Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-18
Skildringer af Menneskelivet. Der gives visse Phoenomener, som man i Mængde kan have for Øinene, som man idelig indbydes. til at betragte, hvorom man føler, at der lader sig saameget sige, og som man dog aldrig kan rig tig komme paa det Rene med og blive enig med sig selv om hvorledes det sande Sammenhæng dermed er beskaffent. Dertil kan f. Ex. regnes de mangfoldige Levninger, som man finder i Jorden af Dyr og Planter fra Forverdenen, og som deels ere aldeles forskiellige fra dem, som nu leve paa den, og deels findes paa ganske upassende Steder, eftersom Climattet nu er beskaffent. Man indsee at der har været en anden Tilstand paa vor Klode end den, som nu finder Sted, at den har giennemgaaet en og maaskee flere Revolutioner; men hvorledes det egentlig er gaaet til dermed og hvorledes Jorden i hine Tidsaldre har seet ud er vanskeligt at giøre sig et Begreb om. - Det samme er Tilfældet med de naturlige Forskielligheder blandt Menneskene; man er vis nok paa, at alle Menneskeer kun udgiøre een Art, og de kunne derfor ogsaa gierne af denne Aarsag være udsprungne af et Blod; men desuagtet gives der saa store og mærkelige naturlige Forskielligheder Sted iblandt Menneskene, at man bliver nødsaget til at afdeele dem i visse Racer og tilbøielig til at forklare den store Forskiel paa Culturens og Sædernes Tilstand, blandt Nationerne af denne Race-Forskiellighed. Hvorfor have f. Ex Negerne altid været villige til at bøie sig under Slaveaaget, og hvorfor har det ikke villet lykkedes at bringe den vilde Amerikaner, derunder? Hvad er Aarsagen til, at den Celtiske eller Caucassiske Stamme i Europa hæver sig til en saa høi Grad af Cultur, imedens det herlige Sydamerikas Beboere ere altid forblevne vilde paa den gaadefulde Undtagelse i Mexico og Peru nær Hvorfor beherskes alle Asiatiske Nationer i en saa overordentlig Grad af deres Phantasie, Kan alt dette forklares uden af en naturlig Forskjellighed blandt Menneskene? Man bestyrkes i denne Troe ved at studere deres Legemsbygning og ved at tage Anatomie til Hielp; thi det er unægteligt, at visse Nationers Legemsbygning nærmer sig langt mere til Abernes end andres. – Denne store naturlige Forskiellighed falder i sine Yderpunkter tydeligt i Øinene. Hvor stor er f. Ex. ikke Forskiellen imellem den sorte uldhaarede Neger og den rødlige stivhaarede Amerikaner, imellem den bunkle og stygge Papuas Race og den bruune og og skiønne Malaiske, som har deelet Australier imellem sig imellem den gule Hinduer, den misøiede Mongole, den hvide ranke Europæer og de smaae og tykke Polarbeboere, Forskiellen føler Enhver; men naar man vil rigtig giøre Rede for hvorledes det er bevendt med denne naturlig Forskellighed blandt Menneskene, hvorledes den er fordeelt over Jordkloden, hvoraf den udspringer, hvilke Følger den har i Menneskelivet; da ja da steden die Ochsen am Berge. Jmidlertid er der nu opstaaet en Mand, som har lovet os at trække Læsset et Stykke videre. Denne Mand er den berømte Franske Naturkyndige Oberst Bory de St. Vincent, som i det 8de Bind af det nye Franske naturhistoriske Lexicon, har leveret en Artikel under Titel af Mennesket og deri fortalt os: at han i 20 Aar har samlet paa Materialier til en Naturhistorie af det menneskelige Kiøn, at han betragter denne Afhandling som en Prøve paa det han agter at levere og som et Middel til at giøre sit Værk fuldkomnere, hvorfor han ogsaa har ladet aftrykke 60 Exemplarer deraf, og uddeelt tilligemed et illumineret ethographisk Kaart over Jorden blandt indsigtsfulde Lærde, forat høre deres Meening om sine Jdeer, og udbede sig deres Veiledning. Efterat han i denne Afhandling har først beskrevet Menneskets indvortes og udvortes Legemsbygning kommer han til at forhandle den Qvæstion, om der gives flere Menneskearter; han antager det og ligesom Hr. Viren der har inddeelt Menneskene i to Arter; efter den større eller mindre Aabning af Ansigts=Vinkelen, (nemlig den Vinkel, som dannes ved en Linie, som man antager trukket fra Panden ned til Hagens Spidse, og ved en Linie fra denne under Hagen hen til Halsen; hos Mennesket staaer den første af disse Linier langt meere lødret end hos Aberne; og der er ingen Disput om at hos Negerne ligger den langt mere tilbage end hos Enropæerne, hvilket bedst kan sees af Skelettet; saa der er utvivlsomt, at hine ved Formen af deres Hoveder langt meere nærme sig til Durang, Dutang end disse. Hr. Desmoulin har nyeligen udbragt elleve Menneske=Arter og nu endelig Hr. Bory femten. (Han maae imidlertid absolut forstaae derunder Rater og ikke Arter; thi til at skille en Art fra hinanden udfordes, at Jndividuerne vanskelig sammenblandes med hinanden og at de i det mindste ikke avle frugtbare Efterkommere; men dette finder Sted ved alle naturlige Forskelligheder blandt Menneskene).¬