JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Den af Englænderne paa Østkysten under Navn af Ny-Sydwales anlagte Kolonie har bestaaet siden 1788. Efter en Tælling i Aaret 1821 havde den 37,068 Indbyggere, hvoriblandt 13,814 Deporterede, nu beløber Befolkningen sig allerede til 60,000. Dengang besad Kolonien 5000 Heste, 120,000 Stykker Hornqvæg og 350,000 Faar. Den forbrugte for 350,000 Pd. Sterl. engelske Varer, og bragte for omtrent 100,000 Pd. St. indenlandske Frembringelser til Europa. I hint Tidsrum havde England for 33,155 deporterede Forbryderes Overfart og Underholdning udgivet 5,301,023 Pd. Sterl.; det tredobbelte af denne Summa vilde have været nødvendigt, til at underholde disse Ulykkelige paa Livstid i Storbritanniens Fængsler, og man vilde ikke have havt den Tilfredsstillelse, at see Mennesker, som hørte Selskabets Udskud, forvandlede til nyttige Borgere. Himmelegnens Indflydelse i Ny-Sydwales er af den Art, at den forbedrer Alt; de fra Europa ankomne Jndivider tabe for største Delen deres slette Vaner; Fruentimmerne blive meer beskedne og frugtbare; de dersteds fødte Mandfolk ere for det meste store, vel proportionerede, af stærk Legemsbygning og behagelig Ansigtsfarve; de ere dygtigere til anstrængt Arbeide end Europæerne, tilbøielige til hastig Vrede, uden at være hævngjerrige, raske og virksomme, uden at have arvet deres Forældres Laster. Dette Land, som for 40 Aar siden intet Halmstraa frembragte, leverer nu saa meget Korn, at to store Brænderier, aarligen af Koloniens Byg og Mais brænde 100,000 Galloner af den reneste Brændevin, og at 13 Bryggerier forsynes med tilstrækkeligt Korn til aarligen 7000 Tønder Øl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Priisndsættelse. Ved Erfaring overbeviist om, hvor modtagelig den danske Almuesmand er for ethvert godt Indtryk, naar dette paa rigtig Maade bibringes ham, og erkjendende, at Menneskets Characteer dannes for en stor Deel ved de Følelser, det modtager i Barndommen, saaledes at de gode Jndtryk, Barnet modtog, aldrig ganske udslettes, men lettelig ved at gives passende Næring befæstes og blive Grundtrækket i Mandens Væsen og Færd, nærede jeg længe det Ønske, at tidlig og passende Veiledning blev givet til den danske Almuesmand, paa det at denne maatte vorde mere tænkende Væsen og faae varmere og livligere Følelse for hans Stilling i Samfundet, for hans Standpunct som dansk Borger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Udgaven af den af Herr Rosendahl holdte Tale, i Anledning af den høje Formæling den 1te November 1828, ledede mig nærmest til at bringe hiint Ønske til at træde i Virkelighed, jeg vovede allerunderdanigst at forelægge Hans Majestæt Kongen min Jdee, at udsætte en Præmie af 100 Rbd. r. S. for den hensigtsretteste Besvarelse af nogle Spørgsmaal i den Anledning. - Hans Majestæt behagede allernaadigst at bifalde deen, og efter Allerhøistsammes Autorisation dertil, henvendte jeg mig til Herr Conferentsraad Lassen R. af D. og Dannebrogsmand, og til Herr Oberstlieutenant Abrahamson C. af D. og Dannebrogsmand med Begjæring at overtage Bedømmelsen af de indkommende Besvarelser. – De Herrer behagede at modtage dette Hverv, og indbød Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Mønster R. af D. og Dannebrogsmk. til at forene sig med dem, hvilket Biskoppen ligeledes behagede at modtage; men da Hans Høiærværdighed nu ved Døden er afgaaet, har jeg ikke villet udsætte Priisopgavens Offentliggjørelse, indtil førstnævnte Herrer havde anmodet en anden af Landets høie Geistlige om at tiltræde i Biskop Mønsters Sted, især da allerede flere Forhindringer have forhalet Priisopgavens Udsættelse. Som Følge heraf udsætter jeg en Præmie af 100 Rbd. r. S. for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: Hvilke ere de Hjælpemidler, ved hvilke Nationalaand og ægte Borgersind lettest og bedste gjennem Underviisningen og Opdragelsen kan vækkes og gives Næring hos Almuesungdommen i "Danmark, og hvilke ere de meest hensigtssvarende "Maader, paa hvilke disse Midler kunne anvendes til saadant Øiemeds Opnaaelse. Besvarelserne indleveres, om muligt, inden Udgangen af dette Aar til en af ovennævnte Herrer; og skal jeg ikke undlade, førend den Tid at bekjendtgjøre, hvem der er tiltraadt i Hans Høiærværdighed Biskop Mønsters Sted. Enhver Besvarelse gives en Devise; samme Devise staaer paa en medfølgende forseglet Billet, indeholdende Forfatterens Navn. - Kun for den Besvarelse der er værdigst at vinde Prisen, aabnes Sedlen med Navnet. Udfaldet vil vorde kundgjort, ligesom jeg og ikke skal undlade, offentlig at aflægge Regnskab for hvad der er indkommet ved Salget og Fordelingen af Hr. Rosendahls Tale, saasnart jeg fra alle Jeg vover ærbøSteder er underrettet herom. digst at anmode de Herrer Avisredacteurer om at optage denne Priisudsættelse; ligesom jeg og vil føre mig de Herrer meget forbundne, om det samme maatte finde Sted med mit Regnskab, saasnart jeg er istand til at aflægge samme. Fredericia den 5te August 1830. Riegels
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Jndenlandske Efterretninger. - Det sjellandske Landemodes Medlemmer samledes d. 7 Juli sidst i Roeskilde Domkirke, hvor Hr. Stiftsprovsten holdt Synodalprædiken, i hvilken han i Anledning af Texten, Johannis Aabenbaring 3, 11., afhandlede, hvad der paaligger os som i Lærere i den evangeliske og protestantiske Kirke. Derpaa indsatte Hr. Biskoppen 6 Provster. Biskoppens Tale handlede, de co mentis habitu, qui verbi divini ministrum ad res suas strende peragendes alacrem reddit. - Den følgende Dag ordineredes 5 Præster. Biskoppens Ordinationstert var Tit. 1,69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
- En ny Bygning for Vordingborg lærde Skole blev indviet d. 12 Julii sidst. Hr. Biskoppens Jndvielsestale er trykt paa den Gyldendalske Boghandels Forlag, og koster 12 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
J Talen nævnes nogle af de Mænd, der ere udgangne fra Skolen. Taleren henvendte sig nemlig til Skolens Lærere, og sagde blandt andet: J ville mindre trættes, naar J betænke, at J arbeide som i en Helligdom, hvor alt maa være Eder dyrebart, at ogsaa i Videnskabernes Rige det Smaa er uadskilleligen knyttet til det Store, og at ingen skal kunne flette Kundskabens Krands, som forsmaaer dens mindre Grene. Hvis J skulle mene, at Eders Flid dog maaskee ikke bringer Frugter, da lader Tanken vende tilbage til de hæderlige Mænd, som ere udgangne fra denne Skole, der tæller blandt sine Disciple en Jacob Baden, den ældre Ludvig Heiberg, og Orientalisten Rasmussen, Navne, som bevares i vor Literaturs Aarbøger, denne Skole, som tilegner sig Vetera nen blandt vore Lovkyndige, Skolens Velgjører Jacob Henr. Schou, og Veteranen blandt vore Digtere Peter Andr. Heiberg; som blandt vore Samtidige kan fremvise flere Disciple, hvilke baade i Kirken og i Staten, i Videnskabernes og i Digtekunstens Rige have erhvervet sig fortjent Hæder. - Under Titel: Trykkefriheden, eller Jndlæg, Domme og Bilag i Sagen: Høiesteretsadvocat O. G. Høegh Guldberg som constitueret Generalfiskal, contra Magist. Jac. Chr. Lindberg, Adjunct, ved Metropolitanskolen, anlagt af det kongl. danske Cancellie, i Anledning af Skriftet: Er Dr. Profess.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Theol. H. N. Clausen en ærlig Lærer i den christne Kirke, har Hr. Magisteren udgivet Processen i den af ham vundne Sag. Skriftet 25 1/2 Ark stort, som paa den Wahlske Boghandels Forlag er udkommet, koster 2 Rbd. Sedler. At Udgiveren har valgt til Motto Bibelsproget: J tænkte Ondt mod mig; men Herren tænkte det til Gode, 1 Moseb. 50, 20., vil næppe nogen retsindig Læser finde bifaldsværdigt. Det gaaer med det trodsende Valg af Mottoet, som med Udgivelsen af den berømt blevne Marksbog, at, om Loven tillader begge Dele, saa kunne vel ingen af Delene siges at være i christelig Aand, eller i Samklang med sømmelig Agt for Øvrighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Blandede Efterretninger. J Port an Prince er en Misgierning udøvet, hvortil Anledningen endnu er ubekjendt, og som har sat hele Byen i Bevægelse. Den brittiske Generalconsul, Hr. Shenley, som var almindelig agtet, er, da han en Aften red hjem til sit Landsted, bleven truffen af et Pistolskud, som faldt fra Krattet. Han bragtes afmægtig til sin Bolig, men Lægerne have dog erklæret Saaret forikke at være farligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Observation for Damer ved Henlæggelse af deres hvide Straahatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Da Svovlet, hvormed Straaene ere gjennemtrukne, har den Egenskab, at det tiltrækker alt couleurt; er det nødvendigt, naar man henlægger en Straa har i en Æske, at man, for at conservere den hvid, omgiver den med hvidt Papir eller hvidt Linned, da den ellers lettelig antager Farven af det Omviklede. (C. J. S. Disciplin. Den berømte engelske Præst Doctor Parr, død 1825 i en temmelig høi Alder, blev engang, ved et offentligt Gjestebud i Liverpool, spurgt af en mere ved sin Rigdom end ved sin Aandsdannelse, anseet Herre: "Jeg haaber Dr. Parr, at De nu har givet Slip paa det afskyelige Pryglesystem, som de har saa forgabet i Parr lod i Begyndelsen som han ikke hørte det; men hin gjent og end lydeligere sit Spørgsmaal, og vilde vide, om han virkeligen troede at Disciplinen var gavnlig? "Ja min Herre, svarede Parr endeligen, jeg troer at Disciplinen er gavnlig, thi De maae vide, at det er Diseplinen, der gjør Soldaten; det er Disciplinen, der gjør den Lærde, det er Discip, linen, der gjør den dannede Mand, og det er Mangel paa Disciplin, min Herre, der gjør Dem til det, De er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Bomuldsmanufacturerne i Frankrig. Jndtil 1806 vare de meget indskrænkede men den Beskyttelse, de siden nøde, gjorde, at den i 1810 indførtes omtrent 25 Mill. Pd. Bomuld, til indenlandsk Forbrug, og nu udgjør Indførslen mellem 80 og 90 Mill. N. Schiller og Meidinger. Man har nyligen anført, at Sproglæreren Meidinger i Frankfurt am Main, hvis franske Grammatik oplevede 31 Oplag, hvert paa 8000 Exemplarer, (foruden mange Eftertryk og Omarbeidelser f. Ex. Debonalds, der skjældte den arme tydske Sprogmester Huden fuld, fordi hans Grammatik gik saa godt af) har erhvervet sig mere end Schiller ved sine udødelige Værker. Hvad nu Schillers efterladte Formue angaaer, da var den rigtig nok ubetydelig, thi af Contanter fandtes kun 39 Sr. i hans Gjemme; men han levede med Kone og Børn ene af sin Pen og den Pension, han fik fra Danmark. Det var imidlertid hans eget Ønske, at ville, som Digter, leve afhængigt, for ganske at kunne opoffre sig til sin Konst. Han kunde have blevet Professor i Gøttingen, men gad, som hans egne Breve til Goethe vise, ikke modtage denne Post. Som Digter nød han et ret antageligt Honoraaf sin Forlægger Cotta, havde han levet og skrevet saalænge som Goethe, saa havde han, ved en passende Oeconomie, ogsaa kunnet samlet sig en anseelig Formue. Men han døde for ung, til at hans Skrifter, hvormeget de end allerede den Gang læstes, kunde blive saa almindeligt udbredte, som siden virkeligen var Tilfældet. Om Brandforsikringsvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
for Landbygningerne i Sverrige have Regnskabs-Revisorerne afgivet deres Beretning for Regnskabsaaret fra 1 Nov. 1828 til samme Tid 1829 ifølge Brandforsikrings-Reglementet af 23 Dec. 1828. Indretningens Ansvarsforpligtelser. for Brandforsikringer udgjorde d. 31 Oct. 182. den Summa 17,126,968 Rdl. 46 Sk. De i Regnskabsaaret udbetalte Brandskatter beløb sig til 64229 Rdl. (P. C. J. T. 177178.) Hvoskal betale Hesten, J Mitternachtsblatt fortælles følgende snurrige Tilfælde. Kjøbmænd N. havde nyligen kjøbt en Vænge, ikke langt fra Staden, som han vilde tage i Øiesyn. Da han kommer derud, træffer han der en fremmed, ham ubekjendt Hest. Omendskjøndt Landets Love berettigede ham til at pante og føre den i Stalden, saa lader han sig dog nøie med at spørge en paa Veien kommende Bekjendt; hvo der var Eier af Hesten, Natmanden, var Svaret. Med denne Underretning forlader han Vængen, og møder nu Natmandens Datter, som han kjendte; pegende med Fingeren paa Hesten, raaber han til hende: "Segg dinen Vader, he schal dat Perd halen." (Sug din Fader, han skal hente Hesten). Natmandens Datter lover, at ville efterkomme hans Begjering, og bringe sin Fader denne Efterretning. Denne, som ved Udtrykket (Perd halen) forstaaer det techniske i hans Haandværk, hvor det betyder det samme som, stikke ihiel, henter Hesten, som han træffer paa Vængen, og dræber den. - Snart derefter kommer A., den egentlige Eier af Hesten. Det befindes at N., har taget Feil, og den rette Eier forlanger nu Erstatning. Sagen blev forligt, men hvis den ikke var bleven forligt, spørger Stykkets Jndsender, der underskriver sig Addo von Osterstade, hvo skulde da betale Hesten? – (Nærværende Anmeld, kan ikke skjønne andet, end at N., der har ladet Natmanden, mode om, at dræbe Hesten, bør erstatte Skaden; thi, da han ikke kunde nægte at Perd halen, naar det yttres mod en Natmand, betyder, at stikke ihiel, saa var det ikke Natmandens Feil, der tog det i det Begreb, han var vant til at tage det, men Kjøbmandens, der brugte det i et tvetydigt Begreb og som ved et lidet Tillægsord (f. Ex. sin) kunde forebygget den hele Misforstaaelse. Jøvrigt lærer dette Exempel, at man især, naar man lader en Fraværende noget vide, ved et Bud, bør være saa tydelig i sine Udtrykke, som muligt, og ikke spare paa et Ord, naar det kan forekomme Misforstand.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Maleren David. Som et af de Conventslemmer, der havde stemt for Ludvig XVIs Død, blev han, som bekjendt, ved Restaurationen landsforvist. Han valgte Brussel til sit Opholdsted, hvor han blev til sin Død, 1828. De belgiske Præster vægrede sig ved, at forunde ham en christelig Begravelse, fordi han førend sin Død, hverken havde skriftet eller modtaget Sacramentet. Liget laae i en Kielder indtil det begyndte at gaae over i Forraadnelse: omsider lykkedes det hans Venner, at faae ham midt om Natten jordet paa de Fremmedes Kirkegaard og at formaae en Præst til at besørge Ceremonierne ved Lighegængelsen. - Under Davids Ophold i Brüssel malede han sine fortroligste Venner; Sieyes's Billed, er hans Mesterstykke. – Sieyes lever endnu, og man seer ham stundom spadsere i Parken, hvor svag han end er, og uagtet han nu gaaer i sit 86de Aar. I Huset hos sig har han sin Søsterdatter og Søstersøn, der engang skulle arve den uhyre Formue, han har samlet under Revolutionen. (Das Ausland Nr. 91. 1839.) Halvmaanen paa Kirkerne i Moskau. Næsten paa hver Kirke i Moskau glimrer Halvmaanen under Korset. Anledningen hertil er følgende: J de to Aarhundreder, Tatarerne holdt Rusland undertvunget, forvandlede disse de christelige Kirker til Moscheer, og satte Halvmaanen derpaa. Da nu Storfyrste Jvan Wasiliewitsch havde forjaget Tatarerne fra det russiske Rige, lod han Halvmaanen ikke nedtage fra Kirkerne, men opreiste Kors over JslamsSymbol. En Nar gjør ikke altid mange Narre. Det i Berlin udkommende Tidsskrift: Eulenspiegel, Zeitschrift von und für Narren, er nu ophørt. "Da dette formodentligen er skeet formedelst Mangel paa Abonnenter, siger en tydsk Correspondent, saa maa man antage, at der i Berlin ikke gives saa mange Narre, som der behøves Abonnenter til et Tidsskrifts VedligeholdelMen dette er vist en Feilslutning; thi, dersom alle de Narre, der findes i Berlin, efter Opfordringen paa Titelen, havde villet subskribere paa dette Tidsskrift, saa havde det vel talt et større Antal, end de fleste andre Journaler. Havde der staaet paa Titelen Zeitschrift von Narren für Klugen, saa havde der nok meldt sig Abonnenter, thi Folk vide, at kun Narre tør sige Sandhed, og for klog vil enhver gielde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
J Leipzig har under det besynderlige Navn Svovlbaandet dannet sig en Forening af unge velhavende Mænd af gode Familier. Dette Selskab har til Øiemed at understøtte Nødlidende, befordre Sædelighed, ære og belønne Uskyld og Dyd, samt paa enhver Maade, langt fra al Egennytte, fremme det Gode og Nyttige. Selskabets Tendents er altsaa meget roesværdig, kun veed man ikke, hvad der har givet Anledning til det underlige Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Den engelske Reisende Wester fortæller følgende i sin Reise til Krim o. s. v. J Simferopol sendte vi strax efter vor Ankomst Visitkort til den der boende Sultan Krim Gherri KattiGherri og lode bede om Tilladelse, til at gjøre ham vor Opvartning og afgive vore Anbefalingsskrivelser. Man lod os sige til Svar, at Sultanen var fraværende, men at Sultaninden vilde glæde sig ved at see os hos sig. Sultaninden, som er en Datter af en engelsk Oberst og født i Edinburgh, modtog os ualmindeligen venligt og høfligt, ganske paa engelsk Viis. Historien om hendes Formæling med Sultanen er ikke unteressant. Denne blev, da han var omtrent 15 Aar gammel, bekjendt med nogle Missionærer, som opholdt sig i Nærheden af Kaukasus; han antog den christelige Religion, forlod sit Fædreland og begav sig under Missionærernes Beskyttelse til St. Petersburg, hvorfra han kort efter afreiste til Skotland, og gjorde sig der fortrolig med Englands Sprog, Sæder og Skikke. J Edinburg blev han bekjendt med sin nuværende Gemalinde, og formælede sig med hende mod hendes Families Villie. Da han i lige Linie nedstammer fra Krims gamle Khaner, saa tilkommer den nuværende Sultan Mahmuds Throne ham, dersom denne ikke efterlader sig nogen legitim Efterfølger af den regjerende Familie. Sultan Gherre har flere Sønner, og skulde een af dem engang arve den ottomanniske Throne, saa vilde den mærkværdige Omstændighed indtræffe, at en Fyrste af brittisk Herkomst, og christelig Tro beherskede de vantroe Tyrkers store Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Jevangeliske Kirchenzeitung, har Prof Steffens forsvaret en schlesisk Sjælesørger, om hvem det hedder i Publikum, at han har negtet et døende Fruentimmer Kirkens Trøst, fordi hun ikke syntes ham bodfærdig nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Kjøbenhavns Børs, d. 17 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 209 1/2 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Norske Speciessedler, 16 s. Pd. 88 pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 94 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler, Dito Dito. 89 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 192 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1024 108 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, - i Banca. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . 100 100 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-11
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Den i Tibet herskende Religion er Budhalsmen. Der gives i dette Land, saavel som i Mongoliet flere store geistlige Fyrster, dem man betragter som Jncarnationer af guddommelige Sjæle, d. c. som Guder eller Aander, der have iført sig Menneskeskikkelse. Den første, og Overhovedet foralle de andre, er Dalai=Lama, der residerer i Lhassa, hvor han deler den høieste Magt med de chinesiske Generaler. Oprettelsen af denne Værdighed rækker ud over Midten af det femtende Aarhundrede. Hele det tibetanske Hierarchie, saavel som Budhaisternes Ceremonier synes at være indpodet paa nogle christelige Menigheder, som fordum havde nedsat sig i det Jndre af Asien. (Lit. Bl. d. B. H. 469.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
(J Tydskland vare de længe bekiendte under Navnet af Tartufen, Erdtuffeln, Kartuffeln, Kartoffeln efter deres italienske Benævnelse Tartuso og Tartusola, idet de over Holland fra Jtalien bleve indførte.) Ligeledes vides, at de allerede i 1724 ere blevne plantede paa en Kongens Gaard i Vestgothland, samt uddeelte til flere Landmænd. Men Misundelse, Mangel paa Kundskaber, Partiaand Fordomme og gammel Vane lagde saa mange Hindringer i Vejen for deres Dyrkning, at den ei kunde blive almindelig for den pommerske Krig, under hvilken svenske Soldater lærte at paaskjønne deres Nytte. Disses Beretninger og Exempel udrettede, især blandt Almuen, langt mere, end de grundigste Afhandlinger formaaede. J Aarene 1755. 5, anbefaledes de allerede til Brændeviinsbrænden, hvilket saaledes er en svensk Opfindelse. Ogsaa vidste man paa samme Tid, at de vare tjenlige til at gjøde Svinene, og at de kunde plantes ved afskaarne Stilke og opelskes af Frø. Forøvrigt er det bekjendt, at Kartoflerne ere en amerikansk Væxt, som John Hawkins i 1565 først skal have bragt til Jrland. Tyve Aar senere førte Frants Drake dem til London, hvor Botanikeren Gerard plantede og nævnte dem Solanum tuberosum. Jtatalien dyrkedes de i 1588. Ved Enden af det sextende Aarhundrede gjordes de ved pavelige Sendebud bekiendte i Holland. J 1616 spistes de endnu som en Raritet ved Kongens Taffel i Paris J 1710 kom de med Waldenseren Antoine Seig noret til Würtemberg og i 171, med General Lieutnant Miltkau fra Brabant til Sachsen. Dog maae de allerede tidligere have været bekiendte i Tydskland, siden de i 1690 beskreves i den omtalte svenske Afhandling under deres tydske Navn. Da man i Norge hyppigst kalder dem med deres engelske Navn Potatos, saa kan der sluttes deraf, at vi have faaet de første fra England. (T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
III. Kartoffelstivelse. Nogle have paastaaet, at denne Stivelse ikke skulde være saa anvendelig til at stive Tøi med, som den almindelige Stivelse; men Andre, som have nogen Erfaring om Brugen af Kartoffelstivelsen, sige, at den er bedre end den sædvanlige Stivelse. Kartoffelstivelsen koges ikke, men efterat den er udrørt i koldt Vand, paahældes under Omrøren kogende Vand. Efterat Tøiet er stivet, dypper man det i koldt Vand. At Kartoffelstivelsen er meget billigere end sædvanlig Stivelse, maa ogsaa under ellers lige Omstændigheder give den et betydeligt Fortrin. IV. Kartoffelblomstrene. En Landmand i England afplukkede omhyggeligen alle Kartoffel blomster paa den ene halve Deel af et Jordstykke, men lod dem blive siddende paa den anden. Om Høsten fandtes Kartoflerne paa det første at give 10-15 Prolent meer og vare desuden større end paa det sidste, hvor Blomsterne vare blevne siddende. Dette Forsøg skal han have gientaget i 56 Aar og stedse med samme Udfald. V. Den fortrinligste Kartoffelart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
J Bulletin des sciences for 1825 omtales en ny Art Kartofler, som skal have betydelige Fortrin for alle forhen bekjendte. De skulle være aflange af Skikkelse, omgivne med en meget tynd hvid Hinde, have en større Mængde Øjne og yde større Afgrøde end alle andre Kartoffelarter, være udmærket gode og velsmagende, samt have det Særegne, at Frugterne sidde ligesom Druer sammen En meget opmærksom Landskonom, M. J. Phil legges i Childwall, meddeler om dem Følgende. Denne Kartoffelart skal være ny og nedstamme fra Canada, og er først bleven dyrket i den botaniske Hauge i Liverpool. Han erholdt om Vaaren 1828 og tredive Stykker deraf, som han udplantede i Begyndelsen af April. De voxte overmaade hurtig; men nogle Sviin, der tilfældigviis vare slupne ind i Haugen, fortærede dem for største Deelen. De tilbageblevne bestemmedes til Udplantning i det følgende Aar, men befandtes ved Indbjergningen smaae og ikke fuldt modne.