Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-06
Fædrelandet. Kiøbenhavn, den 2den Junii. Glædet ved andre Souverainers Agtelse og fremmede Nationers Kierlighed kom Hs. Kongelige Majestæt, efter en Fraværelse af ni Maaneder, igaar tilbage til sit Riges Hovedstad, og modtoges her med de lydelige og een stemmige Glædesyttringer, et trofast Folk skylder den elskede Konge, der opoffrer egen Ro for at fremme sine Undersaatteres Vel. Kongen indtraf henimod Kl. 2 i Nærheden af Frederiksberg, hvor Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongel. Høiheder Prindsesserne Caroline og Wilhelmine kom Allerhøistsamme imøde. Deres Majestæter mødtes paa Landeveien i Nærheden, af Damhuset. Efter at have omfavnet Sin Gemalinde og Sine Børn, tog Kongen Plads i Hs. Majestæt, i Dronningens Vogn (der var en aaben Calesche med a 6 hvide Heste, og kiørte i samme, efter nogle Øieblik kes Ophold paa Frederiksberg Slot, ledsaget af den i Kongelige Stab og Svitte, samt eskorteret af Hs. Maj. Garde til Hest, til Kiøbenhavn. Ved Grændsen af Stadens Gebeet modtoges Hs. Majestæt Kongen med en Lykønskningstale af Stadens Overpræsident, Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Baron Adler der med Kiøbenhavns Magistrat og Stadens 32 Mænk havde taget Plads noget nedenfor Frederiksberg Bakke Da Hs. Majestæt Kongen nærmede Sa Porten, hvor Fæstningens Commandant og Stadshauptmand havde den Ære at modtage Allerhøistsamme, løsnedes fra Kiøbenhavns Volde 81 Kanonskud, og ligesaamange fra Citadellet og fra Holmene. Fra Vesterport til Amalienborg var Militairet opstillet i vende Raden i følgende Orden: det borgerlige Infantrie og Artillerie; Hs. Majestæt Kongens Livkorps; Søe-Etatens Folk, siellandske Skarpskytterkorps, Kiøbenhavns Jnfanterieregiment; Hs. H. Prinds Christians Regiment Hs. Majestæt Kongens Regiment, danske og norske Livregiment; Garden til Fods og Kongens Livjæger korps; Søe- og Landkadetcorpserne; paa Amalienborg, Plads Guidecorpset og en Afdeling Husarer. Ved Jndkiørselen i Byen modtoges Kongen af Jubelraab, som Hs. Majestæt med blottet Hoved og huld Ned ladelse besvarede. Da den Kongelige Vogn var kommen til Vimmelskaftet, spændte det glade Folk Hestene fra, og trak samme jublende til Amalienborg, paa hvilken Vei den tilstrømmende Mængde var saa stor, og Enthusiasmen saa levende, at Vognen blev ligesaameget baaren som trukken. Kongen saavelsom Dronningen og Prindsesserne syntes levende at føle den eenstemmige Øttring af Folkets Kjerlighed, og efter Ankomsten paa Palajet behagede det Hs. Majestæt Kongen, ved at træde frem paa Balconen, at give Tegn paa Tilfredshed og Glæde over igien at befinde sig blant sine troe Borgere, og hilsedes atter med jublende Fryderaab. Det herlige Veir, som forskjønnede Festen; det i Luften gienlydende Hurra- og Fryderaab; den militaire Musik; de mange Tusinde det flokkede sig omkring den kongelige Vogn for at yttre deres Glæde; de dundrende Kanonskud; alting bidrog til at stemme Sielen til de høitideligste og meest fædrenelandske Folelser. Hvo som har kiendt Fædrenelandets Farer i de henrundne Aar, under den Krisis hvori hele Eurdpa befandt sig, og i hvis Bryst det Ord Fædreneland, har Værd, kunde ikke andet end glæde sig ved, efter en saadan Fraværelse, atter at kunne istemme Dannerfolkets glade Jubel over sin Konges lykkelige Tilbagekomst til Hovedstaden. - Om Aftenen var hele Staden paa det prægtigste illumineret. Frimurerløgen, Postgaarden Kadetakademiet, Giethuset, Raus Gaard og flere Steder, vare prydede med skiønne transparente Dekorationer. Endeel af de offentlige Bygninger var oplyst med Begrandse, og blandt de illuminerede udmærkede Hs. H. Prinds Christians Palais sig. Gaderne vrimlede af en talløs Mængde Mennesker og ved alle Vagterne opførtes Janitscharmusik af Stadens forskjellige Korpser. Paa Altanen af Hr. Major Koppens Gaard i Bredgaden opførtes en ligedan Musik af Hobcisterne ved det borgerlige Artillerie. Omtrent Kl. 11 kiørte den Kongelige Familie giennem Hovedgaderne og Folkets Jubel gienlød atter over al Maade. Først ved Daggrye forsvandt Belysningen og med den tillige den vrimlende Mængde. - Saaledes endtes denne offentlige Nationalfest, uden at mindste Uorden eller Uheld forstyrrede den almindelige Glæde.