Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-08-09
Om den berømte Violinist Paganini, der ogsaa ventes til Khvn. men for Øieblikket ligger meget syg, læste man nylig følgende fra Wien: "Det beundringsværdigste, overordentligste musikalske Phænomen, en Commet paa den musikalske Horizont, der maaskee i tusinde Aar ikke igjen lader sig tilsyne, befinder sig for nærværende Tid inden vore Mure. Det er Paganini. Rygtet har bebudet Meget om ham, men Virkeligheden, har overtruffet Alt. J den udøvende Kunst staaer Jngen ham lig, ja Jngen vil vove at stille sig nær ham. Med nogle faa Tatter i Adagio henriver han saaledes at Alles Øine ere fyldte med Taarer. Han er tillige Herre over Alt hvad der udfordres for at frembringe det Utrolige, ja for alle Andre det Umulige. Vore første Kunstnere lytte som fortryllede til hans Spil; de høre hvad han spiller, men de forstaae ikke hvorledes. Lægfolk gade, skrige og forundre sig. Paa Spiseesedlerne i næsten alle Restaurationer findes Rettet a la Paganini, og naar en Hyrekudsk forlanger 5 Gylden, for en Kjøretour med en Flacre, da siger han: "Geben Sie miren Paganiner!" fordi det er Entreprisen ved Paganinis Concerter. Saaledes har denne mageløse Kunstners Rye selv udbredt sig til den laveste Folkeklasse. Hs. Maj. Keiseren har givet ham Titel af sin Kammer=Virtus, og foræret ham en kostbar Gulddaase. Den bekjendte Physikker Robertson har i denne Tid gjort forhausende Prøver i Paris med en Spanier, der er født i Andalusien, ved Navn Martinez, for at erfare, hvor stor en Varmegrad det menneskelige Legeme kan udholde. Først sad Denne gandske tyndklædt i en Ovn, der var varmet til 60 Grader, og sang en spansk Vise, medens en Høne stegtes ved hans Side. Derpaa blev Ovnen atter opheder, hvorpaa Spanieren i fortærede Hønen og i en Flaske Viin udtømte Tilskuernes Skaal derinde. Det tredie Forsøg bestod i, at han blev lagt paa et med brændende Lys omgivet Bræt og saaledes skudt ind i Ovnen og denne tillukket. Da man efter 5 Minuters Forløb atter aabnede for ham, fandtes alle Lysene smeltede og en dræbende Ops trængte sig ud af den; men Jntet havde været istand til at dide paa denne nye uforbrændelige Spanier. Efter det første Forsøg slog hans Puls 134, efter det andet 176, og efter det tredie 200 Slag i Minuten. Da han kom ud, kastede han sig strax i koldt Bad, og feilede ikke noget. (Men der er vistnok ingen Tvivl om, at jo denne Spanier ligesom hiin i sin Tid bekjendte Gely=Latour, har været En af de Folk som have anvendt det meste at deres Levetid til slige Forsøg, der altsaa Jntet beviser med Hensyn til hvad Mennesker sædvanlig kunne taale.) Barnet med Ordene: "Napoleon Empereur, i Øinene, er nu bragt over til London, hvor det først skal besees ved Hoffet, og siden af Publikum. For at blive frie for Krigstjeneste, som Paskaen af Ægypten i denne Tid udskriver til, have 500 Mands, personer i een Landsbye brændt sig det ene Øie ud med et Plaster af ulæsket Kalk; men til Straf derfor ere de blevne decimerede, og Resten smedde de til Galeierne i Alexandriens Havn. Alle Vanskeligheder ere nu hævede for det store Værk, at forbinde det atlantiske Ocean med Sydsøen ved en Kanal. Nordamerikanske Blade melde, at 6000 Arbeidere skulle fuldbringe det i 18 Maaneder. Omkostn. anslaaes til 5 Millioner Plastre. Entrepreneurerne, Handelshuset Palmer i Newyork, blive, under Navn af Atlantisk- og Sydsøe=Kompagnie, 20 Aar i Besiddelse af alle Kanal=Afgivterne.