JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-20
Paa Londons Toldkammer er der blevet anholdt 5 Tapeter til Vægge og 14 Stolebetræk, bestemte for en stor Generals (Wellingtons,) Frue, som tildrog sig i høi Grad Publicums Opmærksomhed. De vare saa fortræffeligen vævede, at det næsten ikke var mueligt, undtagen ved Berørelsen, at overtyde sig om, enten de vare et Product af Penselen eller Naalen. De skulle være forfærdigede af florentinske Nonner, og vurderedes for 4000 Pd. St. (20,000 Spec.) Da de skulde sælges ved offentlig Auction, saa vare de udstillede paa Toldkamret, hvilket drog uhyre mange Mennesker did, som vilde see dem. Men uventet kom der befaling at de ikke skulde sælges, og de bleve derpaa tildækkede med Seildug. Den preussiske Stat indbefatter 5,028,5775 geographiske Mile, 10,588, 117 Jndbyggere, og paa hver geogr. Miil komme, i Gjennemsnit, 2106 Jndb., og paa hvert Menneske 10 1/2 Morgen Land, eller 61 paa en Familie af 16 Personer. J Aaret 1817 fødtes 454, 191 Børn, hvoriblandt 33,685 uægte. Paa 23 Levende altsaa 1 Død. Samme Aar døde 158,735 Personer af Mandkjønnet og 147,993 af Qvindekjønnet, tilf. 306,728. Paa 69 Levende kom 1 Dødsfald, nemlig 1 Dødsfald paa 33 Personer af Mandkjønnet og 1 paa 36 af Qvindekjønnet. Flere Fødte end Døde 147, 463 af begge Kjøn, og Folketallet af 10,572,843 Mennesker forøgede sig over 1/2 eller næsten 12 af hvert 100. Denne Forøgelse er saa meget betydeligere, som en stor Deel af Staten i Aaret 1817 hjemsøgtes indtil Høsten af Dyrhed, og senere af Standsning i Næringsveiene. James Perry. (Fortsættelse; s. No. 92.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-20
Fra det Øieblik af Perry, i Forening med Grey, afkjøbte Woodhall den af ham udgivne Morning Chronicle, hørte han altid til den ægte Whiggismus. Henved tredive Aar har han uafbrudt udgivet dette Blad. Begge politiske Partier i Engelland læse det dagligen; de Oppositionssindede, fordi de gjerne finde deres Meninger deri, og Ministerialisterne fordi de ville og maa see, hvad Fienden har indvendt. Der tales vel deri kjekt, og ofte uforskammet, om Hoffet, om Regjeringen, og om dens Venner, og mangen værdig Mand er allerede uforskyldt bleven fornærmet deri. Men Perry handler ogsaa upartisk, og indrykker enhver ham tilsendt Gjendrivelse. Naar han altsaa, som ei kan nægtes, stundom gaaer for vidt i sit Blad, saa eftergive Regjeringstidenderne ham og hele Oppositionspartiet heller intet, og giøre sig nu og da aldeles skyldige i de samme Skumleriets og Overdrivelsens politiske Synder. Men dog kan derved hverken det ene eller det andet Partie kaste øvede Læsere Sand i Øinene. Da saaledes begge Partier have lige Ret til at sige deres Mening, saa kan altsaa den engelske Pressefrihed ikke stifte nogen Skade, men maa bære de herligste Frugter, Om de saakaldte Whigs eller de constitutionelle Opponister altid have rene Hensigter *), som Perry dagligen vil overtale sine Læsere til at troe; om disse Herrer ikke som oftest følge Misundelsens Jndskydelser, og, naar man kun lod dem gjøre, hvad de vilde, ligesaa meget som de bebreide Ministerne det, vilde berige sig paa Statens Bekostning, er et andet Spørgsmaal. Men Morgenkrøniken har nu eengang valgt denne Side. (Fortsættes.)*) At ofte netop Oppositionsfolkene eller Whigs, der meest ivre mod Ødselheden i Staten, overskride alle Skranker, naar de selv komme i det Tilfælde, at de fordre Løn for deres Arbeide, viste blandt andre Brougham, een af de fortrinligste Opponister i Underhuset og agtet Sagfører, som i forrige Aar bragte det Underslæb, der begaaes med milde Stiftelser i Engelland, paa Bane, men den af ham foreslagne Commission var forbunden med saa overordentlige Omkostninger; thi Commissarierne, i hvis Spidse han selv haabede at komme til at staae, skulde efter hans Forslag, have en Løn og Pension, der udgjorde en uhyre Sum, som i mange Aar vilde have hvilet paa Landet. Den mageløse Belønning og den mageløse Fuldmagt, som Brougham vilde tilvende sin Commission, d. c. sig selv, vare saa fiint skjulte i hans Bill, at man først seent, men dog saa betimeligen opdagede det, at Billen ikke kom til at gaae igjennem. Den Forandring, der foretoges dermed, og især den Omstændighed, at Brougham ikke selv valgtes til een af Commissarierne, opvakte hans store Uvillie, som han yttrede i et Flyveskrift. Ved dette vandt han i Begyndelsen mange Stemmer i Almeenheden, indtil Sagen eftertrykkeligen blev drøftet i Quarterly Review.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 November. Cours. Hamb. 2 M. 289, a vista 292. London 2 M. - . Spec. 292. - Specier solgte til 17 Rbmk. 6 1/2 s. a 17 Mk. 8 s. Obligat. 79. a 80. Commitees. Norske Rigsbanksedler 17 a 17 3/4. Svenske Sedler 64 a 65 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sextende Aargang. No. 94. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 November 1819. Den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Det vil sikkert glæde enhver Ven af den indbyrdes Underviisning at erfare, at H. M. Kongen allernaadigst har behaget, at tilstaae Hr. Kobberstikker Sonne, af Fonden ad usus publicos, et Forskud, som Laan, der i fire Aar afbetales, hvorved denne Konstner er sat istand til, strax at begynde Stikningen af Forskrivterne. Disse ville sikkerligen have en god Jndskydelse paa den opvoxende Generations Skjønskrivt. Hvilken Vinding, naar selve de allerførste store Bogstaver ere tegnede paa samme Maade, som hvert Træk i Forskrivterne siden! Barnet faaer da de saare skjønne Træk i Øie og i Haand strax fra allerførste Begyndelse af. Hr. Sonne har besluttet i en Tid af 11-12. Aar, ene at opoffre sig til disse Tabellers Stikning Massen af dem, Bogstaver og Stavelser, kunne vist om 1/2 Aar ventes færdige. Sammenskrivt tabellerne tage derimod mere Tid bort; men de nu existerende Forskrivter af Sonne bøde derpaa, saa at et heelt Sæt allerede kan ansees at være istand, naar Tabellerne for Stavelseclasserne ere fuldførte. At Hr. Sonne først gjør det hele Sæt Tabeller med danske Bogstaver færdigt, før han begynder paa det Sæt, der skal indeholde de latinske, haaber man vil finde Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Nogle Anmærkninger i Anledning af det i Skilderiet Nr. 82, anførte, om Jnstitutet for Metalarbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Forfatteren af anførte om Jnstitutet for Metalarbeidere, lader til at frygte for Jndretningens Varighed, men det er jo uden Aarsag at tvivle paa Medborgeres Beredvillighed i at understøtte offentlige Indretninger, naar de see, deels af Tingen selv er nyttig, deels at de faae ordentligt Regnskab for, hvortil deres Bidrag anvendes, hvilket dette Jnstitut siden dets Oprettelse hvert Aar efter Nytaar har forklaret til megen Tilfredsstillelse, og desuden hvert andet Aar gjerne givet en offentlig Udstilling af Elevernes Arbeide. Vel ville det være et stort Gode, om de løbende Udgivter kunde bestrides af Fondets Renter; dog dette er vel at ønske, men ikke saa snart at haabe, thi Capitalen maatte da i det ringeste være 16,000 Rbdlr., for at kunne bestride de løbende Udgivter, der nu forefalde aarligt ved Jnstitutet. Dog om Jndretningen endog eiede denne Capital, burde den alligevel, for at opnaae større Fuldkommenhed, søge at erholde aarlige Bidrag til de mueligt voxende aarlige Udgivter, thi saalænge, som det nogenledes lader sig gjøre, vil det nok være rigtigst, efter den nærværende Bestyrelses Grundsætning, ikke at røre Jnstitutets Fond, men tvertimod, aarligt henlægge dets Renter til Capitalen og ellers søge, at det erholder Tilvæxt. Hvad den Frygt angaaer som Forfatteren ogsaa yttrer, "at den nærværende Administration kunde fratræde, og det da vilde være vanskeligere, at faae Nogen til at overtage Bestyrelsen gratis, naar der tillige skulde sørges for aarlige Bidrag, saa kan vel Søndagsskolerne, det qvindelige Velgiørenheds-Selskab og fleere lignende Indretninger tjene til Beviis for at naar der ikkun gaaes frem efter bestemte hensigtsmæssige Love, kan der skiftes Bestyrere, uden at dette foraarsager nogen væsentlig Forandring ved Jndretningen. Lønnet Bestyrelse for Jndretninger, som bestaae ved frivillige Bidrag, er bestemt at fraraade, thi de Bidragende kunne saa let ledes paa den Tanke, at Jndretningen er til for Bestyrelsen istedet for at Bestyrelsen skulde være til for Jndretningen; men i den ubehagelige Nødvendighed, at lønne sin Bestyrelse, haaber Jndsenderen ikke heller, at Jnstitutet for Metalarbeidere vil komme. Disse Yttringer ere ikke anførte for at nedsætte den nærværende virksomme Bestyrelses heldige Bestræbelser, men allene for at ingen skal tvivle om Jnstitutets Vedvarenhed, da slig Tvivl, vilde skade Indretningen, thi hvo giver ikke heller sit Bidrag til Ting, som han er overbeviist om har Bestandighed, end til Noget, hvor det Modsatte kan frygtes for vil finde Sted; – saameget mere, som de aarligt først i Aaret udgivne Beretninger hidtil stedse have indeholdt et nøiagtigt Regnskab og Anmeldelse af alle Jndtægter og Gaver, samt hvortil og hvorledes disse ere benyttede. Tillige sees at man hidtil har kunnet oplægge noget hvert Aar. Det er just Mangelen, af dette aarlige og omstændelige Regnskab, der har været Aarsag til saamange velgjørende Selskabers Ophør, fordi Giverne dog ønske at vide om ogsaa deres Gaver anvendes efter Bestemmelsen, hvilket er den billigste Fordring, de kunne gjøre ved saadanne Gaver, de ei selv personligt uddele til et bestemt Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
J Sandhed fortjene og Kometerne den opmærksomme Betragtning, de helliges af alle Jordbeboere, thi regelret komme Planterne i vort Solesystem tilsyne, og deres Ankomst paa den store Skueplads er, ligesom deres Forsvindelse paa samme, hverken ny, eller os ubevant; de forkyndes allerede forud af Astronomerne, for at vi, ved deres nye Fremtrædelse paa Stiernehimmelen, altid kunne hilse dem som sammes Prydelse. Evig faste derimod staae Firstjernerne og de Grupper, samme danne, og Den, der vil see Sirius, Orion, Syvstjernen, veed, naar og hvor han skal søge dem. Men som Luftsyn komme og forsvinde Kometerne. Overraskende træde de indi vort Solesystems Rige, tidt heelt uventede, tidt bemærkede i deres Fremrykkelse, men altid som et hasteligen forbigaaende Syn, og atter ile de udaf vor Synskreds, mestendeels uden at efterlade os Haabet om, noge sinde at see dem igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Hvor meget end det Uventede og Overordenlige ved deres Tilsyneblivelse, deres Skikkelse, deres Lys, deres Løbebane fylder os med Studsen, have vi dog ikke mindste Grund til at frygte fordem, selv ikke om de end nok saa meget nærme sig til vor Jord, eller til en anden Planet; thi ogsaa de have, ifølge alle Jagttagelser, et bestemt Dette høist interessante og læseværdige Stykke findes i Morgenblatt &c. Juli 1819. og regeret Løb, og de ville ligesaa lidt støde sammen med andre Himmellegemer og bringe disse i Forvirring, som Hjulene i et kunstigt Uhrværk beskade, eller forstyrre hinanden, om end de dreie og bevæge sig nok saa nær hverandre, ja, selv i de meest modsatte Retninger. Vi maae altsaa betragte dem som himmelske Legemer, der høre ligesaa vel til Naturens store Gang som Planterne, ligesaa vel have i et store Øiemed faaet Tilværelse og Bevægelse som disse. Deres Indretning, deres Lys og deres Bevægelse maae, saa vel som Planternes, beregnes, prøves og maales af os saavidt muligt, og, naar vi vove i Henseende til dem een og anden Formodning, maa samme aldrig komme i Modsigelse med de øvrige Syner og Jagttagelser i Naturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Vi bemærke to Slags Egenskaber ved Kometerne, hvorved de da adskille sig fra alle andre Stjerner, deres Lys og deres Løbebane. Begge ere vel værd at betragtes, sølv af de Uindviede i Stiernevidenskaben. Paafaldende er os allerførst det Lys, eller snarere den Lysning, Kometerne udbrede om sig; og vi spørge, om samme Lysning er dem egen, eller om den laanes fra Solen, eller frembringes ved denne. Vi bemærke nemlig altid midt i Ha lens smale Spidse et vist, i og for sig selv mørkt Legem, eller en saadan Kierne, hvorfra Lyset synes at gaae ud. Denne Kjerne berøres vel ei umiddelbart af det Lys, hvormed den er ligesom omflydt, men langt snarere synes den at svømme i en plumret, taget Dunstkreds. Midlertid omgiver dog Lyset den aldeles og begynder i en vis Afstand fra den. Den synes at føre det med sig som Eiendom, eller at fremkalde det i sin Dunstkreds, og denne Lysning, eller Nimbus, er ligesaa klar paa den til Solen vendte, som paa den modsatte Side, ei heller tager den enten til, eller af i Forhold til en større, eller en mindre Afstand fra Solen. Vi tør altsaa vel antage, at Kometerne ere selvlysende Legemer, eller at Grunden til deres stærkere og svagere Lys ligger i dem selv; hvilket og vil endnu tydeligere springe frem af det Efterfølgende. Men, om nu Kometernes Lys er af samme Art som Solens, eller af anden, derom ere rigtig nok blotte Formodninger mulige. Ansee vi imidlertid vor Sol for en electrisk Kugle, der rimeligviis er den første Aarsag til alle electriske Syner i vort hele Solesystem, turde vi og antage, at Kometernes Lys er af electrisk Art, og at deres Kierne opvækker, formedelst sin Bevægelse, eller Dreining om sin Axel, og formedelst sin Dunst kredses Rivning paa den ledende Æther, en Eleetricitet, der, fordi Ætheren er en afledende Flydenhed, fjerner sig meer fra Kjernen og udvidet sig i samme. Dermed stemme og Nordlyssynerne overeens, der udentvivl maae tilskrives Electricitet. Ogsaa Nordlyset berører Jorden ei umiddelbart, men trækker sig i vis Afstand hen over de nordlige Egne. Ja, Hvo veed, hvor langt hen denne, enten ved Polerne opvakte, eller der sig samlende Electricitet ligesom gyder sig ud i den høiere Dunstkreds, og om ei maaskee Maanebeboerne sammenligne den Lysning, vor Jord stundom giver fra sig, med netop den fra Kometerne, og om ei Nord- og Syd-Polen tidt forekommer dem at straale og at udstrømme en let Flydenhed, (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Den gyldendalske Boghandling agter under Titel af Bibliothekfor Morskabslæsning, fra Tid til anden, i Oversættelse at levere et Udvalg af Udlandets fortrinligste Frembringelser, fornemmelig i den fortællende Digteart, som Romaner og Fortællinger, dog uden at udelukke underholdende Fremstillinger af Historien, Natur- og Falkebeskrivelsen. Prisen for et Hefte paa 10 til 2 Ark bliver 1 Rbdlr. for Subscribenterne; Andre betale 1 Rbdlr. 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Mariboe, den 15de Novbr. J Løverdags indtraf det Uheld ved Nakskov, at en særdeles agtet Mand sammesteds, Kjøbmand Odde, der tilligemed sin Karl var seilet ud i Nakskovs Fjord har fundet deres Død i Bølgerne. – Den 1ste December, da Generalforsamlingen afholdes paa Mariboe Raadstue angaaende Lollands Falsters Oplysning og Vindskibelighed, agter Hr. Postor Vicarius Boisen i Vesterborg at holde en Tale, og at lade nogle til Forhandlingerne passende Sange afsynge. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Odense, den 19 Novbr. J Onsdagsaftes i Skumringen tordnede og lynede det i Nordost, og efter samme tog Frosten til med stille Luft; hvorved igaar Morges allerede Canalen her ved Odense var tillagt med mere end 1/2 Tomme ty Jis. Frosten vedholder med O. N. O. og klar Luft, imorges var den 3 Gr. under Frysepunctet. Man seer deraf atter at nordlige og østlige Vinde kunne bringe os Vinter nok ifald de skulle blive noget varige, og Jorden skjules af Snee Nu ved Avisens Slutning er Vinden allerede gaaet til Sydost, og bliver denne staaende giver der vel Snee, gaaer den til Sydvest ere vi nok lige saa visse paa Regn, som man i Hindostan er det ved Nordost. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Odense, den 19 Novbr. Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde agtede Søndagen den 14de dennes at forlade Frankfurt, og gaae over Heidelberg, Ulm, Kempten, Jnspruck, Trient, Verona, Bologna, Florentz og Rom til Neapel. General=Handels-Jntendanten i de italienske Havne Hs. Excellence Geheime-Conferenceraad Baron v. Schubart, der paa samme Tid var ankommen til Frankfurt, ledsager de høie Reisende til Jtalien. – Følgende listige Tildragelse kan tjene til at indskjærpe Forsigtighed. En Pige, som foregav at være fra Nyborg, kommer forleden Dag til en Mand i Faaborg og beretter, at hun var sendt til ham fra hans Broders Enke i Nyborg, for at melde ham den sørgelige Tidende, at Broderen var pludselig død, og tillige anmode ham om nogen Hielp til Begravelse &c. Den ærlige Mand blev end mere bestyrket om Sandheden heraf, da Pigen vidste at fortælle et og andet om Familien. Han gav hende derfor Adskilligt med til Enken, og forsynede hende med Tøi til den nødvendige Sørgedragt; tillige betalte han en Karl fra Nyborg, for at hun maatte kjøre med hjem, men Pigen forlod Vognen i Trunderup og var ikke mere at finde. 2 Dage efter kom Manden i fuld Sørgedragt til Nyborg, for at følge sin Broder til Graven. Men hvor forundret blev han, da han saae denne frisk og sund, og tillige blev overtydet om at han var taget ved Næsen af en Bedragerske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
(Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
- Middelfart, d. 1 Novbr. Marsviinsagten, nærmester som i mange Aar har hvilet her ved Byen, er nu ved Fleres forenede Bestræbelser, og paa Opmuntring af Dr. konst. Byefogeder Scheel og Kammel, atter med høikongelig Tilladelse sat i Gang. Den 1ste November udsattes de første Garn til Forsøg, og fra den 2den til 13de dennes fangedes 49 Stykker, hvoriblandt nogle temmelig store. - Denne Fangst, endnu i sin Begyndelse, lover en fremtidig god Jndtægt, naar den saaledes som paabegyndt kan fortsættes, og Stiftets Beboere faae Kundskab om, at Fidtet af disse Marsviin meget godt og besparende kan anvendes baade til Læders Smørring og til Lysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Saavel Flæsk som afsmeltet Fidt kan daglig erholdes i Middelfart hos Marsviins-Jægerne for 2 Rbd. pr. Lpd., hvilket er en bestemt Priis. L. Bastrup. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Aalborgs Torvepriser, den 13de November Rug 6 Rbd. Td.; Byg 3 Rbd. 2 Mk. Tdn. Oxekjød fra Landet 6 a 7 Mk. Lpd.; Bedekjød, 8 a 9 Mk. Lpd., saltet Flesk 2 Rbd. 4 Mk. Lpd.; fersk Flesk 2 Rbd. 2 Mk. Lpd.; Smør 2 Mk. Pd.; Ost, 1 Rbd. 1 Mk. Lpd.; Talg 6 Rbd. 2 Mk. Lpd., Kartofler 2 Rbd. Td.; Byggryn 7 a 8 Mk. Skp., grønne Ærter 1 Rbd. Skp., gule Ærter 4 Mk. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Viborg, d. 17 Novbr. Sidste Fredag indtraf hertil Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Sørensen fra Christiansand i Norge med Frue og Familie (6 i Tallet). Hr. Biskoppen har i Sommer, deels for Sundheds Skyld, deels for nøiere at besee Skolevæsenets nyere Forfatning, besøgt London, Paris og Amsterdam, været i Schweitz og Rom, og reiste i Søndags til Aalborg, for over Frederikshavn at gaae til Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Blandede Efterretninger. Prisen paa den Norske Rigsrivende i næste Aar er bleven forhøiet med 1 Speciedaler halv aarligen, paa Grund af, at de norske Penges Værd siden forrige Aar have tabt over 50 PC. Forhold til Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Af de tydske Blade erfares nu, at Lotteriet over det store grevelige Palsyske Theater i Men, samt andre Gevinster efter Planens Jndhold, ikke vil gaae tilbage, men at Trækningen derimod er udsat saaledes, at Lotteriets første Trækning finder Sted den 1ste Marts, anden Trækning den 27de April, tredie Trækning den 15de Juni og fjerde Trækning den 31te August 1820. Jmidlertid staaer det Kjøberne af Lodsedlerne frit for, indtil dette Aars Udgang at tilbagelevere samme, hvis de ikke ønske at underkaste sig denne Udsættelse af Trækningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Den saakaldte nordiske Herkules, en vis Hr. Frank, lader sig i denne Tid see i Berlin. Han staaer dagligen som Model for en Kjæmper-Statue i Academiet, og viste nyligen baade Lærerne og Eleverne en Række af Attituder, fra de roligste indtil de heftigste Momenter. Rigdommen af det menneskelige Legemes Organismus viser sig her paa det klareste. Stillinger, hvori alle Delene ere i Luften og svæve paa Tæerne af den ene Fod, fremstilles her i Virkeligheden, skjøndt de ellers kun fandt Sted i Konstnerens Phantasie. Hans Kræfter ere ganske overordentlige, og man har troet at finde Aarsagen dertil i det fuldkomne Forhold og Ligemaal i alle hans Lemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
at Morning Chronicle nu allerede har vedvaret i 30 Aar uafbrudt og stedse vedligeholdt sin Anseelse, er vel et Beviis paa Redacteurens Talenter, og Kundskaber, men maa ogsaa tilskrives den Omstændighed, at han selv er Eier af sit Blad. Dette fraregnet udfordrer dette en kraftig og jernstærk Legemsbeskaffenhed, for at kunne udholde de med Udgivelsen af et saa betydeligt Morgenblad for bundne Besværligheder; thi den kræver næsten lutter Aften og Nattearbeide. Klokken 6 afleveres sædvanligen alle Londoner, Morgenblade i Avisbudenes Sal. J Almindelighed komme ved Midnat Formene i Pressen. Udgiverne, som det paaligger, i den saakaldte leding Article at levere en bedømmende Oversigt over alle indløbende Nyheder i største Hurtighed og under bestandig Afbrydelse, har kun en liden Stund for Midnat Tid til sit Arbeide, som han udsætter saalænge som mueligt, fordi der hvert Øieblik kan indløbe endnu vigtigere Nyheder, hvilket især er Tilfældet i Krigens Tid. Selv efter Midnat vækker man ham hyppigen. Men for saa store Anstrængelser, belønnes han ogsaa ved den betydelige Afsætning, som hans Tidende har, og hvorved han har erhvervet sig en anseelig Formue. - J de 30 Aar, han dagligen har tilbragt med Stridigheder mod politiske Modstandere, maatte han nødvendig blive indviklet i mange Ubehageligheder, som for en engelsk Avisredacteur ere uundgaaelige. Han er to Gange bleven tiltalt af Generalfiskalen, men hver Gang paa en ærefuld Maade frikiendt. Den første Gang forsvaredes han af sin Ven den berømte Lord Erskine; den anden Gang førte han selv sin Sag, som kun en Mand af hans Mod, Veltalenhed og Lovkyndighed turde vove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 November. Cours. Hamb. 2 M. 287, a vista 290. London 2 M. - Spec. 290. - Specier solgtes til 17 Rbmk. 6 1/2 s. a 17 Mk. 6 s. Obligat. 79 1/2. Committees. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC. Den røde Hue og den røde Hætte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-23
(Jndsendt.) Den røde Hue. Vogt Dig, Vogt Dig, kjere Søster, Speil Dig i min Skjebnes Gang! Viid, jeg styrted som en Kryster, Trods min himmelsøde Sang. Den røde Hætte. Vær kun ubekymret, Kjære, Tingen har saamen ei Nød; Turde man end for ei bære Huer, som er ponceaurød, Moden dog vil taale Hætter, Som i London og Paris. Bæres af galante Metter, Og har vundet største Priis. Den røde Hue. Stol dog ei paa Modens Nykker, Den paa tusind Fødder gaaer, Snart den fordrer Hørparyker, Snart et kruset Titushaar Viid, Thalia, liig Kalkuner, Ved det Røde pustes op, Og med tusind Blikbasuner, Ryster selv Olympens Top. Den røde Hætte. Andre Tider, andre Sæder, Andre Laster, anden Dyd, Naar min Tryllesang jeg qvæder, Piben faaer en anden Lyd. Den røde Hue. Søster, Søster, brug Forstanden, Følg Erfarings vise Raad, Frels Dig, mens Du staaer paa Randen Af æsthetisk Redningsbaad. Der skal lidet til Din Synken Paa Thalias spanske Sø Fordum hialp prologisk Klynken, Nu man ler os grusomt døe. Den røde Hætte. Et er Hætte, eet er Hue, Røde Huer er forhadt, Ak, de sætte Folk i Lue, Naar de ikke kaldes Hat Men en Hætte er heel andet; Den er kun bestemt for dem, Som beherske hele Landet. J Charters kjelne Hjem. Den røde Hue. Hører Du Kalkunen støie? Kukle ved det røde Skin, Kan Din Sang dens Harm nu bøie, Mildne dens kalkunske Sind? Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000 Gre Sextende Aargang. No. 95. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 November 1819. Om den Lancasterske Methode.