Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-05-13
Udlandet. Den religiøse Bevægelse. Der ere faa Ting, der saaledes maae glæde den sande oplyste Mand, som den Seier Hr. Thiers den 2den Mai har tilkjempet sig over Jesuitismen i det Deputeredeskammer; han frembragte der i en meget ziirlig og veludarbeidet Tale sine Jnterpellationer eller Opfordring, til Ministeriet om at iværksætte Lovens Forbud mod Jesuitterne, og han gav en kort Historie af Jesuitismen i Frankerig i den senere Tid, og beviste at Jesuitterne havde 27 Justitutter i Frankerig, og Antallet af deres Tilhængere tiltog daglig, og det var derfor den høie Tid at bringe Lovene mod dem i Anvendelse. Kammeret antog ved Afstemning denne Motion næsten eenstemmig. Dette Votum har nu gjort megen Opsigt og Regjeringen vil være nødsaget til at handle, naar den ikke vil fremkalde en Adresse, til Kongen i denne Anledning. Hvor uheldbringende en Jkkeopfyldelse af Lovene kan blive, og især her, hvor det gielder denne farlige Congregation, seer man allerede af Følgerne; vare Lovene med Strænghed blevne overholdte i Frankerig, ville Jesuitterne ikke blevne saa mægtige i Robolandet Schweitz, og maaskee ikke den Borgerkrig være opstaaet, der allerede har voldt saa megen Ulykke; og hvor uheldbringende indvirke ikke Jesuitterne paa den religiøse Stemning i selve Frankerig; fra Stratzburg skrives saaledes, at Tvistigheder og Uenigheder af alle Slags yttre sig igjen nu i Kirkerne mellem Catholikker og Protestantere; og paa Landet, hvor ikke sielden degge Religioner betjene sig af een Kirke, opstaae der næsten alle Sen- og Festdage Forstyrrelser, som i Almindelighed ende med Nævekamp; man troer at Regjeringen, efter at begge Religioner nu i mange Aar fredelig have tilbedet deres Gud sammen, nu vil blive nødsaget til at bevilge flere Millioner til Opbyggelse af Kirker til de forskjellige Menigheder. Hvor uheldsbringende har ikke desuden den Tolerants været for det Almindelige, som man har vist paa enkelte Steder i Tydskland. J Baiern synes man at ville giøre alting catholsk paa samme Maade, som i Trediveaarskrigen, man vilde ikke allene tvinge Protestanterne til at knæle ned, for de cathalske Processioner, men det er endnu ogsaa forbudet, at lade Klokkerne gaa ved Protestanternes Liigbegjængelser; og hvilke Beviser paa Raadhed og Fanatisme viste sig ikke i Kredsstaden Berncastel den 23de f. M.: den oplyste og ærværdige Pastor Licht steeg denne Dag i Land i hiin By paa en Gjennemreise, de fanatiserede Jndvaanere rottede sig sammen, overøste ham med Skjeldsord og Forhaanelser, og forfulgte ham lige til Porten, og da han var kommen uden for den, begyndte de at kaste Steen paa denne ærværdige Olding, og forfulgte ham lige til et Bjerg, hvor Viingaardsarbeiderne drev Hoben tilbage. Dog Sandhed og Oplysning ville omsidder dog seire, og just den Forfølgelsesaand man hist og her begynder at vise mod Oplysningens Venner og mod Protestantismen, vil befordre den for nylig opstaaede ny tydskatholske Kirkes Fremme, der udbreder sig i Tydskland, til alle Sider, da den bekiendte Pastor Rongsden 26de April om Aftenen ankom til Liegnitz, forsamlede Folkemængden sig for hans Dør, Nodepulte bleve opslaaede paa Gaden, og flere hundrede Stemmer afsang under Begeistring: "Vor Gud han er saa fast en Borg!" og istemmede derpaa Stabat Mater af Rossini under almindelig Begeistring, overalt indløbe betydelige Offer ter til Kirkers Opbyggelse, og til Præsters Lønninger. Det er forøvrigt især i Jtalien, at Jefutismen har sit faste Sæde, og høist mærkelig vores Tidsalder, er en Fyrstes, nemlig Kongen af Sardiniens Yttring til en stor Magts Gesandt. "Jeg har overbeviist mig om", sagde Monarken, af ene Jesuitterne ere i Stand til at byde Revolutionerne trods, og da jeg har besluttet, at anvende min sidste Daler og min sidste Mand, for at undertrykke de revolutionaire Tendentser, saa følger deraf, at jeg tilstaaer Jesuitterne frit Spillerum i mine Stater, og jeg vil bestræbe mig forat bibringe samtlige catholske Souverainer i Enropa denne Anskuelse!" Dette fortælles i den schlesiske Zeitung, og der omtales ogsaa den bekjendte Tildragelse med den hollandske Gesandts Datter i Turin, der blev lokket fra Faderens Huus og bragt i et Kloster, og i hvilken Anledning endog Kongens Mægling blev begjært, og hvortil H. Majestæt skal have yttret: "Hvad ogsaa min egen Mening om denne Sag kan være, hvis jeg intervenerer, vil jeg udsætte mig for Excommunication."Historien har imidlertid vist, at aldrig saa snart havde Jesuitterne faaet en mægtig Jndflydelse i en Stat, førend de have misbrugt denne, og istedetfor at blive en Stytte for den Regjering, der hævede dem i Veiret, have de ved Fanatismens Hielp, søgt at styrte Regenten, naar han ikke ubetinget ville indlade sig paa deres herskesyge Planer. (Redact)