JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Kjøbmand Heinz, Handelsfuldmægtig Baumann, Proprietair Larsen, Skomagersvendene Eidrup og Sauffaus, Guldsmedsvend Storregaard, Styrmændene Poulsen og Sørensen, Spekhøker Michelsen, Gaardmand J. Thomassen, Karlene. Tebberup og Dideriksen, Bonden Kaarup, Krydscontrolleur Lieutenant Mayer, Krydsbetjent Birch, Smedemester Meisner, Gaardmand Kaiser, Sadelmager Rockenbouquet, Manufacturhandler Straube, Mad. Petersen. Fra Aarhuus til Callundborg: Kjøbmand Renck, Cand. medicinæ C. Weis, Handels commis Sunne, Hestehandlerne Freisleben, Wodschou, Chr. Hansen, Jensen og Pedersen, nogle Haandværkssvende og Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Jndsendt. Mr. Landvæsenscommissair Dalgas har i et Stykke, indrykket i denne Avises No. 39, fremstillet Faldblodshingsten T. Moses, der eies af et privat Jnteressentskab, som spattet, kroghaset, krogknæet og smalpibet. Hvorvidt Hr. Dalgas kan have Ret til i et offentlig Blad paa en saadan Maade at bedømme privat Eiendom forbigaaes her; derimod anseer den af Jnteressentskabet valgte Bestyrelse sig opfordret til at bemærke:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
At Hans Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg, der har overladt Hingsten til Jnteressentskabet, sikkert ikke vilde have sendt dette en Beskeler med saadanne Feil, som Hr. Dalgas tillægger denne. At Jkke en Enkelt men flere Hestekjendere her have bedømt den gandske anderledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
At Hingsten er en Søn af den bekjendte Moses, for hvis ufødte Føl man ved flere paa Augustenborg afholdte Auctioner har givet over 100 Ledr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
At de der her i Egnen have Fol faldne efter J. Moses ere vel tilfredse med disse, af hvilke derhos Flere have fundet særdeles Tilfredshed hos Hestekjendere. At Hr. Dalgas har været anmodet om at besee af disse, hvilket imidlertid hidtil ikke har fundet Sted. At Adgang til at besee Hingsten fremdeles som hidtil staaer Enhver aaben, som derom henvender sig til En af Bestyrelsen, og at saaledes den, der maatte attraae Hopper bedækkede ved den, selv kan see og dømme. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Tanker. ved Madame R. Schinnerups Grav. Atter en mindre af Statens ædle Borgerinder, saa lyd Frænders og Venners billige Klage ved Din Urne, Karen Schinnerup. - O! kunne Du see hvilke Smerter Di Bortgang har forvoldt Dine Venner; men især en dybtsørgende Ægtefælle og 5 Døttre, som i Dig begræde Tabet af den bedste og ædleste Kone, og en kjærlig og omhyggelig Moder. – Den skjønneste Gave Du har efterladt Dine Børn er Dine sjeldne Dyder og gode Grundsætninger. – Alle som kjendte hende, sige, at med den reneste Vandel, forbandt hun det redeligste Hjerte. Jdel Dyd var hendes Handlinger. Vi tabte hende, men i Venners og Frænders Bryst staaer hendes uforglemmelige Minde. Fred med Din Mand, Du Ædle, Gode, Blide, Dit Minde boer i Efterladtes Bryst. For Dydens Palme faaes Du ene stride, Den var Din Lyst. Din Vandel reen, og reen Din Daad, Dit Hjerte, Og aabent for enhver, hvis Daad var reen. sig Andres Fryd var Fryd og Graad Din Smerte, Og Alles Ven. O! kunde Du fra Gravens tause Gjemme Kun see den Qval, Dit Savn opvakte her. O! kunde blot vor Veemods fulde Stemme, Gjenlyde der. –Men nei, Din Sjæl hist troner i det Høie, Dit Opholdsted blandt lyse Aander er, Der smiller Du; ei taarefyldte Øie Dig stuer meer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars Brystsvaghed har det behaget det alvise Forsyn den 6te dennes ved en blid og rolig Død at bortkalde til det bedre Liv min gode og uforglemmelige Mand og vore tvende Børns kjærlige Fader Gaardeler Christen Mohnsen i Bygballe, i hans Alders 66 Aar. J 25 Aar deelte han Livets Glæder og Sorger med mig; kun den som kjendte hans Færd her paa Jorden som Menneskeven og Fader, vil bedste kunde overbevise sig hvad Tab jeg og Mine har lidt. Dette bekjendtgjøres herved med smertelig Veemod for deeltagende Slægt og Venner. Bygballe, den 9de Marts 1836. Pelene sal. Mohnsen, født Gregersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Søndagen den 13de Marts afholdes et af de smaae Baller i Selskabet Polyhymnia, hvortil Adgangsskort for Fremmede, 1 Rbd. pro persona, kunne afhentes hos Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. J. Meulengracht. N. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Samtlige Arvinger efter den paa Stautrup Mark afdøde Opholdsmand Jacob Jensen og forhen afdøde Hustrue Ane Rasmusdatter indkaldes herved til et Skiftemøde, som afholdes paa disse Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, Tirsdagen den 29de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, ved hvilket, om mueligt, Skiftet attraaes sluttet. - Det bemærkes: at under Skiftets Behandling ere følgende Personer opgivne som Arvinger: Jacob Jensen i Horndrup, Kirsten Jensdatter i Monberg, Jens Nielsen i Stautrup, Rasmus Nielsen i Tebstrup, Lauritz Nielsen paa Hylke Mark, Maren Jensdatter i Aarhuus Hospital, Peder Rasmussen i Østerbye, Lars Rasmussen i Beder Karen Rasmusdatter i Langballe, samt Børnene efter en Søster til den afdøde Kone, som har boet i Ogstrup. Saavel de Navngivne, som de flere Arvinger, der maatte melde sig, have – forsaavidt dette ikke allerede er skeet – at legitimere deres Slægtskabsforhold til og Arveret efter de Afdøde, ved den ovenbenævnte Samling. Hads & Ring Herredscontoir, den 10de Marts 1836. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Tirsdagen den 15de d. M. foretages Auction i Ful den Skov, Hophaven og Fløistrup Skov over en Deel, ved Udskiftningen til Borthugning bestemte Træer, for største Deelen Bøge, som tildeels ere tjenlige til Gavningstræe. Lysthavende ville møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 ved Møllekrogsledet. Vilhelmsborgs Birkekontoir, den 8de Marts 1836. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Mandagen den 21de d. M., Kl. 10 Formiddag, bliver hos Guldsmedmester Schibler her i Byen efter hans Begjering, holdt Auction over endeel ham tilhørende Sølvtøi, bestaaende af 6 Spiseskeer, 12 Theeskeer, nogle Theester, 2 Sukkertange, 1 forgyldt Flodekande, i dito Flødeskee, 1 Sukkerskee, 1 Peberbøsse, og nogle Hovedvandsæg med mere, og over 50 Stkr. ham ligeledes tilhørende deels ægte og deels halvægte Meerskums= samt Træ=Pibehoveder med Sølvbeslag. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning, saavelsom at sufficante Kjøbere gives 8 Ugers Credit. Skanderborg, den 10de Marts 1836. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Blegede og ublegede Tvister af de meest gangbare Nummere samt flere Sorter couleurte Tvister, saa og godt Bomulds= og Linneds=Lysegarn, faaes hos P. Agerup. ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Extra godt hjemavlet Hor sælges til 16 Rbmk. Lpd. J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
No. 44. den 12 Marts. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Blandinger. J Ungarn er passeret en mærkværdig Naturbegivenhed; Beretningen er dateret fra Sölös Györk den 10de Februar, og lyder saaledes: "Jgaar Morges begyndte det her at snee saa stærkt, at Sneen laae ved Middagstid over halvanden Fod høi. Plattensere bruste frygteligt og optaarnede høie Bølger. Derpaa kom der pludseligt en stærk Søndenvind og tilintetgjorde Sneedyngerne med en utrolig Hurtighed. Kl. 3. opstod der et skrækkeligt Tordenveir, ledsaget af Storm og Sneefog. Tre Mennesker bleve ihielslagne af Lynild. Derefter blev Alt igjen saa stille at ikke en Vind rørte sig. Men pludseligt bleve Jndbyggerne satte i en frygtelig Skræk ved et uhyre underjordisk Bulder, hvorpaa der øieblikkeligt fulgte et stærkt Jordskjælv, saa alle Folk ilede ud af deres Vaaninger. Mange Huse styrtede sammen; den 20 Qvadratmile store Plattensøe var og er endnu bedækket med sort Taage, paa mange Steder synes Vandet at sprude som om det kogte, og sidste Nat har det opkastet mange døde Fiske. Alle Jndvaanerne af Dalene Lazani og Til have maattet forlade deres Hjem, da de siden Jordskjælvet ere aldeles bedækkede med tykke stinkende Dunster, og man paa flere Steder saagar har seet Flammer opstige fra Jorden. Vi ere her i den skrækkelig ste Angst; Søen kaster atter i Dag taarnhøie Bølger og mod Skyerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Ved Branden i St. Petersborg har der i Enkeltes vidunderlige Redning atter tydeligt aabenbaret sig et Forsyns skjærmende Haand. En Eddikebrygger fra Bremen havde fulgt sine Børn til Theatret, og var derpaa selv, tilligemed sin Kone, gaaet hen paa et Besøg i Nabolauget, Pludseligt lyder Brandraabet; han iler hen, men finder Alt omspændt af Luer, og enhver Redning umulig. Hans Kone faaer imidlertid Krampe og maa bringes hjem; og Hvad finder han der, alle sine Børn i god Behold, Det mindste Barns Egensind, ei at ville med ind i Theatret, havde tvunget de Andre, imod deres Villie, men til deres Lykke, at vende om igjen ved Jndgangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Keiseren havde selv personlig bivaanet den høitidelige Sielemesse som blev læst over de Ulykkelige der vare blevne Offre for den skrækkelige Brand. Stedet, hvor den afbrændte Bygning stod, er nu saa reen og jevn, som om her aldrig var passeret noget, og Pladsen, som for faa Dage siden vrimlede af glade Mennesker (foruden Lehmanns Theater stod der paa denne endnu mange flere Fjellehuse opreiste til Folkets Moerskab, men Lehmanns var det største og smukkeste er nu øde og stille som en Kirkegaard. Og da det overtrøiske Folk ved den indtrufne Ulykke tillige er bleven levende erindret om en Munkespaadom, at nærværende Karneval skulde vorde ledsaget af alle mulige Ulykker og tilsidst bringe Pesten over Petersborg, vil det vel neppe i Aar mere overlade sig til dette Slags Forlystelser. To Straalemestere ved de Sprøiter som brugtes ved Branden have af Keiseren hver faaet en Belønning af 1000 Rubler, flere af Brandfolkene have faaet Medailler, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Tydske Aviser fortælle følgende fra St. Petersborg: Grev 2, en meget aandrig Cavalleer, ikke sjelden neens med sine Finantser, er meget yndet af Keiser Nicolaus, og befinder sig stedse i hans Omgivelse. En Dag bemærkede Keiseren en sjelden mørk Stemning hos Greven, og idet han strax gjennemskuede Aarsagen dertil, drog han ham tilside, idet han trøstende hviskede ham i Øret: "De er utilfreds, Greve, jeg troer at vide hvorfor. De maa adsprede Dem; jeg skal sende Dem en god Bog, som vil opmuntre Dem." Næste Morgen sendte Keiseren ham en i Maroquin smukt indbunden Bog, hvis Jndhold var 10,000 Rubler i Papiirspenge. – "Nu, hvorledes behager Dem den Lecture, jeg har sendt Dem?" spurgte Keiseren Greven nogle Dage sildigere. – En fortræffelig Bog, Deres Majestæt, svarte Denne: Jeg er bleven saa henrykt af Jndholdet, at jeg allerede er færdig dermed, og med Længsel seer den anden Deel imøde. – Dette Jndfald overraskede Keiseren. Dog sendte han virkeligen endnu en Bog af samme Jndhold som den Første, men bag i lod han indhefte et hvidt Blad, hvorpaa han skrev de Ord: "Ende paa andet og sidste Bind."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Den engelske Prindsesse Sophie er tilstødt et slemt Uheld. Pludseligt hørtes et gjennemtrængende Skrig fra de af hende beboede Gemakker i Kensingtonpalaiet, og da Tjenerne kom ilende til stod Prindsessen i lysLue. En Guist fra Kaminen var sprunget ud og havde antændt en Flaske med Spiritus vini som Prindsessen just havde havt i Haanden. Hun er forbrændt paa Halsen og paa den ene Side af Ansigtet samt har faaet Øienbrynene afsvedne, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
For at gjøre sig et Begreb om Parisernes Naragtighed anføres, at nylig var om Aftenen over 1200 Mennesker opstillede i Rækker udenfor Børen til Cafsehuset de la Renaissance, af hvilke Mange, efter at have frosset i 3 Timer, ikke kunde komme ind. Verten havde maattet lade komme 8 Stadsergeanter forat holde Orden paa den larmende Folkemængde, der skreg: Ninal Nina, Viis os Nina! o. s. v. At han har gjort en god Speculation erfares deraf, at han den anden Dag havde indtaget over 5000 Fr. J flere Morgener havde man fundet Krandse med røde Baand, paa Morey's og Pepin's Grave. Men Engellænderne synes dog endnu at ville overgaae Pariserne i Daarskab. Naar de 3 Maaneder ere ømme, hvorpaa den berygtede Rinas Kontract med Kaffehuset lyder, vil en Engelskmand have hende over Kanalen med sig og give hende 6000 Specier for at vise hende frem et halvt Aar. (Dersom hun kun ikke gaaer af Moden forinden)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Den nylig afdøde Dronning af Neapel havde i bendes sidste Øieblikke overrakt sin Gemal en Bog, hvori der var opskrevet mange Navne paa nødlidende Familier som hun havde understøttet, og taget det Løvte af Hs. M. om at fortsætte disse Velgierninger til hendes Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Fra Wien fortælles, at en høi Statsmand (Metternich,) skal hos alle Europas Magter have andraget paa, at samtlige Jernbaner, i Tilfælde af Krig, stilles under Folkerettens Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Fra Lemberg til Wien anlægges nu en Jernbane, hvorpaa der daglig arbeide 30,000 Soldater. Ved Hjelp af denne Bane vil man paa et Par Dage kunne transportere Slagteqvæget fra de fjerneste Egne af Gallizien med langt mindre Bekostning end hidtil, og uden at Kreaturene ved den lange Drift miste ofte en Trediedeel af deres Vægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
J Moskau havde man i Begyndelsen af Febr. 34 Sr. Kulde. Qviksølvet frøs, og al Handel og Vandel standsedes, fordi Jngen vilde ud af Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Jernbanen mellem Brüssel og Mecheln blev i Decbr. Maaned benyttet af 28000 og i Januar af 29000 Reisende, aldrig nogen Dag under 800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Den 13de Februar slog Lynilden ned i et paa Rhinen liggende Fartøi og traf en Matros, som stod ved Masten, paa følgende Maade: Straalen foer mellem Halstørklædet og Nakken langs ned af Ryggen, derpaa om over Forsiden af Laaret, ned over Knæet, Benet og Foden, ud igjennem den store Tag. Paa sin hele Vei havde den borttaget Huden; Foden var fuld af Brandvabler, og Tagen var flakt. Matrosen er under Lægebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
J Berlin er en Justitsraad Wiese bleven dømt til 14 Maaneders Fængsel for Fornærmelse mod en høi Ministerialøvrighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Bremens Jndvaanere have i denne Tid havt den behagelige og vistnok sjeldne Overraskelse: at deres Jndtægter, som Overslaget havde forberedt dem paa en Defect af 24,000 Rbd., have tvertimod givet dem et Overskud af 57,000 Paa begge Elbbredder mellem Hamborg og Curhavn skal der nu anlægges en Telegraph=Linie, hvortil den danske og engelske Regjering have givet deres Samtykke under Betingelse af at de kunne afbenytte Telegrapherne uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Modellen til Hamborgs nye Børs roses i Hamborgske Aviser som et sjeldent Kunstværk. Den er forfærdiget (efter den danske Architect Schmidts Tegning) af Henrich Hansen, Søn af Rector Hansen i Ribe, Snedkermester i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Ved en Strømpefabrikants Dørklokke i Hamborg. læser man følgende beskedne Bøn: "Hvo som ønsker at kjøbe af mine Vare anmodes om behageligst at ville ringe paa fra om Morgenen Kl. 8 til om Middagen Kl. 12, og om Eftermiddagen fra 2 til 4. Den engelske Biskop af Durham er død i denne Tid fra det største Bispedømme i den protestantiske Christenhed. Hans Jndkomster ansloges til c. 350,000 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Søeretten i Carlscrona har dømt Lotsen Mons Person, for ved Skjødesløshed at have foranlediget Briggen Atlas's Stranding, til 1 Aars FæstningsstrafStænderforsamlingen i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Sagen om Haandværkernes Vandringer, sluttet fra Gaarsavisen. Disse Associationer – sagde den kongl. Commissarius, – ere revolutionaire og systematisk organiserede. Medlemmerne forbinde sig ved de afskyeligste Eder til at virke efter Stilling og Leilighed. Gjenstanden for deres hemmelige Sammenkomster er at forberede en almindelig Opstand. Det er dem ligemeget i hvad Grad deres forbryderske Forsøg maatte lykkes. Selv under ugunstige Omstændigheder ansees Uroligheder som Fremskridt paa den udpegede Vei. Det er saaledes begribeligt, at det kan være farligt for den nerfarne unge Haandværker at besøge Steder hvor saa fordærvelige Associationer findes. Saavidt vides have de bekjendte Frankfurtske Scener netop deres Oprindelse fra hine Haandværker=Associationer, og Anordningen blev nærmest anlediget ved et Andragende fra den kgl. Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt. Anordningen er grundet paa en Erkjendelse af de omhandlede Associationers Farlighed, som Hs. M. Kongen de ler med flere andre Magter. At ophæve den vilde blive udtydet som en Ligegyldighed ved hvad der vedkommer Europas Rolighed. Det forekom saaledes Commissarius, at den ei med Nytte kunde petitioneres om en Ophævelse af Placaten, men i det Høieste om en Lempning af sammes Bestemmelser, som allene maatte henstilles til AllerhøistsammerEt Medlem yttrede derpaa, at Forsamlingen Viisdom. burde ei sætte Kongen i Forlegenhed ved at petitionere om Ophævelsen af en Placat, hvis Emanation var grundet i Overeenskomst med de Stater, med hvilke Danmark staaer i Forbindelse; hvad Kongen havde lovet de andre Potentater, maatte han holde. Der kunde være politiske Hensyn som vare Forsamlingen ubekjendte. Et andet Medlem yttrede, at den danske Nations Characteer var Borgen for, at de danske Haandværkssvende ikke vilde indlade sig i lastværdige Forbindelser og at fremmede Svende kunde medbringe endog farligere Grundsætninger end dem man ved de Danskes Reiser befrygtede forplantede til dansk Grund. Efter at endnu flere Medlemmer havde yttret sig om denne Sag, havde Committeens Referent, Justitsraad Salicath, erklæret, at da Forsamlingen ikke kunde bedømme de politiske Forhold som muligt afhold Kongen fra at opfylde Stændernes Ønske, saa maa enhver Undersaat have den Tillid til Hs. Majestæt, at han gjern har villet opfylde det, skjøndt der for Øieblikket var Hindringer derfor. Men saalænge disse Hindringer ikke vare Forsamlingen bekjendte, var han overbeviist om, at Hs. M. i den Andragende kun vilde see en Yttring af Stændernes Tillid og Hengivenhed, som udtalte sig i det Haab, at da Forholdet mellem Fyrste og Folk i Danmark var saa inderligt, maatte et Forbud af det omhandlede Slags betragtes som ufornødent til at betrygge indvortes Orden, Rolighed og Fred. En deligen blev der vedtaget, at det ved Afstemning med Kugler skulde bestemmes, om Forsamlingen skulde indgive nogen Petition i denne Sag eller ikke. Da herved nu befandtes at være 36 St. imod og kun 29 St. for en Petitions Jnd(St. T.) givelse, bortfaldt denne Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Forlangt Jndrykkelse. Om Hoverie og Jagt. Man skulde troe, at den Strid, der i længere Tid er ført i Bladene om Hoveriets Ophævelse, maatte allerede være udkjæmpet, men i dets Sted er en ny Dispute begyndt, der staaer i nøieste Forbindelse med hiin. Ligesom Nogle, der kun længes efter Reformationer i bestaaende Forhold, have meent, at saasom det vilde convenere Bønderne at blive hoveriefrie saa kunde man gjerne fratage Godseierne deres Ret til Hor, veriet, saaledes fremkomme nu Andre med lige Prætensioner paa at see Godseiernes Jagtret ophævet, samt Jndfæstning, og Landgilde nedsat til en bestemt Sum for at lette Fæsterne. Forgiæves erindrer man disse Forfattere om at Godseiernes Rettigheder dog ogsaa bør respecteres, thi Reformatorerne kjende ikke til Respect for Rettigheder og ere følgelig ikke i Forlegenhed for Argumenter. De svare, at i forrige Aarhundrede er der allerede skeet en Revolution ved hvilken Jorddrotterne fratoges deres Eiendomsret over deres Fæstegods, ergo have Jorddrotterne formeentlig Jntet at klage over fordi man nu vil disponere lidt vilkaarligt over deres Jndtægter af Fæstegodset, ved nemlig mod hvilkensomhelst Godtgjørelse at fratage dem deres Ret over dette til Hoverie og Jagt m.m. Reformatorerne opstille som et Axsom at Gods eiernes Rettigheder maae vige for Statens Fordeel, og paastaae at have vundet Spil saafremt de kun paavise Fordeele for det Almindelige af at gjøre Jndgreb i dem. Jntet kan være mere falsk end et sligt Princip; thi saavist som det er Statens første Formaal at beskytte alle sine Borgere i Besiddelsen og Nydelsen af det de eie, saa vist kunne Godseierne retfærdigviis fordre at beholde deres Rettigheder til Hoverie og Fagt uforkrænkede indtil de selv opgive dem. Kun for de helligste Menneskerettigheders Skyld eller hvis Statens Existents krævede slige Offere, taaler Retfærdigheden, at man fratager dem deres Ret mod deres Villie, dog vist kun mod fuld Erstatning og Sikkerhed for denne. Og hvor kan da Nogen under nuværende Omstændigheder for Alvor paastaae at dette nu bør skee, Der er ikke allene ingen Nødvendighed for at afskaffe Hoverie, men det er endog meget at betvivle, at man derved overhovedet vilde gavne Landvæsenet. En kyndig og erfaren Landmands Oplysninger herom i den Berlingske Avis No. 17 for d. A. beviste det Modsatte. Denne Forfatter vil derfor ogsaa kun under den Betingelse have Hoveriet ophævet at alle Bønder kunne blive Eiere og at Jngen maatte drive Jord som Fæster, Forpagter eller Leier. Men at dette Project er undførligt indlyser ved sig selv. Jntet fortjener mere at misbilliges end de mange Forsøg paa, gjennem Bladene at indbilde Bonden at han holdes i en underkuet Trællestand, fordi han maa udføre eller lade udføre det Hoverie, han ved sin Fæstecontract har paataget sig. Slige Paastande paasættes almindeligviis i Bla denne Farve ved at raabe paa Bondens Undertrykkelse i forgangne Aarhundreder, idet Avisskriverne da vel vogte sig formed et Ord at erindre hvorledes Forholdenne nu ere forandrede og hvorlidet Bonden nu i Danmark savner noget Gode eller nogen Ret som kan overlades ham uden Andres Forurettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-12
Fædrelandets Forslag, Pastor Søetofts Digt og ugrundede Grunde, de dermed nær beslægtede Stykker af de andre Pastorer, Esmark og Pontopidan, vilde naturligviis nok finde deres Publikum. Thi naar lykkedes det ikke den at behage der lover Plebeierne Fordeele paa Optimaternes Bekostning; De Skribenter vandt stedse Pøbelens og Mængdens Yndest, der søgte at sætte en overordnet Borgerklasse i et forhadt Lys den Yndest – skal være de Herrer Forfattere, som søg den, vel undt.