at Varmen tager regelmæssigt til ligesom man nærmer sig fra Jordens Overflade til dens Middelpunkt, og det i den Grad, at i en Dybde af 1/2 Deel af Jordens halve Gjennemsnit maa alle bekjendte Materier være i en flydende Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
J London var der nylig en Theaterrebellion af en meget mærkværdig Natur. J Dronningens Theater blev der givet en Forestilling til Fordeel for en bekjendt og yndet Skuespiller, Henry O'Connel. Det synes som om han ikke ret kunde blive enig med Orchestret om hvorledes det paa bedste Maade skulde udfylde Mellemacterne, men vist er det, at Musikerne slog sig sammen og besluttede at forstyrre Forestillingen. De begyndte derfor at spille en frygtelig Kattemusik op, hvilket opbragte Publikum, saa at det lod Appelsinskaller og Æbler hagle ned over dem. Derpaa gik Dækket op og en Skuespiller traadte frem; han spurgte med meget Ærbødighed om Publikum maaskee befalede, at de obsternasige Musikere skulde spadsere af, og fra alle Sider raabte man "Ja!" Musikerne vilde imidlertid ikke retirere for en blot befaling, men besvarede Publikums Raab og Skjænden med en Guiden og Tuden paa og i alle Jnstrumenter, saa at det skjar i Ørene. Denne Trodsighed bragte Forbittrelsen til sin høie Spidse; Parterret satte sig i Bevægelse til Storm, brød ind i Orchestret og begyndte en Nævefægtning med dHrr. Musici, som sloge fra sig med baade Stryge= og Blæse=Instrumenter. Den hele Fægtning accompagneredes af en frygtelig Klappen fra Gallerierne, og endtes med, at alle de musikalske Oprørere bleve kastede ud af Huset, hvorpaa Stykket, uden videre Afbrydelse, spilledes til Ende uden Musik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
J den franske Stad Surville hændte sig nylig følgende Mærkværdighed. To gamle 7aarige Ægtefolk nøde umaadelig meget Spiritus. En Bekjendt, som havde forladt dem aldeles drukne, besøgte dem Dagen efter, men hvilket skrækkeligt Skuespil mødte hans Øie ved Jndtrædelsen i deres Stue. Jkke langt fra Kaminen laae fire Been; de gamle Folks Legemer vare aldeles opbrændte. Jfølge den almindelige Mening har man her et nyt Exempel paa det menneskelige Legems dobbelte Forbrænding. Ved Kamin ilden er formodentlig det i de gamle Folk værende Brændeviin bleven antændt, saa at de vare opbrændte baade indvendig og udvendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Paa den afdøde Doctor OMeara's Auction solgtes nylig i London endnu adskillige Ting som havde tilhørt Napoleon, f. Ex. en prægtig tyrkisk Sabel, nogle Haarlokker &c. En Tand af Keiserens Mund blev solgt for 7 Pd. Sterling, 17 Shilling og 6 Pence, Jnstrumentet, hvormed den var udtrukket, for 3 Pd. 3 Sh. Et Brev til Prinds Eugen, som indeholdt Anviisning paa en stor Pengesum, og som Doctoren ved sin Bortreise fra St. Helen havde skjult i sin Sko saal, løb op til 11 Guineer. P. S. lyder saaledes: "Jeg beder min dyrebare Louise tillade ham at kysse Deres Haand." Nogle franske Veteraner som stode hos, erklærte det Altsammen for Røverkjøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Skomager William Arnold i Littlehampton væddede nylig, at han vilde løbe 6 (engelske) Miil i 35 Minuter, og udførte saadant til en uhyre Mængde Tilskueres høieste Forundring, i det han i 34 Minuter løb 3 Gange omkring en Fælled som accurat holdt 2 Mile i Omreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Fra Gent skrives under 15de Juli. "Jgaar ankom hertil en gammel Soldat, der var bleven tagen til Fange i det ulykkelige Felttog i Rusland. Han har giftet sig og medbringer Kone og 4 Børn fra Grændserne af Siberien. Hele den lange og møisommelige Reise har han gjort paa en lille Karre, med een Hest for. Denne Veteran, fra Sognet Alteri i Ostflandern, forlod Belgien ved Conscriptionen, og nu da han vender tilbage til sin Hjemstavn har han endnu den Glæde at træffe sin 8aarige Moder ilive."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
De Brusselske Aviser anmeldte nylig et Exempel paa en mærkværdig Skindød, Kjøbmand Delbar var tilsyneladende død, og skulde begraves, da han til hans egen og de Omstaaendes Skræk vaagnede op under Begravelses-Tilberedelserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Den 28de Juni fødte en Vertshuusholders Kone i Krzepysgyn, i det Brombergske Regjeringsdistrict, et mærkværdigt dødfødt Misfoster. Det havde kun eet Øie midt paa Panden, og istedetfor Næse etslag Snabel med en tyk Klump i Enden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
J Münchhausen ved Marburg grasserer der allerede over et Aar en saa ondartet Nervefeber, at Byen er næsten uddøet, og Resten sniger sig omkring som Dødningbilleder. Ogsaa alle Byens 4 Læger, ere bleve Offere derfor¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
I Nærheden af Berlin vækker en Rapsmark i denne Tid Kienderes Beundring. Stænglerne have i Almindelighed en Høide af 6 til 7 Fod, og for Størstedelen en Tommes Gjennemsnit. Efter et omtrentligt Overslag vil Udbyttet idetmindste syvdobbelt overstige en fortrinlig Rughøst. Nutidens største Mand lever, efter Sigende, i Parma. Han er en Franskmand af Fødsel, har en tidlang været Tambour=Major, og maaler 8 F. 4 T. Det store Kunstberiderselskab, der forestaaes af den bekjendte Guerra fra Rom, har begyndt sine Forestillinger i Hamborg med meget bifald. Selskabet bestaaer af 46 Personer og 62 velafr. Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Fædrelandet. Sønderborg. Det hertugl. Stutterie paa Augustenborg har atter nylig faaet en overordentlig smuk og meget lovende guld brun ung Fuldblodshingst: Martello, fra Engelland, født 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Kiel. Ved en Jldebrand her den 20de Juli om Natten Kl. 12 blev en agtbar Kone saaledes forskrækket af Brand allarmen, at hun pludseligt døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Schlesvig. Den kgl. Commissarius ved den herværende Stænderforsamling, Conferentsraad Hopp, blev paa sin Fødselsdag den 25de Juli overrækket fra Forsamlingens Medlemmer en stor Sølvpokal med Indskrivt: "Af Kjærlighed og Høiagtelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Bekjendtgjørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre anseet for pestartig smittede, ere: a) Alexandria. b) Damiette. c) Constantinopel. d) Tunis. e) Marocco. 5) Smyrna. g) Øen Candia. b) Havannah. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øe ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte Sundhedsattester, d) New=Orleans, e) De øvrige nordamerican, ske Havne. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspaere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende kongelige danske Consuler eller disses Vice-Consuler. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 26de Juli 1836. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Søndagen den 7de August forevises Microscoperne i Conditor Knudsens Stue for sidste Gang. Prisen er 8 s. pro persona. Børn 4 s.A. B. Hansen, Opticus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Samtlige Arvinger i Stervboet efter afg. Aftægtsmand Jacob Jensen i Stautrup indkaldes herved til en Skiftesamling som holdes i Herredernes Thingsted i Aarhuus Raadhuus Torsdagen den 18de August, Formiddagen Kl. 10, hvor Skiftet da ventes at kunne sluttes, efter at de Arvinger, som endnu ikke have legitimeret sig, have beviist deres Arveret, hvortil de herved opfordres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 4de Aug. 1836. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Efter Begjæring af Hr. Opbudsmænd i Major og Kjøbmd. Hans Bechs Enkes Opbudsboe foretages 4de Gang Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 627 paa Hjørnet af Vestergade og Grønnegade, Tirsdagen den 16de August førstk., om Formiddagen Kl. 10. - Auctionen afholdes i Fru Bechs Boepæl. Conditionerne kunne erfares hos dHr. Opbudsmænd Kbm. Hammershøi og Prokurator Schmidt. Aarhuus, den 5te August 1836. Nielsen, const. Auct. Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Jens Christensen tilhørende Gaard paa Taaning Mark, Rebekkelund kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. 1 Alb., Skovsk. 1/5 Alb. med Konge- og Kirketiende deraf, samt med Anpart i Taaning Smedehuus med Jord, Gadehuus og Leergrad, saa og med Sæd, Avl og Tørv paa Gaardens Mark, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 15de August, ) førstk., hver Gang 22de og Klokken 11 For 29de - middag. De 2de første Auctioner afholdes paa disse Herreders Contoir, men den 3die paa Stedet selv. Forsaavidt Gaarden ikke udbringes til Udlægshaverens Fyldestgjørelse, bortsælges derefter samme Dag ved Auction 5 Køer, 2 Kalve, en gl. Hest, en beslagen Vogn, en Grubekjedel, m.m. - Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, og ville erfares paa Auctions-Stedet. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 2den August 1836. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Landeiendom. Formedelst anden Bestemmelse ønsker Undertegnede snarest muligt, underhaanden, eller i andet Fald, ved offentlig Auction, som da afholdes paa Raadstuen i Ringkjøbing, Torsdagen den 15de September næstkommende, Formiddag Kl. 10, at sælge min eiende og paaboende Gaard, Rindom Nyegaard kaldet, beliggende neppe 1/4 Miil norden for Ringkjøbing, ved Hovedlandeveien til Holstebroe og Lemvig. Dens Mark og Eng m.v., Hartkorn 9 Tdr. 3 Skp. frit og ufrit, er af særdeles god Bonite, og kan sælges samlet eller i flere Dele, efter de eventuelle Liebhaveres Ønske, thi Udstyknings=Bevilling haves og er allerede realiseret. Gaardens betydelige Bygninger ere alle af solid Grundmuur, og afgiver en særdeles velindrettet Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Tiltrædelsen kan skee strax, eller hvad Tid Kjøberen maatte ønske, dog senest 1ste April næste Aar. Saavel fornøden Besætning af Kreature og Avlsredskaber, som tildeels Jndboe, kan faaes med Gaarden. Hele Kjøbesummen kan, mod nogenlunde antagelig Sikkerhed, blive indestaaende i de sælgende Eiendomme m. m. i flere Aar uopsagt. Kjøberen af Gaarden kan ogsaa erholde Rindom Kirke. med dens Tiender og Kirkegods paa sidstbenævnte Vilkaar. – Det videre Fornødne herom kan behageligst erfares, dog helst personlig, hos Rindom Nyegaard, den 12te Juli 1836. N. G. Kolbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Gaarden No. 659 paa Vestergade med underliggende kan underhaanden faaes tilkjøbs, naar de Reflecterende henvende dem til Eieren M. Nellemann, Bagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Gaardsalg. Formedelst at jeg har taget Boepæl paa Landet agter jeg underhaanden at sælge min Gaard i Aarhuus, beliggende paa en af Byens bedste Gader, nemlig Vestergade, under No. 666, i Nærheden af Mølle= og Vesterport, og bestaaer af 53 Fag 2 Etage og 15 Fag 1 Etages Huus Egebindingsværk, med betydelig Gaardsrum og en smuk Hauge. – Den er indrettet til Handel, Brænderie, Bryggerie og hvad dertil hører, har udmærket godt Vand, og afgiver beqvem Boepæl for en talrig Familie. – Brændeviinsredskaberne, hvoraf Panden indeholder 4 1/2 Tønders Rum, kunne følge i Kjøbet. Pengeconditionerne ere billige. – J Mangel af Salg ere Værelserne, som nu beboes af Jngenieur-Capitain Dau, saavel som det øvrige af Gaarden at faae tilleie October Fløttetid dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
De som heri ønske at entrere, ville behage at henvende dem enten til Procurator N. F. Schmidt i Aarhuus, eller mig selv. Odder, den 28de Mai 1836. Jens J. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Hollænderiet. af 170 til 200 Køer paa Restrup pr. Aalborg, kan erholdes i Forpagtning paa 9 Aar fra 1ste Mai 1837. Restrup, dedie August 1836. Hvilsom, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
En Udflytter-Gaard fra Herskind Bye, SkipholmeSogn, Aarhuus Amt, der staaer for 4 Tdr. 3 Skpr. Hartkorn, har fornødent Tørveskiær, og en Skovlod med Eeg, Bøg og Esk, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar Liebhaverne derom, helst personlig, henvender dem til Eieren. N. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Skiveskydning. Mandagen den 22de August om Morgenen Kl. 8, afholdes i Hr. Benstrups Toft ved Riis Skov en Skiveskydning over følgende Gevinster: en Messing The maskine af Værdie 18 Rbd., en Kobber dito 14 Rbd., en dito dito 12 Rbd., en Messing Kande med Fyrfad 8 Rbd., en dito af Kobber 6 Rbd. 3 Mk., en dito af Messing uden Forsad 4 Rbd. 3 Mk., en Kobber Kande 4 Rbd., og 2 dito hver paa 3 Rbd. Der skydes med glatte Bøsser paa 80, ordinaire Rifler 130, og Stang Rifler 170 Al. a point til et 5 Tommers sort Centrum. No. betales med 4 Mk. Tegn. Enhver som tager Gevinst kan faae samme ombyttet mod andet Kobbersmed Arbeide til den fulde Værdi. - Aarhuus, den 4de August 1836. Hjernøe, Kobbersmed. Rapo kjøbes til de høieste Priser af J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
En duelig Avlsforvalter med gode Anbefalinger kan erholde Condition til 1ste Novbr. d. A., naar han henvender sig til Undertegnede. Wiuffgaard pr. Veile, den 24de Juli 1836. J. P. Jnqversen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Tirsdagen den 9de dennes afbrændes Raphalm paa Møllerup Mark. Critisk Bedømmelse af Hr. Pastor Arnzens, Hr. Kammerjunker Heinens og Hr. Assessor Withs imod mit Skrift, om Brændeviinsbrænderierne udgivne Modskrifter, tilligemed nogle Ord for Kjøbstæderne af Overauditeur og Borgmester Ræder, 3 Mk., faaes hos J. Jessen, Hertil er indleveret følgende Hittegods. 1) En Livkjole af graat Klæde samt et Par Sporer, som er funden paa Veien imellem Kithuset og Onsted. 2) Et Sølv Lommeuhr, funden i Marselisborg Skov. Den rette Eier til disse Ting kan, efter at have legitimeret sin Adkomst dertil, modtage dem her paa Contoiret, imod at betale de paaløbende Omkostninger. Hads og Ring Herreders Contoir, den 22de Juli 1836. Laung. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Filge-Blad, til Stiftstidende. athuus. No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Løverdagen den 6te August 1836. Forlangte Jndrykkelser. bemærkninger foranledigede ved den i No. 44 af Stændertidenden for Nørre-Jylland forhandlede Sag, betræffende at Øvrighedernes Erklæringer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
J Anledning af Forslaget til almindelig Værnepligt har man paastaaet at Bondestanden er bedst skikket til at være Soldat o. a. m., men Grunden for Paastanden er saa le henkastet, forekommer mig slet ikke at have noget at betyde. Jmidlertid, hvad vil Bonden tænke om den? Gud velsigne Kongerne som faderlig sørgede for Bonden, at han ved Kundskab og Arbeidsomhed kunde vorde, hvad Visen lød: "ikke Fæl, For saadan Konge og for det Fødeland, der paa yndige Sletter og skarpe Bakker skjænker Jord at dyrke, at vi kunne ernære os, og vore Børn, og Arne, ansee vi det som Hæder at kunne slaae og bløde. Det kan Bonden tænke og yttre. Men om han tillige tænker, at Værnepligt maa være almindelig for hver den, der som han, har Arne, Eiendom og Frihed at tabe, at Bonden ikke er skabt mere til at miste Liv og Blod end andre Landets Borgere, at denne Pligtudøvelse i Fredstid er en ikke ubetydelige Byrde, og som saadan ikke bør paahvile Bondestanden allene, mon han da kan fortænke sig eller om han yttrer det, fortale sig, Hører han nu dertil den offentlige Yttring, at hans Stand allene egner sig til at være Soldat, andre allene til at lege Soldat i Fredstid, at Haandværker, Handelsmænd og mange Jndvaanere ikke i Krig skulle give Fødelandet Forsvar, uden at Bonden skal forsvare dem, og høres dertil slige Yttringer af Folk, der fortære aarlige Skatter af 4000 - 1000 Tdr. Hartkorn, for at kunne udføre saa smukke Sentenser om den Stand, der saaledes maa lade 2000 – 5000 Mennesker trælle og svede for ham allene hvert Aar, kan man da fortænke Bonden i at han nærer den Mening eller at han yttrer den, Og tænker nu Bonden, at de der blot elske Soldatlegen i Fredstid, de der ikke kunne opfylde Værnepligt, fordi de ikke ere fødte Bønder, de der ikke ansee denne Pligt for Hæder, de der ville gjøre den til Tvangspligt for Bonden allene, de der ikke ere Kongens Mænd siden de glemme hvad Kongen har stedse udrettet for at give Landet Værn og gjøre dets Forsvareres Lod hæderlig, der ikke ere Fødelandets Mænd, siden de kaste Retfærdighed bag Ryggen, de der ei ere Bondens Mænd, siden de ikke ændse, at Agerbruget skal mangle arbeidende Hænder, de der have Eiendomme og leve lystelig i Landet, uden engang at ville hielpe til at værge derfor, at alle disse ikke ere stort værd at forsvare, slaae og bløde for, men at Fienden ved den forud beregnede mindre kostbare Occupation, vel kan tages dem bort uden at Landet deraf svarligen leed Skade, og endelig, at indtrængende Fjende kan hærge, plyndre og dræbe, slæbe Qvinder og Døttre og Guld og Sølv bort med sig, men Jorden kunne de ikke føre bort. Dertil skal Bønder for at dyrke den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Siden her nu er omtalt Meninger og Yttringer, hvorom man ikke ere enige, og Sagen, hvorom disse dreie sig, er selv berettiget til almindelig Overveielse, er det vel ikke upassende at opfordre dem der have yttret sig mod Grundsætningen om almindelig Værnepligt, til at fremkomme med tydelige og beføiede Grunde, og neppe vil Bondestanden og dens Venner, hvoraf mange have Kundskab og megen Erfaring om Udskrivningsvæsenet, i Almindelighed og Særdeleshed, om Bondens, Haandværkernes, Handelsmandens og særskilte Jndvaaneres Forhold til hinanden, deres Vilkaar og Forfatning, og af hvilke Bondens Venner dog vel nogle forstaae at yttre Mening ordentlig og sømmelig, neppe siger jeg, ville de undlade at oplyse, modsige og giendrive, og derved vil lettes meget Arbeide for de følgende Stænderforsamlinger, naar det maatte falde i deres Lod at frembære deres Raad for Danmarks Konning. Min Hilsen beder jeg maa bringes til min Velynder, Oberst v. Brock og min Ven Ole Kirk P. D. Rørkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-08-06
Man har i offentlige Tidender ladet de ni Præster höre ilde fordi de have doleret over at Landsbypræster hverken ere valgbare eller valberettigede. Det forekommerInds, af disse Linier at man har gjort dem höiligen Vret.