Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-25
J sildigere Tider har man opdaget andre Krøniker, som oplyse os ikke over Helte, men over hele Epoker, ikke over Krigsbedrifter, men over Jordens Omveltninger. De angaae en endnu ældre Tid, de føre os hen til den mosaiske Skabnings sex Dage. Det er utroligt, med hvilken Sandruhed de Minder tale som Jorden opbevarer i sit Skjød. Dyr af en Dags Liv vorde, indsluttede i Bernsteen, bevarede igjennem Tusinder af Aar, Skeletter, som efter nu værende Omstændigheder hensmuldre i faa Aartiender, Palmer, hvis løse Stammer opløse sig hurtigere end andre Stammer, endog Tang, som Storme ellers saa let forstyrre, har Naturen omhyggeligen opbevaret i visse Leier, og i dem opbevaret os ligesaa mange Hieroglypher, som, efterat Vexterne selv ikke i lang Tid mere har existeret, aflægge Vidnesbyrd om deres foregaaende Tilværelse, omtrent ligesom Mennesket, der ved et Skibbrud seer den visse Død for sig, opsætter en Beretning om sin Skjebne, og overgiver samme til det Element der bereder ham hans Dødsleie, i det Budskabet troligen bringes til hans Hjemsted. Man skulde næppe holde det for mueligt, at Jndskrifter paa Træer, hvilke dog sædvanligen kun skylde Lediggang og Lune deres Oprindelse, skulde kunne regnes med iblandt historiske Vidnesbyrd, man troer at de, engang overvoxne af Bark, skulde derved være undergaaede, dog dette er ikke Tilfældet. Barken indhyller dem blot og skjuler dem for utidige Nysgjerriges Øine. Saalænge Træet existerer bliver ogsaa Jndskriften i samme ufortæret, og jo ældre den bliver desto dybere og stærkere bliver samme gjemt. Det er ikke usandsynligt, at saadanne Jndskrifter kunne tjene som historiske Minder, og om de end ikke maatte være lignende disse, dog kunne give os Udslaget i Henseende til Mindernes Chronologi, hvis Alder ikke hidtil nøjagtig lod sig udfinde. Nogle Exempler vilde vise hvorledes jeg mener. Decandolle angiver, uden dog at opgive sin Kilde, at man i Ostindien har paa Træer fundet Jndskrifter i det portugisiske Sprog, skrevne forflere Aarhundreder siden, da Portugiserne besatte Landet. Adanson, som i Aaret 1749 (Decandolle anfører urigtigen 1759) reiste i Senegal, fandt paa Magdalene Øerne ved det grønne Forbierg, Jndskrifter af en meget høi Alder paa nogle Ba bab Abebrød) Træer H. Teyet havde forhen, alle*) Decandolle, Organographie n. 185. Det er sandsynligen den samme Jndskrift, som siden i dette Stykke omtales. rede 1556, seet de samme Indskrifter, og de vare endnu saa læselige at man kunde kjende Navnene af Reisende fra 14de og 15de Aarhundreder. Adansons Tid havde Træerne 6 Fods, i Teyets Tid omtrent 3 til 4 Fods Gjennemsnit. Da Adanson fremdeles vidste, at en liden BaobabStamme af et Aars Alder har 1 til 1 1/2 Tommes, af ti Aar en Fods, af 30 Aar to Fods Gjennemsnit, saa ansaae han dette Maal som en Række af Leed, hvoraf man kan slutte, at et saadant Træ af 30 Fods Gjennemsnit maa være 5150 Aar gammel, eller omtrent ikke meget ringere end fra den mosaiske Skabning. I øvrigt har han selv fundet saadanne Træer af 27 Fods Gjennemsnit, hvis Alder han altsaa sætter til 4280 Aar, og som endnu havde fuld Krafts Vegetation. Saa høi denne Alder ved første Øjeblik maatte synes, saa forsvinder dog ved nærmere Undersøgelse Forundringen derover. Dyr bære i sig Spiren til deres egen Opløsning, eller Ophørelsen af deres organiske Liv. En af Betingelserne for deres Liv er, at deres faste Organers smaa Partikler ere i en idelig Forandring. Da denne dog foregaaer paa den Maade at stedse en Deel af de smaae Partikler ikke bliver begavet med Vitalitet, saa ophobe sig efter kortere eller længere Tid disse ikke vitale eller uvirksomme Smaa dele, saaledes at de vitale eller virksomme ikke blive istand til Livsvirksomhedens Forretninger, hvorfor Membranerne blive stive, og Cirkulationen tilsidst ophører. Det dyriske Liv er derfor en i sig sluttet Kreds, som tilsidst vender tilbage til det Jntet hvorfra det kom. Hos Planterne finder ligeledes en saadan Virksomhed Sted, men med den væsentlige Forskjel, at de stedste danner nye Organer. Hos Dyret træder ingen ny Arterie eller Lunge istedetfor den der nærmer sig dens Uduelig heds Stadium, men hos Planterne fremavles stedse nye Redskaber og Dele istedetfor dem der ikke længere ere deres Functioner voxne. Jmellem Barken og Træet afsætter sig hvert Aar en ny Schicht, af Organer, medens de der ere længere inde efterhaanden udde, og hvert Foraar fremkommer nyt Lov istedetfor det der i den svundne Høst nedfaldt. *) Adanson Familles des plantes p. 214. Saaledes finder man hyppigt, at fuldkommen hule Træer have en skjøn grøn Top, og med saa forstørrede Stammer dog kunne leve Aarhundreder, igjennem. Det bekjendte Kastanietræ paa Ætna, som bær Navnet Castagno di cento cavalli, fordi hundrede Heste kunde staa i dens Skygge, er fra utænkelige Tider saa huul, at to Vogne ved Siden af hinanden kunne fare igjennem samme, og at en Hytte er bygget inde i den.) Den hele Stamme af det ovennævte Baobab-Træ tjener ofte flere Negerfamilier paa engang til Bolig, og man benytter det ogsaa som et Begravelsested. Lig blive i samme forvandlede til Mumier. Med Planternes Liv har det altsaa en anden Beskaffenhed end med Dyrenes, som er indsluttet 1) Efter Brydonnes Angivelse deeler Stammen sig i fire store Afdelinger, som i Rodstokken have Sammenhæng, hvilket man ved Eftergravning har erfaret. Damory's Egen i Dorsetshire er et af de mærkværdigste hule Træer og tillige den største Eeg man finder omtalt. Dets Omfang beløber sig til 68 Fod, og sammes Hulhed, hvis Længde er 16 og Høide 20 Fod, blev i Crompels Tider benyttet af en gammel Mand som Skjenkestue for Reisende. En frygtelig Orkan i Aaret 1703 omkastede delevis dette majestætiske Træ, og 52 Aar efter den Tid eller 1755 blev endeligen den sidste Rest af samme solgt som Brænde. J hin udhullede Tilstand maae det altsaa have vegeteret i et Tidsløb af i det mindste 3/4 Aarhundrede. Ogsaa den Vaddintonske Eeg i Gloucesterdalen var ved sin betydelige Udhuling meget mærkværdig. Den havde ved Roden 55 Fods Omfang. J Aaret 1783 mistede den sin største Gren. Hulheden havde i sit største Gjennemsnit 16 Fod, og havde en regelmessig Kuppel. De unge Grene paa den udgaaende Top havde smaa Blade, der vare omtrent saa store som Hvidtornens, og har mange smaa Agern. For Hulheden havde man anbragt en Dør med et Vindue, og man havde med ringe Umage forvandlet Hulheden til et beqvemt og temmeligen rummeligt Værelse. (Den engelske Oversætters Anmærkning.) i sig selv. Det bærer hos sig Spiren til uendelig Vedvarenhed i det de samme fortsættende Deele ideligen fornye sig. Aarsagen til Vegetabiliernes Udgaaen ere at opsøge i ydre Agentier, i Lysets Kraft som fremskynder Vegetationen, og forvandler Bladene til Blomster, i den Modstand som Tyngdekraften sætter imod Vædskernes Opstigning, og som omsider kan overvinde den organiske Kraft, i den Omstændighed, at der ophober sig mere vegetabilisk Substants, end der kan anvendes til Bladenes Frembringelse, og endeligen i de ydre Voldsomheder, som Vegetabilierne, formedelst den faste Standpunkt de have, ikke saa let kunde undvige som Dyrene. Paa denne Maade kan man tænke sig det mueligt, at der kunne existere Planter, som vare saaledes indrettede i alle Dele, at de ydre kunne erholde saa liden Overvægt over de indre, i den høie Alder som i Ungdommen, omendskjøndt i Grunden Træerne stedse kunne gielde for unge, saasom det kun er i de unge Deele de leve. Man har Exempler paa meget gamle Træer. Ege og Linde opnaae en Alder af 600 til 900 Aar **). De syv store Cedre, som Labillardiere, endnu i Aaret 178, fandt paa Libanon, og som 1574 bleve maalte af Rauwolff, 1658 af Thevenot, 1688 af Larque, 1696 af Maundret, maatte naar man paa dem vilde anvende Maalestokken for denne Træarts Væxt, have været 1000 til til 2000 Aar, og i Grevskabet Surrey i England *) Mere over denne Gjenstand finder man i Aards's i Lund 1828 udgivne Forsøg paa at tilbageføre Plantephysiologien til virkelige Grundsætninger. Et interessant Exempel paa Planters ubegrændsede Fortleven yder Jndpodning af forædlede Frugttræer, hvis Kroner maa betragtes som Dele af den oprindelige Stamme, der frembragte den fremkomne Varietet.