JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-20
Auction lader Skiftecommissionen i afgangne Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues fælleds Boe den 2den April førstkommende Formiddag Kl. 10 slet afholde over et Partie nyt og godt Tømmer, bestaaende udi, omtrent 18 Tylter 30, 32 a 34 Fods Bielker, 31 Tylter 18 Allinger, 76 Tylter 16 Allinger, 14 Tylter 22 Fods, 102 Tylter 20 Fods Dobbelte, 34 Tylter 18 Fods Enkelte 12 Allinger, 8 Tylter 16 Fods 10 Allinger, 6 Tylter fiirhuggen Tømmer, 6 a 8tom og 7 a 8 All. lange; Alt beliggende paa Mad. Jeegs Tømmerplads, samt paa Boets Plads, saaog 8 Tylter diverse Tømmer. Endvidere Boutiquen 40 Stkr. 3 a 4 Fods Slibestene, 8 Stkr. Bielægger Kakkelovne, nogle Vægtskaaler, Bismere m. v. Reqvisitter. Aalborg den 15de Februari 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-20
Tirsdagen den 30te Marti førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Hovedgaarden Torstedlund, bortsolgt en Deel Kreature, bestaaende af: Heste, Køer, Qvier, Stude og Faar, samt noget Boehave, m. m., som hos Torstedlunds- og Albeks=Godsers Bonder er udpantet for kongelige Skatter; hvilket, saavelsom at Betalingen for det Kjøbte erlægges ved Hammerslaget, eller naar paafordres, herved bekjendtgjøres. Nørlund den 13de Marti 1823. Bang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Udlandet. Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Angaaende de i Parlamentet fremlagte Papirer om de sydamericanske Anliggender (see No. 45) fremsatte Sir J. Mackintosh i Underhuset 3 Spørgsmaale: 1) Om der fra Madriderhoffet intet Svar var indløbet paa Depeschen af 30te Januar (den engelske Regjerings Erklæring paa den spanske Note), i hvilket Tilfælde han formodede at der ikke kunde være Noget iveien for at forelægge Huset den. 2) Om Regjeringen havde i Original, eller dog i anthentisk og nøiagtig Afskrift det Decret, som Kongen af Spanien nylig har udstædt, angaaende Reguleringen af fremmede Nationers Skibsfart til Sydamerica? Ogsaa mod dettes Fremlæggelse formodede han ingen Jndvending ligesaalidet, som mod at fremlægge, 3) den Tractat af 1810 mellem Storbrittanien og Spanien, hvorpaa Depeschen, af 30te Januar beraaber sig, som den, der giver Engellænderne Ret til at handle med de spanske Undersaatter i begge Hemisphærer. Det var ham nemlig ikke bekjendt at den var forelagt Parlamentet; thi den, der var afsluttet med Adm. Apodaca, kunde det vel ikke være, da den allerede var indgaaet Aar 1809. - Canning svarede først paa Spørgsmaalet Nr. 3, at, saavidt han vidste, bestod der ingen saadan Tractat. Da Engelland i Aaret 1810 tilbød sin Mægling mellem Spanien og dets Colonier, bleve blot ved en Forstaaelse (Undertaking) mellem begge Regjeringer, Kystlovene ophævet af Spanien; en ordentlig Tractat blev ikke afsluttet, saavidt han vidste. Angaaende No. 2, da vidste han ikke, at Regjeringen havde faaet det omtalte Decret communiceret paa nogen authentisk Maade; han troede megetmeer, at den ingen anden Kundskab havde derom, end den, den paa sædvanlig Maade havde af de offentlige Blade. Men skulde Decretet blive den meddeelt, da vilde den udentvivl Jntet have imod, at forelægge Parlamentet det. Og hvad endelig No. 1 angik, da troede han, at Regjeringen havde faaet Svar men som kun indeholdt den Anmeldelse, at Depeschen af 30te Januar var modtaget. (Dertil var og ifølge Breve, fra Madrid føiet den Erklæring, at Depeschen skulde blive forelagt Kongressen af de Allieredes Ministre, naar den blev aabnet i Paris.) Forresten vare der Omstændigheder, der forbød ham, at sige Mere angaaende Engellands Forhold til America. Depeschen af 30te Januar var ikke forelagt Parlamenter, saalænge den endnu var paa Veien til Madrid, da det ellers havde været mueligt, at Madriderhoffet kunde have læst den i engelske Blade, førend den kom til det i en mere authentisk Form. Han havde ventet efter Svar fra Spanien, og saasnart dette indløb, skyndt sig at fremlægge Depeschen, hvormed og enhver Meddelelse af Skrifter i denne Henseende vilde være tilende. Hensigten med at fremlægge dem, var at gjøre Parlamentet og Landet bekjendt med de Grundsætninger, Regjeringen fulgte, og med den Vei, den hidtil var gaaet, ved denne høist deelicate og vigtige Sag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
J Overhuset gjorde Marqv. af Landsdown omtrent samme Spørgsmaale, men føiede endnu dette til, om Regjeringen, der ifølge omtalte Depesche havde meddeelt de til Paris indbudne Magter deres Hensigter, havde fra disse Magter, Rusland, Østerrig, Preussen og Frankerig, faaet noget Svar desangaaende? Lord Liverpool gav paa de første Spørgsmaale omtrent samme Svar, som Canning, og paa det nye Spørgsmaal svarede han, at Regjeringen intet saadant Svar havde faaet. Et andet Spørgsmaal af Landsdown, om Hoffet ingen Underretning havde faaet om, hvad Svar hine Regjeringer havde givet paa Jndbydelsen til Conferenzen i Paris, benægtede Liverpool, ligesom og et Spørgsmaal af et andet Parlamentslem, om disse Magter ikke havde meddeelt Noget om deres Hensigter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
J Parlamentet har og nylig været foreslaaet, at hæve Forbudet mod at indføre forarbeidede Silketøier, men herimod indløb en Supplik fra Silkehandlerne i London, og flere Tusinde Silkevævere og Væversker omringede Parlamentsbygningen under Discussionerne. De fleste Parlamentslemmer fik en paa Silke trykt Petition, der og blev indleveret ved Mødets Begyndelse, og havde ikke mindre end 23000 Underskrifter. Da Resultatet af Forhandlingerne derover blev, at omtalte Jndførselsforbud skulde endnu vedvare til Julii 1826, opstod der en almindelig Klappen i Hænderne paa Galleriet, og et tilsvarende Glædesskrig blandt Mængden, som stod udenfor.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Den engelske Regjering har nylig faaet Depescher fra Admiral Neale, dateret Algier den 25de Februar, hvoraf sees at Admiralen holdt Havnen strængt blokeret, hvori, som Man troede, den hele algierske Søemagt var indsluttet. Efter Fjendtlighedernes Fortsættelse at dømme, synes Deien ikke at ville samtykke i de Fordringer, Man har gjort, men han skal dog, efter den brittiske Admirals Ankomst, have givet befaling til, at betragte som Krigsfanger de, hidtil som Slaver behandlede, europæiske Fanger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Spanien. J Gallicien skal det nu være ganske roligt, saa at Man endog har Maskeradeballer og andre Fornøielser, hvorved de franske Soldater sørge for Ordens Vedligeholdelse. Handelen begynder ogsaa igjen at blive livlig, og der komme atter franske Skibe dertil. Generalcapitainen af Gallicien har udstædt en Proclamation, hvori han roser Jndbyggerne for deres Lydighed og Underkastelse under den retmæssige Øvrighed, og føier til, at de, som endnu hængte ved det constitutionelle System, begyndte at indsee deres Vildfarelse. Den frivillige Milits opfordrer ham til at understøtte Øvrigheden og bestræbe sig for, at enhver Slags Exaltation, eller vildfarende Meninger eller Hævnelyst maa blive undertrykket. Saa melder han og, at der daglig indløbe anonyme Breve til ham, indeholdende oprørske Anslag, og opfordrer Alle, der troe at have Noget at besvære sig over, til med Tillid at henvende sig til ham. - J Bilbao ere adskillige som Constitutionelsindede bekjendte Jndvaanere blevne anfaldet ved høilys Dag, og 2 Præster ere dræbte. Paa Veien fra Madrid til Bayonne har Man overfaldet de Reisende ogsaa midt om Dagen, baade inærheden af Madrid og inærheden af Jrun.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Blandinger. Fra Tunis meldes, at Kornet, som før stod saa høit i Prisen, er nu sunket til den 6te, ja 8de Deel af hvad det før kostede. Der er overalt Overflødighed af Korn, og Beien, der har Monopol paa al Vareudførsel, finder ingen Kjøbere. Ogsaa Udførselen af Olie, Landets rigeste Product, har tabt sig betydeligt, skjøndt Beien har nedsat Prisen til det Halve mod forrige Aar. Paa Listen over de indførte Artikler i det forløbne Aar, findes og 85 Græske Slaver og blandt Udførselsvarene 218 Negerslaver.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Den berømte Musicus Viotti er eftet et kort Sygeleie død i London efter Børsenhalle 69, efter Hamb. Corresp. 79 Aar gammel. Han var af Fødsel en Piemonteser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Kjøbenhavn. Theatret har i denne Tid været ualmindeligen frugtbart paa Nyheder. Den Snaksomme, oversat af Stage, er allerede opført flere Gange med bifald. Et andet Lystspil fra samme Oversætter er Vallerie, der første Gang var bestemt til Opførselse Fredagen den 19de dennes; dette Stykkes Original er fransk og er opført med bifald saavel i Paris som i Tydskland. Abu Hassan opførtes første Gang den 12te og blev optaget med bifald, hvilket saavel det ikke uinteressante Sujet, der er taget af Tusind og en Nat, som den vakkre Musik, der er et genialsk Ungdomsarbeide af den berømte Weber, fuldkommen fortjente. J næste Uge er anmeldt til Opførselse: Nina eller den Vanvittige af Kjerlighed, nyt originalt Drama af Dr. Heiberg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Et nyt Sørgespil af Paster Søetoft er ogsaa bestemt til Opførselse i næste Maaned. - Skuespiller Nielsen har indleveret en Oversættelse af Costenobles EnactslystspilFeilskudt!" der skal ligeledes være antaget til Opførelse. - Kammermusicus Kuhlau har i disse Dage fuldendt sin nyeste Opera Tryllespillet Lulu, der nu skal indstuderes og kan ventes opført endnu i denne Saison paa det Kgl. Theater.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Bladet Telegrafen drager ret dervelig til Feldts mod de Præster, som fordømme Fornuftens Brug i Menneskets allervigtigste Anliggende, og idelig raabe: troe, troe, uden en eneste Gang at tilraabe sine Tilhørere: undersøg, J Bladet anføres tillige et Par Exempler paa høi Grad af Jnconseqvents hos en saasan Troesprædikant, der snart taler i den høieste Mystik, og snart heel nair spørger: "er det ikke, som om Magt og Anseelse giver Synden et ordentlig Privilegium, de smaae Tyve straffes, men de store, - hvor hænge det Paa Christianshavn er i denne Tid en Vognmands Gaard bortsolgt ved Auction for 2000 Rbdlr. Sølv, og det endda til selve Magistraten for Udlæg, uagtet den var assureret for 26,000 Rbdlr. Sølv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Odense. Tildragelsen med den gamle Mand, som i forrige Uge blev overkjørt og saa ynkelig bragt af Dage ved løbske Heste, var saameget sørgeligere, da det var en bekjendt retskaffen og dristig Mand, som endnu i sin høie Alder ernærede sig ved at røgte Hauger. Han var just paa Hjemveien efter endt Dagværk, da Ulykken indtraf derved, at han vilde standse en løbsk Hest, som først rendte med en Vandsluffe, og hvis Bieldeklang skrækkede Hestene for en anden Vogn, der rev den Gamle med sig, medens hans Opmærksomhed endnu var henvendt paa den førstmeldte Hest. Saa ynkelig som han var tilredt, da Hovedskallen og Skulderen var knust, maatte det endda ansees for en Lykke, at hans Lidelser saasnart fik Ende. Jmidlertid efterlader han sig en Enke og flere Børn. Det er snorrigt nok at høre, hvilke Udtryk de her paa Byen handlende dansk-holsteenske Kræmmere betjene sig af, naar de ville betegne 1ste eller anden Sals Etage; - saaledes sige de for Exempel: jeg har været idag hos Comtessen, der boer paa første Løft hos Kjøbmand N. og solgt godt; endnu bedre har jeg solgt hos Statsraaden, der boer paa anden Loft i Søndergade hos Bryggeren; endskjøndt disse Lofter, maaskee, koste baade Comtessen, og Etatsraaden flere Hundrede Daler aarligen i Leie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Aarhuus. J Søndagsaftes Kl. 9 udbrød en saa pludselig Jldsvaade hos Kjøbmand Jens Kjersgaard paa Middelgade, at hele Baghuset stod i Lue, før selve Gaardens Beboere, bleve det vaer, det var fyldt med Fourage, hvilket gjorde Udseendet frygteligere, da Funkerne fløi over hele Naboe lavet. Det overmaade stille Veir og Maanskin, forenet med Brandkorpsets heldige Bestræbelser, og mange af Byens Jndvaaneres, baade Høie og Lave, ufortrødne Bistand, forhindrede Jldens videre Udbredelse. Jldens Aarsag er ubekjendt, men den var saa voldsom, at 6 Køer indebrændte, uden at Man kunde komme til at frelse dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Jndsendt. I det jeg takker Dig for din lovede Underretning om Sørgespillet Jutas Opførelse, vil jeg, førend jeg igjen forlader Aalborg, meddele Dig, hvorvidt jeg fornøiede mig i Aftes, siden Du ikke selv kunde bivaane Forestillingen. Der er ikke sagt formeget godt om det Steinerske Selskabs Villie og Fliid. Langt fra mig være det at hæve En heldige Naturanlæg paa dens Bekostning, disse meere karrig ere tildeelte. Men hvad jeg ikke bør fortie, er, at Alle, fra Fyrsten til Røveren, viste at de tilfulde vare kjendte med Forfatterens Begreber og Fremstillelsesmaade. Med Dig er jeg enig i, at Juta udgjør Kløverbladet med Dyveke og Valdborg. Men hvo er Forfatteren? En ny Stjerne paa Literaturens Himmel? Af Stykket har jeg Føie til anden Mening. Hvo da af de allerede Opdagede? Uagtet jeg, der personlig kjender, hvad Blankas heldige Oversætter formaaer, helder jeg dog til den Mening, at Juta har samme Fader, som Laura; og derpaa var jeg istand til at vædde. Mundtlig skal jeg opgive Dig mine Grunde. Men Forfatteren være, hvo han vil, han være takkes for dette Stykke, hvis Tendents er Kjerlighed til Konge og Fødeland, Ægtekjerligheds Fylde, hvilke begge ikke for ofte sømmelig kan fremstilles.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
J en Epilog tolkede Hr. Bigum Selskabets Følelser for Forfatteren, og yttrede, hvorlunde hvert bifaldsmill, hver fremlokket Taare, allene torde regnes som Løn for Forfatteren, en Beskedenhed, der i denne Hovmods og Egoismes Old fortjener at bemærkes. Enhver, der har Sands for Skuespilkonst, dens Værd, og for Konstnernens Attraae efter at opnaae deres sande Maal, maa glæde sig ved Stykkets Fremstilling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Det Dramatiske Selskabs Locale, der kan rumme 600 Tilskuere, var propfuldt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Den 20de Marts. Jndclarerede, Skipper P. Michelsen, fra Kjøbenhavn med Hvedemeel. F. Andersen fra Christiania med Slibestene, Kommen m.m. J. Clausen fra Sæbye med Brænde. Th. Schmidt fra Neucastle med Steenkul, Slibestene m.m. A. Johnsen fra Frederikshald, ballastet. Christian Møllers Minde helliget. Religionen var Dig vigtig og dyrebar, dens Bud ledede Din Vandel, derfor udmærkede Du Dig stedse ved Redelighed, og Gavnelyst, derfor fremlyser svigfri Oprigtighed af hver Din Daad; derfor leed Du paa Sygesengen med taalmodig Hengivenhed; derfor gik Du med christelig Frimodighed Din Død imøde. Dine Foresatte, fuldeligen overbeviiste om, at Du i Din mange Aars Tjeneste hellere var en ærlig end riig Mand, hellere havde Gunst end Sølv og Guld, sørgede i Deres Erkjendtlighed for, at Du i Dine sidste Alderdoms og Sygdoms Aar, da Du ei længere kunde tjene dem, kunde have Dit sorgfrie Udkomme. Kone, Børn og Enhver der kjendte Dig, skattede Dit Værd, agtede og elskede Dig. Og udmærker end ingen Mindestøtte Din Grav, saa skal dog Dit Minde bevares i skjønsomme Venners Hjerter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Bekjendtgjørelser. Med det Mod, der er Frugten af ægte christelig Vandel, indgik, svækket af Alder, træt af Dage, min inderlig elskede Mand forrige Bogholderassistent ved Sukkerraffinaderiet, Christian Møller, til Gravens salige Hvile i sit 84 Aar. den 20de Dennes, efterat han i 22 Aars Ægteskab havde været min hulde og trofaste Ledsager; trende Børn af hans første Ægteskab hædre og velsigne med mig hans velfortjente Minde. Aalborg den 22de Marts 1824. Margrethe Jensdatter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Til Enhver, der med Godhed og Velvillie fremmede og understöttede vor igaar Aftes givne Benefice, saavel med villigt Kunstsind hialp at udstyre et af vor Litteraturs nyeste dramatiske Værker med enhver, Forskjönnelse, der var Scenen egen og mulig aflægge vi med erkjendtlige Hjerter vor ærbødigste Tak. Aalborg den 22de Marts 1824. W. Frank. Bigum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Sidste Forestilling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Onsdagen den 24de Marts opføres paa Theatret i Hr. Muurmester Ludewigs Gaard i Bispensgade: Gabningen, Lystspil i 5 Acter af Kotzebue, oversat af Bagge. Til Slutning: En Afskeds-Epilog. Steiner.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Skipper Hoffmann beliggende ved Toldboden afseiler sidst denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. En nye udfløttet Gaard paa 2 Tdr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. Han korn, beliggende i Ulsted Sogn, Kjer Herred, Aalborg Am der har fortrinlig gode Eiendomme og særdeles rart beliggende hvorpaa kan aarlig fødes og græsses 6 Heste, 8 Køer, 10 Stude og 20 Faar, kan underhaanden faaes tilkjøbs paa meget billige Pengevilkaar. Liebhavere behage at melde sig hos mig i Føltved. Peder Munch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Auctioner. Efter Begjæring af Frue Amtsprovstinde Deichmann, Torslev Præstegaard, bliver sammesteds afholdet Auction Fredagen den 9de April førstkommende Formiddag Kl. 10, over adskillige gode og vel conditionerte Bøger i forskjællige Videnskaber og Sprog, en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Sengesteder, Kobber, Jern og Træefang, med mere; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Ved samme Auction bortsælges tillig Præstegaardens umatriculerede Mølle. Sæbye den 16de Marts 1824. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Efter det Kongelige Rentekammers Ordre, bliver Torsdagen den 8de April førstkommende Formiddag Kl. 10 foretaget Auction paa Raadstuen her i Byen, over den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i Dronninglunds Sogn med Undtagelse af Dronninglunds Skov, til Bortforpagtning paa 10 Aar, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Sæbye den 16de Marts 1824. Boeck. Nybroe Kro, beliggende paa Landeveien mellem Viborg og Skive, med forøget Tillæg af baade Ager og Eng, hvorpaa kan holdes i det Mindste 3 Heste, 10 Køer, og en Deel Faar, samt med Ret til Bropenge, der indbringbetydeligt, bliver Mandagen den førstkommende 12te April Kl. 10 om Formiddagen, paa Stedet selv, stillet til Auction til absolut Bortforpagtning paa 2de Aar for det høieste sikkre Bud, om endog Afgivten ikke bliver stor, da Hensigten er, at give dem, der kunne have Lyst til at kjøbe Eiendommen, Leilighed, til at lære Stedets Fordeelagtighed med Vished at kjende. Tjenestefolk ere fæstede og Avlen besørges.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Fiends Nørling Herredsfogderi i Viborg, den 15de Marts 1824. Rod.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Jfølge Forlig og derefter passeret Execution, samt vedkommende Umyndige Værgers Begjæring ved 3die Auction, vorder Tødse Kirke, som er beliggende i Nørre Herred herpaa Morsøe med tilhørende Ornamenter og Jnventarium, samt tilliggende Kirke-, Korn- og Qvægtidende af matriculeret Hartkorn 38 Tdr. og tiendeydende Hartkorn 197 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. opraabt ved 4de Auction Mandagen den 12te April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, paa Raadstuen, heri Byen, til absolut Bortsælgelse. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Nyekjøbing paa Morsøe den 12te Marti 1824. Rummelhoff. Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-22
Følgende Ungkarl Niels Thomsens Boe i Gaaser tilhørende Eiendomme, nemlig Kongetienden af en Gaard i Føltved, som forhen har tilhørt Jver Pedersen, der har Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. og et Gadehuus i Østerhassing, forhen tilhørende Morten Nielsen, bliver ved 3de derover afholdende Auctioner, nemlig 1ste, 8de og 13de April førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Bortsalg, efter Conditioner, som ved Auctionerne bekjendtgjøres. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir, men tredie Auction hos Sognefogden i Østerhassing; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. N. Sundbye den 10de Marts 1824. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-24
Efter Anacreon.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-24
J Rosenduft saa fødelig jeg mig i Skyggen qvæger. Min Pige hviler tæt hos mig; i høire Haand mit Bæger. J see, paa snelle Hjul saa fuus bortile Livets Stunde. Thi, Venner, lad os tømme Kruus, mens røres vore Munde! J veed, som Drømmebilleder forsvinde Livets Glæder. Thi, vælger, Eder Hjertenskjær! Om søde Kysse qvæder! Hvad nytter os den Klostervei, Kun Daarer Glæden hade. J Morgen maaskee er vi ei. J Dag vi være glade! Den Stakkel skyer Kys og Viin, som lever død herneden. Thi bruger jeg den Medicin, indtil jeg vandrer heden. J Schlegels Dom om Walter Scott og Lord Byron. J de senere Aar har To Engelske Digteres Ros udbredt, sig over Europas Fastland fra de Brittiske Øer. Paa meget forskjællig Maade angives den poetiske Følelses nuværende Omfang og Caracteer. Scotts Digtning dvæler allene ved Fortidens Erindring og gamle Scotlands Daad, og er saa at sige en blot Gjenklang af dette Lands forrige, nu ikke længer bekjendte, Poesi, eller, om man saa vil, et Mosaik, bestaaende af nogle enkelte Stykker af Romantisk Sagn og gammel Riddertid, trolig sammensat efter Scotske Sæder og Skikke, med Kundskab og Nøiagtighed, og temmelig udarbeidet, omtrent saaledes som paa nymodens Landstæder og ny anlagte Eremitboliger sættes Fragmenter af gamle Glasmalerier fra Gotiske Kirker, vaskede og ny sammen, for at gjøre malerisk Jndtryk. Jkke af Erindring, ikke af Haab, men af Tragisk Begeistring og egen trøstløs atheistisk Beskuelse af Tingene i Verden, frembryder Byrons Poest, og med høit tragtende og i sig selv rigelig begavet Sands, udvikler sig i Kamp mod Overtro og Fortvivlelse, samt i natlig Phantasie blot ophøier Hervisme i Ulykke til Guddom under mangfoldige sælsomme og vilde Skikkelser, og endelig indklæder dem i alle Lidenskabers lette Spøgelsedragt. Denne atheistiske Begeistring havde ogsaa engang hjemme i den Tyske Poesi; dog hævede den sig snart til en lysere Sphære, og medens disse Misfostre af falsk tragisk Storhed blot lade sig høre fra Skuepladsens yderste Grændse, fornemmes det tydelig i vor Konstes nyere Regioner, at den ny Poesi i sin Klarhed ei kan udvælde fra lidenskabelig Misnøies mørke Afgrund, men blot af det evige Haabs rene Lys, saaledes som en i Tro og Kjærlighed forklaret Phantasi, som Regnbuen udvikler sig efter Stormen, og Morgenrøde af Nattens Mørke. - Scott og Byron tilsammentagne, som Erindringens og Fortvivlelsens Poesi, udgjøre snarere Slutningen af en forhenværende, tabt, og aldeles ophørt Poesi, end Begyndelse til en Ny, der i det Ringeste endnu ikke er tilsyne.