JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Kiøbenhafn. fterat det store Artillerie, som Majestæten hafde ladet tilbage i LandsCrone, var efter Ordre i Leyren ankommen, brød Majestæten op med Hæren den 4. Septembr. gik fra Voxtrup ofver den af de Svenske ved Lauholm afbrændte, och af de Dansk igien forfærdigede Broe och laae Øfverst Ramstadt ved den med hans Regiment Dragoner til Broens Beskyttelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 5. Septembr. satte høyest bemældte Majestæt sig med Hæren ved Snøstrup i Halland en half Mil fra Halmstæd, hvor Hofvet QvarNum, 60.) teeret siden hafver været, och loed General Lieutenant Weyer och Arensdorf hendte Kundskab ind om de Svenske, hvilke opsnappede nogle Ryttere under Stykkerne for Halm stæd, som berættede, Majestæten af Sverrig at være gangen tilbage med Hæren af Falkenberg, Bentningen i Halmstæd 500. Mænd stærk och en Sverting Commendant der inde, &c. Ved denne Stæd stoed det Slag imellom de Danske under General Major Duncam och de Svenske. J hvilket de Danske, efter de Svenskes egen Bekiendelse, beede vel fra sig i Begyndelsen, indtil de blefve omr in gede, da de efter deris Berætningmaatte gifve sig, och af dennem fangne blefve en General Major, 1. Øfverst, Nun 1. Øfverst, 4. Øfverste Lieutenanter, 3. Majorer, 1. Ritmester, 13.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Capteiner 1. Regiments Quarteer mester, 18. Lieutenanter 12. Fændricher, slagne 1. Øfverst, 1. Øfverst Lieutenant, 3. Capteiner, foruden de Gemeene, som slagne och fangne, blefve. Af de fangne vare mange saarede, iblant hvilke Øfverst Lieutenant Warnstedt (som siden af Majestæten er gjort til Øfverst) hafde allerne 10. store Saar. De Svenske sige self, hvis Duncamhafde, som hand burde, forskandset, sig, hvor til hand hafde god Tid och Efne, hafde de slæt intet kund ud rætte imod de Danske. De saarede Officerer, och de Gemeene, som blefve tilbage i Halmstad ere af Maten udvexlede mod andre Fanger och dem, som ey endnu kunde for deris Saar taalle at reyse och være i Marken, Penge, som de i Halmstad skulle lade sig pleege for, tilskikkede. De Øfrige ad Stor holm hensendte fangne Officerer, skulle med det første løsis. Om Natten imellom den 7. och 8. Septembr. gjorde de Svenske et Udfald af Malmøe och finge Hug at vende tilbage med.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 8. Septembr. er af HofvetQvarteeret til Snøstrup i Halland Kongl. Majestæts allernaadigste Declaration udgangne til de Svenske næst de Hallandske, Blekingiske och Skonske Grænser boende Svenske Undersaatter och Bønder at dennem ingen Skade skal tilføyes, men de for videre Krigs Pressurer skulle være forskaanede naar de blifve ved deris Gaarde, och deraf erlegge af hver heel Gaard 3. Daler Sølf Mønt til Brand-Skat eller dets Værde Proviant och siden maaned ligen 3. Øre Sølfver-Mønt i Contribution, och sig roelige inden deris Grændser holde. Men dersom de enten indfalde over deris Grændser eller bryde den imellom Bønderne indbyrdes oprættede Grændse Fred och der ved giøre de Skonske, Hallandske eller Blekingiske Bønder oc Undersaatter nogen Skade enten paa Lif, Gaarde eller Gods, da skulle de med Jld och Sværd forfølgis, och uden Skousel straffis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 9. Septembr. hafver en Qvinde her paa Landet ved Eeget skaaret Hofvedet næsten af hendis Barn, som var en kiøn ung Dreng 7. eller 8. Aar gammel, och sig self paa Eeget efter Gierningen angifvet, sigendis: See hvordant jeg kommer, da hun var blodig til Albuerne, och der mand spurde hende, hvad hvad hun hafve gjort, at hun kom saa fræm, svarede hun, jeg gik i Dag her fra med mit Barn, och der jeg kom ud mod Skoven hørte jeg een sige. Kom hid, kom hid, hvor paa jeg och gik ind i Skoven og saae der en sort och grøn Mand for mig, och saa snart jeg fik hannem at see, fik jeg i sinde at myrde mit Barn. Kommer ikkun med, saa skulle J self see hvad jeg hafver giort. Som det Høy- och Vel-Ædle Selskab, som da var forsamlet paa Eget, besluttede at følge hende, befandt det sig, som hun hafde berættet, at hun næmelig hafde skaaret saa meget, som hun kunde, och der hun ey kunde meere, da vred den Halsen i tu paa det.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 10. Septembr. kom Øfverst Bülau tilbage til den Kongl. Leyr af Smaalandene med 300. Ryttere. och Dragoner, med hvilke hand var udsendt at passe paa de Svenske Bønder, som sig sammestæds hafde forsamlet, men fordi de ey, efter Tilsagn, hafde faaet Proviant at underholde sig med, vare gangne fra hver andre igien. Nogen Tid tilforn var Øfvertz Levetzau af Bleking med god Forrætning ankommen och nogle Gønger med en Svensk General Qvarteermester Lieutenant och Ofver-Commendanten af Carlshafn (tilforn kaldet Bodekuld) som skal være en u-sædvanlig stakket Person och ikke ofver 4. Fødder høy, hos hvilke de skulle hafve faaet 12000. Rixdlr. reede Penge til Bytte. Bemældte Gønger skulle hafve bemægtiget sig den eene Skandse ved Carlshafn, och med de øfrige Blekings-farer til Lands imod de Svenske befæste Christianopel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 11. Septembr. døde Georgius Wiælesias SS. Theologiæ Doctor och Professor Publicus paa det Kongl. Academie her i Byen. Den 12. Septembr. blef Her General Arensdorf udskikket med 2000. Ryttere och Dragoner fra Leyren ved Sustrup, at hendte Kundskab fra den Svenske Hær, med hvilket, Parti bemældte General gik til Falkenberg, och der fra skikkede et lidet Partie mod Warberg, hvilket ey ræt langt fra de Svenskis Leyr hafver opsnappet nogle Svenske Officerer och Ryttere, skudt nogle need och ført nogle fangne tilbage med sig, hvilke berættede at de Svenske hafde sat sig ved Niebroe och Ossebroe paa en meget fordeelagtig Stæd, hvor de sig hafde forgrafvet och til deris dis større Sikkerhed, opkast Nunii. opkast nogle Skandser for sig och besat dennem med Stykker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 15. Septembr. kom en HofFourier til Helsingborig at giøre Qvarteer for Majestætens Hofstat. Samme Dag blefve 5. Svenske Qvarteermestere och 4. Ryttere, som vare udskikkede at inddrifve de paabudne Contributioner, i Leyren, af de Kongl. Danske Parti-gængere indførte. Och gjorde de Svenske, et Udfald af Malmøe, i hvilket paa vor Side Ritmester Sinclar och 7. Gemeene, paa de Svenskis 20. Personer skulle være blefne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 16 Septembr. kom GeneralArensvarf med forbemældte Parti tilbage til Leyren, och blef ØfversiLevetzau mod Warberg med 200. Heste, hvor hand befandt Alting at hafve sig, som General Arensdor tilforn hafde berættet, och Øfverst Sehestæd mod Jenkoping med et andet Parti udcommenderet, och befandt Veyene allestæds efterkasteoch Skovene forhugne. Hvor paa Majestæten gaf General Commissariaten Ordre at forføye sig ad Lauholm och med Stænderne i Skaane, Halland och Bleking om Vinter-Qvarteerens Uddeeling at handle. Samme 16. Septembr. blefve under Øfverst Lieutenant Steensøn4. Compagnier Foed-Folk lættede af Besætningen i Nyborig i Fyen, som skulle ad Skaane. J bemældte. Fæstning er Øfverst Schak af Maestæten til Commendant forordnet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 18. Septemb. kom den Høj Førstelige Hannoverske Envoye, Mons. Bülou fra den Kongl. Lejr tilbage och ved samme Tid reyste en Høj-Førstelig Gottorpisk Secretafrius ofver til Leyren til Majestæten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Samme Dag ankom om Aftenen de tu Ost-Indiske Retour-Skibe, Pelicanen, som i Julio, och Phoenix, som i Decembri 1674. af Compagniet blefve henskikkede til Ost Jndien, hafde til Lading: 455300. Pund Peber. 61200. Pund Puder Sucker. 3200. Pund Candis-Sucker. 54000. Pund Salpeter. 240. Pund Jndigo. 4400. Pund Borri Borri 1300. Pund Wirock. 2600. Pund Myrre. 150. Pund Benjamin. 120. Pund fiin hvide Chinesies u-arbeidet Silcke. 150. Pund u-arbeydet Bengaaelske Silcke. 354. Kru354. Krucker med indsyltet Ingefær. 1521. Stycker Gences Lerret. 1529. St. Salampuris. 771. St. Rolades. 192. St. Panne Commis. 575. St. Muris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
61. St. Betilies. 394. St. Halsklude. 750. St. Tørreklæder. 508. St. Sitzen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
277. St. gekepert Lærret. 46. St. Comberser. 6. St. Alcativer. 10. St. Suckerdon. 242. St. Lanzols oc Tapisindes. 131. St. Nat Kioele. 299. St. Tafecelis. 471. St. skildrede Bordklæder. 268. St. Quinde-Skiørter. 50. St. blaat Lærret. 50. St. guult Lærret. 20. St. fint huit Lærret. 140. St. stribet Gingang. 70. St. Selas. 120. St. Percal. 10. St. Sarrassa. 1744 St. Bengaelske Stoffen hvor iblant nogle aff Silcke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
15. St. Chinesiske Silcke Stoffer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Udi den CARGa som Skibet, SPES, (pag. 416.) med sig førede er glemt at specificere 420. Pund hvide Sinæiske u arbeydet Sikke. 200. St. Rolades.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Disse Retour-Vahre skal ved offentlig Auction selgis den 11. Octobris førstkommendis efter samme Conditioner som findis (pag. 298. i den maanedlige Relation Num. 39.) uden at efterfølgende Ord føris til den 9. Punct. Huo som oc icke betaler inden bemældte Tre Maaneder skal søgis under Rættens befordring for Betaligen med Jnteressen effter Commis-Handelens Forordning aff dato den 21. Apulis Anno 1661. Den 11. och 12 Punct er saaledis forandret: 11. Der øffrige Gods som Cattin-Lærret, Cattis, Silcke, Sucker, Salpeter, Indigo, og alle Drognes, sampt andre Species effter Cargens Indhold, skal selgis udi Partier, och aff huer Partie som ofver 500. Rixdaler kiøbis, der med forholdis med Betalingen, som om Peberenmældt er. 12. Huis ellers aff Varene selgis i smaa Partier, skal strax betalis med Tolden som be regnis halftredie Skilling Dansk paa huer Rigsdaler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 21. Septembr. kom Hendis Majestæt Enke-Dronningen hid tilbage til Byen fra Laaland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 28. Sept. ere her til Byen ankomne tu Sleswig-Holsteinske Abgesandter, næmelig Her Ambt mand Bukwald och Her Cammer Raad. Nun i Raad Cramer, som aff Hans Kongelige Majestæt ville annamme Lænet paa Førstens vegne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Den 25. Septembris reyste Hendis Majestæt vor Allernaadigste Dronning CHARLOTTA AMELI4 her fra under Stykkernis Lossen ofver til Helsingborig, Hans Kongl. Majestæts Komme der at fafne. Dato reyste den Kæiserlige General Græfve Maltzan over til Majestæten u-vist i hvad Ærinde. Der imod hafver Hans Høj-Førstelige Naade Hertug Friderich til Holstein af den Synderborgiske Linie, &c. Kæiserlig Fældt-Vagtmester, och Øfverst ofver et Regiment, Curasstrer, som var hos Majestæten i sær Ærinde, taget Afskeed och er afreyst ad Hamborig, men Hertug Ferdinand Wilhelm til Würtenberg er endnu hos Majestæten. Floden anlangendis, er Her Admiral Juel gangen af Gotland med en Squadron, Her Gener. Admiral Tromp hafver lagt sig her under Landet med en anden Squadron, men Her Commendeur Wibe holder de ved Wester-Søen liggende Fæstninger som Gottenborrig, &c. med en Sqvadron blocqueret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Norge. Efter allernaadigst indkommen Kongl. Ordre at Her Statholder Gyldenløwe skulde ende dette Fæld tog och føre Folket tilbage i VinterQvarteer sig der at forfridske, hafver Hans Høye Excellentz, samme Befaling til Følge, sluffet och i Grunden afbrændt Wennersburg (hvilken Stæd for sin Beqvæmmeligheds skyld, vel var af nogen Importance, men for sin vitløftige begræb- og ringe befæstning, ey lætteligen kunde forsvaris) och efterat Artillerie, Ammunition, Proviant saavelsom de Siuge vare forte i Behold, forladt den 10. Septembr. Klokken 11. om Formiddagen, da Her General Lieutenant, Ruysenstein efter Ordre uddrog med den heele Besætning til Hest och Foed og satte sig ved Elfven, hvor Fienden paa den anden Side stoed forskandset, och begyndte med Stykker at skiude, besynderligen der hand saae den store Røg opgaae i et Øyeblik af Byen, som paa en Tid paa alle Kanter blef anstukken, Kirken undtagen, som vore Folk bevarede. Om Eftermiddagen ved fire slæt vilde de Svenske sat ofver Elfven med en hob velbemandede SkiæreBaaBaade, men de i Buskene forlagde Krigs-Folk hilsede dennem saa med lange Rør, at de toege Flucten tilbage saa nær som en Skiærboed, som blef siddendis fast paa Grunden med 25. eller 30. Mænd, hvoraf de fleeste blefve skudte och resten fangen, saa denne retirade med den Norske Hær skeede om lius Dag uden nogen Confusion och videre fiendlige Eftersættelse, saa Fienden ey skal sige at de Nordske af Fryct ere undflyde. Den 13. Septembr. var Hofvet-Qvarteeret til Oddedevald, och den 16. ved Vetter Lands Broe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Sverrig. Stænderne blefve efter Forskrifvelsen forsamlede til Wistholm den 10. Augustii, men mand fornæmmer endnu hverken om de igien ere fra hver andre adskilde eller hvad besluttet er. Det er i Rycte, at Majestæten skal hafve paabudden Geistligheden, Fogeder och Skrifvere at udgiøre Ryttere til Cronens Tieniste. men paa hvad Maade vides ikke. Hans Majestæt efter det med de Danske den 17. Augusti holdte Slag satte sig først med sit hoshafvende Krigs-Folk ved Gidding paa hin Side Halmstæd, men gik, efter erlanget Kundskab at de Danske Broen ved Lauholm færdig igien, fire Mile tilbage til Falkenbierg, och atter, der de Danske vare komne for Halmstæd, och sloege en Broe ofver den Floed Næs och vilde gaae bedre fræm imod hannem, afbrændte hand den Falkenbergiske Broe och gik tilbage endnu ofver en Floed bag Warberg, hvor hand siden med Hæren hafver staaed, dog ey uden Fryct at de Danske hannem der skulde angribe, i det hand skikkede de Siuge, som vare hen imod 2000. Mænd af Kongsbat och Pagagen ad Jenkoping. Michael Schultzen, som var Commendant paa Wissborig, der den til de Danske ofvergik, er med Sverdet henrættet, och Guberneuren Græfve Oxenstiern arresteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Af Riga hafver mand den 24. Augusti at de Muskoviters Prætensioner, hvorfor de begiære Ingermanland och Care len, bestaae i disse tu Puncte: 1. at de Svenske hafve kaldet er Student til Præst i Reval, som ti Jena hafver offentlig disputeret en Rysers Religion var ræt eller ey. 2. J deris Skrifvelser, til Kongen af Polen och Caren self, hafve ey gifvet Grot-Førsten anden Titel end Magnus Dux, hvilket ey uden med Bloed kunde forsonis. Hvad endeligen af de Svenske och Rydsiske Commissariers Tractater paa Grændserne vil blifve, eftersom det nu i Maaneds Tid hafver været sat i Dage imellom dennem, staar med Tiden til at fornæmme. Dersom en fra Reval kommen Skipper skal være at troe, skulle Muskoviterne virkeligen hafve brudt med de Svenske och dennem en Skandse, som er en god Pass, och ey ræt langt fra Neugard hafve fratagen. tagen. Den Svenske af Stade uddragne Besætning kand ey blifve til Sverrig ofverført for den Prætensions skyld, som de Danske giøre paa dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Det Land Rügen holder Græfve Königsmark endnu Sverrig til beste, men at hand skal hafve begiæret hans Afskeed af Sverrig, och Straalsund accordere, med de Alliirte, at den paa alle Sider skal och vil blive upartisk, finder mand intet vist om. De Nordskis for Bahuus gjorte Verker, ere siden Beleyringen blefophæfvet af de Svenske sluffede och forbrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-09-01
Afbilding. Paa den ved Hammersteen fangne och den 5. Junii Anno 1676. til Coblentz indførte Raabuk, som var baade underlig og selsom at see, eftersom Naturen hafde medet artig udsmykket den for och bag paa Hofvedet med lutter nætte Krøller och Lotter af Haar, och var hver Lok voxet om et Stykke Kiød som en liden Top, men saa ordentligen i Fald och Laug efter andre, som de nu af Fruentømmeret brugelige och efter Moden kunstligen forarbeydede NB. Hvad denne gang for Rommes skyld udeladis, skal i tilkommendis Maaned vorde meddelet. Tourer eller Pande Haarer meest kunde være. Bag paa Hofvededet var den meest at forundre sig paa, thi der hafde den, foruden mange Krøller, saadan en needhængendis egentlig Kappe-Krafve af Kiød, som Fruentømmeret nu omstunder gaar med, begge Horne vare indtil det yderste med et næt Forderverk ofver voxne, saa der var ey meere end en Finger breed oven til at see af dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Kiøbenhafn. en 25. Septemb. brød. Majestæten op med Hæren ved Snidstrup. i Halland, en half Miil fra Halmstæd, og satte sig ved Jlstæd midt imellom Lauholm och Halmstæd, den stund Lau holm bleff med Palisader befæst, och Winter-Quarteeret saaledis indrættet, at Hoff-Statens Quarteer skulde være til Helsing borig, Hofvet-Quarteeret til Engelholm och Krigs-Folkene ligge otte Mile der omkring indquarterede, paa det de paa en Dags Tid, naar fornøden giordis, kunde forsamlis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Den 30. Septembris reyste Hendis Majestæt vor Allernaadigste Arfve-Dronning Charlotta Amalia fra Helsingborig til Majestæten i Leyren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Den 4. Octobris kom Her Admiral Jens Rothstein med tre Kongelige Danske Orlogs Skibe for Carlshafns Skandse, som ligger paa den Øe Friissholm for Carlshafns Hafn. Staden, som tilforn kaldtis Bodekuld, er aff de Suenske for nogle Aars Tid med Privilegier begafvet och hafver formedelst samme, saa vel som den gode och bequemme Hafns skyld, i huilken mand kand ligge med mangfoldige Skibe for alle Storm-Vinde sikker paa 4. 6. 9. 10. och 16. Fafne. Vand, i kort Tid vel kiltaget. Den ligger 4 Mile fra Sølvesborig och 3. Mile fra Runneby, och i saa Maade næsten midt i mellom Christianstad och Christianopel, næmelig 7. Mile fra hin och 9. Mile fra denne, hafver mod Landet en Skandse, som som tilforn aff de Danske var erobred, och denne mod Vandet paa Friissholm, som er ey aff mindre Consideration end Hualfisken, och var aff de Suenske besat med 61. Stykker, och uden for den i Søen ligge andre smaa Øer, som Molquern och Hanen, etc. Som Admiral Rothsteinnu var kommen for denne Skantze til Vands, mødte de udcommenderede Danske under Øf verst Steen Brahe til Lands och gjorde deris Batterier færdige, och som mand nu var færdig at angribe bemældte Skandse, loed Admiralen den opfordre, huor paa den Suenske Commendant Øfverst-Lieutenant Johan Adolph Haar begiærede en Accord, saaledis: At den gandske Besætning paa en bestæmt Dag maatte uddrage efter Krigs-Maneer med deris fulde Gewær, Bagagie, 4. trepundige Stykker och 2. Centener Krud. Hvoraff bleff samtyckt, at Officererne med deris Side-Gevær, Besætningen, som var 400. Mænd stærck, med deris Mundering skulde lade sig med Slupper sætte i Land, de til Grændserne convoyeris och deris Gevær dennem paa Vogne efterføris: huilcket och skeede, och gick Skandsen i saa Maade ofver den 8 Octobris, ihuilcken fandtis Proviant til Besætningen paa en Maaned, Rug och Bing paa tre Manneder, 301. ny Stycker, foruden dennem, som fandtis paa Fæstningen, 20. Centener Krud, 20000. MusquetKugler, et stort Antal Granater och Jern-Kugler, och derhos blefve erobrede 2. nybyggede Skibe, et paa 40. och et paa 24. Porte oc 6. smaa Faretøy.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
J de samme Dage, fra den 1. indtil den 7. Octobris hafver Commendeur Wibe med nogle Kongelige Danske Skibe paa Reeden for Elssborig angræben de Suenskis Skibe tre gange, och saget dennem i største Confusion ind under Castellet, saa deris tre beste Skibe blefve forstødte och lacke, och i 300. Skud, som de Suenske gjorde aff Castellet och Ski Skibene paa vore Folck, hafve vi paa vor Side ey mist uden fire Mænd. Huis Braanderne haf ge lyckeligen gangen an, da hafde de Suenske Skibe næppeligen undgangen yderste Ulycke. Forbemældte 4. Octobris bleff Borgerskabet tilsagt at møde i Gevær och tage imod Majestæten, hvor til en huer fandtis bereed, men efter Majestætens Befaling bleff det dog efterladt. Den 5. Octobris kom deris Maj. Maj. vor allernaadigste Arfve-Konge och Dronning fra Hofvet-Quarteeret til Helsingborig, ginge strax ofver ad Croneborig och kom hid til Byen imod 3. slæt samme Dag. Hendis Majestæt Encke-Dronningen tog imod dennem ved Diure Haugen, en halff Mil her fra Byen, med Hendis Majestæts Hoff-Staet, och 9. Carosser huer med 6. Heste, for, och som deris Maj. Maj. Maj. i huis Følgeskab vare Hans Majest, Herr Broder Prinds Georg, Hans Høy-Førstelige Naade aff Holstein Pløen och nogle høye Kongelige Betientere, kom hid til Byen, blefve alle Styckerne paa Voldene omkring Byen og Castellet tre gange løssnede, atskillige Triumphs och Tacke-Pfalmer paa Sang-Vercket til HelligGeistes spillede, hvor ofver saa mangfoldige Folck baade Fræmmede och Indfødde sig forsamlede paa Gaderne, og besynderligen paa Slots-Pladsen, at mand næppeligen kunde komme igiennem, saa begiærlig var en huer ey alleene Hans Majestæt at see, men och Hans Majestæts lyckelige Hiemkomst med underdanigste Lyckynskning at fafne. Deris Majest. Majest. Majest.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Hans Majestæts Herr Broder Prinds Georg, och Hans Høy Førstelige Naade aff Holstein Pløen, begafve sig her igiennem Byen ud ad Amalienburg, hvor de paa samme Burg plantede Stycker, saa vel der de ankom, som der de en halff Time der efter begafve sig derfra, blefve løssnede, och der deris Majest. Majest. med deris Følge skub toege der fra, begafve de sig ofver Kongens Torff, igiennem Giethuuset och ofver Holmen af det Kongelige Slot, da de paa Holmen plantede och paa Floden befindlige Stycker blefve trende gange løssnede, saa denne Hans Majestæts triumpheerlige Jndtog varede med allehaande Glæde fast en gandske stiff Time. Om Aftenen vare deris Majest. Majest. Hans Majest. Herr Broder Prinds Georg och andre Høy-Førstelige. Ovo i stelige Personer til Giæst hos Hendis Majestæt Dncke-Dronningen, och som deris Majest. Majest. om Aftenen Klocken var 7. begafve sig did, och vare komne paa Kongens Torff, forbi Rigens Admirals, blefve aff hans Huus och Altan 18. Stycke-Skud gjordte, hvorpaa først aff Amalienburg och dernæst af den Nordske-Løwe, huilcket Kongelige Orlogs Skib, sampt tre andre, vare med 1500. Lycter behængde, paa huer Sted med lige saa mange bleff suared. Deris Majestæter droge ind igiennem Encke-Dronningens Hauge, huor først forefandtis tolff store Colosser med Lius inden i som gafve en deylig Skickelse fra sig, dernæst Vand-Konsten besat med otte store saaledis indrættede Lycter med Lius i, at huer Lycte præsenterede tolff Stierner. Jmellom Haugen och Amalienburg var en kostelig grøn Ære-Port, igiennem huilcken begge deris Majest. Majest. ankom. Paa denne Port vare 9. Taarne med Lius: Ofven paa den stoed CHRI. STIANUS QVINTUS med Crone ofver, paa den ene Side Majestætens Symbolum . PlETATE ETIUSTITIA, och paa den anden Side, VICTORIAETTRI. UMPHus. Ofven paa Amalien, burg vare 400. Lycter med brændende Lius i, och imidten stoed Hendis Majestæts Encke-Dronningens Symbolum: EN DIEU MON ESPERANCE, och i alle Bogstafvene vare Lius saa konstigt indføyede, at Bogstafvene vare næt och elgentligen at kiende. Ofven paa Taarnet paa bemældte Burg var Hendis Majestæts Encke-Dronningens Nafn SOPHIA AMALIA med Crone ofver af Lius meget artig præsenteret. Banquetet varede indtil Klocken var 10. om Aftenen, och lode saa vel aff Amalienburg, som af den Nordske-Løwe Styckerne sig høre, saa ofte som ny Rætter blefve indbaarne eller Skaaler druckne, och der deris Majest. Majest. toege Affskeed och begafve sig hiem til det Kongelige Slot blefve først paa Amalienburg, der næst paa den Nordske Løwe, och paa det sidste, (der de kom paa Kongens Torff, hvor alle Vinduerne i Huusene vare med brændende Lius besatte) paa Rigens Admirals Huus, huer Stæd atten Stycker løssnede, hvormed denne Glædis Dag blef beslutted.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Den 8. Octobris er hans Excellents General Admiral Tromp i Lands. Lands efter Kongelige Ordre fra Floden hidkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-10-01
Den 12. Octobris er Her Admiral Niels Juel med hans SquadronSkibe indkommen.