JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Holland. Fra Amsterdam skrives under 23de Juli. Fra en meget troværdig Haand meldes fra London, at Østerrig vil blive sine forrige Grundsætninger troe, følge Engelands Statskunst, og forene sig med Engeland og Frankerig, for at søge at bevæge Rusland til at tilstaae Polakkerne en gunstigere Skjæbne, og at indvilge i at Prindsen af Oranien - da Hollænderne dog villig ville antage Prinds Friederich af Nederlandene som Konge - bliver ophøiet til Konge i Polen, et Middel, hvorved der kunne gjøres en en Ende paa Blodsudgydelsen, og Choleraen den fælles Fiende, kraftigere kunne blive bekjen vet. Østerrig ville ved Kongeriget Polens Uafhængighed see et Ønske opfyldt, som det allerede yttrede paa Wiener-Congressen, da det erklærede sig villig til at aftræde sine polske Besiddelser. H. M. Kongen af Holland har udstædt en me ger lang Protestation mod den bekjendte Londonner-Conferentsprotocols 18 Artikler, hvor blandt andet klages over, at den største Deel af disse Artikler synes at være affattet af dem, som nu udøve Magten, men at man ikke foreløbig har beraadslaaet sig med Cabinettet i Haag derom, H. M. vil, skjønt han overlader dem af hans Undersaatter, der have unddraget sig hans Authoritei, til deres egen Skjæbne, dog aldrig bringe dem Hollands Rettigheder til Offer, og da han efter moden Overveielse er bleven overbeviist om, at Præliminair-Artiklerne overlade Fædrenelandets dyrebareste Jnteresser til Jnsurrectionens Naade, saa kan H. M. ikke antage samme. Kongen gjør alt formegen Regning paa hans Forbundnes Venskab og oplyste Politik til at han ikke skulle troe, at de nærede samme Anskuelser. Det ville være overflødig at bemærke, at den europæiske Fred ikke alene afhænger af Belgien, og at intet ville vindes for Opretholdelsen af denne Fred, fordi at man forflyttede Qvæstionen fra Brussel til Haag, og at den Nødvendighed, hvori H. M. befinder sig, at maatte med bevæbnet Haandtilkjempe sig saadanne Seperationsbetingelser af Belgierne, som ere overeensstemmende med Billighed, ville ganske føre den samme Crisis med sig. Hvad Valget af en belgisk Monark angaaer, da vil H. M., naar en til Herredømmet over Belgien kaldet Fyrste, ikke antager de i 11te og 12te Protocol fastsatte Regler uden Undtagelse, allerede derfor betragte denne Fyrste, som hans Fiende!" - Der meldes ogsaa fra Haag under 20de Juli at Kongen af Holland og Prindsen af Oranien vare afgangne til Armeen. Strax efter Høi sammes Ankomst til Leiren, skulle et overordentlig vigtigt Document blive bekjendtgjort, i hvilket Kongen, som det hedder, vil tilkjendegive at der appelleres til alle Fastlandets Fyrster, og protesteres høitidelig mod alle Conferentsprotocollens Artikler. Man seer hver Time Fiendtlighedernes Udbrud imøde. Fra Antverpen skrives imidlertid under 22de Juli, at man troede at Hollænderne snart ville rømme Citadellet, da de vare beskjæftigede med at pakke ind.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Blandinger. Fra Hamburg meldes ogsaa under 28de Juli, at ifølge hertil indløbne Efterretninger varede det franske Flag i Lissabon, og efter at Frankerig, ikke synes at være antagen som Mægler mellem Polen og Rusland, har det kaldet sine Allierede til Hjelp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Efter at H. M. Kong Leopold af Belgien havde aflagt sin Eed paa Constitutionen, holdt han en Tale, hvori han ønsket, at fra denne Dag af, ethvert Had maatte være tilintetgjort, enhver Anmositet glemt. Brusseler, Congressen har antaget en ny Presselov, ifølge hvilken enhver Opfordring til Ulydighed mod Lovene, straffes efter denne Lov med 6 Maaneders til 3 Aars Fængselstraf, det samme er Tilfældet med dem, der angriber Kongens constitutionelle Authoritet, hans Person, hans Dynasties Rettigheder, eller Kammerne. (Hb. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Jfølge den polske Statstidendes Forsikring skal der være udbrudt en Opstand i det russiske Gouvernement Orel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
J Berlin, Frankfurt, Hamborg o. fl. St circulere der Rygter som tilkjendegive, at der i dette Øieblik svævet over hele Europa en ubestemt Ahnelse om en stor Explosion, Det franske Blad messager des chambres fortæller, at Prinds Friedrich af Preussen skal have sagt ved Rhintroppernes Mønstring, at Russernes Anstrængelser nu snart vilde vinde Seier i Polen, og da vilde 200,000 Russer forene sig med deres Allierede Østerrig og Preussen, for at bekæmpe de franske Rebeller, der havde bragt at den Ulykke over Verden. (A. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
J Bambringe i Jrland er det den 12te Juli kommen til Slagsmaal imellem Catholikerne og Protestanterne. 15 Catholiker og 2 Orangemænd omkom derved; Mange bleve saarede, og Catholikernes Huse, plyndredre. J Grevskabet Galmai leve fortiden 122,000 Mennesker af Almisser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Königsberger-Tidende fortæller, at de forenede polske Corpser, som ere gaaede over den preussiske Grændse beløbe sig i det hele til 6007 Mk. med 26 Ranoner og 35 Krudtkarrer. General DembinskisSkjæbne kjender man endnu ikke, hans Corps beløb sig til 1200 Md. H. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
C. T. er den 11te Juli indtruffen til Glasgow, og er gaaet ombord i et Dampskib, foregivende for at tiltræde en Reise til de vestlige Høilande.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
J Genf blev en fremmet Reisende den 12te Juli antaget for Carl X., og forfulgt med Skjældsord og Eder til Gjæstgivergaarden, hvis Vinduer Pøbelen allerede var i Begreb med at slaae ind, da Gensd'armeriet kom til. R. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Jfølge en Skrivelse fra Thorn af 16de Juli, fortælles om Russernes Overgang over Weichselen, at en stor Deel af de ved den preussiske Grændse værende Russere, vare igjen hurtig afmarscherede men en 20 Kosakker paa nogle Baade, vare de Forste, som satte over Floden, derpaa kom endeel Jnfanterie. De russiske Soldater saa meget angrebne ud, thi de havde udstaaet mange Strabadser, og faaet lidet at spise. Officererne selv angive deres Tab til en 50000 Md. (H. Av.)J Danzig synes Cholera nu at ville standse i Dagene fra 19de til 21de Juli ere i Gjennemsnit, kun 17 Personer angrebne deraf. De Syges Antal beløb sig i det Hele til 808. Død var til 21de Juli 584 og 5 Jndlviduer helbredede. J Posen er siden Sygdommens Udbrud til 20de Juli 27 blevne angrebne af Cholera, deraf vare 15 døde og i helbredet Den 21de Juli bleve 8 syge, den 22de Juli 100; begge Dage døde 8 og helbrededes 7. J Lifland var Sygdommen desværre i Tiltagende, da den fra Riga var ført omkring paa Landet. J Riga gaves fra Choleras Udbrud til 13de Juli 4571 Patienter, deraf helbrededes 2458, døde 1865, i de sidste Dage vare 30 blevne angrebne deraf, og i disse Dage vare i det Hele kun 25 Personer døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Elbing er i en Uge 73 Cholerasyge komne til deraf ere 40 Personer døde. J Gallizien var efter de officelle Lister 40,506 Personer angrebne af Cholera, deraf vare 21,806 døde, og 15, 319 helbreddede. J Lemberg tager Sygdommen af. J Krakau er den af en ondartet Natur, saa at daglig en 60 a 90 døe, almindelig helbredes der 3 af 10.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Den 8de Juli angrebes i Petersborg 390 Personer af Cholera, helbrededes 11, døde 156; den 9de angrebes 525, helbrededes 14, døde 177, den 10de angrebes 579, helbrededes 48, døde 237, den 11te angrebes 570, helbrededes 54, døde 277. Jndtil 10de var ialt død 1311 Personer. Den 12te Juli angrebes i Petersburg 515 Personer af Cholera, deraf helbrededes 30 og døde 272, den 13de angrebes 569. 77 helbrededes og 247 døde. Den 14de angrebes 482. 100 helbrededes og 272 døde. Til den 15de Juli vare i Alt 5241 Personer angrebne af Cholera, deraf vare 2402 døde, under Cuur 2322, og helbredede 334. - J Pesth i Ungarn er nu ogsaa Cholera udbrudt den 14de Juli, 9 Personer, vare paa een Dag pludselig blevne angrebne deraf, og 6 vare den 16de døde Strax er Skibsfarten, paa Donauen bleven standset, og Broen mellem den venstre og høire Donaubred kastet af. J Elbing, vare fra 12te til 18de Juli 83 Personer angrebne af Cholera, 55 vare døde og 55 helbredede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
J Egnen af Parma havde man den 16de Juni et frygteligt Uveir, som paa en Strækning af 30 Miglier i Længde og 5 i Brede, aldeles ødelagde Sæden paa Marken. Af Haglene vog de mindste 1/2 Pund; de større indtil 3 Pd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Jmellem Rusland, Østerrig og Frankerig skal i Rom være afsluttet en Tractat, hvorved de giensidig forpligte sig til at opretholde Kirkestatens Jntegritet, om der endog skulde udbryde en almindelig europæisk Krig. - Under 5te Juli har Paven givet Kirkestaten en ny Provindsialforfatning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
J enhver Deelegations Hovedstad skal aarlig holdes en Stændeforsamling, og for hver 20,000 Mennesker bliver der udnævnt en Repræsentant. Jblandt de paa Havet fangne Jnsurgenter vare 21 Franskmænd, som have erholdt Friheden. Hertugen af Modena har, til bedre Opretholdelse af Orden og Rolighed, stiftet et "Ministerium for en god Bestyrelse", hvorunder Politievæsenet er henlagt. H. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Efter 9 Dages fra Rio Janeiro en Donna Maria da Glotia endelig den 14de Juli lykkelig indtruffen til Brest. Corvetten "Seine" havde, formedelst Mangel paa Vand, maattet søge den afrikanske Kyst. Hs. Majest. reiser incognito, som "Grevinde af Porto". Efter 2 Dages Qvarantaine, skulde Corvetten overbringe hende til Cherbourg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
AVERTISSEMENT. Ifølge høiere Ordre har jeg den Ære herved at bringe til offentlig Kundskab, at alle Skibe, som afgaae fra danske til franske Havne, skulle lade deres Sundhedscertificater, visere af de i Kongeriget Danmarks Söe- stæder ansatte franske Agenter. Disse Paategninger meddeles uden Betaling, for at vedkommende Skibscaptainer, ikke skulle have nogen Anledning til at unddrage deres Sundhedspasse en Attestation. der vil gjøre dem mere authentiske, og bidrage til at forkorte Qvarantainen i Frankrig. Thisted den 30te Juli 1831. F. C. Bendixen, kongel. fransk Vice-Consul og Consulat-Agent. Ti til Thisted Amtsavis og Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. Fredagen den 5te August. Ao. 1831. No. 62.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Jndenlandsk. Hs. Kongel. Høihed Prinds Christian Frederiks Reise gjennem Thisted Amt. (Sluttet.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Fra Wilsund, hvor Hr. Cancellieraad Rummelhoff og flere Embedsmænd havde indfundet sig, fortsatte Hs. K. Høihed Reisen til Nyekjøbing; paa denne Byes Grændse var en Æreport anbragt, og her bilsedes Hs. K. Høihed af en stor Deel af Byens Borgere, som tidende eforterede Hs. Kongl. Høihed til Hr. Cancellieraad Byfeget Rummelhoffs Bopæl, hvor Høisamme aftraadte her havde Byens og Landets geistlige og verdslige Øvrighed, tilligemed Byens Repræsentantere og Fl. indfundet sig, for at complimentere den høie Gjest, hvilket med den sædvanlige Huldhed og Blidhed besvaredes. Det behagede derpaa Fyrsten at besøge Kirken hvor Sognepræsten Hr. Laurberg holdt en Tale, og en Cantate under Accompagnement af Orgelet udførtes Høisamme tog derpaa Byens og Klingenbergske Hospital Borgerskolen, og den ved det Byen værende Skovplantage i naadigst Øiesyn, og yttrede Sin høie Tilfredshed med det Hele. Ved Taflet hos Hr. Cancellieraad Rummelhoff udbragtes Skaaler for den ophøiede Landsfader og den tilstedeværende høie Prinds under Kanonernes Torden Om Aftenen var hele Byen illumineret, hvilket Hs. K. Høihed tog i naadigst Øiesyn Næste Dags Morgen besaae Prindsen Byens Sprøiter og Havn, hvor Hansteeg ombord paa en dertil udpyntet Schaluppe med 6 Aarer som roedes af 6 af Byens Skippere, og som under Ledsagelse af en anden med 6 Aarer udrustet Schaluppe, der havde nogle af Byens Embedsmænd og Borgere, ombord, førte Prindsen til Den Fuhr, hvorfra det igjen behagede Høisamme at lade Sig sætte over til Salling. Den 28de om Aftenen passerede Hs. K. Høihed igjen tilbage fra Salling over Sillereveer, gjennem en ved Vesterbom anbragt Æresport. Denne Aften var, foruden Byens Jllumination, ogsaa en Deel af Plantagen oplyst med Lamper. Det behagede Prindsen strax efter Ankomsten at indfinde Sig i Plantagen, hvor Han af Byens Borgere modtoges i denne festlige Anledning med en Sang, hvormed Hs. K. Høihed i de naadigste Udtrykke yttrede sin Tilfredshed. J en af Alleerne, hvor Prindsens Navneziffer var anbragt ved brændende Lamper og omgivet af Løv krandse, aabnede Hs. K. Høihed selv Ballet med Hr. Cancellieraadinde Rummelhoff, og deeltog naadigst Selv i Dandsen til Midnat. Paa Byens Repræsentanteres og flere Borgeres underdanigste Anmodning, tillod Prindsen, at Plantagen, til Erindring om denne høitidelige og glade Aften, fremtidig maatte bære Navn af Christianslund."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Den 22de Juli om Aftenen indtraf det Uheld, paa Nørrebroes-Theater, at Elephanten, der skulde komme ind paa Seenen og vise sig som Gastronom, strax ved Jndtrædelsen som skeete under en Mars og hvorved den har sin Fører som Triumphator, styrtede, igjennem en af de store Lemme ved de bageste Coulisser, ned i den underste Maskinkielder, i en Dybde af omtrent 9 Alen. Ved Faldet kom den til at ligge paa Bagdelen og Ryggen og brølede frygteligt. Dækket gik ned, og der herskede i henved 1/2 Time, paa Grund af Uvisheden om Dyret og dets Førers Skjæbne, megen Forvirring blandt det tilstedeværende Publicum, af hvilket Størstedelen forblev i Huset. Endelig bragte man i Erfaring, at det, ved Personalets forenede Anstrængelser (hvorved især Dhrr. Schwarzenberg Jldkongen og Mancini havde Anledning til at bringe deres ualmindelige physiske Kræfter i Anvendelse) var lykkedes dem at bringe Elephanten igjen paa Benene, og at den ustadt var bleven trukket op i den øverste Maskinkjelder, hvor den, i tilsyneladende uskadt Stand, og beroliget ved nogle Flasker Viin og Brændeviin, nu befandt sig. Foreren var ligeledes uskadt fra Faldet, det kunde være blevet saameget desfarligere for ham og Dyret, som den underste Kjelder, hvori Elephanten styrtede ned, tildeels stod under Vand. Da man endelig vidste Elephanten i Sikkerhed, sluttedes Forestillingen med det bebudede Divertissement en fransk Vaudeville, der udførtes af Hr. Fouraux Børn (Kbhavnsp Under 22de Juli er Jean Bernard Marie Alexandro Dezos de la Roquette anerkjendt som fransk Consul i Helsingøer. Collegts)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Kjøbenhavns Børs den 26 Juli. Cours Hamb. 2 M. - a vista 212 Spec 210. Specier solgtes til 2 Rbd 9 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Spid pr. 100 Sp 154 1/2 a 154 3/4 Rd. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 22 e Juli er Sognepræst for Als Menighed under Viborg Stift, Haugaard, udnævnt til Consistorialraad; Sognepræst for Waagen blandt Færøerne, Struer, beskikket til herefter tillige at være Provst paa Færøerne: Sognepræst for Nørre-Næraae og Børerslev Menigheder i Fyen, Knudsen, til Sognepræst for Krogsbølle Menighed sammesteds; personel Capellan for Gudme og Brudager Menigheder i Tven, F. Storm, til Sognepræst for Kjerte Menighed sammesteds; personel Capellan for Haarbye Menighed i Fyen, Jacobsen, til Sognepræst for Thorning og Lysgaard Menigheder i Aarhuus Stift; ersonel Capellan for Nyekjøbing og Rørvig Menigheder i Sjælland, Bøgh, til Sognepræst for Sønderhoe Menighed paa Fanøe under Ribe Stift; Cand. theol. Thomsen, til Sognepræst for Norderøernes Menighed paa Færøerne; Cand. theol. Berg til versonel Capellan for Lyngbye Menighed i Sjælland, og Cand. theol. Tørsleff til personel Capellan for Maarslet Menighed i Aarhuus Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
No. 63. No. 1831. TIIISTII Kongelig allernaadigst privilegerede Amtvavis og Avertissementidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark, August. Tirsdagen den Redigeres, trykkes og u gives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
Politiske Efterretninger. Polen. Det er Læseren paafaldende, at Russerne uforstyrrede vedblive at trænge frem poden venstre Weichselbred, uden at Polakkerne lægge dem Hindringer i Veien; enten maa det ligge i den polske Generalissimus's Plan, eller ogsaa maa der existere en hemmelig Aftale mellem begge Hærførere, for at spare Blod. Det polske Lubliner Krakuser Regiment har paa den venstre Weichselbred allerede havt en Skiermydsel med Kosal, kerne, sprængt en det overlegen Troppemasse fra hinanden, og gjort flere til Fange. Om den russiske Armees Bevægelser paa den venstre Weichsel bred, havde man den 22de Juli i Warschau inter Bestemt; men saameget er vist, at der støde fjendtlige Tropper i Bizese, Radziejewo og JbizaFra den polske Grændse meldes under 27de Juli, at man endnu ikke havde bestemte Efterretninger om den russiske Hærs Fremrykken, men saamegeskulle være tilforladeligt, at de russiske Tropper allerede havde naaet den fra Warschau til Pose førende Vei ved Klodawa, og hvorfor Communicationen mellem hine Stæder var afbrudt, Feldtmarskal Grev Paskewitsches Hoved qvarteer skal den 25de Juli have været i Niesawa. Efter Polakkernes Formening, har man fra russisk Side i Sinde, først at besætte Woywodskabet Kalisch, og i de fornemste Stæder der, at oprette en Bestyrelses-Commission for dette District. J Warschau arbeides uafladelig paa Stadens befæstning: den 21de Juli var Regjerings Præsidenten, Fyrst Czartoryski, selv beskjæftiget med paa 2de Steder mellem Folket at opkaste Skandser, og blev modtaget med Glædes Yttringer. Den isralitiske Municipalgarde arbeidede den hele Dag i dens Uniform paa Murene; endogsaa Embedsmænd fra alle Departements var re beskjæftigede dermed. J Districtet Leuczyshavde næsten alle Jsraliter givet deres Sølv til det almindelige Bedste. Feldtmarskal Paskewirsch hør udstædt en Proclamation til Kongetiget Polens Jndvaanere, hvori han formaner dem til at forholde sig rolige, og at nedlægge Vaabenene, samt forsikkrer, at de i deres Bopæl forblivende Jndvaanere, ikke skulle blive forurettede, men alle Fornødenheder til de russi ke Tropper strax blive betalte med contante Penge. Til Rolighedens Opretholdelse paa de af russiske Tropper besatte Steder, skal en provisorisk Regjering indsættes, til hvis Chef General Dombrowski er udnævnt. Af en Jndberetning fra Feldtmarskal Paskewitsch, dateret derrusnske Hovedqvarteer i Razioncek den 20de Juli, sees at det først var den 19de Juli, at Grosset af den russiske Armee gik over Weichselen, dette varede fra Kl. 10 om Morgenen til om Aftenen; efter at Overgangen var bevirket, tog Feldtmarskalken sit Hovedqvarteer i Razioncek. Polakkerne modsatte sig slet ikke Overgangen, Beretninger sige, fordi at de ikke tidlig nok vare ankomne paa den ven ste Weichselbred. Jfølge Privatbreve fra Kalisch af 25de Juli, var et russisk Corps allerede trængt frem til Kolo, 6 Mile fra Kalisch; enkelte Kosak-Corpser sværmede allerede omkring ved Turck, Konin og andre i Nærheden af Kalisch liggende Stæder, og Communicationen mellem sidstnævnte Stad og Warschan var allerede afbrudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
Frankerig. J det Deputeredeskammer er endnu intet Vigtigt forefaldet, imidlertid er dog, som væsentlig at bemærke, at de to Trediedele, nemlig Præsidenten og Secretairerne i de forskjellige Bureaus ere ministerielsindede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
J Prirskammeret blev Publicum meget paafaldende overrasket ved Synet af østerrigske Fauer, som laae udbredte over Præsidentens og Vice-Præsidentens Sæder; det ere dem, som Bonaparte efter Slaget ved Ulm i Aaret 180 sendte Senater. – Den officielle Jndberetning fra Contra Admiral Roussin om Tildragelserne i Havnen ved Lissabon, dateret d. 11te Juli, lyder saaledes: "Jeg har den Ære at tilkjendegive Dem, at for at fuldbyrde den med deelte Ordre, har jeg med den under min Command værende Eskadre tiltvunget mig Jndgangen, paa Tajosloden, og ankret lige over for Palladset. Fægtningen begyndte Kl. 1 om Eftermiddagen, Kl. 8 1/2 vare alle Havnebatterier, under Raadet: "Leve Kongen!" passerede, og vi lode alle vortugisiske Krigskibe, som laae tvers over Floden, i en Linie, ankre og stryge deres Flag de vare 8 i Tallet: Linieskibet "Don Juan VI. paa 74 Kanoner, 3 Fregatter, 2 Corvetter og 2 Brigger. Paa den Opfordring, som jeg strax udstædte, indvilgede den portugisiske Regjering i, at tilstaae Frankerig den Fyldestgjørelse, som jeg var beordret til at fordre. Jeg er i Begreb med at sikkre Jndholden og Fuldbyrdelsen af den afsluttede Convention, og skal have den Ære, ufortøvet at aflægge Dem en omstændelig Jndberetning over Udførelsen af den mig anbetroede Mission. JFølge deres befaling og efter vor National-Caracteer, begyndte jeg ikke Jlden, førend man havde skudt paa os. Fæstningerne St. Juliao og de Bugio, der forsvare Jndløbet, begyndte Angrebet 10 Minutter for jeg, og har jeg den Ære at tilføie, at ved det ubegribeligste Held, har Eskadren, som i 3 1/2 Time laae kun en 4 a 500 Favne fjernet fra et saa stort Antal meget stærkere, for uovervindelige anseete Batterier, dog kun lidt en udtydelig Skade." Fra Paris meldes under 24de Juli, følgende mærkelige Beviis paa hvor stærk Colera-Smitten er: En her værende ung ungarsk Adelsmand af høi Stand, fik Breve fra Pest i Ungarn, og blev endnu samme Dag anfaldet af Tilfælde, som ere beslægtede med Cholera morbar, der bleve strax de nødvendige Foranstaltninger trufne, og man haaber endnu at kunne redde ham. Regjeringen har ogsaa udstædt strenge Forholdsregler, mod alle fra forpestede Egne kommende Breve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
Fra Mailand flygte alle velhavende Folk til Schweitz, af Frygt for at Colera over Triest, skulle naae dem. - Keiser Pedro opholder sig for Tiden i Paris, hvor han er modtaget med megen Forekommenhed af Kong Ludvig Philip. Dronning Mariada Gloria ventes fra Brest til Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-09
Engeland. Fra Hull skrives, at paa Humberfloden, ombord paa Skib i "Edward" Capt. Dixon, som var henviist til White-RoothRaads for at holde Qvarantaine, har et ColeraTilfælde vist sig, og Skibet derpaa bleven henviist til Pesthavnen Standgate-Creek. Et Rygte, at der i Glasgow Havn skulle have viist sig 2 Cholera-Tilfælde, har derimod ikke bekræftet sig J Skotland er nu udkommen en Forordning, som forbyder Enhver, under Straf af 50 a 400 Pd. St., at begive sig ombord paa et ankommen Skib, førend at Qvarantaine, eller Told-Officianterne ere komne ombord. Beretningerne og Kornbøsten lyder gunstige fra alle Grevskaber; i det vi skrive dette, er man i forskjellige Egne allerede beskjæftiget med Hvedebøsten, kun paa høitliggende Steder, har Hveden lidt noget af den skarpe Nordenvind. Tolden er fastsat til 200 Shill. 8d. for Hveden, 10 S. 10 d. for Bygget, 7 Sh. 9d. for Havren, 14 Shill. for Rugen og 8 Shill. for Ærter, Ungarn. Den østerrigske Jagttager melder under 20de Juli. "Siden Forbindelsens Arbeydelse mellem Ofen og Pest, har den 15de og og 16de De intet Colera-Tilfælde mere viist sig i sidstnævnte Stad. Derved var den Formening bleven meere og meere almindelig, at de indtrufne Dødsfald ikke virkelig vare af Colern. Den academiske Ungdom, som fandt sig hindret i Passagen over Broen, forenede sig med en stor Mængde nysgiertige og ørkesløse Mennesker, og ville tiltvinge sig Overgangen over Donaubroen, hvilket ogsaa vedkommende Embedsmænd tillode. hvorpaa de Studerende for Størstedelen droge do lig bort; men en stor Deel af Bøbelen vare ikke at afholde fra de begyndte Excesser; den slog Vinduerne ind i flere effentlige og private Bygninger, befriede i en de cernerede Huse, plyndrede nogle Viin Udsalg og begav sig derpaa til den udenfor Staden liggende Qvarantaine, Bygning, og ødelagde samme; imidlertid og melitair Magi kaldet til Hiepsom, de Oprørene ikke paagjentagen Opfordring vilde vige, ing in paa dem, hvorved 7 at J surgenterne bleve Stedet, flere bleve saarede og de Øvrige spredte, hvor ved Roligheden strax blev tilveiebragt. 20 Fan ne ere indbragte. (Hamben. delt.