Aalborg Stiftstidende, 1838-04-11
(Slutning af den Haarige Præsts Epistel til de 9 Præster.) Dybt, saare dybt maa jeg drage Veiret efter Optegnelsen af disse svære Masser, Man seer, at uagtet alle en nyere Tids Jnstitutioner, hvoraf der gjøres saameget Væsen, gaaer Alting, dog tilsidst ud over os Præster. Hvilket oppus vil ikke dette blive. J min Alder vil man svarligen kunne vente dets Fuldfærdigelse. Det svimler allerede for mig, naar jeg betænker, at jeg skal fremskaffe en paalidelig Oplysning om, hvormange Pund uldne Buxer der aarligen forfærdiges i de mig allernaadigst anbetroede Menigheder; - Fruentimmerklokker ere vel ikke udtrykkeligt nævnede, men jeg anseer det hævet over enhver Tvivl, at det ogsaa maa paaligge Siælesørgeren, at fremskaffe en sikker Meddelelse om, hvormange Pund der aarligen forarbeides af slige Klokker quæstionis. Og der ligger Sneedriver omkring mig paa alle Kanter af et uundgrundeligt cubisk Jnhold! Dette til Efterretning for dem, som troe, at en Sjælesørgers Bestilling er fast for Jntet at regne. Man taler saameget i denne Tid og Finantssagen; men hvad er vel Finantssagen mod dette Værk, Stænderforsamlingerne have allerede koster Landet circula 86,832 Rbd. 4 Mk. 13 s.; men dog skal det være os Geistlige forbeholdt, at løse saa svære Opgaver og at udføre saa uhørte Beregninger, altsammen gratis, omsonst, uden Betaling, midt i Vinters Hjerte, i en Kulde af 17 Grader, der er saa penibel og penetrant, at endogsaa Jisdækket paa Maasen er over en rhinsk Fod tykt, hvilket, efter en Skrivelse fra Amsterdam, frembyder et yderst sælsomt Skue, som nærmere kan eftersees i sidste Postdags Aviser. Overalt er det, for at jeg skal fatte mig kort, min uforgribelige Mening, at disse omtalte Stænder med Tiden ville gaae ganske ind. Velbemeldte Hr. Algreen-Ussing har jo allerede foreslaaet, at de to Stænderforsamlinger skulle sammendrages til Een; men fra Een til en Halv, og fra en Halv til slet Jngen, er, efter min Dømmekraft, ikke længere, end fra To til Een. Naar først det Halve er formeget, bliver snart ogsaa det Hele formeget. Jeg beder ærbødigst, at mine ærede Medborgere ville beopagte Tidens Tegn. Man seer jo, her udi vort velsignede Jylland, som i Aarhundreder har befundet sig vel uden Stænderforsamlinger - man seer jo, siger jeg, hvorledes den ene Deputerede melder sig ud efter den anden. Saaledes har c. go Hr. Justitsraad Nyegaard til Steenalt, erklæret, at han ikke kan møde ved den nu forestaaende Stænderforsamling i Viborg, Og hvor svært det allerede falder, at faae Suppleanter, sees deraf, at den første Suppleant, Hr. Kammerherre og Baron Kragh Juel Wind Arenfeld, allerede tidligere har undskyldt sig for at modtage Valget, hvisaarsag man maatte tage den Anden i Betragtning, c. Hr. Kammerh. Arenstorff. men han er allerede forhen indkaldet istedetfor Hr. Major v. Oppen Schilden, hvisformedelst man nu maa gribe til den tredie Suppleant, Hr. Kammerjunker Mylius. Hvorlænge vil vel dette kunne subsistere, desligest har Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm anmeldt, at hans Forretninger ved Bankcontoiret i Aarhuus ikke tillade ham at give Møde i Stænderne; der maa da atter en Suppleant herfrem. Jligemaade see vi, at Hr. Proprietair Splid ikke kan møde, paa Grund af, at han har tabt sin Hørelse; atter maa en Suppleant herfrem. Fremdeles læse vi, at Procurator Jngerslev ikke kan møde, fordi Bestyrelsen af en ham tilhørende Hovedgaard, som han fra 1ste Mai d. A. skal overtage, kræve hans Nærværelse; atter en Suppleant. Hr. Kjøbmand Faar toft har undskyldt sig med, at hans Næringsvei ikke tillader ham at være fraværende, og da Suppleanten, der var dobbelt Suppleant, allerede er indkaldt, saa skal der nu vælges paany baade Repræsentant og Suppleant. Endvidere formærke vi at Tidenderne, at Hr. Gaardeier Windfeld har erklæret, at Beskaffenheden af hans Næringsvei ikke tillader ham at møde, atter og atter maa da en Suppleantus herfrem. Men naar der nu ingen Suppleanti gives meer, eller naar disse begynde at undskylde sig ((fr. Luc. 11, 18), hvorledes skal det saa gaa det hele Stændervæsen, til hvilket jeg, uden mærkelig Forbedring i mine Jndkomster, udi Aaret 1837, Juli=Qvartal, har maattet bidrage 1 Rbd. 11 s. siger og skriver een Rigsbankdaler forten Skilling, hvilket, om paafordres, med AmtstuensQvittering kan bevises. - Mere hernæst. - Den ult. Febr. 1838. - Salutem omnihus fratribus. En 67aarigLandsbypræst. Symbolum: vive, ut vivas.