JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Jfølge Kongel. allernaadigst Bevilling af 24de Julii, d. A., som er læst ved det Skanderborgske Districts Birk ting den 13de Augusti og ved Nørre-Jyllands Landsting den 23de September, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formeene sig, at have noget at fordre efter afgangne Hr. Mathias Wedeler, som boede og døde i Skanderborg Laadegaard, være sig af hvad Navn nævnes kan, dermed at melde sig hos os Underskrevne som Skifte=Commissarier efter bemeldte Afdøde, med saadan Legitimation for deres Fordringer som Loven efter død Mand kræver. Tillige indkaldes enhver som maatte være noget skyldig til Boet, saadant til os at betale. Tousstrup Mølle og Frysenborg, den 16de October, 1795. A. Busch. S. Stilling. i Hollanske Oste, Engelsk Hvedemeel, Catrine ene blommer, stærke og gode Ølledike samt ægte Sanspareille og dito Ean de Lavande er tilkjøbs at bekomme hos Terchild Fogh paa Vestergade i Aarhuus. Enhver som maatte ville have noget bortsolgt ved den først i næstkommende Maaned paa Aarhuus Byetingsstue holdende Auction, kan forinden aflevere samme enten til Byefogden Raadmand Hvid eller PolitieBetient Anders Thomsen. - Lægds=Rouller, indrettede efter det sidste nye Schema, er at faae tilkiøbs her paa Adresse=Contoiret for 2 Mk. Bogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Sex a 700 Rdr. Umyndiges Penge, af Bjerre Herreds geistlige Ober=Formynderies, kan enten nu til dette Aars 11te Decembers Termin, eller til næste Aars 11te Junii bekommes, naar den eller de, som samme behøve, kan derfore stille anordningsmæssig Sikkerhed, og inden November Maaneds Udgang derom melde sig hos Herreds Provsten i Raarup-Præstegaard ved Horsens, den 19te Sept. 1795. H. F. Plesner. Er til Sinds at sælge sin tilhørende Gaard D. beliggendes paa Meilgade; Gaarden bestaaer af 10 Fag Huus til Gaden med Port, Kielder under 3de Fag og 13 Fag Sidehuus, disse 23 Fag ere indrettede til Beboelse saavel for en Kiøbmand, som for enhver anden honet Familie, 10 Fag Sidehuus til Bønderkammer, Pakhuus og Rullestue, Kielder under 6 Fag; 9 Fag Baghuus til Stalderum og Fæehuus; 8 Fag Sidehuus til Pakhuus. og Kielder under 4 Fag; disse 50 Fag ere altsammen 2 Loft høi, 6 Fag Halvtag til Vognremise og Brænde, god Gaardsrum, Brønd i Gaarden og Haugeplads dertil, hvori kan haves de fornødne Urter til en Huusholdning." Aarhuus den 20de October 1795. O. Gylling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
J Hos Præste=Enken, Madame Boetmann, P. M. paa Skolegade, er Leilighed for en ung SkoleDiscipel at faae Kammer, Kost, Vask og fornøden Tilsyn for billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Af Skipper Søren Bægt i Aarhuus, boende paa Fiskergade, er optagen 2de Qvier, den ene sort, den anden hvid, Eiermanden vilde melde sig hos ovenmeldte jo før jo heller: for at faae dem udleverede, imod at betale alle anvendte Bekostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
nant Indenlandsk. Kiøbenhavn. Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Frederich skal have afstaaet sit hidtil havde Jnfanterie Regiment som hans Majestæt Kongen har skienker Oberste Michaelsen, Chef for det norske Liv Regiment, og dette skal igien være giver til Arveprindsens ældste Søn, Prinds Christian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Den 19de hujus lagde Orlogskibet Dannebrog ind igjennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Fregatten Havfruen og Kutteren Forsvar ventes med første tilbage, paa det de ikke skulle nødes til at overgjutre i Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Paa det anden for Aalborg Bye den 14de October holdte Market, vare Priserne følgende: Rug 22 a 22 Mk. Tønden, Byg 14 Mk. Tønden, Havre, 10 Mk. Tønden. ensalg maae Enkelte Godseiere i det Holsteenske have vel Tid efter anden skienket samtlige Livegne paa deres Godser deres Friehed, men nu har det hele slesvig, holsteenske Ridderskab den 8de Julii i Aar forenet sig om at give Menneskeligheden denne uskatteerlige Rettighed tilbage paa alle adelige Godser. at Aarhuus. Udpasstreet: Grev Rosencrone med Frue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Den 24de October afseglede herfra til Callundborg, Smakskipperne: Laxs Hansen med Stude for L. Dahlsgaard, S. Michelsen med Dito for M. Bygballe, J. Thurøe med Dito for Dito og A. Hviid, P. Rasmussen med Dito for P. Klitgaard. Den 26de ligeledes til Callundborg, C. Soede med Kiør for A. Bonde, J. Jessen med Dito for P. Borom. Den 27de C. Jansen med Stude for J. Knudsen. Den 28de kom igien tilbage: L. Hansen, S. Michelsen, C. Sdede, J. Thurøe, P. Rasmussen og J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken "Stud. J. Svaneberg. H. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Prædikanterne paa Allerhelgensdag. Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken; Cand. Biilmann. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken i Hr. Jahnsen. nomaa Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Frankrig. Blandt de fornemste Arresterede, befinder sig virkelig Generalerne Menou og Rafet, som vare gaaet over til Oprørerne. Den gamle Lærde, laHarpe og Lægen Guillotin, Opfinderen af Guillotinen. Man veed nu med Vished at Conventens sidste fuldkomne Seir ikke har kostet fleere end 3 til 400 MenneskeLivet, men nu bliver der og gjort alle muelige Anstalter til at befæste denne Seir og den derved tilveiebragte Rolighed og Sikkerhed. De 3 Militair=Commissioner har endnu kun beskieftiget sig med enkelte Personers Forhør. J de 3 Sectioner, le Pelletier, Theater Francois og Bute des Moulins, har de ladet alle Jndvaanere afvæbne, samt ladet henimod 3000 arrestere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Alle Dagblade, hvori blev skrevet imod Conventen, er ophørt og deres Forfattere arresterede. Langlois, Forsatter af Aftenposten, har skudt sig selv. General Me non har mange Forsvarere; de paastaaer at intet andet kan regnes ham til Last, end at han ikke ville skyde paa Borgerne, hvilket han i Forveien havde erklæret for Regieringsudskuddene. Den 12te October traad Vælgerne sammen i St. Rochs Kirke, for at vælge de 24 Deputerede til den nye Legislatur, Conventen, som fra denne Dag af kun har 14 Dages Existence vil saaledes opløses af sig selv, men i samme Øieblik, igien opstaae af sin politiske Grav, ved de 2tredie Deeles Indtrædelse i det nye lovgivende Corps. Uagtet den tilveiebragte Rolighed, seer det dog meget krigersk udi Egnen omkring Conventen, og ingen bliver indlukket i Tuillerierne, uden han har et særdeles Pas fra Conventen. Nationalskatten var den 5te paa en kort Tid Oprørernes Magt, som dog ikke fik Tid til at bemægtige sig noget deraf, da General Berrnyer strax satte sig i Besiddelse deraf. Biergpartiet har tigtig nok søgt at bringe den tilfægtede Seir ud til deres Fordeel, men Mæn dennes store Fleerhed, fra 27de Julii bleve ubevægelige, og den heele høire Side slog sig til disse. Det hedder at Sieyes, Cambaceres og Boissy d'Anglas, opbyder alle deres Kræfter, for at blive Medlemmer af det fuldbyrdende Directorium. Tallien derimod stræbet kun efter at faae Gesandtsposten i Madrit. Efter Beretning fra Nantes den 2den October, skriver man, at Vendeekrigen snart vil blive endt. Den Republikanske Armee, som skal være 60,000 Mand stærk, er paa Marschen imod Charette. Endelig er nu den grusom me Repræsentant, Joseph le Bon, een af de straf værdigste Tilhængere af Skrækkesystemmet, dømt til Døden af Tribunalet i Amiens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Engeland. Skibet Justine, bragte den 15de October til Portsmouth den meget ubehagelige Efterretning, at de 3 engelske Linieskibe, Censeur, Fortitude og Bedford som med 3 Fregatter og den talrige Coffardieflode fra det middellandske Hav, var den 7de underveis fra Gibraltar til Engeland, bleven angreben ved Cap Vincent af 6 franske Linieskibe og flere Fregatter, hvorved Censeur have mistet alle sine Master og de franske Fregatter bemægtiget sig mange engelske Coffardieskibe. Capitainen paa det hastig seilende Skib, Justine, siger: at han tvivler om nogen af de Engelske Krigskibe kan redde sig, uden det skulle være Bedford ligesom og at han troer, de fleeste Koffardieskibe vil falde i deres Hænder. En anden Beretning melder alt at den hele Brittiske Convoy er falden dem i Hænder, og man længes overmaade efter nærmere Efterretninger. Formodentlig er disse 6 Franske Linieskibe, der ligesaa uventet som ulykkelig er fremtraadt for os, de samme fra Toulon, og som man troede vare indløbne til Car som i forrige Maaned under Admiral Richery, udløthagena. Den 15de sendte Admiralitetet et erpresseAdvisskib til Øen Dien, at de 4 med Emigranterne indskibede Engelske Regimenter ufortøvet, skal bringes tilbage til Engeland. Af 18 Transportskibe, som den 13de var afseglet fra Tiselenfleth med Emigrantere og Heste til Yarmouth, er et siunken; Menneskene bleve reddede, men Hestene druknede. Det Amerikanske Skib Columbio, som i April Maaned var afseglet fra Amsterdam med Depescher til Cap er af Admiral Elphinstone, som havde faaet Snu derom, optaget, og Depescherne ham fratagne. Paa hans Forlangende blev ham af Admiralen givet et Beviis, at man ikke skulle ansee ham for en Forræder. Saaledes er Americaneren afseglet fra Simons Ban tilbage, uden Sva fra Gouverneuren, og den 12te passeret Dover. Han vidste ellers intet, uden at den Engelske Flode indnu den 7de Junii saae der, og ventede paa Troppeforstærkning at Hollænderne havde forladt Simons Bay, og at de Engelske Matroser havde plyndret nogle Huse. Hollænderne der bekommer sig af, at dehar 10,000 Mand til deres Forsvar. Deres Qvæg har de drevet langt ind i Landet, saa at Engelænderne ikke kan faae noget til Forfriskning. Det Ostindiske Compagnie har besluttet at gotgiøre Hastings hans Procesomkostninger, samt at udsætte ham en aarlig Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Tydskland. Frankfurtam Mayn, d. 17de October. Krigsrummelen er nu lykkeligviis vendt sig fra vor Egn; og vi begynde nu at aande en friere Luft, da de Anstalter, som vi saae foretaget, lod befrygte de gyseligste og blodigste Optrin. Communicationen med Maynz, er nu igjen ganske aaben og Beleiringen for Chrenbreitstein er ophævet. Man seer mange at reise herfra til Hochst for at see Valgpladsen, hvor der den 13de endnu laae mange Døde ubegravede. Om Natten imellem den 12te og 13de trak Franskmændene i al Stilhed og med største Jil mod Biergkieden bag Hoch heim hvorved heele Egnen af Wickert, Hochhem og Kastell blev rømmet. De Keiserlige Slog en Broe over Nidda, og deres Cavallerie sadt igiennem Floden, men da Franskmændene havde forspringer, naaede de dem først den 13de om Formiddagen Kl. 10 da det kom til en Skarmydsel paa Høiene ved Diedenbergen, hvori de Keiserlige seirede og Franskmændene maatte vige bag ved Lahn. Den Keiserlige General Kray har besadt Kønigstein og Kronenburg. Gouverneuren i Maynz, General Neu, trak med 6000 Mand ud fra Kastell og forenede sig med General Krans Corps, og naaede Franskmændene ved Wisbaden, hvor de bleve tvungne til at retirere paa hiin Side af Biergene. Wisbaden er nu besadt af de Keiserlige. Af Franskmændene skal 800 være gjort til Fange og 20 Kanoner erobrede. Ved Glashytten Schwalbach, skal de og have havt noget Tab Den 15de har de Keiserlige Generaler Haddick og Werneck som gik over Lahn ved Weilburg og Nassan, leveret Franskmændene en alvorlig Fegtning i Nærheden af Limburg, hvori de Keiserlige maae have seiret, eftersom Tropperne immer rykker videre frem General Clairfait er med sit fra Homburg til Weilmanster forlagte Hovedqvarteer brækket op, for at forlæggge det paa hiin Side af Limburg. Franskmændene forskandser sig noget ved Hademar, formodentlig blot for at dække deres Tilbagemarsch over Rhin, som for største Deel vel vil skee ved Neumied, naar de Keiserlige Tropper vil give dem Tid dertil. Deres Chrenbreitsteinske Beleiringsarmee skal alt være gaaet over Rhinen. Det heder: at Franskmændene, skal paa deres Rettrade være fratagen 80 Kanoner med megen Bagage og Munition. Fra Wisbaden, hvor den fordrede Contribution af 210,000 Gulden endnu ikke var tilveiebragt, retirerede Fransk mændene paa 2de Veie, over den saakaldte Wurtzel og over Platten, hvor de opbrændte alle medtagne Senge og andet Huusgeraad. Manhem skal igien være besadt at de Keiserlige. Alt i Gaar gik det Rygte her, at Grev Wurmser var gaaet over Rhinen ved Lambertsheim, for at falde de paa hiin Side Rhinen ved Maynz staaende, Franskmænd i Ryggen, ligesom og have besadt Worme- og Speier, samt at Prindsen af Conde og skal være gaaet over Rhinen, dog behøver det Bekræftelse. Men vist er det, at Franskmændene har havt stor Tab, og har overalt maattet vige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Adskilligt. Efter Forlydende er Prindsesse Lovise Charlotte af Mechlenborg-Schwerin bestemt til Gemahlinde for den 17 Aars unge Konge i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Krigsrustningerne i Constantinopel, drives nu med større Jver end nogensinde før, omendskiønt der skal være begyndt Underhandlinger med den Persiske Regent. Man mener derfor, at den sætter sig i Forsvarsstand imod en mægtigere Modstander. Den Franske Gesandt Vernae har vel endnu ikke havt Audience hos Storherren, men skal dog have stor Jndflydelse hos Ministerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Den 8de blev i Algier bekiendtgjort at der var sluttet Fred med America og den 9de blev den Engelske Consul bekiendtgjort at han inden en Maaned skulle afreise derfra, hvilket er det samme som en Krigserklæring. En Engelsk Kaper, som ongefær befandt sig der i Bugten, er gjort til Prise, og Mandskabet dømt til Slaverie, Den ulykkelige Hamborger Juveelhandler Heschers døde Legeme er nu i Leipzig funden i en Gryft i en offentlig Have, med en Strikke om Halsen, og 3de Stikblessurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Alle neutrale Skibe, har endnu i 2 Aar Tilladelse at transportere Vare imellem Holland og Jndien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
J Franskmændenes konstige Jordhytter ved Mayne skal der være funden en stor Overflødighed af Erter, Lindser, Kartofler a. de skal have været saa beqvem indrettede, at der endog var opstilt Kanopeer deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
General Pichegra skal ikke have været for at gaae over Rhinen, og skal endog have frarander Erveditionen imod Maynz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Den ulykkelige Rathspensionair van der Spiegel er gaard, Boelsted og Huus for sig, dernæst hver af Tien nu bragt fra Oraniesaal til Fængselet Gefangenport. GrevBentink van Rhoon, sidder nu alene i Arrest paa O
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Bekiendtgiørelser. Jnden Skiftet efter forrige Skoleholder til Schandrup=Skole, afgangne Jacob Stilling, kan sluttes, vil det være fornødent at holde en Samling, for at faae nogle hidtil uafgjorte Poster decideerte. Thi indkaldes herved Enken med Laugværge, ligesom og den Afdødes Arvinger, saavelsom de der have anmeldt nogen Fordring paa Stervboet, at møde paa Maninggaard, Mandagen den 17de November førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1 Slet; ligesom de, der hidtil ikke have betalt, hvad de skylde til Stervboet, erindres om at betale inden benævnte Dag, hvis de ville undgaae Søgsmaal. Fruering, den 26de October, 1795. H. Ph. Plesner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Efter den i Danding Bye, Grædstrup Sogn, Schanderborg Amt, Waabenholms Gods, under Stamhuset Mattrup, afgangne Huusmand Peder Jensen, er Skiftet Dags Dato sluttet. Sønnen Jens Pedersen, der ikke under Skiftet har indfunden sig, er tilfaldet Arv 1 Rdr. 5 Mk. 7 to femtedeel s., som han her mod Affald kan faae udbetalt, naar han melder sig inden den 28de December næstkommende, men udebliver han bliver Arven betalt inden Kongelige Kasse. Mattrup den 9de Octbr. 1795. P. Kings Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
At det for Eftertiden vil blive foranstaltet, at Posten faaer en temmelig bestemt Afgangs Tiid fra Hadersleb, saaledes nemlig, at den altid kommer til at afgaae derfra ind til Jylland imellem Klokken 4 og 8, og om Vinteren i det seeneste Klokken 10 hver Mandag og Torsdag Morgen, ligesom og sammes Afgang fra Aalborg vil blive bestemt om Sommeren til hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag Klokken 6, og om Vinteren hver Tirsdag og Fredag Morgen Klokken 6, samt maale, 3. At denne Postbefordring tager sin Begyndelse for den som bliver mindstbydende og derpaa erholder Approbation den 1ste Junuarii 1796. laae Aarhuus Raadstue, den 12te October 1795. i Borgemester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Hos Poul Frausing kan bekommes til billigste Kiøb mueligt: Alle Slags palie Steentøier, moderne Hatter, hvoriblant er sorte Fiskbeens Kysehatter, nymodens Flors Forklæder med silke broderede Kanter, nyelig hiemkomne Cathrineblommer, samt gode friske nye tørrede Flyndre a Bundt 4de til 50ve Stykker, 21 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Den Gaard som beboes af Obrist von Brachel paa Guldsmedgade, er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, naar der i betids tales med undertegnede derom. Peder J. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
J Fruering Præstegaard eller paa dens Mark bliver Fredagen den 13de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet holdt offentlig Auction over nogle af Præstegaardens Markjorder, som allernaadigst er bevilget, at maae paa nærmere Approbation bortsælges. Samme Jorder sælges med Præstegaards Frigheder, og blive altsaa fremdeles Skatte- og Tiendefrie. De inddeeles i tre Lodder, hver paa omtrent tolv Tønder, Land, og opraabes først hver for sig, og derefter samlede. Den største Deel af disse Jorder, er enten ud hvilt, eller i Fjor giødet til Rugen og en ikke liden Deel er besaaet med Klever. Det kan blive Kiøberne tilladt at udbetale samtlige Kiøbesummer til nestkommende Snapsting; De kunne og lade de to tredie Deele blive bestandigen staaende i Eiendommene, og dersom de stille antagelig Caution forat de inden et eller to Aars Forløb skulle paa den kiøbte Grund bekoste Bygninger satte, af Værdie, og i Brandkassen forsikrede, i den mindste for en tredie Deel af Kiøbesummens Beløb, kun den ganske Kiøbesum bestandigen blive staaende i Eiendommene. Samtlige Jorder, som maae selges, grændse til hinanden, og skulle tilligemed samtlige Conditioner blive foreviiste, naar Liebhabere derom melde sig i Fruering Præstesard hos SognePræsten. -H. Ph. Plesneer,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
En Person, som regner godt og skriver en god Haand, samt kan forestaae Sangen i en Kirke med 12 Disciniers Hielp, kan strax faae en Condition ved en Skole paa meget gode Conditioner; man ønskede at Vedkommende, som har Lyst at paatage sig samme, jo før jo hellere derom ville melde sig paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-28
Fredagen den 6te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Sted, bliver 15 Stkr. Køer paa Wilhelmeborg ved offentlig Auction stykkeviis bortsolgt. Wilhelm borg den 24de October 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Kiøbenhavn. Den 18de September sidstleden har Hans Kongl. Najestet allernaadigst confirmeret Auditeur Lars Peter kruse ved det første Jydske Jnfanterie-Regiment at væ et tillige Birkedommer i Friherskabet Wilhelmsborgs Birk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Admiralitets Collegiet, som siden Branden har læret paa gammel Holm, i Commandeur=Capitain v. ytzows Boepæl, skal nu forflyttes til Charlottenborg Slot i de Værelser hvor Billedhugger, Mahfri og Bygnings Academiet var, og for disse sidste, al igjen indrettes Værelser i det afbrændte Christiansborg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Jngenieur=Capitain Zetnichow og General=Adjutant scher, som vare udsendte til at undersøge paa hvad Naade Kysterne best kunne sættes i Forsvarsstand og paa vilket Sted en Skierflaade til den Ende best kunde ligge, de nu hiemkomne og har afleveret Rapport over deres telse til Admiralitets-Collegiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Commandeur Capitain O. Fischer, er i Commandeur, blengels Sted, anfortroer Opsigt over Doqven paa ammel Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
De 2 danske Skibe Providentin og Elisabeth, som tre optagne af Engelænderne ere friegivne med Godtgiørelses Tilstaaelse for Omkostninger og Ophold, og har strax fortsadt deres Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Fra Stiftet Fyhn og Langeland er i alt ved Bog og Bækken=Collect indsamlet til de Brandlidte i Kiøbenhavn, nemligt af de 9 Kiøbstæder 2148 Rdr. 2 Mk. 8 s. og fra Landet 10385 Rdr. 2 Mk. 4 s. tilsammen 12533. Rdr. 4 Mk. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Paa Tørsting Market, Tiirsdagen den 13de October, var en Mand af Snede Sogn, ved Navn Mads Grættrup i endeel Klammerie med nogle Fynboer, og til hvis Hielp kom en gevorden Rytter fra Horsens, under hvilket Klammerie Mads Grættrup blev qvalt og blev liggende Død paa Stedet, Rytteren og en Fyenboe blev strax arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Aarhuus. Vacance, Sognekaldet til Randlev og Bieragger Meenigheder i Hads Herred, anslaget for 320 Rdr., hvortil Hans Majestet kalder Præst paa Bieragger, Kirkes Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Onsdagen, den 4de November, bliver Præstevielse. i Aarhuus Domkirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Den 30te October afgik til Callundborg Smakskipperne: L. Hansen med Stude for J Knudsen, S. Michelsen med Dito og Kiør for H. Jensen, C. Soede med Stude for L. Kiellerup, J. Thurøe med Dito for C. Faurschou og P. Rasmussen med Dito for Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Den 26de d. M. lod Livets og Dødens Herre, min uforglemmelige Mand, Hr. Jens Hartmann ombytte Tiden med Evigheden, i sit Alders 46 Aar, og 3 Maaneder, efter 3 Ugers smertefuld Steensvaghed. Kuns 17 Aar tillod Gud mig, at deele Ægteskabets Pligter med ham, og en eneste Datter, maae med mig, deele Byrden, af hans saa uventede Afsavn. Hvilket herved, efter antaget Maade, bekiendtgiøres Fraværende Venner, frabedende af Condolende Randlev=Præstegaard, den 29de October, 1795. Fredericha, Margaretha sal. Hartmann,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Af en Kiøbmand blev mig i Afterleveret 5 Rdr. til de Fattige, Den Fattige vil tilbede denne ædle Givere megen Held og Velsignelse. Aarhuus, den 3de October, P. Willadsen. Udenlandtk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Tydskland. Frankfurt den 19de October. Den franske Armee er nu ganske gaaet over Lahn og en stor Deel er alt passeret Rhinen ved Neuwied. Franskmændenes Tab er stor ved denne Rettrade. Jmellem Camberg og Würges skal de i Fangne have mistet 1000 Mand, og en Bataillon af deres Chasseurs som havde kastet sig ind i en Skov, ere ganske nedhuggede af de Keiserlige Husarer. Foruden de 80 Kanoner, som sidst meldt, de Keiserlige har erobret, skal det øvrige Bytte af Bagage og Proviant og være anseelig. Den franske Generalle Grand, skal være frataget en Krigskasse med en stor Summa rede Penge i. Den 17de erholdt hver Soldat ved den østerrigske Armee, en Bouteille Viin i og et Pund Meel til Vederqvægelse. J Limburg skal Franskmændene paa deres Ritirade have stukken Forstaa den i Brand. Overhovedet afskildres Elændigheden som ubeskrivelig i de Lande Franskmændene har havt inde, eftersom de ved Tilbagemarschen har plyndret de arme Mennesker, røvet dem deres Kreaturer fra og udøvet mange Exesser. Abbediet Arnstein blev reent udplyndret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-31
Egnen ved Jdstein skal være i Grund ødelagt og Jndvaanerne sadt i den yderste Elændighed. Efter GeneralClairfaits sidste Officielberetning, som gaaer til den 15de, har Franskmændene ved Hochst den 12te havt et Tab af 1200 Mand. Ved Hochhem har de den 13de mistet 300 i Fanger og den 14de i den vigtige Post Esch, som de havde stærk besadt, 600 Mand. Denne Post erobrede General Kran, fordrev denpaa Fienden til Oberselter og fortrængte ham den 15de fra Toldhuushøien ved Kirberg til Bredden af Lahn.