JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Blandede Efterretninger. Efter mangehaande anstillede Forsøg med, i Frankrig at dyrke Theeplanten i fri Mark, er dette endelig, til fuldkommen Tilfredshed, lykkedes i Marseille. Tidenderne have, for ikke længe siden, havt travlt med at berette den rige Englænders, Marquisen af Waterfords gale og kaade Streger, der i Norge nær havde kostet ham Livet. Men denne Medaille har, som enhver, ogsaa sin anden Side. Marquisen har mange, meget hæderlige Egenskaber. Saaledes veed man, at han anvender idet mindste Halvdelen af sin uhyre Jndkomst til sine Undergivnes Vel, og det er et herhen hørende, særeget Velgjørenheds-Træk af denne Rigmand, at han tilbringer den største Deel af Aaret paa sine Godser i Jrland, hvilket ikke er Tilfældet med nogen anden af Jrlands Stormænd. Hans Død vil blive beklaget af mange Tusinde fattige Jr. lændere. Denne unge Mands Mod er ualmindeligt. For et Par Aar siden gjorde han en Reise over Oceanet til Amerika paa sin nydelige Lystjagt, det allermindste Fartøi. der nogensinde er seilet fra Europa til Amerika. Paa denne Reise faldt hans Hat en Dag ud i Søen; han spranøieblikkelig ud for at faae den igjen, og det var kun med stor Møie, at man reddede den forvovne Svømmer. Pa et af sine Slotte i Jrland havde han to tamme Løver, som gik frit omkring i et Værelse og som han behandlede aldeles som Jagthunde. J Aar kjøbte han af en Mengerieier en Tiger, lagde en Strikke om dens Hals, hand den bag sin Vogn og kjorte hjem med den. Det var hans Hensigt, nu i Vinter at tage til Afrika, for at øve Løv jagt, men man veed ikke, om maaske Eventyret i Norg har bragt ham paa andre Tanker. Han selv er stærk som en Løve, er kun 26 Aar gammel, en udmærket smuk Mand og har nydt en fortrinlig Opdragelse. Hans Faders ene Broder er Marschal Beresford, Hert. af Wellingtons fortrolig Ven, og den anden er Erkebiskop og Primas i J land, hvilket iøvrigt ikke er sagt til hans videre Anbefaling For ikke længe siden morede han sig med at kaste Æg udaf sin Kareth paa de Forbigaaende. Vel var det en kaad Lapsestreg, men det Skraal, som et af de radicale Blade ved den Leilighed reiste, for at komme til at hugge løs paa Torver og Aristokrater, var ikke mindre taabeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Fædrelandets Redacteur, Prof. David, har nu i sit Blad udtalt sig om den nye Trykkefriheds=Placat og beklaget, at der i Placatens 8 1, trods Stændersamlingernes næsten eenstemmige Raad, er sat en yderligere Straffebestemmelse for culpeuse Presseforseelser, da det nu ikke længer er nok, at Skribenten, der afholder sig fra usømmelige Udtryk, har en god Hensigt, og da der af Dommerne ikke længer fordres Overbeviisning om, at enten Formen af Forfatterens Skrift indeholder noget Utilbørligt eller Usømmeligt, eller at Jndholdet af Forfatterens Skrift røber en ond Hensigt; thi Placaten af 1ste Novbr. bestemmer, at, naar Dommeren blot finder det tvivlsomt - altsaa ikke er overbeviist om at en Forfatters Yttringer ere brugte i en strafværdig Hensigt, skal denne ligefuldt straffes, naar de paatalte Yttringer, efter den Mening, som de nærmest og naturligst frembyde, indeholde en Overtrædelse af Forordningen af 27de Septbr. 1799 52, 3 eller 7. For altsaa at domfælde en Forfatter, mener Professor David, behøver en Dommer blot at være overbeviist om, at Forfatteren kan misforstaaes. Men hvem og hvad kan ikke misforstaaes, Jo mere begeistret en Forfatter er for sin Pligt, for det Sande, med jo mere Varme han hader Uret og vil paatale Misbrug - og ogsaa dette, det glemme man ikke, er hans Pligt som Menneske og Borger - destomindre driver han sin Opmærksomhed saavidt, at han ikke skal kunne misforstaaes, Prof. mener derfor, at den Usikkerhed, der alt efter de tidligere Lovbestemmelser i høi Grad fandt Sted i Skribenternes Stilling, betydeligen er bleven forøget ved det nye Lovbud, hvorimod han oprigtigen erkjender, at han anseer Formildelsen i Placatens 8 2 for at være ligemeget i Folkets og i Regieringens Jnteresse, ligesom han og oprigtig glæder sig over Bestemmelserne i 5 3, hvorefter den livsvarige Censur for første og anden Gang begaaet Trykkefrihedsovertrædelse ophører. - Ogsaa Den Frisindedes Redacteur, Hr. Rosenhoff, anstiller nogle Reflexioner angaaende Placaten og citeter Rahbeks Ord, da Forordningen af 27de Septbr. 1799. udkom: Hjeg erklærer det uden Omsvøb, at jeg i dette Øieblik ikke meere veed, hvad jeg ustraffet kan skrive."J Sagen: Silke, Ulden- og Klædekræmmerlauger contra Skræderlauget har Sidstnævnte ved Høiesteret lidt et betydeligt Nederlag. De Jndstævnte bør nemlig hver for sig bøde halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv, Halvdelen til Stadens Kasse og den anden Halvdeel til Silke Ulden= og Klædekræmmerlauget, saa bør de og paa lig Maade bøde fem Rigsbankdaler Sølv til Deling imellem Lauget og Politikassen. Processens Omkostninger ophæves Til Justitskassen betale de Jndstævnte 5 Rigsbankdaler Sølv. Klædekræmmerlaugets eneste Støtte i Lovgivninger var en gammel Placat af 3die Juni 1744, ifølge hvilken ningen Skræder maa understaae sig, til Nogen, som hos dennem lader Klæder forfærdige, eller til Andre at levere og sælge, nogen til saadan Klæder behøvende Estafage, saasom Olmerdug, Romerside, Dvelk, Trille, Haardug, Haarvatter, Kattuns=Lærred eller andre i saa Maade brugende Vahre, og saafremt nogen Skræder skulde betrædes herimod at handle, da skal Vahrene til Angiveren være forbrudt."
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Den 19de November 1790 debuterede den danske Skue pladses Veteran, Hr. Jnstructeur Lindgreen, som Fron tin i Lystspillet: "Den forlibte Autor og Tjener; men ansattes senere, som kgl. Skuespiller, fra Aaret 1787, da har havde begyndt at gjøre Tjeneste ved Theatret. Den hæder værdige Kunstner, som paa sin hele Skuespillerbane aldrig er veget fra sit Valgsprog: "Sandhed, men alene ved sin ægte komiske Kraft og Originalitet erhvervet sig den almene Beundring, der er bleven ham til Deel, og vundet sig et berømmeligt Navn i vort Theaters Historie, har saaledes med dette Aars Udgang tjent i 50 Aar. J Anledning af hans Jubilæum er Theaterdirectionen, Kunstneren aldeles uafvidende, indgaaet med Forestilling til Hs. Majestæt og har erholdt allernaadigst Tilladelse til at hædre Jubeloldingen ved den Udmærkelse, at der Nytaarsdag maa, paa det kgl. Theater, gives en Forestilling til Jndtægt for ham. Kunstneren har dertil valgt Commedien. "Den hjemkomne Nabob hvori han, ved et uovertræffeligt Lune og en høist origina, og naiv Comik, har gjort den gamle Rapid til en af sine ypperligste Roller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
J disse Dage er udkommet 4de Bind af Carl Bernhards Noveller, ogsaa under den særskilte Titel: "Lykkens Yndling. Prisen er 2 Rbd. 40 s.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Nykjøbing paa Falster, den 19de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
For nogen Tid siden læstes i Nestved Ugeblade, at en Baad, fyldt med Passagerer, den 19de f. M. var sjunken i Beltet, uden at det var muligt, formedelst den svære Søgang, at kunne redde disse. Senere have vi modtaget følgende Meddelelse, der maaske angaaer samme Begivenhed. J de sidste stormfulde Dage i Slutningen af forrige eller Begyndelsen af denne Maaned ankrede et Skib paa Reisen fra Flensborg til Kbhvn. mellem Sjælland og Falster. Da det var fyldt med Passage rer og man manglede Proviant, vovede Skipperen, Styrman, den og tvende Passagerer (som, saavidt vides, være Matroser) sig ud i en Baad for at seile til Vordingborg og proviantere sig; men, da de ikke kunde styre Baaden i Stormen, beslutte de man at udkaste de medtagne Vandtønder, ved hvilken Leilighed Baaden kantrede. Styrmanden og den ene Matros drukne, hvorimod Skipperen og den anden Matros reddede sig op paa Baadens Kjøl. Dog, i sin Dødsangst, griber Matrosen Skippperen om Halsen, for at holde sig fast, hvorved begge styrtede i Søen. Ved Svømning naaede de atter Baaden, og tilføier Referenten - hvis man ellers kan troe det - det samme Optrin gjentoges atter een Gang eller to Gange, indtil Skipperen, for at redde sit Liv, maatte give sig i Kamp med Matrosen, der, paa denne Maade løsreven fra Skipperen, endeligen druknede, hvorimod Sidstnævnte endnu havde Kræfter nok til at svømme tilbage til Baaden og indtage sit forrige Sæde. Hans gientagne Skrig vare istand til at komme en Fisker for Øre, uagtet denne havde lagt sig tilsengs i sit Huus paa Sjællandskysten. Fiskeren vovede sig da i den bælmørke Nat ud paa den oprørte Sø i sin Baad, uden anden Veiledning end Skipperens gjennemtrængende Raab. Endelig finde han denne, men tør ikke nærme sig ham, af Frygt for, at hans egen Baad skulde knuses; men den ulykkelige Skipper venter ikke længe; han kaster sig i Bølgerne, naaer svømmende Fiskerens Baad, der bringer ham iland, og næste Dag vender han i god Behold tilbage til sit Skib. Skjøndt Referenten ikke borger for Rigtigheden, have vi dog ingen Grund til at antage denne eventyrlige Historie for aldeles opdigtet. - De Historien imidlertid ogsaa fra den Side har Jnteresse, at den afgiver et mærkeligt Exempel paa Anvendelsen af den saakaldte jus extremæ necessitatis (yderste Nødværges-Ret), ville de nærmere Oplysninger eller Berigtigelser, hvortil denne Fortælling, muligen maatte give Anledning, være os velkomne. (Loll. F. Av Ogsaa Stubbekjøbings Jndvaanere have nu afskaffet Jllumination ved private Festiviteter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Bekjendtgjørelser. Til Underretning for de Seminarister, der i Snedsted, have subscriberet paa Lærebog i Didactik og Pædagogik ved Dr. Brammer, men som nu opholde sig i Omegnen af Aalborg, bekjendtgjøres, at 1ste Hæfte af samme nu er udkommet og kan afhentes hos W. Ellermann. Aalborg, den 30te November 1837. Cosmorama.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Jeg giver mig herved den Frihed at indbyde til at tage i Øiesyn min anden Udstilling, bestaaende af: Kepp-Mølle ved Pilnitz, Maaneskinsstykke; Frihedsstotten udenfor Kjøbenhavns Vesterport; Scene af Capt. Ross's Expedition, med Nordlys; Laterankirken i Rom oplyst, i samme en Procession med Voxkerter; Amsterdan- og Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Udstillingen er aaben iaften Torsdag, Fredag, Løverdag og Søndag Aften, fra Kl. 5. Entreen er som hidtil. Joh. N. Bock.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
En funden Ørelok er henlagt paa Adresse=Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Skotter faaes billigt hos A. Hassing. paa Nytorv. Kjøber af Qvitteringer for Bankhæftelser opgiver Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Den Leilighed i Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa, som Hr. Lieutenant v. Ged de beboer er at faae tilleie fra næstkommende Paaske Flyttedag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
En Lpds. Bismer er sidste Løverdag bortkommen i min Boutik, for Tilveiebringelsen af samme udloves en Douceur af: J. Wadum. Dette Blad, som udkommer eengang maanedlig, betales med 24 Rbsk. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Engelsk Parlamentøberetning om Ur Jndvaanerne i de brittiske Colonier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
(Af Kjøbenhavnsposten.)(Slutning.) Beretningen begynder med New=Foundland. Der qvar det tidligere en Fortjeneste at dræbe en Vild; ligesom i de hollandske Besiddelser gjaldt der tidligere Drabet af en Vild for en religiøs Pligt. Barrow skriver, at da han spurgte en Colonist om de Jndfødte vare talrige, svarede denne: "Jeg har i Dag kun skudt fire. I New=Foundland maa de Jndfødte for have været meget talrige, thi Capitain Buchan fandt Jordvolde opkastede af dem i en Strækning af 20 Miils Længde, et Værk, der har udfordret en stor Mængde Hænder. Englænderne bemægtigede sig den Station, hvor de pleiede at fiske og jage og, istedetfor at holde dem skadesløse, dræbte de ligesaa mange af dem, som deres Fiender, Mikmak-Jndianerne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-11-30
Da der 1810 paa Str. E. Duckworths befaling, skulde indføres en bedre Behandling imod dem, talte Buchan kun endnu omtrent 4 til 500. Men de vedbleve bestandig at aftage, og det er sandsynligt, at 4de sidste af Stammen, en Mand og en Kone, bleve 1823 skudte af en Englænder. Tre fangne Qvinder vare kort i Forveien døde i Fængsel, og man kan altsaa antage, at Englænderne ganske have udryddet Ur=Jndvaanerne paa denne Ø. En christnet Tschippavaer=Høvdings Ord til Lord Goderich skildre deres Historie kort og fatteligt. Vi vare engang meget talrige, og os tilhørte Over-Canada, vi levede af Vildt og Fiske, men de hvide Mænd kom for at drive Handel med os, og gave vore Fædre Jldvandet at drikke, der gjorde dem fattige og syge og ganske har dræbt mangen Stamme. - Endnu for faa Aar siden dreve disse Jndianere endog Agerdyrkning, og understøttede i en Hungersnød de engelske Establissementer med Korn. Men de bleve fordrevne, Peltsværkshandelen indført, og de saaledes undertryktede, at de fra en ædel Folkestamme geraadede i en Tilstand, værre end Zigennernes. Jndianerne i New Brunsvig skildrer Douglas 1825 som aftagende i Antal og i den elendigste Tilstand; de i Ny-Skotland, Mikmak-Jndianerne, beskriver Kempt som om flakkende og bortgivende deres Peltsværk for Rum General Darling (der 1828 bereiste Canada) fortæller, at de fattige Vilde i Canada daglig udplyndres af deres oplyste hvide Brødre i deres Establissementer. Ligedan lyder samme Mands Beskrivelse af Algoquinerne, Jrokeserne og Ripissing-Jndianerne. Krihkerne, fordum en mægtig Stamme, have fra 10,000 i faa Aar formindsket sig til 200, i det høieste 300. Ligesaa hensmelter stedse meer og meer Antallet af Kobber-Jndianerne, ved Berørelsen med de Hvide, ved slet Behandling og paatyngede Byrder. Under Striden mellem Hudsons=Bat og Nordvest-Selskabet. forledede man Jndianerne til at tage blodig Deel i denne Handelscompagni=Kamp. - Alt dette, hedder det i Beretningen, kræver nødvendigviis Ophævelsen, af det hidtil fulgte System, og Antagelsen af andre, Forholdsregler mod de nu nlykkelige, tidligere Eiere af Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Res Enke. - Redigeret af Major v. Søderberg. Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Gudstjeneste. Første Søndag i Advent prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, i Frue Kirke Hr. Pastor Folgt. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Adjunct Nielsen. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Adjunct Nielsen. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fogh. - J Hospitalet Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
J Torsdagsavisen stod ved en Feiltagelse Adjunct Kemp anført som Prædikant i Frue og Nørretranders Kirker istedetfor Hr. Adjunct Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Det synes, som om Regjeringen med Telegraphen har faaet nye Depescher fra Bona. Fra Algier berettes, at Hertugen af Nemours stod paa Springet at begive sig til Oran og der at indskibe sig til Frankrig og at Prindsen af Joinville til samme Tid vilde fortsætte sin Reise, fra hvilken han hidtil hindredes ved Jldebefindende, paa Skibet, Hercules". General Damremonts og de øvrige, ved Constantine faldne, Overofficerers Lig ventes nu hvert Øieblik ved Parises Barrierer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Hannover. Af en Protest fra Flere af Professorerne ved Universitete i Göttingen, Dahlmann, Albrecht, Jacob og Wilhelm Grimm, Gervinus, Ewald og Weber, imod det kgl. Patent af 1ste Novbr. udhæve vi følgende: Vi underdanigst Undertegnede ere, efter alvorlig Overveielse. af Sagens Vigtighed, komne til den Overbeviisning, at Stats grundloven, baade med Hensyn til de Former, under hvilke den blev given, og til dens Jndhold, endnu maa være gyldig, og kunne derfor ikke, uden at besvære vor Samvittighed, lade det stiltiende gaae hen, at den alene af Magtens Ve bliver tilintetgjort, uden videre Undersøgelse eller Forsvar fra de dertil Berettigedes Side. Det er meget mere vor ufravigelige Pligt, vi herved opfylde, ved aabent at erklære, at vi vedblive at ansee os bundne ved den Eed, vi have gjort paa Statsgrundloven af 1833, og at vi følgelig hverken kunne deeltage i Valgene af Deputerede, eller selv modtage Valg til nogen Stænderforsamling, uden efter det Grundlag, der indeholdes i hiin Statsgrundlov, ligesaalide som vi ville kunne anerkjende nogen Stænderforsamlings Retmæssighed, hvis Medlemmers Valg staaer i Modsætninmed bemeldte Statsgrundlovs Bestemmelser. Naar vi underdanigst undertegnede Medlemmer af Landsuniversitetet her optræde isolerede, saa skeer det ikke, fordi vi nære nogen Tvivl om, at vore Collegger samstemme med os i denne Sag. men fordi vi, saa tidligt som muligt, ville sikkre os imod de Collisioner, som hver kommende Time kan bringe med sig; vi ere os bevidste, at vi, i tro Jagttagelse af vor Embedspligt, stedse have advaret den studerende Ungdom for politiske Yderligheder og, saameget det stod til os, søgt at befæst den i Hengivenhed til Landets Regjering, men vore Bestræbelsers fulde Virkning udspringer ikke saameget af vore Lærdommes videnskabelige Værd, som af vor egen pletfrie Vandel. Saasnart vi, for den os overdragne Ungdom, staae frem som Mænd, som drive et let Spil med deres Eed, saa vil ogsaa Velsignelsen af vor Virksomhed kun blive ringe!!"
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Den 21de var Göttingens Magistrat og Statsrepræsentanter forsamlede og besluttede at indgive en Forestilling om Opretholdelsen af Statsgrundloven. Osnabrück og flere andre Stæder skulle allerede have henvendt sig til Forbundsdagen desangaaende. Samme Aften havde en stor Deel Studenter forsamlet sig paa Torvet i Göttingen, for at bringe de ovennævnte Professorer et Vivatk. Politiet lagde sig derimellem og nogle Personer fængsledes. I den titomtalte Statsgrundlov er det foreskrevet, at den sædvanlige Hyldest først skal gaae for sig, naar Regjerings tiltrædelses=Patentet er udstedt i den deri foreskrevne Form Det er denne Bestemmelse, der har foranlediget, at der, indtil nu, ikke var fordret nogen Hyldest af de civile Statstjenere. Nu, da Statsgrundloven er hævet og Hyldingen vil blive fordret, vil det vise sig, hvilken Anskuelse Statens civile Embedsmænd nære om det mod Statsgrundloven foretagne Skridt og om Forbindtligheden af deres paa samme aflagte Eed, ligesom ogsaa de valgberettigede Undersaatter, naar der skrides til Valg af Deputerede for den nye Stænderforsamling, ville faae Leilighed til at lægge den Mening for Dagen, som de hylde i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Kongen har i den allerseneste Tid adspredt sig med Jagt partier i Prindserne af Solms Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Blandede Efterretninger. Prinds August af Preussen ankom den 11te Nybr. paa den engelske Dampbaad Levant fra Athenen til Triest. Han steeg af i en for ham indrettet Bopæl i det nye Lazareth I hans Følge befandt sig en Deel andre høie Officerer, samtlige paa Tilbagereisen fra Leiren ved Wosnessensk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
En fransk Journal vil fra sin Correspondent i London, have Underretning om, at den unge Dronning af Englandt Tilbedere vel for det Første maae opgive Haabet. Endnu har hun ingen Tilbøielighed til Ægteskab og erklærer, at hun vil udsætte Valget af en Gemal saa længe muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Hertuginden af Kent, hendes Moder, som levende interesserer sig for at see den unge Prinds af Coburg gjør dette glimrende Partii, er noget utilfreds over denne sit Datters Halsstarighed, imidlertid skal dog denne unge Prinds blandt alle hendes ridderlige Tilbedere være den, som behager hende meest, og altsaa bliver han vel engang Manden, I de engelske Criminallove have i de sidste sex eller otte Maaneder forskjellige Forandringer fundet Sted; endog efter at Kongen er død ere ikke færre end 8 Parlamentsacter, passerede, der berøre en stor Deel af hine Love. Angaaende Forfalskning er Dødsstraffen for denne Forbrydelse i hvert Tilfælde ophævet og der gives nu, med faa Undtagelser, virkelig ingen Forbrydelse, som ikke kan afgjøres for Fredsdommernes Qvartalsmøder. En anden Act, den først af den nuværende Dronning, omfatter alle øvrige Criminallovbogen vedkommende Parlamentsacter. Jfølge det nye Statut skal Stikken, Skyden osv., naar Livstab eller stor legemlig Lemlæstelse følger deraf, endnu stedse belægges med Dødsstraf, men naar en Forbryder ved Voldsangreaf ovennævnte Art ikke tilføier nogen betydelig Skade, saa underkastes han, ifølge den nye Lov, Deportationsstraffen, eller eet til tre Aars Fængsel, Alt efter den ham dømmende Dommers Kiendelse. Straffen af ensomt Fængsel kan nu ikke idømmes længer end een Maaned af Gangen, eller tre Maaneder i eet Aar. I Henseende til nattigt Tyveri med Jndbrud er Tiden af Natten tydeligt bestemt, nemlig fra Kl. 9 om Aftenen til Kl. 6 om Morgenen, hele Aaret igjennem. Førend denne Act passerede, blev Stratenrøver, straffet med Døden, nu derimod, saafremt det ikke er forbundet med Voldsangreb, bliver Forbryderen deporteret Andre Forbrydelser, der tidligere ligeledes bleve straffede med Døden, er der nu bestemt Deportation for. Denne Formildelse af Straffen har tildeels ogsaa det Formaal at foranledige Parterne til at fremkomme med deres Klager, for Retten, da uden Tvivl Mange, som vidste, at Dødsstraffen fulgte paa Beviset, forhen have ladet sig afskrække fra at overlevere Forbryderne til Retfærdigheden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Af de svenske Blades Taushed i saa Henseende formoder den Constitutioneller, at Unionsdagen den 4de Novbr. ikke feiredes i Stockholm, end ikke paa det kgl. Slot. Her i Norgel, vedbliver, den Const. høitideligholdtes Dagen hos Statholderen saavelsom i flere private Selskaber, samt i Studenterforeningen, og man skal, hvad end i saa Henseende er skeet i Sverrig, vist ikke angre, hvad man har foretaget, eller undlade at glæde sig ved Foreningen, saalænge man endnu har godt Haab om at faae Norges Klagepunkter afgjorte paa en med Billighe en og Nationalæren overeensstemmende Maade." "Aftonbladet, hvorfra vi kjende denne yttring, bemærker i den Anledning, at de Svenske ikke pleie uden særdeles tilfældige Jmpulser at feire Mindet af politiske Tildragelser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Blandt de Fremmede af høi Rang - skrives der fra Cassel sidst i forrige Maaned - som nylig havde opholdt, sig her i Residentsen, vakte en Prinds af en appanageret skinnie af det hessiske Fyrstehuus særdeles Jnteresse for vor Land, da han eller hans mandlige Descendenter, efter den bestemte Successionsorden, er den eventuelle Tronfølger: Churhessen, naar Churfyrst Wilhelm den 2den og Chur prinds Friederich Wilhelm, der nu er Regent, ved Døden afgaaer. Hiin Prinds er Landgreve Wilhelm, ældste Søn af den afdøde Landgreve Friederich, Onkel til Churfyrsten, kgl. dansk Generalmajor og Gouverneur i Kbh. Da den nuværende Churprinds er Churfyrstens eneste Søn og lever i et morganatisk Ægteskab, saa at hans Sønner og deres Afkom følgeligen ikke kunne komme paa Tronen, synes det, hvis Churprindsen ikke endnu engang tager sig en Gemalinde af samme Rang som han selv, at LandgreWilhelm eller hans ældste Søn engang i Tiden vil blive Regent i Churhessen. Der gives rigtignok endnu en Sidellinie, der er nærmere til Tronfølgen, nemlig Churfyrstens afdøde ældre Onkel, Landgreve Carl, der forhen var Statholder i Slesvig og Holsteen; men, da han ikkun har efterladt sig en eneste Søn, der ikke har Børn, saa kommer denne Linie ikke i Betragtning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-12-02
Den til Dronning Victorias Kroning bestemte Stadskjole er af hvirodt Fløiel med et 24 Fod langt Slæb, for ldret med Hermelin og besat med tre Guldbræmmer. Slæbet skal bæres paa begge Sider af tre Hofdamer. Vægten af denne Klædning udgjør 20 Pund. Under samme skal Dronningen bære en anden Kjole af høirødt Fløiel, forret med det kostbareste persiske Silketøi. Kanterne paa Livstykket og de nedhængende Ærmer ere besatte med smalle Hermelinstriber og tre Rader kostbare Guldtresser, men smallere end paa Overkjolen. Ryggen er broderet meget skjønt i Guld med brede Blade og Ærmerne ere skaarne, efter Dragten paa et Portrait af Anna Boleyn. Beltet ler en flad Guldkjæde, hvorfra der foran hænge 2 Guld qvaster ned. Under denne Kjole bærer Dronningen en hvid Atlaskes Kjole, broderet med Guld.