JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Ifølge Skipperberetninger skulde en Deel Engelske Skilde være seet under Norges Kyster, og, som man formoder, have den Tydske Legion ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Fra Rønne paa Bornholm meldes, at endeel Søefolk have i bevæbnede Baade taget 2 engelske Kjøbmandskibe uden for Allinge, som vare lastede med Hamp og Tømmer; men Modvind havde hidtil hindret dem fra at komme enten til Kristiansøe eller Rønne. Der laae endnu et tredie Skib, men da det saae hvorledes det gik de andre to. kappede det sit Tog og git til Søes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Kapit H. Lorenz, som boer i Mariboe, har tilbudt i Lollands Avis, at hvis Lollands Stift udruster Kapere, vil han anføre een af dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Fra Aalborg berettes følgende Heltedaad: Kjøbmand Josef Nielsens Skib ført af Kristen Han, blev af et en gelsk Stib taget under Norge, og besat af en Midshipmann samt en Styrmand istedetfor Skipper Han og hans Styrmand, der bleve satte over paa det engelske Skib, men hans Matros og en Skibsdreng, begge fra Aalborg, saae Leilighed til at kaste den engelske Styrmand overbord, og indelukkede Midshipmanden i Kahytten, hvor han maatte sidde og kukkelure medens hine fiinke Folk indbægte Skib og Ladning i norsk Havn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Den første Armeedivision kommanderes af Gouverneuren Prinds Frederik af Hessen. De Tropper som staa under Hs. Durchl. bestaae af Kavalleriebrigaden under Generalmajor Prinds Christian af Hessen, hvilken Brigade, bestaaer af Gaarden til Hest Livregimentet Ryttere og det danske ridende Artillerie. Generalmajor Grev BandissinsBrigade bestaaer af Garden til Fods, Kronprindsens Regiment og det holstenske Jnfanteriereg.; Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Brigade bestaaer af det norske Livreg og Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Reg.; det danske Livreg. og Marinereg. formere en Brigade under Generalmajor Falbe. Oberstlieutenant Suckov forretter Kommandanttjenesten i Kastellet. Efterhaanden samles Bidrag til Fjendernes Opførsel i Sjelland. De indfødte Engelske Jægere vare især Mennesker af den foragteligste Karakteer, og deres Officerer, især de subalterne ikke meget bedre. Hvor de kom frem stial og plyndrede de. En Bonde frarøvede de 500 Rdlr. som var gjemt i Kisten. Paa offentlige Landevene tillode de sig ofte at stige og paa Vognene og plyndre Kudskene. Blandt flere blev en Kalvekudsk af 3 Jægere saaledes plyndret for noget over 20 Rd. og det medens en heel Kommando marscherede forbie rundt om Vognen. Strax efter denne drabelige Engelskdaad blev han standset af en Officeer, som begjærede at vilde kjøbe hans Puddelhund, og da han ey vilde sælge den, befoel at tage den med Magt, hvorfor han gav Eieren en Piaster. Endskjønt Hannoveranerne vare de skikkeligste Folk i den hele Armee og tildeels viiste sig beskedne og høflige, kunde det ikke siges om dem alle. En Trop hannoveranske Husarer, som den 28 Aug. ankom til Ringsted, øvede mange Voldsomheder, slog Vinduer og Dørre ind, røvede hvad de kunde faae, især af Vin og Mærskumspiber, og vare dertil meget grove. De unge Officerer opførte dem paa mange Steder, som ægte Lapser. En af disse, en Lieutenant von der Wisch, kom, efter Tildragelsen ved Kjøge, ind til en Præst, hvem han, med Pistolen for Brystet adspurgte, hvor Castenskjold var, og, da Præsten sagde sig uvidende herom truede han med at skyde ham, brugende derhos de Udtykke: "Jch weitz, das Sie sehr danisch gestunt sindt fremdeles da Præstens Kone, over denne Voldsomhed, hæftigen forskrækkedes, og Manden bad at han dog, for hendes Skyld vilde vise nogen Skaansomhed, svarede han med disse Helten værdige Ord: "Jch habe gelernt, mich nicht umWeibergeschren zu bekommerne. Den samme Person var siden Anfører for en Plyndring i Nestved som dog ikke faldt saa vel ud; da han, efter Linsingens Ordre, maatte selv bringe de røvede Koster tilbage. En Ritmester Baron Grubben viste i lige Maade paa mange Steder i Landet en slet Opførsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Indenlandske Efterretninger. J Kontinuation af Anmældelsen d. 23de November om patriotiske Tilbud og Opofrelser, som skee til Søe-Etaten ere følgende siden indkomne: Hr. Kammerherre Morgenstjerne til Gammelgaard tilbudet det Eeg= og Ask, som findes i hans Skove, tjenlig til en Kanon Chaluppe, uden Betaling, - ifald en maae bygges ved Nakskov. - Danneqvinden Hedevig Smith indsendt 1 Thema skine, 1 Kaffekande, 1 Theepotte, 1 Sukkerskaal, med Theeskeer og Tang, 1 Spølskaal, 1 Thedaase, 1 Flødeskaal. - alt Sølv. J Anledning af sidstmeldte Hædersbidrag have Udgiverne af Kollegialtidenden fra Hs. K. H. Kronprindsen modtaget følgende naadigste Skrivelse: En Danneqvinde Hedevig Smith, har til mig indsendt ved følgende Skrivelse, hvormed fulgte endeel Sølv tøy, som frivilligt Bidrag til Fædrenelandets Tarv. De hun ikke har angivet sit Opholdsted, maae Jeg paalægge Udgiverne af Collegialtidenden at offentliggjøre hendes Brev tilligemed dette, for at hun paa denne Maade kan erfare, hvori meget Jeg paa skjønner et saa roesværdigt patriotisk Offer. Hovedqvarteret i Kjøbenhavn d. 26 November 1807. Frederik C. P.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Den medfulgte Skrivelse var af følgende Jndhold: Naadigste Kronprinds og Herre! Tillad i Naade, at en Embedsmands taknemmelige Kone nedlægger for Foden af Fædrenelandets Alter det, der er hendes, og som før har været hende meget kjørt, et lide Sølv The= og Kaffeservice, men som nu, da hun troer, at den kan behøves til en værdigere Brug, har aldeles ingen Værdie for hende, dersom ikke Deres Kongelige Høyhed vil naadigst værdige at kalde det en Skjærv paa Alteret, til at bidrage et Lidet til at mindske Deres Bekymring for Midler til en ny Flaade. Jeg nærer det glade Haab, at Deres Kongelige Høyhed ikke vil forskyde et Offer, som vel er ringe, men som aldrig kunde skee meere velmeent. Deres Kongelige Høyheds, naadigste Herre, underdanigste. Hedevig Smith. Hvor der findes slige ægte Danneraand, vil følgende Forudsigelse af Kjøbenhavns Nyeste Skilderie, i en kraftfuld Betragtning over hvad Fædrenelandskjerlighed er, snart gaae i Opfyldelse: "J kortere Tid end vore Fjender maaskee troe vil vor Konge igjen eye et Søværn, der vil være ligesaa skjønt et Mindemærke om hans Undersaatters Fædrenelandskjerlighed som en varslende Skræk for Havets usle Tyranner. Da vil Frederik kunne sige til hiin Røverstats kronede Høvding: du har ladet rane min Flaade med mine Borgeres Blod; jeg har gjenkjøbt den med deres Kjerlighed!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
J Flensborg har den patriotiske Kjøbmand L. Got tig aabnet en Subskription blandt Kjøbmændene, hvorved der allene er indkommen 3000 Rd., der anvendes til i Marsken at indkjøbe Ørne, som siden føres til Hovedstaden. 12 saadanne Ørne ere allerede den 13de afgaaede til Nyborg, hvorfra de befordres videre efter allerhøyeste Foranstaltning. - Dr. Theolog, og Sognepræst til Thiirstrup i Aarhuus Stift, Hr. H. F. Rørdam, har ved frivilligt Bidrag tilveiebragt 37 Tdr. 2 Skpr. Rug og 2 Tdr. Byg, samt 143 Rd. i Penge til Understøttelse for Hovedstadens trængende Familier. - J Odense har Politiemester og Byefoged Hr. Kancellieraad Lindved ligeledes aabnet en Subskription for de ved Bombardementet ødelagte Familier hvorpaa allerede er tegnet betydelige Bidrag. Ogsaa i Fridericia har Magistraten begyndt at indsamle frivillige Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Biskop Boisen opmuntrer ogsaa til at lindre de Brandlidtes Kaar efter det rædselfulde Bombardement, som over, gik Kbhvn., og har fra Prædikestolen oplæst en hierte aabnende Opfordring til Vesterborgs og Birkets Bønder: Derpaa reiste han i Ugen efter omkring til Bønderne, tog fra Bonde til Bonde og anmodede dem om Hjelp. Han indskrænkede sig især til Kornbidrag, fordi han troede at Almuen, i disse pengeløse Tider vilde være mest villig til at give Korn. I dette patriotiske Arbeide understøttedes han troeligen af hans brave Pastor vikarius Hr. Birch. De deelte Byerne imellem sig. Frugterne af deres Bestræbelser blev et Sammenskud af 26 Tdr. Hvede, 1 Td. Rug, 15 Td. Byg og 36 Rd. Efterat dette Forsøg i disse ikke rige Menigheder lykkedes ham saa vel, har han nu udsendt sin Opfordring til alle Stiftets Præster, med Anmodning at benytte sig af samme saavidt enhvers lokale Kundskab og Menighedernes Tarv maatte tillade, og gjøre et lignende Forsøg hvor det maaskee ikke allerede maatte være gjort. -- Der er Haab at Kornunderstøttelsen fra Lolland og Falster ikke vil vorde ubetydelig. De fleste ere villige at tegne sig for nogle Skpr. Korn og enhver giver efter Evne med et deeltagende Hjerte. Til Frue Sogns ved Bombardementer ødelagte Kirkeskole var til den 26 Novbr. ialt indkommet til Stiftsprovst Dr. Plum 691 Rd. 5 Mk. 3s. Jblant de sidste Gaver var 10 Rd. fra en Tjenestepige og 30 Rd. fra den for sine almeennyttige Anlæg bekjendte Kommerraad Snell i Malmøe. Desuden har Boghandlerne A. &S. Solding sat Stiftsprovsten i Stand til at anlægge et Skolebibliothek, ved at skjænke passende Bøger for over 100 Rd. hvoriblant Værker af Vigtighed, som Funkes almindelige Lærebog for Borgerskoler 12 Deele. Denne Samling er ved Hr. Universitætsboghandler Profts Gavmildhed bleven forøget med en Bogpakke af henimod 40 Rd. Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Under 25de November er udfærdiget en Befaling til Kammerherre og Præsident Møsting, Generalmajor Haxt. hausen, Conferentsraad og Deputeret i General-Toldkammeret, Malling, Conferentsraad og Deputeret i Rentekammeret, Wormskjold, og Statsraad og Deputeret i det danske Cancellie, Cold, om at sammentræde i en samlet Kommission at tage under Overveielse og Beraadslagning, deels hvor stort Forraad af enhver Artikel af de nødvendige Levnetsmidler der udfordres til Kjøbenhavns, Sjællands og Øernes Forbrug, fra nu af indtil Udgangen af næste Aar, naar der calculeres paa en Krigsmagt af den nuværende fulde Styrke deels hvor meget der bliver at skaffe tilveye af hver Artikel af Levnetsmidler, for at Forraadet kan være tilstrækkeligt til Forbruget indtil næste Aars Udgang, deels endeligen paa hvad Maade det Manglende bedet kan tilveiebringes og Sammes Opbevaring sikkres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Ved Kancellieskrivelse af 23 November er bestemt, at samtlige Officerer af Kjøbenhavns Garnison, som ey ligge i Kasernerne, nulle, til at sløse sig Qvarteer, Staldrum og Lys, godtgjøres maanedlig, saavel om Sommeren som om Vinteren, saaledes som følger, nemlig: I. For de i Forordningen af 9de Mai 1806, §. 9. anførte Klasser godtgjøres: a) Divisions=Generaler, hver = = 40 Rd. b) Brigade Generaler, hver = = 35 Rd. c) Chefer eller Commandeurer for Regimenter eller Korpser, hver . 30 Rd. 11. For de i Forordningens 11te 5. anførte Klasser godt gjøres: a) Stabs-Officerer, Munderingskammer iberegnet hver = = = 25 Rd. b) Kompagnie=Chefer eller Kommandeurer, Munde, ringskammer iberegnet, hver, 20 Rd. c) Regiments=Adjutanter, Regiments=Qvarteermester, og Regiments-Chirurger, hver = = 15 Rd. d) Second-Ritmester, Stabs=Kapitainer, de øvrige Adjutanter, alle Subalterne-Officerer, Anditen. rer, Bataillons, og Under=Chirurger, hver 5 Rd. Desuden skulle alle slige Officerer forsynes frit af de Kongelige Skove med een Favn Brænde for hver, og en billig Betaling herfor, ligesom foranmeldte Qvarteerpenge, reparteres over hele Landet, saaledes som den 465 i Forordningen af 9 Mai 1806 bestemmer. Den her bestemte Gotgjørelse i Qvarteerpenge og Brænde skal blot finde Sted, under nærværende Kantonnement, uden ringeste Følge for Fremtiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
J Klasselotteriet er nu ogsaa udkommen Nr. 34475 med 15000 Rd. hos Hr. Lund i Flensborg og No. 35476 med 30000 Rd. hos Hr. Jnspekteur Bie i Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
J Anledning af de farlige Sygdomme, som herske paa adskillige Steder i Preussen har Direktionen for Qvarantaineforanstaltningen under 21 November anordnet, at alle Søehavne paa den Preussiske Kyst fra Memel til Grænd. serne af preussisk Pommern indtil videre, skulle ansees som mistænkte, samt de derfra ankommende Skibe underkastes Observations=Qvarantaine i 14 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Det tilsendte interessante Bidrag om Luftsynet den 6 Septbr. dateret 25 Novbr. er rigtig imodtaget, og skal med Taknemmelighed vorde afbenyttet, saasnart nogle flere belovede Oplysninger i denne Materie ere indhentede. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Jndsendt. Den Rige give Guld, den Fattige sin Skjærv, Ved fælles Offer, fælles Jid at skaffe En Flaade, hvorved Drittens Haan vi straffe, Bruun. Veltyassage fra den 22de til 29de Novbr. Fra Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Kammerherinde Blücher med Følge, Kjøbmand Kielderup, Baron Wedel Jarlsberg med Følge, Holstvogt Dhrt, P.v. End horn, Fuldmægtig Boyesen, Statsminister Grev Bernstort, med Svite Proprietær Hofman C. Bang, C. Bruun, Kjøbmand Supff, Frue v. Holbach Landinspecteur Bruun Frue Benzon General Kr. K. v. Schmidten med følge, Frøken Leth Skibsbygmester Eskilsen, Auditor Mariboe, Frue v. Vanditz, Grev Platten, Handelsmand Heining, Volmer, Frue Dau, Kapt. Scheel med Familie, Handelsbetjent Garrigius og Reult Kourier Cronland, Frue Stibolt, Sekretair Trappand, Legationsraad Ployen, Toldindspecteur Dahl, Prokurater Holm,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Odense Bye=Nyt. Fra den 24de til 28de November. Døbte. Handskemagermester A. Holms Datter, Maren Cathrine Fadd. Mad. Lerche Jomfrue Jensen Snedkermester H. Hansen Muurmester P. M. Jensen, Skrædermester P. Greve og Hattemagermester Lerche. Kiøbmand J. Lorentzens Datter, Bolette Elisabeth, Fadd. Mad. Nielsen, Jomfrue Schakert Apotheker Andersen, Hørhandler Møller og Bogholder Larsen. Snedkermester J. Olesens Datter, Christiane Sophie Fadd. Pottemagermester Cort, Snedkermester Offer Petersen, Selveier Morten Simonsen i Søemosegaard Naalemager Bloch, Bager Hartvig, Beendreier Bech, Marskandser Dary. Korporal R. Nielsens Datter, Nielssine, Fadd. Jomfrue Hass, Jomfrue Petersen, Vertshuusholder L. Nielsen, Rugbrødbager Lars og Johannes Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Kopulerede: Kiøbmand Christian Haugsted og Jomfrue Anne Margaretha Nielsen. Ungkarl Niels Madsen og Pigen, Johanne Marie Christophersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Begravede. Johan Holm, 64 Aar. Rugbrødbager M. Pedersen, nogle og 60 Aar. Litsenbrøder C. Smiths Kone, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-01
Avertissements. Et Brev undertegnet C. med 30 Rd. er endnu blevet mig tilsendt for vore lidende Medborgere i Hovedstaden, hvilke taknemmeligst skal efter Giverens Bestemmelse blive anvendte. Odense d. 1ste December 1807. S. Hempel. Hos Bogtrykker Faber faaes: Den danske Flora, for Ungdommen eller naturlige Afbildninger af danske Planter, indeholdende en Samling af de almindeligste Markblomster som voxe vildt i Egnen omkring Kjøbenhavn, udgivet af A8 S. Soldin 1807, 4 Hefter 14 Mk. Tabeller over Regningsmynternes Værdie, tilligemed en Sammenligning imellem samme; Forhold og Sammenligning imellem de virkelige prægede Guld-og Sølv- og Kobbermynter saavel i som uden for Europa, Verelpladsenes Pari i Guld og Sølv tilligemed de dertil hørende Logarithmer; Sammenligning imellem Længdemaalene, Mile= eller Veimaalene, Land= og Markmaal Kubikmaalene og Vægtene, af Gerhardt, 2 Rd. Efterretning om Mynt-Maal- og Vægtforvaltningen, tilligemed andre ved Handelen forekommende Ting i de Lande og Handelsstæder som ligge uden for Europa, af Gerhardt, 1 Rd. Juridisk Haandbog for Kjøbmænd og Handlende, indeholdende Udtog af de vigtigste Love og Forordninger, Handelsoctroier, Konventioner, Traktater og Laugsartikler, samt Efterretning om Vexelretten, Bodmerie, Assuranse, Fragtslutning ger, Børsen, Mæglere &c., 2den Deel 1807, 9 Mk. (1ste Deel 1805, 9 Mk.) Fuldstændig terminologisk Handels Ordbog indeholdende Forklaring over alle de vigtigste Ord og Udtryk der forekomme ved Land= og Søehandelen, saavelsom i alle andre Handelsforretninger, af Hansen (særskilt aftrykt af Juridisk Haandbog for Kjøbmænd) 40 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Krigstildragelser i Fædrelandet. Den 30 Novb. om Morgenen Kl. 9 afseilede til Nordsøen alle de øvrige ved Helsingborg liggende Røverskibe, 1 Linieskib, 1 Fregat, 5 Kutterbrigger 1 Skonnert og en Slup, med flere Koffardieskibe. Hine gave Alle ved Afseiingen mange Salutskud til Ære for Hs. svenske Majestæt. Fra Kronborg skede adskillige Skud efter dem og som det syntes traf et Linieskibet, der strax gjengav et skarpt Skud mod Fæstningen. Nu er da Sundet tomt for engelske Krydsere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Samme Dag kom et stort Skib ned fra Østersøen, som formodedes at være Engelsk. Det tonede Preussisk Flag, havde god Vind og seilede langs med Svenske Kyst. Kaperkapitain E. Petersen og Kanenbaaden tog ud efter det Uagtet adskillige Skud fra den sidste, blev det ved at seile. E. Petersen gik da med sin Baad nedenfor Kronborg, for at stoppe det i sin Fart. Som sagt saa skeet. Petersen lod Skibet komme sig nær. Det fik Skud fra Svingbasserne lige paa Siden; derpaa affyredes Geværerne snart vare Folk ombord, Skibet, som var en Bark, blev taget og indbragt til Helsingøer. En af vore Kaperbaade har ogsaa den 27de gjort en Engelsk Koffardiebrig til Prise. Den skal være taget af en Roebaad ved Navn Røvervennen. Det var 2 Hamborgere og ingen Svensk, (thi denne havde klareret) som bleve anholdte ved Hornbek. Den 27 bleve ogsaa 2de Preussere, som laae for Anker under Nivaa, og ikke havde Øresunds Pas indbragte af Sletteboerne. De vare indkomne ved Nattetider, hvorfor der fra Kronborg, skede adskillige Skud efter dem; de søgte altsaa over til svensk Side, hvor Røverne aldeles forbød dem at gaae heri Land, da de i andet Fald vilde ansee dem som Priser. De komme begge fra Liverpol ladte med Salt, hvortil vi høilig trænge. Lystfregatten, der skulde gaae til Engelland, er blevet kuet tilbage af Røverne, og ligger for Ankerøsten for Hveen. Der mennes, at de der ville lade sætte Jld paa den. Den rette Sammenhæng med det Skib, der brændte imellem Torsdag og Fredag Nat i Sigte af Havnen ved Kjøbenhavn, og som man deels troede at være Tritton, deels har skrevet at være en af Kapt. Wulfsen gjort Prise, er denne, at et stort engelsk fra Østersøen kommende og med Tømmer, Seildug o. s. v. til et Beløb af sikkert 150000 Rd. ladet Skib blev, ved en Baad fra Batteriet Prøvestenen, taget i en betydelig Frastand. Da det formedelst de fjendtlige Krydsere ikke blev mueligt at føre det ind blev det sat paa Grunden Ryggen, og efterat Mandskabet, 18 Mand foruden Kapitainen vare tagne fra Borde sat i Brand af Vore. De Engelske, som kom til, slukkede Jlden, og stræbte at faae det af Grunden, men da de mærkede at dette ikke lod sig gjøre, satte de selv Jld deri. Ladningens Natur, af lutter brændbare Materialier, foraarsagede at Branden kunde vedvare saalænge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
En Norsk Matros, Marcus Monrad, som imod sin Villie havde været 4 Aar ombord paa et Engelsk Bombardeerskib har udmærket sig ved følgende raske Daad; Bemeldte fjendtlige Skib havde den 28 October under Skagen taget en norsk Galease med en Ladning Pibestaver og Salt fra Norge til Jylland, hvorfra den skulde vende tilbage med Fødevare. Skipperen, hans Søn og en Passageer vare tagne ombord paa det engelske Skib og de øvrige 3 Mand af Skibets egen Besætning samt 4 Engellændere, hvoriblandt benævnte Monrad, skulde føre Skibet til Engelland ifølge med Bombarderskibet. Efter nogle Dages Forløb adskildte en Storm dem. Monrad benyttede sig nu af Leiligheden til at kaste den engelske Lieutenant Longspangs med en Haandspag over Benene og truede Lieutenanten til Pistoler og Kugler overbord, slog den ene engelske Matros at sige sig Kursen til Norge, hvorpaa han kastede ham ned i Kahytten til den ene derværende engelske Matros. Han var saa lykkelig at slippe ind til en norsk Havn med det reddede Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Det i Christiania oprettede frivillige lette Artillerie, der har Hr. Ludvig Mariboe til Anfører, bestaaer nu af omtrent 100 Frivillige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Man erfarer nu af ældre Norske Aviser flere Kjækheds beviser. Saaledes indbragte en af Engellænderne den 2 Septb. tagen Norsk Skipper Lars Johnsen ubemærkt sin Brig, med den Engelske Prisemester og 2 Matroser ombord, til en Norsk Havn, medens disse Herrer drømte om Skotske Kyster. Natten til den 8 Septb. tvang haardt Veir ligeledes Barkskibet Juno samt Briggen Birgitte, begge tagne af et Engelsk Krigskib Clio, at indløbe i Svi nøer Havn. De ombord satte 2 Priismestere og 8 Matroser ere indbragte til Kristiansand, men en Skipper, en Styrmand og 9 Matroser har derimod den Engelske Kapitain taget fra hine to danske Skibe. Adskillige Skibe og Baade, som de Engelske allerede havde besat under Norges Kyster, har de raske Beboere igjen fordrevet dem fra. Stiftamtmand Thygeson advarede ved en Bekjendtgjørelse af 13 Septbr. Jndvaanerne om, at Engellænderne ved deres Jndbrud i Flekkerøe ogsaa havde bortrevet adskillige Fruentimmerklæder, som gjorde Forsigtighed nødvendig selv imod Personer i slige Klæder, som enten enkelt eller samlede maatte vise sig paa Kysten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Efter Kbhvns Kapitulation opfordrede samme Stiftamtmand ved en eenergisk Proklamation Stiftets Jndvaanere til, ey at vorde modløse; men meget mere, om det var muligt, at fordoble det høie Mod og de ædle Anstrængelser for at værne om Konge, Arne og Fødeland, der besjæler Alle, og hvorpaa han som fra de hedneste Fjetvegne har modtaget de meest talende Beviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Foruden de i No. 149, som til 1ste Armeedivision hørende nævnte Regimenter og Korpser, henhører ogsaa KongensLivjægerkorps til benævnte Armeedivision og staaer underGenerallieutn. Prinds Frederichs, Landgreve til Hessens, direkte Overkommand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Udenlandske Krigs- og Freds=Efterretninger. Den sidstmeldte Engelske Krigserklæring var meere end tredobbelt. Neapel og Ragusa er med paa Listen, saavelsom alle Havne i det Middellandske og Adriatiske Hav, der ere besatte af Frankrig eller dets Allierede. Det nye Blokadesystem, som ventes indført, skal indbefatte alle Havne fra Lissabon til Konstantinopel paa den ene og Memel paa den anden Side. Men alt dette Storpralerie, kan ikke skjule den virkelige Nød i Engelland, hvor de fra Lissabon og Ostindien nylig ankomne Vareforraad saaledes har forøget den dræbende Overflødighed, at man fra alle Egne venter at spørge de mageløseste Bankerotter. Det kan blot være for at dæmpe den almindelige Gjæring, at man udspreder de mange Rygter, saa om franske Fredsforslag og saa igjen om Østerrigsk eller Russisk Mægling. Sandheden er, at man ikke meere veed, til hvem man skal vende sig, for at redde sig ud af denne Labyrinth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Røverstaten Algier har nu som de Engelskes sande Brødre igjen brudt med Frankerig, og opbringer alle dets Skibe. - For Portugal synes det at klare op endnu engang. Den tilbagekomne Gesandt Lima skal ufortøvet vende tilbage til Paris og Marqvis Mariacra ledsage ham. Det Spanske Hof skal, som det hedder, gjøre Alt, for at bevæge Frankerig til Skaansel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Om Sammensværgelsen i Madrid savnes denne Gang sikre Efterretninger af den gode Grund, at alle til Frankerig bestemte Breve fra Spanien ere anholdte i Yrun. Franske Blade berøre endnu kun saa løselig denne Begivenhed, og ville forsikre at Prindsen af Asturien er nogle Dage efter at have faaet Pardon, af Kongen bleven udnævnt til - Generalissimus (1) for den Spanske Armee, som er paa Marschen til Portugal, at han til samme Tid skal have faaet Æreslegionens store Baand, og at Tidenden om al denne Forvandling har over al Beskrivelse glædet det Spanske Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
(Flere Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-12-03
Ved Tallotteriets 758 Trækning i Vandsbeck udkom: Nr. 40, 6, 8, 4, 83.