JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
I et særskilt Stykke om vore Kourantsedler viser Kbhvns. Fornødenheder, der ere Land tales efter Koursen, som dog kun gielder med Hensyn til Udlandet; thi antager man ogsaa, at Landmanden skal betale sine Bifornødenheder, som Smedearbeide, Tiære, Salt a., og sine Skatte fexdobbelt, synes dette dog ikke Grund nok for ham, til at lade alle sine Produkter betale: ja 6 Gange saa høit som for Krigen. Til Beviis paa, hvor lidet Bonden tænker ved det kiedsommelige Svar: "En Rigsdaler er jo kun en Mark i gode Pænge, fortælles at en Borgermand, efter at have faaet dette Svar af en Bonde der forlangte 7 Rd. for et Læs Tørv, forgieves vilde vinge denne til at lade sig nøie med en Sølvspecies, og tilføies. at den Første, som har sat Bonden denne farlige Idee i Hovedet, har været den første Aarsag til ald vor Forlegenhed. Aldrig var Værdien af vore Penge siunken saa dybt, dersom ikke egennyttige Mennesker - Slanger som Staten har opammet i sin egen Barm havde søgt at svække deres Kredit. - Og hvem, kunde her spørges, lærte ved Bonden dette meere, end dem, som af Egennytte eller lumpen Vindesyge opdreve Jordeiendommen til en Værdie, hvis Forrentelse uden nærværende høie Priser vilde være umuelig? Eftertiden vil bedre komme ud med Sproget, Under 18de Orthr er udkommen en Forordning for Danmark og Norge som indeholder nærmere Bestemmelser i Henseende til Ægtefolks Adskillelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Under samme Dato er ligeledes udkommen en Forordning som bestemmer følgende Vilkaar, under hvilke Kiøbstæds-Jorder i Danmark og Norge kunne afhændes: 1 Hvor Kiøbstædernes Jorden ere udskiftede til Grundene eller Byggepladsen i Samme, skal det være Enhver, som nogen saadan Lod tilhører, uformeent at afhænde denne særskilt fra Grunden, til hvilken den var henlagt, under de Vilkaar, som i denne Vor Anordning foreskrives. Kiøberen af en saadan fra nogen Kiøbstædsgrund afhændet Jord skal være berettiget til at bebygge Samme, at boesætte sig derpaa, og der at drive borgerlig Næring som Haandværker; derimod maa han ingenlunde der bruge Handel, ei heller brænde Brændeviin enten til egen Forbrug eller til Salg, samt ikke brygge Øll uden til sit Huses Fornødenhed. 2 Det staaer saavel udenbyes som indenbnes Mænd frit for, at kiøbe slige Jorder. Dog bør Enhver, som derpaa erhverver Eiendom, lige med andre Byens Jndvaanere deeltage i alle de reelle og personelle Tynger, som disse paalægges, forsaavidt han ikke ved Privilegier maatte være befriet for de sidste, 4. Den første Kiøber af saadan Jord, der sælges adskilt fra den Grund, hvortil den var udskiftet og henlagt skal til Kiøbstædens Kæmnerkasse, af hver Tønde Land geometrisk Maal, erlægge en aarlig Afgift af 2 Skiepper Byg, som betales i Penge, betegnet efter hvert Aars Capitels=Taxt. 5, Ved hver Forandring af Eier forhøies denne aarlige Afgift med 2 Skiepper Byg, indtil den har naaet en Tde. Byg pr. Tde. Land, hvorefter ingen uder ligere Forhøiese i Samme bør finde Sted. 6. Ligeledes skal ved hver Forandring af Eier, erlægges en Recognition af 1 Rd. pr. Tde. Land, til Byens Kæmnerkasse. Saa bør og ved Salg af slige Jorder, ligesom ved Salg af andre faste Eiendomme, erlægges til Vor Kasse hvad nu er eller herefter vorder paabudet. 7. 6 Henseende til de Kiøbstædsjorder, hvilke nu ei ere udskiftede til Grundene, men derimod overdragne een eller anden Jndvaaner, med den Forpligtelse, at de ei kunne afhændes til Andre end Byens Borgere eller Jndvaanere, ville Vi allernaadigst tillade, at slige Jorder herefter, ikke mindre end de forhen omhandlede, maae sælge til udenbyes Mand, til at bebygges og beboes under ovennævnte Betingelser. Og skal ved Salg af saadan Jord saavel den aarlige Afgift, som Recognitionen ved Forandring af Eier, ikkun sættes til det Halve, imod hvad der, paa Grund af Forestaaende, bør svares Kæmnerkassen af de Jorder, der nu hæfte til Grundene, 8. Med Uge Frihed, samt mod saadan Afgift og Recognition, som i 8 1/4 er bestemt, kunne og de til Kiøbstædgrunde henlagte Jorder, hvoraf der allerede svares særskilt aarligen Afgift til Kirker, Skoler og andre offentlige Stiftelser, separat fra Grundene afhændes dog at hvad som nu deraf svares til slige offentlige Jndretninger, nes vedbliver uforandret. 9 Hvergang en Familie boesætter nogen i Følge af denne Anordning afhændet, Kiøbstædsandant strax i tigheden indberettes til Vort Veniske Rente, og General Toldkammer, paa det at hvad, der fra Toldvæsenets Side i den Anledning maatte findes nødvendigt, kan vorde iagttaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Spotsbierg, den 20de October. Med vestlig Vind Bramseils Kuling, godt Veir og N. Vind er fra Kl. 2 til 6 i Eftermiddag. ud af Sigte nord fra syd efter, passeret en fiendtlig Flaade. Bedækningen bestod af 2 Orlogskibe, hver paa 24 Kanoner, 1 Fregat og 1 Kutterbrig paa 18 Kanoner; Koffardieskibene vare 51 Forselskibe, 40 Brigger, 31 Galeaser, 4 Skonnerter og 1 Jagt, i alt 131 Seilere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Nyborg, den 22de October. Et armeret Fartøi under Maaneds=Lieutenant Wiuffs Commando begav sig ind i den sidst forfra ankomne Convoi, og erobrede, efter en Times Geværilds Modstand et af Førselskibene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Helsingøer, den 23de October. I Gaar henimod Aften kunde fra Telegraphen observeres, at der blev skudt nogle Kanonskud nord paa; men af hvem vides ikke, da Mørket i det samme faldt paa. Fra Nakkehoved meldes i Dag, at en Brig observeres uden for Kullen, som formodes at være fiendtlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
I et No af Adresseavisen for 1711 læses følgende snurrige Bekiendtgiørelse til det danske Publikum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
NB. Det berømte Antonii Brambillas gymnastiske Solskab har den Ære at begynde dets Spectakel i Frederiksberg den 7de Aug førstkommende, imellem 6 og 1 Eftermiddag, foruden mange utrolige Legems Kræfters Øvelse, Spring- og Ligevægter; Tager den lille Engelsmand 3 Støtter hver Støtte 1 Alen høi, over hvilke 3 Støtter han ligger 3 Bolde, over de 3 Bolde 3 Flasker, og paa den ene Flaskes Hals staaer han paa Hovedet med Fødderne i Veiret, forestillende en Klode af et Uhrverk, for uden andre utrolige Ligevægter af no Paafund. Spectaklet bliver værdiget Deres Majestæters og Hoffets Nærværelse; og derfor er ovenmeldte Selskab forvisset om, at det danske Publikum som efterfølger store Hoveder, hengivne til theatralske Sager, ogsaa med vil beære det med dets Vivaanelse, allerhelst da saadanne haarde og smidige Legemlige Øvelser opvækker Sielen af en medfødt Dorsk hed og indblæser Mandhaftighed og Tapperhed o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
J den 1006te Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere: 21. 49. 7. 28. 42.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Ribe. Den 23de Octbr. tildrog sig det Uheld at af 6 Karle fra Østervedsted som vare udvadede i Havet for at siske, druknede de 3 ved at komme i et Hul, Efter lang Søgen fandt man dem om anden Dagen, Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 23 Octbr.: Peder Roneds Kone. Paa Chatharine Kirkegaard, Jens Hansen Vægter, 63 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
AVERTIskiær, - Generalproven paa "FændriH. K. D. ken eller den falske Mista ke foretages næste Fredag Aften Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Indgangsbilletterne I Hovedforestillingen afhentes om Söndages fra Kl. 11 - 12 Form. og 2-4, Efterm. Hos Terup. Libe den 29de Octbr. 1811. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Næstkommende Søndag og indtil Marts Maaneds Udgang tager Gudstienesten i Domkierken sin Begyndelse kl. 10 Formiddag. Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Fra Holmbaaden er ved sidste Flod bortkommet en jern Kiede, 9 til 10 Al. lang og et jevn Anker eller DrægFor Jndleveringen af disse Ting loves en passende Douseur og om de ere stiaalne, da Navnet fortiet, hvis Tyven opdages af Nogen. Ribe den 29de Octbr. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Fra Holmen ere bortbleven, i fortbroget Koe brændt paa venstre Horn He og paa høire Horn med Consumtions brænde; hvor denne antræffes bedes den optagen og mig Underretning tilmeldt da jeg betaler for Uleiligheden, i Et og Alt Ribe den 28 Octbr. 1811. C. P. Øllgaard, Deelefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Et honet Fruentimmer ønsker sig antaget som Huusholderske enten paa en Herregaard eller i en Præstegaar senere Tid, i Henseende til Frembringelse, været et afdet nordre Jyllands bedste og kornrigeste Jordstykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Charade. Een Stavelse jeg er, men, - vexles fem Vocaler, Da hver af dem en nye Betydning giver mig. Med A jeg er et Sted, hvor Solen sildigst daler, Og Ørnen ofte til sit Rede vælger sig. Med E jeg bruges tit, især ved Nytaars Tider At ønskes andre skjøndt fra Hjertet det ej komMed O den Arme i sin Dragt mig gjerne lider, Men Modedukken ej sig bryder stort derom. Med . - jeg er et Træe som man kun lidet agter, Skiøndt det af Lægen dog erkiendes fuld af Dyd Med U elskværdig er jeg udi Ord og Fagter, Den Vise mig anseer for Qvindens største Pryd Copulerede. J Domkirken den 1ste Novbr.: Borger Knud Hansen og Pigen Lovisa Johan Jacobs Datter. Samme Dato Skomager Niels Nielsen Brandt og Pigen, Mette Thomsen Falch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 1ste November: Peder Jensens Datter Sophia Amalia, 2 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
AVERIISSEMENT. Søndagen den 10de Novbr bliR. K. D. ger sal i Ribe foreenede Klub Selskab i de af Selskabets Medlemmer som önsker at deeltage deri, ville tegne sig paa Subskriptisuslisten, som findes fremlagt i Selskabets Sahl. Ussing. p. t. Baldirecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Natten til den 31te Octbr. behagede det Forsynet at bortkalde min gode Fader Birkedommer Dutzen fra det Timelige til det Evige, hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Familie og Venner. Nibe, den 1ste Novbr. 1811. Outzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Hos Adjunet Wohnsen er Hvidkaal at faae for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
En god fransk Viin Ædike, til nu forestaaende Slagte Tid, kan faaes for 3 Mk. 12 s. Potten hos Matzen. - Kæmner
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Et sort Faar klippet og et hvidt Vedder Lam med Uld er indtaget paa Willef Mark, og staaer hos Konrat Nielsen Pantemand, hvor Eieren kan afhænte samme mod at opgive Mærkerne og betale Omkostningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
En duelig Murmester, som forstaaer sit Haandværk tilgavns, indbydes til at boesætte sig i Lemvig, hvor han kan være sikker paa at finde god Næring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Sammesteds kan en vel oplært Brolægger ogsaa vent at finde tilstrækkeligt Arbeide og godt Udkomme, ifald en saadan vil nedsætte sig her. Lemvig, den 21de October 1811. F. K. Skonau, Justitsraad og Byfoged Kiersholms Hovedgaards Mark, beliggende i Aarhuus Stift, Wiborg Amt, Lysgaard Herred, Torning Sogn, een halv Miil østen Knudstrup Kroe, bliver ved offentlig Auction paa bemelte Gaard bortsolgt Tirsdagen den 26 No. vember, førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, udi Tolv Aggerjord Parceller, paa 5, 2 enhalv, 1 enhalv og 1 Tønde Hartkorns Størrelse som og nogle mindre, alle af god Jordart, tienlig til alleslags Sæd, til den er og god Tørve Mose, endog gode Kull Tørv og Hede der græsser godt, og kan med Fordeel opploies. Samt 18 Eng Parceller, af 1 Skp. Hartkorn og nogle mindre Næste Dag bortsælges een betydelig Deel Bygninger, til Nedtagelse, deriblandt en Lade 17 Gulv eller 34 Fag Ege Bindingsværk, Ege Been, stærk og svær Fyr Over tømmer, Murede Væge, og over 20 Fag god Stuehuus Bygning m. m., og derefter een Deel Ege Træet paa Roden, tienlig til Bygnings Tømmer og Væge Redskaber. Parcellerne lader Hr. Johan Glud i Kiersholms Mølle Lystavende forevise som og Kortter over samme. Conditionerne skal ved Auctionen vorde bekiendtgjort og for Kiøberne indrettede saa billige som mueligt. Staaerupgaard den 10de October 1811. M. Sommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Paa Landeveien mellem Warde og Øllevad er af Borger Jep Sindek her i Byen funden 1 Fierding Smør som Eieren hos ham kan erholde udleveret, imod at erlægge en billig Findeløn og øvrige paagaaende Omkostninger. Ribe, den 25de October 1811. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
At jeg undertegnede er flyttet fra NørreportsP. S. gade til Præstegaden og boer i Huuset No. 252, bekiendtgiøres det ærede Publikum. P. Schydtz,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Kongelig confirmeret Stats- og Ams Musikant i Ribe og Riber Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Fra Holmbaaden er ved sidste Flod bortkommet en jern Kiede, 9 til 10 Al lang og et jevn Anker eller Dræg. For Jndleveringen af disse Ting loves en passende Douseur og om de ere stiaalne, da Navnet fortiet, hvis Tyven opdages af Nogen. Ribe den 29de Octbr. 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Fra Holmen ere bortbleven, i fortbroget Koe brændt paa venstre Høen hiin og paa høire Horn med Consumtions brænde; hvor denne antræffes bedes den optagen og mig Underretning tilmeldt da jeg betaler for Uleiligheden i Et og Alt. Ribe den 28 Octbr. 1811. C. P. Øllgaard, Deelefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
Natten imellem Søndag og Mandag sidstleden eller 6te og 7 Octbr. er af Hillerup Byes Mark bortkommet, en gammel sort Hest, 14 Aar, har lidet Stiern og Snup og nogle graae Haar om Hovedet og høire Bagfod lidet hvid, samt forsynet med den Kongelige Brænder det en samme Hest fork blev efterlyste forrige Aar i Aviserne tilligemed en bruun Norrebak, som jeg da fandt staaende indtaget hos Arne Nielsen i Moeshuuset i Sønder Stendeerup Sogn ved Kolding. Formodentlig har den gamle Hest taget sin Tour efter Skovene ved Østerhavet, igien. Hvo som kan give nogen Oplysning om denne, ombedes at tilkiendegive dette til Underskrevne Eier som erkiendtlig godtgier Uleiligheden og alle medgaaende Omkostninger. Hillerup i Nør Farup Sogn ved Ribe den 23 October 1811. Peder Kieldsen Seem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-10-29
En guulmalet Haandlyge, med Glas alene, er sidste Søndag, den 20de October. vertat. tagelse, bortkommen hos S. T. Hr. Ramling. Vedkommende ombedes. ten til Hr. Ramling er til 1 siden. an
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Udenlandske Efterretninger:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
(af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Paris, den 21de Octbr. Journal de i Empire fortæller, efter Biere fra Salamanka, at Marskal Hertugen af Ragusa (Mormon.) Commandant en Cheifor Armeen i Portugal og General Grev Dorsenne Commandant en Chef for Armeen i det nordlige Spanien, paa nye have provianteret Cindad Rodrigo er terat de først havde nøde Englænderne til igjen at gaae over Coa. Marschal Suchet marschette mod Valencia og var allerede i Nærheden af samme, og man haaber at denne Plads snart vil overgive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Den Amsterdammer Coureer af 20de October leverer følgende Efterretninger fra Armeen i Spanien. Ved Torbiscon og Mottil i det sydlige Spanien, tilintet, gjorde General Godinot ganske Montijos Division den 20de og 21de Aug., blot Montijo selv reddede sig med 12 Mand. Ved General Etion lod Hertugen af Damatien Guadiana Kysten rendse for Ballosteros's 3000 Md. stærke Bande. Ballesteros selv indskibede sig til Cadix. General Cossagne besætter Ronda. Hertugen af Dalmatien er gaaet tilbage til Sevilla og Hertugen af Belluna forsætter Operationerne ved Cadix. Fra Armeens Eentrum erfarer man, at General Darmogna er afgaaet med sin Division til Cucenza for i Foretning med Suchet at angribe Valencia. Oberst Roizet af 13de Dragonregiment har overfaldt en Bande og nedskudt 120 Banditer. Jnsurgenterne i Murcia giver Wellington Skyld for dette Nederlag. Alutielig følger en Jndberetning fra Marschal Su Hovedqvarteret Murviedo den 29 Septbr. Eftes at Marschallen tog denne Stad i Besiddeln 27de og lod Løbegravene for Fortet som havde satning af 3000 Mk. og 18 Kanoner aabne den Ved V. Apo blev 10 til 1100 Bønder som havde sammenrottet sig, deels adsplittede og deels dræbte af Oberst Milet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Den Amsterdammer Coureer af 23de Octbr. indeholder en heel Deel Keiserlige Decreter som angaae de Hollandske Departementers indre Organisation. Jfølge et af samme skulde de Deputerede af disse Departementers Lovgivende Korps forsamle sig Torsdag den 17de Octbr. i Amsterdam i et Conseil, under Prinds Erkekantslerens og Gouverneurens Forsæde. Man troer ikke at Deres Keiserlige Majestæter indtræffer igien til Paris før i Slutningen af October Maaned. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Efter Moniteuren bestaaer Eskadren i Texel af bare Linieskibe, besatte med Hollandske Matroser. Flotillen som bestaaer af Brigger og commanderes af Contreadmital Villaumez, er især bestemt til otøve Matroserne og lade dem maneuvrere paa Zuldersøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
London, den 16 Octbr. (Af Journal de l Empire.) Hs. Majestæt er nu bleven saa farlig syg at manhar fundet det nødvendigt at kalde en nye Læge. Denne er Dr. Willis som helbredede Hs. Majestæt 1801. Fra Calcutta meldes, at Prinds Mosee Codseen, Tippo Saibs anden Søn har skudt sig selv den 2den Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
For at forhindre Slavehandelen ligger der 6 Engelske Fregatter paa Kysten af Guinea. Man forsikkre at de have borttaget 106 Amerikanske, Spanske og Portugisiske med Slaver beladte Skibe, ført dem til SierraLeone og der sadt Slaverne i Friehed igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
J Canion har en Chineser opfundet et Slags Jld som ikke lader sig slukke naar det først har amændt Træe. For at anstille en Prøve løb han ud med en lille Bark og da nogle Søerøvere nærmede sig ham kastede han Jld paa deres Skibe og den fortærede dem ganske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Commandanten paa Øen Trinidad har opfunden en egen Maade at forebygge klingende Myndts Udførsel. han har nemlig af 25000 Piaster som han har sat i Circulation, ladet udhugge et Stykke omtrent af Schillings Værdie, af hver Piaster. Uagtet dette, skal disse Piastere antages efter deres fulde Værd og den som ikke vil dette eller ikke omvexle dem, faaer af Regieringen deres fulde Værd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Jfølge Efterretninger fra Bucharest af 30 Sptbr. slaaes man siden den 18de daglig i det lille Vallachie. Jsmael Bays og Felizv Agas Tropper, sidste for største Deelen Rytterie, vedblive at forurolige General Sat Corps. Jfølge de sidste Efterretninger skal Tyrkerne, 20,000 Md. stærk ikke være over 2 Mile borte fra Crasava og have besluttet at bemægtige sig dette Sted skiønt Russerne i Nærheden af samme have opkastet betydelige Forskansninger. Da Tyrkerne forsamle sig i stor Mængde ved Slobodsee, venter man daglig at det kommer til en Fegtning mellem disse og det at General Kutusow commanderede Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Hamborg, den 25de Octbr. For at befordre Runkelroens Dyrkelse, har Regieringen befalet at det ogsaa i vort Departement til næste Aar skal beplantes 400 Hectarer (omtrent 800,000 Qvadrat Fod) Land med denne nyttige Plante.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Blandede Efterretninger. (Af Kbhvns. Skilderie.) Ordene Divan og Porten forekomme ofte i Aviserne, men kun faa have et ret tydeligt Begreb om disse Udtryk. Divaner er i det Tyrkiske Rige egent ge det høieste Statsraad, som forsamles ved høitidelilig Leiligheder, for ved sit Raad at lede Sultanens Forholdsregler. Dets synlige Præsiden er Storviziren. Sultanen selv tager, skiønt han pleier at være nærværende bag et Forhæng eller Gittervindue, ingen virksom Deel i sammes Raadsførsler. J de senere Aar har Statsraadet tilladt sig at giøre Jndgreb i Vizirens Rettigheder ved at forminske hans Ansvarlighed, saaledes, at det første i Sager, der ere af Vigtighed for Staten, giør Udslaget ved sin Stemme og indskrænker den sidste. Divanets underordnede Medlem mer ere nu Capudan Pascha eller Storadmiralen, de to Kazyaskers, Rigets Storskatmester, Underskatmester, der er den øverste i Krigsdepartementet, Storproviantmesteren og Nischandji Effendi, der hænger Seglet (Tughra) med Sultanens Navnetræk ved offentlige Documenter. Kayaskerne ere de eneste af Corpset Ulema *), der have Sæde og Stemme i Divanet og som Dommere (thi deres Navn betyder Armeens Dommere) styre, under Storvizirens Opsigt, Proceduren, ved det høieste Tribunal. Mufti kommer, skiønt har er Lovens Overhoved og Tyrkernes første Øvrighed, aldrig i Divaner, fordi man troer, at det er under hans Værdighed i noget mueligt Tilfælde at fremtræde som Dommer. - Porten eller Keiserporten kaldes, efter østerlandsk Sprogbrug, Storvizirens Pallads, og dette er Grunden, hvorfor det ottomanske Hof i alle offentlige Forhandlinger kaldes den høie Port Porten til et Pallads kaldes i Orienten den fornemste og prægtigste Deel af en Bygning, i hvis Haller For sterne og de Store fordum giestfri modtoge de Fremmede og dømte imellem deres Undersaattere. Men da et saadant Sted ikke egner sig til Anliggendernes Forhandlinger i et stort Rige, saa blev det snart nødvendigt, at opføre særdeles Palladser for Viziren. Men Navnet er imidlertid blevet tilovers, fordi Undersaatterne kun paa den Vei kunne forestille Sultanen deres Anliggender; selv den Egn af Staden, hvor Storvizirens Pallads staaer, hedder fortrinsviis Porten. J hele Persien kaldes en Souverains Hof Porten. a) Et Corps, som evigen og arveligen udgiør Religionens og Lovens Bevarere hos Tyrkerne. Det nyder den høieste Agtelse og besidder stor Magt og Jndflydelse. Hudde, en meget rig Borgmester i Middelburg. følte saa stør Attraae efter at lære at kiende Chinesernes Religion, Love og Sæder, at han omtrent i Aaret 1700 foretog en Reise til China. Han anvendte en stor Deel af sin Formue til at erhverve sig denne Kundskab. Han lærte Sproget saa fuldkomment, at man antog ham for en Chineser. Han var saa lykkelig at hans Ansigt ikke røbede ham. Omsider blev han Man darin; han giennemreiste alle Provindserne i denne Egenskab, og kom tilsidst tilbage til Europa med en Samling af 30 Aars Jagttagelser; det tabtes ved et Skibbrud. Det er maaskee det største Tab Videnskaberne nogensinde have lidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. Lollands og f. Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Mariboe, den 24de Octbr. 3die Dags Feberen vedbliver i denne Tid at rase iblandt os i fuld Maade. Nogle Givte og Ugivne, Unge og Gamle vandre iblandt os som levende Skygger. Gid dog Landalmuen engang maatte lære at indsee Nødvendigheder, af, at tye under slige Omstændigheder til en lovbefalet Læge og at holde sig sammes Forskrivter efterrettelige!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
J Eftermiddag imellem Kl. 3 og 4 hørtes herfra nogle svære Kanonskud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Paa Kommissionen for Kiøbenhavns Forsyning med Brændsel, dens Forestilling, ang. Brændeprisen for indeværende Forsynings Aar, har Hs. Maj., under 9 f. M., allern. approberet det i samme fremsatte 2det Alternativ saaledes: "at der for de 3de første Favne, der ere tilstaaede Kbhvns Jndvaanere, betales 29 Rd. pr. Favn, og for alt det øvrige tilstaaede Brænde, ligesom for alt hvad som er leveret eller levere til den Kongl. Hofetats Brug, samt til offentlige Jndretninger og Autoriteter, 34 Rd. pr. Favn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Den Keiserl. franske Konsulat i Kiøbenhavn har bekiendtgjort, at ifølge det franske Kaperreglement er alt Salg af Kapermandskabets Andeel i Priser: forbudet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
Prisen paa Salter ved Walløe Saltværk. videre forhøiet til 10 Rd. pr. Tønde paa 250, 11 Rd. 24 s. pr. Foustage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-11-01
J Anledning af en Præmie=Bekiendtgiørelse fra Laurvigs Distriks Kommission have 2de Medlemmer af Selskabet for Norges Vel og Borgere i Christiania tilstillet Budstikkene Udgiver en Forskrivning paa 400 Rd. d. Kour., hvilken Pengesum de ønskede udsatte som Belønning for den Forfatter, der efter Kyndiges Dom meest fyldestgiørende fremsætter og udvikler de Fordeele for Universitetets Anseelse og Jndflydelse paa Nationen, som vilde følge af dets Oprettelse i Christiania, fremfor i enhver anden norsk Bye.