JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Den provisoriske Regjering i Brussel har aabnet et Laan af frivillige patriotiske Sammenskud paa 5 Mill. Gylden. For at lette den offentlige Bestyrelse, har den indsat proviforiske Regjeringsrepræsentanter i alle belgiske Provindser. Personer, der mistænkes som Urostiftere, blive hæftede, og Enighed og Fred fremmes saavidt muligt. Jmidlertid existerer der i den provisoriske Regjering selv tvende Partier; det konstitutionelt monarkiske har Overvægten, skjøndt det republikanske, som Hr. de Potter staaer i Spidsen for, har sit eget Organ i Bladet: "den belgiske Union, og understøttes af Centralklubben i Brussel. Nationalkongressen, formodes at ville erklære sig for et Monarkie. J Luxemburg, om hvilken Provinds Kongen af Nederlandene skal have henvendt sig til Forbundsdagen i Frankfurt, er den nye Gouvernør bleven modtaget med stor Enthusiasme. Folket i Arlon vilde trække hans Vogn og Byen var om Aftenen illumineret. Jfølge Aachener Breve herskede den største Uorden og Skræk i Brussel, bevæbnede Hobe droge gjennem Gaderne under Raabet: ned med Forræderne! ned med Adelen! Folket skal herske!" og der var allerede flydt meget Blod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Fra Belgiens østlige Grændse skildres Landets Tilstand, Almindelighed ligesaa ufordeelagtigt. Der fortælles, at et Korps paa 200 Dragoner stod opstillet i Roermonde, og da pludseligt en af dem sprængte derfra, fulgte flere ham ud af Porten, og tilsidst holdt Majoren og hans Adjutant ene paa Pladsen. Offentlige Tidender forelæses paa Gaderne for Folket; Told og Skat betaler Jngen, og det vil vare længe, inden Mængden atter kan bringes tilbage til lovlig Orden. De i Østflandern krigsfangne Parisere ere bragte ombord paa Vagtskibet ved Vlissingen. Det var en Borgergardist i Mons, som lod Juan v. Halen, tilligemed hans Adjutanter, Dr. Trumper og en vis Jsler, fængsle paa eget An- og Tilsvar, uagtet v. Halen truede med at lade ham til Giengield skyde inden Aften. Som der fortælles, skal hans Plan have været, at danne et Korps af Frivillige fra alle Lande, beredt til at ile ethvert Folk, der vilde afkaste sine Lænker, til Hjelp. Det hedder ogsaa, at Man mellem hans Papirer har fundet en hemmelig Brevvexling med Frederik, og at Regjeringen vil give hans Proces den største Offentlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Den spanske Gesandt, Grev v. Offalla, har nu ogsaa overrakt Hs. Majestæt sine Akkreditiver, og den danske Minister, General v. Juel, er ved Hoffet modtaget med samme Udmærkelse, hvormed det har behaget den høit agtede Konge af Danmark at modtage Ludvig Philips overordentlige Kommissair. Pairskommissionen har begyndt sine Forhører over Exministrene i Vincennes. Af de Deputerede, som maatte udtræde af Kammeret paa Grund af et modtaget Embede eller af anden Aarsag, ere mange atter valgte, deriblandt Benjamin Constant, Lasitte, General Sebastiani, Marskal Gerard o. fl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
De sidste Uroligheder i Paris tilskriver den franske Koureer Machinationer, som udgaae fra Lulworth og Jesuiterkollegiet i Freiburg; ogsaa giør den opmærksom paa, at der er ankommet Emissairer til Frankerig, som skulle handle i Hertugen af Bordeaux's Navn, og at Eftergivenhed begunstiger dette Komplot, som har talrige Forbindelser blandt den forrige Regjerings Tilhængere, hvoraf endog nogle have Sæde i de Deputeredes Kammer. Journal des Debats bebuder en Forandring i Ministeriet, som ikke angaaer Personer allene, men ogsaa Grundsætninger. Det skal være overdraget Casimir Perrier og Lasitte at danne et nyt Ministerium. General Lamarque er afgaaet til Angers, dog mere for at berolige Gemytterne, end for at bruge Magten. J Nantes derimod blive Maskinerne ødelagte, og i Cher Departementet have voldsomme Optrin fundet Sted i Anledning af Brød= og Kornpriserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Spanien. Mina er uden Sværdslag den 22 Octbr. rykket ind i Vera, og har efter sin Ankomst til Spanien udstædt følgende maadeholdne Proklamation: "Spaniere! Tiden er kommen til at vise os for Verdens Øine med den vor Nation egne Værdighed og Adel. Efterat vi i Aaret 1823 havde seet Os de i Uafhængighedskrigen vundne Laurbær frarevne og vore Rettigheder traadte under Fødder, ere alle Lidelser, som Forfølgelser og Drab, stormede ind paa Nationen. Spanierne ere blevne regjerede lunefuldt og med umættelig Havesyge, stedse med Vilkaarlighed og ofte med Grusomhed. Disse Onder ville vi dog kun erindre Os, fori at sætte dem et Maal. Tiden har paa den ene Side lært Og, at naar et Folks Skjebne ene overlades til den Regierendes Villie, saa giver dette Anledning til Undertrykkelse og Uretfærdighed, og paa den anden Side, at overdreven Udvidelse af de offentlige Friheder og Rettigheder giver Anledning til Uorden, som atter er Despotiets Moder. Frankerig har nylig og Engelland tidligere givet Os et beundringsværdigt Exempel paa Maadehold. Vi ville efterligne dette, og giøre Frihed og Orden til Grundstøtterne for Statens Vel. Den forenede spanske Nation vil, repræsenteret ved sine Afsendte, udentvivl antage en fri Regjeringsform, i hvilken alle Spanieres Rettigheder saavelsom Kronens Forrettigheder blive sikkrede. Nationen vil atter aabne de tillukkede Velstands Kilder, tilendebringe Misforstaaelserne med Amerika, ved at lempe sig efter hvad Tid og Omstændigheder uundgaaelig byder, og sætte Grændser, for Ødselhed og Underslæb med offentlige Penge. Det Cortes forenede Folk tilkommer det at handle om disse Gjenstande, mit Værk skal indskrænke sig til at bringe alle Spaniere til at virke til dette hellige Maal, og hurtigt at fremkalde en saa skjøn Dags Morgenrøde. Mange andre Anførere virke i Overeensstemmelse med mig. Vi ville modtage Enhver med Venskab, som vil tjene Frihedens hellige Sag. Vort Valgsprog er: Forglemmelse af det Forbigangne; Enighed, Frihed og Orden for Fremtiden Fra alle Sider spørges kun om Mina, for at Man kan slutte sig til ham. Den bekjendte Brigadeoberst Jauregui(el Pastor) er atter fremtraadt paa Skuepladsen, GeneralQuiroga er afgaaet fra Paris til den spanske Grændse, og Juanito, som, skjøndt han forhen i Befrielseskrigen havde tjent under Mina, nu var sendt imod ham, skal endog være gaaet over til ham. Fra den østlige Side af Pyrenæerne lyde Efterretningerne mindre gunstige, men tillige saa forvirrede, at et sikkert Resultat vanskeligt kan bringes ud af dem. Pablo, som skal være den samme, der ogsaa kaldes Chapalangara, skal være faldet, men dette Rygte modsiges fra andre Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
J Madrid selv skal herske den største Gjæring, saa at den Kongelige Familie endog tænker paa at forlade Hovedstaden. Den rige Abbed af Valdeorras har grebet til Vaaben, og udraabt Forfatningen. Fra Gallicien er Posten udebleven, og Bayona og de nærliggende Byer ere i Opstand, da en Geistlig i Spidsen for en bevæbnet Bande har opreist Konstitutionsstenen paa flere Steder. J Arragonien har den godaarige Olding Romero Alpuento opfordret Folket til at reise sig i Frihedens Navn, og lignende Efterretninger haves fra Cadix, Mallaga og Tarifa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Et kongeligt Dekret befaler, at de Æresbeviisninger, som tilkomme Prindser af Asturien, skulle bevises Prindses Maria Jsabella Lovisa, da hun er Hs. Majestæts Arving og legitime Tronfølger, saalænge ingen Prinds endnu en født. Ministeriet er deelt i 2 Partier. Calomarde staaer i Spidsen for Præstepartiet, og har fornemmelig bidraget til den saliske Lovs Afskaffelse, hvilket har gjort ham forhadt af Carlisterne, da Jnfanten Don Carlos derved er udelukt fra Tronfølgen. Kongen selv helder til det moderate Partie, og dets Overvægt er saa meget større, som Apostolikernes Planer ganske ere strandede ved Opdagelsen af den sidste Sammensværgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Den spanske Regjering havde længe forlangt, at Flygtningene paa Grændsen skulde adspredes, og ifølge de Neutralitetsgrundsætninger, som Frankerig havde vedkjendt sig, kunde dets Regjering ikke tillade Rustninger, som havde Fiendtligheder mod den spanske Regjering til Hensigt; men den kunde heller ikke nægte flygtede Spaniere Pas til deres Hjem. Over Engelland fortælles, at Oberst Valdes, som rykkede ind i Spanien med 200 Md., ikke havde tilbagelagt een Dagreise, førend Antallet af hans lille Hær var voxet til 2000. De spanske Cortesobligationer ere steegne ved Efterretningen om Patrioternes gode Modtagelse i deres Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Storbrittannien. Parlamentet har begyndt de sædvanlige forberedende Møder, og Underhuset eenstemmigen atter valgt Hr. Manners Suton til dets Taler. Paa flere Steder i Kent yttrer Utilfredsheden sig ved Brandstiftelser, som Man kun maa ønske ikke skulle blive Forvarsler for vigtigere Begivenheder, ligesom i Frankerig. Hertugen af Wellington (hvis Afreise til Haag ikke har bekræftet sig) blev den 26 Octbr., da han vendte tilbage fra Overhuset, overfaldet af en Hol paa omtrent 150 Personer af Middellassen og Pøbelen, og undslap dem kun, fordi Man ikke vilde tilføie hans Betjent, som holdt sig tæt til ham, nogen Skade. Den hele Begivenhed modsiges dog af Times, skjøndt den fortælles meget omstændeligt i andre Blade. OConnel har, istedetfor det ved Hertugen af Northumberlands Proklamation ophævede Anti=Unionsselskab, stiftet et andet Forbund, som han kalder de fredelskende irlandske Frivillige." Fra Hertugens Sekretair, Sir Hardinge, har han, paa Grund af fornærmelige Udtryk, modtaget en Udfordring, men undskyldt sig med, at have aflagt en Eed paa, aldrig at ville indlade sig i Tvekamp. Skulde det lykkes at ophæve Forbindelsen mellem Jrland og Engelland, da paastaaer Man, at Jrlands Tab i financiel Henseende vil blive endnu større end Belgiens ved Adskillelsen fra Holland, Det brittiske Kabinets Opmærksomhed er næsten udelukkende henvendt paa Belgien, og den kongelige Magts Nederlag her er det et haardt Slag. Men skjøndt det monarkiske Princip neppe vil kunne hævdes uden væbnet Mellem komst, kan den engelske Regjering dog ikke gjøre et saadant Skridt, da det vilde blive misbilliget af heele Nationen og stride mod de engang med Hensyn til Frankerig hyldede Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Blandinger. Preussen. Ved en Kabinetsordre er Jndførselstolder, for fremmed Korn ophævet i de vestlige Provindser indtil Slutningen af Juli 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Rusland. Cholera morhus har desværre, naaet Moskau. Jndtil den 17 Octbr. vare 1091 Personer angrebne af hvilke 467 vare døde. Sygdommen har ikke viist sig i andre Steder i Gouvernementet, og for at forhindre dens Udbredelse, er der trukket en Militairkorden om Staden, og i hvert af de 20 Qvarterer oprettet et Sygehuus. Glæden ved Hs. Majestæt Keiserens Ankomst var almindelig Fra Ciflis skrives, at Sygdommen der var ganske ophørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Norge. Storthingets Odelsthing har paaanket, at nogle af Statens Midler uden Storthingets Samtykke af den udøvende Magt vare anvendte til 2 Dampfartøiers Anskaffelse, og erklæret denne Foranstaltning for grundlovstridig Men ved kongelig Resolution af 4 Octbr. erindres Odels thinget alvorlig om, at det ikke er berettiget til, i sidste Jnstants at erklære Regjeringens Handlinger for grund lovstridige. Dette tilkommer kun Loven gjennem dens Organ Rigsretten; finder Uenighed Sted mellem de konstitutionelle Magter og Grundlovens Fortolkning, da kan kun ved fælleds Overeenskomst Enighed i Anskuelser lovmæssigen tilveiebringes &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Kjøbenhavns Børs=Kours den 2 Novbr. 1830. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Species 212, solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 a 154 1/2 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 48 1/2 Rbs. Tegn. 4 PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 86 1/2 a 87 Rbd. Sedl. Dito dito dito 81 3/4 a 82 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito . . ..................... 108 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) - Rbd. r. S. 6 PC. norske Laan ved Hambro & Søn 101 i Bco. 4 pCt. Dito Nye ........................ - i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig. lydende paa rede Sølv - r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Statsoblig. - Rd. Bco. 3 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 60 a 60 1/2 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto 6 PCt. disconto: 4 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Ved Tallotteriets 1557 Trækning i Kjøbenhavn udkom: de 10. 76. 68. 67. 79.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
AVERTISSEMENTS. Et sørgeligt Budskab fik jeg at bringe Slægt og Venner, da min elskede Hustrue Karen Bagger, fød Larsen, i Døden henslumrede. Henved 3 Uger sengeliggende efter en lykkelig Forløsning og i de sidste Dage smertelig lidende, kaldte Alherren hende, 32 Aar gammel, igaar bort fra mig og 6 smaae Børn, den ældste nys fyldt det 7de Aar. Disse tabte i hende den bedste Moder, og jeg en dyrebar Ægtefælle. Herren har haardt prøvet min Hengivenhed i hans Villie. Han styrke mig og til at udvise denne Ulstrup Præstegaard den 30 Octbr. 1830. Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
At det behagede den kjærlige og forbarmende Gud efter flere Aars svageligt Helbred og 7 Ugers haarde Lidelser, ved en blid og rolig Død, denne Dags Morgen, at bortkalde min uforglemmelige Kone Maren Catrine, fød Boemann, i sig næsten fyldte 57 Aar, bliver herved sørgeligst bekjendtgjort for fraværende Familie og Venner. Faaborg den 2 Novbr. 1850. J. C. Voigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
En næsten nye Billard anvises tilkjøbs af NB. H. Bardram. Kakkelovne, saarel 1 som 2 og 3 Etages, samt Kolleovne faaes til billig Priis hos Rasmussen & Schjerbech. Skipper N. W. Nielsen erpederes til Kjøbenhavn den 8 dennes og haver Plads for Smaaegods. Reflecterende behager at henvende dem paa Skibet i Bassinet, strax efter Udlysning i Kjøbenhavn retournerer han til Odense igjen. Formedelst indtruffet Tilfælde, ønsker en ung Person sig ansat som Lærerinde for Pigebørn, hos et Herskab, eller anden Familie, i Kjøbstaden eller paa Landet. Hun besidder Althvad der udfordres i det Fag. Bemærkes at hun er opdraget i et af de første Jnstituter for Pigebørn, hvor det Tydske er Modermaalet eller Hovedsproget. Vildt. af alle Sorter, samt Ænder og Kalkuner kjøbes til enhver Tid paa Komediehuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Prisen paa god grøn Sæbe her ved Sæbesyderiet er for Tiden 28 Rbd. Sedl. Tønden og i større Partier, mod Kontant, pr. Tønde 27 Rbd. Sedl., som anbefales af Odense den 5 Novbr. 1850. N. Møller, J disse Dage vil arrivere i Kanalbassinet circa 60 Favne udsøgt god Favnebrænde, og der blive solgt, bliver herved bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Nogle moderne Jern Kakkelovne og Bilæggere, samt en Flise=Kakkelovn bekommes hos Behrendt & Edsberg, Odense Vestergade No. 287.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Gode Sætte Karudser og Suder kan erholdes tilkjøbs hos Fiskeren paa Trolleborg for 5 Mk. pr. 100 Stkr., naar de Lysthavende møde ved Egneborg Mandagen eller Tirsdagen den 8 eller 9 Novbr. førstkommende. Sammesteds sælges Giberør for 3 Mk. pr. Trave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Formedelst Forandring af Bopæl, er mit i Ryslinge eiende Huus, af 6 Fag og Tørvekube, med betydelige Hauge uden Hartkorn, at faae tilkjøbs. Liebhaverne ville henvende dem til mig eller Prokurator Wilhelm i Svendborg. Ryslinge den 30 Octbr. 1832. Peder Christoffersen, Skomager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Gaard, hvis tilliggende Jorder, cirka 100 Tdr. Land, staaer for Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., og hvis Bygninger, der alle af nye ere opførste for 500 Aar siden, og sædeles beqvemt indrettede til en Families Beboelse, der er uden for Bondestanden, er assureret for 8850 Rbd. Sølv. Jorderne, der ligge samlede midt for Gaarden, ere alle af bedste Bonitet, og de ere for største Deelen merglede. Tienden er for bestandig akkorderet, og leiede Tiender af flere Sogne har i mange Aar været hævet til Gaarden, ved hvilken der er en lige saa indbringende som smuk Hauge Med Eiendommen kan følge saavel Besætningen som den indavlede Sæd, forsaavidt denne ei maatte være udtorsken ved Kjøberens Tiltrædelse, og af Kjøbesummen kan noget ventes at blive staaende, imod Pant i Eiendommen, til hvilken der er fornøden Tørv og overflødig Gjerdselskov. De, som maatte ønske at kjøbe denne for sin fortrinlige Godhed bekjendte Eiendom, der ligger i Landets frugtbareste Egn i Causlunde Sogn, vilde, efterat have taget den i Øiesyn, behagelig derom med mig afhandle det Fornødne. Woldbye ved Middelfart den 4 Novbr. 1850. Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-05
Efter Dom og Udlæg stilles Smed Niels Mathiesens Huus No. 249 i denne Kjøbstads Præstegade, med noget Løsøre, til Auction Fredagene den 12 og 26 Novbr. samt 10 Decbr. førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag i Huset selv. Dette bestaaer af 5 Fag Stuehuus, med Kielder under 2 Fag, 3 Fag, Tilbygning, 4 Fag vesten Halvtag og 4 Fag til Smede, samt Have. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kjerteminde den 3 Novbr. 1830. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-08
Nr 165. Stifts. 59 Aargang. svens . privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og 70 8 November 1820. Mandagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold. Nederlandene (Vaabenstilstand i Antwerpen. Dagbefaling af Obersten for Generalstaben i Brussel. Lovforslag mod Oprørsstiftere). Frankerig (Om en Ministervexling). Spanien (Minas Jndtog i Jrun. Valders Nederlag. Tydskland (Antikatholske Skrifter konfiskerede i Dresden. Bekjendtgjørelse i Hoftidenden om de Konstitutionelles Jndfald), Forordning angaaende Folkebevægelserne i Cassel). Rusland (Udbredelse af Cholera morbus). Storbrittannien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-08
Nederlandene. Det ulykkelige Antverpen nyder atter et Øiebliks Pusterum, efterat have smagt alle Krigens Rædsler. Efter foreløbige Underhandlinger sluttedes den 29 Octbr. mellem General Chasse og den provisoriske Regjerings Befuldmægtigede en Daabenstilstand, som for det Første skulde vare til den 4 Novbr. med 12 Timers Opsigelse fra begge Sider. Betingelserne ere, at alle Forsvarsarbeider skulde ophøre, at ingen bevæbnet Person maa nærme sig Citadellet, ingen Fiendtligheder øves mod Flaaden paa Schelde, om den end blev forøget med flere Skibe, og at de Levnetsmidler, som, uagtet den foreløbige Vaabenstilstand, vare plyndrede af Magazinet i Tivoli, skulde tilbagegives eller erstattes. Jøvrigt ere Beretningerne saa vaklende, at det er vanskeligt at give en paalidelig Udsigt over de foregaaende Begivenheder. J Natten mellem den 25 og 26 Octbr. plyndrede Folket, som bekjendt, et Skib med Vaaben, og Kl. 12 1/2 næste Dag opstod der allerede en hidsig Fægtning Gaderne. Der fyredes ogsaa fra Husene paa Tropperne, og for at bringe Folket til befindelse, lod General Chasse, nogle af disse Huse beskyde. Den 27de om Morgenen Kl. 7 foreslog en Deputation Generalen, at han skulde trække sine Tropper tilbage til Citadellet, og at Man imidlertil vilde underhandle med Hs. Majestæt om Stadens fuldkomne Rømning. Dette Forslag blev antaget med et Krigs raads Samtykke, fordi Tropperne bleve haardt trængte ved alle Portene af Folket i Byen og de belgiske Tropper udenfor. Nu besattes Staden af de indrykkende Frivillige, og Jlden ophørte. Jmidlertid blev der af og til fyret fra enkelte Huse, sandsynligviis af Uvidenhed om den afsluttede Vaabenstilstand, og General Chasse lod derfor heise en hvid Fane paa Citadellet, hvilket gav Anledning til Rygte, om dets Overgivelse. Men Oberstlieutenant Niellon og Kommandeuren for det belgiske Artillerie erklærede Vaabenstilstanden for ugyldig, forlangte at General Chasse skuld rømme Citadellet, og tilstode ham kun 4 Timers Betænkningstid. Dog endnu førend disse vare forløbne, begyndte Folket Kl. 1 1/2 at fyre paa Tropperne, hvortil de hollandske Tropper dog i nogle Beretninger siges at have givet Anledning, ved at skyde fra Arsenalet. Da Kampen tog til, gav General Chasse endelig Kl. 4 Ordre til at beskyde Staden med Bomber og Brandkugler. Kl. 11 om Aftenen ophørte Jlden, hvorpaa Underhandlingerne atter begyndte næste Dags Morgen. Rygterne om at Bombardementet skulde være fortsat den 28de og Brusselerne tvungne til at forlade Staden, modsiges af de seneste, og som det synes, paalideligste Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-08
Antverpens Skjebne har imidlertid været frygtelig. Langs med Havnen og i Nærheden af Citadellet ligger Staden i Gruus. Fra Flaaden saavelsom fra Fæstningen fyredes paa engang, og gloende Kugler antændte Byen paa alle Kanter, saa at Soldaterne maatte anvendes til at slukke Jlden, som Man først blev Herre over den 28de. Antmerpens skjønneste Gade, Klostergaden, er gaaet op i Luer; det store Vareoplag er fortæret af Jlden, og Skaden anslaaes til 20 Mill. Gylden. De fremmede Konsuler skulle være opbragte herover, og den nordamerikanske siges at ville forlange Godtgjørelse af Regjeringen for det Tab, som hans Medborgere have lidt. Arsenalet skal ogsaa være lagt i Gruus; men til de upaalidelige Rygter synes det at høre, at General Chasse ovenikjøbet skulde have forlangt 5 1/2 Mill. Gylden i Skadeserstatning inden 24 Timer, da han ellers vilde begynde at fyre igjen. Overalt sees ryggende Ruiner, paa hvilke Oldinger, Qvinder og Børn omvanke i Fortvivlelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-08
J Brussel vakte Efterretningerne om Antverpens Behandling saa stor Forbittrelse, at Folket endog vilde myrde de hollandske Fanger, og Obersteen for Generalstaben, Grev v. der Meeren, udstædte strax følgende Dagbefaling: Antwerpen staaer i Lue, snart vil der ikke være Spor tilbage af dette Middelpunkt for vor Handel. De Røvere, som J fordreve fra Eders Mure, udøve den skrækkeligste Hævn over denne Stad, og ødelægge Os, efterat have villet myrde Os. Unge Mænd, som ønske at erholde en Kommando i den Armee, der danner sig, og J Officerer, som ønske Befordringer, didhen kalder Eder Ære og Pligt; der kunne J fortjene Eder Ærestegn, Jler didhen, ordner Eder i en hellig Bataillon, og erindrer Eder, at de Tappreste ogsaa ere de Værdigste. Hvis mit Embeds Pligter ikke holdt mig tilbage, vilde jeg bede om den Ære at maatte ledsage Eder." Forstærkning af Munition og Mandskab afgik strax med 6 Haubitser og Munitionsvogne til Antwerpen. Mange Frivillige meldte sig og Byen var i stor Bevægelse. Fra Mecheln sendtes Sprøiter for at hjelpe at slukke Branden i Antwerpen. General Mellinets Adjutant, Hr. v. Eckhout, er faldet i Kampen den 25 Octbr.