JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Haabet om, at den bekiendte Capitain Asgill var at General Washington bleven udladt af sin Arrest, bliver i den Bostonske Avis under 1. Julii bekræftet, derimod forsikkres, at General Carleton vil igien udlevere Capitain Lippincote til General Washington.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Helsingøer den 30 Augusti. Den 26. hujus ankom fra Nordsøen i stor Fregat af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, Kaffe og Tobak. Den 27. ankom fra Nordsøen det Kongel. Danske Asiatiske Compagmes Skib, Juliana Maria, ført af Capit. Schifter, fra Canton, i China. Den 28, ankom fra Nordsøen 3 Danske fra Norge, til Kiøbenhavn med Bræder og Tømmer. Den 29 indkom fra Nordsøen Skipper Ole Gønder af og fra Frederichshald til Kiøbenhavn, og 1 Fregat, som er kjøbt paa St. Thomas, ført af Capit. Rønne af og til Kiøbenhavn fra St. Thomas med Sukker, Kaffe og Tobak, og ankom fra Østersøen 31 Skibe. Samme Dag gik den Kongel. Danske Escadre under Seil til Kiøbenhavn. J Sundet ligge 320 Skibe af adskillige Nationer, deraf det Kongel. Danske Orlogskib, som commanderes af Grev Moltke, 1 Engelsk Orlogskib, 3 dito Fregatter og 1 Kutter, i Svensk Fregat, 2 Hollandske Orlogs Fregatter og 179 Engelske Koffardieskibe. Den 26. hujus indkom i Havnen 2 Fartøier af og fra Ærrøeskiøbing med Rug og Hvede. Den 27, indkom: Fartøi af Hornbeck fra Norborg med Smør, Gryn og Rug, 1 Fartøi af og fra Jsefiorden med Brænde. Den 29 indkom Skipper Mogens Munck her af Byen fra Mariager i Jylland, med Brænde og Fedevahre. Aalborg den 5 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Hs. Majestæt har under Dato Christiansborg Slot den 23 August, sidst udgivet følgende Rescript. Til Stiftsbefalingsmanden over Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
(Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. Vor synderlig Bevaagenhed, tilforn, Da det i Henseende til Siellands Stift er blevet fastsat, at det Brænde og Torv, som ved Jndqvarterings=Reglementet af 8 Maji 1775. er tilladt de med Jndqvartering belagde Kiøbstæder at oppebære af det som igiennem Portene indføres, skal erlægges af alt det som i Byerne indføres, uden Hensigt til Deputater til Hospitaler, Skoler, Fattighuuse a. det og er bevilget Helsingøers Kiøbstæd at oppebære Vagtbrænde af det, som Søeværts indkommer, saaledes, at Skipperne, som indføre samme, have Valget, enten at levere tvende Stykker, af hver Favn, eller i dets Sted at betale 3 s., men det er fornummet, at i Kiøbstæderne i Vort Land Nørre-Jylland Porte=Brændet allerne har været svaret af det, som indføres, for at sælges, og vel undertiden ogsaa af forud kjøbt Favnebrænde, hvoraf Vedkommende dog have ved gret sig at erlægge noget, ligesom og at ikke noget har været erlagt af det, som Søeværts indføres. Saa paa det herudi kan haves en almindelig Bestemmelse, give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi allernaadigst have sundet for got, at i de Kiøbstæder i det Dig anbetroede Stift, hvor der er Garnison, skal paa samme Maade, som oven er anført i Siellands Stift, forholdes saavel i Henseende til alt det Brænde og Tørv, som indføres igjennem Portene, som og i Henseende til Brænde, som Søeværts indkommer, saa at der af dette sidste skal svares til Vagt brænde enten tvende Stykker af hver Favn, ellers i dets Sted 3 s., hvorudi Skipperen, som indfører Brændet, haver Valget. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive, befalendes Dig Gud.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Den 21. August, har Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Professor Theol. og Hof=Prædikant Doctor Theol. Hr. Nicolai Edinger Balle, til at være Biskop Harboe i Embedet adjungeret og hannem som Biskop over Siellands Stift at fuccedere. Den 23 er Thomas Wissing forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Underretter i Jylland. Capellanen Hr. Hans Rudolph Deichman er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Hvidberg, Ørum og Lodberg Meenigheder i Hassing Herred udi Aalborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Efter Forlydende skal Sognepræsten, Hr. Copman i Mygind, i Sønderhald Herred, Aarhuus Stift, være kaldet til Sognepræst, til Sønderup og Suldrup Meenigheder i Hornum Herred, Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Den 5, hujus befandtes ved Cassens Aabning under Forsegling i Bancosedler, 2 Rdlr. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Copulerede. Den 4, hujus her i Byen Hr. Jens Laurizsen Thagaard, Stadsmegler her sammesteds, og Mad. Anna Lassenia, salig Wentzels.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Døde. Den 1. hujus her i Byen Skipstømmermand, Hans Casper Rasmusen, henved 60 Aar. Den 5. Sr. Jacob Jsachsen Barebant, i hans 85 Aar. Han var fød i Nibe 1698, og har været Skoleholder i Taars Sogn i 37 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Bekiendtgiørelse. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøg, ning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Os elskelig Justitsraad Jens Thagaard, af Vor Kiøbstæd Aalborg i Vort Land Nørre Jylland, som Executor Testamenti efter afgangne Oberst Baron Christian Friderich Juel paa Lundbech ved Niibe i bemældte Jylland, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og de Aalborger Jydske Efterretninger, 3 Gange efter hinanden indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Oberst Baron Juel, dermed at fremkomme og samme inden den i Loven foreskrevne Tid, enten hos bemældte Baron Juels EnkeFrue paa berørte Lundbech, eller hos fornævnte Justitsraad Thagaard i Aalborg, at anmælde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeed ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved Baroniet Ryssensteens Birketing, samt Nørre-Jyllands Landsting, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn den 14. Jun. 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Justitsraad Thagaard af Aalborg, som Executor Testamentii efter afgangne Oberst Baron Juel paa Lundbech, Bevilling at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer. Allerunderdanigst fremlagt, læst og protocolleret paa Friherskabet Ryssensteens Birketing Fredagen den 12. Jul. 1782. testerer. S. Lund. Morten Gram. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre Jyllands Landsting, Onsdagen den 14. August. 1782. under No. 6. Schinkel. Thestrup. Lautrup. Protocolleret af Hauch.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
J Følge denne allernaadigste Bevilling, blive herved alle desom formeene sig at have noget at fordre efter afgangne Oberst Baron Juel, indkaldede dermed at fremkomme, og inden den i Loven foreskrevne Tid enten hos bemældte Baron Jnels Enkefrue paa Lundbech, eller hos mig underskrevne i Aalborg, at anmælde og beviisliggjøre, og i Mangel deraf at have tabt deres Krav. Aalborg den 3 Septembr. 1782. J. Thagaard.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Vandagen den 30 Septembr. førstkommende om FormiddaØl gen Klokken 10 Slet skal ved offentlig Auction, som holdes udi afgangne Raadmand Johannes Gleerups iboede Gaard her i Aalborg, første Gang opbydes, for til Høistbydende at bortsælges: 1) bemældte Raadmand Gleerups og hans efterlevende Enkes fælleds Boes tilhørende Gaard, beliggende paa Brede gades nordre Side og Hiørnet af Slotsgade. 2) Stervboets tilhørende 15 Leievaaninger, hvoraf 9 ere liggende paa nordre Side i Peder Barkes Gyde, og betegnede No. 589, fire paa østre Side i Svingelen, betegnede med No. 333. og 334., en paa østre og søndre Side i Hielmerstald, betegnet Nr. 452., og en vesten Vandbroen, paa Ahlgadens søndre Side, betegnet No. 469. Og skulde paa disse Eiendomme ikke saa fornøieligt Bud skee, at samme ved denne første Auction kan bortsælges, da bliver derover anstillet anden Auction Mandagen den 7. Octobr. om Formiddagen Klokken 10 Slet, og tredie Auction Mandagen den 14. Octobr. ligeledes om Formiddagen Klokken 10 Slet, ved hvilken sidste de da, uden videre Auctioners Holdelse, vorde for høieste Bud bortsolgte. Ligeledes bliver bemældte 14. Octobr., saasnart foranførste Eiendomme ere bortsolgte, foretaget Auction over Stervboets Ind- og Udboe, bestaaende af Guld og Sølv, hvoriblandt nogle Medailler, item Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Skilderier, Kobberstykker, Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Geværer, Boger, saa og en meget smuk Kareth med Speilglas udi, samt en Deel andet meere, over hvilket alt trykte Fortegnelser afgives i næste Uge med disse her fra Bogtrykkeriet udgaaende Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Da Eieren af Sædegaarden Eget, beliggende i Vensyssel under Aalborg Stift, har besluttet at sælge samme sin paaboende Gaard, nem paa sammes Grund værende Vindmølle og Afbyggere, tilligemed underhørende Bøndergods; Saa bliver benævnte Jordegods ved offentlig Auction Fredagen den 11. Octobr. førstkommende Klokken 2 Eftermiddag udi Velædle Madame Hansens iboende Gaard udi Sæbye opraabt og om nogenlunde fornøieligt Bud skeer, bortsolgt. Til Eget, der med underliggende Mølle og Afbyggere er Hovedgaards Taxt Jordskyld 18 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb., kan saaes, ligesom Jndtægterne falde, Rug 30 til 40 Tdr. Byg 10 til 12 Tdr. (dette Aar 15 Tdr. 4 Skpr. Byg) Havre 20 til 80 Tdr. (dette Aar 90 Tdr. Havre) og avles 70 til 80 Læs Baar og Enghøe, har en særdeles god frugtbærende Kornmark, og kan ved god Foranstaltning videre udvides og forbedres, dens Besætning, som kan fo des og græsses 60 til 70 Stkr. Fæe=Kreature, 8 til 10 Stkr. Bester, 50 til 60 Stkr. Faar, af hvilke sidste kan, formedelst den prægtige Uddrift i Eendeel og Fællig, græsses langt fleere, da der har været den Sommer, at Antallet bestod i 229 Stkr. Faar og Lam, foruden Sviin og andre smaa Kreature, hvortil haves god Leilighed udi en til samme indretted og med høi SteenDige omringed Græsgaard; Gaardens Bygninger ere, som bekiendt, alle i god Stand og meest af godt cege Tømmer, Borggaarden, der for faa Aar siden er bleven deels opbygt og deels fornyet, bestaaer af Stuehuus, hvorudi findes smukke og commode indrettede Værelser, samt tvende Sidefløie med Bindingsværk, og næsten alle muurede Vegge. Ved Gaarden er en god Kiøkkenhave, item Fiskerie af Ørreder og Aal udi den i Nærheden værende Aae, samt Karusser i de udi Marken værende Damme; Af Gaardens Skov, der bestaaer af Eege, Bøge, og andre Træer, haves til Gavningstømmer, god Forraad paa Jldingsbrand af Tørv og Lyng i Eendeel og Fællig, der tillige findes magelig at bierge. Paa dens vidtløftige Eendeels Eiendom er Jagt af Harer og Fuglevildt, saasom: Aggerhøns, Gæs, Ænder, Bekkesiner, Brokfugle med videre. Gaarden ligger beqvem for Handelen, da derfra og til Fladstrand, Sæbye og Hiøring haves ikkun 2 til 3 Mile, hvortil Korn og andre Vare beleilig kan leveres. Bøndergodset, som er i god Stand, og haver god Forraad af ungt Mandskab, samt ligger nær ved Gaarden, bestaaer af Hartkorn Jordskyld 19 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. og aarlig Landgilde efter Jordebogen, Penge 33 Rdlr. 4 Mk., Rug 2 Tdr., Byg 2 Tdr., og Havre 2 Tdr., foruden Hoverie og Reiser efter Fæstebrevenes Tilhold; Thi maatte det behage Liebhaberne bemældte Tid og Sted dennem at indfinde da Auctions Conditionerne blive foreviiste og bekiendtgjorte, der ellers forinden tilligemed Jordebogen kan erholdes til behagelig Eftersyn hos Eieren paa Eget. Tidste Søndag Aften er tabt en Tombaks Uhrkiede, hvor samme maatte have, behager at levere den i Bogtrykkeriet imod billig Findeløn. P.M. H. Hvor gode Vindtørrede Sild er til Kiøbs, faaes at " vide hos Christian Ertmansen i Sundbye.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Tor en Dreng af skikkelig Opførsel, som kunde have H. L. - Lyst til at lære Ulden og Linned=Trykkerie, er Condition strax hos underskrevne Farver og Trykker i Hiøring at erholde paa det der anlagde Ulden Flonelle og Linnet=Trykkerie, ligesom Personen og kan blive øvet udi Farverkonsten, naar han dertil har Lyst. De Vilkaar, hvorpaa Personen antages, faaes enten ved Samtale med mig underskrevne, eller og hos Hr. Saurbier i Aalborg Bogtrykkerie. Hiøring den 26. Augusti Hans Lund, Privilegeret Farver, Ulden og Linnet=Trykker. kert Pant, gives Anviisning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Hvor 300 Rigsd, kan strax bekommes til Laans imod sikH.A. K. Halve og fiine Byggryn fra Nibe Mølle ere hos Hans Andreason at bekomme strax. Maa Thidemansholm er for nærværende Tid for Liebhabere paa god Græsning 70 til 80 Stkr. Stude, som for en Kiøber kan være tienlig til sit Brug, derfor recommenderes samme Qvantum til tienstlig Efterretning i de Aalborgske Aviser 3 Gange. Thidemansholm den 26. August. 1783. Peder Biering.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Uagtet det af Skifte=Commissarierne udi Enkefrue Grevinde Levetzaus Stervboe erholdte Proclama af 2. August. 1776. forlængst lovlig er publiceret og udløbet, hvorved da enhvers Ret, som sig ikke inden lovlig Tid haver anmældet, i Almindelighed er præcluderet, saa haver jeg dog ved at mælde mig paa samtlige mine Godsers, Bønders og Beboeres Vegne forbeholdt dem deres Ret, og desaarsag nu, paa det at de kan nyde Godt af denne min Foranstaltning, allerunderdanigst ansøgt og erholdet Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning, saaledes lydende: C. 7. Fire Rigsdaler 1782. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi i Anledning af Os elskelig Jver RosenkramLevetzau, Vores Kammerherre og Assessor i Vores Høiesteret, hans, som nu værende Eier af Stamhuuset Restrup, under Aalborghuus Amt i Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Viborger Samler, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem af bemældte Restrup Stamhuuses Godsers Bønder og Formyndere, som maatte formeene sig at have Arvemidler indestaaende udi forrige Eier af Stamhuuset, afgangne Geheime Conferentsraadinde Grevinde Levetzaus Stervboe, at indfinde sig inden den i Loven foreskrevne Tid ved Torstedlunds Birketing paa de Dage, Retten holdes, med deres Fordringer, for at indføres udi Protocollen, paa det derefter kan erholdes et lovgyldigt Beviis om de under disse Godser faldende Børne Midler, og at saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling, tillige læses saavel for de Godserne underliggende Værneting og Nørre Jyllands Landsting, som ved Kirkerne og Grandstævne i Byerne; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 7. Junii 1782. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1782-09-06
Kammerherre Jver Rosenkrantz Levetzau, Bevilling at maae i Aviserne indkalde alle de Bønder og Formyndere, som formeene sig at have Arvemidler indestaaende under Stamhuuset Restrups Godser. Thi indkaldes hermed alle og enhver af bemældte mine Bønder, og Tienestefolk, som maatte formeene sig at have nogen Fordring til forrige Eier af Stamhuuset Restrup, afgangne Frue Geheime-Conferentsraadinde Grevinde Levetzaus Stervboe, for Arvemidler, der kunde have Oprindelse fra de paa Stamhuus sets Godser holdte Arve Skifter, og hidtil have indestaaet i Stam huusets Oberformynderie under høibemældte Frue Grevinde Levetzau, at møde personlig, eller for dem, som maatte være umyndige, deres Formyndere, paa Torstedlunds Birketing, som holdes i Aarestrup hver Fredag, inden den i Loven foreskrevne Tid, for ved Protocollen at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer, alt i Følge allerhøistbemældte Kongelig allernaadigste Bevillings Jndhold. Torstedlund den 24. Julii 1782. J. Rosenkrantz Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
bestaaende af Guld og Sølv, samt nogle vare Medailler, item Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcemed dette No. følger Auctions=Blad No. 1. over afgangne Raadmand Gleerups Stervboes tilhørende Effecter, lain, Glas, Steentøi, Skilderier, Kobberstykker, Bøger m. v. der alt ved offentlig Auction skal bortsælges i Stervboets tilhørende Gaard paa Bredegade i Aalborg, den 14. Octobr. førstkommende og følgende Dage. Jarsels=Efterrerninger. vel betalte. De i Middelhavet krydsende Engelske Kapere fin Danske Skibe til Vestindien, og blive disse Reiser besynderligen Marseille den 2. August. Man befragter her forskiellige at der fulder dem Priser i Hænderne. For Resten er alting ved de sig ikke ganske ubelønnede, thi Tid efter anden svorer man, det gamle, og intet nyt siden sidst forefalden. no har paa Høiden af Mallaga opbragt den Danske Brigantine Cadir den 19. Jul. Den Spanske Krigs Chebek Murcia havde indtaget Olie, Riis og Rosiner, bestemt til Hamborg. Fugl Phoenix, ført af Capit. Henr. Adrian Ton, som i Livorno vet det frie; og den 12, derpaa har det fortsat sin Reise. Admiralitetet i Algeciras har efterseet Skibets Papiirer, og gi Abraham Hult med Mandskab hid til Skibets Besætning. Altona har her kiøbt et Skib, og fra Altona sendt Skipperen, Rotterdam den 13. Auctust. Kiøbmand Joh. Smidt i denne Opstand blev dog saavidt neddysset. Men imidlertid blev Strax efter Ankomsten satte det sig op imod Skipperen, men af den Altonaiske Kiøbmands Commissionaire sat i hans Sted. Skipper Hult syg og døde, og en anden nemlig Summak blev Mandskabet gjorde paa nye Opstand; en Deel af Oprørerne blev ved Consulens og Øvrighedens Hielp igien bragt til Lydighed, men to af Hovedmændene, som ikke vare at bringe dertil, ere satte i Arrest, for at sendes til Altona, og der straffes efter Omstændighederne. mindste til. Vel siger man, at den paa Kysterne af Nord=Hol Qvægsygen mærker man her og i omliggende Egne ikke det land endnu paa forskiellige Steder skal uttre sig; men de som paastaae, at kiende Beskaffenheden nøie, sige, at Bønderne udsprede dette Rygte, alene for at holde deres Vahrer desbedre i Priis.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Vien. Slaveriet er aldeles afskaffet i det Østerrigske Polen.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Enhver Bonde, som har god Aarsag, til at forlade sin Jorddrot, maae gjøre det, og denne kan ikke nægte ham Pas og Afskeed, uden Betaling; som han ei heller, hvilket forhen var en hævdet Misbrug, maae sælge ham Tilladelse til at gifte sig. Glæden herover, helst i Omkredsen af Lemberg, er ubeskrivelig. Alle Bonderne i denne Provinds ere paa en Tid forfaldne til Tobak=Avlen, saa Hs. Keiserl. Majest, har maattet forbyde den, med mindre de dertil erholde udtrykkeligt Privilegium.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Danzig den 6. August. Kornbosten vil i Aar i vore Egene blive meget riig; det samme mælder man fra Polen, hvilket i kort Tid uden Tvivl vil foraarsage et mærkeligt Afslag i Priserne. For nærværende Tid giælder Rug f. 265 a 270, Hvede f. 330 a 370 pr. Læst.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Kiøbenhavn. Hans Kongelige Majestæt har under 22 i denne Maaned udgivet en allernaadigst Placat, hvorved Tolden, og Consumptionen modereres for visse fede Vahrer, som indføres til Norge Søndenfields fra fremmede Steder, samt Jndførsel af visse Kornvahrer til Christiansands Stift imod modererede Rettigheder tillades, alt til dette Aars Udgang. Til bemældte Tid tillades nemlig 1) at Kiød, Flesk og Smør maae indføres fra fremmede Steder imod samme Told og Consumption, som betales af disse fede Vahrer, naar de indføres fra indenrigske Steder, dog at Jndførselen skeer med indenlandske Skibe, og til Forbrugning i Landet: 2) at fremmed Byg, Havre og Havremeel maae ogsaa fra fremmede Steder indføres i Christiansands Stift, ikke allene med indenlandske, men endog med fremmede Skibe, uden Forskiel imod 15 s. pr. Tønde i Told, samt øvrige anordnede Afgivter.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Constantinopel den 2. August. Tak skee den store Prophet, Den Jldebrand, som den 24 Jul. igien her udbrød, er endnu samme Aften bleven dæmpet, efterat Storsultanen selv havde i 22 Timer opholdt sig ved de brændende Steder. Antallet paa de Janitskarer og andre Personer, som derved ere omkomne, er endnu ikke nøie bekiendt, men det skal dog ikke være saa stort, som man i Førstningen tænkte. Det forsikkres og, at Tallet paa de reent afbrændte Huuse ikkun beløber sig til 9000, af hvilke over Halvparten ikkun vare smaa og ringe Huuse, saa at Forlisen paa Huusene, som først angaves at have bestaaet af 20000 Huuse, har været gjort alt for stor.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Fra Leiren ved Gibraltar den 6. Augusti. Desertionen ved Volontairerne af Catalonien vedvaarer endnu, og den 31. Julii trængte adskillige af dem indi Volontairernes Qvarteer af Crillon, for maaskee at forurolige dem, ved hvilken Leilighed der igjen er skudt fra begge Sider. Vore Arbeidere nærme sig nu til deres Ende, og der ere allerede blevne forbrugte 36000 Faschiner; Arbeiderne ere ogsaa ei heller saa meget udsatte for Fiendens Syn, og de have det beqvemmere end før, efterdi de i 3 Nætter have kunne hvile. Fienden er paa sin Side Dag og Nat i Arbeide, han lader skaffe mange Steene og Materialier op paa Toppen af Klippen, forbedrer Qeen=Anne=Batterie, men dog lader sit Hovedarbeide fortsætte ved Mørser=Batteriet.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Wien den 28 Augusti. Processen imod Apothekerne er nu til Ende. De skal betale til den Keiserl. Casse for Bedragerie og Medikamenternes Forfalskning, hvorved mange Soldater have sat Livet til, en Erstatning af 100000, til Straf 40000 og i Proces=Omkostninger 30000, Gylden. Den Provisor, som har havt Opsyn ved Feldt Laboratoriet i Bøhmen, skal staae i Gabestokken, og arbeide 1 Aar i Tugthuuset.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Polske Grændser den 28 August. Ved de Tyrkiske Grændser skal det imellem de Keiserl. Kongel. Tropper og den Tyrkiske Militz være kommet til en hæftig Skiærmydsel, hvorved de Keiserl. Kongelige bleve overfaldne, og i den første Hidsighed skal have mistet henved 500 Mand, men de satte sig strax, og med en levende Munterhed angrebe Tyrkerne, og deraf nedlagde over 1400 Mand, hvoriblandt skal have befundet sig mange Tartarer. Porten lader saavelsom Russerne Tropper marschere imod Crimm. Hidtil hedder det endnu, at det skeer, for at hielpe til at bringe Rebellerne til Lydighed. Fra Constantinopel skriver man under 25. Julii at man frygter for, at en Krig er uundgaaelig. Den nye Chan skal have mældet Storsultanen sin Thronbestigelse, forlangt af ham at erkiendes derfor, og skal have truet, at dersom hans Broder fandt Beskyttelse i hans Lande, saa skulde i Asien Misfornøiede nok opstaae, hvilke skulde skaffe Storsultanen nok at bestille.
Jyske Efterretninger, 1782-09-13
Paris den 30 Augusti. Man fornemmer fra Leiren for Gibraltar, at Hertugen af Crillon sammesteds lader støbe uhyre store Kanoner, hvori han efterligner Tyrkerne, som fordum først støbte deres store Muurbrækkere for de Fæstninger, som de vilde beleire, der mældes tillige, at Gouverneuren i Gibraltar har ladet gjøre store Huuler i Klippen, for udaf dem, ligesom efter Klippe=Mørsers Maade paa Maltha, at skyde med store Steene og Stykker Jern.