JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Commissions=Forhandlingscontoiret i Aarhuus. 1. Omtrent 2 Mile norden for Aarhuus er 10 Fag Huus, med tilliggende Jorder, af omtrent 20 Tdr. Land, hvorpaa fortiden holdes 1 Hest, 3 Køer og 4 Faar, og hvortil haves Eng og Tørvejord i Overflødighed, underhaanden at faae tilkjøbs. Tienderne ere indkjøbte og Mergel haves overalt paa Marken. 2. En Bondegaard paa 3 1/2 Tde Htk. med et Areal af omtrent 60 Tdr. Land, foruden Eng, hvorpaa kan avles circa 30 Læs Hø, og som har Tørvejord og et lidet Skovskifte, holdes paa fortiden 3 a 4 Heste, 10 Køer og 14 Faar. Til Gaarden, der ligger midt i sin Mark, og omtrent 2 Mile fra Aarhuus, haves Egebindingsværks=Bygninger, som bestaae af 4 Længder. Mergel haves. 3. En neppe 2 Mile fra Randers liggende Eiendom paa 8 Tønder Hartkorn med et Areal af omtrent 200 Tdr. Land, og hvorpaa fortiden holdes 6 Heste, 30 Fæcreaturer og 30 Faar, kan kjøbes billig. Foruden Tørvemose og et Krat med Egebuskads paa omtrent 20 Tdr. Land, haves der en indhegnet Eng, hvorpaa avles 40 Læs Hr. Bygningerne, der ere af Egebindingsværk og tildeels ganske nye, bestaae af 4 Længder, ialt 72 Fag. 1. En i Hids Herred, Svostrup Sogn, ved den seilbare Gudenaae smukt beliggende Eiendom paa omtr. 5 Tdr. Hrtk. med Areal 130 Tdr. Land geom. Maal, hvis Jorder ere tjenlige til al Slags Sæd, er, formedelst Attraa til en større Landeiendom, underhaanden at faae tilkjøbs. Den fortiden paa samme værende Besætning, 5 Heste 20 Fækreaturer og 30 Faarehoveder, kan, saavelsom dens Udsæd, endnu meget forøges, da der haves Mergel. AEnghø avles 40 a 50 Læs, og Tørvemosen afgiver ei alene Brændsel til eget Forbrug, men og til Salg. Bygningerne, der bestaae af 4 Længder, og hvoraf Stuehuset er godt og beqvemt indrettet for enhver Familie udenfor Bondestanden, ere alle af godt Bindingsværk og vel vedligeholdte. J Eiendommen, hvortil haves en ypperlig Have og godt Kildevand, kan det Halve af Kjøbesummen, og om ønskes noget mere, blive indestaaende. 5. En Kro, der ligger 4 Mile fra Veile, og hvortil haves et ikke lidet Jordareal, har, foruden Privilegium, paa Krohold, ogsaa Handelsrettighed, som med Hensyn til dens Beliggenhed, i et godt beboet Sogn, er meget indbringende. Bygningerne, der ere af Grundmuur og alle Henseender godt og beqvemt indrettede, afgive Bopæl for enhver Familie. Foruden disse kan herfra Contoiret erholdes anviist og meddeelt nærmere Underretning om Ludv. Fr. Bloch. nogle andre Landeiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
En solid og smukt lakeret Holsteensk Vogn paa Jern Axler, med 3de Agestole paa Fjedre, staaer til Salg hos Jens J. Schmidt, Frederikande, N.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
En smuk Jæger=Chacot, der kun er ganske lidt brugt, og forresten som ny, kan kjøbes meget bil ret anviser. Adressecolig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Undertegnede Dyrlæge og Grovsmedmester, der i fjorten Aar har været bosat i Fredericia Kjøbstad, og i denne Egenskab der practiseret, agter nu, efter Fleres Opfordring, i samme Fag, i førstkommende September Maaned, at etablere mig i Horsens, til hvilken Ende jeg herved giver mig den Frihed at anbefale mig saavel til Horsens Byes ærede Jndvaanere som Omegnens Beboere. Den bedste Flid og Omhu skal fra min Side blive anvendt forde til min Behandling anbetroede Kreaturer, og Anbefalinger og min Dulighed mangle ikke. Min Bopæl i Horsens vil blive ved Hestedams=Porten. Fredericia, den 3die Juni 1845. N. Nielsen, Dyrlægge og Smedemester. Herved bekjendtgjøres at mit Lager i denne Tid er blevet forsynet med mange nye Sommertøier, baade for Damer og Herrer, samt et betydeligt Udvalg af Klæder, og moderne Parasoller. Colding, d. 9de Juni 1845. N. P. Hansen, Et betydeligt Udvalg af Tapet Prøver forefindes hos Undertegnede, hvorefter modtages Commissioner. N. P. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Uld og Vox kjøbes til høieste Priser af N. P. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Uld kjøbes i større og mindre Partier af N. J. Møller, paa Studsgade. Aarhus-Paquetten "ANDERS SANDOE ORSTED, Capt. P. Michelsen. afgaaer til Kjöbenhavn Mandagen den 16de Juni, Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Kreaturer og Andr. Chr. Wissing. Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Bøger. J den Jessenske Boghandling faaes: Postille, indeholdende Prædikener over Kirkeaarets Hoimesse=Texter, samt et lidet Anhang af Bønner, af Dr. G. P. Brammer, indb. 3 4 A. Skole-Calender, indeholdende historiskestatistiske Efterretninger om de lærde Skoler i Kongeriget Danmark, fornemmelig i Aaret fra 1ste Octbr. 1841 til 30te Septbr. 1842, saml. og med historiske Efterretninger ledsagede af F. C. Hundrup, 5 F. Samlede Noveller af S. S. Blicher, 6te & 7de Deel, o. v. T. "Min Vinterbestilling i 1842 & 1843. 2 M. Anmærkninger til Anordningerne ang. Almueskolevæsenet i Danmark, paa Landet samt i Kjøbstæderne. Kjøbenhavn undtagen, af 29de Juli 1814, saml. og udg. af C. Olsen, med Tillæg, 1 21 18 s. Dyder og Udyder i verdslige Exempler, tilligemed udvalgte Sententser og Leveregler, som og med forklarende Jnd ledninger til enhver Dyd og Udyd, af H. Bierregaard, 1ste 2den Deels 1ste Hefte, 1 4 8. Huusraad imod Menneskets Sygdomme, samt Professor Huse lands Huus= og Reise=Apothek, saml. og overs, af F. A. Werner, 1 A. Regnebog for Almueskoler, af H. N. Bache, 2 P indb. Repetition af Cramers Regnebog, udg. af H. N. Bache, 1 , med Opløsninger i 4 s. Digte af B. Borgen, 1 P. Himmelbjergfesten 1843, Taler og Digtninger, af S. S. Blicher, 8. E. Bindstoum, Fortællinger og Digte i jydske Mundarter, af S.S. Blicher, 1 1/4 8 s. Materialier til at indove den franske Formlære, udg. af C. F. Jngerslev, A. M. 3 4 indb. Om Overformyndervæsenets Bestyrelse i Danmark (udenfor Kjøbenhavn), en Haandbog for Overformyndere, af H. F. B. Tørslew, 3 A. Taler, holdte i Randers Byes Søndagsskole den 16de Febr. 1845, af J.W. Jørgensen, 12 s. J. G. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, ved Dalgas, 2 3 s. Lærebog i Regnekunst og Landmaaling for Bonden og andre Jordbrugere til selv at opmaale og optage Kaart over deres Jorder, af C. C. Andresen, 1 Rbd. 1 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Almindelig Brev- og Formularbog, redig. og udg. af C. Bartholin, 2 P. Den lille Hexemester, eller: Kunsten i Tal at udfinde Enhvers Alder &c. 1 Mk. Søndagen den 15de Juni, og fremdeles hver Søndag Eftermiddag fra Kl. 7 til 9, musicerer Regimentets Musikcorps i min Have i Marselisborg Skov. Danielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-13
Til de den 6te Mai sidstl. forulykkede Fiskeres efterladte Familier i Holmsland Sogn har jeg havt den Glæde fra J. F. at modtage en Gave af . . . . . . 10 Rbd. hvorfor herved foreløbigen takkes. Aarhuus Stifts Adresse-Contoir, den 11te Juni 1845. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
No 105. Løverdagen. den 14de Junii. privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Blandinger. Ved den mærkværdige Overgang over Bereszinaefter Flugten fra Moskau, den 26de og 27de Novbr. 1812, fandt, foruden mange tusinde Mennesker, ogsaa utallige Kanonkugler, Bomber og Granater deres Undergang i Bereszina. Man har nu begyndt at fiske denne righoldige Munition op af Floden. Allerede ere tre Skibsladninger deraf ankomne til Danzig og solgte som gammelt Jern. Ved Sammensmeltningen af Nogle af disse Kugler sprang en endnu fyldt Granat. Explosionen var imidlertid kun svag og gjorde ingen Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Hvor vidt Lidenskaben for Væddeløb er stegen i England vil man kunne gjøre sig en Forestilling, om, naar man erfarer, at for nylig to hele Garderegimenter i London gjorde Væddemaal om, hvilket Regiment der kunde løbe hurtigst. Men da det var umuligt, at begge Regimenters hele Mandskab kunde løbe Væddeløb, saa valgte hvert Regiment en Repræsentant, som blev Corporal Mason for det ene og Soldaten Miller for det andet; Sidstnævnte er tillige den høieste Mand i hele den engelske Armee, nemlig 1 Tomme over 7 Fod. Veien, som skulde løbes, udgjorde 150 engelske Alen (?), og Corporalen tilbagelagde denne Strækning i 16 Secunder. Hans Modstander var kun nogle faa Alen bagefter ham. Begge Regimenters hele Mandskab tilligemed samtlige Officierer overværede Væddeløbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
For mange Aar siden reiste en Pariser til Louisiana; han heed Dechemie. Hvad han bestilte der, vide vi ikke, men han døde for nylig, uden Børn, og efterlod sig en Formue af 7 Millioner Fr. Der skreves til Frankrig, at Arvingerne skulde melde sig, og der optraadte en stor Mængde Prætendenter til Arven. Men hele den store Formue er tilfalden to Sypiger hos M. Barene i Paris. Deres Rettighed til Arven prøves nu af de amerikanske Domstole, og en Mængde Friere indfinde sig i Modemagasinet, for at bringe de rige Arvinger in Spe deres Hyldest. Prinds Albert (Dronning Victorias Gemal) er bleven udnævnt til Æresmedlem af Skrædernes Gildeslaug i London. Hertugen af Wellington har allerede været det i tyve Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Hertugen af Wellington gik forleden Dag paa Gaden i London, og var nær bleven overkjørt, idet han var kommen ind imellem to Vogne. Den Ene af Kudskene, der havde kjørt lovstridigt, blev arresteret. Wellington mødte selv for Retten og blev tagen i Eed, for at aflægge Vidnesbyrd imod ham. Kudsken blev dømt til at bøde 4 Pd. Sterling, og da han ikke kunde betale disse, til en Maaneds Fængsel. Dniepr har anrettet store Ødelæggelser i Byen Krementschug, som har været oversvømmet deraf i 7 Dage, og det til Slutningen i den Grad, at i de to Trediedele af Byen stode Husene under Vand indtil Taget. Hele Befolkningen, c. 18000 Mennesker, Størstedelen Jøder, bivouaquerer enten paa Sandhøiene i Omegnen eller herbergerer i Nabolandsbyerne. Mange af dem have mistet Alt hvad de eiede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
J Carlsruhe har man i nogle Dage havt Mangel paa Drikkevand, idet ingen af Byens Pumper, vilde give Vand. Ved at forske efter Aarsagen hertil fandt man, at de Trærender, som fra nogle nærliggende Søer lede Vandet ind til Byen, vare propfulde af Frøer, som formodentlig have søgt Beskyttelse her i den kolde Vinter og siden befundet sig saa vel paa dette Sted, at de ikke have havt Lyst til at flytte. Der blev nu anstillet en formelig Klapjagt efter Frøerne, der med Magt maatte fordrives ud af deres Smuthuller. Udenfor et Huus paa Neuenwall i Hamborg var der forleden et stort Opløb af Mennesker, som med ivrig Hast opsamlede Penge, der i Eet væk kastedes ud af Vinduet. Et Par smaae Børn havde nemlig, i et ubevogtet Øieblik, fundet Vei til deres Faders Chatol, trukket Pengeskuffen ud og moret sig med at kaste dens betydelige Jndhold ned paa Gaden. Taskenspillerinden Madame Reinhardt, der kalder sig Professorinde i den naturlige Magie, anbefaler sig i sine Afficher paa følgende curieuse Maade: "Jeg lover det ærede Publikum, at fremstille Ting, som ingen Dame før mig har fremviist offentligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Paa det Hamborger Stadttheater opførtes for nogle Dage siden Laube's Struensee." Handlingen i denne Tragoedie, som blev lønnet med levende Bifald, omfatter den 16de Januar 1772. Vaison gav Struensee; Gonnert Ove Guldberg; Fehringer Kong Christian VII, Frøken Bayer Dronning Caroline Mathilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Som bekjendt har Kongen af Sverrig nylig tilstaaet Fruentimmerne lige Arveret med Mændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Da Hs. Majestæt forleden Aften kjørte til Theatret, var i ovennævnte Anledning et Huus, der beboedes af unge Damer, festligt illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Paa Fehmern skal der have været en lille Ren contre mellem tydske og danske Haandværkssvende, hvoraf de Første sang: "Schleswigholstein stammerwandt", hvilket af de Sidste blev besvaret med Danmark, deligst Vang og Vænge." Politiet har nu forbudt dem begge Sange. Denne lille Ø skal ellers være beboet af enragerede Slesvigholsteenere. Fra Morgen til Aften hører man ikke Andet, end skraale: "Schleswigholstein meerumschlungen, eller stammerwandt og "Wanke nicht, mein Vaterland, selv Skolebørnene, naturligviis instruerede, brøle disse Sange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Den 28de Mai afholdtes i Haddeby ved Slesvig en Folkefest, hvor Advocaterne holdt flere Taler. Den bekjendte Tiedemann bemærkede i sit Foredrag, at Slesvig=Holstenernes Nationaldragt i lang Tid havde været en Nathue, men at det var ønskeligt, at de ombyttede den med en Stormhue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Forleden Dag havde Skoledrengene i Flensborg Fugleskydning udenfor Byen. De have hidtil marscheret ud i militair Orden og med den danske Kokarde, men iaar vilde Nogle have den slesvig-holsteenske; herimod dannedes der Opposition, og Følgen blev, at Drengene kivedes paa Festdagen, istedetfor at more sig. Flere af Forældrene beklage nu i Flensb. Zeit., at Børnene maaskee af Nogle af deres Lærere, indvikles i politiske Stridigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
J Anledning af, at tydske Aviser for kort siden omtalte en Maskine til Skriftstøbning og nævnte Opsinderen at være en Fyenbo, erfares nu af Hr. Avis, at bemeldte Mands Navn er Lauriz Brandt, en Stedsøn af den som en særdeles dygtig Kleinsmed bekjendte Erik Rasmussen i Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
En skrækkelig Ulykke kunde, en Dag i forrige Uge, nær have tildraget sig ved en Hovedgaard i Nærheden af Hjørring. Forvalteren havde givet Ordre til, at en Tyr, der ofte havde yttret Tegn paa Uregierlighed, ikke maatte føres af Stalden. Røgteren, der overtraadte denne befaling, i den Formening, at her Jntet var at befrygte, var nær bleven et Offer for sin Selvraadighed; thi aldrig saasnart var Tyren udenfor Stalddøren, førend den rendte Hornene mod sin Befrier og kastede ham omkuld, tog derefter, i stærkt Løb, Veien til en Park, der ligger i Nærheden af Gaarden, hvor endeel Børn, alle af de fornemmere Familier i Hjørring, just legede. Disse, der tidligt nok bemærkede den overhængende Fare, havde den Aandsnærværelse, øieblikkeligt at springe i en lille Baad, i hvilken nogle Andre allerede iforveien befandt sig, og støde fra Land. Jmedens Tyren begyndte at forfølge dem ud i Vandet, havde man fra Gaarden overskuet den Fare, hvori Børnene svævede, og en Rytter sprængte saa hurtigt, som muligt til deres Undsætning. Da Dyret bemærkede denne Fjende, lod det sig ingenlunde forjage; men vendte sig tvertimod, for at angribe Forfølgeren, og stødte med rasende Kraft Hornene i Bringen paa den ulykkelige Hest, saa at denne styrtede. Det belavede sig just paa at byde den til Jorden kastede Rytter det samme Tractement, da den haardt saarede Hest, med et dybt og gabende Saar i Bringen, atter kom paa Benene, og, i ædel Harme, i et Spring kastede sig over Ryggen paa Tyren, og gav den et voldsomt Bid i Halsen. Saaledes i nogen Tid fastholdt og betvunget, lykkedes det, ved den tililende Hjælp, igien at fange det uhændige Bestie og føre det tilbage til Stalden. Hesten, der, trods den Fromhed, man sædvanligt tillægger dens Charakteer, opførte sig saa modig, skal næsten være ødelagt af de erholdte Saar. (H. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
J en af de agtværdigste Bønderfamilier i Taars Sogn er den 18de Mai indtruffen den store Sorg, at den ældste Søn har taget sig selv af Dage. Faderen, en Gaardmand i Svenstrup, er en agtet Mand; men fremrykket i en høi Alder, gaaer han alt længe med et daarligt Helbred, og dette sidste Slag har nedbøiet ham i en foruroligende Grad, og lægger ham maaskee i Graven. Sønnen, 29 Aar gammel, var, som hele denne Mands Familie, bekjendt for en meget retskaffen Karl, der dog var noget indskrænket. For kort Tid siden forlangte han, at der maatte vorde lyst til Ægteskab for ham og et Fruentimmer i Tranget. Til lysningen fandt ogsaa første Gang Sted; men da han troede at opdage et mistænkeligt Forhold mellem hende og en anden Mand, bestemte han sig til at hæve Forbindelsen og standse med Tillysningen. Jmidlertid truede hendes Slægtninge, saavelsom hun selv, ham med Proces osv., og navnligen var hun Dagen før han begik sin forvildede Handling hos ham. Ulykkelig ved hendes Overhæng, ikke kraftig eller selvstændig nok til at bære den virkelige eller indbildte Vanære der var ham og hans Slægt overgaaet, dræbte han sig selv. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Jndsendt. Amtmandinde. Thora Alvilde Krabbe, født Elmquist. Tabt Du er, endskjøndt Du gik til Livet ind; Thi dit varme Hjerte har nu Jorden dækket. Liliens Stengel grusomt er i Døden knækket, Og den faare Rose viisnet paa din Kind. Englens Uskyld var alt her din skjønne Deel, Englens Træk dit Aasyn har alt her paa Jorden; Jntet Under, at Du er en Engel vorden, At Du snarlig maatte eie Himlen heel! Salighedens gyldne Krone er nu din, Reen forlod Du Lidenskabers usle Vrimmel; Men imedens Du for stedse vandt en Himmel, Den, Du gav din kydske Tro, han tabte sin. Hvilken Trøst kan her for ham vel finde Sted, Hvo formaaer at lægge Saar, som stedse bløde? Hun, der var hans Sorgers Læge - ak, hun døde Og hans Sorgers ædle Balsom tog hun med. Hvo skal stille vel en Moders bittre Vee, Savnet, som den hele Verden ei erstatter, Af en om og herlig, trofast elsket Datter, Kaldet hjem af Faderen, hvis Villie skee, Hvilken kjærlig Hu kan finde sikkert Raad For de arme Moderløses stille Kummer Over deres Moders altfor lange Slummer, Over Faders altfor lange, taule Graad, Vee - paa disse Spørgsmaal, denne Smertens Røst, Svare kunne vi - ak, kun med vore Taarer; Læge her kan kun den samme Magt, som saarer, Og en Guddom her alene bringe Trøst. Himlen tidlig tog tilbage hvad den gav, Og i Bytte for den tidlig tabte Gave, For det unge Liv, vi som Erstatning have Kun et helligt Minde og en elsket Grav. Kunde Døde til fornyet Liv opstaae, Vække Dig fra Slumren i dit snævre Kammer Maatte Ægtefællens Graad, Forældres Jammer; Høre maatte Du de efterladte Smaae. Men dit Hjerte har for ingen Jammer Rum, Og dit Øre er for deres Klager lukket; Øiets milde Glands - ak, er for evig slukket, Og din kjære Mund for evig evig stum! Vore Suk Dig drage ei fra Lyset ned; Derfor mangen Sjæl vil ønske Tiden omme, At den op til Dig fra Mørket maatte komme, Finde atter i din Kjærlighed sin Fred. Og det varer kun en flygtig, stakket Stund; Tiden ikkun er et Punkt i Evigheden. Alt maa tabes i vort Skyggelig herneden, For at Alt kan vindes ved vort sidste Blund. moribundus. - Thord. Engang jeg saae dig Alle mægtig trylle. og sødt min Sjæl blev smeltet ved dit Blik; da stod du i din Yndes friske Fylde, hvor sage dog den skjönne Tid bortgik, Nu hviler du i Gravens lune Gjemme, dog ingensinde kan jeg Thora glemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Som Engleharper löd det fra det Fjerne: "Du vaagner atter om en liden Frist; hvad her du skimted kun som Taagestierne, i evig Klarhed vil du skue hiist." og Döden aabned dig sin Tempelbue, hvor Himlens Alterkjerter venlig lue. Et Blik du kasted paa de svundne Dage, og Fredens Palme kjölte mildt dit Bryst; en söd bevidsthed havde du tilbage: thi kjærlig stod du som den Armes Trøst; og Hjertets bedste Offer, mangen Taare, fra sorgfuldt Öie trilled ved din Baare. o, græder ei. See, Purpurskjæret dækker i Sommerkvælden Vesterhimlens Blaa; men Morgenöden Haand til Ast'nen rækker, i Östen alt de friske Roser staae: saa var og Thoras Liv og Død herneden, da Tiden rakte Haand til Evigheden. Hvor herligt dog at døe, mens Hjertet banker med fuld Begeistrings Kraft i Livets Vaar, at døe, omsnoet af Skjönheds Blomsterranker, med Ungdomsrosen i det faare Haar! Saa skal du staae, o Thoral for vort Indre I Ungdomsglands, hvis Straaler evig tindre. Farvel! – Lad denne simple Blomst mig vinde Om Gravens Korn, hvor mangen Taare slöd! Farvel, farvel, du elskelige Kvinde, paa Jorden selv en Blomst, som Stormen brød, en Blomst, hvis Blade nu forklared glöde i Evighedens lyse Morgenrøde. Fr. Sneedorff Birch. Jndustri og Reenlighed florere! Der findes i vor Midte en liden Corporation, som de seneste Aars Vindskibelighed har frembragt; dens Formaal er at forsyne alle spadserende Mandfolk (– desværre et Qvindens Emancipation endnu ikke rykket saavidt frem, at vi tør sige Spadserende alene - med en af Nutidens første Nødvendighedsartikler: Cigarer. Dens Medlemmer ere lutter unge Mænd, de træffes paa alle offentlige Spadseregange i og udenfor Byen, bevægelige, lette, dristige, Cigarkassen under Armen, deels med deels uden Lunte. Disse vore ærede Samtidige tillader man sig at gjøre opmærksomme paa en anden hidtil forsømt, dog ligesaa pæn og paa flere Steder med Succes forsøgt Jndustrigreen, som let vilde kunne forbindes med den ovenfor omtalte. Som bekjendt stover det som oftest fælt paa Veien til Skovene, naar man er bleven støvet, vil man gjerne have Børst, det vil sige: borstes af, især om Søndagen; men - - dog - dette lille Vink vil være tilstrækkeligt for saa opvakte Hoveder; for den første Børste, som paa Søndag bringes i Activitet i Skoven, udsættes herved en Præmie af 8 Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn: Baronesse E. Juel, Agent Nyholm med Frue, Dr. Friis, Frøkenerne S. og I. Christens, Stiftamtmand Grev Sponneck med Frue, Enkefrue Schepelern, Kammerraad Krarup, Major og Raadmand Gradmann, Kbm. C. Warburg, Pastor Carlsen, Proprietair Stabell, Lieutn. v. Zepelin og Recke, Kjøbm. S. Ree, Boghandler Kabell, Mad. C. Nybroe, Mad. Beder med 2 Børn, Apotheker Nielsen, Jfr. F. Kjerumgaard, Avlsforvalter Saabye, Møller Tønnesen, Fru D. Carøe, Mad. Marzetta, Landocconom Seest, Fru Sommer med 2 Børn, Frøkenerne A. og E. Eller, Mad. Møller med 2 Døttre, Mad. E. Bang med Barn, Forpagter Bang, Cand. juris Lillienskjold, Mad. Lazarus m. Barn, Jfr. W. Meyer, Mad. Wibroe med 2 Børn, Jfr. H. Rygaard, Kjøbm. G. Møller, Mad. A. Lund, Landmand Tjørnelund, Sognefoged J. Poulsen, Karethm. Bölko, Hjulm. Loft, Strømpevæver Scherff, Kurvemager Wiingaard, Jfr. Troyel, Frøkenerne P. og W. Herholdt, Broeier Stilling, Frøken A. Olufsen, Kjøbm. Michaelsen, Decarteur S. Ballin, Pastorerne Bruun og Andresen, Forpagter Kjerulff med Kone, Jfr. L. Stabell, Handelscommis Schandorff, Gaardeier Schuler, Handskemager Pieronard, Gaardeler L. Olesen og A. Wulfsberg. Jalt 87 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Dampskibsposten: Efter hvad man erfarer, vil Hs. Maj. Kongen af Preussen ankomme til Khvn, paa sit eget Dampskib, under Escorte af de danske Orlogsdampskibe Æair og Geiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Der har allerede været Optøier blandt Arbeiderne paa den Roeskildske Jernbane. Saaledes forefaldt i Søndags et Slagsmaal af alvorlig Characteer ved et Drikkelaug i Røde-Veirmøllekro mellem tydske Jordarbeidere og nogle af Omegnens Folk, hvorefter flere Arrestationer skulle have fundet Sted. (Mere herom skal følge i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Apothekerforeningen har ved sit i Kjøbenhavn sidstafholdte Møde besluttet at afholde næste Aars Forsamling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Debitorerne til Aarhus, Stifts offentlige Midler bekjendtgjöres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin modtages som sædvanlig i Bispegaarden paa fölgende Dage, nemlig: Löverdag. den 14de, Mandag den 16de, Onsdag den 18de, Löverdag den 21de og Mandag den 24de Juni förstkommende, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Aarhus, den 6te Juni 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-06-14
Paa egne og Bispe-Embedets Vegne Graah. Harmonien, Onsdagen den 18de Juni afholdes den 1ste af de af Selskabet for i Sommer bestemte Assembleer, som begynder om Aftenen Kl. 8. Directionen.