JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-12-21
Formedelst forandrede Omstændigheder i min borger ge Stilling, agter jeg ved offentlig Auction at bortsælamit i Thisted Kjøbstæd eiende Garverie. Auctioner afholdes i Garveriet, Torsdagen d. 4de Januar 1816 Formiddag Kl. 10. Conditionerne skal blive saa fordeelagtige som muligt, og hvem der maatte ønske sig Underretning om Garveriets Forfatning, kan erholde den, naar de i potofrie Breve derom henvender sig til Hr. Premier=Lieutenant v. Sandbæk, Amtstuefuldmægtig Ovesen eller mig selv, alle her i Byen. Thisted, den 8de December 1819. Philiph Levin.
Viborger Samler, 1815-12-21
Sidste Mandags Aften er stiaalen en mørkblaa Reisekappe af en Vogn i min Port. Skulle nogen opdag dette Tyveri, bedes det anmeldt for Undertegnede, Dinesen. Branddirecteur.
Viborger Samler, 1815-12-25
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-12-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) St. Helena 19 Octbr.
Viborger Samler, 1815-12-25
Admiral Cockburn er landet her i Forgaars med Skibet Northumberland, og i Gaar landsatte han Bonaparte. Farten blev ham tilsidst meget kedsom. Mad. Bertrand er slet ikke tilfreds, og siger Øen Helen er en Ørken og skikket til at gjøre Fanden selv kedsommelig. Den bevogtes overmaade strengt af Engelske Krydsere.
Viborger Samler, 1815-12-25
London 8 Decbr.
Viborger Samler, 1815-12-25
Fra Admiral Cockburn kom d. 4de D. Depescher, af 25 Octbr. som anmelde Bonapartes Ankomstil St. Helena. Veiret paa Overreisen var slet; men Bonaparte var dog ved got Helbred. Overfarten varede i 66 Dage. Ved Rygtet om hans Komme, steeg alting grueligt paa Øen; det udyrkede Land til 100 Procent. Bonaparte skuede med Taushed Øens nogne Bjerge ved Ankomsten. - Mad. Bertrand ønskede den Fanden i Vold. Da han d. 23 Septbr. passerede Linien og skulle efter ganel Skibsbrug hønse, gav han Neptunus 100 Napoleonsdorer; de franske Generaler og Børn gav hver en dobbelt Napoleonsdor. Frue Bertrand, der er en meget moersom Kone, ønskede ofte, at Skibet aldrig maatte finde Heleng.
Viborger Samler, 1815-12-25
De Østerrigske Erkehertuger ere komne til Edingborg.
Viborger Samler, 1815-12-25
J Nyorleans i Nordamerika har Bonapartes Fordrivelse af Europa afstedkommet mange Spektakker og voldet at 5 Mennesker ere myrdede ved Dalkestik.
Viborger Samler, 1815-12-25
Nordamerikanerne ruste sig til Krig mod Sydamerikanerne. Det første Bonaparte spurte om da han kom til Helene, var om der var en god Uhrmager, Man svarede ham, at en af de fornemste Kjøbmænd (Salomons) tillige var den bedste Uhrmager, han leverede ham derpaa et Guld-og et Sølv=Repeteeruhr, som begge spillede musikalske Stykker, for at reparere dem. Man anmærkede, at Bonap. havde en ganske overordentlig Appetit ombord. Ofte spiiste han Frokost paa Sengen og drak Kaffe, Chokolade og nogle Glas rød Franskvil til. Han skrev og daglig nogle Timer.
Viborger Samler, 1815-12-25
Det forhen Læste, at Hs. K. H. Prindsessen af Wallis skulle have brevvexlet med Madame Murat, er en nedrig Bagvaskelse.
Viborger Samler, 1815-12-25
J Qvebek i Nordamerika er paa en kort Tid saa tit opkommen Jld, at Skaden belober sig til 170,000 Pd. og, man troer Mordbrændere voldte den.
Viborger Samler, 1815-12-25
Rom, d. 21de November. Til Ære for Christenheden skulle de forskjellige europæiske Magter have besluttet, at gjøre en Ende paa de afrikanske Barbareskers Røverier. Der er desangaaende, som man forsikkrer, bleven sluttet en Tractat, som skal bestaae af 139 Artikler, og en meddeelt vor Statssecretair. Foruden Slavehandelens Afskaffelse har man paa Kongressen i Paris, der vil gjøre Epoke i Historien, besluttet at give de afrikanske Søestater en Regjering, der giver den største Garanti for Vedligeholdelsen af Rolighed og Orden. De til denne Expedition bestemte Tropper, skulle udgjøre 45000 Mand. Alle christne Slavet skulle sættes i Frihed, og Expeditionens Tropper have samme Uniform. Paven skal have Tilladelse at sende en Legat til Afrika, dog uden at denne maae blande sig i de verdslige Anliggender. Porten skal som det hedder, være neutral i denne Krig.
Viborger Samler, 1815-12-25
Wien, d. 6te December. Jforgaars var det en yderst glædelig, Dag for vor Hovedstad. Det i sidste Feldttog erobrede Skyts blev nemlig ført gjennem Gaderne til Tøihuset. Allevegne orimlede det af Mennesker, der vilde see disse Trophæer, som, tillige med mange fra Paris tilbagehentede Kunstskatte, Bøger, Haandskrivter og Documenter, ere ankomne hertil.
Viborger Samler, 1815-12-25
Hovedpunkterne i den mellem den høie Port og Servierne sluttede Tractat skulle være følgende: 1) Servien erkjender Storherren som Overherre. 2) Det beholder sin gamle frie Religionsøvelse og Forfatning. 3) Hver Familiefader betaler aarlig en Ducat, og desuden hvert Menneske en Piaster. 4) Jngen Servier maae bosætte sig i Tyrkiet, og omvendt; dog tilstædes dem Ophold i Handelsanliggender. 5) Belgrad vedbliver at være besat af Velisch Pascha. 6) Storherren har i Krigstid fri Raadighed over et servisk Troppecorps paa 15000 Mand. 7) Servien har en fast, befuldmægtiget Agent ved Divanet.
Viborger Samler, 1815-12-25
Overrhinen, d. 28de November. Jfølge Efterretninger, som i de senere Dage indløbe og fra alle Sider bekræfte sig, erfarer man, at hele Elsatz, med Undtagelse af Fæstningerne, skal vedblive at være besat af de allierede Tropper; blandt disse Fæstninger ere ogsaa Lauterburg og Weissenburg, man veed ei af hvilke Grunde, da de vel ere forsynede med Volde og Grave, men i de sidste Aar ei betragtede som Fæstninger. Ogsaa de forrige lothringske Bispedømmers Gebeet befinder sig i samme Tilfælde. Fæstningerne, i begge disse Provindser, som derover blive ganske afskaarne fra det indre Frankrig, og staae udenfor al militair Forbindelse med de øvrige franske Krigspladser, befinde sig derved i fuldkommen Afhængighed af de allierede Magter, hvilket vil være af stor Vigtighed, hvis Uroligheder igjen skulde udbryde i Frankrig.
Viborger Samler, 1815-12-25
Danzig, den 8de December. Vor allerede siden Aaret 1807 af allehaande Ulykker hjemsøgte Stad, blev iforgaars truffet af et Uheld, som paa ny har nedsænkt os i Sorg. Bemeldte Dag, kort før Klokken 9 om Morgenen, sprang et paa Volden, i Nærheden af Jacobsporten, ligeoverfor den temmelig brede Gade Schlusseldamm liggende Krudtmagasin, hvori 14 Artillerister befandt sig, med en ubeskrivelig frygtelig Larm, og med en Rystelse, der lignede et heftigt Jordskjelv, i Luften. Ved Siden deraf og i Magasinet selv forvaredes en Mængde Kugler, Granater og Kartetsker, som ved Krudtets Magt bleve kastede i alle Retninger, endog til de fierneste Dele af Staden og anrettede der Ulykke og Skade. Luftens Tryk var saa stærkt, at Vinduer og Dørre næsten allevegne sprang op. Dette skrækkelige Øieblik har berøvet mange Mennesker deres timelige Lykke, og kostet mange Liv og Sundhed; de Dræbtes og Saaredes Antal, som endnu kan lade sig nøiagtig angive, anstaaes til mellem 300 og 400 Personer. De Nærheden af dette massive Krudttaarn liggende Huse ere ganske tilintetgjorte, de længere fraliggende stærkt beskadigede, og det hele Qvarteer af Staden, er næsten uden Tag og Vinduer. Gaden Schlusseldamm var saa bedækket med Liig og afrevne Legemsdele, at den saae ud som en Valplads.
Viborger Samler, 1815-12-25
Den meget strænge Frost, mellem 15 og 18 Grader, forøgede endnu denne Ulykkes følger; dog havde man allerede i Gaar faaet de Saarede anbragte, og pleier dem med største Hjertelighed. Uforsigtighed har vist nok været Aarsag til denne sørgelige Tildragelse.
Viborger Samler, 1815-12-25
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-12-25
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.). Wien. Hs. M. den østerrigske Keiserinde har d. 1ste Decbr. forladt Venedig og begivet sig til Modena for der hos sin Familie at tilbringe endeel af Vinteren. Denne yndede Fyrstindes Bortreise vakde almeen Deeltagelse.
Viborger Samler, 1815-12-25
Frankrig. Forræderen Ney er man da ogsaa færdig med. Efter 3 Dages Procedure blev han d. 6te af Pairskammeret dømt til at straffes efter Loven af 12 Mai 1793, og næste Morgen Kl. 9 1/2 skudt paa Grenelle=Sletten.
Viborger Samler, 1815-12-25
Et nyt Skrivt var udkommet til hans Fordeel, som han havde ladet uddeele imellem Pairkammerets Lemmer; men da det kuns indeholdt hans forrige Levnetsløb, saa fandt det ikke synderligt bifald. Det var bestemt, at der til at domfælde Ney udfordredes de fem Ottendedele af Stemmerne. Efterat Anklage=Aften atter var oplæst, skreed Man til Vidners Afhøring. 19 af disse vare imod og 21 for den Anklagede.
Viborger Samler, 1815-12-25
Da den sidste Dag Neys Advokat Hr. Berryeratter vilde beraabe sig paa den i Pariser-Traktaten belovede Amnesti, svarede den Kongel. Kommissair Hr. Bellart: "Vi ere Franzoser og dømme efter franske Love." Da hans anden Advokat Hr. Dupin nu bemærkede, at Marskallen, som fød i Saarlouis ikke længer var fransk Undersaat, og man yttrede Mishag herover, reiste Marskallen sig hastig op, og sagde: "Jo mine Herrer, Jeg er Franzos, og vil døe som Franzos. Hidtil troede jeg, at man inddrømmede mig Frihed til at forsvare mig; men nu mærker jeg, at man vil lægge mig Hindringer i Veien. Jeg takker mine ædle Forsvarere for hvad de have gjort for mig. Jeg vil heller have slet intet, end et halvt Forsvar. Jeg dømmes imod Traktaters Hellighed, og man vil forbyde mig, at tage min Tilflugt til dem. Men jeg appellerer desangaaende, ligesom General Moreau til Europa og Efterslægten". Kommissæren svarede: at man alt havde hørt formange antifranske Maximer. Marskallen var tilladt alt, hvad han behøvede til sit Forsvar. Da Kantsleren derpaa opfordrede Advocaterne til at tale, afbrød Ney ham med disse Ord: "Ogkjeg forbyder mine Advokater at tale meere for mig, naar de ikke maae fremfør alle de Grunde, som synes dem fornødne til mit Forsvar." Hr. Bellart erklærede derpaa, at han ikke vilde svare dem et Ord mere, hvorefter Klagen blev oplæst, og Marskallen uforandret hørte selv den nedlagte Paastand om Dødsstraffen. Da Kantsleren endnu spurgte ham: om han slet Jntet havde at indvende derimod, svarede han, idet han reiste sig, for ligesom at tage Afsked fra de Tilstædeværende: "Aldeles Jntet Monseigneur!" Han blev nu bortført, og Dommen derefter afsagt Kl. 1 1/2 om Aftenen, hvorpaa Hr. Bellart forlangte at Marskal Ney, for sin æreløse Handling, ikke meere skulde være Medlem af Æreslegionen, hvilket Præsidenten og i Kammerets Navn erklærede. Af 160 forsamlede Medlemmer stemte 142 for Marskallens Død. Da Ney Kl. 6 om Morgenen gik ind i Pairskammeret, omfavnede han sin Advokat og svarede ham paa de Ord: De har saa villet: "Lad os gaae, Kjære, Det er forbi. Vi sees igjen i en anden Verden, Dommen, ved hvis Afsigelse han ikke maatte være tilstæde, hørte han med megen Fatning forlæse af en Greffitr. Han forlangte derpaa at spise, hvilket han gjorde med temmelig Appetit. Da han fornam, at hans Bevogtere vare opmærksomme paa en liden Kniv, som han betjente sig af, slængte han den bort og saade: Troer De, at jeg er bange for Døden, Efter Maaltidet røgte han rolig en Cigarre, lagde sig derefter paa Sengen og sov, eller i det mindste syntes at sove, i 2 Timer, og gik derpaa som meldte sin Død imøde.
Viborger Samler, 1815-12-25
Mallaga, den 15de November. Krigsbriggen, Bornholm, commanderet af Capt. Schønheder, er ankommen igaar Eftermiddag paa denne Rhed. Han vil uopholdeligen fortsætte Reisen til Malta og derfra til Tripolis.
Viborger Samler, 1815-12-25
Cadix, den 15de November. Capt. Asmussen. førende Skibet Seeblumen, er ankommen hertil, og hur udsaat, at han den 14de mødte ved St. Marie tvende Transportskibe under dansk Flag, bestemte med Foræringer til Barbariet. Fem danske Skibe ere ankomne hertil, bestemte til Middelhavet, og vente med Længsel paa Tilladelse til at kunne fortsætte deres Reise.
Viborger Samler, 1815-12-25
Claristiania, d. 9 Decbr. Af en Bekjendtgjørelse fra Antmanden i Smaalehnene, dat. 4de Decbr., erfaret, med Hensyn til Postens Plyndring, imellem Postgaarden Schøyen og Moss, at Postrytteren var dødelig forslaaet, at Røveren var alene, og formodentlig efter Handlingen er gaaen i gjenneen Moss, og saaledes rimmeligviis befinder sig i Smaalehnenes Amt, og at han, saavidt hidtil vides, kun har bemægtiget sig 2400 Rbd.
Viborger Samler, 1815-12-25
Napoleon paa St. Helena. Det engelske Admiralitet havde den 14de d. erholdt Depescher fra Sir Cockburn, daterede af 25de Octbr. fra St. Helena. Expeditionen var dertil den 23de f. M. arriveret. Napoleon var ved got Heldred. Hamfor sin Person skulde Gouverneurlieutnantens Huus foreløbigen anvises til Vaaning; dette Huus ligge saaledes paa en Bakke, at ingen hverken kan nærme sig det eller gaae ud derfra, at det jo, endogsaa i en temmelig lang Frastand kan vorde bemærket. - Corvetten Julie skulde nogle Dage efter afgaae fra Portsmouth med Depescher fra Regieringen til St. Helena. Skrivelse fra En som var ombord paa Northumberland: Efter en lang og besværlig Fart ere vi ankomne her til St. Helen og have landsat Bonaparte. Han beboer foreløbigen en Hr. Balcomes Huus. Adskillige blandt hans Følge synes det allerede at angre, at de ere gaaede med ham, og Mad. Bertrand har forlangt at tage tilbage til Europa for at opdrage sine Børn. Bonaparte giør sig kun liden Motion, gaaer tidlig til Sengs og staaer sildig op; hele Aftenen spiller han Kort, og om Middagen sidder han neppe en halv Time tilbord, Paa Reisen var han temmelig slet i Humeur og er det saaledes endnu. Øen bliver meget strengt bevogtet; mellem alle dens Havne og Skibene er der oprettet Signaler; Vagtskibe og Brigger krydse deromkring, saa det aldeles vil være ham umueligt at undkomme. Efter Solen Nedgang tør ingen forlade Skibet, og ethvert Skib er beredt til, paa første Vink at gaae under Seil, - Paa Reisen skal Bertrand have yttret sig til Admiral Cockburn, at Bonaparte havde sagt til ham, at han ingen Leilighed vilde benytte til Flugt, for ikke derved at kompromittere en Officier, der saa godt havde behandlet ham, hvorpaa Admiralen havde svaret, havde han sagt mig det selv, vilde jeg strax have givet ham en Skildvagt ved hver Side".
Viborger Samler, 1815-12-25
Jndenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-12-25
Kjøbenhavns Børs den 19 December. Cours. Hamb. 2 M. 652, a vista 660. Amsterdam a vista 620. London 2 M. 27 Rbdlr., a vista 27 1/2. Spec. 655. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 74 1/2 pr. 100; Oblig. 53 a 54. Norske Sedler 38.
Viborger Samler, 1815-12-25
Kjøbenhavn den 19de Decbr. Vor fortjente Knudsen nød ikke den Glæde, at spille sin Yndlingsrolle, den gamle Münster, i Hermann v. Unna, der til hans Fordeel, blev givet i Løverdags Aftes, for tredive Aars Tjeneste. Men haardt nedbøjet af Sygdom, samlede han dog de endnu levnede Kræfter, og da Stykket var nær til Ende, forlod han Sygeleiet, for at bevidne Dannerfolket sin Erkjendtlighed i det Tempel, hvor han saa mangen Gang selv har dæmpet Taarer ved sit Lune og lindret Sygdom ved sin Munterhed. Det var et rørende Syn, her at see den Konstner, der i lykkeligere Dage saa ofte havde vakt Glæde, nu stemme det forsamlede Folk til den inderligste Vermod. Endnu førend Hr. Knudsen begyndte at tale, gjenlød et gjentaget Hurraraab, og da han med Fynd og Følelse havde fremsagt Epilogen, gjentages fire Gange be samme bifaldsraab. Den Mand, der havde i Opfyldelsen, af de helligste Pligter, tilsat sin Sundhed, vendte nu tilbage til sit Sygeleie, hvor tusinde Ønsker om en hurtig Gjenhelbredelse ledsagede ham.
Viborger Samler, 1815-12-25
Pengemangelen her i Kjøbenhavn er yderst stor, og de betydelige Fallissementer i Sverrig have ikke bidraget lidet til at trykke vor Cours, der endnu bestandigt vakler imellem 620 og 630, hvortil Terminen ogsaa kan være Aarsag, Men dette uagtet staae Statspapirerne dog nu meget høiere (53 a 54) end i Fjor, da Specier kun gjeldte 33 a 34, Ribe, d. 15de Decbr. I Dag ordineredes Hr. Eskild Højland til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing.
Viborger Samler, 1815-12-25
Mariboe, d. 14de Decbr. Alle Mennesker, de Stormed de Smaae, klage gudsjammerligen i denne Termin over Pengemangel som fuldeligen kan give Stof til en nye Comoedie under Titel af "den bedrøvede 11te Deember Aalborg. Den 26de Novbr. d. A. afgik ved Døden, Lieutenant v. Christensen, Herre til Wissegaard. Han opnaaede kun en Alder af 41 Aar. Orkanen d. 16de Decbr. som rasede saa heftig af Sydost i de nordre og vestre Egne af Jylland, synes ikke. at have været saa haard andre Stæder østlig og sydlig for Viborg. J det mindste tale Aviserne ikke derom. Ved Vestervig i Thye var den meget stærk fra Eftermiddagen 3 1/2 til 4; næsten alle Husenes Straaetage i Egnen fløi som Avner. Paa Vestervigkloster faldt et Vognhuus; Vinden gik med eet til Sydvest, Vesterhaveskyllede over i Liimfjorden og rullede Agerboernes Vaade langt bort.
Viborger Samler, 1815-12-25
En Danneborger, hvem det danske Sprogs Hæder og Rettigheder ligge paa Hjerte, har udsat en Præmiaf 300 Rbd. rede Sølv (150 Specier) for den meest fyldestgiørende Besvarelse af en Priisopgave om, hvorviddet danske Sprog i ældre Tider har, som almindeligt Lands sprog, strakt sig mod den holsteenske Grændse, fra hvilken Tid og ved hvilke Omstændigheder det paa denne Kant er blevet fortrængt eller indskrænket, hvilke Ulemper og Uleiligheder der følge af begge Sprogs Blanding i det Slesvigske, og ved hvilke Midler Sønderjylland, Henseende til Sproget igjen kunde blive, hvad det forhen har været, en dansk Provinds, Skulde, foruden det Afhandling Prisen tilkjendes, endnu noget indkommet Forsog befindes at fortjene særdeles Opmærksomhed, kan Forfatteren deraf ogsaa vente samme belønnet med en Præmie af 109 til 150 Rbd. rede Sølv. Afhandlingerne, forsynede med et Motto, indleveres inden 1 Juli 1816 til den Gyldendalske Boghandling, som indestaaer for de udlovede Præmiers Udbetaling.
Viborger Samler, 1815-12-25
Maribo Avis har nu begyndt at give aabne Pladser allene betegnede med Ordet: Censurhut.
Viborger Samler, 1815-12-25
5 Decbr. - Kancellie=Plakat, hvorefter de, som ei Hartkorn i et andet Sogn, end det som af dem beboes, og ikke enten have bortfæstet, eller bortforpagtet samme i hvilket Tilfælde Fæsterne, eller Forpagterne, have at vare Fattig- og Skole=Skat af det Hartkorn, de saaledes bruge) bør deraf svare Afgivt til Sognets Fattigvæsen, i Forhold til det Hartkorn de der eie, lige med andre Hartkorns Eiere, men ikke af deres øvrige Formue; hvilken Bestemmelse ligeledes gielder for den, ved Anordningen af 29 Juli 1814 fastsatte afgivt til Skolevæse. net paa Landet.
Viborger Samler, 1815-12-25
Det har behaget Forsynet den 17de dennes, ved en stille og rolig Død, at bortkalde min uforglemModer Benedicta Øllegaard Hegelund fød Sidelmann i Alders 72 Aar, som herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, frabedes skrift: lig Condolence. Viborg, d. 22 Decbr. 1815. Sophie Dorthea Lassen. fød Hegelund.
Viborger Samler, 1815-12-25
Som følge af den høikongelige Generalpostdirections Tilladelse, foranlediget af de Misforhold hvori de med en Avises Udgave forbundne daglige Udgivter, staae til vore Papiirspenge, har jeg, ligesom alle andre Avisudgivere, maattet forhøie Viborger Samler til 8 Rbdlr. N. V. aarlig eller 2 Rbdlr. Qvartaliter fra Nytaar 1816 af. J det jeg anmelder dette for de ærede Avissabonnentere, undlader jeg ikke tillige at forsikre, at Bladet snarere skal vinde end tabe i Jnteresse samt, om Abonnementet ikke aftager, udkomme 3 Gange ugentlig, og, at Betalingen ifald Pengeforholdet bedrer sig, skal vorde nedsat et ter billighed. A. F. Just.
Viborger Samler, 1815-12-25
Det Mandskab, som i Aaret 1813 stod under min Commando i Viborg, indkaldes herved for at modtage Priispengene for de ovennævnte Aars Priser : Wellad Fama, og Justitia. Viborg d. 23 Decbr. 1818. Boeck.
Viborger Samler, 1815-12-25
Captain i det 2det Jydske Jnf. Regiment.
Viborger Samler, 1815-12-25
Store friske Mallaga Citroner faaes hos Aaboe. Efter Begjær af Frue de Linde, bliver Gaarden, Clausholm, beliggende i Levring Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt, stillet til offentlig Auction Fredagen d. 12te Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Gaarden, hvis Bygninger ere gode og beboelige foren honet Familie, bestaaer af adskillige Parceller, tilforn henhørende under Palstrup Hovedgaard. Den har tilsammen Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt 6 Tdr. 7 Skpr. 1 7/8 Alb., Ager og Eng.) Samme Gaard er bekjendt i Egnen af fine tilliggende gode Jorder, den har en god Hauge, Eng, Tørveskjær og ikke ubetydelig Skov beliggende i Nærheden af den seilbare Gudens=Aae. Nogen Tid før Auctionen, ere Conditionerne til Eftersyn hos Hr. Justitsraad Friis i Viborg, Hr. Kjøbmand Glud i Randers, samt hos undertegnede. Auctionen holdes paa Gaarden selv. Dalsgaard ved Viborg, d. 14de Decbr. 1815. Holstein. Herredsfoged.
Viborger Samler, 1815-12-25
Gode friske Citroner, ere at faae hos Döe. Hareskind saavel i Partier som Stykkeviis, kjeles til allerhøieste Priser af undertegnede P. Farsøe. Evangeliske Palmebøger stor og smaastilede paa Skrivpapiir, i Carduans=Bind, og paa Trykpapiir. Læder Bind, samt Katekismer, Lærebøger og Frivelskhistorier, ere nu igjen at faae hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1815-12-25
Cramers Regnebog i smukt Velskbind, faa es bestandig i Viborg hos Just.
Viborger Samler, 1815-12-28
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1815-12-28
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1815-12-28
Paris d. 12te Decbr. Marskal Ney var født 1769, i samme Aar som Bonaparte, 1794 var han Generaladjutant under General Kleber, 1801 udmærkede han sig ved Hohenlinden i Slaget under Moreau; 1802 fik han af Bonaparte en prægtig ægyptisk Æresabel og udnævntes til Gesandt i Schweiz - Da Ney den 7 Decbr. Morgen lod sin Kone og 4 Børn gaae fra sig, udstødte alle Børnene et Vemodsskrig, der rørte alle omstaaende. Blant de nærværende Pairer stemte alle Marskallerne for hans Død. Da han skulle døe, raabde han "Jeg kalder Menneskene, Efterverdenen og End til min Dommer, leve Frankrig! - Leve Kongen, raabde alle de tilstædeværende Soldater. Paa Veien til Retterstedet mindedes han at have ladet et Brev ligge paa sit Bord til sin Svoger Hr. Gamont; han lod det hente ved en Officeer og gav det til Præsten for at besørges. Hertugen af Choiseul vægrede sig at give Stemme til hans Død. Jeg blev sagde han, som Emigrant, da jeg 2 Gange leed Skibbrud paa Frankrigs Kyst, to Gange dømt fra Livet i Frankrig, og dette voldte mig saadan en Angest, at jeg aldrig dømmer nogen fra Livet i hvor stor hans Forbrydelse end er. Madame Audie, Neys Svigermoder, var ansat ved den ulykkelige Dronning Marie Antoinettes Hofstat; da Dronningen blev henrettet, tog hun sig det saa nær, at hun styrtede sig ud af et Vindue og endte sine Dage.
Viborger Samler, 1815-12-28
Da Kong Ludvig udnævnte Hertug Wellington til Ridder af Helligaandsordenen, udnævnte han ham tillige til Hertug af Bromoy.
Viborger Samler, 1815-12-28
Fra 1800 til 1812 ere forbyggede i Frankrig 1005 Millioner Fr. for Statskassens Regning. Den almindelige Opmærksomhed er i disse Dage henvendt paa en Sag ved den øverste Domstoel, hvori Hr. Revel vil spille Hovedpersonen. Sagen forsikrer man er smudsig og fuld af skammelige Rænker heel igjennem. Der optræder Figuranter, som, siden forvandlede til Konger og Dronninger, ikke have holdt sig for gode til at forderede Usurpatoren Bonaparte vellystige Øieblikke. Fornemme og got betalte Mæglere have sammenkoblet Folk, foranstaltet forlibte Sammenkomster og siden faaet Ægtepar rene igjen adskildte. En fornem Opdragerinde trues derved at sidde paa Skambænken.
Viborger Samler, 1815-12-28
Hr. Larochefaucoult har andraget paa at anlægge over hele Frankrig Sørgedragt d. 21de Januar, Ludvig den 16des Dødsdag. Efter en forlængst udstædt Forordning skulle i Kirkerne holdes Sørgehøitider.