Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-05-28
I Viborg Avis advares mod falske Halvhundrededalerssedler, der ere kiendelige, ved at Papiret ingen Vandmærke har, og smitter af, naar Man væder Tallet 50 paa den sorte Grund. - Her i Ribe ere vii denne Tid blevne glædede med en Hr. Stedings MarionethThegter. Jblandt de flere Forestillinger, her gaves, udmærkede sig især et Stykke, betitlet: "Diocletian eller den 10de Christneforfølgelsen, ved den ypperlige Sammenæltning af det Commiske og Tragiske. Saaledes f. Er gaves til Bedste paa Scenen en Halshuggelse, der skeete ved den, saa kaldede, lystige Person, hvori denne ved nogle vel anbragte Narrestreger søgte at more Publicumis efterat han saare nu sigt havde fuldført Henrettelsen. En Presentation af halshuggede Prindsesses ynkværdig pragtfulde Kastrumdolots gav ham tilsidst Leilighed - oven paa det her med Høitidelighed afsiungne Sørgeqvad - at skaffe en end yderligere Lungemation. Denne Smagens afinadeur har nu desværre igien forladt os Collegialtidenden indeholder denne Gang, en Høiesterets Dom af 17de d. M., der stadfæster den over Huusmand Chisten Hendriksen af Usferød ved Over= og Underretten afsagte Dødsdom for forøvet Drab, som og den af Hs. Majestæt givne Benaadigelse med Hensyn til de af Cancelliet indstillede Benaadningsrunde, hvoriblandt den, at Domfældte ei ved sit Anfald synes at have haft Drab til Hensyn. Dernæst at den ved Placaten af 9de Mai 1814 bevilgede Nedsættelse i Afgiften efter Forord. af 13de Marts 1812, endnu maatte tilstaaes for 2 Aar, fra 1ste April indeværende Aar at regne, ligesom og, at alle indenlands byggede Skibe, maatte aldeles være fritagne for bemeldte Afgift, saavel naar de sælges til Fremmede, som naar de igjen maatte tilbage kiøbes fra Udlandet; som og at den omhandlede Afgift maatte ved Jndkiøbet aldeles eftergives for alle Skibe, der kjøbes fra Udlandet og bruges til Hvalfiskefangst. - Skilderiet indeholder denne Gang foruden hiin ovenanførte Beretning fra Norge - en Forelæsning over den honnette Ambitionsfeber, hvori Forfatteren først angiver denne Sygdoms SymptommerSygdommen, hedder det, yttrer sig neldnere hos ugifte end gifte Folk; thi det er en Erfaring, som Sagkyndige have gjort, at Fruentimmer lettere afficeres af den ondartede Miasma eller Smitte end Mandfolk. Saasnart altsaa en titel= og rangløs Mand indtræder i den hellige Ægtestand, saa bliver han ogsaa i den Henseende eet Kiød med sin kjere Ægtemage. Nu er det bekiendt, at efter den dyriske Magnetismes Theorie, Mennesket omgives af en magnetisk Sphære, hvorved to Legemer sættes i Rapport sammen, og følgeligen meddele hinanden deres giensidige Tibøielighedere Grasserer, nu hiin Feber i Konens Familie, saa bliver Manden allerede ved hende smittet. Jsær er den saakaldte Frue=Masmaeller Frue=Smitte meget ondattet, og man har havt Exempler paa, at den har frembragt en Feber, som drog en Tæring efter sig. Hos Madamer begynder Sygdommen, almindeligst at yttre sig, naar een af de nærmeste Paarørende eller fortroligste Veninder er bleven Frue, eller naar de i deres elskabelige Omgang meest støde paa Fruer, med stærk Kulskiærhed, Rystelse, paafaldende Bleghed og et vildt Udseende. Feberen tiltager, jo flere Fruer der bliver i Familien, med Benauelse, Hjerteklemmelse, en kold Angesteenssveed, som sætter sig paa Panden, med Knæenes Rysten og Tændernes Klappren; stundom viser der sig og Anstød af Svimmelhed og Daanelse, som pleier at være ledsaget af en meget heftig og uophørlig Diarrøhe. Den Syge kan ikke høre det Navn Madame nævne, uden strax at faae de heftigste Paroxysmer. J Almindelighed behøve Patienterne ikke at holde Sengen; men de vandre uroligen omkring fra Huus til Huus, fra Selskab til Selskab, for at erfare, om der ikke er nogen, var det end den fjerneste Udsigt, til en, endog nok saa lille bitte, Fruetitel. Er Konen engang smittet, saa varer det sædvanligt neppe otte Dage, førend ogsaa Manden, har Feberen paa Halsen o. s.v. Dernæst anføres Midlerne derimod. Denne Feber hedder det i den Anledning, er i det Hele ligesaa smitsom paa Landet som i Kiøbstæder. Ofte hænder det sig, at en Forvalter ved tilbørligen at passe sin Dont kan efter at have valt et rigtigen i adskillige Aar paa Godset, selv blive Herremand. Ved saadan en Leilighed faaer da hans Hustro, der sædvanligt er af simpelt Extraction, og hvis Lykke grunder sig paa tidligere Bekiendtskaber, Honnette=Ambitions=Feber. Hun angribes især meget stærk deraf, saalænge hun ikke er indlemmet i Frue=Ordenen, og hendes Marte eller Else ikke kaldes Frøken. Saadanne Patjenter lægges bedst og hurtigst naar man ligefrem kalder dem Deres Naade, deres Sønner Junkere og deres Døttre, Frøkener.