Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Om de forhen meldte Seire og videre Krigstildragelser faaer man nu efterhaands flere og fiere Oplysninger da Tiden hidtil havde været utilstrækkelig til at meddel andet end de almindelige Resultater, hvorefter den største blandt Heltene, den uovervindelige Napoleon, med Lynets Fart har ilet fra Seier til Seier. - De over Planen fremtrængte østerrigske russiske Korpser havde efterhaands formeret sig til en betydelig Armee, der under begge Keisernes umiddelbare Anførsel nærmede sig Dressen, hvis Forsvar var betroet til Marschall Gouvion St. Cyr. Den 26de blev den skiønne Kongestad, beskudt og selv i Forstæderne blev der fægtet. Adskillige Bomber faldt paa det Slot, i hvilket Sachsens gamle Konge troe ventede sin mægtige Bundsforvandt. Han kom, og de nermeste Skandsees Borttagelse, hvis Jld svælg kastede Ødelæggelse i Staden, forkyndte den fiendtlige Hær endnu selvsamme Aften Napoleons Ankomst, paa hvis Fraværelse de havde bygget. Den følgende Dag ordnede han Angrebet. Den østerrigske Armee stod med sin venstre Fløi appareret til Landsbyen Cottag holdt Byen Plauen besat, og strakte sig med sin høire Fløt indtil Dohna. Keiseren havde nu vundet saa meget Terrain at han kunne lade sine Tropper, der Natten over vare passerede Eldbroen, deployere foran Forstæderne. Den fiendtlige Artillerieild var i Begyndelsen, meget heftig; dog lykkedes det snart Keiseren at tournere den fiendtlige venstre Fløi, og ved en heftig Kanonade at fortrænge den fra Wiled uf og Freyberger Velene. Denne venstre Fløi, der som saat, bestod af Østerrigere, veeg i en Uorden hvermed, efter Øienvidners Forsikring, intet kan samm nlignes. Den største Deel deraf blev fangen. Snart var ogsaa Centrummet (den russiske Armee) sprængt, den (peusiske) høire Fløt kostet, og det andet Tre-Keiserslag endnu mere glimrende, end hiint første. Om Aftenen Kl. 7 drog Kilser Napolion som Seircherre tilbage i det Kongl. Restdentsslot, medens Kongen af Neapel i Spidsen af sit Kavallerie vibler at forfølge Seieren. Den 28de om Middagen var der i Hovedqvatteret i Dohna, (hvor Keiserne af Rusland og Østerrige 3 Dage efter hinanden havde overnattet.) indbragt 40 Kanoner, (140 laae endnu adspredte paa Kamppladsen,) 160 Krudt vogne, 18 Faner og 25000 Fanger; General Vandamme havde endnu anmeldt 10000. Fire fiendtlige Divisiongeneraler og 3 Brigadegentraler faldt i Sei rernes Hænder, blandt dem Prindsen af Coburg og Greve v. Neipperg, hiin i russisk, denne i østerrigsk Tieneste. Ogsaa de østerrigske Feldtmarskallieutenanter Mørdon og Mascha ere deriblandt. En Kugle, der strax i Begyndelsen traf Fyrsten af Schwarzenberg. (der efter Forlydende skal være dødelig saaret) synes ved fortrinlig at have givet Anledning til den grandseløse Uorden, i hvilken flere Regimenter bortkastede deres Vaaben, men og givet Anledning til den for et saadant Kiempeslag usædvanlige Menneskelivs Skaansel, da det kun omtrent skulle have lagt 1500 Dræbte paa Valpladsen. Keiseren af Østerrige skal imedens Slaget have opholdt sig i Byen Ophna. Det yderst slette Veirligt og de aldeles fordærvede Veie vil gjøre Lien dens Tilbagetog meget besværligt. Jfølge senere Beretninger skulde de Armetkorpser som eftersætte Fienden, allerede være inde i Bøhmen, og paa sin Marsch endnu have tagen mange Fanger og en stor Deel Artillerie. -J en Beretning fra Dresden af 30te August, hedder det: Dresden og dens Omgivninger ere lige saa rolige som før Fiendtlighedernes Genudbrud. Fienden er langt borte fra os. Man seer hverken den eller de franske Korpser der forfølger den.