Jyllandsposten, 1839-10-08
Vi have sagt, at Fattigskatten for 1839 og 1840 sammenlagt ikke er større end Skatten for de 2 foregaaende Aar; vi skulle nu vise, at den er ikke aldeles ubetydeligt mindre, end i de tidligere Aar; J 1833 var paalignet, 7468 Rbd. saa at Skatten i 1838 var 531 Rbd. mindre end i 1833. Desuagtet har Fattigvæsenets Status ikke i dette Tidsrum forværret sig, men er endogsaa betydeligt bedre, end i det sidstnævnte Aar. For at vise dette, hidsætte vi Beløbet af Fattigvæsenets Activa (efter Fradrag af dets Passiva) for hvert af efterfølgende Aar. Sedler. Jalt Sølv. Det sees heraf, at Fattigvæsenet er gaaet 2000 Rbd. fremad i Sammenligning med 1833, hvilket er skeet saaledes: J 1838 var Beholdningen af færdige og uafsatte Varer samt raae Materialier større end i 1833, 700 Rbd. circa . . . . . . . . . . Afbetalt Gjæld til Kæmnerkassen. . Jndkjøbt for contant Stedet Nr. 494 paa Fiskergade. Erhvervet paa Skifte efter en Fattig Stedet Nr. 897 paa Guldsmedgade, der ansættes til Værdie med Prioriteten, 125 - 2000 Rbd. Heri maa dog afgaae de forhen omtalte 588 Rbd., som mangle i Balancen for 1838, hvorefter der endnu bliver tilbage et Overskud c. 1400 Rbd., uagtet Skatten siden 1833 successiv er bleven formindsket (hvorved er sparet for Communen over 1600 Rbd.), og gaaer man et Aar længere tilbage, da vil man finde, at der i 1833 er bleven afbetalt en Gjæld af 1001 Rbd. (see det trykte Regnskab Pag. 8), som skyldtes fra Aaret Det er i det Foregaaende anført, at Fattigforsørgelsen og Gjældsafdragene have medført en forholdsmæssig stor Udgift for Fattigvæsenet i de 2de sidstforløbne Aar. For at oplyse dette nøiere, hidsætte vi en Fortegnelse over den samlede Udgift til Føde- og Drikkevarer, Jldebrændsel og Lys, Senge- og Gangklæder, Begravelsesomkostninger og Pengeunderstøttelser udenfor Stiftelsen i Aarene 183338. Vi anføre særskilt og fradrage Udgiften til Lærred (hvoraf i dette Tidsrum er indkjøbt over 7000 Al.), fordi denne Udgift har været meget variabel, og Jndkjøbet for en stor Deel er skeet til Lagener, og saaledes ikke har været betinget af det større eller mindre Antal Trængende i de enkelte Aar. Ligeledes anføre vi særskilt Udgiften til Mediciin, som derefter tillægges det øvrige Udgiftsbeløb, og paa samme Maade blive Gjældsafdragene særskilt at tillægge. 8 S. S. J Te Dog er det ikke alene Fattigforsørgelsen og Gjældsafdragene, som have forstørret Udgifterne i de tidtnævnte 2 Aar; Fattigvæsenet har ogsaa i disse Aar havt en usædvanlig stor Capital staaende i Materialier og Fabrikata. Dette viser følgende Tabel over Værdien af raae og halvforarbeidede Materialier samt færdige, uafsatte Varer, som havdes i Behold ved Aarets Udgang: 1833 . . . . 1434 Rbd. Vil man betragte Fattigskatten i Forhold til andre Byers af samme Størrelse, da synes der heller ikke at være Grund til at antage, at Aarhuus er uforholdsmæssig bebyrdet. Dog er naturligviis, i Almindelighed taget, en saadan Sammenligning usikker, eftersom den ene Kjøbstad kan have Bihjelpekilder, som den anden savner. Da Aarhuus i denne Henseende er temmelig blottet, saa vil det sandsynligviis ikke være til dens Fordeel, at dette Hensyn lades udenfor Sagen. Til Sammenligning henvises til den jydske Stændertidende for 1838 Pag. 2143, hvoraf man vil see, at Fattigskatten for 1836 har andraget for Helsingør 7803 Rbd., for Odense 7497 Rbd., for Aalborg 7827 Rbd., for Randers 7685. Rbd., for Aarhuus 7057 Rbd. osv., og maae vi kun bemærke, at, hvad Tabellen indeholder, er, saavidt skjønnes, Fattigbidragene, og ikke – som det findes udtrykt i Stændertidenden - Fattigvæsens-Udgifterne for det nævnte Aar. Vi troe saaledes tilstrækkeligen at have besvaret det i Jyllandsposten fremsatte Spørgsmaal. Jøvrigt behøve vi vist ikke at gjøre opmærksom paa Vanskelighederne ved at forfatte en Calcul, der nogenlunde nøiagtige kan svare til Virkeligheden. Foruden at der ved Overslaget over Udgifterne ere mange Hensyn at tage, gives der tillige enkelte Jndtægter, som ere saa ubestemte, at den, der forud vil beregne dem, meget let kan tage betydeligt feil. Saaledes var Jndtægten af Refusioner i 1834700 Rbd., men i det paafølgende Aar kun 335 Rbd., altsaa under det Halve.