Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Napoleon og de Allierede. At det store Krigsskuespil skulde være aabnet med et frygteligt Slag paa den franske Grændse, og Napoleon være trængt frem til Frankfurt ved Mayn anmelde de tydske Aviser som et overilet Rygte. Derimod skulde han endnu den 5te Mai være i Paris, og have opsat sin Reise til Nordarmeen paa Fouche's Forestilling, at hans Fraværelse for Øieblikket fra Hovedstaden let der kunde foranledige en Jnsurrection. Ogsaa har han afskediget den Pariser Nationalgade til Hest, som siges for størstedelen at have bestaaet af Kongeligsindede. Nye Uroligheder ere udbrudte i Bretagne, og to Garderegimenter ere fra Paris den 3die ilede did. Hertugen af Angouleme begiver sig tilbage til Frankrig, hvor flere Regimenter nylig har erklæret sig for Ludvig den 18de, og adskillige Officerer, hvoriblandt Feldtmarskal Grev Vitte, forladt Napoleons Faner. - Napoleons Forhold siges at røbe megen Ubestemthed og Afhængighed. Hvad han beslutter i Dag kuldkaster han i Morgen. Han veed ikke meer, hvad han vil. Hans Villie synes at være Andres aldeles underordnet. Den 30te April udstædte han nogle Decreter, der alle ere stemplede med denne Ubestemtheds og Afhængigheds Præg. I et af disse Decreter antager, han Keisertitien, og siger sig i Jndledningen, at være beklædt med Dictaturen. - 100,000 Jndvaanere have forladt Paris af Frygt for den nære Fare. Nationalgarden i Parie er i Opposition mod Napoleon. - Den største Deel af Paris's Nationalgarde er brudt op til Grændsen - Carnet og Fouche skulle have gjort de Allierede nogle Forslag for at forelægge Krigens Udbrud. - Napoleon lader alle kostbare Malerier og andre Sager af Værdie indpakke eller emballere, hvorfor Folket nu kalder ham Fyrsten af Lamballe. - Da Hr. Montren kom tilbage fra sin Ambassade til Wien, erholdt han paa en preussisk Kommandants Ordre, Stokkeprygl paa den franske Grændse. "Jeg overbringer, sagde han, i det Huus i Paris, hvor han efter sin Ankomst spiste, Efterretning om Fiendtlighedernes Begyndelse." - Napoleon har af sine Finantsministre bestemt fordret 68 Millioner for Maaneden Maj, de svarte, at de i det høieste kun vare istand til at anskaffe 10 til 11 Mill. - Napoleon har gjort et tvunget Laan af 120 Mill. Fr. som han har lovet at tildgarbetale om et Aar med 10 Procent Renter, Hr. Joubert er som Ambassadeur i vigtige Anliggener reist til Constantinopel. i Noniteuren af 2 d. læses en vidtløftig Artikel om de franske Rustninger og Krigstilberedelser. Grændsefæstningerne i det nordlige Frankerig, hedder det, ere tilstrækkelig bevæbnede og provianteerte, og Sluserne satte istand til at iværksætte Oversvømmelse ved første Udbrud af Fiendtlighederne. J Skovene anlægges Feldthatterier; de fem Overgange over de Vogesiske Bierge ere forskandsede, og befaling givet til at forsvare Passerne paa Hurabierget og Alperne, Ogsaa Fæstningerne i Elsatz og de faste Pladser ved Somme, som danne den tredie, Linie, blive istandsatte. Det samme er Tilfældet med Fæstningerne i det Jndre, saasom le Fere Vitry, Soissons, Chatteauthierte, &c., ja endog Høiene ved Montmartre og Meniismontant besættes med 300 Jldsvælg og 12 Kompagnier Artillerister. Ogsaa Lyon sættes i Forsvarstand, Høiene imellem Saone og Rhone, Sisteron og St. Esprit-Breen forskandses og befæstes. Der oprettes 8 Armeer eller Observationskorps, nemlig Nordens, Moselle, Rhin= og Alp-Armeerne, Jura-, Var= og Pyrenæernes Observationskorps og Reserve=Armeen imellem Laon og Paris. Nationalgarden bestaar af 400 Batailloner Grenaderer og Jægere, hvoraf en Deel alt er paa Marschen og Resten vil være det om 10 Dage. De 500 Batailloner som udgjøre den aktive Armee, forsamles i Leire. Genedlarmerne afgive deres Heste til Rytteriet, og mange frivillige Kavallerieregimenter oprettes, hvoraf Elsatz alt har stillet to, hvert paa 1000 Heste. 150 forspændte Batterier ere alt paa Marschen til Armeerne. Flere Generaler og andre Officerer organisere en Opstand i Masse i Elsatz, Lothringen, FranEnche Comte. Burgund, Dauphine og Picardiet. Alle O Stæder ville væbne sig, for at forsvare deres Omkreds, og heri følge Exemplet af Charelons ved Saone &c. Udtfæstede Stæder vilde forraade Nationalæren, hvis de overgave sig sig til AfStreifkorps. De 6000 Mand, som i Aaret 1814. V. udgjorde Krigskibenes Mandskab, ville erganisere Afsig paa ny, og tiene deels til Skibenes Bemanding, de deels til Kysternes Forsvar og deels til Reserve-Ar De Allierede have afviist nye Forslag, som gjordes til meens Forøgelse. dem af Napoleon, hvor vel man i Wien selv ikke troer, cat Fiendtlighederne ville begynde før den 1ste Junii, s.