Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Endskiøndt det er ganske bekiendt, at de forenede Magter, hvis Tropper. ere forsamlede paa Frankerigs Grændser bekrige hverken Kongen, eller Nationen, men blot de Oprørere, der undertrykke hiin saavelsom disse: og endskiønt den, i deres Maj. Keiserens og Kongen af Peussens Navn, ved den regierende Hertug af Bruus gig givne Erklæring noksom bevise Bevæggrundene og Hensigterne med denne (frygtelige. Coalition, saa kan dog Prindserne, Brødre til Hs. allerchrist. Maj., de med disse forenede Prindser af Blodet, den (tappre) Adel, som er de eres Følge, og ternen.) af Nationen ei foreene sig med de fremmede, Armeer, som en i Frankerigs Navn, gjort Krigserklæring drager i deres Fædreneland, uden at giøre samme og Europa Regnskab for deres Bevæggrunde, uden at tilkiendegive deres Sinddeelag, og uden at legge den Hensigt, der driver dem for Dagen." Erklæringen selv er bekiende, saavelsom ogsaa, hvor høiligen de bedrage sig baade ved at troe, at de ei fegtede imod hele Nationen, som ogsaa ved at stole, paa deres tappre Adel, paa Kiernen af Nationen, som var i deres Følge og hvoraf en Deel efter nyeste Beretninger fra Saxen nu agerer Stratenrøvere i Tydskland, saa Churfyrsten i Saxen endog har maattet mod disse Røvere slaae en Cordon om sit Land. Udgiveren har i sine tilføiede Noter tilstrekkeligen igiendrevet alle de Usandheder og Urimeligheder, hvoraf heele Erklæringen vrimler. 3) Manisest gegen die Franzssischen. Revolution. Dette saa kaldte Manisest er det ikke i en egentlig Forstand. Det skriver sig fra en Privatmand, en Hr. v. Li mon, der tilforn var Jntendant ved Hert. af Orl., men befinder sig nu iblant de Udvandrede i Brussel. Det er hverken forsynet med Steds eller Tids Datum, ei heller undertegnet med Navn, men dog trykt med Regieringens Beviisning i Bryssel. Dog giør Forfatteren gode Anmerkninger over Revolutionenpaa sin Viis, som Aristokrat, men modsiger sig ogsaa selv nogle Gange. 4) Decret der Nat. Vers. uber die undeeeidigten Priestern, hvori disse paalagdes inden 14 Dage. at forlade Riget. 5) Schreben des Herrn Roland, Ministers der innern Angelegenheiten, an die administrirenden Corps. Giver gode Raad og Advarsler. 6) Proclamation des vorlansigen vollziehenden Conseil der Franzosischen. Nation vom 25 August 2792. Borgerne opmuntres her at vælge baade fornuftige og patriotiske Mænd til den nye Nat. Convent, som skal grunde Republiken. 7) Jnnhalt des Kaserl. Hofdecrets an die allgemeine Reichversamlung, zu Regensburg vom 1 Septbr. 1792, den Friedensbruch abseiten Frank reichs betreffend. Heri opmuntrer Keiseren de Tydske Fyrster til at tage Deel med i Krigen imod Frankerig. Mord=Schenen am 2ten und 3ten wir anch am 9ten Septbr. Jngen kan vel negte, at Folket jo handlede grumt imod de arme i Fængslerne indsluttede Menneskeer, som de uden Naade og Barmhiertighed myrdede; men man overveie ogsaa, hvad Gateter nationale de France melder: "Fangevogterne havde ladet sig forlyde med, at der herskede den strafbartste Modvillie i Fængslerne imod de nye Love og at samme med Hensigt vedligeholdtes der at man ofte havde hørt raabe, Conde og Østerrigerne leve, berunder med Nationen, videre har man fundet Skrivtstøberier, Presser, Skrivtcasser og Stempler i Fængslerne og Midler til at giøre falske Assignater ere paa alleslags Maader lettede de Fangne: En Fange har sagt, at i de 10 Maaneder, han havde tilbragt i hos tel de la force, lagde han merke til de Midler, man havde anvendt, for at betiene sig af de Fangne imod Borgerne. De Ringeste af dem havde nogle Dage efter den 19de Angust faaet 5 Livrer og kort før den 2den Septbr. har man allerede talet høit om, at alle Fanger om kort Tid skulle bevæbnes og sættes i Friehed. Man fandt og virkelig Vaabenforraadi Fængslerne og de Fangne satte sig til Modværge, kan man da undre over, at Borgerne, før de uddrage imod Landets Fiender, vine allerførst sørge for Sikkerheden bag den i Hovedstaden, at de en skulle komme i en dobbelt Jld, c) Nachrichten von verschiedenen Lan dern. Om Danmark heder det: "at den vil vist nok ikke blande sig i Frankerigs Anliggender, endskiønt man har strax betegnet den Kongel. Franske Gesandt, Hr. de Vilaye, at maa ei længere kunne erkiende ham i denne Qvalitet. Finantsernes Tilstand forbedrer sig daglig.