Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-23
Frankerig. De Deputeredes Kammer er, Anledning af Panteons=Loven, atter blevet en Skueplads fornstøiende Optrin. Enkeltermeente, det vil en republikansk og hedensk Skik, at opstille Mindes mærker over berømte Mænd i en forhenværende Kirke de Andre kunde ikke blive enige om, hvem der skulde have Deel i denne borgerlige Canonisation, under hvilke Former den skulde finde Sted, og hvorlænge det skulde vare efter en berømt Mands Død, inden denne Ære kunde tilstaaes ham. De stridende Partier kom tilsidst i et svært Skjænderi, og da Tumulten endelig blev saa stor, at ikke eet Ord kunde forstaaes af den forvirrede Skrigen, hævede Præsidenten pludselig Modet, til stor Fortørnelse for høire og venstre, Side, som bleve tilbage og udtømte sig i bittre Udfald mod Præsidentens Partiskhed. J næste Møde bragte Odilon Barrotsatter Sagen paa Bane, og Bladet National indeholder en i hæftige Udtryk affattet og med mange Underskrifter forsynet Protest imod Præsidentens Forhold. Budgettet for de udenlandske Anliggender fortsættes, og en Deel Besparelser ere antagne. J Anledning af den 13de Marts, Aarsdagen efterat Hr. Perrier kom i Spidsen for Ministeriet, anstiller en Skrivelse fra Paris Betragtninger over, hvorvidt han har løst Politikens vigtige Opgaver, og yttter den Mening, at, som Sagerne, nu staae, vil det være meget uvist, om han tør gjøre Regning paa Efterverdenens Beundring. - Der siges nu at Expeditionen til Afrika under Kronprindsens Ledning skal gaae for sig i April Maaned. J Toulon, træffes Foranstaltninger til at indskibe flere Tusinde Mand; men Meningerne ere Deelte om, enten det gjælder Algier, eller Jtalien. - Der ere indløbne Efterretninger om urolige Bevægelser, ja endog en formelig Revolution paa Øen Bourbon; dog synes det, som om de trænge til Stadfæstelse. - J det Jndre af Landet forefalde endnu bestandig Optrin, der noksom vidne om den oprørske Stemning, der i flere Egne finder Sted. Bladet Mouvement indeholder en foregiven Plan, ifølge hvilken det carlistiske Parti skulde have i Sinde at bemægtige sig Toulon i Henrik d. 5tes Navn, og fra dette Punkt begynde deres militære Operationer mod den nuværende Regjering. Andre Blade tale om andre Planer, ja der ere dem, som ville vide, at Hertugen af Bordeauxes Myndighed er bestemt, som Tidspunkt til Udførelsen af Partiets Planer, og at disse kunne vente Understøttelse af adskillige Hoffer, der ikkun for saavidt ansee sig for at have Forpligtelser imod Ludvig Philip, som denne ifølge den gamle franske Constitution maatte være Landets Regent i den egentlige Konges Mindreaarighed. Stokhrittanien. Paa en ny Peers-Creation, hedder det, tænker nu Jngen mere. De ministerille Blade raade Reformisterne til Eftergivenhed, forat vinde Profleytter af Modpartier. Hertugen af Wellington staaer endnu bestandig som Reformbillensudgielige Modstander, flere Medlemmer af Cabinettet begynde at vakle, og man anseer det for sandsynligt, at Billen vil komme til at undergaae væsentlige Forandringer. Coureren, som i den sidste Tid har skiftet Farve erklærer nu reent ud, at Grey Skjeps Reforn, bil ikke gaaer halv saavidt i det Gode, som den skulde, men derimod alt for vidt i det Slettet at den paa den ene Side er overvættes demoktatisk, paa den anden altforaristokratisk. Jmidlertid er Committeen kommen tilende med Billen; den 14de d. M. skulde Beretningen derom aflægges, og efter Lord Althops Forsikkring skulde den 3die Læsning finde Sted den 19de. - Efterretningerne fra Jamaika lyde meget sørgelige. Jnsurrectionen er vel undertrykt; men Blodsudgydelsen har været stor, og den anrettede Ødelæggelse er forfærdelig. En, saar almindelig Friheds ruus havde bemægtiget sig Negerne, at 30,000 paa een Gang vare under Vaaben. Gruelige Gierninger skulle være udøvede paa begge Sider. Man anslaaer Antallet af de omkomne Negere til 20000; 500 havde skjult sig i Bjergegnene; de øvrige ere efterhaanden vendte tilbage til deres Arbeide. En Standret har havt fuldt op at bestille; mange Negere ere blevne hængte, andre straffede med 100 til 150 Pidskeslag. Over 150 Plantager ere ødelagte, og Skaden anslaaes til 15 Milioner Dollars. Ogsaa iblandt de hvid Colonister i Vestindien bliver Stemningen mere og mere betænkelig. Lord Mulgraves skal være udseet til at lendes derover.