JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
Proclama. Crmus. Vi Christian den Syvende, at 2 Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr." og Norge, de Venders og Gothers, Heret tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1788. Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Rasmus Ludvig Nellemann, Byefoged i Vor Kiøbstæd Assens, og Procurator Andreas Petersen af Vor Kiøbstæd Faaborg i Vort Land Fyen, som Opbuds Commissarier i Kiøbmand, Johan Gosman Holms Opbudsboe i bemeldte Assens, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved - Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, maae i de Kiøbenhavnske Berlingske samt Odense Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle ", dem, som formene sig at have noget at fordre i ", bemeldte Johan Gosman Holms Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Kra" inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviis i liggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Voret, allernaadigste Bevilling læses for vedkommende ", Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerun", derdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn den 5te December 1788. Under Vort Signet, (L. S. N.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
Efter Hans Kongelig Majests. allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Byefoged Nellemann i Assens og Procurator Andreas Petersen af Faaborg i Fyen, som Opbuds-Commissarier i Kiøbmand Johan Gosman Holms Opbudsboe, i bemeldte Assens, Bevilling at indkalde dette Boes Creditorer i Aviserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
J allerunderdanigst Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes alle Vedkommende, som oven er meldt. Assens og Faaborg den 12te December 1788. R. L. Nellemann. A. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
Auction. Salig Byeskriver Janzens her i Byen paa een af de bedste Gader beliggende Gaard, som er vel indrettet og vedligeholdt, bestaaende af 10 Fag Stuehuus til Gierrits=Gaden og 16 Fag til Kyseborg=Strædet med Portrum, Kielder under de 4 Fag, og 9 Fag Loe, og Ladehuus, hvortil ligger et rummeligt Gaardsrum, en stor Frugt- og Kiøkkenhauge, samt Grund i Byens Marker efter 8 Rdlrs. Grund Taxt, hvorpaa kan græsses og forres 4 Køer, bliver stillet til 1ste Auction Mandagen den 15de hujus, til 2den Auction den 22de dito, og til 3die Auction, da Gaarden absolut sælges, den 29de dito, hver Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet. Saasnart Gaarden er solgt, bliver foretaget Auction over Stervboets Løsøre, af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Kakkelovne, Borde, Stole, Chatoller, Senge og Sengeklæder, Linnet, Køer, Forder og Høe, med mere, samt 2de Actier hver paa een 200de Deel i Jnteressentskabet udi 2de her i Aaret 1784 bygte store Skibe. Svendborg den 6te Decbr. 1788. J. Uldall, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
Capital som falbydes. Ved Oberformynderiet i Assens ere at bekomme strax eller til førstkommende 11te Junii, 800 Rdlr., imod forsvarlig Pant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-23
Conditionsøgende. Et honet midaldrende Fruentimmer, som i nogle Aar har conditioneret i en fornemme og af alle agtet Mands Huus i Kiøbenhavn, hvis Attest allene ville være nok til at recommendere hende hos alle, for Sparsommelighed, Huuslighed og andre gode Egenskaber, da blot denne værdige Mands Navn indjager alle den billigste Høiagtelse, søger Condition til forestaaende Paaske som Huusjomfrue hos et Herskab eller i en Præstegaard hos en honet Familie her i Fyen. Paa Lønnen anseer hun ei. Anviisning skeer her fra Adresse-Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Ved Tal=Lotteriets 564 Trækning i Kiøbenhavn udkom 77, 83, 69, 87, 7. Salborg, den 8de December.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
J Wære, en Oberpsalsisk Flekke og berømt Kloster, lever en besat Pige, som ganske ubeskrivelig bliver viint af Dievelen. Pigen tiente hos en Mand, som selv maa have havt meget at giøre med den Onde, og siden at hun for 3 Aar siden havde forladt hans Tieneste, blev hun uophørlig forfulgt af samme. Hun faldt i Begyndelsen ofte ganske afmægtig om paa Gaden, dog formodede man da intet videre end en hysterisk Svaghed, og bragte hende let igien til sin Forstand, men Sygdommen forlod ikke Pigen mere, frembragde derimod de besynderligste Tilfælde. Til Beviis levede hun hele to Maaneder uden at spise det mindste, men drak derimod daglig mod 30 Maader, Vand. Munkene i Klosteret disputerede allerede for og imod, at dette ikke kunde gaae til paa en naturlig Maade, og Slutningen faldt tilsidst ud, at man for at komme til Grund i Sagen, skulde forsøge Hexerog. Saasnart Røgen kom Pigen, nær, fik hun de forunderligste Convulsioner. Hun kastede sig omkring i Sengen, som et rasende Menneske, Legemet littrede og hævede, og blev kastet vel Alen høit i Veiret, og Hexerøgen havde ikke denne Virkning, dersom den ei var viet ved Præstens Haand. Man undlod ikke at anvende forskellige Medicamenter, og først Laxeermidler, men de frembragte, i hvor stærke de end vare, ingen Virkning. Man faldt paa at give Pigen, Brækpulver, men først at vie og velsigne det. Det virkede. Patienten fik en ganske voldsom Opkastelse, og da man undersøgte hvad der kom fra Maven, fandt man mange Stumper Apotekerglas, Naale og Menneskehaar. Alle vare derover høist forundrede og Munkene kom fra Klosteret og begyndte af al Magt at besvære Dievelen. At magnetiseres er endnu ikke her Mode. Brækningen blev ved, og saa hyppig, at man allerede havde samlet en stor Deel af disse dievelske Materialier. Blandt andet befandtes deri en tyk Naal. 3 Tommer lang. Dog gav hun af deslige Ting intet mere fra sig paa engang, end man ellers kan holde under Tungen. Lægerne forsøgte ved disse overordentlige Omstændigheder ogsaa overordentlige Midler, f. Ex. Haar af den hellige Walpurga- og Crescentia, som de indgave Pigen, og det havde mere Virkning end af sædvanlige Brækmidler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Munkenes hyppige Besværelser havde ogsaa undertiden den Virkning, at den onde Aand paa nogen Tid gav Pigen Roe, men ganske har han ikke forladt den arme Skabning. Dog har han endnu ikke ladet sin Stemme høre af hende, undtagen en bejynderlig Hoste, endnu mindre talte hun i fremmede Sprog, som ellers ofte pleier at skee, men er maaskee en usinderet Aand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Kiøbenhavn, den 12te Decbr. Ved Jlluminationen, i Anledning af H. K. H. Kronprindsens lykkelige Tilbagekomst vare paa H.E. Grev Reventlaus Gaard anbragte 3 Transparants, malede af Hr. Wulf, en ung Kunstner af udmerket. Genie; J Midten saae man en kronet Colonne, hvorpaa H. K. H. Portrait en Medaillon, om hvilken 2 Genier hængte Blomster. Paa Postementet af Colonnen stod Rigernes Haab. Paa høire Side saaes en Figur, forestillende Danmark, udmerket ved Diadem og Vaaben, i Armen et kronet Skiold, hvorpaa Hs. K. H. Chiffte som den prydede med Blomster Fesions; neden under Danmarks Glæde. Paa venstre Side en Figur, forestillede Norge med samme Attribut, og i samme Forretning, som foregaaende, med Underskrivt: Norges Lyst. Hos Kongens Hattemager, Viertel i Høibroe. strædet vare følgende Decorationer: Et Stykke forestillende norske Klipper, hvorudi et Monument med Hs. K. H. Navn og det Danske og Norske Vaaben. Norske Klipper, hvor H. K. H. i ko mersk Dragt, færdig til Marsch over Klipperne, tiltaler de Norske Tropper, som følge ham, med følgende Underskrivt: Sponte abet, qui non pagnabit ad Løres, Inortem quorsum Te Duce ruemus. Mercurius anmelder i hastig Fart Prindsens Tilbagekomst; man seer Skibets Ankomst; Minerva staaer færdig igiennem en Æreport at lede ham til Viisdoms Tempel. Gudinden Flora kroner hans Navn med en Blomster Guulande paa et Alter, staaende op til en Saule, neden for ligge Krigens Attributer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Tronhiem, den 5te Decbr. Natten til den 3die i d. M. mellem 1 og 2 udbrød af Madame Steenbloks Huus her i Byen en Jld, hvilken greb saa hastig om sig, at et heelt Qvarteer af Byen, bestaaende af 62 Huse og 16 Pak og Søe=Boder, blev et Offer for Luen. Skaden paa Huusbygningerne er efter Brand=Taxatiogen imellem 30 til 40000 Rdlr., foruden Tabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
ved de opbrændte Meubler, Korn og andre Vahre, som ikke kan bestemmes. Vinden var fra Sønden; havde den derimed blæst fra en anden Kant, var den hele Bye befrygtelig bleven lagt i Aske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Hamborger Efterretninger, daterede Kiøbenhavn, den 9de og 13de Decbr., melder mere udførlig om den øiensynlige Fare, vor dyrebare Kronprinds paa sin Søereise til Residenzen har været bestæd udi. Skibet blev kastet mod og paa en Klippe, Kapitainen og Lodsen sagde høit, at alle Ting var uden Redning: Den første vilde strax sette den lille Baad i Vandet, for i det ringeste at redde Prindsen; Prinds Carl af Hessen billigede samme, og sagde til Kronprindsen: Ja min naadige Herre, giør De det, og tag min Søn med. Kronprindsen svarede. Og De vil da ikke med os, Nei, svarede Prinds Carl, jeg kan i dette Øieblik ikke tiene Dem, da jeg derved hindrer Equipagen fra ogsaa at stige i Baaden, som ellers kunde blive ladt for stærk: Kronprindsen saa de: Saa vil jeg heller døe end forlade Dem. Alle 3 Prindserne vare saa lidet forskrækkede, at de ikke engang i det ringeste vare dicontenancerede. Da Faren var forbi, gik Capitainen til Kronprindsen, og spurgte, om H. K. H. befalede et Glas Vand? Hvorfor, spurgte Høistsamme. Fordi D. K. H. maaskee har altereret sig, svarede Capitainen. Nei, svarede Kronprindsen smillende, saa seer jeg vel, at De ikke kiender mig ret. - Kunde man vel tænke sig noget herligere fra begge Sider, Man er uvis, hvem af Dem man meest skal beundre og elske, da begge viiste sig saa meget i deres sande Storhed. Fortiener vel ikke dette at anmerkes i Historien? Hvad ere alle Taler og i Øinene faldne Høitideligheder mod saadan Tænkemaade, som udmerker Hierrets sande Godhed, forbunden med et uforskrækket Mod. Prædikant paa Sønd, imell. Juul og Nytaar. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Kraft. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Vacance. Sognekaldet til Birkerød i Sielland, 264 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Copulerede: Kiøbenhavn, den 10de December: Kiøbmand Hr. Jacobsohn Abraham og Jomfrue Rebekke Phillip af den Jødiske Nation. Lyngbye den 12te Decbr. Hr. Johan Georg, Preisler og Frøken Anne Rebekke v. Pflug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Døde. Jydland den 27de Novbr. Frue Majorinde, Leth, født Willumsen, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Natten mellem den 19 og 20 Dec. er paa Endrupholm ved Døden afgangen H. K. M. virkelige Etatsraad og Herre til Endrupholm, Hr. Tøger Reenberg de Teilmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Subskriptions=Plan. at ikke allene Odense Bye, men endog hele Fyen har forhen, da Skolens yndede og ærede Lærer, Hr. Professor og Rector Tauber i Roeskilde, levede iblandt os, med Længsel ønsket hans holdne Taler trykte, og med Glæde seet enhver af dem i Møde; Dette have de beviist ved deres hyppige Paategnelser paa mine udsendte Subscriptionsblade. - Denne ypperlige Lærer har for nylig i Roeskilde holdet en dansk Tale ved Hører nes Jndsettelse om en Skolelærers Myndighed og udvortes Anseelse i Disciplenes Øine, grundet i hans indvortes eiendommel. Værd skiønt det ei behøvedes for Manden derved at conservere sig et Publicums Erindring, som det Fyenske, saa har han dog overladt mig samme til Pressen, som jeg er forvisset om i hans Fraværelse skulde blive ligesaa kierkommen, som da han boede iblandt os. Manden har det ærede Publicum lært at kiende, derfor vilde det være unyttigt at anprise Talens Fyndighed og udvortes Skiønhed; jeg er derfor forvisset om, at alle de, som have modtaget hans forrige Taler, ogsaa vil tegne sig for denne, thi hvad er vel 12 eller 16 Skillings Udgivet for en underholdende Læsning af 4 a 5 Ark med sædvanlig Tryk. Enhver derfor, som maatte ønske sig at eie denne Tale, vilde behagelig inden Aarets Udgang melde deres ærede Navne hertil Comtoiret, da derefter begyndes med Trykken og Subscription bliver for sildig. Odense Adresse=Comtoir den 19de Decbr. 1783. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Bekiendtgiørelser. At det i sidste Avis indførte Vers, Trøst for Et Ma Soeur kaldet, skal sigte til Personer, har man nu, efter at Jndrykkelsen var skeet, meget ukiert ladet sig sige. Atter er et nyt, under Titel af Trost til Monfrere, bleven indsendt; men da man af dettes med det førstes overeensstemmende Form kan formode: at det sidste ogsaa haver ondskabsfulde Hensigter til Øiemed; og man formener, at Avisudgivere ei bør indrykke noget, som har Skin af fornærmelig Sigtelse, NB. naar man forud kommer i Tvivl derom; saa indrykkes samme ikke - det beroer altsaa paa Hr. Forfatteren, om han behageligen vil afhente det til egen Afbetiening. Kiste over Copulerede, Fødde og Døde, som ved Kirke=Aarets Udgang af Præsterne indsendes til Biskopen, bekommes her paa Adressecomtoiret for 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Med sidste Skoleaars Begyndelse forelæste jeg i den latinske Skole en Afhandling: Om Underviisningen i de latinske Skoler. Da adskillige af mine Venner have ønsket den trykt, anmeldes herved, at naar saa mange subskribere, at jeg ved dens Udgave selv kan være skadesløs, skal den, saasnart mueligt blive leveret. Den vil omtrent blive 6 til 7 Ark, og koster 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Subskribtionen modtages hos mig selv Odense den 24de Decbr. 1788. O. Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
hversettelse af de forordnede Evangelier og Epistler med oplysende Anmerkninger, samt Anviisning til dogmatiske og moralske Taler over hver især, agter jeg at udgive, saafremt saa mange Subskribentere melde sig, at Omkostningerne kunne bestrides. Verket vil udgjøre 3 Bind, hvert af 24 til 26 Ark i stor Median Octav. Prisen bliver for hvert Bind, 4 Mk. 8 Skill. Subskription modtages hos de Herrer Seidelin og Jversen, samt mig selv, heri Odense, hos Justiceraad Lederer i Horsens, Agent Gyldendahl i Kiøbenhavn, Hr. Wandall, i Aalborg, og hos de Herrer Amanuenses hos Biskopperne i hvert Stift. Epistelen følger umiddelbar paa hvert Evangelium. Bliver Antallet af Subskribenterne inden Februarii Maaneds Udgang tilstrækkeligt, skal det første Bind blive leveret til næste Junii Maaneds Udgang. Odense den 24de Decbr. 1788. O. Kraft. Resu Lære, efter Skrivten, kort og tydelig for a redragen, med Jndledning om den Naturlige Religions vigtigste Sandheder. Skiønt vi have en Deel Lærebøger i Religionen, har jeg dog ikke troet denne enten unyttig, eller unødvendig. Korthed, Fyndighed og Tydelighed er overalt søgt. Dersom saa mange Subskribentere, melde sig, at jeg ved Bogens Udgave kan være skadesløs; skal den blive leveret til næstkommende St. Hans Dag. Den vil udgiøre henimod 20 Ark, og koster 3 Mk. 12 s. Subskriptionen, modtages paa de for nævnte Stæder. Odense den 24de Decbr. 1788. C. Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
J disse Dage have vi Undertegnede modtaget, ligesom i de forløbne Aaringer, fra en udenbyes Ædelmodig, 10 Tønder Rug til denne Byes Fattige; hvoraf, ved Understøttelse af følsomme Medborgere, over de Fattiges Trang, nu foranstaltes Brød baget, og hver Fredag i Ugen uddele vi samme, saa længe Gaven kan tilrække. Gierne ønskede vi at nævne Giveren, men Taushed er os paalagt. Faaborg den 24de December 1788. H. Brandt. A. Brandt. splinter nye nette smaae Nytaarsønsker O have forladt Pressen og kan efter Behag bekommes her paa Comtoiret for 4 s. Dosinet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
da jeg nu haver faaet min practiske Væverstoel og Indretning i fuldkommen Stand, hvorved forrettes Vævning og Stampning under Eet, til Klæde, Fra que, Flonel, andre uldne og Hvergarns Tøier, hvortil udfordres Stampning, saaledes at Tøierne ethvert efter deres behørig Orden, er færdig fra Væver= og Valke stolen, til Appretering eller Presning, altsaa undgaaer at komme til Stampemølle, og alt hvad deraf dependerer. Saa tilbyder jeg herved det respective Publicum min ærbødigste og omhyggeligste Tieneste, saavidt jeg mueligt kan bestride, med at forfærdige Tøier for dem af deres eget Garn, naar det dertil er skikket, om hvilket sidste enhver tienstlig skal blive underrettet, der saale des hos mig maatte behage at lade noget forarbeide, i hvad Couleur det er, garanterer jeg for at blive ganske ubeskadiget. Ethvert Stykke af Klæde eller Klædes Tykkelse, kan holde halvfemte Qvarteer i Breden, og 30 Alen i Længden, tyndere Tøier efter advenant derefter og ikke meere, da Jndretningen ei kan indeholde meere for det første. Stald=Sadel dækkener, Gulvetæpper, Valraper, med og uden Frynder, bestilte og ubestilte, kan bekommes hos mig efter Sædvane, tillige med flere Tøier. Odense den 27de November 1788. Søren Kiær, Fabriqueur, boende i Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Proclama. Vi Christian den Syvende, at Comus. B. Guds Naade, Konge til Danmark 4 Rdr. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1788, 4 Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi efter Rasmus Ludvig Nellemann, Byefoged i Vor Kiøbstæd Assens i Vort Land Fyen, og Oluf Andreas Løvold, Bye= og Raadstueskriver i bemeldte Assens, deres, som Opbuds=Commissarier i Kiøbmand Peder Bundsens Opbudsboe, i forbenævnte Assens, herom alleunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de sub poena præclusi et perpetui silentii, maa i de Kiøbenhavnske Berlingste Aviser, Odense Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, med Aars og Dags Varsel, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre i bemeldte Peder Bundsens Opbudsboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Kra inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn den 5te et December 1788. Under Vort Signet; (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Byefoged Nellemann og Bye- og Raadstneskriver Lø vold af Assens, som Opbuds=Commissarier i Kiøbmand Peder Bundsens Opbudsboe sammesteds, Bevilling at indkalde dette Boes Creditorer i Aviserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
J allerunderdanigst Følge af forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes alle Vedkommende, som oven er meldt. Assens den 12te December 1788. R. L. Nellemann. O. A. Løvold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-27
Ja Degnen i Svaninge Peder Høysgaard Natten imellem den 18de og 19de dennes ved Døden er afgangen uden Livsarvinger, er hans Stervboe derpaa strax taget under vedbørlig Registering og Forsegling, og han efter de Tilstædeværendes Udsigende skal have nogle Sødskende i Odense, men ei vides, hvor, eller hvem de ere: Saa bekiendtgiøres herved Dødsfaldet trende Gange, med Anmodning, at samme behagelig ville møde i Svaninge Degnebolig ved Boets Aabning 30te Dagen, Løverdagen den 17de Januarii førstkommende Klokken 9 Formiddag. Østerhæsinge den 23de Decbr. 1788. H. P. Bachmann, Provst i Salling-Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-30
Davi, formedelst den strænge Vinter, endnu ingen af Posterne have bekommet for i Søndags, hverken fra Hamborg eller fra Kiøbenhavn; saa vil man for denne Gang moere Læserne og slutte Aaret med Jndfald. En Kulspier kom engang til en Moralist og vilde læse Aviserne. Jeg skriver ikke Aviser, sagde Moralisten, jeg skriver Moraler; Moraler, sagde Kulspieren, hvad er det. Det er jeg siger baade Fruentimmer og Mandfolk deres Feil paa en latterlig Maade. Da maa J lidet kunde passe paa Jer selv, sagde Kulspieren, siden J tar Jer saa stort et Arbeide for; men sig mig, siden J er saadan en Karl, kan J da ikke for gode Ord- og Betaling ogsaa paa en skiemtende Maade skielde min Naboe dygtig ud? Hvad har han da gjort, spurgte Moralisten. Han har just ikke gjort mig noget, sagde Kulsvieren, men jeg kan dog ikke lide ham, fordi hans Kul altid ere bedre brændte end mine. Det er jo ingen Feil, sagde Moralisten; ligegot, svarede Kulsvieren, men siden J har lagt Jer efter dette Haandverk, saa troer jeg Jer til, at J kan giøre alting til Feil, enten de ere det eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-30
Da en Procurator engang reiste fra Paris til til Orleans, mødte ham underveis en meget smuk Bondepige, som drev et Esel foran sig. Han sagde til hende, hvorhen lille Pige, Til neste Bye, svarede Pigen. Kiender J da ikke Landsdommerens Datter, spurgte han videre? Jo min Herre, ganske vel. Er hun endnu alletider hiemme? Jo min Herre. Da vil jeg bede Eder, saade han, og stillede sig an, som han vilde kysse hende, bring hende dette Kys fra mig. Min Herre, svarede hun, giv mit Esel det, thi det kommer dog til Byen for jeg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-30
En Tydsker, som reiste igiennem Holland, traadte af i et Vertshuus, hvor adskillige Hollændere sad omkring en Kamin; den Reisende satte sig ligeledes ned ved Jlden for at varme sig. En Gnist fløi ham uformerkt op paa Klæderne, som een af Hollænderne blev vaer, denne spurgte Tydskeren: Myn Heer, vu heet vie, Tydskeren, som blev vred over saadan Nysgierrighed, svarede: at det kunde være ham det samme. Hollænderen uden at blive fortrydelig, tang og blev ved at ryge af sin Pibe. Noget efter, da han saae, at der var brændt et temmelig Huul i Tydskerens Kiøel, spurgte han ham atter, men med mere Eftertryk Myn Heer, til heet rie, Den Fremmede, for at blive befriet for hans Nysgierrighed, svarede meget kort, jeg hedder Peter. Vell Peter, sag de Hollænderen, von Rock breent, En Reisende kom meget forfrossen ind i et Vertz. huus, men fandt det saa fuldt af Folk, som alle stode ved Kaminen, at han slet ikke kunde komme nær dertil for at varme sig et Øieblik. Han bad derfor hans Vert, at han vilde give hans Hest 50 Østers og 2 Flasker Rhinsk Viin. Deres Hest, raabte Vetten, æder den Østers og drikker Rhinske Viin, Den Reisende bad ham, ikkun at giøre som han forlangte. De Tilstædeværende løbe af Nysgierrighed ud i Stalden, og imidlertid gik den Reisende ganske magelig hen til Kaminen, og varmede sig. Da de nu kom tilbage, sagde de: Det vidste vi vel, at Deres Hest ikke vilde æde Østers. Nu vel da, svarede den Reisende, som imidlertid havde varmet sig, saa vil jeg fortære baade Viin, og Østers selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-12-30
En Bonde, som kjørte med et Læs Torn igiennem Staden, raabte giennem Gaderne; Gaaer af Veien. En ung Spradebasse i en Silkeklædning, som ikke gav Agt, derpaa, fik en stor Rift i sit Kiøel. Derover reiste sig en stor Allarm. Den erunge Person vilde have sin Klædning betalt, og bragte sin Klage strax for Dommeren. Bonden blev tilspurgt, men han bevægede allene Læberne uden at sige et Ord. Er i slum, min Ven, spurgte Dommeren? Nei, nei, min Herre, faldt Anklageren ham ind i Talen, han forstiller sig fordi han ei kan forsvare sig; Han er ikke stum, thi da jeg mødte ham paa Gaden, skreeg han som den leede Dievel, Gaaer af Veien: Ei, sagde Dommeren, hvorfor gik De da er til Side.