JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-21
Auctioner. J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver følgende Kjøbmand og Dannebrogsmand Jens Andrea tilhørende og her i Byen beliggende Eiendomme nemlig: a. Tre sammenbyggede Steder i Kattesundet, hvoraf det ene har Matr. N. 246, med den til bemeldte Steder hørende Grund samt de paa Grunden værende Bygninger, hvoriblandt et Kornmagazin og tilhørende Jordlod paa Madeskov. b. En Hauge i Kattesundet under No 245, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 29de August samt 12te og 26de September d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov den 17de Juli 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-21
Hovedgaards Auction. Onsdagen den 17de August førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver Hovedgaarden Sæddingegaard, beliggende 1/2 Miil herfra Byen, efter Begjæring af Eieren Hr. Proprietair Dall ved en eneste Auction, som afholdes paa Gaarden, absolut bortsolgt, ifald nogenlunde antagelig Bud skeer. Gaardens Bygninger, der ere forsikkrede for 26,970 Rbd. ere særdeles gode, og afgive en smuk og beqvem Bopæl. Til Gaarden hører et Areal af 452 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 25 Tdr. Land Skov og 12 Tdr. Land Eng, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 64 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. og 2. Alb. uprivilegeret Hovedgaardstaxt, men ved den nye Matricul er nedsat til 55 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Jorderne ere af udmærket Bonitet, og Besætningen udgjør circa 90 Køer foruden Tillæg, 50 Faar og 24 Heste, hvoraf en Deel følge med i Kjøbet foruden Avlsredskaber og andet Inventarium. Til Gaarden hører 16 Huse, som ere udleiede og hvoraf der forrettes Ugedage. En stor Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, og Conditionerne for Salget kunne inden Auctionen erholdes, naar man henvender sig til Eieren paa Gaarden, som foreviser denne og meddeler de Oplysninger, som maatte attraaes. Rødby den 17de Juli 1842. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-21
Ifølge Forlig og passeret Udlæg, samt efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Møller Jens Andersen Kuld, tilhørende, i Riserup Bye, Nørre Vedbye Sogn her paa Falster beliggende Veirmølle med sammes staaende og løbende Redskaber, Møllehuus, Smediebygning med tilliggende Jordlod paa Nørre Grimmelstrup Mark, af Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen d. 18de August d. A. Form. Torsdagen d. 1ste September d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-21
Fredagen d. 16de September d. A. Kl. 11 s. de tvende første Auctioner paa Falsters Birks Tinghuus og den sidste paa Eiendommen selv; hvilket herved bekjendtgjøres. for Liebhaverne og Pantecreditorerne i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Auctionsconditionerne, blandt hvilke, at i det Mindste 1000 Rbd. af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, Adkomstbreve, samt øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Procurator Tidemand i Nykjøbing. Falsters Birk, Nykjøbing den 19de Juli 1842. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Falsters Lollands stiger de Tidende. Trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 23 Juli. No 90.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Vi have modtaget 41 R af Stændertidenden, som gaae til 9de Møde den 18de Juli, men endnu ikke indeholde andet end forelagte Propositioner. 33 kongelige Propositioner ere allerede forelagte og 12 private anmeldte. Disse sidste ere foruden de tvende forhen omtalte følgende: 3) Etatsr. Neergaard, Forslag til Oprettelse af Amtslaanefond. 4) Etatsraad Stenfeldt: Andragende fra Kirkebetjentene og Skolelærerne i Helsingør, angaaende det Afbræk i deres lovlige Jndtægter, som de lide derved, at den største Deel af de Offerpligtige ei yde deres Høitidsoffer. 5) Kammerherre Abrahamson. Andragende om Fore lægning for Stænderne i 1844 af et Lovudkast angaaende Jndførelse af almindelig Værnepligt. 6) Provst Plesner: Andragende fra 11 Præster i Omegnen af Viborg angaaend den offentlige Ed og sammes Brug. 7) Professor David: Andragende om Udarbeidelse af Udkast til en Pensions lov, at forelægges Forsamlingen i 1844. 8) Cancelliraad Bang: Andragende fra Assessor Buchwald i Assens om, at de juridiske Embedsmænd sættes paa fast Gage, med et Annuum til Comptoirhold og Reisendgivter, samt 1/5 af de faldende Sportler og Gebyhrer, der iøvrigt indflyde i Statskassen. 9) Directeur Duntzfelt: Andragende fra Handelshuset Puggaard J Compagni angaaende Utilstrækkelig heden af de, i Placaten 14de April d. B. indeholdte Bestemmelser til den kjøbenhavnske Handels Ophjælpning. 10) Amtmand Tillisch, Andragende om Udkast til en Anordning til Forelæggelse ved næste Stænderforsamling, angaaende det gjensidige Forhold mellem Communerne Kongeriget og Hertugdømmene, i henseende til Fattigforsørgelsen, med tilbørligt Hensyn til de danske Communers Tarv og de i Danmark gjældende Fattiganordninger. 11) Cand. Lehmann. Andragende fratre Sagførere i Fyen, om at det maa tillades Parterne, i private Politirets sager, ved Underretterne og Overpolitiretterne paa Landet at lade møde ved Procuratorer, men ikke ved Andre, undtagen i de i Lovens 19-14 nævnte Tilfælde. 12) Procurator Rye: Andragende fra Amtstuefuldmægtig Schöne i Vordingborg angaaende Skyldsætningen af smaa Jordstykker, hvilket Andragende den Deputerede ønskede afgivet til Petitionscomiteen. J 8de Møde foredrog Prof. Algreen-Ussing sit Andragende om Finantsvæsenet; til at bedømme dette nedsattes en Comitee af 9 Medlemmer, nemlig Etatsraad Hvidt og Professor David med 61 Stemmer, Etatsraad Bang med 54, Professor AlgreenUssing med 51, Grosserer A. N. Hansen med 49, Etatsraad Neergaard og Kammerh. Sehestedt-Juel med 47, Kammerherre Scavenius med 44, Fattigvæsensdirecteur Herforth med 38 Stemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
J Aarhuus Avis læses følgende Fragment af et Brev fra en jydsk Deputeret, dateret Kjøbenhavn den 12te Julii. Gudstjenesten i Roeskilde Domkirke, som gik forud for Stænderforsamlingens Aabning, var meget høitidelig; dog antager jeg den Slutning for noget overilet, at den Vrimmel af Mennesker allevegne fra, som bivaanede den, skulde kunne føres som Vidne for en tiltagende Jnteresse i Folket for Stænderinstitutionen. De gamle Palmer af den hedengangne Provst Smith bleve afsungne, og de ere jo ogsaa, især den Sidste, meget smukke. Bønnen blev oplæst af Provst Pram Gad. Biskop Mynster prædikede omtrent en Time, naar man betænker, at der kun fattes denne Mand tre Aar i de syvgange Ti, som almindeligen ere Støvets Aar, maa man forbauses over denne Veltalenhedens Jld og Kraft, som hos ham synes uforgængelige. - Rørende var det at see, hvor Mangfoldige, der dvælede ved Betragtningen af Frederik den Sjettes Kiste; der laae en heel Andagt i hvert Blik. Dyb Gienklang fandt det derfor i alle Hjerter, da Biskoppen i sin Tale gik fra Grav og til Grav i den ærværdige Helligdom, som gjemmer næsten alle de oldenborgske Kongers Støv, og standsede ved Frederik den Godes. Der var, efter Gudstjenesten en stærk Trængsel, for ret at tage de berømte Personligheder i Øiesyn; længe hvilte mit Blik paa Ørsted, denne vidunderlige Mand, der dominerer en saa uhyre Kundskabsmasse og med en bevægelig Aand forener en urokkelig Retsindighed. Han forekom mig nedbøiet, lidende. Af de Deputerede var der Jngen, der saaledes fængslede Mængdens Opmærksomhed, som Constitutionalismens erklærede og prøvede Venner, og blandt disse Jngen, som Lehmann. Paa hele min Reise, under mit Ophold her i Staden, har jeg overbeviist mig om, at Folket denne Gang ikke bygger større Forhaabninger paa Nogen, end paa denne unge, kundskabsrige, veltalende og retskafne Mand. - Dagen for Forsamlingen aabnedes, havde man, i to Kredse, foranstaltet Prøvevalg af en Præsident, og Mange ville i denne Tohed see et Varsel om, at de politiske Partier dennegang ville træde i skarpere Modsætning til hinanden, end nogensinde. At Clausen, ved det afgjørende Valg, blev Præsident, er vist en Vinding, ikke for noget enkelt Partie, men for hele Forsamlingen, ja, for hele Fædrelandet. Det vilde være vanskeligt, blandt samtlige Deputerede, at finde Nogen, der i alle Henseender er saa skikket til at remplacere Schouw, som Clausen; vi finde hos disse Mænd sammeKundskabsfylde, samme Aandsmodenhed, samme Retsindighed, samme practiske Dygtighed og samme Hjerte, samme Syn for Fædrelandets Trang og Tarv. Var Schouw endelig konstitutionelsindet, da er Clausen det ogsaa, men ligesom Hiin forener Denne med sine Ønsker og Bestræbelser i denne Retning en saa klar besindighed, en saa dyb Respect for al bestaaende lovlig Orden, at selv de ivrigste Absolutister ikke kunne betragte ham med Mistillid. Ørsteds Tale har, saavidt min Erfaring gaaer, gjort et godt Jndtryk, der gaaer en mild, forsonende Aand gjennem dette skjønne Foredrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Den kongelige Besked til Stænderne indeholder adskilligt Glædeligt og adskilligt Nedslaaende. Til det Første regner jeg de stænderske Comiteer, som der gives Løfte om, er det end ikke Det, Stænderne have ønsket, saa er det dog altid en Udvikling af Stænderinstitutionen, og selv med smaae Fremskridt maae vi, efter Omstændighederne, tage tiltakke. Forøvrigt ere disse stænderske Comiteer, ligesaalidet som det hele raadgivende Stændervæsen, voxet paa danske Grund. Men den Tid vil vel komme, da vi ikke behøve at gaae i Skole hos Preusserne mere. Til det Sidste henfører jeg, at Kongen ikke har villet indrømme de Lempelser i Trykkefrihedsanordningerne, hvorpaa Stænderne have andraget. Det er ikke uden den inderligste Bedrøvelse, man læser de Udtryk, hvori dette Afslag er givet, og det er udentvivl af en dyb og sørgelig Betydning, at Regjeringen og de Bedste blandt Folket skulle have saa grundforskjellige Meninger om et saadant Livsanliggende. Jeg for min Part troer, at en retfærdig og folkesæl Regjering aldrig vil have noget at frygte af en fri Presse, men tvertimod i den finde sin troeste Støtte. Misbrug af en ufri Presse ere udentvivl den sørgeligste Nødvendigheds bittre Frugter; man gjøre Pressen fri og de Misbrug hvorover man nu klager, ville ophøre af sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Blandt Huusmændene i en Deel af det vestlige Sjælland forberedes i denne Tid en Petition til Stænderne og Lettelse i deres Kaar. Dersom de Klager, som man jævnlig hører fra denne Deel af vor agerdyrkende Stand, kun halvt ere grundede, kunne de ikke andet end opfordre til den virksomste Hjælp. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Efter Forlydende har Hr. Georg Carstensen erholdt Tilladelse til at foranstalte 6 Fyrværkerier afbrændte i Clasens Have. Det første skal allerede finde Sted i Begyndelsen af August. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Fra Rønne skrives i Bornholms Avis under 1ste dennes. Den her hjemmehørende Grønlandsfarer Cecilie, Capt. List, er igaar hjemkommen efter 14 Dages Reise med fuld Ladning 5,800 Sælhundeskind og 172 Fade Spæk. Med den naturlige Glæde over den for vor Øe aabnede Belstandskilde, hvorved saa mange finde deres Erhverv, forbinder sig vilkaarlig Ønsket og Haabet om, at flere af vore driftige Handlende maatte udruste lignende Expeditioner; man indvende ikke, at store Capitaler mangle, thi særdeles betydningsfuldt er det vel lille, men dristige og derfor rige Hollands Valgsprog, concordia res parvæ crescant og ved Sammenhold bliver Smaat til Stort eller, som vort Ordsprog siger, mange Bække smaae gjøre en stor AaJ det vi optage nedenstaaende Skrivelse, maae vi bemærke, at dette Blads Omfang ikke tillader i samme at indføre de tvende med Skrivelsen fulgte temmelig volumineuse Bekjendtgjørelser, og at saadant formeentlig ogsaa vilde være aldeles overflødigt, da Enhver, som interesserer sig for Sagen, vistnok hos den ham nærmest boende af Comiteens Medlemmer vil kunne gjøre sig bekjendt med Jndholdet af disse Bekjendtgjørelser, af hvilke et meget stort Antal Exemplarer er omsendt, ligesom de ogsaa efter Jndsenderens Ønske ligge til Eftersyn paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Ved at tilstille Redactionen indlagte tvende, fra den foreløbige Central Comitee for frivillige Bidrag til Afdrag paa Statsgjelden, tilsendte Bekjendtgjørelser, formenes, at et tilstrækkeligt Svar er givet paa Jnseratet i Lollands-Falsters Stiftstidendes No. 86, for saavidt Motiverne til hiin Annonce i No 82 angaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Om Redactionen vil indføre dem i Stiftstidenden, overlades til Sammes Godtbefindende, men i alt Fald ønskes: at de maae henligge paa Adressecontoiret til Eftersyn for enhver, som ønsker Oplysning derom. Hvad de Advarsler og Formaninger om: "først at betale egen Gjeld o. s. v., angaaer; (den Jndsenderen af Jnseratet i No 86 har fordret af Local-Comiteen), formenes det: at Enhver bedst maae kunne bedømme sine egne Kaar, og derefter bestemme sig til at bidrage enten mere eller mindre, eller slet Jntet. Angaaende Opfordringen til at foregaae med eget Exempel, kan Undertegnede kun svare for sig selv, der fra det Øieblik, han indgik paa Foretagendet, og i det faste Haab: at aldrig nogen ny Statsgjeld uden Stændernes Samtykke vil blive paadraget, har besluttet i dette Øiemed at give for det første Aar - dog uden nogen Forpligtelse i Fremtiden hvad hans Evne tillader, hvilket inden Aarets Udgang skal blive tilstillet Central-Commiteen, og – om det skulde kunne tjene til Opmuntring for andre – da tidsnok i det offentlige Regnskab vil blive bekjendtgjort. J Øvrigt kan paa alle Comiteens Medlemmers Vegne forsikkres: at den for det første ei har ventet nogen stor Virkning af dette Foretagende, der har taget sin Begyndelse i et Tidspunkt, der ved forrige Aars Misvært var baade for Landmanden og Flere saare uheldigt; hvilket ogsaa Undertegnede i sin Forpligtelse til at deeltage i Foretagendet, udtrykkelig har bemærket, ligesom og at han ansaae sig - endog med den bedste Ville – baade med Hensyn til sin Stilling og Evne uformuende til at udrette noget Stort til Øiemedets Opnaaelse, hvilken dog, om den var mulig, efter hans Overbeviisning vilde være baade hæderlig for Nationen og saare gavnlig for Fædrenelandet. Een af Comiteens Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Ledige Embeder. Pedersborg og Kindertofte Sognekald i Sielland, gl. Angivelse 200 Rbd., og Vemmeløv og Hemmeshøi Sognekald i Sielland, gl. Angivelse 387 Rbd. (opslaaede vacante den 8de Juli. (Coll. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Udenlandske Efterretninger. Hertugen af Orleans Død har overalt, hvorhen Budskabet derom er naaet, vakt en overordentlig Sensation. Det berettes nu, at Hertugen selv aabnede Vogndøren og sprang ud, da han saae, at Hestene vare løbske og Vognen var i Fare for at styrte ned i en dyb Grøvt, som løb ved Veien, der just paa det Sted dreiede af og førte op til Slottet Neuilly. Dog lykkedes det Kudsken at standse Hestene 40 Skridt fra dette Sted. Hertugen kom vel til at staae paa Benene, men Stødet mod Jorden var formedelst Vognens frygtelige Fart saa voldsomt, at Rygraden var brækket; han styrtede øieblikkelig om og knuste ved Faldet den venstre, Tinding. Han levede endnu henved 5 Timer til Kl. 4 og Eftermiddagen, men kom ikke til Bevidsthed. Kongen viser sin sædvanlige Aandstyrke og Rolighed: Allerede den 15de Juli førte han selv Forsædet i et stort Ministerraad, som afhandlede Grundsætningerne for en ny Lov og Regentskabet i en Konges Mindreaarighed, hvorom Constitutionen Jntet bestemmer. Tillige blev det besluttet strax at sammenkalde Kamrene til den 26de Juli, hvorom den kgl. Ordonants allerede er udfærdiget. Kongen vil i egen Person aabne Forhandlingerne, og Loven og Regentskabet skal være den første Sag, som forelægges til Forhandling. Heri skal strax andrages paa, at den Afdødes ældste Broder, Hertugen af Nemours, skal føre Regentskabet for Greven af Paris i det mere end sandsynlige Tilfælde, at Kongen døer førend denne bliver myndig, hvilket efter Lovudkastet først skal skee, naar han fylder 18 Aar. Foruden ham efterlader Kronprindsen sig endnu en Søn, Hertugen af Chartres, som kun er 2 Aar gammel. Sønnernes Opdragelse overlades til deres Moder, den elskværdige Hertuginde Helene, født Prindsesse af Mecklenburg, som for Øieblikket opholder sig ved Badene i Plombiers, hvorhen flere høie Statsembedsmænd og Medlemmer af den kongelige Familie ere ilede for at bringe hende den sørgelige Efterretning. Det er at forudsee, at de misfornøiede Partier i Frankrig, navnlig det republicanske, som allerede for 10 Aar siden har forudsagt, at Dynastiet Orleans vil gaae i Graven med Ludvig Philip, og det legitimistiske, hvis Prætendent, Hertugen af Bordeaux, efter Sigende skal formæles med en østerrigsk Prindsesse, ville nære nye Forhaabninger ved denne Udsigt for Landet til saa snart at faae en umyndig Konge. Men det er en stor Lykke, at Valgene ere fuldendte, og at deres Udfald i det Hele har været saa gunstigt for Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Den 14de Juni lettede den ved Reval stationerede russiske Østersøes-Flaade og stak, efter at have forenet sig med den nogle Dage iforveien indtrufne, i Sweaborg overvintrede Flaade, i Søen, under Commando af Vice-Admiral Lasarew. Senere vil den forene sig med den ved Kronstadt liggende Afdeling, for, til Underholdning for de i Petersborg i Anledning af Keiserens Sølvbryllup forsamlede høie Gjæster at foretage nogle storartede Sø manoeuvrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
J England har Underhuset allerede antaget en af Ministeriet foreslaaet Lov til at sikkre Dronningens Person. Den gaaer fornemmelig ud paa, at saadanne Forbrydelser, som at løfte eller affyre Vaaben mod Regenten, skulle behandles med større. Simpelhed end forhen, da man antager, at den store Opsigt, som de usædvanlige og høitidelige Retsformer ved en Proces for Høiforræderi foraarsager, fornemmelig har tilskyndet de fortvivlede Menneskeer til saadanne afsindige Forsøg, Russerne have atter lidt et frygteligt Nederlag i Tscherkessien, da en Afdeling af General Grabbes Armee i en Skov er bleven overfalden og nedsablet af Lesghierne. Den ringeste Angivelse af Tabet er 1500 Mand og 25 Officerer; Artilleriet, som var bleven noget tilbage, blev reddet. Paa Øen Hayti eller St. Domingo, som nylig blev saa frygtelig medtaget ved et Jordskjælv, er et Oprør udbrudt. Præsidenten Boyer er afsat og dømt til Døden, eller allerede henrettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Blandinger. En svensk Læge ved Navn A. Hvasser skal det være lykkedes, grundigt at helbrede for Epilepsie. Lægemidlet er endnu Opfinderens Hemmelighed, der har opgivet det til Hr. Hvasser, imod hans Æresord ikke at aabenbare det for Nogen. Hvasser opfordrer nu sine Colleger og Velyndere til at afkjøbe Opfinderen hans Hemmelighed, for at den kan blive offentliggjort til Fordeel for Menneskeheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
J Mantua har en udbrudt Strid imellem Jøder og Christne givet blodige Pander paa begge Sider. Anledningen dertil var en i et Kaffehuus opstaaet Ordvexling, hvorved en Jøde bibragte sin christne Modstander tre Dolkestød. Militairet maatte lægge sig imellem den derpaa udbrydende almindelige Kamp af Jøder og Christne, og ikke uden Vanskelighed skal det være lykkedes at holde Jøderne tilbage i deres Ghetto, hvorfra de flere Gange prøvede paa at gjøre et formeligt Udfald imod Staden. Saavidt man vidste, var dog endnu Jngen død af de erholdte Saar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Ved Tallotteriets 1408 Trækning i Altona udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
AVERTISSEMENTS. Nylig har forladt Pressen: De angbaptistiske Bevægelser i Danmark, betragtede fra det christelige og kirkelige Standpunct ved Dr. N. Faber, N. og Dom., Biskop over Fyens Stift. 176 Sider og Jndledning XVI, stor Octav. 7 Mk. i Paph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Dette Skrift, som behandler en Gjenstand, der for Øieblikket vistnok fortjener stor Opmærksomhed, faaes i de fleste Boghandlinger, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, i Nakskov hos Thierry, i Maribo hos Giegengack og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Til October kan en Discipel erholde Kost og Logis hos Fuldmægtig Boesen boende ligeoverfor Latinskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Fra Grevskabet Hardenberg Reventlows Teglværk ved Radsted udsælges den 25de og 26de denne Maaned frisk brændt Faxøe Steenkalk a 2 Mk. 4 s. Skp. og 16 Mk. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Ligeledes kan fra bemeldte Teglværk erholdes røde Muursteen a 10 Tommers Længde, 5 Tommers Brede og 2 1/2 Tommes Tykkelse, til 8 Mk. bedste Sort og 6 M. ringere Sort pr. 100 Stkr., naar man derom henvender sig til Undertegnede. Hardenberg den 20de Juli 1842. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Førstkommende Mandag den 25de vil, dersom Veiret tillader det, blive Bal i Selskabet Harmoniens Sommerlocale. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Tirsdagen den 26de Juli afholdes Bal paa Nysted Raadstue, hvortil Udenbyes indbydes. W. Heidenheim. L. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
At Muurmester J. Christern i Nakskov har opgiver sit Boe som fallit, og at det er taget under Behandling i Skifteretten, bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 10de April 1841. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 19de Juli 1842. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Af umyndiges Midler, kan strax imod anordningsmæssig Sikkerhed fra Rødby Kjøbstads Overformynderi erholdes til Laans den Capital 124 Rbd. 63 s. Sedler og Tegn. Rødby Kjøbstads Overformynderie den 21de Juli 1842. F. Suhr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
Auctioner. Fredagen den 29de og Løverdagen den 30te dennes om Formiddagen Kl. 11, afholdes Auction, første Dag paa Corselitze Gaard og anden Dag paa forrige Skovridergaard, Petersminde kaldet, over en Deel Skoveffecter, bestaaende af Bøge Favnebrænde No. 2, Enkeltkløvet, Fagot, Knude, Rødsnit, Ege- og Bøgetop Brænde, samt Udhug af Eeg, Bøg og Elle, tilligemed en Deel Græs til Høeslet. Hvilket herved bekjentgjøres. Corselitze den 22de Juli 1842. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-07-23
J Følge Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver følgende Kjøbmand og Dannebrogsmand Jens Andrea tilhørende og her i Byen beliggende Eiendomme nemlig: a. Tre sammenbyggede Steder i Kattesundet, hvoraf det ene har Matr. N. 246, med den til bemeldte Steder hørende Grund samt de paa Grunden værende Bygninger, hvoriblandt et Kornmagazin og tilhørende Jordlod paa Madeskov. b. En Hauge i Kattesundet under No 245. bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 29de August samt 12te og 26de September d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Nakskov den 17de Juli 1842. Hammerich Hovedgaards Auction.