JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Det hedder der: "Tomheden i Hovedstadens Blade forundrer os meget. Hensigten er formodentlig at føre de Læsere bag Lyset, som let lade sig skuffe, naar det gjælder vigtige Anliggender, thi, med Hensyn til Forholdene til Udlandet, har neppe noget Moment været af mere Betydning, end det nærværende. Vor Havn og vor Rhed ere saa tomme, som de ikke have været siden Napoleons Tid. Alle Krigsfartøier, der ere disponible og kunne holde Søen, have faaet i Bestemmelse til Toulon og det er længe siden, vi vare Vidne, til, at nogle af Statens Skibe løb ind her. Efter paalidelige Beretninger er vor hele, allerede udrustede, Marine flagfærdig. Admiral Lalandes Flaade, som krydser me lem Sicilien og Tunis, har vel blot en midlertidig Bestemmelse, men Alt tyder hen paa, at den ikke saa snart tager nogen anden Retning, og om dens Hjemkomst er idet mindste slet ikke Talen. Det vil vel ogsaa vare længe, inden Admiral Galloiss Eskadre forlader Farvandene i Archipelagus og ved Smyrna. Hvad endelig Admiral Brettonnieres Expedition til Hayti skal betyde, har for os Provindsialister, aldrig været nogen Hemmelighed; ikke alene den franske, og saa den engelske Sømagt synes at vente vigtige Begivenhed der. Hvor egentlig det store Slag skal ramme, lader sig neppe antyde. Maaske vil Frankrig ogsaa blot sætte en mægtig bevæbnet Neutralitet imod de Stridigheder, der kunne opstaae blandt de andre Sømagter. Saameget er vist, at der med Mehemed Alii foregaae ganske andre Ting, end parisiske og tyske Blade give Formodning om. Det er ikke Rusland, der understøtter denne uafhængige tyrkiske Vasal, det er fra Frankrig og England, han faaer Hjælpen; Ludvig Philips Politik er for Tiden aldeles i Samklanmed den engelske og, naar Bladene i Hovedstaden gjøre saameget Væsen af Tilstanden i Afrika og Forholdene til Abdel=Kader, saa er dette Regjeringen ret kjært, fordi den derved faaer Leilighed til at kaste et ugjennemtrængeligt Sløover andre Gienstande. Visse Gisninger, med Hensyn til Orienten, bekræftes ved Breve fra England og det vil ikke vare længe, førend Erfaringen vil lære os, hvorfra Vinden, kommer og hvorhen den politiske Galei egentlig styrer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
De conske Anliggender. (Slutning.) Hvorledes det forholder sig med de Taler om Undertrykkelser og Forfølgelser, som den catholske Kirke i Rhinprovind. sen maa lide af dens evangeliske Konge, ville vi her oplys noget nærmere. Det fornødne Lys i denne Sag erholde v. i rigeligt Overflod ved at betragte den catholske Kirkes og Skolernes Tilstand under det franske Herredømme, den paavelige Bulle fra Aaret 1802, Legaten Capraras Decreter og den organiske Lov angaaende den catholske Gudsdyrkelse at 8de April 1812. Under den franske Regjering udnævnte den Biskopperne og Paven stadfæstede ikkun Valget. Nu vælge derimod Domcapitierne deres Biskopper og de have blot at iagttage, at de ikke vælge Nogen, som Kongen maatte have Grund til at negte Stadfæstelse. Paa den franske Tid var Biskoppernes Gagering overladt til Regjeringens Godtbefindende og Denne bestemte Erkebiskoppernes Jndtægter til 15,000 Fr. eller omtrent 4000 Rthlr. og Biskoppernes til 10,000 Fr. eller omtrent 2600 Rthlr. Under den preussiske Regjering erholdt Erkebiskoppen af Coln i fast Gage 12,000 Rthlr. og Biskoppen af Trier 8000 Rth. Dom capitelet i Coln begavedes med en aarlig Indtægt af 16,000 Rth. og Domcapitelet i Trier med en Jndtægt af 12,000 Rth. Derhos vedblev Collegialstiftet i Aachen med en Provst og 6 Capitularer, der ere forholdsmæssig gagerede; under den franske Regiering forsømtes den videnskabelige Dannelse i Almindelighed og de Geistliges i Særdeleshed. De geistlige Secundarskoler stode umiddelbart under det keiserlige Universitet og der fandtes i alle Stæder ikkun en eneste i hvert Departement. For nærværende Tid gives der ypperlig indrettede Gymnasier og ved hvert af disse, de evangeliske ikke engang undtagne, er der ansat en catholsk Religionslærer, dog skeer det intetsteds uden den geistlige Øvrigheds Samtykke. J Rom findes der et catholsketheologisk Facultet, der er vel udstyret og bestaaer af udmærkede Professorer, hvis Forelæsninger ere underkastede Erkebiskoppens Approbation; i Col er der et stort Præsteseminarium og i Trier et lignende, som begge ere vel udstyrede, forsynede med fortræffelige Lærere og staae under den respective Erkebiskops og Biskops umiddelbar Bestyrelse. J Franskmændenes Tid blev Elementarskolerne aldeles forsømte og vare afhængige af den administrative Øvrighed i de forskjellige Stæder, for nærværende Tid skienker man derimod denne vigtige Green af Statstyrelsen stor Opmærksomhed. Et Skolelærerseminarium med 100 Disciple staaer under Bestyrelsen af en udmærket Skolemand, der tillige er Geistlig, og der skal oprettes endnu et stort Seminarium. De Geistlige ere Skolernes nærmeste Foresatte i alle indre Anliggender og de staae tillige under en Geistlig, som Skoleinspecteur. Under det franske Herredømme maatte der, ifølge den pavelige Legats Decret, ikkun holdes 4 Helligdage, foruden Søndagene; den preussiske Regjering har derimod tilstedet 14 aarlig. J Franskmændenes Tid vare alle udvortes Ceremonier, henhørende til Gudstjenesten, forbudne i alle Stæder, hvori der baade fandtes catholske og evangeliske Kirker, og der maatte ingen Processioner holdes.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Kjøbenhavn, den 3die Febr. Under 30te f. M. er udkommet en kgl. Placat ang, en forenet medicinskechirurgisk Exammen m.m. Geburtsdagsstykket Fata Morganal, er bleven udpebet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Efter Dagen, er Prof. Heibergs Eventyr-Commedie et phantastisk Værk, hvori Digteren dramatisk og med ligesaamegen Sindrighed som Dristighed har udviklet en philosophisk Jde; et Værk, som især glimrer ved en henrivende skjøn Lyrik og dyb Betydningsfuldhed." Samme Blad skyder Skylden for Udpibningen paa en, som Anfører i denne Slags Folkeforlystelser, bekjendt Logehøker i tredie Loge=Etage.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Af den Oversigt over Kjøbenhavns Handel i Aaret 1837. som findes i Kjøbenhavnsposten Nr. 31, erfarer man, at der af dansk Kirsebærbrændeviin er i Aarets Løb udført til fremmede Steder 55,000 Flasker. Hvo skulde vel for nogle Aar siden have drømt om, at Kirsebær kunde afgive en saa betydelig Handelsartikel, J Sandhed, hvor lidet end Danmark er og hvor slet det end staaer sig med dets Udførselsartikler, saa gives der vistnok dog endnu mangt et Product, der, i forædlet Skikkelse, vilde være en Gienstand, som en dristig Aand kan benytte anderledes, end nu er Tilfældet. (Den Frisindede.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Verel-Cours. Hamborg, den 9de Febr. Bordeaur 1891. Petersborg, 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, 43 1/2. Cadix 44. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 50, Kjøbenhavn 200. Species 3 pCt. Rabat mod Banco. Louisd'orrer og Frederiksd'orer 11 Mk. 12 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Aalborg, den 14de Februar. Redactionen har den Fornøielse at kunne meddele Publicum, at en Committee af Menneskevenner er traadt sammen for at udarbeide en Plan til en Bespiisnings=Indretning for den Deel af vore Trængende, som ikke umiddelbart nyde tilstrækkelig Hjælp af Fattigvæsenet. Planen til denne Anstalt, af hvilken de virkelig Trængende kunne vente at nyde Godt i et Par Maaneder, indtil der igjen aabnes Adgang til det sædvanlige Erhverv, vil blive kundgjort i denne Tidende og Jndretningen allerede om faa Dage kunne benyttes. Der er ingen Tvivl om, at denne Leilighed til at kunne yde den Trængende en virkelig Velgierning vil blive greben med Begjærlighed af den meere velhavende Deel af vort Samfund, og de Mænd, der have begyndt at virke for Sagen, kunne vistnok vente at see et glædeligt Udfald at deres Bestræbelser. Hestemarkedet igaar havde kaldt endeel Mennesker til Byen. Veiret blev bedre end det tegnede til. Her var en stor Mængde Heste af alle Slags, dog især Arbeidsheste. Priserne paa gode Heste var fra 100 til 150 Rbd.; en bruun Vallak betaltes med 130 Rbd.; gamle og halvgamle Heste bleve solgte for 25 til 60 Rbd. Af Kjøbere var her en stor Mængde og deriblandt endeel fra Udlandet. Fra Sjælland var her dennegang aldeles ingen, en naturlig Følge af Communicationens Vanskelighed. J det Hele blev her vel solgt 250 til 300 Heste af alle Slags.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Saaledes har ogsaa dette Hestemarked, som man seer, saa omtrent været i den gamle Stiil. Det vil nu imidlertid vel ikke vare længe, inden vi ogsaa her see forædlede Heste paa vore Markeder. Hvad der, for at fremme Fuldblodets Sag, ogsaa her i denne Egn, hvor det vel har havt sine fleste og ivrigste Modstandere, skeete ifjor, ved Hr. Assessor Ridder Kayerøds Bestræbelser for at faae Fuldblodshingsten Lord Cochrane hertil, var allerede en god Begyndelse. Men han har, som sædvanligt, i Alt, hvorfor han interesserer sig, ikke ladet det blive herved, men end yderligere bestræbt sig for at fremme denne Sag, der nu, som det synes, overalt begynder at vinde Seier. Det er nemlig hans Jndflydelse og Virksomhed, man kan takke forat Jdeen, ogsaa heri Egnen at foranstalte Væddeløb, allerede tæller, alene paa hans Liste, mere end 60 Subscribenter af Folk i dette Amt, Noget, man for faa Aar siden vilde have anseet for umuligt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Blandede Efterretninger. J en i Kjøbenhavnsposten indrykket Afhandling om Finantsoversigten siger Hr. Nathanson blandt Andet: "Man har flere Gange citeret Bangs Ord: "Hvorledes vil det gaae vore Børn, et Spørgsmaal, der i flere Henseender forekommer mig som en Tradition, der er gaaen fra Slægt til Slægt. Hvad nu vor Tid angaaer, da troer jeg, at dette Spørgsmaal kan besvares beroligende. Vore Børn ville frem for alting finde det næsten i et heelt Seculum vaklende, fordærvelige og for hele Landet ødelæggende Pengevæsen, Himlen være lovet, fuldkomment ordnet og forbedret, samt varigt befæstet; de ville finde en selvstændig Bankinstitution i sin fulde og i alle Foretagender indgribende, heldbringende Virksomhed; de ville da komme til at høste alle de store Fordele af denne Indretning, hvilken deres Fædre med den største Anstrængelse have bragt saa betydelige Offere; de ville finde en Stænderinstitution, der i alle Retninger vil virke til en kraftigere, aande. lig og materiel Udvikling; de ville endelig, for ikke at nævne mere, finde en friere, bedre og især en almindeligere Udvikling af Landets indre Kræfter. Sandeligen, det er uskatterlige Efterladenskaber, som neppe vore Fædre saa rundelig have efterladt os.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Det kgl. Landhuusholdningsselskabs Aarsberetning om dets Foretagender fra August 1836 til August 1837 er i denne Tid udkommen i Trykken. Beretningen er omsendt til Landets geistlige Embedsmænd, ved hvis velvillige Foranstaltning den vil forefindes til Udlaan enten i Landsbyskolerne, eller i de Laanebogsamlinger, som nu ere oprettede i mange Landsbymenigheder. (Uddrag heraf med det Første.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Af en med Kjøbenhavns Adresseavis følgende Subscriptionsindbydelse seer man, at de af Capt. v. Stockfleth, opfundne og forfærdigede Rednings- og Svomme-Apparater ere af Hs. M. Kongen allernaadigst autoriserede som Prover for de Svommebelter, der herefter skulle forfærdiges for Militair=Etaten og hvilke for Fremtiden skulle bestilles hos Opfinderen. Prisen er fra 14 til 21 Mk. for Rednings og 11 til 18 Mk. for Svømme=Apparatet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
En Forening af Dilettanter og Dilettantinder gav i Søndags Aftes paa Polyhymnias Theater i Aarhuus en musicalskedramatisk pantommisk Aftenunderholdning til Bedste for trængende Familier i denne haarde Vintertid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
J Vestsjællandske Avis læses, at 14 Ulve skulle være komne over Jsen fra Sverrig til Egnen ved Jægerspriis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Redactionen af Jyllandsposten anmodes om velvilligen at ville forunde dette Gjenmæle en Plads i sit Blad. Aalborg, den 13de Februar 1838. F. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
1) Bekjendtgjørelsen om Dampskibstourens Ophør indtraf nemlig først hertil den 31te October og før kan min Kundgjørelse ei indrykkes, da den er bygget derpaa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Indsendt.) Det hører blandt Provindsernes og har navnligen hort blandt Aalborgs føleligere Savn, at Literaturens, ja endog Fædrelandets Literaturs Frembringelser sjeldent naaede hertil, forinden de havde tabt, i det Mindste, Nyhedens Jnteresse. Selv for den Enkelte, der kan tillade sig at kjøbe en Bog som Eiendom, hengik som oftest en uforholdsmæssig lang Tid, forinden han gjennem Boghandelen kunde see sit Ønske, at erholde et Skrift, opfyldt. Der er grundet Forhaabning om, at dette Savn nu for største Delen er afhjulpet. Det af Dhrr. Capitain Lorenzen og Lieutenant v. Satterup oprettede Leiebibliothek vil betydeligt bidrage hertil. Indsenderen heraf yttrede for ganske kort Tid siden Ønsket og at erholde Professor J. M. Thieles Breve fra England og Skotland og har allerede fra denne Kilde havt dette høist interessante Skrift til Gjennemlæsning. Idet han derfor fremsætter det Ønske, at den Deel af Publicum, som under ogsaa anden Lecture, end den, der opvartes med fra sædvanlige Leiebibliotheker, og som interesserer sig for at faae en Bog at læse heelt, inden man i Aviserne har læst den i smaa Portioner af Gangen, ville yde denne Jnstitution al mulig Opmuntring, kan han ikke undlade at vække Opmærksomhed paa det benævnte Værk Hr. Professoren har gjort det læsende Publicum en sand Fornøielse ved at gjøre det deelagtigt i, hvad han har seet og bemærket i det vidunderlige England, og vi give, efter hvad vi antage, en behagelig Forsmag paa den Nydelse, Læsning af Bogen selv vil yde, naar vi her meddele Slutningen af den, der lyder saaledes: Fra dette rige og mægtige Land vender jeg nu tilbage til mit elskede Danmark. Den samme Gud har velsignet den Mindre som den Større, de samme Himlens Gaver ere udbredte over mit Fædreland, som over den stolte Brittes. Det er kun Udviklingstrinet, der er forskjelligt: Materialierne ere de samme. Det er nærbeslægtede Mennesker, der, som her, aandeligt og legemligt dygtige. En vort Græs maaske ikke saa grønt, saa ere vore Sædemarker dog ikke ringere og Plougfuren vel saa dyb. Er vort Hav ikke ligesaa seilbart, vore Havne ligesaa trygge, Misunder man os ikke vort Lands Beliggenhed? Vi have ingen Steenkulsgruber, intet Bly, Ja Gud veed, hvad vi have dernede, Vidste vi kun ret, hvad vi i det Hele besidde Men den Tid vil vel komme, Under den stiaende Oplysnings og Frihedens unge Sol ville Frugterne ikke udeblive Rensede fra fortærende Torne og hemmende Tidsler, befriede fra Vaners, Fordommes og Vedtægters skimlede Sumpe, ville Danmark velsignede og i mange Henseender velberedte Marker engang bære en gylden Sæd. Naar den fulde Erkjendelse af Kræfterne, naar Folelsen af eget Værd og Dygtighed ret vaagner i Danmarks Hjerte, naar det store Kald fra Tronen til det rette Samfunds Oplivelse har fundet et værdigt Svar fra Nationen, saa vil, med Guds Bistand, det Øvrige følge af sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Bekjendtgjørelser. At Virgitte Christine, født Christensen, Enkefrue efter afgangne Bataillonschirurg Schmidt, er afgaaet ved Døden, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af G. v. Kindt, Capitain i 3die J. J. Regmt. Aalborg, den 11te Februar 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Bekiendtgjørelse. Restancelisterne over Skatter og Communal-Afgiften af Aalborg Kjøbstads Jndvaanere for andet Halvaar 183, ere nu approberede til Udpantning; forinden denne imidlertid iværksættes blive, til Opfyldelse af Forordningen 2den Juni 1830, Listerne endnu indtil næste Uges Udgang henlagte hos Skatte-Jndcassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne klarere deres Skyld, men efter saadan Tid paabegyndes Udpantning: uden videre Varsel. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 10de Februar 1838. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Til ædle og veltænkende Medborgere, som have Evne som Villie, til at deeltage i Brødres Nød og lindre den, anbefale Undertegnede en ulykkelig, men hæderlig Bonde familie i Torslev Pastorat. Det var den 31te Januar afvigte, om Natten Kl. 3, at Gaardmand Søren Thomsen maatte med Hustru og 6 nogne Børn forlade sit brændende Stuehuus. J faa Øieblikke fortærede Jlden Frugterne af hans Flid og det ikke ubetydelige Kornforraad, hvormed han i tilstundende Sommer skulde føde sin Familie. Huusvild og nogen i Vinterens Strænghed er denne saameget meer at beklage, som Jntet var assureret Fædrelandet har ikke faa Menneske Venner; hvad disse i Nødens Time ville række den Ulykkelige, selv den mindste Skjærv, modtage vi med Velvillie og skulle derfor i sin Tid aflægge offentligt Regnskab. Aarup Præstegaard og Kokkedahl, d. 10de Febr. 1838. Dreyer, Bagger, Sognepræst. Godsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Ligningen over det personelle Fattigbidrag, for Aaret 1838, henligger i 8 Dage fra Dato til Enhvers Eftersyn, i Commissionens Forsamlingsstue i Skolegadens Fattighuus. Aalborg, den 12te Februar 1838. Commissionen for Fattigvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Thorvaldsens Museum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Den i Generalforsamlingen den 21de Juni 1837 valgte Committee for Oprettelsen af Thorvaldsens Museum kundgjorde, under 18de Julii næstefter igjennem de offentlige Blade, at der til den Tid var af 8195 Subscriberende, tegnet Bidrag til Beløb omtrent 61,600 Rbd., at man fandt det rigtigst, saasnart som muligt, at begynde med Jndcasseringen, at man, uden endnu at kunne gjøre noget bestemt Overslag over hvad Udførelsen af forehavendet vilde koste, turde antage, at, naar der især toges Hensyn til hvad der var nødvendigt til Udførelsen, maatte Resultatet af Subscriptionen ansees for at være tilfredsstillende, og - at Committeen ikke skulde undlade fra Tidtil anden at aflægge Beretning om Foretagendets Fremgang, J Følge heraf meddeles herved, efter Committeens Beslutning og paa dens Vegne, Følgende: 1) Efter de senere indkomne Lister ere Bidragene forøgede med omtrent 1900 Rbd., nemlig: fra Kjøbenhavn. . . . . . . 408 Rbd. - Sjælland (udenfor Kjøbenhavn) . 108 -- Fyen. . . . . . . . . . . 21 -- Lolland og Falster . . . . . . 20 -- Jylland. . . . . . . . . . 282 -- Slesvig og Holsteen. . . . . . 154 - særskilt fra Altona . . . . . . . 916 - saa at den hidtil belovede Sum bliver 63,500 Rbd. Deraf udgjøre Bidragene for eengang 29,9000 Rbd. og de treaarige Bidrag 33,600 Rbd., hvoraf det første Aars Tilskud er 11,200 - 11,100 Rbd. naar herfra drages. . 4, 100 - hvilke de Paagjældende have forbeholdt sig at erlægge, naar Jværksættelsen af Planen nærmede sig, saa blev 36,00 Rbd. den Sum, hvormed Opkrævningen skulde begynde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Efter Beretning fra Hr. Justitsr. Stæger, som velvilligen har paataget sig denne vidtløftige Jndcassation, er indkommet og gjort rentebærende: 27,000 Rbd. under Jndcassering. . . . . . . 7200 - hos adskillige Subscribenter, som have ønsket Udsættelse, henstaae 2500 - udgjøre ovenmeldte 36,700 Rbd. 2) I et henimod Slutningen af forrige Aar hertil indløbet Brev fra Thorvaldsen yttrer han, at den Virksomhed, hvormed man i hans Fædreneland imodekommer hans Yndlingsønske, opmuntrer ham til at angribe Tingen med fornyet Jver, og derfor vilde det være ham særdeles behageligt, dersom der i dette Foraar kom et Skib til Livorno, da han er ifærd med at pakke ind og agter at afsende tillige en stor Deel af sine Malerier; at han meer og meer indseer, hvor nødvendig hans Nærværelse er i Kjøbenhavn for den endelige Afgjørelse af hans Anliggender, og at han haaber snart at løse det Løfte, hvis Opfyldelse kun alt for længe er udsat.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Ved samme Leilighed erklærer han om en af Architect, Vindesbøll i Rom, efter Thorvaldsens Opfordring, udkastet Tegning til et Museum, at dette Project - efter hvilket Bygningen vilde blive 120 Alen lang, 27 Alen dyb og 23 Alen høi til Taget - behager ham, og at han overhovedet ønsker Indretningen saa simpel som mulig. Uagtet Committeen ikke for nærværende Tid kan tage noget særegent Hensyn til det nævnte Udkast, stadfæstes dog ved denne Thorvaldsens Erklæring den foreløbige Beregning : at en Sum af omtrent 100,000 Rbd. vil være tilstrækkelig til Foretagendets Jværksættelse. At denne Sum til rette Tid vil vorde tilveiebragt, derom bør man ikke nære nogen Tvivl. 3) Endelig kan man glæde Kunstens Venner med den Efterretning, at det kgl. Academi for de skjønne Kunster, har, efter Hs. M. Kongens befaling, i forrige Maaned tilskrevet Thorvaldsen, at en Fregat, der muligen til Foraaret skal udgaae til Kryds= og Øvelses-Toure, vil kunne anløbe Livorno, for at modtage de Sager, som han ønsker at hidsende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Jdet vi anbefale Sagens videre Fremme til Enhvers Understøttelse, som interesserer sig for samme paa Kunstens og Fædrelandets Vegne, bringe vi i behagelig Erindring, at Bidrag, eller Anmeldelser om samme, kunne indsendes til medundertegnede Collin i ufrankerede Breve.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Kjøbenhavn, den 23de Jan. 1838. Collin. H. N. Clausen. J. Thiele.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Ved min Afreise herfra Staden troer, jeg al burde bringe til almindelig Kundskab, di ifölge det af Nationcilbankens Direction opproberede provisoriske Regler. men er Dispositionen of det herværende Bankcontoirs Forretninger fra idag af overdraget til Bancontoirels Casserer Hr. Chr. Otterström og dets Bogholder Hr. L. S. Fabricius i Forening. og al begge disse Embedsmænd underskrivesamllige Bancontoirets Eæpeditioner. Aarhuus, den 10de Februar 1838. L. N. Hvidt, Directeur for Nationalbanken,
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Bekjendtgjørelse. Paa Hovedgaarden Lundgaarden bliver til næste Foraar afholdt Auction over 60 til 70 Stkr. gode Meieri=Køer, foruden Stude, Qvier, Faar og Sviin, samt Meieriredskaber med videre, som foreløbigen bekjendtgjøres og vil Auctionsdagen nærmere vorde bestemt. Lundgaarden, den 10de Febr. 1838. Thronie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Hos Undertegnede faaes følgende nye Bøger : Geheime-Statsminister Grev Chr. Reventlows Birk somhed som Kongens Embedsmand og Statens Borger, af Bergsøe, 1ste og 2den Deel, (kronet Priisskrift); 4 Rbd. Judith, oversat af Holst; 48 s. - Nelsons Levnet, et biographisk Maleri, af Southey, oversat af Schaldemose 1ste H.; 40 s. - Lud. Holbergs Epistler fra Underverdenen til diverse Personer, 1ste H.; 20 s. - Fata Mor gang, Eventyr-Commedie, af J. L. Heiberg; 5 Mk. - Digte af Aarestrup; 11 Mk. 4 s. - Axel, af Forfatteren af Sødskendebornene, oversat fra Svensk, 1 B.; 7 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
- Bemærkninger med Hensyn til Anordningen af 24de October 1837, angaaende Kjøbstædernes occonomiske Bestyrelse, af Stenfeldt; 24 s. - Confirmationsdagen, oversat efter Tegners Natvardsbarnen; 32 s. - Bør Færdighed, i at skrive og tale Latin ansees som en Bestanddeel af den almindelige lærde Dannelse, af H. C. Ørsted; 24 s. - I Kun en Spillemand, af Andersen; 15 Mk. - Holsts danske Læsebog; 11 Mk. 4 s. - P. C. Bergs Geometri, 9 Mk. Den danske Armees Organisation, af Ræder; 21 Mk. - Nytaarsgave fra danske Digtere, udgivet af Holst og Winther, 13 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Enhver Bestilling, som indløber til Bogladen, skal strax blive effectueret; dog tillader jeg mig at underrette vedkommende Kunder om, at, da større Pakker ikke overfor res med Jisbaadene nu for Tiden, ere adskillige Sager, hertil bestemte, oplagte i Corfor. Bestilling paa Statscalenderen for 1838 modtages. Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-14
Patent Bikube Nr. 1, Propatria Nr. 1, 2, 3, Concept Nr. 1, 2, 3, samt Papper af Drewsens Fabrik faaes hos Jacob H. Lundt.