Aalborg Stiftstidende, 1835-11-07
Blandede Efterretninger. Af derhapsodiske bemærkninger og Budgettet, som indeholdes i Kbhvnspstn. Nr. 235-236, tillod dette Blads Run hos ikke at meddele mere end netop Slutningen. Jmod disse bemærkninger har nu Hr. Nathanson i samme Blad Nr. 253, 254 og 255 gjort nogle Modbemærkninger, at hvilke vi tillade os at udhæve nogle Hovedmomenter, beklagende, at ovenanførte Grund nøder os til iøvrigt at maatte henvise Læserne, som føle Lyst til at læse begge Meningsyttringer om dette vigtige Actstykke, til Original, bladet selv. - Det maa iøvrigt bemærkes, at Hr. Rathan sons Modbemærkninger ogsaa tildeels angaae den Artikel om samme Gienstand i Fædrelandet Nr. 57, af hvilken vi Nr. 169 af vort Blad leverede et Uddrag. Hr. Rathauson bemærker: "Hvad Danmarks Stilling efter den almindelige Fred angaaer, i Forhold til andre Stater, da er det mig ubegribeligt, hvorledes man endog har kunnet hentyde til en saadan Sammenligning. De fleste europæiske Stater have ved den almindelige Fred faaet mere eller mindre Tilvæxt af Land og Pengeerstatning, men Danmark tvang man til at bringe det allerstørste Offer uden synderlig Vederlag. Medens de andre Stater have deelt Et Tusind og Tyve Millioner Franker af de franske Contributions= og Liquidations=Penge mellem sig (hvoraf Preussen har faaet næsten 200 Millioner), har Danmark deraf kun faaet 7 Millioner. Medens de fleste Stater have faaet betydelig Tilvæxt i Land og Statsindtægter, har man frataget os Norge og givet os en Strimmel Land, som afgiver et aarligt Overskud af 100,000 Species, samt en Pengeerstatning engang for alle af 3 Millioner Rbd. Hvad Erstatning erholdt Danmark for dets Flaade, hvad har man godtgjort det for de af Fjenden opbragte Skibet og fremfor Alting, hvad har Norge bidraget til Danmarks Statsgjælds Næsten den hele Statsgjæld, hvoraf Norge i det Allermindste burde have overtaget en fjerde Deel, blev væltet paa Danmark og Hertugdømmerne alene. Man tænke sig, hvorledes det vilde have seet ud med Danmarks Finantser, naar disse havde 25 til 30 Millioner mindre Statsgjæld at forrente, og omvendt, hvorledes vilde Norges Finantsforfatning have været, naar dette Land havde 25 Millioner Statsgjæld mere at forrente, end det nu har, Magten bød, og Danmark maatte i alle Henseender give efter; men Jngen bør anstille en Sammenligning med Hensyn til Finantserne, uden at bringe alle de her anførte, høist vigtige Omstændigheder i Anslag. Jeg veed heeltvel, at derved bliver Finantserne ikke bedre, men vi bør dog ei heller oversee hine Forhold og Omstændigheder, naar vi skrive over det danske Finantsvæsen, og især, naar vi anstille Sammenligninger eller hentyde til samme. Det er i det Hele en høist mislig Sag at anstille Sammenstillinger med andre Stater, naar vi have saa ufuldstændige Oplysninger om deres Finantsvæsen; dette erkjender ogsaa den ærede Forfatter i Fædrelandet, men, naar han desuagtet anstiler Sammenligning, saa var det at ønske, at han ogsaa havde anført Kongeriget Hannover, om hvis Finantsvæsen vi have de meest fuldstændige Oplysninger i Hofraad Ubbelohdes høist belærende Skrift. Dette Kongerige har en Befolkning af 1,650,000 Menneskeer; Statsindtægterne udgjorde for Aaret 1832, Brutto 7,196,866 Rd. Conventionspenge (10 Milulioner Rbd.); men Statskassen havde desuagtet en Under ballance. Det er iøvrigt med Hensyn til Nedsættelse at Skatter i Sammenligning med andre Lande meget vanskeligt at afgjøre, paa hvilken Tid disse Nedsættelser ha Midten eller i Slutningen af de henrundne 20 Fredsaar, ligesom det er vanskeligt at afgjøre, om ikke mange af Krigskatterne ere ophørte at fiaurere i Budgettet, men derimod gaaede over til Communal=Afgifterne; thi noget Lignende har, om jeg ikke tager Feil, fundet Sted i Baden. - Den ærede Forfatter i Fædrelandet omtaler og saa de Summer, som i andre Lande ere af Statskassen, blevne anvendte paa Forbedringer. J denne Anledning maa jeg bemærke, at ogsaa i Danmark flere Summer ere anvendte hertil. Jeg vil f. Ex, nævne Kunstveien imellem Kiel og Hamborg, samt Havneanlægget i Frederikshavn. Ligeledes bør vel ogsaa den hele nyskabte Orlogsflaade komme i Anslag, naar Talen er om reelle Forbedringer. - Jeg har saaledes foreløbigen tilladt mig at berigtige Et og Andet i begge de anførte Afhandlinger om Budgettet, men forbeholder mig ved en anden Leilighed en nærmere Drøftelse især med Hensyn til Bankrenten, Øresundstolden, Englands Tilstand, Agerdyrkningens Tilstand m.m., dog maa jeg allerede her bemærke, at, naar Forfatteren i Fædrelandet, har paastaaet, at vor Ager dyrkning (hvorunder naturligviis forstaaes hele Landets endnu er i sin Barndom, da er dette en Paastand, som sandeligen vil falde ham vanskelig at bevise, jeg troe endog, efter de indhentede, temmelig paalidelige Oplysninger, at vor Agerdyrkning i Hertugdømmerne, i Sammenligning med de fleste andre tyske Landes, staaer, med Hensyn til Landets Localbeskaffenhed, paa et endog temmelig høit Trin af Fuldkommenhed. - Naar jeg til Slutningen af nærværende bemærkninger turde yttre et Ønske med Hensyn til vort Finantsvæsen, da vilde det være følgende: at man for Fremtiden maatte opgive det hele Accumulerings-System, det vil sige, at Collegier og kgl. Indretninger, med Undtagelse af Enkekassen, maatte opgive det System at oplægge Capitaler, for at samle afsondred, Fonds; hvorimod jeg i Betragtning af den nærværende Finantsforfatning anseer det for høist velgjørende, naar alle saadanne Kapitaler, som vel for det Meste bestaae i kal Obligationer, afleveredes til Statsgjælds=Directionen.