JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Paris er vedvarende roelig. Adskillige Pariser Blade har yttret deres Frygt for den skrækkelige Mængde Kanoner, og Munition som bliver sammenbragt ved Men don, da man opretter der Courtiner, Grave og Redouter, der er og plantet Galger der omkring, for den at hænge en hver sig den nærmende Nysgierrig. Man bemærker herved, at Julius Cæsar, da han erobrede Gallien, just har havt sin Leir i denne Egn. Denne Sag blev i Gaar bragt paa Tapetet i Conventen, men Treilhard af Velfærdsudskuddet, slog den strax ned, ved at erklære: at Velfærdsudskuddet lod ved Mendon anstille Forsøg som maatte blive hemmelige. Ligeledes blev Frygten for de mange Kanoner som stode paa Martspladsen besvaret med: at 3000 Krigslærlinger maatte i det mindste have 48 Kanoner med Mørsere, Haubitzer a. til deres Øvelser. Fourcroy og Guito fører Opsigten over de daglige Forsøg der giøres i den med Galger omgivne Leir ved Mendon. Velfærdende skuddet behandler disse Forsøg som den vigtigste Statshemmelighed, uden at agte paa deres Frygt der ansee dette som Vuggen til en nye Modrevolution. Forsøgene angaae Krigskonsten, og giøres af de Personer der har opfunden Telegraphen, og biedraget til Luftballonens Fuldkommenhed, der nu giør dem saa megen Tieneste, Den Deputation af Jacobinere, som den 11te anholdt i Conventen og strængere Forholdsregler, blev med almindelig biefald optaget og bleve udmærkede ved at de tillodes at komme ind i Salen og sætte sig. Taliens Caar bedrer sig. Det hele Publikum tager megen Deel i denne Mand, som først vovede at angribe Robespierre. Det nye Pamphlet, Robespierres Pande, gaaer stærk løs paa Jacobinerne, blant andet siges deri, Jeg er jo ikke frie, naar jeg ei tør sige, at Jacobinerne er skadelige, at de er Aarsag til al Uhæld, og opkaster sig til Conventens Meddeilerinde. Han forlanger og at man skal tilmure Jacobinernes Sahlsdør, De 94 Fanger fra Nantes der siden den 8de Sept. har staaet for Revolutions=Tribunalen blev den 14de Sept. friekiendt. Det var et rørende Syn at see Omarmelserne, mellem de Friekiendte og deres Venner, blandede med Glædestaarer og den larmende Glædetummel som Tilskuerne viste derved. Merlin von Diedenhofen sagde som Vidne at Nantes var i forrige Aar allene reddet ved sine Jndvaanere, da 4000 Mand den gjorde 80000 Mand Rojalister Modstand. Et andet Vidne beviste den allerede bekiendte Afskyelighed at der i Nantes forrige Aar var bleven druknet 800 Personer, hvoriblant umyndige Børn af fordægtige Forældre, og skudt 1000de, at man fra et Skib ved et Faldbret lod 90 Præster drukne, og at befalingerne dertil først at liger derefter var ankommen, allene for at give alt dette er Skin af Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Engeland. Efter de nyeste Beretninger, krydser den store Howiske Flode 150 engelske Søemile fra Seilly, og har siden den forlod Torbay jaget en fransk Fregatte paa Strand, skudt en Cutter i synk og taget en Corvette. Da man har Efterretning at der fra Chesapeak Bay er underveis en fransk Coffardieflode paa 150 Seilere under Escorte af 5 Linieskibe, saa smig, rer man sig med det Haab at giøre en god Fangst. Vore Krigskibe Carysford og Bellona har frataget de franske 2 rige Hollandske Vestindiefarere. Derimod bar de Franske taget 50 smaa Corker Proviantskibe. 6 Franske Fregatter fra Dunkirken har ladet sig see for Deal. Admiral Peyton giør Anstalt til at giøre Jagt paa dem. Af de 2de Vestindiske Floder paa 160 og 120 Seilere, hvis sikkre Hiemkomst Lord Howe skulle dækte, er den 17de September ankommen 20 til Portsmouth, 30 til Øen Portland og 6 til Bristol. Holland. Da de Keiserlige Tropper har maattet trukken sig tilbage til Ruhr, er man her ikke lidet bekymret. Man frygtede her at Mastrict allerede den 23de Sept. blev beleiret. General Kray har dog ved sin Tilbagemarsch kastet et anseeligt Korps derind. Udsigterne paa vore Grændser bliver immer sørgeligere, da de Armeer som vare bestemte til at dække de nøde til at trække sig tilbage. Breda og Herhogenhusch ventes endnu ikke at skulle blive beleiret, men i Bergen op3dom drives Forsvarsanstalterne ivrigere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Arveprindsen af Oranien har i Gorcum gjort saadanne Anstalter der i paakommende Tilfælde kunde forsvare Waal, samt Staden, Utrecht og Woorden. Til den Ende har man fra Flotillen i de seelandske Farvande detascheert 5 Kanoneerbaade som ere lagte op paa Waal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Adskilligt. J Harlem begynder Patrioterne igjen at stikke Hovederne frem. 100 Mand er sendt derhen for at holde styr paa dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Greven af Artois er nu virkelig reist fra Rotterdam men hvorhen, vides ei. Den i dansk Tieneste staaende Prinds af Würtemberg ankom hertil den 18de September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Bekiendtgiørelser. Efter Domhaver Kiøbmand Hr. Jacob Kieldrups Begiering bliver efter Dom og Udlæg ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt Bendix Lysters Gaard, beliggende paa denne Byes lille Torv under No. 50 bestaaende af 25 Fag Huus, 2 Loft Høi ud til bemeldte Torv med Gaardsrum og Pompevand, første Gang den 10de October, anden Gang den 13de ejusdem og endelig 3die og sidste Gang den 17de October førstkommende om Eftermiddagene, da Gaarden bemeldte 17de October uden videre eller flere Auctioner absolut bliver bortsolgt til den Høistbydende, efter det paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; thi ville de Lysthavende til bemeldte Tider og Sted behage at Møde. Aarhuus d. 4de October 1794. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Efter Domhaver Kiøbmand Hr. Hans Andersen Ree feldt Begiering, bliver efter Dom og Udlæg ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt Jens Støvrings Vaaninger beliggende i Ridderstrædet ved Mindet under No. 139 og 141, bestaaende af 8te Fag til Gaden i Loft Høi med tilhørende Gaardsrum og fælleds Brønd, første Gang Løverdagen den 11te October, anden Gang den 18de ejusdem og endelig tredie og sidste Gang Mandagen den 20de October førstkommende om Eftermiddagen, da disse Vaaninger under et bliver bemelte 20de October uden videre eller flere Auctioner absolut bortsolgt til den Høistbydende, efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner; thi ville de Lysthavende til bemeldte Tider og Sted behage at tage Møde. Aarhuus d. 4de Octb. 1794. Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Et Billiard forlanges tilkiøbs. De som maatte have et saadant at afhænde, ville behageligst henvende sig til Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
En Ridesadel med rød Toppe, er for en Tid siden bleven udlaant og Eieren kan ei erindre sig til hvem; Vedkommende som har samme, ville have den Godhed jo før jo heller at lade Eieren samme tilbringe. S. B. Jeg underskrevne er findet under Haanden, at bortsælge den mig tilhørende Privilegerede Kroe, Selbroe, kaldet, beliggende i Caløe Amt, Lihme Sogn, 2 Miile fra Randers ved Landeveien der imellem og Ebbeltoft, med Previllegium og alt, tillige med den mig tilhørende Eiendom, som staaer for Hartkorn 1 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. hvorudi kan saaes aarlig Rug 22 a 23 Skpr. Byg 6 Skpr. Boghvede 6 Skpr. Havre 24 Skpr. og avles 6 Læs godt Høe, græsses og forres aarlig 2 Bæster 3 Køer 6 Faar. Stædet som er opbygt for faae Aar siden er saa godt som nyt og vel indrettet til Beboelse. Kirketienden til Stædet af Lihme Sogn der af mig er indkiøbt, skal og følge Kiøbet. Til Stedet, der som bekiendt, ligger beqvenfor Reisende og har god Næring er overflødig Tørvejord, og Fiskerie af Glæder, Aborrer, Aal, og Ørter kan og haves i den en Deel af Eiendommen forbiegaaende Aar Skulle der findes nogen, som har Lyst til at kiøbe forbenævnte, ville De behagelig jo før jo kiærere, og i seeneste forinden 5 a 6 Uger melde Dem hos mig, da de kan vente at faae godt Kiøb paa billige og fordeelagtige Conditioner. Selbroe den 18de September 1794. Jens Kieldsen. Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse til nærværende Tid, forfattet af Mathias Galthen, Residerende Capellan til Domkirken sammesteds, faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus for 3 Mark Exemplaret paa Tryk og 4 Mark paa Skrivpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
En brun Mærplag 2 Aar med en Maarlok i Mannen, og en hvid Bagfod, en sort Mærplag et Aar, med en graae Hale, paa dem begge to er klippet paa venstre BorA. N. S. og paa venstre Laar et E. hvem som kan tilveiebringe disse 2 Plage eller give mig Undertegnede Oplys hvor de opholde sig, loves en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Anders Nielsen Elsted, i Elsted Bye, Fra Peder Sørensen i Mørcke er forrige Løverdag bortkommen af Marken, en sort Hest med en liden hvid Fieder paa Næsen og lidt hvidt paa venstre Bagbeen, paa venstre Bov og Laar var klippet M. de som kunne til veiebringe samme, eller lade ovenmeldte Eier vide hvor den er at finde loves derfor en god Douceur. Fra mig undertegnede er bortkommen en blankbrumHoppe med en liden sort Plæt paa det høire Baglaar og er nylig omskoet, hvo som maatte samme forefinde og den til mig bringe, eller lade mig det vide, loves en raisonabel Douceur. Jens Bager. Vognmand i Weile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
J Wibye en halv Miil fra Aarhuus er et smuk Sted, formedelst den sidste Beboers Dødsfald blevet ledig. Det er for 3 Aar siden af nye opbygt, muuret, teglhængt forsynet med fornøden Udhuus, en smuk Have og i alle Maader indrettet for en honet Familie. Til samme Ste kan og blive holdet nogle Creature, naar Liebhavere ville henvende dem til Præsten i Wilbye N. Wormslev, Da jeg haver en Deel Porcelain og Steentøj staaende hos mig som er klinket, og jeg med Vished ikke veed hvem det tilhører, ombedes derfor Ejerne at lade det afhente hos mig med det allerførste, da jeg skal forandre mit Logie og flytte fra Vestergade paa Klostergade her i Aarhuus, hos Grovsmed Peder Mostgaard, hvor jeg vedbliver saavel som forhen at sammenklinke Porcelain, Gla- og Steentøi, som er kommen i Stykker, saa tæt og fat at et hvert stykke kan bruges til det Brug hvor til dette gjort, og være til samme Nytte som før det blev beskadiget. Prisen bliver ligesom sædvanlig, forskiellig efter Tøie Bonnitet, dog saa billig, at enhver skal finde sig dermefornøiet. Daniel Simonsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Porcelains=Klinker i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
En Gaard som er beliggende paa et af de bes- og beqvemmeste Steder her i Byen for al muelig Handtering, nemlig imellem Hr. Billeschou paa den ene og Hr. Pouel Frausings Gaard paa den anden Side, saaget som paa det lille Torv. Bestaaer af 8 Fag 2 Etage til Gaaden og 4 Fag 2 Etage til Gaarden samt een Etage paa Fag indrettet til Stal m. m. God Jndkiørsel og Pomp Vand, tillige vel inrettede Værelser; er strax at bekomme tilkiøbs eller til Leie. Hvorom kan handles med Eieren i Aarhuus. Harboe Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Formedelst Forandring af Boepæl, lader S. T. Fru Etatsraadinde Rothe heri Byen, ved offentlig Auction Mandagen den 13 October nestkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet og paafølgende Dage, bortsælge en betydelig Deel af hendes Jndboe og Effecter, saasom 3 i 400 Lod Sølv, alt Kiøbenhavns Prøve, en Deel smukke og kostbare Meubler, Dække Tøi og andet Linnet, Sængeklæder, Steen Tøj, Porcellain, Kaaber, Tin, Messing, a. som alt nøiere kan erfares af de trykte Catalogie Dernæst bliver ved samme Auction bortsolgt en deel af Sl. Etatsraad Rothes efterladte Bogsamling i adskillig Sprog og Videnskaber, især Juridiske, Historiske og Philosophiske samt nogle Manuskripter m.v. Hvilket herved efter Frue Etatsraadindens Begiering bekiendtgiøres. Aarhuus den 24 September 1794. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
De som have noget at fordre i Stervboet efter forrige Havne-Foged Anders Sørensen Gyde her i Byen, indkaldes her ved, i allerunderdanigst Følge af den Kongelige allernaadigste Placat under 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav, i seneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, da Skiftet til Slutning ventes optager Aarhuus den 26de September 1794. L. P. Risom. N. Hvide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-04
Skulle nogen have noget at fordre i Stervboet efter Tieneste Pigen Karen Simonsdatter, som sidst i forrige Aar her i Byen ved Døden er afgangen, indkaldes disse, i Følge den Kongelige allernaadigste Placat af 26de Otober 1792, herved, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses datum, eller tage Skade for Hiemgield. Aarhuus den 25de September 1794. L. P. Risom. N. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Indenlandsk. Kiøbenhavn. J Caserneskolen blev sidst paa Prindsesse Maries Jndtogsdag høitideligholdt den saakaldte Rosesest, paa hvilken den flittigste af Pigebørnene faaer en nye Klædning, og udmærkes ved at bende bliver sen Rose paaheftet. Ved denne Leilighed holdtes en Tale og en Arie blev siunget af Pigebørnene. Denne Gang nød en fattig Musketeers Datter 11 Aar gammel Æren. Hun har siden i Fior Michelsdag spunden 32 Pd. Hør, strikket 10 Par Strømper, syet 5 Særker, foruden andre Smaating og desuden flittig besøgt Skolen. Samme Ære vistes og den Dreng der udmærket sig, der og faaer en nye Klædning og en Rosekokarde paa Hatten. Alle de Børn som før havde faaet Beisning tilligemed de 2de sidste gik derpaa hen til deres første Velgiørers, den sidst afdøde Commandants Grav, og bestrøede den med Roser. Rugen gielder i denne Tid i Kiøbenhavn 19 Mk. Byg 16 Mk. og Havre 10 Mk. Tønden, Fynsk Smør, 34 Rdlr. Tønden og grønsaltet Flesk 7 Mk. Lpd. Loggeren Lerken og Kongejagten Speideren er efter en tort Tour Nordsøen kommen tilbage paa Kbhavns Rhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Befordringer. Hr. Mohr i Waarbasse har saaet Reisbye Kald i Riber Stift, og han surcederes af den residerende Capellan i Stubbekiøbing. Amtsforvalter Hjorth i Ribe er bleven Amtmand over det Nordre Bergenhuusiske Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Aarhuus. Udpasseret. Kammerjunker Harboe og Frue Kalkrenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Den 5de afseglede Smakskipper Peder Rasmussen til Kallundborg med Kreaturer for Anders Hvild og Skipper Niels Eschildsen til Norge med Kornlast. Samme Daa Rasmus Bang til Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken. Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke . Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Prædikanterne paa 17de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechman. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch, Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Udenlandsk. Krigen. Angrebet imod Trier er nu virkelig ophævet. Feldtmarschal Møllendorf var alt den 19de Sept. fremrykket til Kirn og den 21de var der stor Krigsraad i Oberstein, hvor der efter erholdet Efterretning at Grev Claifaits venstre Fløi var slagen, blev besluttet at rykke tilbage. Den 22de trak Hovedqvarteret og Bageriet sig til Kreutznach. Grev Claifaits Hovedqvarteer er nu ved Jülich, Hertugens af Yortved Grusbeck og det Hollandske ved Gorcum. Det Keiserlige Corps som har kastet sig ind i Mastricht, skal være 10,000 Mand stærk. Det Keiserlige Corps ved Lütticher Karthause skal ligeledes have bestaaet af 10,000 Mand, da de bleve nødte til at rømme ovenmelte faste Kloster, hvilket de i Lüttich sig befindende Franske, under meget Blodsugydelse bestormede. Herjogenbusch har alt paa nogen Tid været indsluttet af de Franske, saa at Breve hverken kan komme ind eller ud. Man har i Hensden hørt en Canonade, men om den var rettet paa Herzogenbusch eller paa det der værende Fort kunde man ei vide. Den 21de Sept. var alt der i Bevægelse, da en Fransk Officeer og en Trompeter med forbundne Øine blev indført af Hinthamer Port, deres Ærinde var blot at tilbyde Gouverneuren 30 syge Hollændere, som han modtog. Oversvømmelserne er got lykkedes her, og den vlymerske Mark staaer ganske blank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Festningen Breda er ved 2 Rotterdamer Beurtskibe bleven forsynet med et anseelig Proviantforraad. Efter en nyere Officialberetning af 23de Sept. er Prindsen, af Hohenlohes Seier ved Keiserslautern betydeligere end forhen er meldet, da General von Wolfrath endnu har indsendt 600 Fanger, den 23de har man hørt en stærk Kanonade i Egnen ved Neustadt. Den 27de Sept. er med et fra Jsland til Maassluis ankommen Skib, bragt den ubehagelige Efterretning, at de Franske har taget den hele hollandske Jslandsfarerfløde, opbrændt 19 deraf og frigiven 2de, som skulle bringe Mandskabet af de øvrige, 200 Mand stærk, til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Frankrig. Et Beviis paa at Friehed i Meeninger tiltager hver Dag her er Cordeliersclubben som nu igien er bleven aabnet. Den har bekiendtgjort, at den vil forsamle sig paa alle lige Decadedage saasom den 2den, 4de, 6te og 8de. Jacobinerne har reent forviist det Udtryk Moderselskab fra deres Mure, og vil ikke meere tillade at Jacobinerselskabet i Paris maa kaldes Moder til de øvrige i Riget værende 44000 Selskaber. Financier Cambon erklærede den 15de Sept. for Conventen. Det har hidtil været Moderevolutionisternes Hovedgrundsats at fornedre Handelstanden, saa ledes, at det var nok til at giøre en Person fordægtig i Folkeselskaberne, naar det hedde at han enten var Kiøbmand, Kunstner eller Negotiant. Denne vigtige Green af National-Jndustrie, maatte igjen gives sin Kraft og Værdighed, og Conventen maatte, efter Retfærdigheds Grundsætninger erklære, at den tog Handel og Eiendom i Beskyttelse. Cambon førde endnu til Før var Frihed, Sikkerhed og Beskyttelse det Sindbillede paa Handelen. Det sikkerste Middel at oplive Arbeidslyst paa, var at beskytte Agerdyrkere og Kiøbmænd for vilkaarlig Fængslen. Franskmanden elsker Arbeide, og forlanger blot Friehed og Garantie for alle de Borgere som opofre sig til Agerdyrkning, Videnskaber og Handel. Det blev antagen med almindelige bifald, og begge Forslage, bleve decreterede. Striden imellem Jacobinerne og det talrige mildere Partie i Conventen synes at forvandle sig til en Krig paa Liv og Død, i det mindste arbeide begge Partier uophørlig imod hinanden, og alt synes at tilkiendegive at Dødskampen seenest vil ende sig enten med det ene eller andet Parties Undergang. Udfaldet paa denne Strivil have stor Jndflydelse, ei allene paa Frankrig, men endog paa den største Deel af Europa. Det feiler ikke Jacobinerne paa Fiender saavel i Paris som overalt Republikken, thi enhver som har havt en Slægtninder er guillotineret eller i lang Tid har forsmægtet Fængsel er dem fiendsk. Selv Jndvaanerne af Forste derne, som forhen har været dem saa hengiven, bliver nu lunkne mod dem. Jmedens at Medlemmerne af det mildere Partie lader fremkomme en heel Hær af Broschurer mod Jacobinerne, hvilke de kalde Roberspierrotister, f. Ex. Giv Agt paa din Hale, Skie ham Halen af, Jacobinerne overbeviste deres Bedragerie, o. s. v. forskaffe Jacobinerne sig i de her værende Sectioner og i hele Landet mere Anhang, og lader slet intet trykke til deres Forsvar, men correspondere des stærkere med alle Clubbe i Departementerne som alle har deres Agenter her. Den lem feldige Freron siger derfor i hans Folketaler: vi gaaer i denne Tid paa et ildsprudende Biere. Han forekaster Jacobinerne at de er blot Creature og Efterfølgere af Robespierre, og følger allene hans Skrækkesystem for at undgaae den retfærdige Straf som deres forøvede Røverie og Grusomheder truer dem med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Jacobinerne forekaster igien det mildere Partie, at det søger at ophæve alle Folkeselskaber, hvorved Jacobinerne skaffer sig mange Anhængere, blant de som ønske deres Vedvarenhed, og endnu vedblive at ansee Leirer, ved Mendon som en Forstyrrelsesvugge mod Jacobinerne. Troncon du Cudray, der som Defensor for den forhenværende ulykkelige Dronning har gjort sig bekiendt, var en af Advocaterne for de 94 frigivne Nanteser, iblant hvilke, en ved Navn Devay, der for sin ældere Broder var gaaet i Fangenskabet, for denne ædle Handling fik af Præsidenten Dopsent Broderkysset. Den bekiendte Studtgarter Lærde, Cotta, er frigiven. De Lidelser de uskyldige Nanteser har udstaaet, siden de forrige December bleve udførte af Nantes, er ubeskrivelig. De vare 132 Personer, da de drog fra Nantes. De res Escorte var saa skrækkelig indtaget imod dem, at de maatte udstaae de største Forhaanelser og Mishandlinger, af den. De blev paa mange Stationer truede med Strikken og Flinteskud, og Borgeren Boussard som commanderede Escorten, blev, fordi han tænkte meere menneskekierlig mod dem, arresteret. J Angers blev de med Tvang inddrevet i et snevert Kapelle, hvor de sammenpressede fra om Aftenen Kl. 4 til om Morgenen, Kl. 8 maatte forblive uden Spise og Drikke. Dette udholdte de i 19 Dage. Gaarden ved Kapellet, var stinkende og usund, og mange døde der. Da de komtil Rosteres forskrækkedes Municipalitetet over at de endnu levede, og forsikrede, at der var givet befaling til at de alle ved Pontide-Ce skulle skydes. Fem andre skrækfulde Dage maatte de nu tilbringe i Fængslet i Sau muur. J Tours fik de til Escorte en Deel af Mainzer Besætning, der og var særdeles forbittret imod dem, og endelig indtraf de d. 5te Januarii, 110 Personer stærk, men alle syge til Paris, hvor det Rygte gik, der skulle 110 Røvere fra Vender skydes paa Sletten ved Sablous. J Vendee giøre Rojalisterne igien adskillige Fremtrin. Man skal og have opdaget en Plan, hvorefter St. Malo og andre derværende Søestæder skulle været stukne i Brand. Ret som det til Vende beordrede Compagnie Kanonerer den 18de September stod for Con vents=Gitteret for at tage Afskeed, saade dets Taller: Det eneste ubehagelige ved vores Afmarscher, at vi ikke kiender den Fiende imod hvilken man udsender os. Barrere, Collot d'Herbois, Billand Varennes, m. fl. føre eftertrykkelig Ordet for de strænge Jacobinske Adresser som i 3 Dage fra adskillige Folkeselskaber er bleven forelæst Conventen. Man forekaster end- og Barrere et Mordanslag som paa Maratfesten skulle været udøvet paa de mildere Conventdeputerede. Man kan med første see store Optrin i Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Engeland. Lord Hoves Flode har været uden for Brest, og har villet angribe de der for Anker liggende 25 Linnieskibe, men er formedelst stormende Veierligbleven forhindret deri. Skiønt de Franske ei har nogen Flode i Søen, er det dog lykkedes 10 af deres Fregatten den 11te September at borttage en Spansk Fregat tillige med 17 til Spanien bestemte og med Kornvahre, ladte Skibe. En Londoner Avis, true Briton kaldet, fortæller at Admiral Murray, skal efterat han havde erobret den franske Convoy være indløben i Chesapeakbay, hvor Ameriaanerne har nægtet ham baade Vand og Proviant, og da han alligevel indtog Vand der, befandtes det at være forgiftet. Den 23 August laae Admiral Murray med sin Fløde ved Halifax i NyeSchotland, den bestaaer af 3 Linnieskibe og 13 Fregatter. Efter Hoftidendens Udsagn skal de engelskes Tab i Fægtningen ved Bortel imellem den 11de og 14 Septr. kun beløbe sig til 90 Mand, men af de i en gelsk Sold staaende Hessen Darmstadske Tropper være bleven 500 og fangne 200.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Adskilligt. Festningen Luxemburg har været i Fare for ved Forrædderie at overgives til de Franske, et Brev som faldt i Feldtmarschal Benders Hænder, opdagede Sagen i Tide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Den Dresner Skuespillerinde Albrecht, er arresteret i Prag, fordi hun skal have staaet i Breverel med en Fransk Commissair, om en Leverance af nogle 100 Centner Allun som hun skulle opkiøbe i Bøhmen og Saxen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
J Kirkestaten belaver man sig igien paa nye Forsvarsanstalter. J det Tescanske skal være opdaget en Complot, efter hvis Udsigende de Franske saasnart de ere færdige med den Hollandske Expedition, igien agte at rykke ind i det Jtalienske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-08
Den Keiserlige Post med de Aachner og Cølnske Breve, der sædvanlig pleier om Torsdag Morgenen Kl. 3. at ankomme til Hamburg blev den 30te Sept. ude. Efter Øievidner har de Franske i Bael, en Miilsvei fra Breda, holt et meget slemt Huus. Fruentimmer som ingen Penge kunde give dem har de endog aftrukken deres stribede uldne Kioler og deraf syet sig Buxer, og til samme Brug fra andre skaaren Overtrækket af Dynerne.