JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Den store Astronom Hofraad Schröter i Lilien thal observerede denne Komet i 1805 og maalte dens Lys-Armosphære; han fandt, at Kometens Giennemsult beløb sig kun til 30 geographisk Mile, men at dens Lysatmosphære udbredte sig til en Høide af 780 geographiske Mile, som svaret til et Giennemsnit af samme paa 1590 Mile. Kometen kunde godt sees i dette Aar med blotte Øine, dens Kiærne viiste sig ikke i en nøie begrændset skivedannet Skikkelse, saaledes som Planeterne sees, den hører derfor efter al Sandsynlighed til de udannede Kometer, som maaskee først for nogle hundrede Aar siden er fremstaaet i det store Skabningsrum. Hr. Gelpke mener, at der uafladeligen fremkomme nye Verdener, større eller mindre, som besidde meere eller mindre Tæthed, saaledes som den store Mængde af meteoriske Masser, Stierneskud og Kometer bevise. Verdens uendelige Skaber formaaer ikke at hvile, ligesom ikke heller Menneskets virksomme Aand formaaer det, og hvert Øieblik fornyes Verdener, omskabes Verdener, naar de ikke længere passe til den store Verdensplan, og nye Verdener fremkaldes af Verdensrummets Chaos, ligesom paa vor Jord Planter og Dyr bestandig fremkomme imedens andre forgaae, hvorved den skiønne Natur bliver evig ung, saaledes tilveiebringes den største Mangfoldighed i den store Verdens Bygning ved det at Verdener idelig fornyes og nye skabes. Det er et herligt, Siælen opløftende Syn, igiennem store Teloskover at betragte det dybe, grændseløse Himmelrum, og igiennem dem at see paa hiin Side af vort Stiernelag (Melkeveien) hver Plet paa Himlen besaaet med Stierner. Endnu mere opløftende for Aanden er det at skue igiennem Melkeveiens dybe Dunkelhed en Mængde af Lissphærer og Lyshære i de mangfoldigste Skikkelser, at omgive vort Stiernelag og at betragte denne Guddommens Helligdom, denne Skabningens Dyb hed; er et Syn hvorved Siælen forstummer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Denne Bielaske Comet er saaledes sandsynligen nyeligen fremgangen af Himmelrummets Chos, er endnu intet fast Legeme som Planetern, bestaaer for det meste af concentreret Lysstol, som bliver stedse tættere henimod Kiernen, saaledes som Schröter abserverede det i 1805, stødte den derfor ogsaa paa Jorden, saa kunde den knu bedække en Plet af den, og vilde ikke formaae at forstyrre den i sin Dreining om sin Axel eller i sin Dreining omkring Solen. (Alt dette er ganske rigtigt; det er en Taabelighed at være bange for den Muelighed at denne Komet kunde falde paa at rende paa Jorden; thi der gives hundrede andre Ting som kunne møde, og som man kunde have langt mere Aarsag til at være bange for; men dog kan man ikke fragaae at Opdagelsen af denne Komet er en curios Omstændighed, og kan betragtes som en Pind til Jordens Liigkiste.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Rom. J Begyndelsen af Foraaret 1831. (Af New Monthly Magazine.)(Fortsættelse.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Den nye Pave Gregor XVI, udstædte nu en Proclamation fuld af kiærlige Formaninger til Folket, som blev opslaget paa Murene i alle Gader. Men jeg bemærkede at Folket læste den med meget Ligegyldighed. Man loe over den kiærlige Tiltale og gientog overalt i en latterlig Tone de kiærlige Udtryk i denne Proclamation. Paven tillod imidlertid at Carnevalet maatte blive ved. Megen Pragt blev stillet til Skue; usædvanlige mange Mennesker lode sig see. Løverdagende 14de Februar skulde især være en festlig Dag, Vinduer og Altaner vare behængte med glimrende Tæpper, Stilladser vare opsatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Conditorsager af alle Slags Couleure vare opstillede for at bruges til Forlystelsens Kampen om Aftenen. Men midt om Dagen bleve alle Mure beslagne med Plakater, som forkyndte Uraad. Den befalede, at alle Fremmede skulde anmelde sig for Politiet; en anden, at hvert Sogn skulde stille 100 bevæbnede Mænd, fordi en Haandfuld slette Mennesker vilde forstyrre den offentlige Orden og Linictropperne ikke vare tilstrækkelige til at overholde den. Denne dobbelte Advarsel forstyrrede endnu ikke Festen, da Romerne havde sat sig for at ville moere sig paa denne Dag; men nu udkom en tredie Proclamation, som bød at Carnevalet skulde ophøre med Hensyn til Tidsomstændighederne. Skuespilhusene bleve nu lukkede og Maskerne sendte hiem under Trudsel af at anvende Lovenes Strenghed imod dem, dersom de lode sig offentlig see. Regieringen havde nemlig erfaret at Revolutionen havde gjort raske Fremskridt paa hiin Side af Biergene og at det Romerske Landskab kun ventede paa Signalet, hvilket skulde samme Dag udgaae fra Hovedstaden, for at dette skulde ligeledes giøre Opstand. De Sammensvorne havde nemlig lagt den Plan, at Cheferne for Complottet skulde blande sig imellem Maskerne og som sædvanlig kaste Conditorsager i Øinene paa deres Venner og saaledes tage Deel i alle Festens Narrerier; men naar Skuddene forkyndte Cavalcadernes Ankomst og Vognene kjørte bort for at give Plads for Veddeløbshestene, saa skulde de Sammenrottede betiene sig af Forvirringen og anholde og afvæbne Skildvagterne paa Gaderne og derpaa begive sig til Vaticanet, arrestere Paven og Cardinalerne og proclamere den nye Regiering. Garnisonen i Rom beløb sig neppe til 1000 Mand, uagtet Regieringen havde tilbagekaldet de Detaschements, som vare opstillede i de Pontinske Moradser til de Reisendes Beskyttelse. De Sammensvorne afskare Forbindelsen imellem Rom og Naboestæderne og saarede en Coureer som bragte Depescher til Rom; han slap imidlertid dog dertil og bragte Efterretningen om dette Complot. Nu blev Forfatningen critisk, Conseilet forsamlede sig for at overlægge hvad man skulde gribe til. Paven, som besidder en eftergivende Characteer, foreslog Forsoningsmidler og vilde at man skulde udvælge en Commission for at underhandle med de Misfornøiede; men kun et Medlem af Conseilet stemte for denne Plan, alle de øvrige og sær Cardinal Bernetti erklærede sig imod enhver Underhandling. Dette Partie fik Overhaand, Flere af de Sammenrottede, som i Skriftstolen havde røbet Hemmeligheden, bleve arresterede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Nu udkom en fierde Proclamation, hvori Paven talte i haarde Udtryk og kaldte de Misfornøiede en Hob Skurker. Proclamationen opvakte Skræk hos Riigmændene, som frygtede for at deres Paladser skulde blive plyndrede; Bankøren Torlonig lagde endog en Garnison ind i sit Pallads. Folket løb sammen og læste Proclamationen ved Fakkelskin, men udviiste megen Ligegyldighed og Kulde, syntes kun med Nysgierrighed at oppebie Udfaldet af alt dette og forholdt sig slet ikke som troe Undersaatter. De Fornemme gik, som de pleie, omkring og loe over det, som passerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Næste Morgen fik man at vide, at nogle Jndvaanere, hos hvilke man havde fundet Vaaben, vare blevne arresterede og bragte til Engelsborg; deriblandt den unge Loupe, een af Chrferne for de Sammensvorne. Man fortalte endog, at han med 3 andre vare blevne henrettede paa Castellets Volde. Det synes som at man udbredte dette Rygte for at indjage en almindelig Skræk, men man troede at en bestandig Fængsel skulde blive deres Lod. Regieringen anstillede sig som den holdt sig for fuldkommen sikker og lod den hellige Jomfrues undergiørende billede og den hellige Petrus Lænker stille til offentlig Skue (om disse Lænker fortælles, vi den hellige Petrus var fængslet med dem i sin Arrest. En vanhellig Haand havde deelt dem i to Deele. Den ene Halvdeel var bragt til Antiochien og siden igien til Rom; da disse to Halvdele kom nær til hinanden, saa glede de udaf den Haand, som holdt dem og bleve pludselig fornede ved Hielp af en underfuld Ring). Ved denne Leilighed opfordrede Paven i en invito sagro de Troende til at bede og bevilgede alle dem som vilde flittig gaae i Kirkerne en Jndulgenz paa 7 Aar. Romerinderne, som altid have endeel smaae Synder at afsone, betiente sig af Leiligheden for at forskaffe sig Jndulgenzer. Men Mandfolkene udviiste ikke saamegen Jver og spottede offentlig over dette Invito sagro og de mirakuløse Lænker. - Det er et virkeligt mirakuløst, at en Regiering, vil betiene sig af saadanne Midler til Frelse og man maae selv have seet det for at kunne troe det mueligt. En Regiering er virkelig udsat for Fare, naar Undersaatterne blive meere forstandige end den. Dagen derpaa var alt roeligt. Paven lod sig see og Almuen spændte nu Hestene fra Vognen, for selv at trække den. Hs. Hellighed vilde besøge en Kirke; men det nye Forspand trak ham hen til Arresten, hvor de Personer vare fængslede, som vare paagrebne Aftenen tilforn. Paven opholdt sig der noget for at aflægge Prøver paa sin Naade; han lod som denne Lection ikke krænkede ham; men dog udkom en Proclamation, hvori han vel takkede Folket for Beviset paa dets Hengivenhed for ham; men tillige bad om, at det ikke vilde udvise den paa en saadan Maade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Nyeste Post-Efterretninger. Cholera tager dygtigt af i Hamborg, paa den sidste Dag vare kun 18 Mennesker blevne angrebne af den, kun 6 døde men 9 helbredede. De Syges Antal fra Sygdommens Begyndelse 672, og de Dødes 353. J Altona i alt 22 Syge, hvoraf 13 Døde og 5 Helbredede. Et ungt Menneske er død af Cholera i den holsteenske Bye Vedel. J Lyneborg ere 18 Mennesker angrebne, og 8 Døde af Cholera, der meest ordentlige Fork og af Middelstanden. J det Pinnebergske i Landsbyen Edelstedt er en Bondekone død af Cholera. En Matros blev angrebet af Sygdommen paa et Skib paa Elben og blev bragt død i Land. J Berlin vare til den 30te Octbr. 1199 Personer døde af Cholera; i Magdeborg 220; i Wien 1360. J Kongeriget Gallizien 95,533. Qvægsygen er udbrudt i den nordlige Deel af Polen langs med den Preussiske Grændse og er trængt ind i Kongeriget Preussen selv, Sygdommen er af det værste Slags.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Fra Paris meldes følgende Skrivelse: fra Napoli di Romania af 9de Octbr.: J denne Morgen i det Øieblik da Præsidenten Greven af Capodistria begav sig efter Sædvane til Kirken for at bievaane Søndags Gudstienesten skode to Mennesker, som ventede paa ham ved Døren, ham igiennem Hovedet med en Pistol og stak ham tillige i Underlivet med en Batagan saa at han døde øieblikkeligen. Morderne vare Constantin og Georgius Mauromichalis, en Brodersøn af Petro Bey som i eet Aar har sat fængslet paa Castellet. Constantin blev af Vagten dræbt paa Stedet, men Georgius undkom og tog Flugten til den Franske Consuls Huus inden denne blev underrettet og Forbrydelsen. Folket stimlede til og forlangte paa det heftigste at Morderen skulde udleveres; men Consulen vilde kun overlevere ham i Rettens Hænder. Senatet traadte strax sammen ifølge den Fuldmagt hvormed det er beklædet af Congressen i Argos og udvalgte en Regierings-Commission, indtil National-Forsamlingen kan komme sammen, hvilken ufortøvet bliver sammenkaldet. Staden er roelig; de Militaire Chefer holde Ordenen vedlige i Forbindelse med Cheferne for de Franske og Engelske Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Der skrives fra London, at Forholdene imellem Belgien og Holland ere endnu bestandigt i en spændt og ængstlig Tilstand. Sir Charles Bagot, Engelsk Ambassadeur i Haag, tilsendte i den foregaaende Uge den Hollandske Regiering en Note for at erfare hvad den vilde beslutte sig til naar Vaabenstilstanden udløb; den svarede at den ikke kunde indlade sig paa at forklare sin Hensigt. Hr. Bagot skal derpaa have overleveret en nye Note og erklæret at saasnart Holland greb til Vaaben, saa vil ogsaa strax Storbrittanien gjøre det samme. Trudselen blev optaget med en phlegmatisk Ligegyldighed. Man svarede derpaa at England vilde i dette Tilfælde antage en fiendtlig Stilling imod den Hollandske Regierings Taushed. Man forventede nu det værste befrygtede en continental Krig, og Codringtons Flaade blev afsendt til Schelden. Saavel Belgien som Holland ere misfornøiede med de 24 Artikler og ville vist ikke antage den naar de kunne undgaae dem. Kong Leopold skal have erklæret: at han ikke kan antage dem uden at bryde sin Eed, men Frankerigs Erklæring og Conferencens dictatoriske Tone skal have omstemt ham. Jfølge Efterretninger fra Brüssel af 29de Octbr. har Central-Sectionen med 6 Stemmer mod een antaget Tractaten, endnu den 30te havde Kammerne ikke antaget den; Handelskammeret i Antverpen har stemt for den. To Engelske Dampskibe ere stillede i Ostende til Sir Robert Adairs Disposition for at give Signal til den Engelske Flaade dersom Fiendlig hederne skulle udbryde. Krigen er ikke begyndt. Men Prinsen af Oranien har ved en Parole-Befaling dateret fra hans Hovedqvarteer Tilburg den 25de Octbr. erklæret at Vaabenstilstanden er udløben og at Armeen maae holde sig parat til Kamp mod enhver Fiende, som vil betræde det gamle Nederlandske Territorium. Kongen har den 27de svaret Generalstaterne paa deres Takadresse, at Fremtiden er endnu indhyllet i et Mørke og at han stoler paa Nationens Hengivenhed og Udholdenhed; de Communicationer som med billighed kunne forlanges, kunne for det første ikke blive meddeelte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Den nye Russiske Ambassadeur Fyrste Dolgorucki ankom den 1ste November til Haag. Der var dengang endnu intet afgjort, men man betragtede det som et Fredshaab: at fire Hollandske Corvetter som laae i Viessingen og skulde afseile til Ost- og Vestindien og som vare tilbageholdte, ere nu afseilede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Churfyrsten af Hessen, under Navn af Greve af Steinau, og Greven og Grevinden af Reichen, bach ere den 28de October ankomne til Strasborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Den 18de October blev holdet et Te Deum i St. Petersborg i Anledning af Varschaus Erobring. Jfølge en omstændelig Rapport fra Feld marskal Paskevitsch kostede Erobringen Russerne 3000 Døde, hvoriblandt 63 Officere, og 7500 Saarede, hvoriblandt 445 Officere. Generalmajorene van Briegen og Jesimowi ich og 9 Regi mens Commandeure bleve dræbte. 8 Generaler, hvoriblandt Generalerne Geismar og Witt og 12 Regiments-Commandeure bleve saarede. 100 Artillerister bleve dræbte, over 300 saarede, 800 Artillerie-Heste omkom, og 8 Krudtvogne sprang i Luften, 3000 Polske Soldater med 60 Overofficere bleve gjorte til Fanger; Byttet var meget stort, 10000 Mennesker, meest saarede Polakkere laae i Hospitalerne i Warschau. - Keiseren har i et Manifest formaaet Russerne til Udsoning og Høimodighed mod det Polske Folk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Reformforeninger udbrede sig over hele England; Stemningen imellem Folket er meget uroeligt og truende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Det Betlerherberge paa det saakaldte Hamburgerberg, hvorfra Cholera først udbredte sig i Hamborg, bestod i et underjordiskt Local, hvori Betlerne kunde faae Natteqvarteer, eftersom de kunde betale. – Saaledes kostede et Natteleie paa Straae med en Madratse halvanden Skilling Lybsk, uden Madratse een Skl., paa Bænken een halv Skl., og den, der maatte tage det endnu mere oeconomiskt og kunde sove staaende med Armene lænede til et Rækværk, fik Nattelye uden Betaling. Af hvad Beskaffenhed Mad og Drikke var i et saadant Herberge, behøves ikke at nævnes. Jntet Under, at Smittesotten udbredte sig derfra.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Extrapost den 7de November. Jmellem den 4de og 5te November ere i Hamborg 16 Personer blevne angrebne af Cholera, 13 helbredede og 10 Døde. Mere og Sygdommen høres ikke dennegang. - J Constantinopel har man havt et rædsomt Hagelveir den 5te November, Kl. 6 om Morgenen reiste sig efter en heed Nat Skyer af et frygteligt Udseende i Sydvest, og der hørtes en Lyd, som lignede baade Torden og Storm; derpaa faldt en Hagel af en ukiendt Størrelse; man fandt Stykker, som veiede over eet Pund; Uveiret trak over Bujukdere og Landsbyen Belgrad og spolerede Viinhøsten. Alleslags Dyr, ja selv Mennesker bleve dræbte, og utallige bleve blesserede. De fleste Vinduer, alle Tagstene bleve slagne itu, Brædder af 1/2 Tommes Tykkelse knuste; uhyre Regnskyl fulgte ovenpaa i de følgende Dage. - Cholera grasserer i Adrianopel og er udbrudt i Smyrna. – Kongen af Spanien ligger syg af Gigt; man frygter for hans Liv. - Man formeente i Brüssel at Tractaten vil den 31te October blive antaget af Kammerne med en Majoritet af 20 Stemmer. - Den Franske Regiering, har ladet Hr. Klindworth, Hertug Carl af Brunsvigs Fortrolige, arrestere i Bajonne, paa Grund at han skal have intrigeret i Forbindelse med den Spanske Regiering for Bourbonnerne, dog er han siden bleven løsladt.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Jndenlandske Efterretninger. Fra Oldesloe erfarer man, at Veiene til denne Bye herfra og fra Hamborg ere spærrede af Egnens Beboere, og at Reisende, der komme herfra, indtil videre ikke tilstædes Adgang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Handelstidenden meddeler nu Beretning om den sidste Høst heri Landet, hvoraf Resultatet er, at afvigte smukke Sommer har, med Undtagelse af Rug, givet heelt igiennem en herlig Høst og de forskiellige Kornsorter ere alle tørre og vel høstede, modne og af god Farve. Hveden er i Almindelighed meget god, af en levende Farve og fuldkommen i Kornet, og naar undtages nogle Steder i Sielland, Fyen og Holsten, hvor den ikke er aldeles fuldkommen i Kiernen, have vi siden 1826 ikke havt en saa god Qvalitet. J Henseende til Qvantiteten antoges, at der ikke kan reques en fuld Giennemsnitshøst. Rugen, som har liidt, først ved at Jorden forrige Efteraar var beqvem til Usæden, derefter af ugunstige Omstændigheder da den var Dræ, og endelid af Rusl paa Straaet, er vel smaa og giver mindre ved Udtærkning, men iøvrigt god, fri for Spirer og giver godt Brød. Selv med Hensyn til Jyllands bedre Høst maa Qvantiteten antages til 14/2 mindre end en almindelig Høst, hvorefter vi ville komme til at mangle inden næste Høst. Byg ere i alle Maader at antage som særdeles godt, vel hostet, af en reen og levende Farve, tørt og vægtigt. Qvantiteten kan man antage over en almindelig Høst, saa at sandsynligviis en god Deel vil kunne udføres. Af Havre, der i Aar giver et herligt Meel og ypperlige Gryn, antages ogsaa, hvad Qvantiteten angaaer, en stor Deel at kunne udføres. Af Erter findes ret smukke Varer, dog ere mange Prøver ulige og blandede med ormstukne. Hvad Qvantitet angaaer, kan man regne en god almindelig Høst. Beretningerne om den lagte Vintersad lyde meget gunstigt. Frygten for at den paa Øerne udbrudte Sygdom vilde forhindre Tilsaaningen er for største Delen hævet ved det vedvarende smukke Veir. Rapsæden staaer allevegne fortræffeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Hans Majestæt Kongen har det ogsaa i A allernaadigst behaget, paa Hs. Majestæts, vor allernaadigste Dronnings, Fødselsdag, den 28de f. M., at skiænke 57 Elever i Artillericorpsets Underofficeerskole og 90 Børn i den Classenske Artillerilegatskole et godt og rigeligt MiddagsMaaltid i hver af disse Skolers Localer, i Artilleriets Laboratoricaserner og i Artillericasernen. paa Christianshavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Efter det nys udkomne Lections-Catalog holdes ved Kiøbenhavns Universitet, i dette Vintersemester, Forelæsninger i det theologiske Facultet: af to Professorer ord, og een extraor., samt af een Privatdocent. Det tredie ord. Professorat er ledigt. – J det juridiske Facultet: af tre Professores ord, og een extraord. – J det medicinske Facultet: af tre Professores ord, een extraord. og een Privatdocent. - J det efter gammel Viis saakaldte philosophiske Facultet: af otte Professores ord, tretten Prof. extraord. og to Lectores. - Hr. Etatsraad Prof. Schumacher, R. af D. og Dabramd., er fraværende i Kongeligt Ærinde. - Universitets Senior er, efter sal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Prof. Theol. prim. Dr. C. F. Hornemanns Død. Hr. Conferentsraad Prof. Juris primarius, Dr. I. F. W. Schlegel, Com af D. &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Ved Høiesteret ere Arrestanterne Mogens og Jens Christensen, under Antvorskov Birk, for at have udskieldet og slaget deres Fader, tildømte at have deres Liv forbrudt, Arrestantinden Maren Kirstine Hansen, for begaaet Falsk, at have forbrudt sin Haand og Ære, Arrestanten Tienestekarl Hans Nielsen, for at have udgivet en falsk En Rigsbankdalerseddel, til at have sin Haand forbrudt, og Anders Pedersen i Hiulbye, for begaaet Qvaksalverie samt formeentligen uberetteget at have befattet sig med Kreaturers Cuur, til at hensættes som Forbedringshuusfange i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 12 Maaneder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Fra Hielmslev Gjern Herreders Fogderie i Skaanderborg efterlyses ved Stikbrev en Landstryger, som skyldig i et Overfald og en Plyndring, der efter Sandsynlighed har fundet Sted i Egnen ved Javngyde i Gjern Herred den 6te f. M. Den Sigtede skal være temmelig høi og stærk af Bygning, og vil iøvrigt bedst kunne kiendes derpaa, at han af den Udplyndrede skal være tilføiet et betydeligt Knivsnit over den høire Haand. Hverken i Havnen eller paa noget Skib ved Hamborg har hidtil viist sig noget Spor af Cholera, og for at befordre og vedligeholde denne gode Tilstand paa de danske Skibe, er der fra det danske Generakonsulats Side foreløbigen foranstaltet, at ingen Skibsfører tillader nogen af sine Folk at gaae fra Borde, ligesom det ogsaa under stræng Straf er forbudet disse, under nogetsomhelst Paaskud at forlade Skibet uden General=Konsulatets foregaaende Tilladelse. Ved Afregning deponeres Pengene, saalænge indtil Folkene have erholdt anden Employ. Alle Skippere ere med største Beredvillighed gaaede ind paa dette Arrangement, hvorved sikkerligen mangen Søemand sikres for Tabet af sine Penge og sin Sundhed, og tillige det Offentlige forskaanet for mangen Forpleiningsudgivt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Handelen med Kornvarer er uforandret, kun med Rug noget mere stille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Ledige Embeder. Viig og Asminderup Sognekald i Siællands Stift 702 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Brarup og Skippinge Sognekald paa Falster 500 Rbd. Sneiberg og Tjørring Sognekald i Ribe Stift, 205 Rbd. (All tre efter den gamle Angivelse
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Befordringer og Afgang. Den 19de October ere 2den, 3die og 4de Deputeret i General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet, Conferenceraaderne C. F. Schleyer, R. af D. og Ombd. E. P. Kirstein R. af D. og Domd. og Dr. phill. C. F. Smidt Phiseldeck, R. af D. og Domd. udnævnte respectide til 1ste, 2den og 3die Deputerede i Collegiet; Justitsraad og Administrator ved Porcelainsfabrikken, Dr. phill. Garlieb, Ridder af Dannebrogen, til surnumetair Kammersecretair i Collegiet samt Chef for Øresunds og Strømtold-Contoiret D. H. A. Wedel, til Committerede i Collegiet; Justitsraad og Administrator ved Porcellains fabrikken, Dr. phill. G. Garleib, R. af D. til surnumerair Committeret, og Cancellieraad og Contoirscheunder det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie S. H. Jensen til Assessor i forbemeldte Collegium.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 2. Novbr. Hvede Tdn., 6 Rbd. 5 Mk. s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Rug, Tdn. 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. s. Byg 221., Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. s. Dito br., Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. 23 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 7 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 2 Mk. 10 s. a 2 Mk. 12 s. Giær, Pd. Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Siællandsk Smør, pr. Tønde 56 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. Alt i Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
Kiøbenhavns Børs, den 4 Novbr. 1831. Cours. Hamborg 2 M. - avista 212. - Species. 211 (d. 4 Novbr. 1830, 212). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 10 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 82 1/2 Rbd. - Dito uden Renter i Sedler 87 1/2 Rbd. (i Fior 86 1/2.) - - Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i r. S. 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sdl. 107 1/2 a 108 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Januar. 100 1/2 a 101 Rbd. r. Sølv. Norske Laan til 6 PC. 102 1/2 a 103. Dito dito til 4 PC. 98 a 98 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 99 a 100. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species - Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 61 1/2 a 62. - NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bmk. Norske Speciesdl. 152 a 152 1/4. (Jfior Svenske Sedl. 45 1/4 s. pr. 1 Rd. Rigsg.