JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-25
Havnen i Havannah danner et uhyre, ægge rundt Vandbækken, som neppe har sin Mage, og ofte modtager Tusinde til tolv Hundrede Skibe af alle Nationer. Der er et godt Fort og den er i det Hele den største og bedste Havn i Amerika. Jmidlertid tiltager Mudderet der næsten dagligen og med en Hurtighed, som fortjener at bemærkes. Man har fundet, at Canalen, som fører ind i Havnen, er i de sidste 69 Aar blevet 92 Varas somtrent 123 Fod) snevrere, saa at dens Bredde nu udgjør kun 265 Varas. J Aaret 1743 var den 24 Fod dyb, efter den Tid har dens Dybde aftaget til 17 Fod. Ved Jndløbet til Havnen, var der den Gang 60 Fod Vand, nu er der kun 18 Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-25
Jonathan Dickson i London har opfundet en Maade til ved Skruer, Drev og dsl., som gribe ind i Hjulene, at nedsænke de roende Hjul paa Dampskibene dybere i Vandet, eller ogsaa enten tildeels eller ganske at løfte dem ud af Vandet, uden at Maskinens Gang derved hindres. Denne Indretning har store Fordeele; man kan derved forandre Skibets Løbs Hurtighed, man kan bringe Hjulene høiere i Veiret naar det er god Vind, for at benytte denne og derved spare paa Brændsel, man kan tage et Hjultaldeles op af Vandet og lade det andet gaae dybt, naar Vinden kommer fra Siden, for at vedligeholde Skibets lige Løb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-25
Dr. Bremser i Wien har i f. A. udgivet et mærkeligt Skrift om levende Orme i levende Mennesker. Det, de Gamle vidste om disse Dyr, var ubetydeligt, og angik blot de menneskelige Jndvoldsorme. Den første, der sønderlemmede Dyr af Jndvoldsorme, var Redi, Storhertugen, af Florenz, Cosmus III's. Livlæge. Efter hans Død blev dette Studium næsten ganske glemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-25
Hvad en Otto Friedrich Müller, en Otto Fabricius, Bloch, Goeze i saa Henseende har ydet, er bekiendt Mere end alle de anførte, og selv end den fortræffelige Zeder, har Dr. Bremser ydet. Forbauses maa man, naar man seer, at denne Art Jndvoldsorme, siden Linnees Tid, er forøget fra 11 til 1100, thi over 1100 Arter har Rudolphi i sit nyeste Værk (Synopsis entozoar, Berol. 1819) beskrevet. Dr. Bremser, der har den største Samling af Jndvoldsorme, der gives, under sin Opsigt, har i en Tid af 12 Aar næsten udelukkende eftersporet deres Oeconomie. Dr. Bremser behandler aarligen 7080 Syge, der lide af Orme, og i 10 Aar har han behandlet 500. Hans Bog burde derfor neppe blive ulæst af nogen Læge, da denne ædle Mand tillige fortjener Menneskehedens Tal for den egennyttighed, hvormed han i sit Værk meddeler sine Churmethoder. Adskillige berømte Naturforskere, som Svammerdam, Linneus, Bonne a., have meent, at Jndvoldsormens Stammetraer i Vandet og i Jorden, og af disse Elementer komme sammes Æg formedelst Mad og Drikke i det dyriske Legeme. Men mod denne Mening fremsætter Dr. Bremser, 7 kraftige Argumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-25
Kjøbenhavns Børs d. 24 November. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. 11 Rbd. 82 s. Spec 257. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s. Oblig. 67 1/2 a 68. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 1/2 Rbd. r. S., eller 103 1/2 a 104 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanks. 16 3/2 a 16 3/4. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 Re Syttende Aargang. No. 96. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 November 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Med Poesie er det, som med Malerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Professor J. Møller, som høist ubetænksom har vildet forlede Kunstneren til at foretrække den nordiske Mythologie for den græske; og jeg skulde paa samme Maade binde an med enhver anden, som vilde giøre Ægyptisk, Jndisk, Grønlandsk eller hvilkensomhelst anden Mythologie til Kunstmythologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Recensenten kalder min Afhandling ogsaa forskaaren, ikke af anden Aarsag, end fordi jeg kaldte Stubs Hother en forskaaren Perseus. Men dette er noget, som vedkommer Maleren. Hvad Prof. P. C. Müller sagde om Opgaven, vedkommer Academiet. Han sagde nemlig i Kratzenstein, Stubs Minde, at Æmnet i sig selv ikke var meget betydningsfuldt. Enhver bør først feie for sin egen Dør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Recensenten er saa opbragt imod mig, fordi jeg tvivler om den nordiske Mythologies Ægthed, at han ikke kunde være meer opbragt, ifald jeg tvivlede om den hellige Skrifts Ægthed. For mig ere Wenusinus, Schløtzer, Adelung, Rühs, Delius, og den sunde Fornuft, som i kritiske Undersøgelser er vigtigere end tusinde Vidnesbyrd. Jeg hverken billiger eller misbilliger de af Prof. P. C. Müller i Skandinavisk Museum førte Beviser for denne Mythologies Troeværdighed, jeg lader Tingen staae ved sit Værd, og siger blot: incredulus odi *), naar Kunstneren forestiller mig den nordiske Mythologies ugunstige, modstræbende, og med Skiønheden og Jdealet aldeles ufordragelige Væsener. Her seer den tilsindede Recensent Grunden til min Vantroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
J Mangel af andet, forekaste de mig Sprog synder. Den ene smager paa Ordet Karre, som dog staaer i den danske Ordbog, den anden retter Kleeblad til Kleverblad. Men i den danske Ordbog skrives Kløverblad, ikke Kleverblad, og Jacob Baden skriver i sin dansk latinske Ordbog Kleeblad, og i sin ortografiske Ordbog Kleeblad og Kløverblad ifleng. Her valgte jeg et Kleblad af Helte for Velklangs Skyld. Thi jeg giør meer af Ordenes Velklang, end af den hele nordiske Mythologie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Recensenten siger, at den, som lader Haant *) Jeg troer det ikke. om Valhallas Guder og Gudinder, kiender intet til vor Literaturs skiønneste Prydelser. Der giver jeg ham Ret. Men jeg er Humanist, og foretrækker den græske og romerske Literaturs Prydelser. At kiende, forstaae og forklare de Gamle, er den Hovedhensigt, hvis Opnaaelse Humanisten bør giøre til Maalet for sine Bestræbelser. Veien til Maalet er lang og besværlig. Skulde jeg giøre mig den endnu længere og besværligere ved utidig Læsning af islandske Spinderoks=Viser og Ammestue=Fortællinger, som aldeles ligge af Veien. Viis mig nogen bekiendt Philolog, som har ligget over Eddaer og Sager. Viis mig nogen bekiendt Theolog, som har ligget derover, med Tilsidesættelse af de ocientalske Sprog, hvis Kundskab er uundværlig for enhver, som vil giøre sig bekiendt med Kilderne til vore Religionsbegreber, og rigtigen bedømme dem. Endeligen viis mig nogen bekiendt Kunstner, som med frie Hænder tog Æmnet til sin Forestilling af den nordiske Mythologie. Da Abildgaard vilde male Verdens Skabelse, var Orpheus den, som hialp Kunstneren med Æmne til sin himmelskiønne det ufrugtbare Chaos bevægende Amor, som jeg har beskrevet i Henningses Musaget. Hekla kiender ligesaalidet til en Orpheus, som Asalæren til en Amor. Den taler sagtens om Verdens Skabelse, men paa en latterlig Maade. Giør Verden man af Jettebeen? Og kan en Ko udaf en Steen. Et Menneske fremslikke? Slige Æmner skikke sig for Rhyparographer (Drek malere, ikke for Abildgaarder. Men jeg glemmer, at min Afhandling er skreven for Kunstnere og Kunstkiendere, og opholder mig for længe ved at besvare tvende i Kunsten gandske fremmede Lærdes Jndvendinger. Jeg udgav min Afhandling, forvisset om, at ingen Sagkyndig vilde dømme mig imod. Og see, vore Kunstneres bifald er blevet mig til Deel. Fornøiet med dette bifald, har jeg foresat mig, at besvare lignende Jndvendinger, som herefter maatte giøres, med Taushed. Torkel Baden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Professor og Kunstacademiets Secretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Fredagen den 17 November 1820 forsvarede Hr. Georg Fredrik Ursin, Observator, ved Universitetets astronomiske Observatorium, efter i Forvejen at have underkastet sig den ved UniversitetsFundatsen af 1788 befalede Magister-Conference sin for den philosophiske Doctorgrad skrevne Afhandling: De eclipsi solari VII Septbr. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
De ordentlige Opponenter vare Dhrr. Professorer, Degen og Thune. Respondens var Hr. Daniel Frederik Eschricht, Studiosus Medicinæ. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Auditoriet opponerede Hr. Martin Reinhard Ursin, Cand. Theolog., Doctorandens Broder; Hr. J. C. Schow, Cand. Theol.; Hr. Flemmer, Cand. Theol., og Hr. Vælschow, Studios. Theologiæ. Disputationsacten begyndte Kl. 10 Formiddag, vedvarede uden at afbrydes til Kl. 3 1/2, og fandt Sted i Regentskirken. Til den latinskjuridiske Embedsexamen anmeldte sig i October Qvartal 23 Studios juris, af hvilke 6 udebleve fra den mundtlige Prøve Af de øvrige 17 erholdt 12 Karakteren Laudabilem og 2 Haudillaudabilem. Af 39 danske Jurister, som underkastede sig den skrivtlige Prøve, udebleve 11 fra mundtlig Examen. Ved denne Prøve tilkiendtes 20 Karakteren Beqvem, 6 Ei ubeqvem og 2 bleve afviste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
De opgivne Spørgsmaale til den latinske juridiske skrivtlige Prøve vare den første Dag følgende: I. An jus retorquendi injuriam ex juris natura principiis læse tribuendum est? 2. Num paatum per se, nulla traditione and simili actione alia accedente, jura in re, autsolummode jura ad rem fundare valet, 3. Quonam fundamento nititur obligatio subditorum temporariorum, ad illius civitatis imperio, in cujus territorio commarantur, obe dientiam præstandam, & cujusnam ambitus, et hæc obligatio4. An gentes in bello medie, salve neutralitatefugientes gentis belligerantis copias in territorio svo recipere licet? S. Quatenus ad præscriptionem acquisitivam jure Romano requiritur bona fides, & quomodohar in re a jure patrio differt illud jus, Den anden Dag: I. Kunne Kalds-, Birke- og Forstrands=Rettigheder, som ere forenede med Besiddelsen af et Stamhuus, nedarves paa Besidderens Døttres Afkom: 2. Hvilken utestamentarisk Arvegangsmaade gielder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
for Selveierbøndergods, 3. Medfører den ved Forseelse tilføiede Skade, Ret til ligesaa fuldkommen Erstatning, som den der blev tilføjet ved en forsætlig Handling? J. Hvilken er Forskjellen mellem 6288de og 89de Artikel, H. Bør den, som aldeles taber Sagen, altid dømmes til at betale Processens Omkostninger? De danske Juristers Antal gjorde det ogsaa denne Gang nødvendigt, at anvende to Dage til den skrivtlige Prøve. Opgaverne den første Dag vare følgende: I. Hvorvidt bør, efter almindelige Retsgrundsætninger, Udlaaneren erstatte Laantageren Omkostningerne for den til Brug laante Ting? 2. Gives der nogen naturlig Arveret uden Testament? 3. Kunne Tjenestefolk gyldigen bortfæste sig paa kortere Tid end den lovbestemte? 4. Vedblive Endossementerne paa en Vexel at være skadesløse Transporter, naar Vexelens Eier har forsømt at anlægge Søgsmaalet inden den lovbestemte Termins Udløb, H. Bør den almindelige Ransstraf anvendes paa det i Lovens 312-2 omhandlede Tilfælde, H. Kan Dommeren reassumere en Sag efter den ene Parts Begjering, naar den anden protesterer derimod, Den anden Dag: 1. Er man efter almindelige Retsgrundsætninger berettiget til Skadeserstatning, naar Skaden, er af det Slags, at den ikke kan vurderes, 2. Kan, efter almindelige Retsgrundsætninger, Ægteskab hæves ved fælles Samtykke? 3. Hvorvidt strækker sig Værgens Myndighed over Piger, som ere over 18 Aar. 4. Strækker den i Lovens 6263 anordvede Arvemaade sig længere end til Arveladerens Børn, 6. Er den i 684 anordnede Straf endnu anvendelig? 6. Kan Execution hindres ved at fremlægge Beviis for at Apellations-Stevningen er begiert, eller maa Stevningen selv fremlægges, Directionen for Statsgielden og den synkende Fond har, under 25de d. M., bekjendtgjort følgende: "Ved allerhøieste Resolution af 4de October dette Aar har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at bifalde, at undertegnede Direction meddeler de af Conferentsraad Birchs Creditorer, som for deres Fordringer have Hypothek, deels i misbrugte kongelige Obligationer alene, deels i ægte, blandede med misbrugte, Recipisser, som forrentes med 4 PC. aarligen til de sædvanlige 11 Junii og 11 December Terminer, og ere betalelige efter Finantsernes Leilighed, i lige Forhold til Creditorerne, efter deres Fordringers Størrelse. – J Overeensstemmelse hermed tilkjendegives de Birchske Creditorer, at de i forestaaende 11 December Termin have at henvende sig hertil, for, imod de vedkommende Forskrivelsers og dermed følgende Hypothekers Tilbagelevering, at imodtage de tilsagte Recipisser, samt erholde de paa deres Fordringer forfaldne Renter udbetalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Odense, d. 24 Novbr. Her i Fyen haves atter det sørgelige Exempel paa faste Eiendommes Tab, at en for faa Aar siden bygget smuk Gaard med betydeligt Areal af Jord og Skov, er efter mange forgiæves Auctioner solgt for under 3die Parten af hvad allene Gaardens Bygninger vare assurerede for i Brandcassen. Viborg, d. 22 Novbr. Førstkommende Fredag den 24de d. M. ordineres i Domkirken følgende Candidater: Hr. Tetens til Sognepræst for Nibe og Voxlev; Hr. Bagger til Sognepræst for Ulstrup og Gundested; Hr. Brock til Capellan pr. pers. hos Amtsprovsten over Nørlyng med flere Herreder. Hr. Tetens prædiker. - Ulykkelig Hændelse. J Strandet Mølledam i Sønderørum Sogn, Fiends Herred, druknede sidste Søndag Eftermiddag 2de Drenge ved at glide paa Jis. De faldt igjennem Kl. 4 og vare ikke at finde før Kl. 10 om Aftenen, saa at de ikke kunde bringes tillive. De vare de eneste Sønner af Selveier Jens Busk i Ørumgaard og Niels Plet i Nørresrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Fodvandringer omkring Odense. (Fortsat, see No. 91.) Kirkegaarden er en Fiirkant, omtrent 220 Skridt i Længden og 170 Skridt, i Breden. Sammes Jnddeeling skyldes den af saa mange skjønne Haugeanlæg fortjente Jnspektør Müller, som opofrede sit hele Liv til Konstens Studium. Han ligger nu tæt indenfor til Høire, ligesom for at vogte sit Yndlingsværk, uden noget videre Monument end den levende Natur, hvori han søgte og fandt sit Livs Glæder. Pladsen er beplantet med forskjellige Træsorter i symmetrisk Orden og i frodigste Væxt. Maatte der kun sørges for deres Fredning og Stedets fremdeles Forskjønnelse, at det engang, sin Fuldendelse nærmere, kunde tilfredsstille en renset Konstsmag! Hegnet, en Jordvold, er tildeels allerede forfalden, formedelst det løse Sand og Gruus, der trængte til at beplantes udentil med en bindende og nigjennemtrængelig Buskvæxt. Paa flere Steder nedtraadt, truer det virkelig med snart at blive gjæstet af Kreature, hvis Man ikke itide bliver betænkt paa en fastere Jndhegning. Foruden krumme dobbelte Gange langs med Udkanten, er det Jndvendige deelt ved en Hovedgang i Midten og en mindre, som adskiller Sognen fra hinanden. - Nærmest ved Hegnet er i hele Omkredsen afsat passende private Familiebegravelser, hvoraf endnu kun enkelte findes benyttede mod Østen og Norden, mod de andre Sider derimod slet ingen; dog, ventendes Mand er god, siger jo Ordsproget. - Vi begynde ved den østlige, og møde da strax indenfor Jndgangen det skjønneste Mindemærke i Form af en Obelisk, paa hvis Midte er anbragt Evighedens bekiendte Sindbillede, en sammenrullet Slange, hvori den simple, men for Enhver, som kjender denne agtværdige Familie, hos hvem den sande Trængende aldrig forgiæves søgde Hielp og Understøttelse, meget sigende Jndskrift: Trende Dribergers Hvilested." Ved Foden findes en Urne med en forgyldt Stjerne. over, og det Hele er indfattet med et smukt Træe gitter. Vi dvæle saa gjerne ved dette velsignede Minde, og bede, at dets fulde Bestemmelse (endnu hviler her kun den afdøde Kammerherreinde) endnu længe maa vorde uopfyldt, Længere nede standse vi ved den retskafne Kones og Moders Frue Andresens Minde, et Monument med Plade, hvorpaa en, den Ædle værdig, Jndskrift. Nedenfor sees en Larve paa et Blad, betegnende Støvhytten, som her i Livet gjemmer den Mand, der liig Sommerfuglen engang i et lettere Klædebon, skal opsvinge sig mod den Eviges Throne. - Ligeover for paa den anden Side er Lieutenant v. Kroghens Hvilested, med en opreist flad Gravsteen, hvis Jndskrift hjertelig tolker Savnet af den for tidlig bortrevne Yngling, hvorfor Man saa meget mere maa beklage, her at støde paa det tre Gange, kort efter hinanden, med fulde Bogstaver udførte von", som i Dødens Rige vist er overflødigt: ikke at tale om slige Synder mod Retskrivningen som disse: "War" "Wid, "Freed." Længst nede i Hjørnet møder Øiet Biskop Hansens Hvilested, prydet blot med en Rose, ligesom og et Rosenhegn gjerder om denne for Oplysningen og sine Brødres Held saa varme Menneskevens Leie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Mod Norden findes endnu kun en udmærket Mindestøtte for den gamle, virksomme Borger, Skomagermester Frantzen. - Gaae vi herfra til de egentlige Sognes Grund, saa finde vi flere smaae Minder, men, saavelsom de fleste foranførte, næsten alle af det forgjængelige Træe, hvoriblandt et for den nylig afdøde Brændeviinsbrænder R. Jørgensen, et for Kjøbmand J. Lorenzen, for Gartner J. Hansen o. Fl.; men ogsaa her stødes ofte Øiet af paafaldende Sprogfeil, som "vilet og dl., der ifølge Almuens bedre Underviisning nu overalt burde forsvinde. - Ved Familiebegravelserne bemærkes endeel ret nette Jndhegninger af levende Grønt, og mange Gravsteder ere valkert beplantede med Blomster; men som Man seer, fattes her endnu Minder af Metal eller Marmod- og deslige finere Steenarter, hvori andre Stæder, f. Ex. Aalborg, har et stort Forspring for Os, det Tiden og en større Omhyggelighed for elskede Afdødes Hvilesteder allene kan indhente. - En af de mærkeligste Gravskrifter, som vist faa som den ellers skal forstaaes efter Grammatikens Regler, kunne anvende paa sig, er een, hvor det hedder, Uden sorrig og uden plage Har Dudine Dage. endet. Paa flere Steder findes hverken sagt Godt eller Ondt, men blot Ønsket: "Fred med dit Støv ved hvis Læsning Man vanskelig kan tilbageholde den Tanke, at der vel gives den, som fra Graven gaf svaret: "Tak for Ønsket, i min Levetid, lød det en Smule anderledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Laurvig, den 4de November. Natten imellem den 24de og 25de September savnedes paa Gaarden Vierød i Hvarnæss Sogn Huustømmermand Ole Helgesen, og fandtes siden død i Lang elven under Landet ved Nabogaarden Udklev. Han og tre andre Personer vare, noget beskjenkede, komne i Følge Aftenen den 24 til Gaarden Vierød, hvor Barselgilde holdtes. Et Klammerie paa Gaarden gav Anledning til, at Ole Helgesen løb ned af til Elven, forfulgt af en af dem, der havde været i Følge med ham, og denne har under Forhøret bekiendt, at han med en i Flugten over et Led afbrudt Garstør havde givet Ole Helgesen et Slag i Baghovedet, saaat han styrtede lige ned i Elven, hvor Strømmen gaaer saa stærk mellem to Fossefald, og hvor det er saa dybt under en steil Bakke, at han ei kunde have reddet sig, om han var kommen levende did; men, uagtet de Slag, Ole Helgesen befandtes at have faaet i Hovedet, bleve ved Obductionsforretningen ikke anseete for ubetinget dræbende, saa leder dog den Omstændighed, at han, efter alle Tegn, ikke kunde antages at være druknet eller kommen levende i Vandet, til den Formodning, at han maa være slaaet ihiel og siden kastet i Elven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Fra Stockholm meldes under 6 November følgende: Jndtil idag have vi endnu ikke havt mindste Tegn til Vinter, ingen Nattefrost, ingen Snee. Derimod regner det næsten hver Dag, og naar det endogsaa ikke regner, formaaer ikke Solen at bryde igjennem den Fugtighed, som er i Luften. Creaturene gaae ude allevegne, og denne Besparelse er stor og uventet for Landmanden. Brændet er endnu lige dyrt og lige vanskeligt at bekomme, thi Finnerne, som sige at man misbyder dem, ville ikke komme hid. Denne øieblikkelige Nød har imidlertid den gode Følge, at man nu alvorligen beskæftiger sig med Strøm-Rens ninger, og Landets store og talrige Skove blive alt mere og mere en Gienstand for Administrationens Omsorg. Mange Skoveiere omkring Stockholm, som før ikke tænkte paa at fælde et Træe, for at sælge det til Brænde, fordi Jndtægten deraf ikke svarede til Udgiften, have nu ikke Arme nok til deres Skovhugst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Den 9de September d. A. nærmede en anstændig og velklædt Mand, henimod 65 Aar gammel, med flere andre Nysgierrige sig til den murede Grav i Jardin des Plentes i Paris, hvori den store Biørn bevares. Martin, saaledes bliver Biørnen sædvanlig kaldet, laae paa sit Leie. Pludselig satte den gamle Herre sig paa Kanten af Rækværks=Muren, dreiede sine Fødder indad, og gled ned af Muren i Graven og lagde sig derpaa paa Maven. Biørnen for strax op af sit Leie, og gik løs paa den Ulykkelige, greb ham i Nakken og dræbte ham øieblikkeligen, uden at han gav en Lyd fra sig. Dyret løb derpaa to Gange omkring Muren af Graven og holdt saaledes sit Bytte som det havde grebet det, ligesom det vilde vise det for de forskrækkede og skrigende Tilskuere. Biørnen bragte det nu hen paa sit Leie, og slæbte det bag efter sig ved det ene Been. Man kastede nu fra alle Sider med Stene paa Biørnen; man vilde hedse Hunde paa den; men de vovede ikke paa at anfalde den. Man forlangte at Skildvagten skulde skyde Biørnen; men Geværet var ikke ladt; endelig lykkedes det at drive Biørnen hen paa sit Leie, hvor man lukkede den inde, hvorpaa man bragte Liget hen paa den offentlige Liigstue (Morgue), hvor det blev kiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Hvad der har bevæget dette Menneske, som var en Capitalist, til dette Skridt, veed man ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 November. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 257. Specier solgtes til 15 Rbmk. 6 1/2 s. a 15 Rbmk. 7 s. Oblig. 67 a 67 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 1/2 Rbdlr. r. S., eller 104 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanks. 16 1/4. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
(Jndsendt.) Das te Gebot. Ein Recensent mus erlich, rein, ein Mann von Geist und Kop und undescholtnem Rufe seyn sonst ist er nu ein - Trof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Rettelse. J nogle faa Aftryk af forrige Numer, Paa 1612, Lin. 20, er i Rigsbankens Jndtægtsposter udeladt følgende: Jndkjøbt, Banken tilhørende, 6 1/4 og 4 PC. Obligationer, lydende paa Sølv-Værdie, 182,020 Rbd. som bedes tilføiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-12-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ro Syttende Aargang. No. 97. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 December 1820. Gisselfeld.