JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Khvns Torvepriser den 26de April: Rug 3 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd. Hvede 5 Rbd. Byg 13 a 14 Mk. Havre 10 a 12 Mk. Ærter 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk. Td. Røget Flæsk 2 Rbd. og grønsaltet 9 a 10 Mk. Lisp. Smør 20 a 24 s. Pd. Æg 22 a 24 s., Snesen, Alt S. og T. Fra Flensborg skrives, under 8de de, i "Kieler, Correspondenzblatte, at dertil fra det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie er indløbet et Normativ for Besættelsen af Staden Flensborgs Magistrats og Deputeredes Embeder, hvilket Ref, ikke finder at svare til de vakte og nærede Forventninger. Men ubegribelig finder man den Omstændighed, at " dette, ialtfald høist vigtige Dokument, netop paa de Steder, som indeholde Bestemmelserne, hvorved Staden mister de tidligere udøvede Rettigheder, hele Linier ere bortraderede og igjen udfyldte og overskrevne med mere langstrakt Skrift." Man seer, hedder det videre, med Spænding Magistratens og de Deputeredes Beslutning imøde: (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Den 21de April feiredes som en sand Glædesdag af Stamhuset Birkelses samtlige Beboere, idet de med de oprigtigste Følelser af uskrømtet Kjerlighed modtoge deres unge Herskab, Hr. Kammerjunker og Premier-Lieutenant i den kgl. Garde til Fods, Erich de Skeel og unge Hustru. Samtlige Forpagtere og Forvaltere fra Godsets forskjellige Gaarde havde forsamlet sig i Nørresundby, hvorfra de til Hest ledsagede det nygifte Par, som, omgiven af dets nærme ste Familie, begav sig til sit Hjem. Paa Veien udenfor Vesterhald mødtes Herskabet af en Deputation, der i samtlige Beboeres Navne aflagde deres velmeente Lykønskninger, og udbad sig Tilladelse for Godsets her alle til Hest forsamlede Gaardmænd, 300 i Tallet, at disse maatte escortere deres elskede Herskab til dets gamle Familiesæde. Ankommet til Vesterhaldpasserede Følget igjennem denne talrige Række af glade Huusfædre, der med Jubel hilste det unge Herskab, som de nu omringede, og med lydelig Glæde fortsatte den muntre Skare Veien til Birkelse, hvor de endnu ved tvende opreiste Æresporte traf en stor Deel af Godsets øvrige Beboere, der frydedes ved at modtage et Herskab, paa hvis Godhed for og Kjerlighed til deres Undergivne de allerede havde modta(Aalb. Av.)get mangt et glædeligt Beviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Den 21de de indstrandede paa Vangsaa søndre Strand, Thisted Tolddistrict, Brigskibet Freindship, Capt. John Morice fra Aberdeen, paa Reisen til Riga, ladet tildeels med Steenkul. Mandskabet er reddet. Natten imellem den 21de og 22de de, indstrandede ved Kjøbsted i Thornby Sogn, 1 1/2 Miil fra Hjørring, Briggen Baldur kaldet, Capt. Nygren af Hernøsand, kommende fra Cette bestemt til Rostock med en Ladning Viin, Druebrændeviin og Korkpropper, Ladningen vil blive bjerget, og Skibet er Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Den i Jssefjorden forulykkede Skipper Albrecht fra Randers havde været saa samvittighedsfuld, at sye sine Bøger og alle Skibet og Fragterne vedkommende Papirer ind i Læder, hvorved de ogsaa, til stor Fordeel for Vedkommende, kom svømmende i (Veile Av.) Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Fra Kallundborg ere udklarerede: Skpr. J. Petersen af Aarhuus, Skonnerten Sara, til Belgien med 1250 Tdr. Byg, Skpr. Ravn af Randers, Galeasen Phönix, til Amsterdam med 900 Tdr. Byg. Ankommen dertil var Skpr. Brasch af Aarhuus, Skonnerten Koureren, ballastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Jfølge Randers Avis vil der i Sommer blive sat en Dagvogn i Gang mellem Randers og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Bekiendtgjørelser. Bitter er den Skaal Du i Dag bød mig, og evige, alvise Fader, dog med Hengivenhed skal jeg, saavidt jeg formaaer, tømme den, med Tro, med Haab, med Tillid, Smerteligt saarende er Tabet af den kjærlige Ægtefælle, den trofaste Veninde, den omhyggelige stræbsomme Huusbestyrerinde, og 8te efterladte Børns ømme, opoffrende Moder Elisabeth Catharina fød Behr, dog, qvægende er og bliver Mindet om det lykkelige Liv Du i 24 Aar forundte mig ved hendes Side. Kjerlig opfyldte Du et af hendes varme Ønsker at gaae bort herfra for jeg." Mit Tab blev hendes Vinding! Og denne Overbeviisning, der staaer tydelig præget i hendes blegnede, fredsmilende Aasyn, skal og, ved Siden af det faste Haab "Vi sees igjen," være en lindrende Olie for vore saarede Hjerter. Familie, Venner, Bekjendte, skjænker os i Stilhed en deeltagende Taare, og nedbeder Trøst i vor Barm, Brabrand Præstegaard, Paa egne og efterladte. den 29de April 1833. Børns Vegne, Hahn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Til Efterretning bekjendtgjøres, at Remonte-Commissionen i næsttilkommende Mai og Juni Maaneder vil indkjøbe Remonteheste af det større og mindre Maal. og til den Ende vil være tilstede i Husum den 26, 27 og 28de Mai, paa Dronninglund den 1, 2 og 3die Juni, i Thisted den 5te dito, i Nykjøbing paa Morsøden 6te dito, udenfor i Skive den 7de dito Markedstiden. i Horsens den 10, 11 og 12te dito, i Rimtofte den 14de dito udenfor i Randers den 16 og 17de dito Markedstiden. i Skanderborg den 19de dito) i Fredericia den 21de dito, i Assens den 23, 24 og 25de dito, i Veile den 27de dito) udenfor Markedstiden. i Randers fra 30te Juni til 4de Juli. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at de kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: Cuirasseerheste 10 Qvarteer 2 Tommer, Dragon= og Landseneerheste, 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer, Sjællands=Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en høi og skarp Manke, en velsluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfulde Bove, lige Ryg og Lænd, samt et tilrundet og nogenlunde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuldt Fodskifte. For alle usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbe bider, Kuller, Engbrystighed m. m., maae Sælgeren, indestaae. Kiel, i Remonte-Commissionen, den 24de April 1833. v. Thienen. C. W. v. Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Friskolen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Løverdagen den 4de Mai Kl. 9-12 prøves de Børn, som ønskes optagne i denne Skole. De medbringe Døbeseddel og Vaccinationsattest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Mandag den 6te Mai Kl. 7 begynder Underviisningen atter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Adskillige af Aarhuus Stiftsbibliotheks Bøger, som have været ude over den ved Lovene bestemte Tid, bedes af dHrr. Laanere tilbageleverede de bestemte Udlaaningsdage Tirsdag og Løverdag Middag fra Kl. 121; dog forstaaes ikke herved de enkelte Skrifter, som paa længere Tid ere udlaante til videnskabeligt Brug. Jeg maae ved denne Leilighed tillige bemærk at den, som ved sit Bud forlanger et Skrift, maa medsende et Beviis for Modtagelsen, og at den blotte Anmodning om at erholde Bogen ikke kan være tilstrækkelig. Aarhuus, den 29de April 1833. H. H. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet efter Birgitte Charlotte Lassen af Ørsted, og forhen afd. Mand, Johan August, Lodsoldermand ved Udbyehøi, bliver det Boet tilhørende Huus med Hauge, i Ørsted, stillet til 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 20de Mai og 3die Juni, samt Tirsdagen den 18de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Stedet, der agtes solgt; ved hvilken sidste tillige Boets Løsøre vil blive bortsolgt. Det bemærkes, at de 2/3 Dele af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Huset. Rongsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 22de April 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet efter Mette Johanne Laursdatter af Langcastrup, bliver det Boet tilhørende Huus i Langcastrup, med Hartkorn 4 Skpr., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, som afholdes Mandagen den 20de Mai, 3die og 17de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction, hvorved tillige Boets Løsøre bortsælges, paa Stedet, der agtes solgt. Rongsøe a. Herreds=Contoir i Randers, den 22de April 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet efter afdøde Boelsmand Christen Pedersen paa Gundestrup Mark, bliver følgende, Boet tilhørende, faste Eiendomme, nemlig: a) Stervboestedet, beliggende paa Gundestrup Mark, Deilberg kaldet, med Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 3 Skp. 1 7/8 Alb.; b) en Eng norden for Tammestrup Enge, af Hartkorn 1 Skp. 3 Fk. 2/5 Alb., og e) en Tørvelod i Assentoft Grønmose; stillet til 3de Auctioner, som afholdes Mandagene den 20de Mai, 3die og 17de Juni førstkommende. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, om Formiddagen Kl. 10, og 3die Auction paa Stervbostedet, om Eftermiddagen Kl. 1. Endeel af Kjøbesummen, vil kunne forblive indestaaende i Eiendommene. Rougsøe &c. Herreds=Contoir i Randers, den 22de April 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver det Skipper Niels Steffensen af Aalborg tilhørende, her ved Bryggen beliggende SchalupSkib "Johanne" kaldet, omtrent paa 100 Tdr., med staaende og løbende Redskab, stillet til offentlig Auction, som holdes paa selve Skibet Mandagen den 6te Mai næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, efter de Conditioner, som der nærmere blive bekjendtgjorte. Randers, den 11te April 1833. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Gaarden No. 605 paa Raadhuustorvet, tilhørende S. H. Levin & Comp., opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Tirsdagen den 28de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Gaarden, der fortrinlig egner sig til Handel og Fabrikanlæg, bestaaer af 9 Fag 3 Etage Grundmuur til Torvet, 20 Fag 2 Etage Bindingsværk til Torvestrædet, og 19 Fag 2 Etage Dito til Gaardens søndre Side, samt nogle Halvtage. Eiendommen udmærker sig tillige ved solide Bygninger, gode Kjældere og Lofter, samt Gaardsplads, og Fabrikanlægget kan, i Mangel af Afbenyttelse til sin Bestemmelse, afgive god og rummelig Beboelses-Leilighed. Randers, den 19de April 1833. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Efter Reqvisition, grundet paa foregaaende Forli- og Execution, blive 2de Parceller, den ene oprindelig af Jens Folmers Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 2 Fkr. 1/5 Alb., og den anden Søren Kræmmers Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng 1 3/4 Alb., begge beliggende paa Thuestrup Mark i Sønder Herred, Randers Amt, stillede til 3 offentlige Auctioner, som afholdes paa denne Byes Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Fredagen den 17de Mai, den 31te – og den 14de Juni næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares her paa Contoiret og ved Auctionerne Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for Panthaverne ifølge Pl. 22de April 1817. Ebbeltoft, den 17de April 1833. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Under Skiftet efter afg. Hans Jørgensens Hustrue, Aftægts=Enken Ane Knudsdatter i Østrup Bye, Glud, Sogn, under Boller Gods, er blandt Flere anmeldt, som Arving, den Afdødes Søster, Jnger Magrethe Knudsdatter, givt med Papiirmøller Gottlob Friedrich Gene i Steinfurth, Blockshagen Gods ved Kiel. Hun skal være død og have efterladt sig: 4) en Søn, Gottlob Friedrich Gene, Skrædder paa Godset Annentof. 2) en Datter, Anna Dorothea Gene, ugivt i Steinfurth. 3) en dito, Caroline Catharina givt Stamer, sammesteds. 4) en dito, Ane Margaretha, givt med Papirmager Hasenbalg, i Gundelhelm ved Hoxten. 5) en dito, Johanna Friederica, givt Peters paa Quarnbeck Gods. Disse, og om flere Arvinger gives, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret, for undertegnede Skifteforvalter for Boller og Møgelkjær Godser. Ligeledes indkaldes Boets Creditorer. Braae pr. Horsens, den 26de April 1833. Købke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Skipper Peder Schibye er med sin nye Gallease "Amtmand Treschow" ankommen til Altona, hvorfra han medtager Fragtgods til Aarhuus, man behager desangaaende at henvende sig til Skibet, eller til dHrr. J. J. H. Eschels i Altona. Vindsaalelæder, Fahllæder, Hestelæders Affald, store & smaae Vixlæders Skind, sorte Skind, samt indvalkede Støvleskafter og Forskoe, Alt af Christiansfeldter Fabrik N. F. Lemmich. faaes billigt hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
10 Fjerdinger gode saltede Høstsild faaes til billig A. Lemis. Priis hos Rug, Byg- og Havre Halm kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Papiirs-Hatte sælges hos mig fra 2 Mk. 8 s. til 3 Mk. 8 s. Stykket, ligeledes ægte fortoldede og stemplede Sirtser fra 12, 16, 18, 20, 24, 28 s. a 2 Mk. Jsaac Davidsen. til 2 Mk. 4 s. Al.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Superfiin Greisenburger Lærred, fine Schlesinger- og Creas=Lærreder, moderne fine dobbelte Cassimirer, gule, hvide og schamon, til Veste, Bomulds Lysegarn, er ar Jsaac Davidsen. riveret hos Homoopathiken eller den reformeerte Lægekunst, et Ugeblad for Sundheds- og Sandhedsyndere, Udgivet af H. C. Lund, 1ste Qvartal, er at faae for 6 Mk. hos J. Jessen og S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Hos Boghandler J. Jessen i Aarhuus er indlagt en Subskriptionsplan paa afdøde Professor Rector O. Worms efterladte Skrifter, som ville blive udgivne ved Biskop R. Møller og Rector Dorph. Papiirs-Hatte sælges hos mig fra 3 Mk. til 4 Mk. Stk., ligeledes Sirtser fra 12, 16, 18, 20, 24, 28 s. 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Al., m. m. til meget billige C. J. Wulff. Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-02
Nylig er arriveret smukke Dreiler til Duge og Servietter, til meget billige Priser, hos C. J. Wulff. Bøger, men ogsdag i Gange ugenlig i Overglemmige A . et paa, fo
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
No. 71. den 2 te Mai. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts -Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Nyheder fra Udlandet. Begivenhederne i Tyrkiet, Constantinopel svævede endnu den 6te April i Angst og Frygt, da man ikke havde faaet noget Svar fra det ægyptiske Hovedqvarteer, som med hver Dag kom Hovedstaden nærmere. Rigtignok var en Afdeling af den russiske Flaade kommet dertil og havde landsat 5000 Soldater, men Gjæringen vedblev dog øiensynligen at tage til. Jbrahim behøver kun at vise sig i Scutari, saa vil der upaatvivlelig udbryde en Opstand, som den russiske Magt neppe vil kunne undertrykke. Russernes Ankomst til Constantinopel havde opbragt Muselmændene til det alleryderste. Sultanen havde ladet mange af sine Stormænd hemmeligt henrette, fordi har var kommet paa Spoer efter, at de stode i forræderske Forbindelser med hans Fjender. Hertil kommer endnu, at der siden Russernes Ankomst til Hovedstaden er udbrudt en Sygdom, der har alle Cholera symptomer, og bortriver de Angrebne inden 24 Timer, naar der ikke strax anvendes Aareladning, som kun meget Faa underkaste sig, da Tyrkerne ere altfor ligegyldige. Jfølge Privatefterretninger var den russiske Flaade passeret Bosphorus, og havde besatDardanellestrædet. Den 10de April skulde hele det russiske Hielpekorps være samlet ved Constantinopel. Der meentes, at de russiske Tropper vilde blive lagte i Leir paa den asiatiske Side af Bosphorus. Et russisk Jnfanteriekorps paa 10,000 Md. var gaaet over Donauen, og i fuld Marsch til Constantinopel. General Kisselew, hidtilv. Gouverneur i Fyrstendømmerne, skal kommandere den russiske Landarmee. J Wien havdes Efterretning om, at Øen Cypern havde gjort Opstand mod Porten, forjaget alle de tyrkiske Embedsmænd, og erklæret sig for Mehemed Ali.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Algier. Herfra haves ubehagelige Efterretninger for den franske Regjering. To Araberhovdingers Henrettelse havde opvakt en saa almindelig Forbittrelse hos de Jndfødte, at disse havde samlet sig i uhyre Antal for at gjøre et almindeligt Angreb paa de forhadte Franskmænd, for om muligt at ødelægge dem. Ex=Deien af Algier sagdes at være pludselig forsvunden fra Livorno.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Spanien. Nylig hed det i Privatbreve fra Madrid: "Dronningen, en Dame af udmærkede Aandsgaver og ædelt Sindelag, en sjelden Fyrstinde af Bourbonnernes Slægt, vidste for nogen Tid at fængsle den paa Siel og Legeme svage Konge, saa hun havde en næsten uindskrænket Statsmagt. Men hendes Fjender, med Zen Bermudez i Spidsen, have indskudt Kongen en farlig Mistanke mod hende, og beskyldt hende for en utilladelig Kjerlighedsforbindelse, hvorover hun strax fik Ordre til, ikke at maatte forlade sine Værelser. Denne pludselige Forandring i hendes Gemals Sindelag lader befrygte endnu strengere Forholdsregler i et Land, hvor Geistligheden har saa stor Magt over Samvittigheden, og hele denne Stand har hun imod sig."Nu meldes derimod derfra, at Dronningen atter staaer i Begreb med at gjenvinde sin tidligere Overvægt, og at giengielde Hr. Zea den Streg han havde spillet hende ved sidste Haandkysning. Det kommer kun an paa, at holde de Andre borte fra Kongen, thi han lader sig vende og dreie ligesom man vil have ham, derfor maa hun nu passe paa at smedde mens Jernet er varmt, Men Spaniens Skjebne beroer dog fornemmelig paa Ferdinands Liv eller Død; i samme Øieblik det sidste skeer vil det ulykkelige Spanien atter vorde et Bytte for Rædsler, maaskee for en Borgerkrig, en Kamp paa Liv og Død imellem Dronningens og hendes Datters Partie, og D. Carlos's bigotte Tilhængere. Dronningen søger nu at overtale sin Gemal til en Sundhedsreise (han skal næsten over hele Legemet være plaget med aabne ulægelige Saar), da hun saa haaber at gjenvinde sit forrige Herredømme, og da kan Hr. Zea være sikker paa at vorde styrtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Neapel. Herfra haves følgende, som der forsikres authentiske Efterretning af et gandske eget Slags For noget siden bad Kongen af Neapel sin Gemalinde (Kongen af Sardiniens Datter) at spille ved en lille Hof=Soiree, og hun lod sig overtale dertil. Som Dronningen vilde sætte sig ved Pianofortet, trak Kongen Stolen fra hende, saa hun faldt bag lænds om paa Gulvet, paa en ikke mindre end anstændig Maade. Da hun var staaet op igien, bebreidede hun Kongen dette grove Spøg, og sagde til ham: hun troede at have ægtet en Konge, men mærkede nu, at hun kun havde faaet en Lazzarone, hvorpaa Kongen svarte hende med to vældige Øresigen Grædende forlod Dronningen Salen, men Kongen befalte, at Soireen skulde ligefuldt fortsættes. Jfølge denne huuslige Scene har der fundet en stærk Koureervexling Sted imellem det neapolitanske og sardiniske Hof, og man troer, at den vil have en Skilsmisse til Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Schweitz. De fra Frankrig bortflygtede Polakker have til Forbundsdagen i Schweiz indgivet følgende Bønskrift, undertegnet af Obersterne Lelewel, Oborsti, Paskewitz, Antoni, Stolzmann og StePhanowski:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Efter at vi frivilligen havde forladt vort af Fjenden erpbrede Fædreland, satte vi vort Haab til det franske Folk, hvis Berømmelse og Uheld er saa nøie forbunden med vor Skjebne. Dette Folk, hvis Frihedskjerlighed har fundet en ærefuld Anerkjendelse hos det civiliserede Europa, strakte sine Arme ud imod os, og siden vor Ankomst i Frankrig har det omhyggeligen Omsorg for, at forsøde os vore Lidelser. Medens det franske Folk stedse i os saae Levningerne af en hellig Folkeskares Fortrop, lyttede den franske Regjering, som dog skylder Folkesouverammiteten sin Oprindelse, bestandigt til vore Fjenders Opfordringer, behandlede os som Urostiftere og Fjender af den selskabelige Orden. Saaledes bleve da Polakkerne i Frankrig til Slaver: Ministeren for det Jndre raader vilkaarlig over deres Frihed, ja han har Ret til at forvise dem fra det franske Gebeet. Hundrede og fiirsindstyve Deputerede modsatte sig forgiæves Ministrenes Ønske, de maatte give efter for Mængden, men deres Stemme er ikke tabt forFuropa, og mindst for 20 Millioner Polakker. Fjender af enhver Vilkaarlighed og beredt til modigen at taale Skjebnens Slag i Nationernes Tjeneste, saae vi os nødsagede til at forlade Frankrig og at bede Eder, den helvetiske Friheds Repræsentanter, om Beskyttelse og Huusly. De Tjenester, som vort Folk har viist Europa, men endnu mere vor Ulykke tale til Fordeel for os. Vi vente Eders Svar i den faste Overbeviisning, at Ulykkens Slagtoffre ikke ville blive forstødte af dette Land, der stedse var Frihedens Hjemstavn."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Baseleravisen melder, at en Kolonne af 700 Polakker er bleven standset i Baume les dames og tvungen til at vende om igien. Hele den franske Grændse mod Schweitz til var nu besat med Linietropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Fra det Østerrigske. Jfølge Privatbreve skal der i nogle af Siebenburgens Commitater herske en stærk Utilfredshedsaand, der endog paa sine Steder var udbrudt til formeligt Oprør, Nogle Regimenter vare derfor i største Jil blevne beordrede dertil fra Presborg. Tydskland. Foruden den stærke Garnison Frankfurt har faaet, skal der i Egnen opstilles en Forbundshær paa 14000 Md., under Kommando af en tydsk Prinds, berømt ved sin Krigerdaad. Frankfurt seer ud skrives der som om der ventedes den frygteligste Fjende. - Uagtet Polakkernes Tog, efter ovenmeldte Bønskrift at slutte, ikke synes beregnet paa Tydskland, føies dog mangesteds store Anstalter til at holde den lille Helteflok ude, fra Carlsruhe er sendt et heelt Kavallerieregiment til Grændsen, i begge Hesserlandene staaer hele Militairmagten paa Krigsfod, ja Aarvaagenheden gaaer saavidt, at Churprindsen har altid 8 Gensd'armer omkring sig paa Paraden. Ogsaa i Würtemberg hersker ængstelig Bevægelse, og for Reisende er det i denne Tid meget besværligt at passere disse Landes Grændser - Chur prindsen af Hessen-Cassel har nu offentlig erklæret Grevinde Schaumburg som hans Gemalinde til venstre Haand, og befalet, at Militairet skal vise hende samme Honneurs som hans virkelige Gemalinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
Fædrelandet. Rhvn, den 29de April. J Morges Kl. 7 behagede det H. K. H. Prinds Frederik Carl Christian at begive sig ombord paa Orlogsskonnerten Delphinen, hvornæst saavel denne, som de øvrige til Afgang herfra paa Onsdag bestemte Skibe i Formiddags lagde ud af Bommen, dog med Undtagelse af den til Vestindien afgaaende Orlogsbrig, som endnu i Middags laae indenfor Bommen. – Det kongl. Dampskib lagde ligeledes ud i Morges, og foretog i Formiddags en Prøveseiling; det er bestemt at føres af Hr. Capitainlieutnant Ellbrecht. (Khonsp.)Hr. Prof. og Musikdirecteur Schall, som allerede i Aaret 1822, efterat have tjent halvtredsindstyve Aar i det kgl. Kapel, modtog et yderst smigrende Beviis paa den Høiagtelse og Hengivenhed, hvormed dets Medlemmer omfattede deres Anfører, nød ogsaa i Gaar, paa sin sex og halvfjerdsindstyve Aars Fødselsdag, den Glæde, atter at modtage et simpelt, men hjerteligt Vidnesbyrd om, hvorledes han har vidst at bevare den Kjærlighed, som da udtalede sig saa uskrømtet. Medlemmerne af det kongl. Kapel og en Deel af det kongl. Skuespillerpersonale havde nemlig indstuderet en i denne Anledning, til en af Schalls egne Melodier digtet saare skjøn Sang der tolkede Oldingens Fortjenester af Tonekunsten, hans Virksomhed for en velgjørende Stiftelse, og den dybe Agtelse, hvormed Alle hilste den Alderstegne, under hvem de samtlige havde gjort deres først Skridt paa den betraadte Kunstnerbane. Denne Hylding gjorde et meget dybt Jndtryk paa Oldingen som inderlig rørt frembragte sin Tak og det Ønske, at denne Kjærlighed maatte ledsage ham til hans Livs Aften. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-05-03
J Onsdags feiredes paa Skydebanen ved en festlig Samling af nogle og halvtredsindstyve Læger, den Dag, da vor af Lægevidenskaben saa fortjente Etatsraad og Professor Herholdt, for 50 Aar siden kom hertil Staden, som en fattig ung Chirurg. Den Hædrede havde længe iforveien glædet sig til at opleve denne Dag, og overraskedes ved, samme Formiddag at modtage den ham ved en Deputation af Selskabet bragte Jndbydelse til Festen. Flere i Anledning af samme digtede Sange bleve afsjungne, og Herholdts Skaal udbragtes med den største Jubel og een stemmige Ønsker for den som Læge berømte og som Menneske ikke mindre høitagtede Jubeloldings fremtidige Held. (S. Bl.)