JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Politiske Nyheder. Engeland. D. M. Kongen af Belgien, med Dronning er den 29de ankommen til Ramsgate, og det hedder at deres engelske Majestæter ligeledes ville indfinde sig der, hvortil Hertugen af Remours, Hertugen af Wellington og flere Personer af Betydenhed vare ankomne. Det hedder at Kong Leopolds Besøg skal gielde hans Søster Hertuginden af Kent, der ikke vel med hendes Datter kunne reise til Brussel, da den Sidste, som præsumtiv Thronarving ikke uden Parlamentets Samtykke kan forlade Riget. Det ministerielle Blad Courier siger imidlertid, at Beslutningen med Kongens Reise til Engeland er fattet saa pludselig, at den belgiske Gesandt ikke engang havde erfaret det, førend man havde bedet omAfsendelsen af et Dampskib. Dette uventede Besøg skal have et politisk Øiemeed, for at aftale det Fornødne med Hensyn til Belgiens Forhold til Udlandet, da Belgiernes Konge gjerne kan være bleven noget allarmeret ved den franske Konges Eftergivenhed mod den hellige Alliantses Ønsker. Endskjøndt han ikke kan forudsætte, at hans Svigerfader vil forraade ham, saa er dog de østlige Magters Fiendskab mod Belgien bekjendt, og der behøves ingen Tøplitzer Forhandlinger for af overbevise Verden om, at de gjerne igjen gav dette Land tilbage til deres Beslægtede i Haag, naar det stod i deres Magt. Jkke mindre Sensation end Kong Leopolds Ankomst, har OConnells Tilbagekomst til Dublin den 29de Septbr. opvakt, ledsaget af en uhyre Mængde Ryttere og Forgjengere holdt han sit Jndtog i Dublin, da han var ankommen til sin Bopæl, viste han sig paa Husets Balcon, og besvarede en Adresse af Haandværksforeningerne med en kort og energisk Tale, hvori han gav ligesom en Resums af sine i Engeland og Skotland holdte Taler, han lovede der at forsvare Jrlands Sag, tilsagde Ministrene og Lord-Lieutnanten sin Understyttelse, og forlangte Overhusets Reform. Fra det gode Haabs Forbjerg lyde de seneste Efterretninger ikke gandske tilfredsstillende; Kafferne havde igjen med betydelig Styrke nærmet sig Coloniens Grændser, og allerede med Fordeel angrebet et engelsk Corps.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
America. Beretninger af 8de Septbr. fra New=Bork melde, at skrækkelige Optrin havde fundet Sted i St. Louis, Staten Mis ke souri, som en Følge af Fiendskabet mod Neresgrene. Det var nemlig bekjendt, at en Neger slave havde gjort et Mordforsøg mod sin Herre som dog var forhindret. Pøbelen opbragat derover, havde om Aftenen den 28de August ve besat de Stadsqvarterer, som er beboet af de sorte Befolkning, og drev der den hele Nat sit og Uvæsen; Huse bleve opbrudte og udplyndrede. Jndvaanerne mishandlede, nogle Negere hugne ned, Andre skudte og andre fandt deres Død ved, at flygte ud af høitliggende Vinduer. Et Huus blev stukket i Brand og de tillende Sprøiter forhindret at slukke, indtil det var gandske nedbrændt. Efterretninger fra Sydamerica melde, at i Buenos=Ayres var den 9de August Republikkens tyveaarige Uafhængighed bleven høitideligholdt, Tvedragtsaandenhaabede man ville ved Jndførelsen af en nøiere Conføderation blive tilintetgjort. Fra Para lyde Efterretningerne meget ugunstige, i Landet herskede Uorden, 5 a 6000 Jndianere truede Staden med et Overfald, og man havde kun 300 Md. Regjeringstropper at stille mod dem de fleste Handlende havde taget deres Tilflug paa Skibene for at undgaae den truende Fare, J Chili har igjen et frygteligt Jordskjelv anrettet store Ødelæggelser; og Beretninger fra Peru melde, at Anliggenderne der vare i en fortvivlet Tilstand, Provindserne Cusco og Pund havde erklæret sig uafhængig af Lima og man troede i Almindelighed, at Peru ville skille sig af i 2 Dele, hvoraf den Sydlige ville forene sig med Bolivia. Alle fremmede Krigsskibe havde forsamlet sig ved Callao for at beskytte fremmed Eiendom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
J den skjønne Tale hvorved den kgl. Commissarius Hr. Conferentsraad Ørsted aabnede Stænderforsamlingen, og som begynder med den Titel: Høiærværdige Medborgere, Kongens og Fædrelandets troe Mændt, - forekommer følgende Yttringer: "Det er ikke nok, at man vil det, som er ret og godt; men denne Villie maa have en saadan Magt over os, at den behersker vort hele Sind, alle vore Jdrætter; den maa være forig, stærk og fast nok for altid at holde Sielens Øie vaagent, alle vore Kræfter virksomme i Pligtens Tieneste; den maa formaae at underkue enhver lønlig Jndvirkning af Selvkjærligheden, der saa let forvanske det ægte Pligtbegreb og daarer Mennesket ved et Blændværk af selvgjorte Pligter og Dyder. Den, som overveier alt dette i dets fulde Betydning, vil vist ikke finde det let i et saa stort og vigtigt Kald som det, der er os betroet, altid at holde sig paa den rette Linie, saaledes at den indvortes Dommer i ham naar denne i sin Tid skuer tilbage paa hvad han har foretaget og hvad han har efterladt Jntet vil finde at bebreide ham – Jeg idetmindste blev dybt grebet af hiin alvorlige Tanke om Ansvar, da jeg modtog den Kongelige befaling, paa Grund af hvilken jeg her er traadt frem i Deres Kreds, ædle Medborgere! Og den har siden staaer og staaer i dette Øieblik saa levende for mig, at jeg ikke har kunne holde mig fra her for Dem af medtale, hvad jeg saa ofte har sagt mig selv. San delig, Kongen kunde ikke have givet mig et skjør mere Beviis paa sin Naade og Tillid, ikke have anpiist mig en glædeligere Virkekreds. Ogsaa bred og, at jeg er saa lykkelig at have mine Medboederes gode Mening for mig; jeg tæller i Særdleshed i denne bæderværdige Kreds ikke saa gandske Faa, som jeg tør regne iblandt mine Venner Ordets strængere Forstand, og Mange, som i fler Livsforhold ere traadte mig imøde med Velvillie og Tillid, jeg skjønner tilfulde, hvormeget dette vil komme mig tilgode ved den Gierning, som jeg har at gjøre, og jeg stoler paa, at det for en stor Deel til erstatte, hvad der mangler mig i Evne og Dyglighed. Men, saa oplivende disse Betragtninger end ere, saa kan jeg ikke være uden Bekymring naar jeg levende forestiller mig de Pligters Om lang og Hellighed, sam hvile paa mig, og dermed sammenligner det Maal af Kraft, som jeg finder hos mig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Fra behoe skrives under 2den Octbr.: Gaarsdagen havde her forsamlet flere tusinde Mennesker, fra Omegnen og fjernete Steder for at bivaane Høitideligheden i Kirken, og efter den Masse af Mennesker at dømme, der bevægede sig paa Gaverne, fristedes man til at troe sig denflyttet til en stor Bye. Kl. 6 om Morgenen forkyndte Stadens Klokker første Gang Dagens Vigtighed. Kl. 1 1/2 forsamledes de Deputerede i Conventhuset paa Klostergaarden, hvorfra de Kl. 9 begave sig i Procession til Kirken. J Spidsen faaes den kongel. Commissarius, Hr. Conferentsraad Hopp, og Stænderforsamlingens Sentor. Geheimeconferentsr. v. Brockdorff Prædiken holdtes af Hs. H. Generaluperindendent Herzbruch. (Dr. Harms var ble den syg) Efter endt Gudstjeneste, Kl. 10 1/4, begave de Deputerede i Procession, ledsaget af en talrig Menneskemasse, til Stænderhuset, hvor Stænderforsamlingen aabnedes med en Tale af den kgl. Commissarius. Derpaa foretoges Præsidentvalget, og dette faldt ved Stemmeflerheden paa Overretsadvocat Dr. Balemann. Vice-Præsident blev Sr. v. Reventlow-Ceminit, og Secretairer derOver- og Landrets Advocat v. Prangen og Advocat Kirchbof. Derefter blev foreslaaet en TakAdresse til Hs. M. Kongen, til hvis Udarbeidelse, der blev valgt en Committee, bestaaende af dHrr. Aubert, Falck og Neergaard. Til Redacteurer af Landdagsbladet, valgtes der. Etatsraad Falck og Advocat Löck. Efter Valgenes Slutning deeltoge samtlige Deputerede, ifølge Jndbydelse af den kgl. Commissarius i en brillant Diner, der bestod af henved 80 Couverts. Det første Møde er berammet til Mandagen den 5te October. Fra Rendsborg efterlyses 3 uærlige og een ærlig Slave, og fra Frederiksholms Arrest ved Langebroe i Kjøbenhavn ere fire Arrestanter undvegne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Landprangerne sværme i Aar som sædvanligt igjennem Landet. Nylig lykkedes det imidlertid det aarvaagne Toldvæsen i Viborg at gjøre en ikke ude tydelig Confiscation i Fiends Herred. Efter forudgaaet Angivelse requicerede Consumtionsforvalteeen Assistence af Herredsfogden. Hr. Kammerjunker v. Bülow, der med største Bereedvillighed strax fulgte med Allerede paa Veien mødte de 9 mistænkelige, pasløse Personer, der, som formeentlige Kræmmere strax arresteredes I Nærheden af Landsbyen Smollerup antraf Man derpaa en Vogn med Contrabande, som anholdtes: den var ledsaget af 6 Mennesker, hvoraf 4 flygtede og to bleve paagrebne. Vognen hendragdes til Sognefogden i Smollerup, i hvis Vognport desuden forefandtes en anden med ufortoldede Varer tillæsset Vogn, der ligeledes anholdtes. Vognen bragtes nu til Viborg; men mærkeligt nok, lykkedes det underveis i Na tens Mørke Eierne af Varerne, eller Andre, at borttage 6 Varepakker af de 35, som vare forefundne. De formeentlige Kræmmere ere, efter optaget Forhør, løsladte, Sognefogden i Smollerup formedelst sit mislige Forhold suspenderet og Varene transporterede til Viborg. De ere taxerede til 1610 Rbd., foruden Værdien af den i Smollerup forefundne, og til at dækk-Udgivterne af Tolden, medtagne Vogn. Det var at ønske, at Consumtions væsenet overalt vilde følge det her givne Exempel, ligesom at det ogsaa allevegne vilde finde en ligesaa beredvillig Understøttelse af Øvrigheden; kun da vilde det i statsorconomisk og moralsk Henseende ligge fordærvelige Landprang muligen kunne hem ( Vid. Saml) mes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
En i Potsdam afdød Enkefrue Geheimesecretairinde Michaelis f. Cothenius har testamenteret et Legat af 1000 Rdr. i Guld til Jsaae Pedersen, Husar ved v. Haxthausens Escadron i Roeskilde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Paa den kongl Fødselstiftelse i Kjøbenhavn var der i den sidste Uge indkommet 28 Barselqvinder, udgaaede 18, af Børn fødte 26. (Ah Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
AVERTISSEMENTS. At den i No. 115 af denne Tidende herfra indrykkede Bekjendtgjørelse, hvorved den om Hr. Hospitalsforstanders Falsens Eiendomme, averterede Auctioner tilbagekaldes, angik de til 18de September, 2den og 16de October dette Aar averterede Auctioner, bringes herved til offentlig Kundskab for at undgaae Misforstaaelse. Nykjøbing Byefoged Contoir, den 9de October 1835. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge min ved Nørre=Port beliggende og iboende Gaard; den kan erholdes deels med, og deels uden Markjorder. Penge-Conditionerne kan forventes særdeles favorable for Kjøberen. Thisted, den 11te Octbr. 1835. Johannes W. Holst, De Landmænd her af Amtet, som ønske at erholde vilde Træer til Udplantning i indeværende Efteraar ville desangaaende henvende sig til Amtet. Den 15de Octbr. begynder Uddelingen og vedvarer indtil Udgangen af Novbr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
De Træer som i Aar kunne udleveres ere fornemmelig 3-aarige Birk - Elle - Canadiske Popler, Ask og Piil 9 Stykker Alenlange Kakkelovnerer, af nye arbeidede i Fjor, ere underhaanden at faae tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Hos Undertegnede er for et Par Maaneders Tid siden laant en Reise-Kuffert. - De, der maatte være i Besiddelse af Samme vilde behage snarest muligt at levere den til Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
At Vinterposttouren tager sin Begyndelse herfra Contoiret Onsdagen den 14de De, bliver herved efter høie Ordre bekjendtgjort. Herefter vil Posten ankomme: Onsdag og Løverdag Morgen, og afgaae Onsdag After Kl. 6 og Søndag Formiddag Kl. 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Den af den høie Kongelige Generalpostdirection bestemte Jndleveringstid er: For løse Breve, Onsdag Eftermiddag fra Kl. 12 til 4, Løverdag Aften fra Kl. 6 til 9, samt Søndag Morgen fra Kl. 7 til 8; og For Pakkepostsager: som kunde forsendes med Brevposten, hver LøverdaEftermiddag fra Kl. 3 til 5, undtagen den første Løverdag efter at den maanedlige Pakkepost er afgaaer da ingen Pakkepostsager af sendes med Brevposten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-12
Den maanedlige Pakkepost afgaaer und samme Tid den 2den Onsdag i hver Maaned Jndlevering dertil er bestemt: Tirsdagen fører den 2den Onsdag i hver Maaned fra Klokke 9 Formiddag til Klokken 4 Eftermiddag. Thisted Postcontoir, den 8de Octbr. 1835. Otto Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
No. 120. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementerner, eller: Den nordimbriske Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 13 October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Politiske Nyheder. Spanien. Der meldes fra Bayonne under 22de Septbr.: Den Afsænding, som Ministeren Mendizabal havde sendt til General Grev Las Navas, for at bevæge ham til at fæste Tiltroe til det nye Cabinet, og drage sig tilbage med Andalusierne, er igjen vendt tilbage til Madrid, hans Mission er mislykket. Grev Las Navas har erklæret ham, at han forlanger Handlinger, og ikke blot det nye Cabinets Løfter. Dette skal have saa dybt saaret Hr. Mendizabal, at han den 25de skal have forlangt, og samme Dag have erholdt sin Afskeed; Hr. Arguelles skal have modtaget Cabinets-Præsidiet; det var ogsaa paa Tide, da Juntaen af Estramaduras Tropper ikke staae langt fra Aranjuez, hvor de have forenet sig med Andalusierne, og derpaa Fællesskab ville gaae løs paa Madrid. Under disse Omstændigheder har Dronningen udstædt et Manifest, hvori hun sætter sit kongelige Ord i Pant paa, at der er ikke at tænke paa Underhandlinger med Don Carlos, og at alle Juntaernes Adresser skulle blive tagne Hensyn til. J dette Manifest tales ogsaa om en ye af Nationens Repræsentantere overveiet og foreslaaet Forfatning, og nu haaber man at Juntaerne ville give sig tilfreds. Et Brev fra Madrid af 23de Septbr., omtaler ikke at Hr. Mendizabal har taget sin Afskeed, men at Dhrr. Rodil og Douoso vare afsendte til Trurillo, for der at underhandle med Juntaen om Standsning i de 6000 Md. Estramadurers Marsch; disse have imidlertid allerede besat begge Strandbredde af Tajofloden, indtil 30 Lieus fra Madrid. Fra Saragossa meldes der, at man ikke vil modtage GeneralPalafor, men derimod ønsker General Mina til Generalcaptain for Arragonien, Catalonien og Valencia. Fra Asturien erfarer man, at ogsaa der har dannet sig en Regjerings-Junta, hvis Sæde er Qviedo. - Fra Jacca meldes at paa flere Puncter ere mere end 1000 navareser Carlister tagne til Fange. Engelænderne arbeide ivrigt paa Bilbaos fuldkomne befæstigelse. J San Sebastian, var en carlistisk Sammensværgelse bleven opdaget og undertrykt. - (Fra Plymouth skrives at flere Koffardieskibe der, vare fragtede forat føre Fourage og Proviant til forskjellige spanske Havne til Dronningens Tropper, Ankomst og Afgang af Dampskibe der bragte Tropsper og Depescher til Krigsskuepladsen i Spanien, havde givet alting der et levende Udseende.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Tyrkiet. De senere Efterretninger fra Albanien af Septbr. Maaneds Udgang melde, at den ottomanniske Flaade med Expeditionstropperne, have gjort Landgang ved Dulcigno. Troppernes Antal anslaaes til 6000 Md. Man veed at paa samme Tid ere de til Lands opererende Tropper under RumelyWalessy fra Salonichi allerede indtrufne i Nærheden af Scutari, men Flodens Oversvømmelser havde hidtil forhindret dem fra at foretage noget mod Staden. J Fæstningen, holdt Hafil Pascha sig endnu. - Fra Smyrna skrives under 7de Septbr.. J de sidste 4 Dage ankommer den ene Tartar efter den Anden fra Rhodus, og medbringe de vigtigste Efterretninger fra Syrien. Jbrahim Pascha hvis Stilling, efter de fra Hedschas for Vicekongen indløbne ubehagelige Efterretninger, er bleven meget forværret, da alle hævede Recrut ter ere flygtede til Druserne i Bjergene; begjærede endelig af Drusernes snue Fyrste EmirBekir en almindelig Afvæbning. Cmir Be tir forestilte ham først Umuligheden heraf, og da han endelig trængte videre ind paa ham, saa overlod han tilsyneladende Commandoen til Prinds Halil, en krigslysten ung Mand, der haver Ægypterne, og bad derpaa Jbrahim at henvende sig til ham, men da denne nu opfordrede ham dertil, forkyndte han Jbrahim og hans Skare en Krig paa Liv og Død. Fra alle Sider strømme Syrier og Druser til hans Faner, og hans Armee bestaaer nu efter officiel Angivelse af 30,000 Md. Jbrahim Pascha har concentreret sine Tropper, og har besat Defileerne til Libanon med 15 Kanoner; begge Partier staae nu lige over for hinanden, og hele Syrien er færdig til at opstaae i Masse. Det mindste Uhæld kunne bringe den i Tauris leirede tyrkiske Reschid Pascha, til at tilintetgjøre Ægypternes Herredømme i LilleAsien. - Fra Ægypten selv skrives der, at Mehmed Ali skal være meget nedbøiet, og saa svag at man troer, at han ikke kan leve længe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Blandinger. Ved Optællingen befandtes Jndbyggernes Antai de preussiske Stater ved Udgangen af Aaret 1834 til 13,510,030 Mennesker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Sir H. Bethune forhenværende Chef for den persiske Armee, som har gjort sig berømt ved Jspahans Jndtagelse, er fra Persien indtruffen til London; da han forlod dette Land herstede der baade Cholera og Pesten. Kaima Khan Schadens Premierminister, som man ansaae for en hemmelig Agent for Rusland, var paa Schihens Befaling bleven henrettet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
J London var det den 2den October særdeles flaut med Prisen paa Talg, der endog uoteredes i shill. lavere. Jndigo betaltes med 4 shill a 5 shill. 3 d. pr. Pund. Med Uld var det mere levende, med Bomuld derimod stille. Paa Korn var Gjennemsnitsprisen for Byg 27 shill. 9d, Havre 20 shill. 4 d., Rug 29 shill. 6d og for Ærter 36 shill. pr. Quarter, 4 Den 8de October blev der i Hamburg kun solgt Byg og Havre til local Fornødenheder, Byg noteredes til 42 a 44 Rdr., og dansk Havre til 25 a 31 Rdr. Cour. pr. Læst. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Jndenlandsk. Provinsial-Stænderne: Den 3die October holdtes atter Møde i Provindsialstændernes Forsamling. Den kongelige Commissarius fremlagde til Forsamlingens Overveielse og Betænkning et Udkast til en Anordning, sigtende til at betrygge Kunstnere mod Eftergjøtelse af deres Kunstværker. En Committer bestaaende af Mechanikus Gamt, Professor Bang og Justitsraad Salicath blev nedsat og valgt til at prøve dette Udkast. Derefter overleve tede den kongelige Commissarius til Forsamlingens Overveielse et Udkast til en Placat angaaende Diætpenge og Befordring for Sættedommere, til at prøve dette Udkast vargtes ligeledes og nedsattes en Committee af Procurator Haagen, Etatsraad Steenfeldt og Secretair Algteen Ussing. Endvidere fremlagde Commissarius Udkasttil en nye Anordning, indeholdende nærmere Bestemmelser, angaaende den Selveierbønderved Fon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
af 13de Mai 1769 hjemlede Testationsfrihed. Her nedsattes en Committee af 5 Medlemmer til at gjennemgaae dette Lovforslag, hvortil Professor Bang, Birkedommer Haastrup Proprietair Tutein. Justitsraad Salicath og Kammerraad Drewsen udnævntes. Den kongel. Commissarius Conferentsraad Ørsted aabnere Mødet den 5te October med at underrette Forsamlingen om, at han Dagen forud havde havt den Lykke at overlevere H. M. Kongen den allerund. Takkeadresse fra Forsamlingen, og at han havde underrettet Høisamme om det Ønske, der var bleven yttret i Forsamlingen, ved en Deputation at lade H. Maj. Adressen overrækk, men at man havde opgivet dette af Frygt for at det muligens kunne stride imod Forocon af 15de Mai 1834, der bestemmet at alle Meddelelser mellem Regjeringen og Forsamlingen skulle skee gjennem den kongl Commissarius. Denne tilføiede at Hans Majestæt havde tilkjendegivet sit allerhøieste Velbehag saavel med den Følelse, der havde fremkaldt hunt Ønske som med den Bevæggrund, der havde bragt Forsamlingen til at opgiv samme. Conferentsraaden oplæste derpaa et ham idændekommet allerhøieste Rescript af 4de October, saalydende: Vi ville herved allernaadigst have Dig overdraget at tilkiendegive Forsamlingen af Provindsialstænderne for Sjællands med flere Stifter, at Vi med allernaadigst Velbehag have modtaget Forsamlingens Os under 2den De tilstillede Takadresse, samt at Vi med særdeles allerhøieste Tilfredshed deraf have seet den Velvillie, hvormed den af Os givne Jnstitution af Forsamlingen er modtaget, ligesom Vi med røet Tak paaskjønne de velmeente Bønner, den har ladet opstige for Os til den Almægtige. Befalende Dig Gud, Præsidenten, og samtlige Deputerede bevidnede Conferentsraad Øested deres Erkiendtlighed for Udførelsen af dette Hverv, han paa Forsamlingens Vegne havde overtaget sig. Commissarius forelagde derpaa Forsamlingen til Overveielse og Betænkning et Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølgning af Lovenes Overtrædelse m.v. En Committee bestaaende af Etatsraad Treschow, Etatsraad Steenfeldt og Grev Reventlow blev valgt og nedsat for at prøve Udkastet Dernæst forelæste Commissarius Forsamlingen et Udkast til en Placat, indeholdenoe nærsere Bestemmelser af Grosserernes andelsret. Man fandt dette Lov-Udkast af en saa indgribende Vigtighed, at en Committee af J Medlemmer burde nedsættes til at bedømme samme; dertil valgtes Viinhandler Hansen, Agent Voigt Etatsraad Hvidt, Procurator Haagen og Grosserer Knudon. Commissarius forelagde fremdeles Forsamlingen Udkast til to Rescripter angaaende Udvidelse til Færøerne af nogle de i Aarene 1832 og 1833 for Danmark manerede almindelige Anordninger deels uden og deels med Modification Forsamlingen vedtog, at en Commitree skulde nedsættes til Sagens Prøvelse; men Valget af dens Medlemmer udsattes, da Tiden var forløben, til den følgende Dag. (Stænd Td. No. 3.)(Fortsættes i Torsdags-Avisen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Den 2den October har Candidatus Pharmaciæ J. V. Neergaard, der har kjøbt Apotheket i Kjerteminde, faaet Bevilling at drive dette Apothek.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Fra Pressen er udkommet: Om de Statsanliggender som især kræve Stændernes Opmærksomhed: Offentlighed i Stænderforhandlinger; Forvattning af Finantserne og Stiftelsernes Midler; Oplysning om Statsgjelden; Stræng Control med offentlige Kasser; Reform af Trykkelovene; Militairvæsenets Jndskrænkning; Lettelse af Præsternes Byrder; Lotteriets Afskaffelse; Reform af Fængslerne; Assistentshusets uhyre Renter; Fattigvæsenets Forbedring; Nedsættelse af Told og Accise; om Provetyttere, Foranstaltninger til Handelens Tarv; Oprettelse af Provindsbanker og Laanesamfund; Veivæsen, Veiskat, Kongerelser. Hoverie, Jagtlove nes Forandring, Laugs- og Underviisningsvæsenet, Jndskrænkning af Collegiernes Personale, Pensioner (Aarb. Av.)s. v. Hr. Kammerraad Drewsen til Strandmøllen opfordrer i Kjøbenhavnsposten, Hr. Pastor Boye til at erklære: om han, ved en Yttring i sin til Søllerød Menighed holdte Afskedstale. at een Mand Sognet ei havde agtet hans Formaninger, men tvertimod haanet ham og hindret sine Folk fra at søge Kirken og Herrens Bord." har, Hvad Menigheden almindelig antager, sigtet til ham Hr. Kammerraaden erklæret i saa Fald paa det bestemteste, at det maa grunde sig paa en Misforstaaelse, da ikke en Eneste af de 2 til 300 Mennesker, der leve paa Strandmøllen, med Sandhed skal kunne sige, at han nogensinde vidende har hindret dem fra at gaae i Kirke, end sige til Herrens Bord. Ei heller siger han endvidere har jeg haanet Hr. Pastor Boye; thi Haan vil han vel ei kalde, at jeg for nogle Aar siden i Anledning of en Misforstaaelse, hvori Pastoren var faldet, nødsagedes til at indkalde ham for Politiretten, hvor jeg dog, da jeg derved ei havde andet Øiemeed, end, ligesom nu, at værge om mit Navn og Rygte, tilstod ham det skaanselfulde Forlig, han meget ønskede; og siden den Tid have vi jo ingen Berøringspuncter havt."(Rand. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-13
Den 29de Septbr., om Morgenen Kl. 7, landsatte Skipper Jacob H. Sprik, vesten for Dueobden, i Poulsker Sogn paa Bornholm, sin Smat. Cathrine" kaldet, hjemmehørende i Pekela, fra Danzig bestemt til Groningen med en Ladning Bjælker. Han var om Natten blevet overseilet, af et andet Skib 5 Min vesten for Bornholm, saa at hans Bagbords Bov blev aldeles knust. Skidet bliver derfor sandsynligvns Vrag. (Hols. Tid)