Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-03-26
I Kjøbenhavnspostens No. 68 læstes nogle belovede Oplysninger og Reguleringen af det kongelige Huses Appanager og Hofholdninger. Jfølge samme bliver - med Udeladelse af den afdøde Konges Hof Etat - Tallet af de øvrige Hof=Etater under hans Regjering otte, for hvilke aarligen følgende faste Appanage Summer have været udredede: Hs. Kongelige Høihed, Prinds Christian Frederik 90,000 Rbd.; Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian 25,000 Rbd.; D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline 50,000 Rbd.; Hs. K. H. Hertuginde Vilhelmine Marie til Glücksborg 35,000 Rbd.; Hs. K. H. Prindsesse Ju ligne Sophie 24,000 Rbd.; Hs. K. H. Landgrevinde, Louise Charlotte 24,000 Rbd.; Enke=Hertuginde Louise Augusta 50,000 Rbd.; Prindsesse Charlotte Frederikke, 50,000 Rbd. – J No. 79 oplyses dernæst, at den hessiske Landgreve Wilhelm, Gouvernøren i Kjøbenhavn (Regimentschef tillige), vel ikke selv nyder Appanage, men at hans Gemalinde, som dansk Prindsesse, er appanageret med 24,000 Rbd. aarlig. Derimod oppebærer Hs. Høifyrstl. Durchl. Landgreve Wilhelm for sin egen Person, fuld Regimentschefsgaae med Generalmajors Tillæg og er som Gouvernør over Kjøbenhavn tillagt 2400 Rbd. aarlig i saakaldede Taffelpenge, ligesom han ogsaa hidtil har nydt fri Bolig. Med Hensyn til denne saakaldte fri Bolig siges fremdeles i Kbhposten, at da Landgreven, daværende Prinds Wilhelm til Hessen, efter sin Tilbagekomst med Troppecontingentet fra Frankerig domicilierede sig i Kjøbenhavn, leiedes til ham for Statskassens Regning en Gaard i Amaliegaden, hvilken Gaard blev, ligeledes paa Statskassens Regning, standsmæssigen indrettet for ham og Gemalinde. Herfra flyttede Hs. Durchl. nogle Aar efter ind i den af Statsgjelden overtagne Hjørnegaard ved Siden af, men i forrige Efteraar flyttede Gouvernøren ind i det ved Prindsesse Wilhelmines Giftermaal med Hertugen af Glücksborg ledigblevne Palais paa Amalienborg. Derpaa læses i Kbhposten følgende bemærkning: "Til denne Bygnings fyrstelige Jstandsættelse og Jndretning havde Statskassen ved Prindsessens første Formæling udredet en Sum af c. 50,000 Rbd. (Ameublement og Jnventarium naturligviis uberegnet). Den maatte da formodes endnu at være standsmæssig nok for Kjøbenhavns Gouverner. Men for at Hs. Durchl. kunde indrette sig her, maatte han sætte sig i Bekostninger, og Statskassen maatte da atter contribuere. Det blev arrangeret saaledes, at Gouvernøren i en Tid af 3 Aar fremdeles aarligen skulde modtage de 3400 Rbd., han hidtil havde erholdt til Huusleie; men være fri for igjen at udbetale dem, ligesom der heller ikke i den Tid skulde paahvile ham Forpligtelse at udrede det mindste i Byskat ter, Reparationer &c. af Palaiet, hvilke Omkostninger derimod fremdeles skulde bestrides af Prindsesse Vilhelmine ved Hielp af en hende til denne Hensigt aarligen tillagt Tillægs-Sum til hendes Appanage, af 2000 Rbd. Statskassen maa altsaa nu aarligen udrede for dette Palais: 2000 Rbd. til Prindsesse Wilhelmine, for at Hs. Kongelige Høihed kan vedligeholde det og 3400 Rbd. til Landgreve Wilhelm af Hessen, for at Hs. Durchlauchtighed, kan beboe det lare Hels. A. foreslaaer herefter at lade Stændertidenden udgaae, om ikke aldeles gratis, saa dog for en yderst moderat og forud fast bestemt Priis, f. Ex. af 1 Rbd. Exemplaret, for at den saaledes kan komme til at opfylde sin Bestemmelse og blive en sand Folke= eller Borger-Lecture, den Man maa ønske at forefinde i hver Mands Huus, hvor den kan læses efter Tid og Leilighed uforstyrret og med Eftertanke og ikke, som hidtil, behøver at gjennemages i en Klub eller Læseforening. De øvrige med Bladets Udgivelse forbundne Udgifter maatte da indflyde under Stænderskatten, der, selv ved en Forøgelse af flere Tusinde Rbd., aldrig derved kan blive mere trykkende forden enkelte Skattender.