JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Rettelser: I Avisen No. 36, paa 3 Spalte 28 Linie, staaer Munementmuseumets, læs: Monumentmusenmets, paa 4 Spalte 3 Lime er det Ord sad udeladt; paa 5 Spalte 4 Linie staaer calperede, læs, plade rede. J nogle Aftryk af Avisen No. 37, staaer paa 5 Spalte 48 Lime, Sæbekaagstermeer, læs: Sæbe kogemester. Tile. Kongelige Aalborgske J. Mandagen den 11 Avertissements. Hvad der nødvendigen maatte skee, naar Lov og Ret skulde være gieldende, det er nu endeligen skeet. Ved Doms Afsigelse den 8 April sidst ved Hads Ning=Herreders Ting er bleven kiendt for Ret: At Sognepræsten i Randlev N. Blicher bør for Actor, Herredsfoged Kiers Tiltale i denne Sag aldeles frie at være m.v. Da Sagen imod Formodning fik den Vending, at jeg, skulde under Justitiens offentlige Tiltale, maatte jeg naturligviis holde tilbage med det anmeldte Skrivts Udgivelse, indtil Dom i Sagen var falden, paa det at alt da kunde komme for Lyset ligesom det under Rettens Haand og Segl er bleven udstædt. Trykningen kan nu uden mindste Sinkelse fra min Side gaae frem ligesom der allerede er skeed en virksom Begyndelse. Dette haaber jeg, maae tiene til fyldestgiørende Svar for de Mange, der have yttret sig med Forespørgsel om: hvor Skrivtet - saa længe efter Anmeldelses Tiden - blev af: Jmidlertid ville det ærværdige Publicum tage til Takke med en liden Forsmag af den Behandlingsmaade, jeg lige indtil det Sidste har maattet døye. Pro ven fortiener uden Tvivl Opmærksomhed - her er den: Copie. No. 4. C. 7timus. Fire og Tyve Skilling.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Reqvisition. Til Brug og Afbetiening paa vedkommende Sted skal jeg udbede mig af Deres Velæderhed, der af Øvrigheden er befalet Sættedommer og Skriver i den mod mig af Herreds foged Kier ved Hads Ning=Herreders Ret anlagte Sag betreffende mit Forhold ved nogle af mig fra Brerager Kirke afhændede Jorder, Deres bestemte Svar paa følgende Spørgsmaale: 1) Om Herredsfoged Kier ikke, med sit den 11 Febr. sidst i ovenbemeldte Sag fremlagte Jndlæg, som var dateret den 4 i samme Maaned, tillige fremlagde, iblant flere Documenter, en Udskrivt af Hads Ning=Herreders Parte= og Skiøde Protocol, som indeholdt den imellem Madame Hartmann og Hr. Chirurgus Voint og mig under 2 Junii 1796 oprettede Kiøbe=Controe, om Bierager Kirke, dens Tiender m.v., samt endvidere en Udskrivaf det fra bemeldte Personer mig under 18 Junii 1797. derpaa meddeelte Skiøde, som begge i Følge Udskrivterne fandtes læste inden Hads Ning=Herreders Ret den 7 August 1797. 2) Af hvem disse Udskrivter vare udstæde: 3) Om der ikke i bemeldte Udskrivt af min Kiøbe=Contract, under No. 1, Litr. B., var anført en Alb. Skovskyld som Rasmus Knudsen i Bierager skulle have Fæste a Bierager Kirkes Eiendom, foruden hvad han skulle have i Fæste af Agger og Engs Hartkorn, 4) Om jeg ikke til Opsættelses=Tiden den 4 Martii, lod, tilligemed mit Continuations=Indlæg fremkomme i Retten min originale Kiøbe=Contract, 5) Om de ikke da erfarede, at den ovenfor i mit 3die Spørgsmaal ommeldte Alb. Skovskyld ikke fandtes i min foriginale Kiøbe=Contract, 6) Om Herredsfoged Kier ikke i forbemeldte sit Jndlæg af 4 Febr., har paaberaabt sig denne Udskrivt af hans Pante= og Skiøde Protokol, som et Beviis imod mig: at jeg skulle være en Forbryder og Bedrager, da jeg ikke, ved de over Bierager Kirkes Jorder anstillede Auction, har bortsolgt den deri for Rasmus Knudsen anførte Alb. Skovskyld, tilligemed det øvrige Hartkorn, eller benævnt denne Alb. Skovskyld i det af mig til bemeldte Rasmus Knudsen udgivne Skiøde: 7) Om min af Øvrigheden befalede Sagfører var ved Hads Ning=Herreders Ret den 11 Febr. sidstleden, da forbemeldte Udskrivter af Herredsfoged Kier blev fremlagt? 3) Om De nogen Tid har havt Justits=Protocollen udlaant af Herredsfoged Kier til de Beskrivelsers Expedition, som af dem i bemeldte Sag imod mig ere udfærdegede, saavel til Herredsfoged Kier som mig? Randlev Præstegaard, den 7 Martii 1799. N. Blicher.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
S. T. Hr. Sættedommer og Skriver, i ovenmeldte Sag, Procurator Borchsenius i Skanderborg.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Paa foranførte Spørgsmaale kan jeg ikke efter Deres Vilærværdigheds Begiering, undlade at svare følgende: Til 1ste Jo. til 2den: Af Actor Herredsfoged Kier, som den der selv er Skriver ved Hads, Ning=Herreders Ret, og som har samme Rets Pante= og Skiøde=Protokol i sin Bevaring. til 3de Jo, efterat Rasmus Knudsens Ager og Engs Hartkorn var benævnt, fandtes end videre det omspurgte Sted disse Ord tilført: samt Skovskyld 1 Album. til 4de: Jo. til 5te: Da Deres Velærværdighed, den i 4de Spørgsmaal ommeldte Tid lod i Retten fremkomme med Deres i Sagen under 28 Febr. næsttilforn forfattede Jndlæg, fremlagde De tillige, ved Deres Sagfører, Deres originale Kiøbe=Contract, som var paategnet af Herredsfoged Kier at være læst inden Hads, Nings=Herreders Ret den 7 August 1797, og ved at conferere denne med den af Herredsfoged Kier den 11 Febr. næsttilforn i Sagen fremlagde Udskrift af hans Pante= og Skiøde Protocol, erfarede jeg rigtig, at der ikke i original Kiøbe=Contracten, saaledes som i Udskrivten, fandtes Skovskyld anført for Rasmus Kundsen i Bierager.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
til 6te Herredsfoged Kier har i bemeldte hans Jndlæg i ke allene paaberaabt sig denne af ham fremlagde Udskrivt. som et Beviis for at Deres Velærværdighed skulle være en Forbryder og Bedrager imod Bierager Kirke, men endog indstillet det til mig, som Dommer, at skierpe Dommen i Sagen, i Hensyn til denne Alb. Skovskyld, m. v., som han i berørte hans Jndlæg siger, at de har stukket under Bænken til en beleilig Tid. til 7de: Den omspurgte Dag var Deres Velærværdigheds befalede Sagfører Hr. Friderich Tolstrup i Schanderborg, ikke nærværende ved Hads Ning Herreders Ret, men i en anden befalet Sag ved Wilhelmsborgs Birketings Ret, hvilket han for sin Reise tilmeldte mig, og desaarsag lod begiere Opsættelse og Beskrivning af hvad den fra Herredsfoged Kier fremkom. til 8de: Nei aldrig, skiønt jeg derom har gjort Begiering, til Herredsfoged Kier, ikke allene mundtlig, men og skriftlig en Gang 1 Protokollen, hvad Beskrivelse jeg altsaa af Sagen har udferdiget, ere expederede efter Ud skrifter af Protokollen, som Herredsfoged Kier har givet mig, men hvis Jndhold jeg dog siden efter har confereret med hvad der fandtes i Protokollen. Da disse Svar medføre lutter Sandheder, saa bekræftes de herved under min Haand og Segl. Schanderborg, den 9 Martii 1799. Borchsenius. (L. S.) Samme Dag, da Sagen blev optagen til Dom, lod dog Herredsfogden tilføre i Protocollen: at han havde ladet Protokollen afgive til Sættedommeren saa ofte, som det behøvedes, eller var bleven begiært." Men dette kalder jeg kun en lille blandt de mangfoldige urigtige Foregivender, Herredsf. K. har tilladt sig ligefra Begyndelsen af i denne Sag. Følgeslutningerne af Ovenstaaende at giøre - overlades til Læserne selv. Randlen Præstegaard den 20 April 1799. N. Blicher, For at vide omtrent hvor mange Exemplarer af ovenmeldte Skrivt der kunne formodes afsatte, beder jeg ærbødigst, at Lysthavende jo før jo bedre, ville lade deres Navne antegne hos Hr. Byefoged Brandt i Hiøring, og Hr. Klokker Milling i Aalborg, og snarest muelig indsende Subkribenternes Navne til Forlæggeren i Aarhuus. N. Lund. Af det 3die Jydske Jnfanterie Regiments 8de MousqutComp. er den 8 Mai d. A. af Garnisonen undvigt, Mousqvettererne: 1) Heinrich Røeding, fød udi Halle Sachsen, 20 Aar gammel, af liden Statur, 65 Toms hvi sortebruun af Haar og blaae af Øine, smal af Skuldre og Been, taler godt Tydsk men lidet Dansk, smiller naar han taler eller seer til nogen; han var iklædt, en rund sort Har paa Hovedet, en gammel rød Munderings Kiole og Vest samt lange Lærreds Buxer paa Kroppen, Munderingstrømper og Skoe paa Benene. 2) Johan Schrøeder, født udi det Hessiske, 22 Aar gammel, af middel Statur, 65 Tomme høi, bruun af Haar, blaae af Øine, proportioneret af Skuldre og Been, koparet; han taler Tydsk og noget lidet Dansk, han havde en rund Hat, en gammel lang rød Kiole, et Par lange Lærreds Buxer og Støvler paa sig, Hvem som maatte antreffe disse tvende Deserteurer, ombedes at ville anholde dem, og tilkiendegive det for Regimentet, da de skal afhæntes, og de sædvanlige Jndbringelsespenge samt andre medgaaede Omkostninger vorde erstattet. Krieger, Premier=Lieutenant.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Fredagen den 31te Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Tinghuuset i Fierriglev stillet til offentlig Auction, følgende, Kollerup og Leerup Kirkers tilhørende Jordegods, nemlig: Kollerup Sogn, Aarup Gaarden No. 1, beboes af Jver Mortensen, staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Fdk. 1 Alb.; dito No. 2, Morten Jversen, ligesaa 4 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb.; Graven Poul Christensen 6 Tdr., Kollerup Bye Søren Mogensen, 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr., Peder Jensen Kirke, 8de 2 Tdr. 6 Skp., Brønnum No. 4. Jens Brands gaard 1 Td. 1 Skp. 3 Fdkr., Hingelberg, Christen Waadmand 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr., Andrup Peder Olesen 4 Skpr. 2 Alb, Hjorthals Sogn Wester Svenstrup en Kirkeager til Lerup Kirke. Conditionerne, hvorefter dette Gods, paa nærmere Kongelig allernaadigst Approbation, bortsælges, kan erholdes nogle Dage førend Auctionen paa Bratschous Skriverstue, og bliver derudi blant andre denne at disse Fæstere profereres frem for andre Kiøbere, og saalænge disse beboer Stæderne, kan Capitaler forventes at blive staaende, og at deraf ingen Rente svares, men blot Afgiften. Kiøbenhavn den 24 April 1799. C. T. Lange, Justitsraad.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Enhver som beviisligen kunde have noget at fordre efter Severin Dam her af Aalborg, som for nogle Aar siden blev herfra udkommanderet til Kongelig Søctieneste, og derefter paa en Reise til og fra Westindien med Snouen Ærve ved Døden afgik, indkaldes herved saadant at anmelde inden 12 Uger hos os undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 6 Mai 1799. Dop. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Et gammel ugift Fruentimmer gavnlig Mette Marie, Nielsdatter, som boede i Østerbye paa Leyøe, under Hiøring Amt, døde sammesteds afvigte 10 Martii, da hendes Boe strax af mig som Skifteforvalter blev taget under Skiftebehandling, og er siden ved offentlig Auction udbragt til 69 Rd. 4 Mk. 14 s., hvoraf lidet bliver i Behold fra den derpaa heftende og allerede bekiendte Gield; imidlertid bekiendtgiøres dag dette Dødsfald herved til Efterretning for hendes Arvinger, som ikke vides hvem eller hvor ere allene at hendes Fader Niels Michelsen skal være barnfød i Vensyssel, ligesom de og indkaldes til Møde ved Skiftets videre Foretagelse i Fogedgaarden Klitgaard den 22 Julii førstkommende. Til hvilken Tid og Sted Stervboets Credi- og Debitorer tillige indkaldes at møde. Klitgaard paa Lessøe den 22 April 1799. Jens Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
Da det skeer ofte at Vognmændene fra Hobroe tager Retur med dennem, uden at lade Oldermanden det vide, saa advares de nu for Eftertiden ikke at tage nogen med dennem, om de vil undgaae, at vorde afstraffet efter de Kongelige Anordninger. Jligemaade advares den Mand som kiører med den kiørende Post til Aalborg, at han ikke tager nogen Reisende med sig, om han vil undgaae Mulct efter vores Laugsartikler, Aalborg den 29 April 1799. Jens Jacobsen, Oldermand.
Jyske Efterretninger, 1799-05-13
En Præke=Kondition søger en Attestatus, som strax kan tiltræde samme. Anviisning giver Klokker Boe.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Verona, den 26 April. Den østerrigske Armees Avancarde er stemtrange til Mayland. En anden østrigsk Colonne har besadt Bergamo. Den fran ske Armee har tilbagedragen sig til paa hiin Side Tessino. En Deel af samme skal ved Siden af Pavia sære gaaet tilbage over Rhinen.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Ved Østerrigernes Fremtrængen mod Bergammoblev et fransk Corps afskaaren imellem Biergene mel slem Bresia og Bergamo, hvilket maatte overgive sig. Citaedslet ved Ferrara bliver blokeret af Østrigerne. Garnisonen gjorde et Udfald den 17de, men blev efter en levende Fægtning dreven tilbage ind i Citadellet. Østrigerne skal streife til Regio og til Egnen af Parma. Deres Hovedqvarteer er allerede lagt længere fremad fra Chremona. Den franske Tilbagetrækning bag Adda, er bleven meget foruroligt af Grev Hohenzollern.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Jnspruk, den 26 April. Den 21 dennes have Østrigerne ved Capitulation indtaget Citadellet ved Brestia og i samme gjort nogle Tusinde Fanger. Følgende Skrivelse fra General Vukassevich, datere Brescia den 21 April, giver herover nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
En Deel af de fra Egnen af Cremona frem rygte Keiserlige Tropper og min igiennem Biergene, fremtrængde Brigade, have ved en frygtelig Stilling og levende Kanonade tvunget Titabellet ved Brescia til Capitulation. Garnisonen, omtrænt 1000 Mand har overgivet sig til Krigsfanger, og uddrager i Morgen med Krigshouneur, for paa Glacis at strække Gevehe. Min Brigade har besat JseoBozen, den 25 April. Den 19 om Morgenen, tidlig fremtykke de keiserlige Tropper og tyroler Skarp P. F. Wandal. skyttere fra Tonale til Porto de Legno og fordrev Fienden derfra efter en kort Fægtning. Herpaa fremrykke de mod Canco, hvor Fienden stærk havde forskandset sig, men maatte ligeledes vige. J Wezza bleve vore Tropper under det Udraab, Keiseren lede imodtagne, og Frihedstræet blev omhugget. De Keiserlige fremrykte til Ancobine, hvor de den 20 blev angreben af 200 Franske, men sloge dem tilbage til En dels og derpaa den 21 dennes besatte det af Fienden selv rømmede Edelo. Fienden har tilbagedraget sig til Valtelin og rømmet den hele Catronicadahl.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Rom, den 12 April. Fra Neapel ere her 3000 Mand Franske indrykte for i alle vor Republiks Egne at dæmpe de udbrydende Uroligheder. Alle hidtil paagrebne Hovedmænd for Jnsurgenterne, ere blevne nedskudte paa Stædet.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
J Neapel selv klagede de derværende Demokratere høit over den sammestedsværende provisoriske Regiering, beskylte den for Dovenskab og Langsomhed, og at den ansatte lutter Mistænkelige.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Paris, den 30 April. Den Brester Fløde 20 Linieskibe stærk, under Admiral Bruix Commando, er den 26 dennes afseglet fra Brest. Dagen derpaa viste sig 13 engelske Linieskibe for den Brester Havn, hvor man endnu har seet dem den 28, og følgelig har Admiral Bruix maattet have et Forspring af 48 Timer for den engelske Flode, og altsaa kan vi med første vente vigtige Efterretninger fra vor Flode. De engelske Fregatter, hvilke hidtil krydsede for Havre, have bortfiernet sig derfra. Ved Calais ere 5 Skibe strandede, hvoriblandt befandt sig et dansk Geliotskib.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Sveiz den 27 April. Overgeneralen Masens vil uopholdelig forlægge sit Hovedqvarteer fra Basel til gie. J Egnen af Luzern, hvor den franske Gemeret Manvion selv har taget sit Hovedqvarteer, er Roe ligheden igien tilveiebragt, men desto stærkere er Jnsurcitionen udbrudt i Obervalliserlandet, hvor de bevæbnede Jmurgentere ere 4 til 75000 Mand stærkt.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Frankfurt, den 4 Maj. Vi have her Efterretning om en sørgelig ja gyselig Begivenhed, hvilken udmærker Slutningen af Kongressen i Rastadt.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
De franske Ministres Boniers Roberjots og Jeande Bries Afreise var bestemt til den 28 April om Morgenen tidlig, men forhaledes til om Aftenen. Om Aftenen Klokken 7 ankom en stærk Command Syetier Husarer til Rastede, besatte strax alle Porte og en med kommende keiserl. Trompeter overbragte Baron Albint en Depesche fra den keiserl. Oberste Barbarzy af Gernsbach, af Jndhold: At han besat Rastadt med keiseel. Tropper, følgelig at de franNinistere maatte forlade denne Stad forinden 2. Timer. Flere Gesantere befandt sig ved denne Trompeters Ankomst hos de franske Ministre.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Roberjor og Jean de Bære ville opsætte deres Afreise til den 29 April om Morgenen tidlig. De villa først oppedie den Pas, hvilken Baron Alvinthavde loget at udvirke, eller ogsaa det Karte som Oberste Barbarza havde tilbuden at give i Stedet for Pas. Tde. nger paastod haardnakket endnu samme Aften den 28 at afreise, og det uden Paa eller Karte. Begge de andte Ministre resolverede sin strax til at relse med hannem. Forskellige tydske Gesandtere ville ledsage er ler medgive dem Bedækning. Men Bonier afslog det Just da Klokken slag 8, da det allerede var mørk, aferiste de franske Gesandtere med Markeredelige Heste, som allene dertil vare sendte fra Carleruhe, fra Rastat til Plittersdorf, for derfra at overskibes til Selz.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
En halv ferding Miil fra Rastadt stødte de franske Ministere paa en østrigsk Patrouille, hvilken lod Vognene anholde og fordrede Pas. Bonnier skreg strax; Han var fransk Minister, han brugte ingen Pes og naar Patrouillen ikke i Øieblikket sortøiede sig bort, ville han give Jld. J nemme Øieblik løsskjød han en Ve stol paa den kelsel. Officeer, sprang af Vognen og drog Sabelen. Opbragt over denne Opførsel, anfaldt de keiserlige Officerer ham. Roberjot og Jean de Brie tilte ham til Hielp fra de andre Vogne, men kom ligeledes i Haandmænge. Bonier og Roberjot bleve paa Pladsen. Jean de Brie blev saaret. Saaledes kom efter nogle Timer denne Efterretning til Rastadt. Strax blev afsendt til Pladsen, for at eftersee, og man fandt Bonier og Roberjot død, men Jean de Beie næsten ihielbløt. De bleve med det fruentimmerlige Børge bragt tilbage til Rastadt. Secretairerne havde forstukket sig og vare endnu ikke komne for Lyset.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Med denne Efterretning ere Courerer afgaaede fra Strasburg til Paris og alle franske Departements.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Indenlandske Efterretninger. Ved Helsingøer drives Skibene erdnu fra et til anden Sted af Jsen. Den 3die d. var Sundet atter ganske skiule med Jis, og det er ikke sieldent, saaledes i et Øieblik at see store Skibe seile der, hvor Folk et Par Timer efter gaa paa Jisstykkerne og trække deres Baade til aabne Steder.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Skal det endnu vare 14 Dage med Seiladsens Spærring til Kiøbenhavn, saa vil det ste ilde ud forden Fattige.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Natten imellem den 22 og 23 April afbrændte Rabstæd Præstegaard paa Laaland, tilligemed den af Præsten nye opbygt Enke Bollig. Man har Formodning om at Jlden var paasat.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
J Kiøbenhavns Adresse-Avis anraabes en Unævnt en eller anden Elskværdig af det smukke Kiøn om at laane sig entian Summa, hvorfor han igien lover Opfyldelsen af følgende Linier: En Engel hialp mig udi Nød, jeg dennes ble i Liv og Død; hvis jeg ikke holder Ord, og er infam paa vores Jord. Min Høre var mig altid kiær, Mit beste Pant jeg gir dem her!! - Aalborg, den 17 Mai.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Jagttagelser og den og Vimen p. Reaum. Budolp. Høimesse. Fiensang. Hr. Henneberg. Hr. Morch. Frue Kirke Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitale Kirken, Hr. Klaurn Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Aalborg Byenyt. Den 10 Mai an meldte sig til Ægteskab Bødkersvend Hans Hermandsen Wulf og Pigen Dorethe Jensdatter.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Døbte. Den 15 Maj i Budolphi Kirke, Skibs mand Peder møllers Datter Kirstine, Fadderne: Mad. Sand, Jomf. Poulsen, Bager Gysting, Seilmager Petersen, Skipper Gaarn.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Begravede. Den 10 Mai Vershuusholder Niels Hengaards Hustrue, Dorothe Nielsdatter, 72 Aar. Den 15 Mai Kirsten Nielsdatter af Skolegadens Kattighuus, 43 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Død. Den 12 Maj i Skolegadens Fattighuus Johan Heldikes Enke 45 Aar.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Avertissements. At Jomfrue Johanne Christine Crabidel den 10 Maj ved Døden er afgaaet, i hendes Alders 77 Aar; bliver herved for Slægt og Venner bekiendtgjort af Hald, Degn i Ruhr.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Fra førstkommende Mandag af bliver her paa Bogtrykkerier at saa til Kiøbs: Reglement hvorefter Oldermanden og Vognmændene her i Aalborg, saavel i Henseende til Reisendes Befordring som anden Kiørsel, sig skal foholde; Prisen bliver 4 s. Aalborg den 17de Maj 1799. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1799-05-17
Auction. Eieren af Gorngaardsholm agter i JuniMaaned førstkommende, ved offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, at bortsælge følgende ham tilhørende Eiendomme. 1) Søndertranders Kirke med dertil hørende Konge- og Kirke Korntiende samt Kirke Qvægtiende. 2) En udflyttet Gaard paa Søndertranders Mark, Grønrøgel kaldet, hvilken Gaard Hr. Ogilvie har i Forpagtning til førstkommende November. Gaarden, der er op get af Bindingsværk med muur og klinede Vægge, staaer for Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. ligger midt i Marken og har Overstødighed af gode Markjorder, Eng, Fælled og Tørvejord, der alt af Fælledskabet er udskiftet. Ved at tage Gaarden og dens Marker i Øiesyn, vil Liv haverne bedst overtydes om dens Godhed. Gaarden ligger ikke meget over en fierding Miil fra Aalborg. 3) 11 Gaarde af Søndertranders Bye, hvoraf nogle er udflyttede. Disse Gaarde haves i Fæste af følgende Beboe, re, nemlig: ens Jacobsen, Jens Sørensen, Jens Bertelsen Back, Anders Nielsen, Christen Gade, Jens Boelsmand, Niels Sommer, Jens Yde, Jens Uttrup, Lars Larsen Guldbeck og Jens Guldbeck. Enhver af disse Gaarde staaer for Hartkorn 5 Tdr. 1 Fdkr. 1 3/4 1/2 Alb. 4) 3 Gaarde i Gug, hvoraf den ene er udflyttet og ligger er halv fferding Vei fra Aalborg; hver af disse Gaarde staaer for Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb. 5) 3 Gaarde i Novling, hvilke haves i Fæste af Christen sen, Lars Christensen og Lars Jensen Miets Enke. HveGaard staaer for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. Alb. 6) Gaarden Lundergaard, beliggende i Nevling Sogn, Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 1/2 Alb., i Fæste af Jens Sørensen. Alle disse Gaarde er af Fælledskabet udskiftede, de er i Brandkassen forsikret, de har meget gode Eiendomme af alt Slags, og deriblandt saa megen Skudtørv Jord, at baade Eieren og Fæsteren kan blive forsynet med den fornødne Jldebrand. Med hver Gaard følger Besætningen, Sæde= og Fødekørn, saaledes som Fæste en er pligtig at tilsvare samme, og dette er for nogle 2 til 300 Rdlr. og derover. Dagen naar Auctionen skal holdes, og hvor den bliver holdt, skal med første i disse Efterretninger blive bekiendtgjort, imidlertid lertid kan nærmere Efterretning om disse Eiendomme erholdes hos mig, der tillige foreviser Opmaalings=Karterne over samme. Vil nogen kiøbe, lidet eller meget, af disse Eiendomme underhaanden, kan dette ogsaa skee, naar de derom i Tide behager at melde sig, hos Frisch. Aalborg Postkontoir den 16 Mai 1799.