JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Man erfarer, at der er meget Overdrevet i Beretningerne om de store Bestillinger paa Soldatergeværer, i Birmingham og andensteds i England. Det hele Kvantum, som er bestilt for den Franske Regering, synes ikke at overskride 400000 Stykker, som leveres Tid efter anden i 15 Maaneder, og som skulle koster med Bayonet og videre Tilbehør 37 Franker eller omtrent 13 1/2 Rigsbankdaler Stykket, imedens de Engelske Soldatergeværer kuns komme Regeringen paa 24 Shilling eller noget over 11 Rigsbankdaler hvert, men Franskmændene fordre større og bedre Bøsselaase, og hele Geværet skal for dem være af bedre Arbeid end sædvanligt. Percussionslaase ere endnu ikke indførte hos dem. Bayonetten, som er regnet med i foranførte Priis, forfærdiges dog ikke i England men i Frankrig selv, da Englænderne slet ikke ville indlade sig paa at gjøre nogen Bayonet til lavere Priis end 4 Franker (henimod 9 Mark), hvilket er Franskmændene for høit, og derfor ville de gjøre dem selv, uagtet Staal er meget dyrere i Frankrig, end i England. - Om de 300 Kanoner, som Holland sagdes at have bestilt i Liverpool, siges i Birminghams Gazette, at det er i denne Beretning ikke et meste Sandheds-Ord, - Belgien har villet bestille et Parti Soldatergeværer, men ingen Credit fundet, og en Bestilling for Polen blev ganske til intet, da den grundede sig paa den yderst mislige Betingelse, at Geværerne skulde frit leveres i Polen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
J alle Englands Orlogshavne rustes med Rasthed, og man er meget snart i Stand til at sende en ganske anstændig Flode af Linieskibe og Fregatter ud for at hævde Englands Overmagt paa Havet, Den temmelig drøje Afgift paa Avertissementer i Aviserne, af 3 Sk. 6 d. (omtrent 10 Mark) for hver Jndrykkelse, enten den saa er kort eller lang, skal efter Forlydende nedsættes til 2 Shilling eller næsten en Rigsbankdaler for hvert Avertissement, som endda er et anstændigt Paalæg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Pengelaanet ved Maberly for Regentskabet paa Øen Terceira vil ikke ret gaae fra Haanden, saasom der staaer formeget Gammelt paa Karvestokken til at kunne godt indlade sig paa Nyt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
De Engelske Statspapirer, som bære 3 Procento Rente, stode i Januar f. A. i 95 og faldt gradeviis i Aarets Løb, saaledes, at de i December stode i 83, som endda er en skikkelig høi Priis og vidner om megen Overflødighed paa rede Penge i Landet. J Slutningen af Januar d. A. stode de paa 81, medens Danske 3 pCt. stode paa 59 1/2. 59 3/4, hvorimod Portugisiske 5 pCt. kuns stode i 43 1/2. (Paa samme Tid stode de Spanske fra 1822 eller de saakaldte Cortes Laan til 5 pCt. i Amsterdam paa 13 3/5, saa at disse ikke endda ere aldeles uden Værdi.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Kongen af Englands yngre Broder Hertugen af Susser har faaet et meget indbringende Embede eller rettere Sinecurepost, som Opsynsmand over St. James Park og Hyde-Park. Udtrykket for den Embedspost er egentlig kuns "Ranger", der bogstaveligen svarertil vort "Skovløber"; men det maa dog nok være en meget indbringende Post da man iblandt Rangers tæller flere Prindser af det Kongelige Blod og selv deres Gemalinder; ja endog den nuværende Dronning af England har Skovløberposten i Bushy Park, som hendes Gemal maatte opgive, da han besteg Tronen. Mange af de ypperste Adelsmænd, saasom Hertugerne af Beau mont, Newcastle og Leeds, ere i Besiddelse af lignende Poster. - J Videnskabernes Selskab i England beklæder Hans Kongelige Høyhed nu den Præsidentspost, som før har været hædret ved saa erkjendte store Videnskabsmænd, som Sir Humphrey Dany og dennes Formand Sir Joseph Banks.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Sverrig. naadigst at tilstille Justits=Statsministeren Grev Rosenblad en brillianteret Decoration af Serasin Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Hvor rask Fabrik-Jndustrien gaaer frem i Sverrig, beviser følgende Uddrag af offentlige og officielle Tableauer: J 1819 forfærdigedes 78000 Alen grovt Klæde og derimod i 1828 var Tilvirkningen deraf 120000 Alen; af Bomuldsbaand forfærdigedes i 1819 kuns 42 Stykker, men i 1828 derimod 18540 Stykker; Fabrikationen af Bomuldstøier steg i samme Tid fra 3000 til 41000 Alen; af Gingham fra 31000 til 620000 Alen og af Bomuldstørklæder fra 6000 til 48000 Stykker. Productionen af garvede Skind og Huder har steget fra 11000 til 24000 Stykker. Glasproductionen har forøget sig mere end til det Tretobbelte og Tilvirkningen af Karduspapir fra 1000 til 33000 Ris. J Aftagen er derimod Tilvirkningen af fiint Klæde, Taft og andre Silketøier, Bomulds=Lerreder, Strømper af alle Slags, Seildug og uldne Baand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Til almindelig Glæde erfarer man, at Hans Majestæt naadigst har overdraget til en Commission, bestaaende af Statsraad Friherre af Nordin, Statssecretær for Finantsexpeditionen Skogman, Statscommissær Tunelius, samt Kammeraad Cassel, at foretage en nøiagtig Undersøgelse af Beskatnings-Forholdet i Riget, og i Særdeleshed at udvikle det Spørgsmaal, i hvilken Grad og paa hvilken Maade de Skatter, som nu befindes at være de mest trykkende og mest ujævnt fordeelte, maa kunne formindskes, jævnes eller mod andre ombyttes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Politiet i Stockholm har nylig opdaget en Tyve Complot af 17 Drenge, af hvilke den ældste er 16 og den yngste 8 Aar gammel, og hvilke under Jule Markedet have med meget Behændighed forøvet adskillige Tyverier. De kunne vist blive dygtige Mænd i deres Fag med Tiden, thi den skal tidligt krøges, som godt Krog skal vorde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Ruslands Armee. Efter den nyeste Indretning bestaaer den Russiske Krigsmagt tillands af 29200 Mand Keiserlig Garde til Hest og til Fods; 381800 Mand Jnfanteri i 127 Regimenter, hvert paa tre Batallioner til 800 Mand, og 36 Batallioner til Besætninger i det Jndre; 16 Regimenter Kyradserer, 52 Regimenter Dragoner, Hussater, Ulaner og Jægere til 1000 Mand og 38 Regimenter regulære Kosakker til 500 Mand, tilsammen 87000 Mand regulært Rytteri, 81000 Mand irregulært Ditto; 44300 Mand Artilleri; 27000 Mand Extra tropper og 150000 Reserver. Hertil kommer 20000 Officerer af alle Grader. Hver Soldat faaer i aarlig Lønning 12 Rubler (i Fred Papir, i Krig Sølv, samt et bestemt Kvantum Meel, Gryn og Salt. Hans Tjenesteaar ere 22, og derpaa kan han tage Tjeneste paa 5 Aar paa ny mod forhøjet Lønning og saa atter sion med halv Lønning. Til Underofficerer tages deel dygtige Soldater, deels Borgersønner, som engageres paa 12 Aar, deels ogsaa Soldatersønner, der alle ere værnepligtige og opdrages til Tjenesten i egne Militær skoler. Officererne ere for Størstedelen Adelsmænd eller Fremdlinge, af hvilke især mange have været trukne frem ved Grev Sacken, Barclay de Tolly og Gemalinde, Wittgenstein og Diebitsch, meget til de Jndfødtes Harme. General Jermolov kom en Morgen i Feltmarskal Barclay de Tollys Forgemak, som han forefandt fuldt af Adjutanter og Ordonnantsofficerer, og sparte, om der var Nogen som kunde Russisk og vilde melde ham. - Militærkolonnerne indeholde desuden 400000 Stridsmænd, hvoraf 40000 tilhest, af hvilke Halvparten strax kan mobilgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Blandinger. J Paris er en saakaldet Franskkatholsk Kirke, hvori Gudstjenesten holdes paa Fransk. De Geistlige faae ingen Løn, men underholdes ved frivillige Bidrag. Til denne Kirkes Lærdomme, som synes at finde Tilhængere, hører Ophævelsen af Colibatet, eller Tilladelse for de Geistlige at gifte sig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Ved den svenske Stad Calmar var nylig nær skeet en stor Ulykke, da nemlig 4 Drenge ved at rende paa Skøfter den 14de Januar kom paa et Sted, hvor Jsen formedelst stærkt Strømløb var tynd og usikker, hvorfor de alle fire faldt igjennem, og kuns de to af dem lykkedes det for tililende Hjælpere at faae trukne levende op, men saasom ved denne Leilighed imellem 70 og 80 Mennesker havde begivet sig ud til Stedet for at yde dem Bistand, kunde Jsen ikke bære saamange Mennesker, men den brast under dem og de faldt i Vandet alle tilhobe, dog gik det saa heldigt af, at Jngen mistede Livet i dette kolde Bad, uden hine to foromtalte Skøiteløbere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Jøderne i Varskov have opfordret deres Ypperstepræst til at udstæde Tilladelsen om, at de maatte aftage deres Skjæg for at indtræde i Nationalgarden, og fordret at han selv skulde foregaae med godt Exempel og afrage sit eget Skjæg, da det ikke var noget religiøs Lovbud at bære saadant.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Trefarvede Kokarder og trefarvede Flagge ere i den senere Tid komne meget i Moden iblandt Europas Nationer, især i de nybagte constitutionelle Stater, dog ogsaa tildeels iblandt nogle af dem fra ældre Datum. Disse tre Farver ere dog for hver Stat enten forskellige eller paa forskellig Maade anbragte. Frankrigs tre Farver ere Blaat, Hvidt og Rødt, i Flag get tre opretstaaende Striber og den Blaae nærmest ved Flaglinen, i Kokarden den Blaae i Midten. Hollands Flag har de samme tre Farver, men de tre Striber, løbe jevnsides over hinanden, den Røde øverst, saa den Hvide og nederst den Blaae, men Nationalkokarden er forangegul. Meklenborgernes Flag er ligeledes Russernes Handelsskibe føre et Flag af samme tre hos rizontalløbende Striber, men den Hvide er øverst, dernæst kommer den Blaae og nederst den Røde. Englænderne, Nordamerikanerne og Nordmændene føre rigtignok ogsaa samme tre Farver i deres Flag, men anderledes fordeelte. Belgierne have ogsaa valgt tre Farver, men det er Rødt, Gult og Sort, det Røde nærmest ved Flaglinen. Polakkernes tre Farver ere Karmosin, Hvidt og Mørkeblaat, af hvilke den Førstnævnte er inderst i Kokarden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Kjøbenhavn. J Fredags Aftes (11te Febr.), strax efter at Statstidenden var udkommen, droge endeel Studerende i Hovedstaden til Amalienborg og, efterat have udbedet sig Tilladelse dertil, bragte den elskede Drot i et Vivat en Yttring af deres Følelser og hjerteligste Hengivenhed. Hans Majestæt behagede at tilkjendegive dem allerhøieste Tilfredshed. - Den almindelige Glæde, som Kundgjørelsen af vor elskede Konges Villie i Henseende til raadgivende Stænders Jndførelse i Danmark, har vakt i Hovedstaden, yttrede sig igaar(Søndag, den 13de), idet et betydeligt Antal saavel offentlige som private Bygninger vare brillant oplyste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Allerede Aftenen iforveien saae man enkelte Privathuse illuminerede, men først igaar, da Efterretningen, igjennem de offentlige Blades Organ, kan antages at være bleven overalt bekjendt, antog denne Jllumination en almindelig Characteer, og udbredte sig, uagtet Størstedelen af Hovedstadens Jndvaanere vare aldeles uforberedte derpaa, hurtigt i alle Stadens Qvarterer. Enkelte Steder vare endog Transparenter anbragte; saaledes i Fiolstrædet ud til Volden Hans Majestæt Kongens Navnetræk med Krone, under hvilket der læstes et Vivat, Alt i en glimrende Belysning af couleurte Glasperler; og paa Nørregade det Kongelige Navnetræk i transparent Jld. Mange Steder saaes Blomster, Guirlander og andre Decorationer. Udenfor de Kongelige Prindsers og Prindsessers Palaier og adskillige offentlige Bygninger (som Raad= og Domhuset, Gjethuset, Hovedvagten o. fl.) brændte Beegfakler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Metropolitanskolen udmærkede sig isærdeleshed ved en brillant Belysning. Uagtet en talrig Menneskevrimmel indtil sildig paa Aftenen mylrede igjennem Gaderne, forefaldt ingensomhelst Uorden. - Samme Aften opførtes i det Kongelige Skuespilhuus Heibergs nationalSkuespil: Elverhøi. Ved den bekjendte Replik i 4de Act, som alluderer paa vor Konges landsfaderlige Sind- og den frie Adgang, alle Undersaatter have til hans Person, gjenlød det hele Huus af jublende bifaldsyttringer. - (De i de Kongelige preussiske Stater, indførte Provincialstænder, hvis Form og Grundsætninger, forsaavidt Landets Beliggenhed og Localiteterne tillade det, ville blive fulgte ved Jndførelsen af Stænder i Danmark og Hertugdømmerne bleve, som Forberedelse til den af Kongen af Preussen den 22de Mai 1815 lovede Folke-Repræsentation, oprettede, efter Forslag af den i Aaret 1821 til Udarbeidelse af det preussiske Constitutionsværk nedsatte Jmmediatkommission, og Raadførelsen af den i det paafølgende Aar fra de enkelte Provindser til Berlin indkaldte Deputerede. Disse Provincialstænder traadte i Virksomhed ved et Kongeligt Mandat af 5te Juni 1823; de Deputerede, af hvilke samme bestaae, ere 569 i Tallet, nemlig: 35 Fyrster og Standsherrer, 232 Ridderskabsdeputerede, 180 Deputerede fra Stadscommunerne og 122 fra Landdistrikterne. Disses Forhandlinger udstrækker sig til Raadgivning i alle Dele af Lovgivningen, som angaae de personlige Rettigheder, Eiendomsretten og Beskatningsvæsenet.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Natten imellem forrige Løverdag og Søndag opkom der Jld i det Hr. Preisler i Kongens Lyngbye tilhørende Sted, beliggende nogle Huse fra Gjæstgiverstedet Holland, og baade det og det tilstødende Naboehuus bleve et Rov for Luerne og der blev saa godt som intet reddet. Jsær beklager Hr. Preisler Tabet af ende Medailler, han som Kunstner, i sin Tid har erholdt, hvoriblandt en stor Guldmedaille som han havde faae af den franske Regjering. Hr. Prof. Kuhlau, som boede hos Preisler, reddede kun sit Jnstrument, med ingen af sine Musikalier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Hr. Universitetsboghandler C. A. Reizel har bebudet, paa sit Forlag i Løbet at denne Uge at ville udgive et lille Skrift: "Om de preussiske Provincial stænders Væsen, af Prof. David.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
J Søndags blev en Søn af Mægler Meldolna døb og konfirmeret i Holmens Kirke af Hofprædikan Münter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Vexel=Cours. Hamb. 2 M. - . v. 213. Kjøbenhavn, den 15de Februar. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 1551 a 156 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47447 1/2 Rbs. T. a v. kongl. Obligationer (U. R.) 36 Rbd. Sedler. Dito over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 80 i Banco. Nationb.-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. Dito Dito 108 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 101 1/2 i Banco 4 pC. Dito Dito 97 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 98 i r. S. 4 pC. uopsig. norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 57 1/2 58 L. Sterling. Hamborg, den 15de Februar. Bourdeaux 187 1/2. Pd. tersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 5 3/4., k. S. 13 M. 7 1/2. Cadix 45 1/2. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, 1 2 M. 35, 35. Madrid 45 1/2. Kjøbenhavn 214. Spe. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Frederikshavn, den 16de Februar. Under 12te Dennes saae man sig istand til herfra at meddele den Efterretning at Seilladsen paa denne Byes store Havn var frie og allerede nu er man istand til at continuere denne Melding med Underretning om, at i Havnen idag ere fra Søen indkomne: Skonnerten Hanna, drægtig 55 1/2 Commerce=Læster, Capt. N. F. Wulff, af Kbhvn, fra Messina lastet med Frugt for Rusland og Sluppen Sarah & Anna, Capt. M. Laubiner af Kiel fra Newcastle lastet med Kul, der begge skal have lidt Søskade. En Brig, formodentlig en Dødsuker, har idag ikke kunnet krydseet Havnen op og er gaaet tilankers under Holmene.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Doctor philosophie, Toldinspecteur og Postmester H.J. Wolters's jordiske Levninger bleve igaar stædte til Hvile med en Høitidelighed, som vistnok ingensinde hersteds har fundet Sted. Det talrige følge af Jnd og Uindbudne; Hr. Pastor Smith af Sindal hans Tale, hvorved denne den Afdødes 30aarige Ver tolkede sine Følelser der aldeles stemte med de Tilstæde værendes; Hr. Pastor Bræmers saa træffende Skildring af den Afdødes hæderligen førte Vandel, og den Mængde Mennesker der var tilllet for at skue den Hedenfarnes sidste Vandring, vare ufeilbarlige Vidnesbyrd om hvorledes han almindeligen var afholdt, agtet og æret blandt sine Medborgere og vil have været meget trostende for hans efterladte store og agtværdige Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Skagen, den 16de Februar. Ladningen af den her indstrandede Skonnert Anna af Kjøbenhavn, blev den 13de Dennes lykkeligen ilandbjerget. Om at faae Skibet udsat fra Grunden er Haabet endnu ikke opgivet. Jsen, som indtil forrige Uge laae saa langt man kunde øine, gik da ved de flere Dages Tøveir bort. Vel nærmede en Mængde Jis fra Kattegattet sig Landet den 14de Dennes, men den er igjen bortdrevet, saa ingen Jis nu her er at see.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Blandinger. J Kjøbenhavns Adresseavis staaer et naivt Vers paa Jydsk, der slutter med: O, havde vor Konge i Jydland et Slot: Der skulde han har det saa rart, og saa godt Siden Koldinghuus brændte, gives der rigtignok heller ingen Kongeborg mere i denne betydelige Deel af Danriget!
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
En agtværdig Familie i Odense (Ørnstrup) har i denne Tid havt den Sorg, at til samme Tid som den Næstyngste af dens 6 raske opvoxende Sønner bortreves ved et Sygdomstilfælde, savnedes den Næstældste, og er efter al Rimelighed druknet i Aaen, hvor han er falden ud ved at gribe efter det paa Vandet forbiflydende Skum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Hs. Majestæt har allernaadigst forundt Snedkermester Wille i Kjøbenhavn Eneret til i 10 Aar at forfærdige et Slags af ham selv opfundne Ruller, som har tre betydelige Fortrin endog for de engelske Patent Ruller, at den i Form af et Meubel, saa stor som en lille Commode, kan staae i ethvert Værelse, og dertil saa nem og let, at et Barn kan rulle derpaa, samt kan sælges for meget billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Den 10de Dennes opkom Jldebrand i Kjøbstaden Nysted paa Lolland. 10 a 11 Steder skulle være lagte i Aske. Nærmere Efterretning forventes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Laxefiskeriet har i Vinter været meget slet i Randers. Først nu fanges lidt, der betales med 3 a 4 Mk. Pundet. En Aalestanger fra Christrup ved Randers har sat Livet til i Jsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Jødernes hebraiske Bønnebog (Tesila) vil udkomme i Kbhvn, paa Dansk. Oversættelsen vil Sideviis følge Texten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
(Meddeelt af Hr. Gartner J. Beck.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Efter Opfordring af den Kgl. botaniske Gartner i Kjøbenhavn Hr. Mørch, har jeg afvigte Aar iagttaget og optegnet den Tid hvori Solen har skinnet og da det mulig kunde interessere Flere at sammenligne dem med Resultatet af de i Avisen Nr. 100 af Kgl. Gartner ved Rosenborg Slotshave Hr. Lindegaard, optegnede bemærkninger, meddeles disse. Januar havde 3 1/2 Soeldage og 27 3/4 Mørkedage. Februar. Marts April 9 1/4  20 3/4 - Mai 20 3/4 - 10 1/4 - Juni 13 17 Juli 22 1/2 - 8 1/2. - August 15 1/2. - 15 1/2 September 12 - 18 October 15 - 16. November 84 - 21 1/ December 11 3/4 - 19 1/2 J alt 249 1/4 Soeldage og 215 3/4 Mørkedage. At Forholdet er ulige og Antallet af Soelskinsdagen her i Egnen overstige de for Kjøbenhavn er mærkelig: dette i Forening med Fleres Jagttagelser, med Hensyn paa den i Egnen ved Kjøbenhavn faldte større Mængde af Regn, lader slutte at vi her i Egnen neppe have lidt saameget som de paa hiint Sted. Førstnævnte Kgl. botanisk Gartner Hr. Mørch har havt den Godhed at meddele mig sine bemærkninger over Forholdet af Soeldagene og Mørkedagene i Aarene 1827, 28 og 29, da han var botanisk Gartner ved Universitetshaven i Lund, og da det mulig kunde interessere Tænkende, meddeles disse ogsaa her. 1827 havdes 201 Soeldage og 164 Mørkedage. 1830 i Kbhvn. 115 3/4. = 249 1/2. - 1830 ved Aalborg 149 1/2. - 215 1/2. - 1330 har altsaa af de fire sidste Aar været mindste riig paa Soelfiinsdage, og at denne Mangel paa Soelskin vistnok i Forening med den overordentlige Mængde Regn har havt betydelig Jndflydelse paa Vegetationen i Almindelighed er neppe at betvivle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Døde. Brandmajor Schmidt; A. C. Langberg, f. Folin, 73 Aar; Høker J. Jensen, 47 1/2 Aar; Gjestgiver Chr. Bentzen; A. K. Wegner, f. Bech, 57 Aar, Blytækker Hilliger; alle i Kbhvn. A. C. Petræus, f. Bech, i Vordingborg. J. M. B. Huistendahl, f. Galskjøt, 54 Aar, til Rungstedgaard. Kbd. J. Andersen, 49 Aar, i Horsens. - Frøken H. Rumohr, 18 Aar, til Trenthorst. W. Lübbes, 33 Aar, til Marienthal.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Aalborg Torvepriser, den 12te Februar. Oxekjød 6 a 8 s., Herregaardssmør 24 s. Bøndersmør 16 a 18 s. Pundet. - Ost 4 Mk. a 5 Mk. Lpd. - Ny Rug 4 Mk. 1 s.; Kartofler 18 s. Skp.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Aalborg Kirker. Første Søndag i Faste prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Ved Tallotteriets 1342de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 26. 23. 31. 78. 59. Collegering skeer hver Søndag fra Morgen tidlig til Aften Kl. 6. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Bekjendtgjoreløer. Skjent længe forudseet, er det mig dog en frygtelig tung Pligt, at bekjendtgjøre for Familie og Venner at min gode Mand Joachim Lundt ved en blid Død den 18de Februar om Morgenen Kl. 8 gik overtil det Bedre i sit Alders 59de, sit kjære Skolelærer-Embedes 37te og vort Ægteskabs 30te Aar. Een Søn modtog ham, 7 efterlevende Børn og en Svigersøn deler hjertelig min dybe Kummer, og ligge hjertelig forener de deres Bønner med mine, til Alles Forsørger: at han vil give mig Kraft til troende at bede, at han fremdeles vil være mig saa naadig, at give mine og mig vort daglige Brød. Aalborg, den 18de Februar 1831. M. sal. Lundts. født Mehl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
De Herrer Handlende, der forenede sig om, at vise min salig Mand den Hæder uopfordrede at bære hans afsiælede Legeme til sit Hvilested; de mange inden og udenbyes Ærede, der, tildeels uindbudne beærede ham med følge, de unge Veninder, der ligeledes gave den Forevigede et talende Beviis paa Agtelse ved at pryde hans Liigskare og bestre hans Vei til Graven; de Herrer Pastorer Bræmer og Schmidt, der ved hjertelige Ord tolkede den Afdødes sieldne Værd, med eet Ord: Enhver, der hædrede min salig Mands Jordefærd med Tegn paa Agtelse og Deeltagelse, modtage herved mit sønderknuste Hjertes varmeste Tak! Frederikshavn, den 16de Februar 1831. Ane Kirstine sal. Wolters. fød Thuren. Fourholdt, i Horsens Sogn, Dronninglund Herred, med tilliggende gode Jordeiendomme af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr.; og en underliggende Engparcel af Hartkorn 3 Skpr. 1/2 Alb., kan underhaanden faaes tilkjøbs, paa favorable Vilkaar, og i Mangel af Salg, kan samme erholdes i Forpagtning. J begge Henseender kan tiltrædelsen skee enten til næste 1ste April eller 1ste Mai. For ubekjendte Liebhabere bemærkes det: at Gaarden er beliggende 2 Miil fra Sundbye, ved Landeveien til Sæbye, dens Bygninger ere af nyt opførte for 3 a 4 Aar siden, og at giver Bopæl for en Familie uden for Bondestanden; Eiendommene ligge tæt omkring samme; i Gaardens Mark er nedlagt 12 Tønder Vinterrug-Sæd; og paa Engene kan aarligen avles over 100 Læs godt Høe; ligesom der om Sommeren, foruden Gaardens nødvendige Besætnings-Kreaturer, kan græsses omtrent 100 Fæhøveder. Ved Opbrækning kan Marken betydelig udvides, og til hvis Forbedring haves Mærgel, i Overflødighed paa Eiendommen. Ligeledes ere en Deel større og mindre, af 3de Gaarde i Lemb, Hellevad Sogn, nu udstykkede Parceller, fra 3 til 10 Skpr. Hartkorn, med eller uden Bygninger, strax at faae til Kjøbs paa billige Vilkaar. Liebhaverne til Gaarden Fourholt, som og til sidstmeldte Parceller, ville behageligen snarest muligt, henvende sig, enten til Procurator Dannisøe i Aalborg, som kan afhandle det Fornødne, eller og til undertegnede Eier. Fourholt, den 25de Januar 1831. Lars Jensen.