JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-12-31
Bevilling for Grosserer Hans Georg Christensen af Kiøbenhavn til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved med Aar og Dags Varsel. lub poena præclusi et perpetui hientii, alle de, som formene sig at have Noget at fordre hos Handelssumaet Christensens Sønner i Harboe, det under Firmart drevne Sukkerraffinaderie i Brogaden No. 17 paa Christianshavn, eller undertegnede, dog Panthaverne saavel i bemeldte Sukkerraffinaderie, som i mine øvrige private Eiendele derfra undtagne, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for mig at anmelde og beviisliggiere. Kiøbenhavn, den 20de December 1824. H. C. Christensen.
Berlingske Tidende, 1824-12-31
Ved Procl ma af 18de i d. M., der vil vorde læst for vedkommende Retter, er alle og enhver som maatte formene at have nogen Fordring eller Krav paa afdøde Tiels Christian Nielsen, der var Eier af Damhuuskroen, 4 i Rodovre Sogn paa Kiøbenhavns Amt, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som befuldmægtiget for den myndige Arving, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden foreskrevne Tid, hvilket herved enddridere bekiendtgiør s. Kiøbenhavn, den 20de December 1824. Berup.
Berlingske Tidende, 1824-12-31
Landsoverrets samt Hof og Stadsrets Procurator, boende i Brolæggerstræde Nr. 73.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
London, den 21de December. Man skriver fra Spanien: De i Ferrol under Bygning værende Fregatter ville muligt blive færdige i Februar eller Marts Maaned, for at afseile med 4 a 50 Mand til det store Ocean. Corunna's Rømning af de Franske var allerede begyndt, men strax begyndte der Uroligheder, og Tropperne maatte derfor vende tilbage derhen. Den meldes ogsaa, at den constitutionelle Bande i Landskabet Rivja commanderes af den forrige Landshøvding Escario. Jfølge vore Blade skal det Romerske Hof stedse have forhindret Ludvig den 18des Kronning ved en Betingelse, som hans Ministres Politik ikke kunde indrømme, nemlig: Tilbagegivelsen af Geistlighedens Godser. Nu have begge Regjeringerne i noget afstaaet fra deres gjensidige Fordringer ; Carl den 10des Kronning vil foregaae med alle kirkelige Ceremonier og Rom oppebie et beleiligere Tidspunct til at fore sin Fordring, under den Betingelse, at Civil Registerets Førelse i Aar igjen overdrages Geistligheden. Men man frygter for, c. tairs=Kammeret muligen vilde tilintetgjøre dette Man troer at vide, at vor Regjering, paa det Ostindiske Compagnies Begjering, har indvilliget i at forstærke Armeen i Indien, og vil enten sende sex Regimenter derover eller forøge de derværende Regimenters Compagnier. Det sidste synes at være meest sandsynligt. Morning Chronice mener, at Hr. Canning er i stor Forlegenhed formedelst de Syd=Amerikanske Stater, General-Consulen for Buenos Ayres, Hr. Hallert, er endnu ikke anerkjendt, medens den Engelske General-Consul er modtagen med stor Udmærkelse fra Regjeringens Side. Oberst Hamilton har fundet en venskabelig og gjæstfri Modtagelse i Bogota, medens Hr. Hurrado lever som privatMand i England. Det samme er Tilfældet med den Mejicanske Minister, Hr. Michilena, medens man har viist Hr. L. Herveymegen Ære i Mejico.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Paris, den 22de December. Moniteuren for idag meddeler en Kongelig Forordning om den Organisation, der skal finde Sted ved Skuespillerselskaberne i Departementerne. Der skal være faste Selskaber, ArrondissementsSelskaber og omreisende Selskaber og ethvert af dem skal staae under en Directeur, som den indenlandske Minister udnævner paa tre Aar Følgende Steder skulle have faste Selskaber: Bordeaux, Lyon, Marseille, Rouen, Havre, Toulouse, Montpellier, Lille Straf borg, Metz, Nancy, Toulon, Brest, Perpignan, Calais, Boulogne og Versailles. Der skal være 18 Arrondissements=Selskaber. De omreisende Selskaber maae besøge de Steder, som hverken have faste eller Districts=Selskaber. Den 24de December. Paa Sessionens Aabningsdag aflagde de nye Pairer, Erkebiskopen af Bourges, Greven af Vilele, og Biskoperne af Amiens og Evreur Eeden, og indtoge deres Sæde. Den 23de udnævnte Pairerne til deres Secretairer : Marg af Rosambo, Vic. af Bonald, Marg. af Laurision og Hertugen af Crillon, til Tak=Adresse-Commissionen: Marg af Pastoret, Hertug Mathien af Montmorenci, Hertugen af Cadore, Vic. af Bonald og Hertugen af Brissac.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Pairerne have udnævnt Hr. Charaubriand til Præsident for deres andet Burean.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Selskabet for den Christelige Moral modtager Bidrag og Undertegnelser til bedste for dem, der have lidt ved Oversvømmelserne.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Madrids Hoftidende meddeler Efterretninger fra Peru indtil 15de Julii, og siger, at der haves ingen yngre.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Efter Overeenskomst have alle Spanske Civilembedsmænd begiver sig fra Corunna til Santjago formedelst de Spanske Fæstningers Besættelse.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
De Deputeredes Kammer holdt igaar under Præsidium af den ældste af dets Medlemmer Chilhaud de la Rigadie, sit første Møde, hvorved det først beskjeftigede sig med at danne de nye Bure, auer og verificere de Deputeredes Fuldmagter, dernæst med at vælge Candidaterne til Præsidentsposten. De tre Medlemmer som derved erholdt de fleste Semmer vare: Hr. Rover, Hr. Chilhaud de la Rigaudie og Prindsen af Caval=Montmorenco. Pairernes Kammer har valgt Commissionen til at afsatte Adressen til Hs. Majestæt. Man forsikrer, at Hs. Majestæts Kronning ikke vil holde ham mere, end tre Dage fra hans gode Stad Paris. Kongen vil allerede Natten efter hans Afreise sove i det erkebiskopelige Palads i Rheim; den følgende Dag, om Morgenen, vil Kronningen finde Sted, hvorefter Hs. Majestæt vil sove i Slottet i Compiegne, og den tredie Dag vil Hoffet allerede komme tilbage til Hovedstaden, hvorefter de Fester, som følge paa Ceremonien, skulle begynde.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Jfølge Journal da Commerce skal Paven meget alvorlig have forlangt Restitutionen af de Eiendomme, som den Franske Geistlighed besad for Revolutionen.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Madrid den 11te December. De bevæbnede Guerillas-Hode formere sig i Provindserne, og opvække Frygt, da man, naar Franskmændene drage bort, ikke har noget Middel til at forsvare sig imod dem. Man sender ikke gjerne Spanske Linietropper imod dem, fordi der er mange gamle Militaire blandt disse Gueriller, og de reyalistiske Frivillige ikke ere krigsøvede nok til at bekjempe dem med Kraft. De Franske Besætninger i Fæstningerne, der vedblive at være besatte, kan man ikke gjøre Regning paa, da disse blot skulle indskrænke sig til at besætte deres Pladser, og ikke bekymre sig om Noget, der foregaaer udenfor.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den 14de December. Jgaar Kl. 4 holdt den Kongelige Familie sit Indtog. J Morgen er der stor Cour i Paladset.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Hs. Majestæt er endnu syg, og Lægerne vedblive bestandig at raade til en Reise til de sydlige Provindser.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
De ved den Franske Armee ansatte Embedsmænd, som endnu blive her, have erholdt Befaling, at de alle skulle indlogere sig i een og samme Gade, nemlig: Funcarral=Gaden.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den Franske Armees store Hovedqvarteer har, ifølge befaling, gjort Holdt imellem Burgos og Aranda, og Antallet af de fra Occupations Hæren bortdragende Corps er indskrænket til ty Linie=Regimenter tilfod, et Jæger=Regiment tilhest tilligemed noget Material og en stor Deel Embedsmænd.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Der forsikkres bestemt, at Corregidoren i Madrid har erholdt befaling at tilberede Caserner og Qvarterer for 6000 Mand Franske, Tropper.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
J disse Dage skal der, ifølge et paalideligt Rygte, holdes et hemmeligt Statsraad, som ikke alene flere Medlemmer af det Castiliansske Raad, men endog nogle fremmede Magters Gesandter skulle divaane, og hvori der vil blive afhandlet om en Note fra disse Magt ter, angaaende den nundgaaelige Nødvendighed af et Ministerskifte, en fuldkommen Amnestie, Anerkjendelsen af Cortes=Laanene o. s. v. Allerede i 14 Dage har Hr. Ugarte, under Foregivende af en Upasselighed, ikke været i Escurial.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Erkebiskoppen af Santiago er i disse Dage afreist til Toledo, fornemlig, som det synes, fordi der ikke bliver noget af Jnquisitionens Gjenoprettelse.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den hidtil imod de arresterede Magistratsmedlemmer viste Strenghed er betydeligen aftaget. De deriblandt værende Grander have kuns endnu blot Arrest uden Tvangs=Opsigt, og de, som forblive i Fængslerne, behandles mildere. Som Grund til at gaae mildere tilverks imod den forrige Magistrat anføres nu, at de Millioner, for hvis Forødelse den er tiltalt, havde været indbefattede i Budgetet fra den constitutionelle Minister, for det Jndre.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Decretet angaaende Jnquisitionens Gjenoprettelse, som nu ifølge Magternes Forestilling holdes tilbage, var allerede underskrevet af Kongen.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Der er endelig taget Hensyn til Reclamationerne af de Deputerede fra Navarra, som allerede have været her saalænge; Politiet afskaffes, Provindsial=Stænderne skulle forsamle sig hvert andet Aar, og Pampelona faaer et Universitet. Marg af Cerralvo, der skulde bringes som Fange hertil, er bleven syg i Burgos.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Vore Blade udbrede paany det Rygte, at 2000 Mand allerede i ere indskibede i Ferrol til Sydamerika, saavelsom, at en langt større Expedition endnu er i Verk, og for at kunne anvende ret mange constitutionelle Officerer dertil, var det just, at mange af disse underkastedes en mildere Purification end den hidtilværende.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den 15de December. Man regner de herværende Troppers Antal til 8000 Mand, hvoriblandt der er 2400 Franske eller, rettere sagt, Schweizere. Kongens Sundhed er endnu ikke fuldkommen vendt tilbage. De 31,00 Franske, som ifølge den sidste Convention forblive i Spanien, skulle, undtagen de for Madrid og Vittoria bestemte Afdelinger, forlægges i faste Pladser, som Cadix, Corunna, St. Sebastian, Pampelona, Barcelona, o. s. v. Disse Pladser skulle udelukkende være at ansee som Militairpladser, og ganske rømmes at de Spanske Embedsmænd, som have at forføie sig til andre nærliggende Steder. Man kan desaarsag ansee disse Fæstninger som ligesaamange Fristater for de bemidlede Constitutionelle, og der kunne de opholde sig, uden at være udsatte for bestandige Drillerier af deres Fiender.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Lissabon, den 4de December. Den 16de f. M. aflagde Hs. Majestæt og hans tre Døttre, Jnfantinderne, et Besøg hos den Kongl. Storbrittanniske Admiral Beaucterk, ombord paa Skibet Ocean paa 80 Kanoner, hvor de indtoge et prægtigt Middagsmaaltid, til hvilket det diplomatiske Corps, som tog Deel deri, allerede havde indfundet sig en Time iforveien.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Brunswig, den 28de December. Hertugen har forskaffet de Officerer, som i Aaret 1809 ledsagede hans forevigede, berømte Fader paa Toget fra Bøhmen til de Engelske Skibe paa Veseren, og som i Spanien fegtede under hans Faner, en ærefuld og overraskende Glæde, som han havde udtænkt og forde redt paa sin Reise. De modtoge strax efter hans Tilbagekomst et Guld=Kors, omkrandset med Laurbær, og hvorpaa fandtes følgende Jndskrift: "For Troskab og Redelighed, 1809, og en Sølv=Madaille, hvorpaa der findes Trophæer og den latinske Jndskrift: Peninsula. Der oprettes et Husar=Regiment, for at fuldstændiggjøre Troppe Contingentet til den Tydske Forbundshær.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Linz, den 12te December. Hof= og Statscancelliet i Wien er meere beskjæftiget end nogen finde tilforn. Antallet af de Currerer, som affærdiges fra samme, er meget betydeligt, og alt tilkjendegiver, at Ting af stor Jnteresse i dette Øleblik beskjæftige vore Diplomater. Dersom man kan troe de udbredte Rygter, angaae Forhandlingerne imellem vort Cabiner- og nogle andre store Hoffer fornemmelig Anliggenderne i Grækenland og dette Lands fremtidige Skjebne. Alle de Efterretninger, som man har udbredt angaaende en foregiven overeensstemmelse imellem nogle Magter i denne Henseende, ere meget upaalidelige, saa meget mere, da kuns de, som ved deres Stand ere indviede i de diplomatiske Hemmeligheder, kunne have bestemte Documenter over de indledede Forhandlinger, og disse ville vist nok vel vogte sig for at aabenbare saadanne Hemmeligheder.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Tvertimod har man efter alle foreløbige Data, som ere forekomme om denne Sag, det meget grundede Haab, at alle store Magter uden nogen Undtagelse ville forenes, og at det vigtige Spørgsmaal, angaaende Grækenland vil blive opløst overeensstemmende med Euroras almindelige Jnteresse. Men tilsidst vil det maaskee blive vanskeligst at bringe Porten til Fornuft; thi man erfarer af de sidste Beretninger fra Constantinopel, at Storherren og det i Divanet herskende Partie bestandig paastaae Grækernes ubetingede Underkastelse, og at det af en af de fornemste Tyrkiske Embedsmænd gjorte Forslag, om at sætte Morea med Hensyn til Porten i det samme Forhold som Moldau og Wallachiet, ikke alene har foraarsaget megen Allarm Divaner, men ogsaa bragt Ophavsmanden til samme i stor Fare, da man udstødte de heftigste Trudsler imod ham. Man skal dog derfor ikke i mindste Maade tabe Haabet. Den Tyrkiske Regiering er ikke saa upolitisk, at den ikke skulde indsee, at den uden Redning vilde gaae til Grunde, dersom den vovede at lægge sig ud med Europas store Magter. De sidste combinerede Skridt af alle Europæiske Diplomater, for categorisk at fordre Fyrstendømmernes Rømning, have endeligen havt den forønskede Virkning. Man har i Wien ved den Østerrigske Consul erholdt den bestemte Efterretning, at befalingen til Rømning ikke alene er ankommen fra Constantinopel, men ogsaa strax fuldbyrdet, og de Tyrkiske Tropper, som endnu vare stationerede paa den venstre Donau Bred, ere i fuld Marsch, for at gaae tilbage til den høire Bred.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Man forsikkrer, at Hr. Minzagi, saasnart Rømningen er tilende vil overrække sit Creditio som det Russiske Hofs diplomatiske Charge d'Affaires.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Jtalien, den 14de December. Fra Neapel skrives følgende: Med det Dampskib, som i flere Maaneder regelmæssig er gaaet til Palermo, ville Entrepeneurerne vanskelig gjøre Lykke, og de tre slettere Paketbaade, som seile hver tiende Dag, have endnu stedse Fortrinet; de ere sædvanligen fyldte med Reisende, naar Dampskibet kuns har fire eller sex. Neapolitaneren er ikke for det Nye, han kan ikke overbevise sig om Jartens Sikkerhed, uagtet han hver Uge paa bestemte Dage seer det ankomme og afgaae til fastsatte Timer, og det er dog vist en stor Behagelige hed, i 24 Timer sikkert at tilbagelægge en Sørelse af saa mange Sømile, hvorpaa de almindelige Skibe anvende i det mindste 3 til 4 Dage. Saafremt vor Regjering derfor ikke overtager Foretagens det, har man besluttet til Foraaret igjen at opgive det, da Omkostningerne ere for store og alene af Steenkul forbruges der hver Time& Centner.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Florenz, den 14de December. Florenz Avisen meddeler idag Udtog af et Brev fra Corfu af 13de November; dette sætter Dervisch Pachas Nederlag og Bosnænsfuldkomne Rømning af Tyrkerne uden for al Tvivl. Patras bliver tillands blokkeret af 5000 Grækere under Constantin Bozaris og Calioppulo, og siden 1ste November ligeledes regelmæssig tilsøs. Patras Coron og Modon lide Mangel paa Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Efter Breve fra Alexandrien var der til Begyndelsen af Nevemder endnu ikke kommet et eneste Skib tilbage af Vicekongens Flaade.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den Tyrkiske Grændse, den 5te December. Den Græske Regjerings=Tidende "Lovens Ven" indeholder en Bedømmelse over den Beretning, som Oberst Stanhave havde ladet bekjendtgjøre efter hans Tilbagekomst fra Giætenland, om hvorledes han havde forefundet Tilstanden der. Det Græske Blad beskjæftiger sig især med Oberst Stanhopes Jnddeeling af den Græske Nation, thi efter hans Beretning skal der være tre strængt forskjellige Partier: det militaire Partii, de civile Personer og det egentlige Folke partii, hvilket sidste slutter sig under Faren til det første, men efter Faren forener sig med det andet, for at bekjæmpe det førstes Gjerrighed. Herpaa svarer den Græske Journal: "En politisk Revolution er bestandig ledsaget af en Periode, hvor Lovløshed og Uorden hersker, fra det Øieblik af, da det hidtil bestaaende Regieringsystem er blevet omstyrtet, og indtil en ny Orden bliver grundet. J denne Periode herske ikke de retskafne Folk, som ikke tillade sig nogen Rænker. De modigere, men i Valget af Midler mindre betænksomme Mennesker henrive Folket, som øieblikkelig hæver dem over andre.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Oberst Stanhope saae i Grækenland de sidste Øieblikke af denne vor Revolutions Periode. Han skulde dog ikke udeluttende have hæftet sit Blik paa militaire og civile Hoveder, som til deres egen Forders ønskede Lovløsheden forlænget, istedetfor at give Plads for Orden. Allerede dengang hævede alle Klasser af det Græske Folk, som Oberst Stanhope troer deelt i tre strængt forskjellige Partier, een Stemme, at Lovene skulde herske, og disses Herredømme er ogsaa lykkelig grundet iblandt os. Flere af hine vakre Generaler, hvilke Stan hoppe ansaae for saa egennyttige og iversyge paa deres Militairmagt, men som dog tvertimod have udmærket sig ved en fuldkommen Uegennyttighed, stillede sig i Spidsen af Folket, og førte det imod en Haandfuld Daarer, som kun drømte om at anvende Revolutionen, til deres personlige Fordeel. Hr. Stanhope har endnu mindre Grund til at lægge de anseete borgerlige Hoveder Ærgjerrighed og Egennytte til Last. Disse høimodige Borgere have bragt deres Fædreland uhyre Offere. J tre Aar have de underhvidt Land og Sømagten ved deres patriotiske Gaver. Hvad man nu talder den Græske Flaade, er nogle af disse Notablers private Eiendom. Grækenland er stolt af, først i den nyere Historie at have givet Erempel paa en af nogle Private dannet Sømagt, som formaaede med Kraft at kjæmpe mod en Fiende, der til 1821 endnu regnedes blandt Sømagterne. Vore høimodige anseete Borgere have gjort mere. De kunde uden Tvivl forsøgt, først at tilintetgjøre denne Haandfuld Urostiftere, som anmassede sig Statens Jndkomster. Men de foretrak at vedblive at bringe Offere, for at faae Tid til bedre at lære at kjende Folkets Sindelang, og for at undgaae en Borgerkrig, som havde kunnet true den Græske Nations Uafhængighed. Ved disse vise Forholdsregler, ved denne kloge Besindighed er det lykkedes dem, i mindre end tre Maaneder at tilintetgjøre deres ærgjerrige Modstanderes Planer og Magt. Vi vide, at Oberst Stanhopes feilagtige Anskuelser have deres Kilder i hine ubefindige Urostifteres Rænker. Disse Folk have gjort Stanhope en saare falsk kildring, af Grækenlands Tilstand. Saa rene endog hans Hensigter have været, har dog hans Vildfarelse foraarsaget føleligt Uheld for Grækenland. Han er nemlig den sande Aarsag til Uykken ved Casso og Jpsara, fordi han i sin vrange Anskuelse troede, det var væsenlige for Øieblikket at standse med Udbetalingen af det Græske kaan i London; men derved bleve vore Rustninger forsinkede.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Constantinopel, den 27de November.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
(Af den Østerrigske Jagttager. J Forgaars løb Capudan=Pascha paa sit Adraralskib ind i Havnen . her, hvor man modtog ham med alle Æresbeviisninger. Jgaar havde han Audients hos Storvexieren, og blev beklædt med en Æres pelts.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Jgaar er hertil indløbet den bestemte Efterretning, at Jbrahim Pascha den 8de November løb ud fra Budrun med sin Flaade og 4, samtlige Transportskibe, men at han, istedet for at tage sin Retain, mod Morea, faa Dage derefter var gaaet til Ankers i Bugten ved Marmariza (Makrii, paa den lige over for Den hodos liggende Kyst, for at overvine den. Angaaende Tingenes Gang i Livadien og Thessalien have Grækerne nylig udbredt flere Efterretninger, efter hvilke de Tyrkiske Tropper ikke blot have forladt Zeituni, men endog være trængte til bage forbi Larissa. Men disse Efterretninger ere ingenlunde stadfæstede; det synes meget mere, som der i hine Egne i de sidste Maaneder kun er forefaldet ganske ubetydelige Fægtninger, og vi vide at en tilforladelige Kilde, at Dervisch Pascha stod i de første Dage af denne Maaned med 12,000 Mand Infanterie og 8000 Mand Rytterie i Leir ved Hamanna, paa den sydlige Bred af Sperchius, nærved Thermopylæ.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Ved den sidste Fornyelse af Regjeringspersonalet i Napoli di Romania er Konduriotti bleven Præsident for det fuldbyrdende RaadManrocordatos, som for nogle Maaneder siden nedlagde sin Post som Præsident for Lovgivningsraadet, er udnævnt til Statssecretair, og man troer, at han nu maa opgive det hidtil af ham førte Directorium i Mesolong.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Den 28de November. Jdag har Hovedstaden været Vidne, til Capudan=Paschas Tilbagekomst med nogle Skibe, som definde sig i den sørgeligste Tilstand. Hvo der endnu tvivlede om dette Felttog Udfald, overtydede sig nu med egne Øine, da Enhver paa Folkenes blege Ansigter kunde see, med hvilke Møisommeligheder de have hav at kiæmpe. Og dog har, som bekjendt, Capudan=Pascha lagt fire Uger i Dardanellerne for at forfriske Mandskabet. Hans Efterfølger, Jbrahim Pascha, har villet lande paa Candien og formodens lig overvintre der; men man siger, at den Græske Flaade har forhindret ham deri, og at han igjen har trikket sig tilbage til Budrun efter noget Tab.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
J nogle Dage har det Rygte udbredt sig, at Porten vil sætte endnu ringere Myntsorter i Omlød, hvorover der hersker stor Bestortelse i Handelstanden.
Berlingske Tidende, 1825-01-03
Fra Koften af Middelhavet, an 9de December.