Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-23
J Onsdags skulde en Skomagerdreng bringe et Par nye Støvler og et Par Læster til en Kunde. Paa sin Vei blev han i Skindergade tiltalt af en velklædt Mand, som bad ham gaae op i et Huus paa 3die Sal og spørge efter en navngiven Person, som han vilde tale med. Han vilde vente nedenfor og tilbød sig at holde Støvlerne saalænge. Da Drengen fik en Drikkestilling, paatog han sig Ærindet. J Huset boede imidlertid ikke nogen Person af det angivne Navn, og da han kom tilbage med denne Besked - havde Fyren fjernet sig med Støvlerne, Læsterne havde han ingen Brug for og derfor efter(Flopst.) ladt i Forsinen. - Quel bruit pour une Omelette - hedden det i Flyveposten - Forleden Dag var der i en af Byens Gader et Opløb og Aarsagen var ikke meere eller mindre end en - Omelette eller som den paa Dansk kaldes en Pandekage. En ung Mand følte en betydelig Trang til en saadan, men de fornødne Midler fattedes ham til at tilfredsstille samme. Lysten tiltog imidlertid, og i sin Fortvivlelse greb han til et fortvivlet Middel. Han gik ind til en Restaurateur, forlangte den omtalte Spise, og da den var nydt, vilde han absentere sig. Men Værten standsede ham i Farten, og nu stod han net i det. Betale kunde han ikke, han havde intet Værdifuldt at give i Pant, og da Værten dog vilde have Noget for Tractementet, smed han Fyren paa Døren med stor Eclat, efterat have regaleret ham med nogle Næsestyvere, for hvilke der iøvrigt ikke krævedes nogen Betaling. Naturligviis var en stor Mængde Mennesker Vidne til denne Execution paa staaende Fod. Under Overskrivten: Et billigt Herberge skrives fra Frederikshavn under 15de dennes: "Hos en Herbergerer her i Byen traf i Markedsdagen det sjeldne Tilfælde, at en Reisende – en Skorsteensfeiersvend - fik af sin Vært ei allene fri Fortæring, men endog Penge til. Efterat den Fremmede næmlig havde lagt sig til Hvile i Aftes i en ham af Værtinden anviist Seng, fik Værten - formodentlig i en temmelig eralteret Tilstand - det Jndfald at jage sin afklædte Gjæst ud ei allene af Sengen, men af Huset, saa at han maatte søge Huusly andensteds i Byen. Jmidlertid fandt den Fremmede imorges Anledning til at henvende sig til Politiet med Besværing over denne mindre galante Behandling af Herbergereren, der, for at undgaae videre Vidtløftighed, fandt det raadeligst at udrede en passende Erstatning i Penge til den Fremmede. At en Herbergerer under saadanne Omstændigheder let skaffer sig et vist i Navn blandt Publikum, og giør sig til et Skrækkebillede for andre Reisende, er jo saare naturligt, hvorfor ogsaa nogle medfølende Venner have i den Tanke, at Kneippens Liv maae ansees som opgivet, forfattet følgende. Tanker ved Herbergets Grav, Paa Havnens Vei en Kneipe laa, Hvor man fik Grød og Ærter, Ja hver Liebhaver kunde faae Gewartz til Mad og Tærter; Men see, nu gaaer den i sin Moer, Og Sorgen - at jo den er stor, (Hjørr. Av.) Regler for Veiret i Juli. (Efter Hoffmann) Regn paa Margarethas Dag (den 20de) bringer ikke Velsignelse. Hvis det regner paa Maria Magdalenes Dag (den 22de, saa vil der sikkert følger Regn derefter. Er det lyst og klart paa Jakobsdag (den 25de, tør man love sig megen Frugt. Er det paa samme Dag tillige varmt, bliver Julen kold. Regner det ikke, bliver det en stræng Vinter, og naar hvide Skyer ved Solskin vise sig paa Himlen, siger man, at Sneen blomstrer for næste Vinter. Dersom Myrerne paa Annasdag (den 26de skyde Jorden høiere op, har man en haard Vinter ivente. Begynde Hundedagene lyst og klart, da tyder dette paa et godt Aar. Som Juli er, saa bliver næste Januar.