JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Da Marquis de la Romana i Aaret 1808 undveg med de under hans Befalinstaaende spanske Tropper fra Fyen, fandtes i hans Corps to Regimenter Cavallerie, med mukke, sorte, langhalede andalusiske Heste. Disse Dyr, omtrent 1100 i Tallet, var det umuligt at tage med sig, og Romann, der ikke var den Mand, der kunde give Befaling, at dræbe dem, paa det de ei skulde falde i de Franskes Hander, var selv en Ven af de ædle Heste og vidste, at hver Cavallerist elskede det Dyr, der saa troe og langt havde baaret ham. Man tog Tøilen, fra dem og lod dem løbe frit hen til Strandbredden. Da de benyttede deres Frihed kom de forbi de fyenske Hengster og Hopper, der græssede i en ringe Afstand fra dem, og nu paafulgte en Scene, som man nok ikke før har seet Mage til. De spanske Hengster lemlæstes aldrig, og disse her følte, at de ikke længer vare i menneskelig Vold. Der begyndte en almindelig Kamp, hvorved de, mindende deres vante Exercitier, i hele Flokke af ti og tyve, gik løs paa hverandre, derpaa i tæt Vimmel sloges med Forfødderne, sønderbede hverandre med det vildeste Raserie, og nedtrampede med Hovene de paa Jorden liggende. J en Tid af et Qvarteer var Strandbredden bedækket med døde og ilde tilredte Heste. En Deel af samme blev sat i Frihed paa en noget fraliggende Høi; disse havde aldrig saasnart hørt Slagets Tummel, da de rasende satte bort over alle mellemliggende Hækker, og betagne. af de øvriges smitteende Forrykthed, med lige Raserie styrtede de sig i Kampen. Det var et stolt Syn, men for rædsomt til at Ro mang længe kunde være Vidne dertil. Det gjorde ham Ondt for de stakkels Dyr, og han gav befaling at dræbe dem. Dette fandt man imidlertid for farligt, og undlod derfor. Da de sidste Baade stødte fra Land, saa man de saa øvrige Heste endnu i Fardmed den grusomme Forretning, giensidigen at tilintetgjøre hverandre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Ceremonierne ved et Pavevalg (Slutning; see forrige No.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Keiseren, Kongerne af Frankrig og Spanien og andre Magter have og deres Fartioner, der bestaaer af Cardinalerne, der ere deres fødte Undersaatter og hvis Hoved den er, som Kongen har betroet sin Hemmelighed. Disse Hoveder ere sikkre paa deres Stemmer, der afhænge af dem, og naar blot 2 eller 3 Hoveder ere enige, saa kan de opkaste sig til Herrer over det hele Valg, da de have de Totrediedeele Stemmer for dem. Derover mangler det ikke hine Souverainer, der formedelst deres Staters Naboskab ere meget interesserede for Valget, at give den, der ikke anstaaer dem, Exklusion; er han eengang udelukt, saa kommer han aldrig mere paa Valg. Naar altsaa en Faction, der vil befordre en Candidat til Pave, har overbeviist sig om, at en af disse Magter vil udelukke en vis Candidat, saa bringe de denne først i Forslag, naar han nu - der ikke let vil feile – bliver udelukt, saa har den udelukkende Magt for Fremtiden tabt sin Udelukkelsesret, og Factionen kommer nu med sin første Candidat frem, som den egentlig har bestemt til Paveværdigheden og som nu ikke meere kan blive udelukt, men der gives endnu visse Egenskaber, der maa findes hos enhver Candidat, der vil gjøre sig Haab om, at svinge sig op paa St. Peders Stoel: 1) Han maa i det mindste være 55 Aar gammel; 2) han maa ikke være nogen fød Fyrste eller Beslægtet med et regierende Huus, for at han ikke til sin Families Fordeel skal sønderlemme den hellige Petrus's Arvedeel; 3) han maa ikke have en af ovenmeldte Kroner at takke for sin Udnævnelse til Cardinalværdigheden, paa det at han ikke skal blive afhængig af dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Naar nu en af Skrutatorerne erkjender og bekræfter, at en vis Candidat har erholdt de Totrediedele af Stemmerne, da opløfter een af dem sin Stemme og udraaber hans Navn saa høit som han kan. Cardinalerne, der staae ved Siden af den Udnævnte, træder tilbage; Ordenshovedet nærmer sig med det Spørgsmaal, om han vil antage Valget? Naar dette er skeet, saa træder Cardinalerne med Decanen i Spidsen frem og forretter den første Adoration, d. er de kaste sig ned for ham og kysse hans Fødder og Haand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Nu gaaer den første Cardinal-Diakonus under den første Ceremoniemesters og Musik chorets Fortræde, der istemme Lovfangen: "See den store ypperste Præst!" ind i Velsignelsens Loge, for at bekjendtgjøre det stirrende Folk den nye Paves Valg med følgende Ord: "Jeg forkynder Eder en stor Glæde, vi have en Pave, Cardinal N.,der har antaget Navnet N.!" Nu lyder St. Peders Kirkes store Klokke, som et Tegn for Fæstningen Engelsborg, der øjeblikkelig giver en Salve med alle Kanoner, der blive ledsagede af samtlige den uhyre Stads Klokker. Til Slutning bryder Folket ind i Conclavet og plyndrer Alt hvad de kan overkomme; hvorfor ogsaa Cardinalerne iforveien søger at bringe alle de Gjenstande, som de ønsker at redde, i Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
(Af Udgiveren.) Mariboe. Næsten hver Dag blive vi nu atter heri Byen hjemsøgte af de meest uforskammede Fægtere eller de saakaldte omflakkende Haandværksburscher, der i den uhøsligste Tone affordre Almisse, som en Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
J denne Tid har vi havt et saare skjønt og behageligt Efteraarsveir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Paa Classelotteriets tredie Trækningsdag udkom 1ste Ambe (177252), 50,000 Rbd., hos Hr. Salomonsen i Kjøbenhavn; 2den Ambe (71 - 177, 10000 Rbd., hos Mad. Jordt i Flensborg; 3die Ambe 71 - 252), 10,000 Rbd., hos Samme o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne i Mariboe paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte September Maaned, følgende: Hvede 3 Rbd. 5 Mk., Rug 2 Rbd. 3 Mk., Byg 1 Rbd. 4 Mk., Havre 1 Rbd., graae Ærter 2 Rbd., hvide Dito 2 Rbd. 1 Mk., Kartofler 1 Rbd. Tønden, røget Flesk 8 s., fersk Dito 6 s., Kjød 5 a 6 s., Smør 12 s., Ost 3 s., Talg, 12 s. Pundet; et Slagternød 20 Rbd., et Sviin 5 a 6 Rbd., et Faar 1 Rbd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Ved Høiesteret er Gaardmand Søren Rasmussen, for udviist lovstridigt Forhold under Horns Herreds Forligelses=Commission, dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage, Arrestantinden Maren Nielsdatter, for attenteret Giftmord, dømt til Forbedringshuusarbeide i Wiborg Tugt og Forbedringshuus i otte Aar, Arrestanten Erik Jensen, for begaaet Mordbrand, dømt til at have sin Hals forgjort og derefter steiles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Skibet Clara, ført af Skipper Guldbrandsen, bestemt fra Marseille til Helsingøer, er strandet ved Tortosa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Paa Torvet i Viborg er solgt ny Rug for 2 Rbd. Tønden, en Priis, der ikke lover Landmanden nogen Lettelse, da hans Avl, er den end det dobbelte mod i Fjor, dog ikke vil være nok til hans Udgivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Som man erfarer, skal det egentlig have været Nødværge, der foranledigede Mandskabet paa den af Capitain P. R. Møller, fra Aarhuus, førte danske Galease, "Louise Magdalene Charlotte," som den 11te Juli blev taget af en spansk Caper, til at overmande den spanske Besætning. Caperen satte, som bekjendt, kun to Mand og en Priismester ombord, som skulde føre Skibet. til Corunni. Allerede den første Nat hørte de Danske, at Spanierne vare beskjæftigede med deres Vaaben og talte med hinanden om at myrde den danske befæning, sandsynligviis for selv at flygte bort med Skibet; thi at de efter en saadan Gierning turde opbragt det til en spansk Havn, er vel neppe troligt. Den tredie Nat vare Spanierne i stor Strid indbyrdes; de to vilde absolut have de Danske dræbt, men Priismesteren var derimod. Det gik endog saa vidt, at de truede med at skyde ham, og Resultatet, blev da, at næste Nat skulde Gierningen udøves. Nu overlagde de 5 værgeløse Danske, at herved var intet Andet at gjøre, end strax den paafølgend Dag at komme hine i Forkjøbet. De fandt dertil en god Leilighed, og Priismesteren var gaaet ned og lagt sig i Kojen. Paa et givet Signal bemægtigede To sig den Mand, som stod til Roers, To bandt den Anden, der laae og sov i Baaden med en ladt Pistol i Haanden, og for Priismesteren smækkede man Kahytsdøren i. Da Døren atter blev aabnet, faldt han paa Knæ og bad for sit Liv. Ham bandt man slet ikke. Da dette skeete, var Skibet. kun 14 Mile fra den spanske Kyst. Forsigtighed bød altsaa at behandle Fangerne med megen Mildhed, idetmindste indtil man naaede Canalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Kjøbenhavn, 4 Oct. Vi kunne ikke melde nogen heldig Forandring i vore Handelsconjuncturer, al Omsætning er næsten ophørt, og hele Handelen ligger i en usalig Dvale. Kornpriserne ere særdeles lave, saasom: Hvede 4 Rbd. 5 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk., Rug 3 Rbd. a 3 Rbd. 3 Mk., Byg 2 Rbd. 3 Mk., Havre 1 Rbd. 4 Mk., Ærter 3 Rbd. Rapsæd gjælder 8 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
J den østlige Deel af Norge har Kornhøsten iaar været god; men man formoder, at den vester, og nordpaa kun bliver maadelig. Tilførselen af Kornvarer vedbliver at være betydelig, og Priserne, der ere faldne, staae i Christiania saaledes: Rug 3 Spd. 3 Mk., Byg 2 Spd. 4 Mk., Havre 1 Spd. 4 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Odense, 30 Septbr. Priserne paa det i forrige Uge afholdte Egeskovs Marked var efter Sigende 2 1/2 Rbd. for en Td. Rug, 3 Mk. 8 s. for Borhvedegryn Skjeppen, 8 Rbd. for en Fjerding Smør, og 4 Mk. en Gaas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Ved det i Løverdags afholdte Syn over den tilendebragte Reparation i St. Hans Kirke, mødte den sørgelige Tildragelse, at Kirkeværgen, Kjøbmand Andersen, som kort for havde forladt sin Bopæl frisk og sund, pludselig fik et opoplektisk Tilfælde, hvoraf han døde paa Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Den 3 October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Løverdag den 11te October, om Formiddagen Kl. 10, afholdes den sædvanlige Generalforsamling i Provindsialbogsamlingens Locale, bemeldte Stiftelse angaaende. Da Ting af Vigtighed blive at afgjøre, saa forventer Bestyrelsen et talrigt Møde. Mariboe, den 7 October 1823. C. F. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Auction. Formedelst Bortforpagtning af Avlingen til Horbeløv Præstegaard, bliver sammesteds Mandagen den 27de October d. A., om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdt offentlig Auction over endeel Heste, Qvæg af jydsk Race, spanske Faar, Avlings- og Mejerie Redskaber, Vogne, Slæder, en Baad, Sengeklæder, Linned, fine Kartofler, m. m. Kjøberne faae intet Salarium at erlægge, og Credit gives Vederheftige til førstkommende 11te December. Falster Birks Contoir i Nykjøbind, den 29 September 1823. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction ere følgende ved Døden afgaaede: 1) Gonner Larsdatter, Gaardmand Jørgen, Folmans Kone i Hyltofte og 2) Gaardmand Jørgen Madsen i Errindlev; hvilke Boer ere af mig tagne under Behandling; thi indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel de til bemeldte Boer hørende Creditorer, at møde ved de berammede Skiftesamlinger, som ere bestemte at afholdes herpaa Gaardens Skriverstue den 22de November d. A. og den 3die Januari 1824, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, for at legitimere deres Fordringer. Høybyegaard, den 28 Septbr. 1823. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Nye Citroner, tørre Kirsebær, kjøbenhavnsk Dobbelt Øll faaes paa Apotheket i Mariboe. Som en passende Nytaarsgave for 1824. udkommer i Trykken: Tre Dage og een Nats Hændelser i Stauby, et Sidestykke til "Fem Dage i Sierra Morena, eensoldelig sammenskreven til Menigmands Forlystelse af Hans Kromand i Staubye. –Hr. Adjunct Schaldemose ved lærde Skole i Nykjøbing paa Falster, hos hvem Nytaarsgaven kan faaes, har paataget sig at samle Subskription, den vil ligeledes senere faaes paa flere Boglader i Hovedstaden. For stirlig Tryk og godt Papiir er der draget Omsorg, ligesom og Nytaarsgaven vil blive prydet med et passende Tittelkobber. De ærede Subscribentere faaer Exemplaret for 4 Mk. i Tegn, andre Kjøbere maa finde dem i, derfor at betale to gamle Sølv, Rigsorter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Fortegnelse. paa uindløste Breve ved Mariboe Postcontoir for Juli Qvartal 1823. No. 1. Christian Hennesen i Huusebye. 29 2. Hans Simonsen i Langet . . . 27 3. Anne Møllers i Fornebye . . . 4. Rasmus Jørgensen Smedesvend, adr. Hans Krøls Enke i Maglemer 18 5. Peder Christensen Bødker i Fuglse 18 6. A. H. Bøye, adr. Hr. J. Engberg i Mariboe . . . . . . . . 25 7. Peder Nielsen Gaardmand paa Fæmøe. . . . . . . . . . . 18 8. Knud Andersen paa Fæmøe . . 18 9. Skolelærer Jensen i Fuglse . . 18 10. Peder Hansen paa Haulykkegaard 18 11. Arild paa Binnetze. . . . . . 7 12. Skolelærer Jørgensen i Bursøe. 6 13. Gaardm. Jørgen Jørgens. Smed i Maglemmer . . . . . . . . . 18 14. Hans Rubek i Hillested. . . . 6 15. Abelone Hansdatter hos Hans Smed paa Raugaarden. . . . 18 16. Christen Jensen Krøl i Strange Hauge . . . . . . . . . . . 20 17. Karen Jørgensdatter hos Christen. Olsen i Skielstrup. . . . . . 18 Mariboe Postcontoir, d. 6 October 1823. Giegengack, adjung. Postmester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-07
Ved Tallotteriets 1081 Trækning i Altona udkom: No. 10. 50. 32. 67. 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 79. Kongelig privilegerede. Efterretninger, Addresse-Contoirs som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen. e den 10de October 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Krigsskuepladsen. Fortet S. Petri er taget. – Jfølge en Madrider Journal har ved Trocaderos Jndtagelse følgende Tildragelse funden Sted: Den spanske Artillerieoberst d'Acunha blev opfordret af en fransk Oberst til at overgive sig; men istedet for at overrække ham sin Kaarde, stødte d'Acunda den i Oberstens Bryst, saa at han faldt død ned paa Jorden. Men den spanske Oberst maatte dyrt betale dette fortvivlede Skridt, da de franske Soldater strax huggede ham istykker. De spanske Capere vedblive at nappe, det ene franske Skib efter det andet, og det temmelig nær ved Kysterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Fra Perpignan meldes under 18de f. M.: Den 14de har Fæstningen Seo atter fyret heftig paa de den indsluttende Troeshelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
J den blodige Kamp ved Llade og Liers er General Damas's Adjutant falden og flere franske Officierer dræbte eller saarede. Slaget begyndte atter den 15de med endnu større Forbittrelse. Endelig lykkedes det de Franske at feire ved Hielp af Bjergbønderne, som Stormklokkerne havde sammenkaldt. Det skal have været en af de blodigste Fægtninger, som nogensinde have funden Sted i det hele Feldttog, hvilket kan sluttes saavel af de Franskes som Spanskes Tab, der bestaaer af 180 Døde, 3 til 400 Saarede og 1300 Fanger, En Efterrest af Fernandes's Colonne er flygtet deels ind i Fæstningen ved Figueras og deels ind imellem Biergene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Pampelonas Capitulation var en følge af den svære Canonade den 15de og 16de. Alle Kanonerne paa Volden vare deels demonterede, deels sønderknuste. Paa Capitulationsdagen trængte Landeværnet ind i Staden, hvor de røvede og plyndrede i et væk. Af Frygt for at Troesheltene skulde gjøre det samme, maatte de ikke rykke ind i Pampelona; men dette optog General d'Espagne meget ilde, og selve Tropperne vilde ikke marschere imod Lerida. Den 30te August nærmede den royalistiske Armee sig under Sem pere Alicante. Besætningen rykkede ud i 3 afsondrede Colonner. Regimentet Zimora udgjorde Middelpuncten og gik lige løs paa Troesheftene, men toge, efter en Gevæhrild, af nogle Minuter, Flugten. Royalisterne satte efter dem, men bleve tillige tagne i Flankerne af begge Corpserne, der anrettede et skrækkeligt Blodbad iblandt dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Spanien. J en Skrivelse fra Anduar af 16de f.M. hedder det: Riego befinder sig nu i Stadsfængslet. Alle Jndvaanerne vare i Aftes i stor Gjæring, og tildeels oppe om Natten, for at see ham komme. Endelig ankom han, ledsaget af 30 Mand af det 4de Husarregiment og endeel af de Bønder, som havde taget ham til Fange. Garnisonen kunde neppe styre Folket, som uophørlig raabte: "Kongen leve! ned med Riego!" Bønderne gik ikke bort, førend de havde seet, at Fængselsdøren var bleven lukket efter ham. Riego havde ved sin Ankomst den tilligemed ham arresterede engelske Oberst hos sig. Begge vare tilhest, i graa Over kjoler, uden Decorationer. Paa den store Plads, lige over for den Altan, hvorfra han ifjor havde talt til Folket, vendte han sig til den medfølgende franske Officier og sagde: "Disse samme Folk, som idag ere saa forbittrede paa mig, at de allerede vilde have ombragt mig, om De ikke havde været, bare mig ifjor hertil i Triumph; Staden tvang mig til, mod min Villie at modtage en Æresfabel; hele den Nat, som jeg da tilbragte her, vare alle Huse illuminerede, Folket dandsede udenfor mine Vinduer, og bedøvede mig med dets Jubelskrig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Den 6te f. M. fandt de overordentlige Stænders Jnstallation Sted. Da Hans Majestæt om Aftenen Kl. 6 blev anmodet om at forføje sig derhen, svarede han, at han var ikke forberedt derpaa, og at det var altfor sildig taget. J den Tale, som blev forelæst, hedde det: "Uagtet alle mine Bestræbelser, har jeg dog ikke kunne erholde en ærefuld Fred, fordi Fienden allene vil underhandle med mig, naar jeg bliver frie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Smitsotens Symptomer i Havnen ved Passages ere i Begyndelsen en heftig Hovedpine, røde indsprængte Øine, Smerte i alle Ledemode, længere hen gule Øine, derpaa Hikken, endelig efter 3 Dages Forløb ender den sorte Brækning Sygdommen. - Skibet. der har bragt denne ulykkelige Sygdom til Passages, har været brugt til Negerhandelen. Af 30 Personer, der vare beskjæftigede med at kalfatte Skibet, ere 9 døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
En Kone, der opvartede en af de Syge, er død, en Læge, der skar Liget og ligeledes. Alle formuende Familier have taget Flugten i forskjellige Retninger. En Tømmermand, der har arbeidedet paa Skibet, er ogsaa død. En Mand skal i et bag Cordonen liggende Huus være pludselig død. Huset er opbrændt. Den 21de vare der ikkun 15 Syge i Passages, hvoriblandt blot 3 med betænkelige Symptommer. Det befængte Skib er opbrændt. - Senere hedder det: Den 16de ere flere Personer døde, der endnu den 15de havde befundet sig vel. Sygdommen havde ogsaa yttret sig imellem Besætningen. - Jstedet for 1500 smægte nu 2000 Jndvaanere i Fængslerne i Saragossa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Fra Valencia ere Efterretninger indløbne til London af 6te f. M., ifølge hvilke de Franske skal have lidt et betydeligt Tab for Tarragona, og at Uenighed hersker i alle østlige Steder imellem de franske militaire Embedsmænd og Regentskabet. – J Havannah raser den gule Feber. – Et Handelshuus i Egnen ved Blackburn har vundet 40,000 Pd. St paa Bomuldshandel. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Efter en brittisk Officiers Skrivelse fra Lissabon staaer Portugal ganske og aldeles under fransk Herredømme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Paa Tilbagekomsten fra en Spadseretour til Vands ved Ramsgate blev Prindsen af Koburg anraabt af et Douaneskib, og da der ikke blev svaret, skjød Kutteren først med løst Krudt og siden med et skarpt Skud, satte Mandskab ud og tog Fartøjet i Besiddelse. Prindsen og hans Følge blive behandlede som Snighandlere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Den 19de f. M. døde General FeligBuckley, 99 Aar gammel. Under Georg den Første traadte han i Krigstjenesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
En Hr. Hume i Engelland erholdt i disse Dage et Brev fra en Jrlænder i Belfast, der begyndte saaledes: "Sir! da jeg ikke veed Deres Addresse, saa vil jeg herved anmode Dem om, at tilmelde mig den Den 2den f. M. om Aftenen afseilede et betydeligt Antal smaa Fartøier fra Gibraltar til Cadix med Levnetsmidler. Generalerne Wilson, Ouiroga, 3 yas og flere andre constitutionelle Officierer vare med som Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Tyrkiet. Lord Strangfords Underhandling med Ministeren for de udenlandske Anliggender fandt Sted den 30te August og skal have ledt til et gunstigt Resultat, da Statsraadet skal have givet efter for Engellands eftertrykkelige Forestillinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Ved Rigsmarskalkens Afsættelse har Janitscharerne tabt en mægtig Støtte i Statsraadet. Jmidlertid udvikler Sultanen i at forfølge sine Planer et usædvanligt Mod. J den senere Tid er daglig bleven holdt Stats raadsforsamlinger hos Porten, og Ministerne synes at finde det Mislige i deres Stilling. – Fra Thessalien og Epirus komme lutter Jobsposter, da Grækerne synes overalt at gaae af med Profiten. Det hedder, at Uroligheder vare udbrudte i Nissa. Mogib Effendi afgaaer, som Portens Gesandt, til Persien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-10-10
Fra Janina skrives under 1ste August: Efter Fægtningen for Agrapha den 5te (17de) Juni ved Veternico, droge Barbarerne, da de saae vore Hellenere i Besiddelse af Porta, sig bestyrtede tilbage til Larissa. Nu kom Gen. Cara Hyskos ned paa Sletten i Spidsen af 400 Ryttere og 1500 Palikarer eller Brave fra Pindos slog et talrigt Corps Kontarider, afbrændte den tyrkiske Flekke Kardito, ødelagde de tyrkiske Landsbyer imellem Moskoluri og Peneneus, plyndrede Tyrkernes Landhuse, og udbredte en saadan Skræk lige til Pharsale, at Seraskieren fra Larissa, efterat han med betydeligt Bytte var vendt tilbage imellem Bjergene, sendte ham en Deputation, for at begjære en Vaabenstilstand. Det samme Forslag havde Seraskierens Parlamentairer, 12 i Tallet, Ordre at giøre Sturnar, Høvidsmand for de høiere Dale ved Achelous eller Aspropotamos, og Christos Tavellas, Chef for Jnsurgenterne i Zygos, hvor Peneus har sit Udløb. Man tilstod, at disse Anførere bleve erklarede for frie og uafhængige, hvorpaa de svarede, at en saadan Erklæring var ufornøden, eftersom de ogsaa uden denne vare det. De forlangte derpaa, at man skulde udlevere de 10,000 (?) Karaguner eller Hyrder med deres utallige Hjorder, hvilke Tyrkerne havde overfaldet og bortslæbt fra deres Vintergræsgange. Disse Ulykkelige vare Agraphioter og Aspropotamioter. Under denne betingelse, som blev samvittighedsfuldt opfyldt, tilstod man Strategerne en Vaabenstilstand paa 4 Maaneder med Seraskieren af Larissa, hvorved hine Høy dinger dog forbeholdt sig Ret til, i Forening med deres Vaabenbrødre fra Morea, Ætolien og Akarnanien at gaae imod Sultanens Tropper, naar de skulde vise sig paa hiin Side af Bjergene; da de ved neutralt Land ikke forstode andet end Thessaliens Dal imellem Trikala, Moskoluri, Pharsala og Larissa.