JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
(Af politisk og physisk Magazin Maji 1795.) vore Addresse=Contoirs Efterretningers 142de Nummer for d. A. læses: At en Honning viin tillaves og sælges i Skidenstædet No. 15, paa proppede Flasker, og at Hr. Professor Krat zenstein, efter hans eget her anførte Vidnesbyrd, tilkjendegiver, at have drukket denne Drik med Nytte i 45 Aar. At denne Drik maa være tjenlig og sund for det menneskelige Legeme, kan man uden oven til benævnte ærværdige Mands Vidnesbyrd lette lig forstaae, da den tillaves af Honningen, der er en af de arbeidsomme Biers sød Saft, som ligger afsondret i Blomsternes skjulte Gjemmer, og som af alle Læger tilskrives en opløsende, rensende og aabnende Kraft, formedelst hvilken de seje Vædsker kraftigen fortyndes, og udføres af Legemet igjennem de naturlige Gange. De Gamle brugte Honningen meget baade i deres Mad og Lægemidler, thi de kjendte da ikke Sukkeret og troede, at den forlængede Levealderen; Hero dotus fortæller, at de ældste Babylonier lagde deres døde Legemer i Honning for at bevare dem fra Forraadnelse, og vore Forfædre nedlagde alt deres Syltetøi deri. Dioscorides roser Honningen som et Middel mod Forgift, da den opløser de seje Vædsker, formilder de skarpe, blander de plitagtige med de vandagtige Dele, og holder Livet aabent. Af denne Aarsag bruges den i Gurgelvand ved Halssyger, i Safter og Afkogninger ved Hoste og Brystsyger, opløser de seje Vædsker i Underlivet hos Hypocondrister og dem, som ere beladte med Modersyge, og fordriver Orm. Haandlægerne bruge den ogsaa meget i deres Saarsalver som et rendsende og Forraadnelse i modstaaende Middel, og ved Hævelser og Bylder som et modnende Middel, naar det er blandet med Meel. Der kan altsaa ingen Tvivl blive tilovers, om den af Honningen tillavede Drik er tjenlig og sund for det menneskelige Legeme. Jkkun Skade, at den bliver saa sielden brugt, og at ikkun Faa forstaae at tillave den paa den vedbørlige Maade, Grunden hertil kunne vi finde i vore upatriotiske Medborgeres alt for hyppige Brug af udenlandske Vine, hvorved Honningen bliver foragtet, tilsidesat og overladt til den ringeste Klasse af Fyenboer og Jyder, som endnu af de Danske meest beflitte sig paa Honningavlen, uagtet vort priisværdige Landhuusholdningssel. skabs store Bestræbelse derfor. Naar denne Drik, blev almindeligere, som hos vore ældste Forfædre, der ej kjendte meget til Vinen, kunde en umaadelig Pengesumma aarlig spares for Rigerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Den af vor patriotiske Hr. Sonnin (hvorfor skulde vi ej nævne ham, begyndte Handel med denne Honninqvien bliver altsaa roesværdig, og vi bør ønske ham megen Opmuntring til Fortsættelsen af dens Tilberedelse. Mange foruden mig have drukket deraf og funden den klar, skinnende, lædskende og velsmagende, dog vil den maaskee, saaledes som den nu er, forekomme Nogle at være noget qvalmende eller vammel, hvilken Feil ved Tillæg af nogle smaae Ting under Kogningen lettelig kan forbedres, og derved vil han forskaffe sine Medborgere en lædskende og behagelig Drik, der endog kan bruges i Selskaber i Stedet for de kostbare Vine. Buchhave. Naar man betænker hvilke uhyre Summer, gaar ud af Landet for Viin, saa maae en Drik, der kan faaes Hjemme hos os og som kan tjene i Minens Sted, naturligviis være en Gienstand, der høiligen fortjener, at komme i Betragtning: denne Drik - Honningviin kaldet – fortjener det saa meget mere, da den har en Egenskab, som savnes ved de andre Vine, denne, at den efter foranstaaende respektable Vidnesbyrd er saa gavnlig for Sundheden. Da jeg saa gjerne søger at bringe nyttige og almindelig gavnlige Gjenstænde i Omløb, med Tilsidesættelse af egen Fordeel, saa har jeg i Fjor til en Prøve forskrevet nogle faa Flasker af denne Viin. Den fandt Nogles bifald, Andre derimod syntes at den var for sød. J Aar har jeg ordineret et betydeligt Partie Flasker med Honningviin, men har været saa uheldig, formodentlig formedelst haardt Veir og en lang Søereise at faae kun faa Flasker, i Behold. Min Patriotisme har altsaa kostet mig Penge. Min Hensigt var at fremlægge i de Trondh. Tid en nøjagtig Beregning over hvad Vinen koster, og derefter at udbyde den til Salg, da jeg sikkert gjorde mig Regning paa, at Mange vilde være kuris at lære den kjende, og jeg troede, at det maaskee var muligt, at Endeel vilde ordinere deraf til Brug i Selskaber. End skjønt min første Hensigt er tilintetgjort, saa skal jeg dog her give de Underretninger, jeg selv har. Vinen har en hvidagtig Couleur og en behagelig Smag. Den blinker smukt i Glassene og er ikke uværdig at være en Selskabsdrik, men den har ikke den Egenskab at bedaare Sandserne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Herr H. C. Sonnin i Kjøbenhavn melder mig "at den er egentlig en Lædskedrik, der nydes som Øl for Tørst og finder megen Yndest af den dobbelte Aarsag, at den har en behagelig Smag og er tillige efter alle Lægers Vidnesbyrd meget sund især for Hypokondrister, Bryst og Gigt syge, Folk som plages af Nyresteen, &c. og kan drikkes af Syge og Sunde til alle Slags Mad. og i hvad Qvantitet man behager uden ringeste Uleilighed. Han lægger til, at Nogle blande den med Madera eller god gammel Viin for at faae den mere spiritus. Hos benævnte Herr Sonnin koster enhver Flaske af denne Viin 11 1/2 s. dansk, Bouteillen iberegnet. Dersom det af mig ordinerede Partie var fremkommet ubeskadiget, saa havde enhver Flaske med Emballage, Fragt og øvrige Omkostninger kostet her paa Stedet 16 s. M. C. P.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
19. Søndag efter Trinitatis. prædike: Høimesse. Aftensang. Hr. Angell. Domkr. Hr. Stabell. Hr. Schavland. Fruekr. Hr. Wille. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Mascaratur¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Bekjendtgjørelser. Med allernaadigst Tilladelse bliver hermed det høistærede Publikum bekjendtgjort: at en Kunstner af de Kongel. Akademier i Wien, Paris og London, som har havt den besynderlige Lykke, ved de fleste store Hoffer i Europa at forfærdige de nu regierende Monarker, efter levende Gestalt og i fuld Legems Størrelse, vil nu paa en kort Tid have den Ære, at forevise det ærede Publikum nogle af ham forfærdigede Stykker, som bestaae i et stort kunstigt indrettet Kabinet af Nogle og 40 i Vox forfærdigede Figurer, hvilke ere: Hans Majestæt Kongen af Danmark, Kronprinds Frederik, den Romerske Keiser med Gemahlinde, Keiseren og Keiserinden af Rusland, Keiser Joseph den 2den, Kongerne og Dronningerne af Spanien, Portugal, Neapoliis, Sardinien, Engelland, Preussen, tilligemed Hertugerne af York og Orleans med Gemahlinder, Prindserne og Prindsesserne af Ora men, Kronprindsessen af Engelland, Prindsen, af Saxecoborg, General Buonaparte, den berømte General Feldt Marchal Landon, den bekjendte Robespierre, General Pichegru, den bekjendte Charlotte Corday, som dræbte Marat, den tyrkiske Storsultan med sin Favorit, og andre flere, alle paa Stands=Maneer i Klæder ved et Taffel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Paa den anden Side seer man Voltaire, den store amerikanske Statsminister, Doktor Franklin, den tyrkiske Storvizir, den forladte Ariadne, og andre flere merkværdige Figurer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
NB. J næste Uge bliver dette Cabinet formeret med adskillige merkværdige Figurer, som bestaaer 1. Kongen af Frankerig, Ludvig den 16de, tilligemed Dronningen, Prindsessen Elisabeth, og den ganske Familie. Tilsidst seer man den sovende Venus af en overmaade Skjønhed og i fuldkommen Størrelse. Dette uforlignelige Stykke har Kunstneren med megen Flid forfærdiget efter de skjønneste Modeller ved det kongelige Akademie i London.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Det er bestemt til et stort Kabinet ved et af de største Hoffer i Europa. Liebhabere, som maatte være af den Mening, at de have seet disse Figurer før hos os, og nu saae dem igien, skal tilstaae, at de ef tilforn have seet dem De, som ville see disse Figurer, bedes indstændigen, ei at tage Hunde ind med sig. Figurerne ere daglig at see fra om Morgenen Kl. 9 til om Aftenen Kl. 10. Som jeg nu agter kun en kort Tid at forblive her i Staden med mit Cabinet, saa har jeg nedsat Prisen. - Standspersoner betale efter Behag, ellers er Prisen ikkun 16 s. for hver Person.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Skuepladsen er hos Hr. Heschier paa over ste Sal. Campioni. fra Fyen. marck oc Lac ste, ved offentlig Auktion deraf at lade nogle Parter bortsælge, saa bekjendtgjøres dette forlødig, paa det Liebhaberne, nu medens Jorden er bar, efter Behag kunde tage samme (som af min Huusmand paa Sluppen anvises) i Øyesyn. Auktions Tiden skal ved nærmere udstædende Plata ter og i disse Tidender blive kundgjort. Kartet kan af Liebhaberne imidlertid sees hos min Søn, Stadshauptmand Lysholm. Trondhjem, den 18. October 1797. Anna C. Tønder, sal. Friedliebs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Formedelst Udlaan for nogle Aar siden, ere tvende Maale=Kieder mig frakomne, hver af dem 25 Alen lang, og den ene svensk Maal. Vedkommende, som maaskee har forglemt hvem Eiermanden er, ombedes herved at sende mig dem tilbage. Munkvold, den 18. October 1797. N. F. Krogh.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
De ved den allernaadigste Forordning af 5. Maji d. A. befalede Maaneds Tinge, tage her i Strinde Sorenskriverie, efter Stiftbefalingsmanden Høi Velbaarne Hr. Kammerherre, Greve af Moltkes mig tillagde Ordre, sin Begyndelse paa Tingstedet Lademoen i Strindens Præstegield, den 1. December førstkommende, og saaledes for det ganske Sorenskriveries Ting lave, Byenesset, Børsen, Børseskongen, Bud pigen, Leenstranden, Tiller og Klæboe, samt Strinde Præstegield, continuerer den første Søg. nedag i hver Maaned, undtagen Februari, Martii, September og October, i hvilke de almindelige Tinge indfalder. J Januarii Maaned begynder Maaneds Tinget, første Søgnedag efter Hellig 3 Konger, som herved til Alle og Enhvers Efterretning, saavel i de Trondhjemske Tidender, som af Hestebakkerne i Sorenskriveriet, til almindelig Efterretning kundgjøres. Abelsborg, den 26. September 1797. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Forestaaende Berammelse for Maaneds-Tingenes Holdelse i Strinde Fogderie, bliver herved Trondhjem, den 29. Sel. approberet. tember 17. G. Moltke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Afvigte Søndags Aften den 15. October, har en Tyv, i mit Logie hos Skomager Mæster Rønnow indflaget en Vinduesrude, og siden opbrækket mit Chatoul, og deraf stiaalet omtrent 25 Rdlr. i Guld- og Sølvpenge. - Kan nogen opgive mig Tyven, lover jeg en Douseur af 5 Rdlr. Trondhjem, den 19. Octob. 1797. Abrah. Walleth.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
De som have Panter hos mig og min Søn indestaaende, bedes at indløse dem inden 6 Uger; i manglende Fald sættes de til Auction. Trondhjem, den 20 October 1797. Gunder Brenne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Proclamata. Ved Proclama, som er læst ved Trondhjems Raadstueret den 2 d. M. og ved Byetingsretten, i Dag, ere de som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Smed Ole Børtings afdøde Hustrue Jngebor Anna indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer inden 6 Uger for os som Skifteforvaltere. Trondhjem, d. 6. October 1797. Fyhn. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Over et Stykke meget god optyrket frugt bar Jord, af mine tvende eiende Gaarde Sund landsonne og Sundland under min Hoved Gaard Sluppen i Lade Sogn, Strinde Præstegield, haver jeg ladet forsatte et Kart hvorpaa dette Stykke er bleven deelt i adskillige Parter, nemlig: i 10, 18, 19, 22, 23, 26, 38, 41 og 42 Mælinger. Da jeg nu agter med det før Ved Proclama, som er læst ved Trondhjems Raadstueret den 2 d. M. og ved Byetingsretten, i Dag, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Madame Magdalen salig Kjøbmand Ernst Wensells indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer inden 12 Uger, hvilket herved end videre bekjendtgiøres af os som Skifteforvaltere. Trondhjem d. 6. October 1797. Fyhn. Møinichen. Efter følgende Afdøde, nemlig: Styrmand, Jakob Mortensen Hoff, Jægtskipper Hans Poulsen Bjerk, Hattemager Andreas Hamborg, Tjenestepigen Beret Kjersting Svendsdatter Krigs vold, Tømmermændene Rasmus Frederichsen, Heggelund og Anders Pedersen Høestad ere Skifter begyndte. De som i disses Stervboer maatte have Noget at fordre, indkaldes at anmelde og bevise samme inden 6 Uger, for os som Skifteforvaltere. Trondhjem, den 18. October 1797. Fyhn. Møinichen. derssøn Grimstad. J Ørelands Tinglang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Efter sal. Frue Commerceraadinde Holter mann til Horsen, Huusmand Johan Pedersøn, Fævog Trøen, Huusmand Peder Hanssøn Skognbergets Hustrue, Lars Pedersøn Klakkens Hustrue og Niels Jverson Selvæs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Alle og Enhver som maatte have Noget i disse Boer at forestille eller paastaae, enten som Creditor eller som Arving, ville behage, inden den i Loven befalede Tid, at anmelde samme for mig. Fieldvæhr Gaard paa Hitteren, den 24. September 1797. Lauriz Kaasbøll. const. Gorenskriver.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Under Fosens Sorenskriveries Skifte-Jurisdiktion ere følgende Dødsboer under Behandling, efter foregaaende Registering og Vurdering. J Stadsbøigdens Tinglaug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Efter Hans Olsen Blixaas, Enke Lucia Joensdatter Reinssøen, Enke Anne Pedersdatter Jndal, Joen Larsen Sauberget. J Ritzens Tinglaug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Efter Ole Bentsøn Nøst, Joen Nielsøn, Nysliens Hustrue, Huusmand Ole Joensøn Has serønningen, Jngebrigt Jngebrigtsøn Over Tønden. J Hevne Tinglang. Efter Høflich Christensøn Dromnæs, Sivert Olsøn Hægstads Hustrue, Jven Pettersøn Bierkliens Hustrue, Svend Guldmundsøn Hæmviigs Kone, Ole Amundsøn Oune, Ouden Jver søn og Kone af Gaarden Kjøsvigen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
J Hitterens Tinglaug Efter Huusmand Christen Madsøn Sulen, Jens Estensøn Werøens Hustrue, Kaarmand Erik Olsen Madstad, Jnderste Christian Anderssøn Kastvigen, Christian Christensøn Sandvigen, Tosten Hovlichsøn Snekvigen, Anders Haagensøn Hernes's Hustrue, Huusmand Christopher Anderssøn Hvidsanden, Ole Joensøn Eides Hustrue, Huusmand Ole Erichsøn Bekken, Anders Carlsøn Dragsnæs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Bjørnøers Tinglaug. Efter Peder Baardsøn Sæther, Henrik Erichsen Wiins Hustrue, Niels Jakobsøn Lind bach, Henrik Monssøn Gryttings Hustrue, Ole Siverison Stene, Huusmand Anders Hanssøn, Hauen, Sivert Sivertsen Ovenland, Hans Pedersøn nedre Anseg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
J Aafiords Tinglang. Efter Peder Jenssøn Krogen og Ole Pe Auktion.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Paa Gaarden Niddingen i Klæbo Præstegields Hovedsogn i Strinde Fogderie, bliver Løverdagen den 21. October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auktion bortsolgt nogle Hundrede Voger vel indbjerget Høe, som herved til Liebhabernes Efterretning bekjendtgjøres. Abelsborg, den 29. September Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Til Kjøbs. Geistlige Stats-Calender, Skriv- og Reise-Calender for 1798, Huus-Calender for do samt Nytaars Ønsker. M. Gulander.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Et Positiv med to Stemmer, indlagt i en Mahagonietræ Kasse, er underhaanden at faae til Kjøbs; nærmere Underretning gives fra Addresse Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Godt Riga Liin, fede hollandske Oster, Jamaica og Sct. Croix Rum, gammel fransk Viin og Brændeviin, Caffe, Jslandsk Rappe paa Bouteiller, faaes tilligemed flere Varer hos Edaard Oding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Trykte Visitbilletter faaes til Kjøbs i Bogtrykkeriet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Endnu haves et betydeligt Qvantum Kaalrabi til Salg, for billig Priis, imod contant Betaling. Trondh. d. 19. Octob. 1797. Tornqvist. Ankommet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-20
Skip. Niels Marstrand af Trondhjem fra Riga med Hamp og Hør.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
Trondhjemske Tidender. Och No. 43. Fredagen den 27. October. Arme Kræ, mit Alt, min Fryd! Ak! o, at du er ej mere. O, dit Minde, og din Dyd Evig skal mig hellig være. Døden dig nu ranet har Som mit Haab, min Glæde var Disse Taarer oftes dig, Følger dig i Jordens Gjemme, Stedse uafladelig Tolke skal din Roes min Stemme: Lydt jeg sige skal om dig At du fødte, klædte mig. Villig var du hver en Tid, Murrede ei nogensinde; Sparede ej Kraft og Flid For mig Held at vinde: Ufortrøden, gode Kræ Nød du med mig Savn og Vee! Maaskee jeg forsynder mig Gode Gud, jeg veed det ikke Hvis jeg bad, at Himlen dig Vilde tifold Løn tilskikke; Dog, ei Himlen er Barbar, Og du Løn jo værdig var. Rædsom Dogma, Nero lig, Fræk forhaane vil min Klage, Forbi, gode Kræ, jeg dig Vil af Glemsels Gruus fremdrage; Men trods Daarens hele Hær. Løn du faaer, og værdig er! Stephanson. reisende Udlænding. Det opvækker billig Fortrydelser hos sande norske Patriote, at høre slige fremmede Landstrygere, der med en Lady Wolsionecraft's Flygtighed kjøre over Landeveiene, afsige en decisiv Mening. Denne jammerlige og halv uforstaaelige Jnscription er i benævnte Jntelligenssedlers No. 41 bleven paaanket af en der underskriver sig T..... B.... men det saa bitter rævsede Udtryk af den englske Landstryger "canish Luxur, " er nok kun en Trykfeil, som ventelig skal være "banish Luxury fordriv, forjag Overdaadighed. Middel for Heste, der ved Skoeningen ere fornaglede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
Man samler i Begyndelsen af Foraaret Blomsterne af blinde Neller, der voxe som Ukrud i Haugerne, støder dem i en Morter, presser Saften ud, og lader den gaae igjennem et Klæde eller en Sigte. Til et Glas af denne Saft kommes en Haandfuld Kaagesalt, hvilken Blanding sættes paa en Flaske, som proppes til og maae staae 12 Dage i Solen; jo ældre dette Vand bliver, jo bedre og kraftigere er det. Naar man vil bruge det, renser man først omhyggeligen Hestens Haaver og drypper nogle Draaber af Vandet ind, hvorpaa man fylder Aabningen med Blaar, som er dyppet i Saften, og forbinder saaledes Foden for at bevare den for Ureenlighed af Hestestalden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
(Jndsendt.) Fang Fugle paa efterstaaende Maade, saa døer du ikke. Kom Byg, eller Havrekorn i en Potte, derpaa gyder du saa meget Spiritus Vinirect. (hvilken kjøbes paa Apotheket) derpaa, at bemeldte Korn der kan vel blødes, læg saa et Laag paa Potten og lad det staae 12 Timer, tag saa af samme Korn og læg paa et Sted hvor En Kjørers Klage ved sin døde Hest.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
J de norske Jntelligens=Sedler No. 40. læste man nogle englske barbariske Linier af en Fugle af det Slags opholde sig som du vil fange, naar de nu have spist af bemeldte Korn, saa kan du i største Magelighed tage dem med Haanden; – men at mærke, hu maae gjemme dem vel, thi ellers kunde de flyve vel, naar de have bortslumret deres Ruus. Er Spørgsmaalet besvaret? Det er vitterligt og hvo som tvivler, kan læse det udi "auserlesene und nusliche Wahrheiten, Hamburg 1774 at Akademiet i Grønland, for en Deel Aar siden har opkastet det store Spørgsmaal, om en blind Mand kunde see, Paa den bedste Afhandling var udsadt en Præmie af sex Tønder Tran og en stor Skindhue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
Da man ikke har hørt om dette meget lærde Spørgsmaal er bleven besvaret paa en fyldeste giørende Maade, saa kan man ikke holde det Ønske tilbage at blive underrettet derom i Erindring, saa vist er det ogsaa, at den uden disse Hjelpemidler kommer i Forglemmelse og tilsidst reent forsvinder af Erindringen. Dersom Kirkens Tienere ikkun vilde forsøge, at udelade Dievelen af deres Prækener, og dersom de no, glade Tanke! – i dens Sted vilde henvise deres Tilhørere til de naturlige onde Følger, som flyde af onde Handlinger, saa vilde man snart forglemme hint Skrækkebillede, Dievelen, kaldet, der dog intet andet er end en Allegorie, som i hine mørke, de munkiske Tider blev antaget som virkeligt. Det var et herligt Paafund at lyse læg Mand og nu regnede Ofringer og Gaver og rige testamentariske Dispositioner ned paa Dievelens Talsmænd, endskiønt disse Tider, ikke mere ere til, saa maa dog Dievelen endnu gjøre Hoverietjeneste. Det bedste Raad vi kan meddele, for reent at blive af med Fyren, er dette: Tael aldrig mere om ham! Et ganske probat Middel at skille Verden aldeles ved Dievelen. Hvad endnu Jngen har gjort, dette agte de Trondhjemske Tidender paa denne Dag at gjøre, nemlig at levere et hidindtil ubekjendt, ganske probat Middel for at befrie Klodens Mennesker fra den fæleste af alle fæle Bussemænd. Vi føle meget vel, hvor voveligtedet er, som sine Aarsagers Skyld, at skille Verdens Børn ved et Onde der regner sin Æra alt fra den første Æblebiders Tid, men da vi ikke blot troe, men endog ere overbeviste om, at det er vor Pligt, efter fattige Evne at gjøre alt det Gode vi formaae, om end een eller anden Stakkel skulde støde i Allarmbasunen, saa det lysteligen høres i Norden, saa have vi - tryg ved vor rene Hensigt – foresadt os, at ville vandre den Vei, vitroe, er den rigtige. Vi indsee vel, at efter Hestefodmandens Fordrivelse, en forskrækkelig Rystelse vil paafølge, men hvad, om denne Rystelse netop var en velgjørende Følge af vort Middel, Dette Middel er yderst simpel: det er let og i enhver Mands Hænder det er allesteds anvendeligt: – det bestaaer blot i følgende Raad. Tael aldrig mere om Saa vist det er, at enhver Ting holdes mær værende, deels ved sandselig billedlig Representation, deels ved at bringe den formedelst Tale.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
29. Søndag efter Trinitatis. prædike: Høimesse. Aftensang. Domkr. Hr. Biskop Schønheider. Hr. Angell. Hr. Schavland. Fruekr. Hr. Wille. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-10-27
Bekjendtgjørelser. Over et Stykke meget god opdyrket frugtbar Jord, af mine tvende eiende Gaarde Sundlandsoune og Sundland under min Hoved Gaard Sluppen i Lade Sogn, Strinde Præstegield, haver jeg ladet for atte et Kart hvorpaa dette Stykke er bleven deelt i adskillige Parter, nemlig: i 10, 18, 19, 22, 23, 26, 38, 41 og 42 Mælinger. Da jeg nu agter med det første, ved offentlig Auktion heraf at lade nogle Parter bortsælge, saa bekjendtgjøres dette forlødig, paa det Liebhaberne, nu medens Jorden er bar, efter Behag kunde tage samme (som af min Huusmand paa Sluppen anvises) i Øiesyn. Auktions Tiden skal ved nærmere udstædende Plakater og i disse Tidender blive kundgjort. Kartet kan af Liebhaberne imidlertid sees hos min Søn Stadshauptmand Lysholm. Trondhjem, den 18. October 1797. Anna C. Tønder, sal. Friedliebs. Følge Amtets Ordre, skal de befalede Maanedstinge for en Deel af Guldahls Søren skriverie, nemlig for Meelhuus, Flaae, Hør landet, Horrig, Støren og Sognedahlen begynde næstkommende 1ste og 2den December, og holdes paa Tingstedet Bye i Horrig, ligesom og disse overordentlige Tinge skal saaledes som meldt herefter holdes de 2de første Søgnedage i hver Maaned, undtagen i Januari og Februari, i Juli og Augusti Maaneder, i hvilke de almindelige Skattetinge indfalde. Trondhjem, den 12. October 1797. approberes N. W. Giertsen. G. Molcke. kommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, da Almindingen, paa de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere bliver bekjendtgjort, bliver den Høistbydende tilslagen, dog beroer Budet paa det Høy Kongelige Rentekammers nærmere Approbation. Den mig tilstillede Extract af Befarings Forretningen over denne Alminding, som for Bortsælgelsen bliver at lægge til Grund, kan tilligemed Conditionerne, hos mig i Forveien være at læse. Efter paaberaabte Ordre, inviteres til denne Auktion i Særdeleshed Hr. Lieutenant. von Selmer i Jndalen og Bonden Frederich Eggen. De Lysthavende ville altsaa til ovennævnte Dag, Tid og Sted sig indfinde. Abelsborg, den 9. October 1797. Koefoed.