JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Den 28de d. M. bleve ligeledes Hs. M. Kongens og Hs. K. H. Kronprindsens allerhøieste og høie Fødselsdage celebrerede i Enigheds=Klubben med Assemblee og Soupee, under igientagne Ønsker for Kongen og Kongehusets Flor og Velgaaende; alle Klubbens Værelser vare illuminerede d. 28 og 29 om Aftenen, og 2 smukke Jlluminationsstykker forestillede 1) Hs. Majestets og Kronprindsens Navne i rødt Feldt, bekrandsede med Palmegrene og ziret med den Kongel. Krone, hvilende paa hver en Søile, staaende paa et Postament; 2) Minerva, pegende paa Athen, hvorunder var anbragt følgende Vers: J Nordens Athen Lyset brænder Taa frit, saa klart, til Folkets Held. O Danske, Eders Lykke kiender, Viist fremmer Christian Folkets Vel.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Den 29de blev fra bemeldte Klub uddeelt 30 Rdlr. til Byens Fattige.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Hamborg, den 29de Januari. Med den i Dag fra Zwol om Eftermiddagen ankommende Post have vi erholdt følgende Efterretning, dog ikke directe fra Amsterdam, at de saa kaldte Patrioter og det opbragte Folk have med Glæde imodtaget de Franske, og rettest sagt, indbudet dem at komme til dem. Frihed, Liighed, Broderskab er nu deres Valgsprog, men om det bliver saa til Enden vil Tiden lære. Nok, de fornøie sig over det nærværende, men betænke ikke Følgerne. - Den forrige Borgemester og Raad er afsat og nye ere ansatte i deres Sted. Alle de som ved sidste Revolution 1787 bleve afsatte have nu erholdet deres forrige Plads og nu vendes alting op og ned. - De Franske smigre for dem med store Løfter: Vi skiænke eder igien den Frihed, som for faae Aar siden blev eder betagen. Vi komme ikke til Eder, som de, der ville paalægge Eder et nyt Aag; vore Tropper skulle holde den strængeste Krigstug, enhvers Person og Eiendom skal være i Sikkerhed; Gudstienesten skal blive uforstyrret. Lovene og Anordningerne blive uforandrede. Folket skal have Frihed og Magt til at forandre og forbedre Regieringsformen, som de selv lyster og finder forgodt. - Men hvorlænge skal dette vare? Man veed endnu ikke med Vished hvorhen den Statholderske Familier er flygtet. - De sex fangne Patrioter Vischer og hans Consorter ere satte i Frihed; Magistraten lod dem sige, at de kunde gaae frit udaf deres Fængsel og ikke havde at frygte for nogen Forfølgelse; men de svarede, at man paa en ærefuld Maade skulde lade dem afhente og føre tilbage til deres Huuse.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Frankfurt, den 20de Januari. J Egnen ved Maynz er formedelst det strenge Veier og Generalfeldtmarschalls v. Møllendorfs vedvarende Opmærksomhed alting roeligt. Soldaterne blive hver Time afløste. De ere forsynede med gode Overkioler og blive før de gaae til deres Post vedergægede med en god varm Drik, men for Kuldens Skyld ere de forbudne at drikke Brændeviin. - Det Antal af franske Tropper, som var trukket sig tilbage fra Maynz, er igien besat med nye i deres Sted. - Kufyrstendommet Køllner nu af de Franske inddeelt i 7 Cantons og i Stedet for den ophævede Kurfyrstelige Regiering er ansat en Forvaltning som bestaaer af 14 Medlemmer, der hver nyder maanedlig 400 Livres. Justitien bliver uden Betaling strax forvaltet og dertil behøves ingen Prokuratorer, for ikke at bringe Sagerne i Langdrag og uendelig Vidtløftighed.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Leipzig, den 20de Januari. Det sidste Nyeaars Messe er ikke udfaldet bedre, end Michaeli Messe. Her vare nogle saa polske Jøder der betalte med rede Penge. De fleeste af vore Kiøbmænd, ere siden reiste til Polen for der at føie den fornødne Anstalt til deres udstaaende Penges Betaling, som vil maaske falde besværlig.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Warschau, den 19de Januarii. Her seer alting øde og sørgeligt ud, da vor gode Konge blev nødt til at forlade os. Han lod sig forlyde med, at han aldrig ønskede meere at blive Konge i Polen, men hellere ville tilbringe sin øvrige korte Levetid paa et eensomt Sted, hvor han kunde leve i Rolighed og være fri fra alle jordiske Bekymringer.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Nederelben, den 30te Januarii. Ved en overordentlig Leilighed have vi den Efterretning, som melder os tilforladelig, at Statholderens Familie efterat Statholderen og hans Sønner havde nedlaat deres Embeder og Værdigheder, have begivet sig til Engelland.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Kiøbenhavn, den 30te Januari. Torsdagen den 29 Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag celebreret med Cour ved Hoffet, og derefter det Kongelige Taffel til Middag af 20 Couverts, hvorved opførtes Taffelmusik af Hr. Kammer Musicus, Kirckhoff paa Harpe. Foruden det Kongelige Taffel var til Middag et Marskals-Taffel paa 84 Couverts og Rosen 24 Couverts. - Til Aften var Apartement, og derefter det Kongelige Bunterads-Taffel paa 46 Couverts, Marskals-Taffelet paa 80 og Rosen paa 20 Couverte.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Førstkommende Mandag den 2den Februarii, om Aftenen Kl. 7 Slet, bliver Bal pare en Domino paa det Kongelige danske Theater.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Capitels-Taxt for Siellands Stift; Rug 3 Rdlr. 3 Mk. Td. Byg, 2 Rdlr. 5 Mk. Td. Havre, 1 Rdlr. 5 Mk. Td.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Avertissements. J en agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 10. Februari, Jndleveringen skeer Mandag Formiddag inden Klokken 12 Slet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Jaa Bogtrykkeriet modtages endnu Subskription, paa den Udgave af Hr. Edvar Storm efterladte Arbeider, som Hr. Professor Rahbek agter at udgive; de som ønske at eie samme, ville behagentlig lade deres ærede Navne hos mig antegne saasnart mueligt. Aalborg den 6te Februari 1795. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Ja jeg smigrer mig med at det af mig for nogle Aar siden oprettede Læse= og Leiebibliotek, finder Bifald hos de der ere Elskere af Literaturen og finder Behag i at læse gode Skrivter, men derfor just ikke vil kiøbe de Bøger som de her for 3 Rd. aarlig kan have til Giennemlæsning, saa ønskede jeg at kunne vedligeholde Jndretningen, men da Udgifterne dertil ere mange og det næsten kan beskieftige een om Dagen med at udlevere og imodtage Bøger, saa vil Vedligeholdelsen beroe paa det heele respective Publikum, hvorvidt de fremdeles vil understøtte Jndretningen ved at tage Deel i samme; Og da jeg mueligt allerede til næste Aar maae lade Fortegnelse over de Bøger som Biblioreket indeholder paa nye trykke, vil jeg tillige for i samme lade trykke en Fortegnelse paa alle Jnteressentere, hvoraf da enhver kan see hvem han har at takke for Vedligeholdelsen af en Jndretning der skaffer ham en nyttig og behagelig Underholdning for en ringe aarlig Udgivt. Af tydske og danske Skrivter indeholder Bibliotheket nu for Tiden 840 Bind og vil til næste Aar blive over 1000 Bind. Foruden nogle af de bekiendteste danske og tydske Skrivter som Biblioteket aarlig bliver forøget med, holdes følgende Journaler og Ugeblade, nemlig: af danske, 1) Minerva, 2) Jris, 3) Politisk og Physisk Magazin, 4) Samleren, 5) Journal for Politik Natur= og Menneske=Kundskab, 6) Efterretninger om udenlandsk Litteratur, 7)
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Physikalsk Oeconomisk og Medicochiurgisk Bibliotek, g) Badens Universitets-Journal, 9) Mavnedsskrivtet Nordia, 10) Den danske Tilskuer, 11) Tilskuerne, 12) Todes Sundheds-Journal, 13) Kiøbenhavns Lærde Efterretninger, 14) Kritik og Antekritik, 15) Folkevennen, 16) Folkefienden, og 17) Kiøbenhavns Aftenpost. Af tydske Journaler: 1) Archenholz Minerva, 2) Archenholz Miscellen, 3) Politisk Journal, 4) von Schillers Thalig, 5) Journal der nenesten Weltbegebenheiten, 6) Neue algemeine deutske Bibliotek. Allene disse Jour nager og Ugeskrivter koster aarlig 90 Rd., men enhver Jnteressent kan faae dem til Gennemlæsning for sin aarlig betalte Leie af 3 Rd. At alle kan faae enhver Journal saa hastig som den udkommer, vil man let indsee er umueligt, men det er dog bedre Tiid efter anden at kunne læse dem, end mueligt ikke engang at see dem. Hvo som nermere ønsker at blive bekiendt med Conditionerne for dette mit Leie- og Læsebibliotek, skal paa Forlangende faae dem tilsendt. Til de nærmeste Stæder hvorhen agende Post gaaer er jeg villig at afsende Bøger, naar man forud vil foreene sig med mig om Transport-Omkostningerne, som dog ikke vil blive betydelige. Aalborg, Postcomtoir, den 3die Februari 1795. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Baroniet Holchenhaun i Fyen, dens Hovedgaards Avling og Hollænderie, bestaaende udi 7 Hovedlykker, som alle have Fædrift til Gaarden, og en Skov til Græsning for Ungqvæg, bliver bortforpagtet paa 7 Aar fra 1 Mai 1796 til Aarsdagen 1803. Hovedlykkerne ere ved en Landinspecteur opmaalt og afdeelt, hver indeholdende 72 Tønder geometrisk Maal af Agerland foruden Engbund. Den ene bruges og brakkes til Hvede eller Rug den anden til Byg efter Vintersæden og den tredie efter Byg til Havre med Klever besaaet, den fierde til Slaamark og Eftergræsning, og de øvrige trende Marker til Græsbeed, foruden den bemeldte saakaldede Koeskov til aarlig Græsgang for Ungqvæg. Til Gaarden ligger i en god Kornegn Windinge Sogns Konge- og Kirketiende, som udgiør omtrent 1040 Tønder enkelte Tiende Hartkorn foruden Kirkens Anpart Qvægtiende. Tæt ved Gaarden er en Skibbroe hvilken giver Adgang til Handel med Fremmede fra den aabne Strand, som baade kan losse og lade der, samt med Nyeborg, Kiøbstæd der til Søes, og for Gaaende ikkuns ligger en liden Fierdingvei fra Gaarden. At udbrede Roes over denne Forpagtnings Fordeelagtighed baade i Henseende til Jordens Godhed og Stædets Beliggenhed m.v. vil være tilovers for Liebhabere, som naturligviis selv først vil efterspørge og undersøge Tingen. Jmidlertid meddeeles denne fornødne Oplysning at ingen Slags Jnventarium findes ved Gaarden af Sædekorn, Besætning eller Meierieredskaber. Paa Gaarden er antagelig Boedel for Forpagteren, og ellers god Leilighed til Meieriets Bevirkning. De Jorder hvoraf de 7 Hovedlykker bestaaer, have hidtil ikkuns givet tvende Halme efter Gjødning og derimod hvilet i 3 Aar, saa at Driftens nye Indretning vil finde igiennemgiødede og udhvilke Jorder for sig, uden Tab ved Begyndelsen. Der er Hoveriebønder nok til Gaarden, saa Høst og alt Arbeide Haar med en rap Haand. Auctionen over denne Bortforpagning bliver holdet paa Giestgivergaarden har Hr. om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne faaes til be Ole Rye i Nyeborg Mandagen den 20de April 1795 hagelig Eftersyn saavel paa Holchenhauns Skriverstue, som paa bemeldte Giestgivergaard i Nyeborg efter den 1 Martii næstkommende. Nor gandske at overbevise den Deel af Publico, som var 2) tilstede sidste Hundslev Marked, og der, saavel hørte som saae den Skiændsel jeg taalte, ved et Overfald at Jørgen Thøgersen Halling i Halling Sogn, Hiøring, Amt, Børglum Jerslev Herred, og Kiølskegaards Gods, har jeg ikke kundet andet (for ei at blive af de da tilstedeværende, som og andre der herom vorder viidendes, ved min Reise i Landet desrespecteret) end herved i den Jydske Efterretning, for det høistærede Publicum, at bekiendtgiøre bemeldte Jørgen Thøgersens egenhændige og mig givne skriftlige Tilstaaelse om hans Feiltagelse, og samme lyder saaledes:Jeg underskrevne Jørgen Thøgersen boendes udi Haling tilstaaer og erklærer Sr. Hartvig Joseph Jøde, fri og frank, for det Tyverie om den Reiselappe som jeg beskyldte ham for paa Dronninglunds Marked 1794, saa mig og mine skal holde ham for en ærlig Karl, naar, og hvor jeg ham forekommer, og tilstaaer at være en Feiltaaf mig. Jørgen Thøgersen. Sundbye, den 11te December 1794.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Enhver redeligsindet er jeg overbeviist om, ville have fulgt denne min Fremgangsmaade, i en lige Henseende, helst da Jørgen Thøgersen brugte beskyldninger mod mig, som gjerne af slettænkende kunde blive regnet mig til Last i Fremtiden, dersom jeg viiste Tanshed - og jeg troer ei ved denne Bekiendtgiørelse at have fornærmet Jørgen Thøgersen, da enhver jo bør (naar de saa uskyldig som jeg overfaldes, stedse søge at afvaske sig slige mørke Farver - og at tractere Jørgen Thøgersen med Søgsmaal vilde falde bekostelig, da han vist ei lod sig nøie med Dom ved Underretten. Fridericia, den 29de Januari 1795. Hartvig Joseph.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Tredagen den 13de Februarii holdes Ball paa Compagniehurset der begynder presice Kl. 6, og ender sig Kl. 12 Slet om Natten. De respective Herrer og Damer, saavel indenbyes som udenbyes der maatte have Lyst at profitere af samme, behager at lade hente Billetter hos mig undertegnede imod 4 Mk. 8 s. Schünemann. Jnsdag Aften den 4de Februarii, er paa Veien imellem Svenstrup og Ellitzhøi tabt et Sølv Lomme ner, med en Sølv Nøgle og et grønt Baand; hvem samme tilhører derom gives Anviisning hos Peder Christensen Bødker paa Vestergade, og Finderen loves en god Duceur.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
en stor nye Stand=Seng til 2 Personer, kan faaes til Kiøbs; Bogtrykkeriet giver nærmere Anviisning. En Person som kan frisere, og kan forevise et godt Skudsmaal, søger Condition hos et Herskab som Tienner til 1ste Maj, nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet. - saa giver jeg mig hermed tilkiende, at alle respecDa jeg nu har faaet mit Gods udenlands fra hiem, tive Herskaber og andre vedkommende nu kan faae som sedvanlig alle Sorter Haugefrøe, tillige alle Sorter Frugttræer af forskillige Proportioner med videre, og ikke allene ved en hurtig Expedition erlanges, men og paa det redeligste bliver behandlet, mens da der har været til Dato en Misforstaaelse blant Frøet, angaendes Snitte, bønner, saa er det mit Ønske at enhver Handlende vilde udslette det Ord Snit, og i dets Sted sette Stange eller Krybebønner, da derved enhver skal blive behandlet til Fornøielse. Nok gives alle Haugedyrkere tilkiende, om de vilde have frembragt deres umistelige Urter, som Petersille Sellerie og flere andre, at de vil saae dem vel tilig, thi ved en sildig Sæd og en vedvarende Tørke kan det umueligt komme op, da det Frøe altid ligger ved 6 Uger, i Jorden; ellers kunde Frøehandlerne let for Uret blive beskyldt. Aalborg den 5te Februarii 1795. David Becker, uden for Østerport. ve, vorder til Forpagtning paa 12 Aar fra 1ste Den bekiente gode Hovedgaard Estvadgaard ved SchiMai 1795 til 1ste Mai 1807 opraabt paa Holstebroe, Raadstue 1ste Gang Mandagen den 23de Martii, 2den Gang Tirsdagen den 24de Martii og 3die Gang Fredagen 27de Martii næstkommende om Formiddagene, Kl. 11 Slet. Conditionerne ere til Eftersyn paa Estvadgaards og Willestrup Skriverstuer, og det ansees overflødigt vidtløftigere for Liebhabere at beskrive Markernes og Engenes Ypperlighed eller Tiendernes udmærkede Godhed. Willestrup pr. Hobroe. J. Rosenkrantz.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
udi Seierslef Præstegaard her paa Marsøe er den 19. I December f. A. ved døden afgaaet S. T. Hr. Johan Diderich Wilhelm Westenholtz, forrige Sognepræst for Seierslev, Eierslev og Jordsbye Meenigheder. Hans efterladte Stervboe er af mig som Skifteforvalter (strax Dødsfaldet blev bekiendtgjort, forseglet, registeret samt 30te Dagen aabnet, og om endskiønt ikke formodes nogen betydelig Gield at hæfte paa Stærvboen, saa dog til Sikkerhed i Fremtiden saavel for Arvingerne, som for Skifteretten, indkaldes herved den sal. Afdødes Credi og Debitorer at møde paa Stærvboestedet 12te Ugersdagen, som bliver den 12te Martii førstkommende, de første for at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Stærvboen befindes at være Skyldig, da enhver skal vederfares al den ret Lovene tilholder. Todsøe Præstegaard, den 26de Januarii . J. Morell. Prost i Nørre Herred. I litgaard. Fredagen den 20de Februarii førstkommenA. de, bliver holdt offentlig Auction i Salterboden, Nordborg ved Klitgaard over endeel Fiskeredskaber bestaaende af 29 Tylter Steeg, 17 Cylter fiirskaarne Fiel, en Kaag med Seil Mast og andet Tilbehør, en Vindommed Toug og Ring, 9 Bundgarn med deres Rader, en deel heele og halve Tønder samt Fierdinger, en god stærk Kobberkiedel paa 3 Tdr. Rum, samt adskillig andet til Salteriet henhørende, foruden noget Jndboe af Stole, Borde, Bænke, Kakkelovn o. s. v. Efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg, den 5te Februarii 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
En Jomfrue af Opdragelse, der forstaaer de fleeste hendes Kiøn tilkommende Netheder, og som i mang Aar har Conditioneret deels som Huusholderske, Huusjomfrue og deels som Kammerjomfrue, ønsker sig en conventabel Emploi til første Maj. Anviises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Til førstkommende Snapsting bliver nu 1200 Rdlr. Taf den Geistlige Enkekasses Midler at faae til Laan med fornøden Sikkerhed. Aalborg, den 16de Januarii 1795. Pontoppidan.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Haa mit Gods i Bierget i Torslev Sogn Hiøring Amt, er død i ugivt Stand den 12te d. M. Tienestekarl Christen Laursen, og da det ikke med Vished vide hvem hans rette Arvinger ere, undtagen at han efter Sigende skal have en Moster Birte Pedersdatter i Re war i Torslev Sogn, og en dito Anne Pedersdatter, Øxenheede i Wolstrup Sogn, samt 1 Sødskendebarn i geledes paa Møderne Side Christen Jensen i Bukholt, Sindahl Sogn; Saa bliver disse og øvrige den afdødes Arvinger herved indkaldede 3de Gange (da denne ubetydelige Stervboe ikke formaaer anden eller videre Jndkaldelse at bekoste) at møde i Stervboestedet 30te Dagen den 11te Februarii eller 6te Ugersdagen derefter den 26 Martii førstkommende for at iagttage deres Tarv under Skiftet. Heiselt, den 20de Januarii 1795. Deden.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
En skikkelig Mands Datter, som er honet opdraget T søger Condition hos et honet Herskab til 1ste Mai hun har lært baade Linnedsyening og Frisering godt. Anviisningen gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
Enhver, som maaatte have noget at fordre efter afgangne Daglønner Jens Olufsen Haurdahl, indkades herved med 12 Ugers Varsel ifølge Plakaten af 2 October 1792, at møde udi Stervboet her i Sæbye, som deres Fordringer inden bemeldte Tidsforløb at anmeld- og beviisliggiøre. Sæbye den 25de Januarii 179. R. Brorson, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1795-02-06
En Student som i nogle Aar har informeret Børn og skede sig Condition i samme Fag, eller og en Prodikecondition; Anviisningen skeer fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Aalborg, den 9de Februarii. Den 30te Januari d. A. har Hs. Kongel. Majestæt, allernaadigst beskikket Studiosus Philiv Qwedens Harboe, til Postfører ved den Jydske Pakkepost, i afnegangne Postfører Dams Sted.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Under 29de October 1794 har Hs. K. M. allernaadigst udgivet Forordning om Hegn og Fred for Jorder i Danmark. Denne indeholder 51 §. og som den ved et tilstrækkeligt Antal Exemplarer skal nedlegges et Exemplar saavel hos alle Sognefogder som hos Oldermændene i hver Landsbye, saa indføres allene Jndledningen til samme saaledes lydende: Da vi med landsfaderlig Glæde see, at Fælledskabet alt mere og mere i Vort Rige Danmark ophæves, og Agerdyrkningen, hvor faadant skeer, ved den 16 Raadighed, enhver faaer til at benytte sig af sin Jord der lod efter Godtbefindende, betydeligen forbedres, saa ere Vi fremdeles betænkt paa at rydde alt det af Veien, som endnu findes at hindre Landmanden i hans Vindeskibelighed, og for at høste den fulde Frugt af hans Bestræbelser. Til at opnaae dette Øiemeed, ansee Vi intet vigtigere, end at forskaffe enhver, som attraaer det Fred paa hans Jorder hele Aaret igiennem, hvorved den gode Agerdyrker vil bedre, end hidtil, uden Hinder af sine Naboer, kunne anvende den mueligste Flid paa Jordens Forbedring, og til ethvert Arbeide bruge den beleiligste Tid, og Avlingen derved ikke alene under Guds Velsignelse forøges, men ogsaa fortrinlige ke Korn Arter, Planter og Foder=Urter paa Mark og Eng frembringes, nyttige Træer og levende Gierder velskes, og paa endeel Steder unyttigt Krat og Buske, som nu behøves til Riisgierder, for at frede i mod Faar, Sviin og uvane Kreature, kunne undværes og derimod Jorden, hvorpaa saadant Krat nu groer opdyrkes.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Aalborg. Paa det at nu ingen Uvished maatte finde Sted, om Forstaaelsen af hvad vi herved anordne, ville Vi allernaadigst have ophævet alt det, som om Fredning, Hegn og Gierder, samt om Fæes Jndtagning og Løsning, er i Loven og seenere Anordninger bestemt for Kiøbstæderne saavelsom for Landet, for saavidt det ikke i denne Forordning udtrykkeligen igientages.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Af en Skrivelse fra Kiøbenhavn, den 31te Jan. J Gaar blev den af sine mange ypperlige og almeennyttige Skrifter bekiendte Mand Hr. Emanuel Balling med stor Høitidelighed begravet. Pigebørnene af den Søsterlige velgiørende Skole strøde Blomster paa hans Grav og et Fruemimmer stod frem ved Graven og holdt en Lovtale over ham. Det feiller ikke, at der jo vil blive oprettet et velfortient Æreminde over denne gode Borger som ved sin Vindskibelighed og ædle Gavnelyst har især udmærket sig, som en retskaffen Menneskeven. Han var fød i Præstøe i Sielland den 13de December 1733 havde i Aaret 1768 anlagt et Bogtrykkerie og Adresse=Comtoir i Helsingøer med Kongeligt Privilegium, men det lykkedes ham ikke at fortsætte samme. Jmidlertid har han dog siden været en virksom og nyttig Mand i sin Cirkel og alt dette fortiener at ihukommes.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Af Fabers fyenske Aviser, d. 2 Febr.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Hs. Høivelbaarnhed Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand v. Buchwald gav i Aftes, i Anledning af de Høikongelige Fødselsdage, en stor Concert paa Odense Slot under en talrig Forsamling af Landets Civile, Geistlige og Militaire.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
En fransk Courer fra Amsterdam reiste i Fredags herigiennem Odense til Kiøbenhavn. Han fortalte, oveeensstemmende med sidste Avisers Jndhold, at hele Hr. land var i franske Hænder, og at Tropperne vare i Marschen mod de hanoverske Grændser a. &c. Det lad der, lagde han til, som Jndgangen nu er aaben, hvor de Franske ønske det. Om den danske og den svenske Nation udlod han sig særdeles venskabelig: "Naar vi møde disse, sagde han, række vi dem Haanden."
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Paris, den 16de Januarii. I Dunkirken har været en hæftig Jldebrand, hvorved et af de der værende Hospitaler er ganske afbrændt.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Til Toulon ere nogle af vore Fregatter komne tilbage, med 25 beladte Priser og paa disse befinde sig 600 Fanger og deriblandt 25 fornemme Emigranter. -
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Foruden de anordnede Patroller, ere nu ogsaa Reserveposterne fordoblede i Paris, for at forebygge al den Uroelighed man befrygter sig for af Jacobinerne.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Husum, den 30te Januarii. Et Selskab af gode Venner hædrede den Dag i Gaar, vor allernaadigste Konges høje Fødselsfest, som en særdeles glædelig Dag, paa Raadhuusets Sahl, hvor der baade af Kirke= og Skolelærere bleve holdte passende offentlige Taler. Misundelse og Ondskab kan allene dadle det, at en Familie fornøier sig indbyrdes paa deres Faders Fødselsdag.
Jyske Efterretninger, 1795-02-09
Nederelben, den 2den Februarii. Arvestatholderen takkede skriftlig af i Generalstatternes Forsamling i Holland, og med den Erklæring, at han ville giøre en Reise udenlands.