Viborger Samler, 1847-12-18
Frøken Deluzy=Desportes har af vedkommende Tribunal forlangt Udleveringen af flere hende tilhørende Sager, Tilbageleveringen af flere hende af Praslins Børn gjorte Foræringer, og desuden forlangt Tilbagebetalingen af en Sum, som hun havde overleveret Due de Praslin for at han skulde udsætte den for hende, samt den hende i Hertugens Testament udsatte aarlige Rente af 3000 Fes. Hverken Moniteuren eller de ministerille Marseiller, Blade vide Noget om den store Opstand, der skulde være udbrudt paa Sicilien og Proclamationen af Constitutionen fra Aaret 1812, hvorom Gaz du Midi og Semaphore de Marseille ville have modtaget Efterretninger fra Neapel (den 2den Decbr.). - De nyeste directe Efterretninger fra Palermo (af 29de Novbr.) vide ikke heller Noget om denne Opstand. Kongeriget Belgien. Da de sig i Brüssel opholdende landflygtige Polakker vilde feire den 29de Novbr. Aarsdagen for den polske Frihedsrevolution i Aaret 1830. havde de, saaledes som i de foregaaende Aar, indbudt den bekjendte Grev Merode, en ivrig Ven af den polske Sag, til at deeltage i det glimrende Bal, der afholdtes i Anledning af Festen. Men Greven, der var vred paa Polakkerne paa Grund af de af dem for Dagen lagte Demonstrationer i Schweizer=Edsforbunds-Anliggendet, undskyldte sig med disse Ord: "Ligesaa meget som jeg hader Fyrst Paskewitsch Warsewsky, ligesaa meget hader jeg Præsident Ochsenbein=Freiburgsky. Schweiz. J Landdagens Svar til Guizot hedder det: "Cantonerne staae ikke ligeoverfor hverandre som uafhængige Magter, som til Ex. England og Frankerig de forholde sig meget mere til hverandre, som Delene af et, ved et fælleds Baand forbundet Legeme. Dette Legeme - Edsforbundet – har Jnteresser, fælleds for alle Cantoner, saaledes har Schweiz en almindelig Forfatning, Forbundstractaten, der staaer over Cantonalforfatningerne, saaledes som Edsforbundssouverainetteten gaaer foran Cantonalforfatningernes Overhøihed; Edsforbundet har en almindelig Forfatning - Landdagen –, hvor Beslutningerne tages ved Stemmefleerhed, og ikke eenstemmigen, saaledes som i Fyrsternes Kongresser; det har en Edsforbundsregjering, der væsentligen udøver den fuldbyrdende Magt, en fælleds Hovedstad, – et dirigerende Canton (Vorort), en Hær, en Hovedfane, et Signet, Eiendom, Jndtægter, offentlige Kasser, Administrationer, Embedsmænd, Lovbøger, Love, Reglementer Domstole; kort Alt hvad der hører til en Regjering; Landdagen afgjør om Krig, og Fred, den alene indgaaer Forbindelser med de fremmede Magter; den afslutter Handelstractater. Jkke Cantonerne repræsenteres i de europæiske Stater, men Edsforbundet er det, som har Charges d'affaires og Consuler; hos Edsforbundet, ei hos Cantonerne, ere de fremmede Magters Gesandter, Ministre og Charges d'affaires accrediterede; Befolkningerne i de 22 Cantoner danne, trods Forskjellen i Oprindelse, Localinstitutioner og Religion, kun een og samme Nation - Schweizernationen. Jngensinde var i Løbet af de Aarhundreder, hvori Edsforbundet har bestaaet, Cantonernes Souverainetet absolut; stedse var den kun relativ, – underordnet det Hele, nemlig Edsforbundet. Schweiz's hele Historie viser, at Medlemmerne af Edsforbundet stedse have dannet et helvetisk Statsforbund, endskjøndt efter Forbundstractaterne før 1798 mindre centraliseret end efter Tractaterne fra 1815. Edsforbundet har stedse forpligtet Minoriteterne af Cantonerne til at underkaste sig de af Majoriteten paa Landdagen fattede Beslutninger, og vare Minoriteten og Majoriteten uenige om det Spørgsmaal, hvorvidt den betræffende Gjenstand hørte til Rigsdagens Competence, da var det atter Pluraliteten, som afgjorde dette Spørgsmaal. . . . At antage Grundsætningen for Tilbudet om den foreslaaede Mægling d. c. underhandle med Sønderbund, – vilde være at bringe i Fare Schweiz's Jntegritet, som er anerkjendt ved Tractaterne, vilde være at haane og krænke Edsforbundstractaten, der kun anerkjender eet Edsforbund, een Landdag, eet Vorort", eet Forbunds=Krigsraad, vilde være at krænke den 8de Artikel i Hovedtractaten, der bestemmer, at den absolute Majoritet afgjør i allede Anliggender, hvori Tractaten ikke opstiller andre Bestemmelser, vilde fremdeles være at sønderrive det Baand, som forener Cantonerne til en Foederativstat, og opløse Schweizernationen, - denne Nation, der med Udgydelsen af sit Blod har tilkæmpet sig en Uafhængighed, som Europa høitidelig har anerkjendt i Aaret 1648 og senere i Aaret 1815, – vilde endelig være at adskille Schweiz i to Edsforbund, – hvilket maatte bevirke dets Undergang og tilveiebringe i den europæiske Ligevægt en Forstyrrelse, hvis Følger turde være uberegnelige. Derefter følger den i forrige Numer anførte første Passus. - J Sandhed, Herr Minister, havde den franske Konges Gesandt ikke givet os den bestemte Forsikkring, at Hs. franske Majestæts Regjering var besjællet af de oprigtigste Venskabsfølelser for Schweizernationen, saa vilde den Stilling, som Regjeringen officielt anviser Expræsidenten i et forhenværende Raad af et opløst Forbundegne sig til at fremkalde de meest selsomme Formodninger. . . Landdagen betvivler ikke, at naar Kongens Regjering og hans høie Allierede erholde Kundskab om Sagernes virkelige Standpunct i Schweiz, ville de indsee Vægten af de Grunde, der ikke tillade Landdagen at antage en Mægling, hvis Grundsætning indbefatter Anerkjendelsen af Sønderbund med alle sammes sørgelige Følger, da de kunne lede til Anarchie. Det var tilvisse imod de fem Magters Villie, naar Anarchie skulde udbryde. En Mægling eller en Jntervention er saa meget mindre begrundet, da de Begivenheder, der have fundet Sted i Schweiz, paa ingen Maade have truet Nabo staternes Sikkerhed. Deres Gebeet er hverken krænket eller endog kun truet. Deres Jnstitutioner og deres Rolighed vare ikke udsatte for nogen Fare. – Schweiz, som stræber efter at opfylde sine internationale Forpligtelser, har lykkeligviis ogsaa Magt til at gjøre det. De Forholdsregler, som det har vidst at gribe til hurtig Gjenoprettelse af Rolighed og Orden i Landet, til Opretholdelsen af sin indre og ydre Sikkerhed og for at hævde sin Neutralitet, – Forholdsregler, som Forbundstractatens 1ste, 2den, 6te og 8de Artikler hjemle; Edsforbundets Landdag; dets Stridsmænds og Forsvareres for Dagen lagte Mod, Jndsigt og Mandstugt; det velvillige Sindelag, som Schweiz's Befolkning nærer imod andre Nationer; den Klogskab og Energie, som Auctoriteterne have lagt for Dagen, ere for Nabostaterne og for hele Europa det bedste Garanti imod de Farer, hvis Tilværelse man alene kunde formode paa Grund af unøiagtige og ufuldstændige Angivelser, der kun altfor ofte østes af urene Kilder. "Baseler Zeit.", der med særdeles Opmærksomhed har forfulgt Diplomaternes Bevægelser og Skridt, melder fra Bern, at den med Længsel imodeseete Sir Statford Canning, som England har afsendt med en Note til Vorort",er, efter Privatefterretninger, over Paris og Neuenburg ankommen til Bern. (Angaaende Sir Stratford Canning melder Dentsche Zeit. fra Berlin: "Man venter Sir St. Canning her til Staden; denne brave Mand, der aldrig har fornegtet den angelsachsiske Typus, vil opklare Sagernes sande Tilstand i Schweiz og tilintetgjøre det i dette Land endnu stærke Jesuitparties Rænker. Allerede nu kan der forsikkres med Bestemthed, at der forberedes en Vending af Tingene). - Fremdeles melder Baseler-Zeit.,at Østerrig vil blive repræsenteret i Conferencerne ved Grev Colloredo, østerrigsk Gesandt i St. Petersburg, og Frankerig ved Bois le-Comte.