JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Ved samme Eibye Mølle findes ligeledes et priviligered og betydeligt Grubbe=Værk, som, naar det holdes i fuldkommen Drift, kan indbringe anseelig Fordeel. Der haves og til Møllen god Fiskerie, og særdeles af de bekiendte Eibye Gieder. Stue=Huuset og Mølle=Værket med andre Tilbygninger, som for 3 Aar siden afbrændte, er igien af nye opbygt og sat i fuldkommen Stand, ligesom alle Møllens Bygninger til Eierens destostørre Sikkerhed er forsikret i Kiøbstædernes BrandCasse for 5800 Rdlr. Strax ved Møllen ligger den saa kaldede Mølle Gaard, som med alle sine tilliggende Jorder er en aparte og betydelig Kiøbstæd Eiendom; dog som samme i nogle Aar har været brugt af Møl tens Besiddere, kan Liebhaberne til Møllen, ligeledes giøre sig Haab om at faae sidstmeldte Eiendom til Kiøbs ved forberørte Auctions Holdelse, om det forlanges, alt efter Omstændighederne og paa de Conditioner, som nærmere og forinden kan faaes Efterretning om hos Cammer=Raad, Bye= og Raadstue=Skriver Jens Orten i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Normedelst Forandring af Forpagtning til førstkommende Maidag, bliver Mandagen den 11te Mai 1775 her paa Hvidkilde, en Deel Tyre, Stude, Faar og Svin af beste Art, bortsolgt ved offentlig Auction efter de Conditioner som nærmere paa Auctions Stedet bliver bekiendtgjort. Da ellers forud til Liebhabernes Efterretning meddeeles, at Qvæget 8te a. 10 Dage efter Auctionen kan blive staaende paa Foder herved Gaarden, og at af Studene er 22 Stkr. 4re Aar gamle, 17 Dito 3 Aar, og 48 Stkr. Dito 2 Aar gamle. Vil ellers nogen under Haanden forinden Auctionen tilforhandle sig ovenmeldte Creaturer, kan det og skee, naar de derom melder sig saa betid, at det forinden Auctionen, skal holdes, kan blive bekiendtgjort i Aviserne. Hvidkilde ved Svendborg den 7de Martii 1775. Efter Begiering af Chirurgus Sr. Rieper, bliver en ham og hans for kort siden afdøde Hustrues fælleds Stervboe tilhørende, i Brogade under No. 37 beliggende Gaard, bestaaende af 12 Fag For= og Side=Huus, med derved værende Gaards= og HaugePlads, udi Stervboet stillet til offentlig Auction første Gang den 24de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og om fornøielig Bud skeer, den høistbydende strax tilslagen, men i Mangel deraf, anden Gang den 31 Martii og 3die Gang den 7de April, da saavel den, som tillige Stervboens Meubler og Effecter absolute skal bortsælges. Hvilket bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhabere. Rudkiøbing den 6te Martii 1775. Flindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Sirsdagen den 21de Martii førstk. om Formiddagen Kl. 9 Slet bli Æ ver en Deel Effecter afg. Frue Majorinde Duncans Stervboe, tilhørende, bestaaende af Chatoller, Skabe, Speile, Borde, Stole, Tin, Kobber, Messing og Porcellain, Jernkakkelovne, med videre stillet til offentlig Auction i den afdødes til Leie havende Værelser, paa Flakhaven i Odense. Thi ville Lysthaverne behage at indfinde sig til berorte Tid og Sted. De trykte Catalogi er at bekomme paa Odense Adresse=Contoir. røstkommende den 24 Martii Formiddag Kl. 10 Slet, bliver udi D Hr. Justitzraad Dreiers store Gaard i Odense holdet Auction over Justitzraad Dreiers tilhørende halv Part i 3de Gaarde i Langsted Bye Ravneberg Herret, beboet af Jørgen Madsen, Anders Madsen og Christen Hansen, af Hartk. 18 Tdr. 1 Fkr. 1 Alb., samt 4 Huuse beboet af Jørgen Rasmussen, Sara Hjulmands, Friderich Smed, og Johanne Michels; Til Huusene ligger smukke Hauger, og desuden til de 2de første noget Tofte Jord. Bygningerne paa Gaarderne og Huusene er i særdeles godt Stand. Til Gaarderne er smuk Skov uden Skovskyld, og især største Overflødighed af den beste Torv i Landet; Saa er og Besætningen paa Gaarderne i god og complet Stand. Skulle antagelig Bud skee ved 1ste Auction, sælges halv Parten i berørte Gaarde og Huuse strax, men i andet Faldholdes 2den Auction derover den 31 Martii næstefter Formiddag Kl. 10 Slet paa samme Sted. Og endelig bliver 3die Auction, da halv Parten i Gaar derne og Huusene uden fleere Auctioner absolut bortsælges, holdet den 8 April førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet, i den ene Beboer Jørgen Madsens Gaard i Langsted. Conditionerne bliver paa Auctions=Stedet bekiendtgjorte. Ellers meldes til Liebhabernes Efterretning at Eieren af den anden halv Part i Gaarderne og Huusene, er formaaet til at overlade den Høistbydende, sin Eiende halv Part, om convenable Bud derpaa maatte skee. Odense den 1ste Martii 1775. Mylius Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Til Kiøbs. Hos Forpagter Lund paa Warberggaard udi Brenderup=Sogn, 1 er at faae til Kiøbs nogle og 20 Stkr. unge, store og gode Malkekiør, der til Deels har giennemgaaet Sygen, og skal kielve ved Mastider, til hvilken Tiid, de og paa Gaarden kan blive foeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
De Herrer Geistlige som maatte behøve Bonetter eller Vinger - behager at adressere sig til Peder Liebe Skræder boende paa Overgade, hvor samme for billig Priis strax kan bekommes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Paa Arreschow kan bekommes til Kiøbs en gandske sort Hingst, uden nogen Aftegn, 6 Aar gammel, og over 16 Palmer høi, som allerede er bekiendt for en af de beste og smukkeste Bescheelere her i Landet, og derfore ikke af anden Aarsag er til Fald, end allene formedelst Forskiæl af Couleuren, da Stutteriet ellers der paa Stedet meestendeels er bruunagtig. Liebhaberne ville behageligen herom melde sig paa bemeldte Arreschow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Nye hiemkomme friske Citroner, er at bekomme hos Hans Cab At bel i Nørre Gade for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Den Kongelig privil Gastgiver Gaard i Middelfart er under Haanden at faae til Kiøbs. Samme bestaaer af en Stoer Stue med 2de Giæste=Kamre, en aparte stor Stue, en daglig Stue og Sove=Kammer, et stort Kiøkken og derved et Pige=Kammer, en Sal med 2de Kamre og atter 2 Kamre oven paa; Et Bryggerhuus, en Rulle=Stue, et Karle Kammer, Stalderum til 24 Heste, Koe=Stald, Vogn=Port, Brændehuus og Hungehuus a. saavelsom i Gaarden en nye Brønd og bag ved Gaarden en liden Hauge. Liebhaberne ville behage at adressere sig til Eieren Birkedommer, og Procurator Møller i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Til Leie forlanges. En honet Familie af 4 Personer med deres holdne Domestiquer søger om en tarvelig Boepæl til Leie paa Landet til næst anstundende 1ste Mai Dag, ønskede helst, at der til Stedet var nogen Auling, Anviisningen herom gives fra Odense AdresseContoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Capital som anbydes. 100 Rdlr. Enke=Casse Penge er mod sikker Pant og lovlig Renter nu førstkommende 11te Junii 1775 at faae til Laans hos Johannes Mule.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Provst i Salling Herred, ved Odense, i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Bøger. Breve eller almindelige Betragtninger over Jesu Christi Lidelse, i 7 Breve ved Laurids Botcher Sogne=Præst i Lumbye, ere at bekomme hos Bogbinder Milv i Odense for 4 Mk. paa TrykPapiir og 5 Mk. 8 s. paa Skriv=Papiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Den lidende Jesus i Urtegaarden, i Otte Faste=Prædikener 1) Jesus i sin Siele=Lidelses Arbeide. 2) Jesu Fraskillelse til sin Bøn og Strid. 3) Jesu fornedrede Adfærd i sin Bøn. 4) Den bedende Jesus. 5) Jesu Bøn. 6) Jesu Bøn som et Mønster for vore Bønner. 7) Jesus i sin Lidelse styrket af en Engel fra Himmelen. 8) Jesus vor Blod=Brudgom i sin blodige Sveed i Urtegaarden, forestillet og betragtet ved A. Møller, Sognepræst for Aabye og Aastrup Meenigheder her i Fyen. For 20 sk. og indbunden 2 Mk. Opbyggelige Faste=Sange ved N. Prahl, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Da Hr. Etats=Raad Lüttichau paa Stougaard, ved det under- 20 Sept. sidst udkomne Udtog i Sagen imellem afg. Asses for Schmidts Arvinger og ham, har fundet, at visse Stæder i samme ei, uden nøiere Forklaring, retteligen kunde forstaaes, saa er der, under 21 Dec. sidst udkommet et kort Tillæg til samme Udtog af Sagen, stort 3 Ark, som faaes her paa Contoiret for 10 sk. Af Udtog af Sagen ere endnu nogle faa Exemplarer at bekomme for 20 sk. Borgerlige Talers Art og Nytte, fremsat i en Tale paa Kongens Fødselsfest 1775, paa Gymnasio i Odense af Hr. Professor Doctor Nannestad for 12 s. og hæftet 16 s. W. Doctor Wichmands Jordemoderbog kan nu igien bekommes for Rd. Mk. s. Jndbunden Daglig Samtale med Gud i Bønner og Sange ved Reich. Ernesti Prædiken og Børnetugt hæftet Moralske Betragtninger over Mennesket. Gudelige Beslutninger 1ste Deel =Rd. 1 Mk. 4 s. G Dito 2den Deel = = = = = Nye Historiske Magazin 1ste Deel = 1 = Dito 2den Deel Guds Børns Adgang til Naastestolen = Fruentimmerets Pligter = Jdyller og Samtaler =
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Prof. Anchers Paaske=Præken = = Moralske Breve til Hiertets Dannelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Bugges Mathematiske Haandbog Andet Anhang til Bulls Register. Strømboes Erindring mod Martfelts Plan = Geners Ewander og Aleimaa = Mosheims Tanker om et fornøiet Sind =) Bierings Priisskrift og Kiøbstæderne. T... Kong Knuds Historie den listige Hyrdepige. Ode til de silde Koner. Troiels Priisskrift om Humle=Avlen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Hr. Møllers Prækener. Friemodige Breve over Christendommen = Den kronede Maj.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-10
Passions=Tanker. Judas een af de Tolv. Denne var den Mand, der saa skammelig forraadde sin Mester, og af en frivillig Ondskab blev deres Veiledere, der grebe Jesum. Han var ei en Jesu fremmed Person meget mindre een, der havde mindste Skin til at vise noget fiendtligt imod Jesum. Han var ei allene en Jesu Discipel, men een af de saa kaldede Apostle. Hvor lastværdig da hans Forhold, han der var een af dem, Jesus før havde udsendt og givet Magt over de ureene Aander, lod sig nu af Dievelen gandske forblinde og lede. At synde er ondt, især modtvillig og forsætlig; dog er ingen Ondskab større, end at være andres Forgængere og Veiledere til det Onde, hvem vil Jesu Veel vissere treffe, end dem, der veilede andre paa Ondskabs Vei, helst, naar de have baade Jndsigt og Kald til at leede dem paa den rette Vei. Een Synd er større end en anden: Jødernes, der overantvordede Jesum, var større end Pilati, der dømte ham, men Judæ Synd overgaaer alle deres, som vare Redskaber ved Jesu Lidelse. Een af de Tolv blev Jesu Foræder. Traf det ind, da den alvidende Jesus selv umiddelbar kaldede dem, han vilde have til Evangelii Tienere, hvad Under da, om iblant de middelbar kaldede Lærere findes de, der ei ere retskafne. Hvor vrangelig handlet, om nogen saa vilde dømme: Judas var en gierrig og falsk Mand; saadan en var blandt Jesu Apostle. Hvor ubilligt, af een og andens slette Forhold at dømme om en heel Stand. Een af de Tolv forraadde Jesum. Saa kunne og de, der beklæde de høieste Geistlige Embeder i Kirken, aabenbar og grovelig lade sig lede af Dievelen; men vee dem og deres Ende bliver des bedrøveligere. De ere at beklage, der maa sukke under saadanne utroe Hyrder: de der ei ere Christo, ei deres egne Siele troe, ere er heller den Meenighed troe, de ere forefatte. Hvad giør, at de saa vidt forgaae sig, een eneste Synd gjorde det hos Judas, Gierrighed. Gierrighed, Hevn, Mod, Vellyst: een eller fleere af disse herskende er nok til at giøre den beste oplyst til et Belials Barn. Een af de Tolv. Nøies ei med, at du er af Jesu udvortes Flok, spørg dit Hierte, om du er af dem, der forraade ham eller ere ham troe. Jndbild dig ei noget, om du er en stor og anseet Lærer, en Apostel blev et Fordærvelses Barn, tænk paa Enden. Følg ei alle Lærere i blinde; men prøv Aanderne, om de ere af Gud: kiæmm dog ei heller alle over en Kam, naar en Jndas gaaer til Strik ten, staaer en Johannes under Jesu Kors som en trofast Jesu Elsker. Vær anderledes findet, end Jndas, vil du være Jesu Ven, da tag ei al Verdens Gunst, alle Livets Lyster for hans Kierlighed; hellere lad alt end Jesus forlores: vær ham troe, følg ham, leed andre troelig til ham, følg ei dem, der ville leede dig fra ham; flye Jnde Falskhed, og for alt den hykkelske Masqve, troe i Hiertet, bekiend med Munden, saa bliver du retfærdig og salig!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
er Slutningen af Fundationer og Gaver til Odense. Byes Fattige, de saa kaldede Juule=Fattige. (See No. 10.) 22) Hr. Cantzler Christian Friis givet efter Fundataf 30 April 1626, 500 Rdlr. som siden, formedelst Feide, da de Fattige ei nød noget og et Tillæg af 25 Rdlr. voxte til Specie 600 Rdlr. Heraf skulle Renterne, efter Fundatzens Jndhold, uddeeles en Dag for eller efter Alle Helgens hvert Aar, til rette Huusarme Enker med deres fattige Børn, eller andre meget syge og skrøbelige Mennesker, som det allerbest kan synes til Guds Ære. 23. Doct. Eskild Christensen givet efter Fundatz af 20 Jan. 1626 Specie 100 Rdlr. 24) Søren Ebbesen, uden Fundag, Courant Myndt 33 Rdlr. 2 Mk. 25) Jørgen Mand, ligesaa 66 Rdlr. 4 Mk. 26) Hans Rasmussen, ligesaa 33 Rdlr. 2 Mk. 27) Else Friises, givet ligesaa 66 Rdlr. 4 Mk. 28) Hr. Cantzler Thristian Friis, givet 100 Courante Dalere, og Hr. Falk Giøe 100 Rdlr. alt uden Fundatz, disse tvende Legata ere, efter Magistratens Anmeldelse, formedelst efterstaaende Rente i Feidetid, opvoxne til Courant 300 Rdlr. 29) Friderich Gammerbach testamenteret den 19 Febr. 1676, uden Fundatz, Courant Myndt 100 Rdlr. 30) Knud Laursen i Odense, givet Aar 1640 til 11. Fattige at nyde Renten af 3000 Rdlr. og som siden, efter hans Arvinger forfattede Fundatz af 21 Sept. 1644. beløb sig 372 Rdlr. in Specie, hertil blev lagt 100 Rdlr. som Hr. Eiler Høg ligeledes til Fattige havde udlovet, som da i alt var 472 Rdlr. siden efter Høieste Rettes Dom af Aar 1672, blev en Bondegaard i Søndersøe i Skovboe Herred givet til Vederlag derfor, Men da Gaarden var saa got som øde, og Bonden altsaa ei nær kunde svare Afgivterne, blev den solgt til Hr. Etatzraad Haxthausen, de Fattige til Beste, som nu staaer paa Renter for Courant 400 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Disse Juule=Fattiges Capitaler beløber efter foranførte Specisication ikkun til 1700 Rdlr. men efter de fra Aaret. 1719 indtil 1738 aarlig aflagde Fattiges Regnskaber, har de været 2250 Rdlr. 4 Mk. 2 s. og siden den Tid, formedelst en Deel Croners Omverling til Courant, befindes de 1742, efter Regnskabernes Forklaring, at være 2308, Rdlr. 1 Mk. 3 s. 31) Frue Anne Rumohr, afg. Hr. General=Lieutenant Hans v. Ahlefeldts til Glorup, givet til Fattige i Odense og en Skolemester i Svindinge, for at nyde Renten af, efter Fundatz af 20 Mai 1701 Courant Myndt 8000 Rdlr. der, efter Fundationen, er udsat for 4 pro Cent, som beløber 320 Rdlr. hvoraf 40 fattige gamle Mænd og Enker nyder hver aarlig i 4 Terminer 7 Rdlr. 3 Mk. og Skolemesteren i Svindinge de øvrige 200 Rdlr. 32) Frue Søster Bartholin, biskop Jens Bircherods i Aalborg, givet til 2de Geistlige, nødtørftige og skikkelige Enker, at nyde Renten af Courant Myndt 1333 Rdlr. 2 Mk. 33) En Person, som ei vil have sit Navn bekiendt, har givet ved Hr. Hans Steenstrup i Røslinge, efter derpaa forfattede Fundatz af 11 Junii 1732, Courant 100 Rdlr. Heraf skal Renten til 3 fattige Enker uddeeles aarligen, og deres Navne og Distributionen i en dertil indleveret Bog indføres. 34) Hr. Mathias Møller til Taagerup og TorslundMeenigheder i Lolland, tillige med Andreas og Lauriz Hyllerup Kiøbmænd i Odense givet efter Fundatz af 11 Martii 1739, Courant 100 Rdlr. hvoraf skal Renten ligeledes til 3 fattige Enker uddeeles. 35) Sal. Jfr. Marie Jsaacs Datter Lerche givet efter Testamente og Skifteslutning af 17 Martii 1740, Courant 50 Rdlr. 36) Mad. Birgitte Bircherod, Sal. Prof. Knud, Landorphs Enke, givet 200 Rdlr. til 6 fattige Enker i Odense, efter Fundatz af 11 Junii 1747. 37) Provst og Sognepræst ved St. Knuds Menighed, Hr. Jacob Ramus, oprettet en Fundatz af 19 Mai 1752, paa 464 Rdlr. hvis Renter er givet til 4 Fattige i Odense, at uddeeles, hvilken Capital er ham leveret af Svend Pedersen, Borger og Muurmester i Odense. 38) Efter Hans Kongelig Majestæt allernaadigste Forordninger og Rescripter, beløber den aarlige frivillige Gar ve, som af Byen svares til de Fattige, for at hindre Omløben og Betlerie, ongefær Courant Myndt 300 Rdlr. 39) Af Tavle= og Accise=Penge har de Fattige aarlig ungefær Courant 60 Rdlr. 40) Der betales og undertiden a parte Almisse, og nogle faae Bøder, men som det er lider, kan det ei beregnes til noget viist. 41) Pernille Lockes Fundatz og Doctor Boder anføres ved Hospitalet. 42) Anne Muules, Sal. Prof. Bircherods, givet efter Fundag af 15 Mai 1754, 1000 Rdlr. til fattige Enker, og Enkemænd i Odense. 43) Mad. Løndbergs i Odense, givet efter Testamente til 3 Fattige i Frue Sogn nemlig en gammel Mand og 2de gamle Koner Renten af 300 Rdlr. Courant, som sikkert skal udsettes af Magistraten og Sognepræsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Ceremonier ved det nye Pave=Valg. Da Pave=Valget var skeet, gjorde Cardinal Decanus den nye udvalgte Pave disse Spørgsmaal, antager De i Deres Person det gjorte Valg til Kirkens Overhyrde Svaret var Jeg antager det. Videre: Hvorledes vil De være kaldet? Hans Hellighed svarede: PjusV. - Derpaa førte man hans Hellighed til Andagtsøvelsen for Alteret; derpaa i Sacrastiets Capelle, hvor hans Hellighed ved Hielp af Ceremoniemmesteren aflagde Cardinaals Habiten og paatog den Pavelige. Derpaa blev hans Hellighed ført tilbage og sat paa den Pavelige Stoel for Alteret i benævnte Capel, hvor Cardinalerne fik Tilladelse at kysse Paven paa Haanden og den ene Kind; hvorefter Cardinal=Kæmmeren satte den nye Fiske=Ring paa den hellige Faders Finger. Derefter begav Cardinal Alerander Albani sig til Vatican, og fra den store Loge udraabte det nye Pave=Valg for den der forsamlede Mængde Folk, med disse Ord: " Jeg forkynder Eder en stor Glæde. Vi ha" ver den behageligste og høiværdigste Hr. Giowanni Angelo" Braschi, den hellige Romerske Kirkes Cardinal, til Pave, " som har taget det Navn Pius V., Saasnart dette glade Budskab var forkyndet for Folket, som raabte mange igientagne Vivat, bleve Canonerne løsnede fra Fæstningen. Engelsburg, ringet med alle Klokkerne i Rom, og de Pavelige Tropper gave af deres Smaa=Gevæhr en Glædes Salve. Da den største hemmelige Addration, eller Tilbedelse, som det hellige Collegium gjorde, var forbi, fulgte den anden i det Sixtiniske Capel, som bliver kaldet den halv offentlige, hvorpaa den nye Pave, under Folkets Lykønskning blev ført til den tredie og offentlige Adoration i St. Peders Kirke. - Aarsagen, hvorfor hans Hellighed har antaget det Navn af Pius VI. kommer deels af den dybeste Ærefrygt for Pius V deels fordi han er af dennes Hvilovlige Familie. - Her passer sig at anføre det besynderlige Distichon, som blev gjort ved Pave Pius den Femtes Død. Papa Pius qvintus moritur, res mira, tot inter Pontifices vantum quinque fuisse pios. d. e. Den Femte Pius faldt og døde, Forunderlige Ting her møde: At af den store Pave=Skare Ei fleer, end Fem, gudfrygtig vare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Da nu Pius den Siette kom paa den Pavelige Throne, har en ubenævnt fortsat Verset: En Pius eligitur sextus, numerusque porum Pontisicum crescit: Loile prave tace, d. c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Den Siette Pius blev udvaldt Det fromme Pavel=Tal saa voxer nu, Man har i Rom Sex Pios talt. Tie da Joil, hvorfore spotter du Den 22 Feb. blev Paven indviet til biskop af Cardinal. Albani i St. Peders Kirke, og derefter kronet paa det store Gallerie, hvorfra Folket første Gang fik den Apostoliske Velsignelse. Jndfald. En Brauter saa engang paa en Viinstue og brantede af sine begangne Helte Gierninger, og iblandt andet, at han engang med et Hug havde hugget det ene Been af en fiendtlig Officier. En Skalk, som var i Stuen, sagde, at det havde været ham til større Honneur, om han havde hugget Hovedet af. O! svarede den anden: Han havde just ingen Hoved. Et Fruentimmer beklagede sig for Retten, at hun var skiændet af en Mandsperson. Dommeren spurgte, om hun ikke gjorde Modstand, Jeg skreeg forskrækkelig, svarede hun. Ja, sagde et af Vidnerne, men det var 40 Uger efter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Befordring. Under 12te Decbr. 1774 har Hs. M. allernaadigst udnævnt hidtil værende Sogne=Foged i Kaltenkirken, Peter Wichmann, til Huus=Foged i Amtet Segeberg, samt Sogne=Foged til Segeberg, Letzen og Bornhøved. Under 2den Martii a. c. haver Hs. K. M. allernaadigst bestilt Hr. General Conrad Wilhelm, Græve af Ahlefeldt til Langeland og Rixingen, til Gouverneur over Rendsborg Fæstning, og tillige hannem anfortroet, foruden den ham allerede forundte Jnspection over Cavalleriet, Jnspectionen over det samtlige Infanterie udi Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Den 6te Mart, er Etatz=Raad og Committered i RenteKammeret Niels de Hofman allernaadigst beskikket at være tilligemed Deputered udi bemeldte Rente=Kammer. Efterretning for Handlende og Søefarende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Helsingøer. Den 6te Martii ankom fra Østersøen 12. Skibe, meest Hollandske fra Dantzig og Stettin, hvoriblant 2 Lybekker fra Libow med Hørfrøe til Frankrige. Fra Dantzig beretter en Skipper at have seet paa Dantziger Rhed, at 60 til 70 store døde Køer og Stude dreve ham forbi, som med det høie Vande vare druknede, beretter og at en meget stor Skade er skeet der, og mange Mennesker omkomne, samt Huse og Møller bortdrevne. Samme Dag gik til Seil herfra adskillige Hornbecker til Jylland efter Korn og Fedevahre, iblant samme var og Skip. Niels Olsen af Hornbeck til Grenaae og Randers. Den 7de huj. kom til Ankers 1 Miil uden for Cronborg 2 Engelske Brigantiner fra London til Østersøen og Skip. Christian Møller af og fra Fridericia med Kornvahre her til Byen, hvilke ved Postens Afgang ligge endnu der. Den 8de huj. ankom fra Østersøen med S. O. Vind 2 Hollandske og 2 Rostokske til Amsterdam. Den 9de huj. ankom 2 Engelske, 2 Hollandsk og en Dansk Fregat af og fra Kiøbenhavn til America, og i Dag 2 Hollandske Skibe fra Østersøen, som nu alle ere afseilede. I Gaar kom endnu til Ankers uden for Cronborg 4 Engelske Skibe til Østersøen og 1 Hollandsk fra Hamborg. J Havnen indkom den 7de huj. Skip. Berthelsen Brandt af og fra Ærøeskiøbing, som iblant andre flere Fartøyer endnu ligger her tilligemed Skip. Rosse now af Cappel og Ole Jürgensen af og hiem til Marieboe, seilfærdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-03-17
Den 10 huj. ankom fra Østersøen 3 Rostocker og 3 Hollandske Galiother. Den 11 huj. indkom med V. S. V. Vind de Skibe, som laae til Ankers uden for Cronborg, samt 3 andre Engelske Skibe med Ballast og 3 Hollandske fra Amsterdam til Østersøen. J Dag indkom fra Nordsøen med N.V. Vind 2 Engelske Skibe, 1 Bremer og 5 andre Skibe. J Sundet ligger formedelst contrair Vind 9 Skibe til Nordsøen, hvilke laae her Natten imellem den 11 og 12 hujus, i den meget stærke 6. Storm af S. S. V. og tillige stærk Regn, men bleve dog, Gud være lovet, bevarede, 2 af dem mistede allene hvert et Anker. Det var en særdeles stor Lykke, at de ikke alle dreve paa hinanden, thi Stormen var i nogle Timer overmaade stærk. J Havnen indkom den 10 huj. Skipper Christian Møller af og fra Fridericia og 3 Hornbecker Fartøier med Byg og Rug, 1 fra Seycrøe og 2 fra Jylland, 2 af og fra Jsefiorden med Rug og Byg, Skip. Niels Schnecker af og fra Seyerøe, som nu har gjort den 4de Reise hertil i Aar, Skip. Jacob Madsen her af Byen, og i Gaar Skip. Ole Walløe, begge fra Kiøbenh. med Rum. J Dag udgik Skip. Ole Nielsen af og hiem til Marieboe. I Havnen ligger Skip. Brandt af Ærøeskiøbing, Skip. Møller af Fridericia, og Rossenow af Cappel, som i Morgen blive seilfærdige.