JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-01-06
Frankrig. Journal des Debats mener, at General Grev Horace Sebastiani, nuværende Ambassadeur i Neapel, er bestemt til Fyrst Talleyrands Eftermand i London. Jmidlertid torde Generalen paa Grund af sin svækkede Sundhed let vægre sig ved at ombytte Neapels milde Himmel med Londons Taager. Talleyrand er igjen kommet sig; hans Jldebefindende skal have været en Følge af Ærgrelse over at man vægrede sig ved at indrykke Anmeldelsen om hans Dimission som Ambassadeur i London i den officielle Deel af Le Moniteur. – 29 politiske Fanger, der havde udmærket sig ved deres Virksomhed under Branden paa Mont St. Michel, ere benaadede. – Under Hr. Rouens Proces for Pairs retten erklærede Præsidenten, Baron Pasqueir, idet han afbrød Hr. Carrel, at det nuværende Kammersolidarisk vilde forsvare sine Forgjængeres Handlinger. Saaledes fortælles af alle Blade, selv af J. des Debats, Le Moniteur udelader ganske denne Phrase. Som Aarsag hertil fortæller man, at Hertugen af Orleans skal have bevidnet Baron Pasquier sin Misfornøielse med hans Udtryk, ja - ifølge Messager – endog have erklæret, at han, hvis bemeldte Phrase optoges i Le Moniteur, vilde nedlægge en Protest i Kammeret i samme Aand som General Excelmans. - Man skal have tilstillet Kronprindsen en meget energisk Memoire angaaende den polytechiske Skole, hvori forlanges, at Eleverne skulle have Rang med Officierer. Prindsen skal have taget sig levende af Sagen, men Dhrr. Guizot og Thiers være utilfreds hermed og ikke uden Virkning, have beklaget sig hos Kongen. - Oberst Grev Zamoiski, en af de meest udmærkede Officierer i den polske Armee, en Neven af Fyrst Cartorisk, er bleven naturaliseret i Frankrig. Denne Udmærkelse har han saavel sine Fortjenester, som især Kronprindsens Velvillie at takke for. Man har endog givet ham Haab om, at han kan faae en Ansættelse efter sin Grad i den franske Hær, naar han vil benytte den Jndflydelse, han har hos sine Vaabenbrødre, for at bevæge dem til at gaae til Algier, og der leve som rolige Colonister. Greven er allerede i Algier, hvorfra han, naar han har gjort sig bekjendt med de derværende Localiteter, vil vende tilbage og forelægge Regjeringen en Plan til at colonisere de polske Emigranter i Algier. - I Paris har man paa hans Gjennemreise til England arresteret en Baron de las Valles (Auquet, en Franskmand, der førte D. Carlos gjennem Frankrig), under Paaskud af, at han intriguerede mod Statens Sikkerhed. En anstillet Undersøgelse har intet Resultat givet. – Man driver med største Jver Reparationen af Slottet Vincennes. Det skal for Øieblikket indeholde 300 Kanoner, 200,000 Geværer, 60,000 Sabler, 40,000 Par Pistoler og 10 Mill. Kilogrammer Krudt. Alle Magazinerne ere bombe faste; men man nærer Tvivl om Voldenes og Murenes Soliditet, da de allerede igjen skulle være revnede paa flere Steder. - Le Moniteur du Commerce, ellers et ministerielt Blad, omtaler et Brev fra Marseille, ifølge hvilket et fransk Krigskib, under Anførsel af Capitain Laine, skulde i Farvandet ved Smyrna være bleven insulteret af et russisk, og opfordrer, uden just at skjænke Efterretningen Tiltro, Regjeringen til, at vaage over Nationens Ære.
Viborger Samler, 1835-01-06
Belgien Holland. "Jfølge belgiske Blade - skrives der fra Frankfurt - ruster Holland sig til Krig; heller ikke søge de hollandske Blade, at modsige dette Rygte (herfra gjør dog det amsterdanske Handelsblad en Undtagelse); dog kan man ikke troe dem. Breve fra Holland, fra en god Kilde, berette, at Holland vil sætte sit Militair paa en respectabel Fod, ikke afskedige de over deres Tid tjenende Militser, men kun give dem ligesom de mobile Skytter, en ubestemt Permission; men alle disse Anordninger gjælde ingenlunde et Overfald paa Belgien fra Hollands Side. Holland ruster sig kun for det mulige Øieblik, hvilken det venter med den største Rolighed og Consequents, men dog slagfærdig. La Qvotidienne paastaaer, at under Keiser Nicolaus's Ophold i Berlin blev det bestemt, at enhver fremmed Jntervention i Belgien skulde ansees som en Krigserklæring.
Viborger Samler, 1835-01-06
Blandet. Den første December skulde den nordamericanske Congres aabne sine Møder. Man imodesaae hver Dag Præsidentens Budskab. Man troede, at dette vilde antage en meget skarp Tone imod Frankrig, hvis Opførsel med Hensyn til de 25 Mill. havde vakt stor Uvillie hos alle Partier. Angaaende Banken meente man, at Præsidenten, der var vis paa en stor Majoritet i Repræsentanternes Kammer, vilde een Gang for alle gjøre Ende paa den. - J Albanien er udbrudt en meget alvorlig Opstand, der maaskee kunde give Sultanen Leilighed til andet Brug for sine Tropper end, ved deres Nærværelse i Lilleasien, at befordre Uroligheder i Syrien.
Viborger Samler, 1835-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 2den Januar. Hamborg 2 Mk. – a vista 206. Species 206 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. eller 105 1/4 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-01-06
Hr. J. M. Cohen bekjendtgjør i Aalb. Stiftstidende en Høiesteretsdom, hvorefter Komd. Niels Faartoft af Nykjøbing, for sit mod Cohen brugte lovstridige Forhold, er dømt til at bøde 100 Rbd. Sølv til Nykjøbing Kjøbstads Fattigkasse, samt udrede Processens Omkostninger for Høiesteret med 100 Rbd. J Henseende til de givne Mortificationer er Landsoverrettens Dom kjendt ved Magt. Det Broch-Bredalske Legat som i Aar skulde tillægges en i Randers Bye ved ulykkeligt Tilfælde i Armod kommen skikkelig og redelig Familie, til sammes Hjelp og Opreisning, er ved plurima vota bleven tillagt Kjøbmand Christen M. Welling i Randers.
Viborger Samler, 1835-01-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de December f. A., er Eier af Kragerupgaard i Sjælland, Secretair A. D. Dinesen, udnævnt til Justitsraad.
Viborger Samler, 1835-01-06
Døde. Kjøbenhavn: Etatsraadinde Marie Elisabeth Aagesen, f. Fischer. Tømmerup Præstegaard, Sognepr. for Tommerup Menighed i Sjælland Peder Johan Katterup, 58 Aar. - Svendborg; Oberst A. G. J. v. Bülow, 83 Aar. - Odense, Kapitain Mauriz Hansen, 58 Aar. Stenløse Præ gaard: Pastor Reess, 55 Aar (død af en voldsom Blodstyrtning.) – Giersløv. Bartholine Kirstine Justesen, f. Engberg, 28 Aar. - Storehedinge: Niels Capple Petersen, 13 Aar. - Assens, Maren Lillelund, f. Rasmussen, 51 Aar. - Kolding: Jfr. A. R. Bruun.
Viborger Samler, 1835-01-06
Copulerede i Aarhuus den 31te Decbr.: Hr. Kjøbmand Hans Hendrik Lindbard fra Helsingøer og Jomfru Sophie Elise Lindhard.
Viborger Samler, 1835-01-06
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 22de December 1834 blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen.
Viborger Samler, 1835-01-06
Slagterfrimester Hans Rasmussen, i Egenskab af Værge for hans Hustrue, contra: Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, og saaledes kiendt for Ret.¬
Viborger Samler, 1835-01-06
De paaankede i Borgerbladet No. 9 for Løverdagen den 9de August d. A. under Overskrift: "Fleskehandlerinderne Mad. Zimmer og Mad. Rasmussen i Klammerie med Høkeren", mod Citantens, Slagterfrimester Hans Rasmussens Hustrue fremførte beskyldninger, om, at have drevet uberettiget Udsalg, og ofte foranlediget Uorden, saavelsom den om hende brugte Benævnelse "Fleskeprindsesse", bør døde og magtesløse at være, og ikke komme hende til Skade eller Forkleinelse paa Ære eller gode Navn og Rygte; og bør Jndstævnte Bogtrykkersvend C. Tengnagel Barnevitz, som Redacteur af bemeldte Blad, derfor bøde 50 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedlasse. Saa betaler han og til Citanten denne Sags Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved i Overeensstemmelse med den 20de , i Forordningen af 27de Septbr. 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Comptoiret i ovenmeldte Ret den 30te Decbr. Hoff.
Viborger Samler, 1835-01-06
De Gevinster som ere faldne i 87de Lotteries 5te Classe, i min Collection, udbetales nu daglig. Nye Lodsedler a 2 Rbd., til 1ste Classe af dette Aars Lotteri, ere at faae. Frilodder ombyttes. Skive 4de Januar 1835. L. Schjørring.
Viborger Samler, 1835-01-06
Fredagen den 30te Januari bliver Borger bal hos P. Lund paa Torvet.
Viborger Samler, 1835-01-06
En Dreng, som er confirmeret og har Lyst til at lære Malerprofessionen, kan strax antages i Lære hos Viborg den 5te Januar 1835. J. Gjørup, Malermester.
Viborger Samler, 1835-01-06
Auctionsplacat. Jfølge Dom og Udlæg, lader Hornum Fleskum Herreders Overformynderie Stedet No. 283 paa Tyvdahlgade i Nibe, hvilket tilhører Christen Pedersen Mølgaard, stille til 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction paa Raadstuen i Nibe d. 3die Febr. d. A. 2den Ditto Ditto d. 17de f. M. d. 3die Marts d. A. 3die Ditto i selve Stedet hver Dags Formiddag Kl. 10. Huset er paa 3 Fag, af Muur- og Bindingsværk og med Tegltag, samt tilliggende Hauge. Conditionerne erfares ved Auctionerne, og Eiendommen vil ved den 3die Auction tillige blive alternativ opraabt til Nedbrydelse. – Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af af 22de April 1817. Nibe den 1ste Januar 1835. Lynge.
Viborger Samler, 1835-01-06
Rettelse. J No. 3 af d. Bl., 3 Col., 2 Sp., L. 25, f. N., stod: "Gouverneur, læs: "Commandeur."
Viborger Samler, 1835-01-08
63de Aargang. 1835. No. 3. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Tamler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 8de Januar. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-01-08
Den unge Dronning af Portugal har i egen Person prorogeret Cortes med en Tale.
Viborger Samler, 1835-01-08
Kongen af Preussen har givet et Beviis paa sin Tilfredshed med sin hidtilværende Consul i Bayonne, Kjøbmand Bardewitsch, ved at sende ham Sløifen til den røde Ørns Ordens 3die Classe.
Viborger Samler, 1835-01-08
J en nylig i England afholdt Folkeforsamling var en af de meest rasende Demagoger saa fræk at betegne Kongen som Antireformernes Overhoved og at tilføie: "Sagerne synes at ville antage den samme Sikkelse som under Carl 1, og man maa ikke glemme, hvorledes det gik hiin Monarch." Denne Yttring vakte den største Forvirring, og efter en heftig Ordvexel besluttede man, i Protocollen, istedet for Konge" og "Majestæt at sætte Landets første Magistratsperson."
Viborger Samler, 1835-01-08
Nylig har en høi Person (Hertugen af Cumberland?) ved sin Afreise fra Berlin til London yttret, at han endnu aldrig med saa glad et Sind og under saa lykkelige Auspicier for den britiske Nation havde forladt Fastlandet, som denne Gang.
Viborger Samler, 1835-01-08
J November 1833 bleve i Königsberg 4 Menneskeer paa een Gang forgiftede ved et besynderligt Tilfælde. Jnspecteur Schucharts Hustru havde nemlig kjøbt en Gaas af en Bondekone, sat den stegt paa Bordet, og selv, tilligemed sin Mand, Datter og Tjenestepige, spiist af den, hvorpaa alle Fire vare blevne angrebne af hæftige Mavesmerter. Faderen og Datteren døde kort efter; Moderen og Pigen bleve reddede. Da der ved Ligenes Aabning viste sig Spor af Forgiftelse, blev Bondekonen arresteret, og afgav følgende Forklaring: "Efterat hun havde slagtet og udtaget Gaasen, havde hun lagt den ned i Kjælderen, hvor den blev liggende i flere Dage, og da hun igjen hentede den, for at bringe den tiltorv, var hun bleven vaer, at en stor Tudse var krøben ind i den. Hun havde taget Tudsen ud, og derpaa ingen videre Betænkning gjort sig ved at sælge Gaasen." Sandsynligviis havde altsaa Tudsen her været Aarsag til Forgiftelsen. - Ved at anføre den forestaaende Begivenhed i "itzehoer Ugeblade tilføier en Læge, at han for 7 Aar siden ogsaa har havt et ForgiftelsesTilfælde, hvor flere Personer vare blevne syge efter at have nydt en i Leerpotte kogt Kalvekjødsuppe med Gullerødder paa. Ved anstillede Undersøgelser var det bleven bragt til Vished, at Giften havde været i Gulerødderne, og da Man eftersaae den i Kjælderen, liggende Bunke, hvoraf de vare tagne, fandt Man en stor Deel Tudser blandt Samme. En Kone, som ogsaa havde spiist af Suppen, men ikke af Nødderne, feilede Intet. Patienterne bleve vel Alle snart igjen helbredede, men hos et Barn var endeel af Giften allerede gaaet over i Blodmassen, hvorved der opstod en saadan Mængde Bylder over dets hele Legeme, at Lægen i sin 26-aarige Praxis ei havde havt noget lignende Tilfælde. For nogen Tid siden forekom i Alencon følgende skrækkelige Exempel paa Mordelyst: Homorine Pallous, en Pige paa 11 Aar, havde i en Tid af mindre end 4 Dage druknet tvende af Naboernes Børn i en Brønd (det ene Barn var 2, det andet var halvtredie Aar), og forsøgte paa den fjerde Dag, ogsaa at skyde en 11-aarig Pige ned i samme Brønd; men fik ikke Held dertil og blev derved opdaget at være de andre Børns Morder. Faderen skal have behandlet Homorine for haardt, Moderen derimod stedse seet igjennem Fingre med hendes, allerede fra ganske Lille af yttrede Ondskab. Hendes største Glæde, var at gjøre andre Børn Fortræd, at kaste dem Sand i Øinene, eller pidske dem med Brændenæller. Ogsaa imod Dyrene udøvede hun sin Ondskab, og havde især inderlig Fryd af at pudse Gaarhunden paa Faarene, eller lade ham sønderrive Gæs, Høns og andet Fjederkræ. Foreholdt Man hende hendes slette Handlinger, svarede hun Jntet; men hendes Øine gnistrede da, og hun skar Tænder ligesom en Abe. Hun er bleven dømt til 20 Aars Jndspærring i et Tugthuus.
Viborger Samler, 1835-01-08
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn forevises i denne Tid en lille Schweizerinde som en stor Natursjeldenhed. Hun er 57 Aar gammel, og 38 Tommer høi. Ligeledes: den navnkundige vilde Fyrste: Yagans Hoved.
Viborger Samler, 1835-01-08
J Fyen er det kommet til Proces i Anledning af Valgmødet i det 15de Landdistrict. En betydelig Deel af de Vælgende havde til et vist Moment givet en Arvefæster deres Stemme som Deputeret, saa at han havde et overveiende Antal Stemmer for sig. Da indtraf den Omstændighed, at, idet Valgene foretoges i en Kroe, udspredtes det Rygte, at den omtalte Arvefæster var under Justitiens Tiltale, og at derfor Valget af ham vilde ansees for ugyldigt hvilket Rygte almindelig erklæres for grundfalsk - heraf blev alligevel Følgen, at Manden fra det Øieblik af ingen flere Stemmer fik, og hverken blev Deputeret eller Suppleant. Han har senere indstevnet Vedkommende for en Politiret, og nedlagt Paastand, paa Æresopreisning. Sagen er ikke bleven forligt, men svæver for Retten. Hr. N. Langkilde paa Biskopstorp, paa Langeland, bekjendtgiør, at han, eftersom Tyverierne nu der i Egnen drives med en næsten magelos Dristighed, har søgt at beskytte sin Eiendom ved anlagte skarpladte Selvskud omkring alle Gaardens Bygninger, saa at Enhver, der ikke følger de rette Veie til Gaarden, selv maae tilskrive sig den Skade ham tilføies. - (Her i Viborg er i den senere Tid skeet flere dumdristrige Tyverier.)
Viborger Samler, 1835-01-08
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 22de Decbr. 1834.
Viborger Samler, 1835-01-08
J Sagen No. 221.
Viborger Samler, 1835-01-08
Ldsoppt. Møller mødte for de forhenværende Overformyndere i Fredericia, Consul Geelmyden og Stadshauptmand Honore.
Viborger Samler, 1835-01-08
Ldsoppkt. Otterstrøm mødte for Skifteretten i Fredericia, contra: Ldsoppt. Bastrup, bef. for de nuværende Overformyndere i Fredericia. (Gjenstanden for nærværende Søgsmaal er et Tab af 260 Rbd. 90 s. Sølv, Overformynderiet har lidt derved, at 2de navngivne under Overformynderiet sorterende Umyndige, der tilligemed andre Umyndige vare lodtagne i 2de Pantefordringer i afgangne Stadshauptmand Thomsens Boe, have ved skeet Udbetaling til dem af de nævnte forhenværende Overmyndere erholdt de anførte 260 Rbd. 90 s. Sølv, meer end der kunde tilkomme dem ifølge det Udlæg, der ved endelig Repartition i Stadshauptmand Thomsens Boe den 3die December 1825 er givet Overformynderiet for dettes 2de Pantefordringer i det Hele.
Viborger Samler, 1835-01-08
De forhenværende Overformyndere have grundet den paastaaede Frifindelse deels derpaa, at hvad de have udbetalt de 2de omhandlede Umyndige saavel i Rente som Capital er skeet i Medfør af Bestemmelserne af Skifteretten i Thomsens Boe, der ere usvækkede, og som Skifteretten ved den endelige Repartition var uberettiget til at forandre, og deels derpaa, at Ansvaret i alt Fald maatte paahvile Skifteretten, der har foranlediget, at Udbetalingerne til de 2de Umyndige er skeet med en saa stor Sum, hvorved den er foregaaet.) Dom: "Appellanterne Skifteretten i afgangne Stadshauptmand Thomsens Boe, Cancellieraad Borgermester Rahbek og Justitsraad Dræbye, bør til Fredericia Byes Overformynderie betale de paastævnte 260 Rbd. 90 sk. Sølv med Renter 4 pCt. deraf fra 3die Decbr. 1825 indtil Betaling skeer, samt udrede det Prokurator Jørgensen ved Underretsdommen tillagte Salarium, 16 Rbd. Sølv, og endvidere betale i Salair til Jndstevntes befalede Sagfører for Overretten, Prkt. Bastrup 12 Rbd. Sølv, hvorimod Appellanterne, de forhenværende Overformyndere, Consul Geelmoden og Stadshauptmand Honoree, bør for det nævnte Overformynderies Tiltale i denne Sag fri at være. Forøvrigt ophæves Processens Omkostninger for begge Rettet, og de Prokuratorerne Fol mann og Seidelin ved Byetingsdommen tillagte Salarier, udredes af det Offentlige. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Fredericia Stadstingsret, den 2den Decbr. 1833. er, af den constituerede Sættedommer, Justitsraad Herredsfoged Boeck, dømt saaledes: "De forhenværende Overformyndere, Consul Geelmyden og Stadshauptmand Dannebrogsmand Honoree, bør tilligemed Skifterettens Personale, Cancellieraaad Borgmester Rahbek, Justitsraad Raadmand Dræbye, Een for Alle og Alle for Een. betale til Fredericia Overformynderie 260 Rbd. 90 s. Sølv med Renter fra 3die Decbr. 1825 indtil Betaling. skeer, og Procesomkostninger 30 Rbd. Sølv, hvoraf udredes 16 Rbd. Sølv til Procurator Jørgensen, det ordinair Retsgebyhr til Dommeren med Afgivt til Justits fondet, og for det stemplede Papiir, som vilde have medgaaet, hvis Sagen ikke havde været beneficeret, til den Kongelige Kasse 1 Rbd. 4 Mk. Sølv. De Sagførerne, Prokuratorerne Fohlmann og Seidelin, hver for sig tilkommende 12 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-01-08
J Sagen No. 171. Ldsopprit. Otterstrøm, mødte for Prokurator Albinus i contra Varde, Ldsoppkr. Møller, befalet for Procurator Hansen i Varde, samt Ribe Stiftsøvrighed.
Viborger Samler, 1835-01-08
J Sagen No. 192.
Viborger Samler, 1835-01-08
Ldsovpkt. Møller, mødte for Kjøbmand Bollerup af Ringkjøbing, contra: Ldsoppkt. Otterstrøm, mødte for Laust Knudsen Boel og øvrige Arvinger efter afgangne Niels Knudsen Boel. (Under denne Sag har Citanten, Kjøbmand Bolle rup, paaanket en ved Bølling og Nørre Herreders Ret den 7de Marts f. A. afsagt Dom i en Sag, som Citanten havde anlagt imod Jndstevnte Laust Knudsen Boel, deels for at faae et Sidstnævnte af hans afdøde Broder, Niels Knudsen Boel, den 11te Mai 1832 meddeelt Skjøde kjendt ugyldigt, og deels for at faae Dom for Rigtigheden af en Fordring paa 184 Rbd. 4 Mk. rede Sølv, som Citanten formener at have tilgode hos afdøde Niels Knudsen Boel; hvorhos Citanten i Forening med berørte Dom endvidere har paaanket en ved de samme Herreders Skifteret den 9de Januar d. A. afsagt Decision eller Kjendelse, der iblandt Andet ogsaa omfatter det foranførte Krav paa 184 Rbd. 4 Mk.) Dom: "Naar Citanten, Kjøbmand Bollerup, efter foregaaende lovlig Stevning til Vedkommende inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at det ovennævnte Gjeldsbeviis af 1ste April 1832 er udstædt og underskrevet af nu afdøde Niels Knudsen Boel, og at denne ligeledes har af Citanten modtaget de Vare, forhvilke Citanten har fordret de ovennævnte 24 Rbd. 4 Mk. rede Sølv, saa bør Citanten være berettiget til i bemeldte Niels Knudsen Boels Boe at erholde Udlæg efterFordringens Natur og Boets Beskaffenhed for de foranførte 184 Rbd. 4 Mk. r. S.; og bør i dette Tilfælde Processens Omkostninger for Overretten være ophævede. Trøster han sig derimod i det Hele eller forendeel ikke til at aflægge en saadan Eed, bør Boet i første Tilfælde ganske, og i sidste Tilfælde, forsaavidt Eeden ikke aflægges, for hans Tiltale med Hensyn til dette Krav fri at være, og bør Citanten, naar han saaledes ganske eller foren deel ikke aflægger Eeden, betale Jndstevnte, Laust Knudsen Boel, Processens Omkostninger for Overretten med 30 Rbd. Sølv. Med Hensyn til det paastevnte Skjøde af 11te Mai 1832 bør Jndstevnte, Laust Knudsen Boet, for Citantens Søgsmaal, saaledes som dette er institueret for Overretten, fri at være. Det Jdømte at efterkommes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Bølling og Nørre Herreders Ret, den 7de Marts 1833, er, af den constituerede Dommer, Prokurator Tvede, dømt saaledes: "Denne Sag afvises. Jndstevnte, Laust Boel, bør til Citanten, Kjøbmand Bollerup i Ringkjøbing, at betale Sagens Omkostninger med 107 Rbd. 5 Mk. 9 2 s. Sølv foruden hvad Sættedommeren efter lovlig Regning tilkommer, saa bør han og til Justitskassen erlægge i Mulct for unødig Trætte 4 Rbd. Sølv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til at det af Citanten fremlagte Beviis af 1ste April f. A. og det af Jndstevnte fremlagte Udkast-Skjøde af 3die Marts f. A. ere skrevne paa ustemplet Papiir.
Viborger Samler, 1835-01-08
Kjøbmand Bollerup bør inden 8 Dage fra Dato omskrive Regningerne af 16de Juli f. A. og 24de Juni d. A. paa stemplet Papiir, respective af 3die Classe No. 3 og 3die Cl. No. 2. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."- Ved de samme Herreders Skifteret, den 9de Januar 1834, er, af den ordinaire Skifteforvalter, Cancellieraad Herz, decideret saaledes: "Følgende i afdøde Niels Knudsen Boels Boe anmeldte Fordringer: 1) Kjøbmand Søren Harpoth 9 Rbd. 3 Mk. H. Cour.; 2) Kjøbmand Bollerup i Ringkjøbing 184 Rbd. 4 Mk. r. S.; 3) Laust, Thorup 9 Rbd. 2 Mk. r. S. &c., kunne ei antages til Udgivet i Stervboet, saafremt ei tilstrækkeligt Beviis for Fordringernes Rigtighed fremkommer inden Boets Slutning, 2. Forsaavidt stemplet Papiir skulde været forbrugt til de foran ommeldte fremkomne Regninger forbeholdes Kongens Kasses Ret."
Viborger Samler, 1835-01-08
AVERTISSEMENTS. At Restanceliste over det Uindkomne af Byeskatten.
Viborger Samler, 1835-01-08
Jndqvarterings=Hielpeskatten, Deliqventskatten, og Skoleskatten for 2det Halvaar 1834, vil blive afgivet den 15de d. M. bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Viborg, 7de Januar 1835. L. Worre.
Viborger Samler, 1835-01-08
J Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag bliver det sædvanlige Borgerbal afholdt Søndagen den 1ste Febr. hos M. sal. Brøndum.
Viborger Samler, 1835-01-08
At jeg fra dette Aars Begyndelse igjen selv har tiltraadt mit Bageri, og at saavel Hvedebrød som Rugbrød dagligt hos mig kan kjøbes, bekjendtgjøres herved. H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1835-01-08
En Præstegaard paa circa 9 Tdr. Hartkorn kan, til førstkommende Mai faaes i Forpagtning, men uden al Besætning og Avlsredskaber. Stiftsbogtrykkeriet anviser de Søgende.
Viborger Samler, 1835-01-08
Hos Undertegnede i Ans Kroe, tæt ved Landeveien og Skoven i en behagelig Egn, er Værelser for 2de Familier eller Pensionister at erholde til Leie til 1ste Mai d. A., og kan tillige erholdes: Jldebrændsel samt Foder og Græs til en Koe for hver Familie, naar derom accorderes med Eieren. A. Finderup.
Viborger Samler, 1835-01-10
63de Aargang. 1835. No. 6. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Viborger Tamler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 10de Januar. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dous.
Viborger Samler, 1835-01-10
Udenlandske Efterretninger. England. J Hovedstaden hersker den største Bevægelse, og paa begge Sider forbereder man sig med Jver til Valgene; man venter, at disse ville være tilendebragte om 10 eller i det Høiste 14 Dage.