JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1815-12-18
Petersborg, d. 14de Novbr. Hs. Majestæt Keiseren har, for at erstatte Armeen de Soldater, der have udtjent den befalede Tid, og nu afskediges, anordnet en Recrutering i hele Riget. Ved denne vise Forholdsregel vende en stor Mængde fortjente, endnu kraftfulde Krigere tilbage til deres Hjem, hvilket umueligt kan mangle velgjørende Jndflydelse.
Viborger Samler, 1815-12-18
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1815-12-18
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Englænderne regne det for et Mesterstykke i Underhandlingerne i Paris, at de have faaet Beskyttelsesret over de joniske Øer.
Viborger Samler, 1815-12-18
Schveitzer ved en Freden tilføiet Convention af de Allierede Magter tilstaaet en bestandig Neutralitet.
Viborger Samler, 1815-12-18
Greven af Bentheim og Steinfurth, som og hos den franske Regjering har en Fordring af 4,247,200 Franes, faaer for samme i Alt 1,310,000 Fr. udbetalt saaledes: 800,000 maanedlig i 12 Terminer, som tager sin Begyndelse den 16 Jan. 1816, og 51,000 i Jnskriptioner paa den store Bog af den offentlige Gjeld, og det til en Kours af 75. Alle private Fordringer, paa den franske Regjering skulle ligeledes bedømmes, og naar de befindes rigtige gotgjøres.
Viborger Samler, 1815-12-18
Jmellem Østerrig, England, Preussen og Rusland er dernæst i Paris sluttet en vigtig Traktat af følgende Jndhold: De høie kontraherende Magter forbinde sig til, at vaage over den med Frankrig oprettede Traktats Overholdelse i sin hele Udstrækning: udbrødeligen at holde de i April 1814 vedtagne Stipulationer, hvorved Napoleon Bonaparte og hans Familie for evig er udelukt fra den souveraine Regjering over Frankrig, samt at aftale med Kongen af Frankrig de Forholdsregler, som de for Europas Rolighed maatte finde meest passende, hvis noget Tilfælde paa ny skulde sætte Frankrigs Rolighed paa Spil. Dersom altsaa de Tropper, som ere bestemte til at holde den militaire Linie i Frankrig besat, skulde fra dets Side blive angrebet eller truet med et Angreb, forbinde de sig til at lade endnu flere Tropper rykke ind, og dersom de 60,000 Md., som enhver af Magterne, ifølge Chaumont=Traktaten, er forbunden til at sætte i Virksomhed, ei skulde være tilstrækkelige, da at opbyde deres hele Magt, for at opnaae dette Øiemed, end- og efter den Tidspunkt, da deres Tropper have forladt den militaire Linie.
Viborger Samler, 1815-12-18
Frankrig. J den Tale, hvormed Hertugen af Richelien meddeelte Kamrene Fredstraktaten, forsikrede han, at det ikke havde været Ministrene muligt at erholde mildere Vilkaar. De tilstode denne smertelige Meddelelse, indgik derfor samme, for at afværge større Ulykker, som ellers truede Frankrigs og maaskee Europas selskabelige Orden. J de Deputeredes Kammer sagde General Augier, som foreslog en Takadresse til Kongen: "Af det oplæste seer Man, hvortil Forbindelse og en Minoritets Frafald har bragt Franzoserne. Hvilken Lære for Fremtiden, Vor Ulykke er stor, men vi maae ikke tabe Modet, og takke Kongen, der har lettet samme saa meget muligt." Takadressen blev antaget.
Viborger Samler, 1815-12-18
Pohlen. Den 30 f. M. agtede Keiser Alexander først at afreise fra Warschau til Petersborg. General Grev Løvenhjelm har i Kongen af Sverrigs Navn ønsket Keiseren til Lykke til hans Ankomst hertil.
Viborger Samler, 1815-12-18
Staden Warschau beværtede den 22de 8000 Russer og Polakker i den sachsiske Have ved 4 Borde af 1720 Alens Længde. Det pragtfulde National Bal, som Jndbyggerne gave den 23de, og hvorpaa over 2500 Mennesker vare tilstæde, aabnede Monarken med Fyrstinde Cartorynscha med en Poldnoise. Damerne vare klædte i alle Nationers Drag te, saa Man her saae Jndianerinder, Peruanerinder, Russer= og Moldauinder, ja endog Vestalinder &c.
Viborger Samler, 1815-12-18
Den 22de spiste Keiseren hos Præsidenten for det polske Senat og den 23de hos Prindsessen af Würtemberg. Samme Dag gav han Audients til adskillige Biskopper og den 24de til det evangeliske Konsistorium og en Deputation af det kongelige Videnskabers Selskab.
Viborger Samler, 1815-12-18
Norge. Kongeriget Norges, overordentlige Storthings Forhandlingers andet Hefte, for afvigte Aar, er nu udkommet og giver endeel mærkværdige Oplysninger og Rigets Finantsvæsens Tilstand i den korte Tid Kong Christian l. (Prinds Christian Frederik) regjerede. Det vigtigste deraf meddeles her Udgivter fra 1ste Januar til 7de Octbr. 1814, altsaa i ni Maaneder: Hofstaten 54000 Rbdlr. Civil=Administrationen 363537 Rbdlr. 38 1/2 s. Tilde kongelige Domainer og Værker for Kongelig Regning 313438 Rbdlr. 70 s. Almeennyttige Foranstaltninger i Landet 298577 Rbd. 14 s. Diplomatiske Udgivter 36834 Rbd. 55 s. Pensioner og Understøttelser 163606 Rbd. 9 s. Providering, 4,861,806 Rbd. 45 s. Land Militairetat 6, 608,630, Rbd. 52 1/2 s. Sømilitair=Etat 1,869,321 Rbd. 52 s. Adskillige andre Udgivter 871,778 Rbd. 64; s., som tilsammen udgjør den Summa 15,441,529 Rbd. 16 1/2 s. For at bestride disse Udgivter fra 1ste Januar til 7de Octbr. har Statskassen, foruden de løbende Jndtægter, havt følgende overordentlige Hjelpemidler: a) Udgivne Sedler: Stadtholderskabs Sedler 1, 824,925 Rbd. Courantsedler 3666 Rbd. 64 s. Rigsbank=Sedler 11,300,000 Rbd. Tilsammen 13. 128,591 Rbd. 64 s. b) Frivillige Bidrag; hvoraf var 8293 Rbd. 22 s. i rede Sølv: 30,540 Rbd. 69 s. J samme hefte findes følgende Overslag over Jndtægterne i eet Aar. Af faste Eiendomme, 630163 Rbdlr. (dette og alt det efterfølgende er i Sølv=Værdi.) af kongelige Domainer 150300, Personelle Afgivter 8000. Stempel=Afgivter og Sportler 136150. Jndkomstskat &c. 102000. Told og Consumtion 1,600000. Overskud af Postindtægterne 12000. Jalt Jndtægt 2,628813 Rbdlr. Sølv=Værdi.
Viborger Samler, 1815-12-18
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. A.)
Viborger Samler, 1815-12-18
Kjøbenhavns Børs den 12 December. Cours. Hamb. 2 M. 626, a vista 634. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 Rbdl., a vista - Spec. 635. - Specier solgtes til 38 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 pr. 100; Oblig. 53 er 54. Norske Sedler 45 a 46.
Viborger Samler, 1815-12-18
Kjøbenhavn, d. 11te December. Da i afvigte Marts Maaned Frankrigs offentlige Rolighed, med hvilken hele Europas er saa nøie forbunden, var bleven forstyrret ved Napoleon Bonapartes saa uventede Tilbagekomst til det Land, hvorfra han Aaret forud ved heele Europas saa heldigen anvendte Anstrængelser var bleven bortfjernet, efterat den retmæssige Monark havde besteget sine Forfædres Trone, blev Hs. M. Kongen under sit Ophold i Wien indbuden af de forbundne Magter, der den 30te Mai 1814 havde sluttet Freden i Paris, til at tage Deel i det Forenings=Forbund, som den 25de Marts blev sluttet i Wien for igjen at tilveiebringe Sikkerhed for Europas Stater. Kongen tiltraadte denne Forening og forbandt sig til at lade et Troppe-Corps støde til de Hære, som Europas Magter bestemte til at tilveiebringe almeen Sikker under Befaling af H. D. General Prinds Frederik til Hessen tiltraadte 15000 Mand Marschen til Frankrige. - De meest udmærkede Seire kronede snart de forbundne Hæres Anstrængelser og Tapperhed, satte to at dem i Besiddelse af Frankrigs Hovedstad og den retmæssige Konge af sin Trone, og det blev derved ufornødent for de danske Tropper at fortsætte Marschen. De vendte derfor tilbage til Holsten, hvor de holdtes i Beredskab til igjen at sættes i Bevægelse, naar saadant maatte fordres.
Viborger Samler, 1815-12-18
Medens der i Paris underhandledes om Gjenoprettel, sen af en varig Fred, blev der foreslaaet Hs. Majestæt ved Allerhøistsammes Medforbundne, at lade 5000 Mand støde til en Hær af 150,000, der i nogle Aar skal, forat sikkre Fredens Vedligeholdelse, besætte visse Strækninger af Frankrige. Kongen viiste sig strax beredvillig til at afgive denne Troppe=Afdeling til et for Europas Sikkerhed saa vigtigt Øiemed; og H. D. General Prinds Frederik til Hessen fører nu de 5000 til Frankrige, hvor de med de øvrige forbundne Magters Tropper komme til at staa under den Storbrittanniske Feldtmarskal Hertugen af Wellingtons Overbefaling.
Viborger Samler, 1815-12-18
Ved Fredsslutningen i Paris den 20de f. M. er det bleven fastsat, at den Hær af fremmede forenede Tropper, som forbliver i Frankrige, skal underholdes af den franske Regjering, der har forbundet sig til at forsyne den med Quarteer, Rationer og Portioner, og at betale Troppernes Sold. Til denne udredes for de 5000 Mand, som Hs. Majestæt har afsendt til Frankrig, i det første Aar 1 Million Franker eller henved 4000,000 Rbdlr. i Sølv, og i de paafølgende Aar, i Million 823,333 Franker eller omtrent 800,000 Rbdlr. Sølv aarligen. De øvrige 10,000 Mand, som stode i Holsten, ere nu vendte tilbage til deres sædvanlige Standqvarteerer og de Subsidier som for det hele Corps af 15,000 Mand vare tilstaaede af den engelske Regjering og som udgjorde omtrent 15,000 L. Sterling maanedlig, ere ophørte.
Viborger Samler, 1815-12-18
Da det ved Fredstractaten desuden er bleven bestemt, at de Magter, der ved at lade Tropper støde til de Frankrig indrykkede forenede Hære, have taget Deel i de almindelige Bestræbelser for at tilveiebringe Fred og forskaffe Europas Sikkerhed en fast Grundvold for Fremtiden, ligeledes skulle tage Deel i de Contributioner, som Frankrig har vedtaget at udrede i visse paa hinanden følgende Aar, saa er der bleven tillagt Dannemark 2,5000,000 Franker eller omtrent 1 Million Rigsbankdaler i Sølv, der efterhaanden bliver betalt i fastsatte Terminer.
Viborger Samler, 1815-12-18
Det Kongelige danske Videnskabernes Selskab har sit Møde den 8de December eenstemmigen udvalgt til Æresmedlem Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Johan v. Bülow, Storkors af Dannebrogen og Commandeur af Nordstierneordenen.
Viborger Samler, 1815-12-18
J samme Møde valgtes til ordentlige Medlemmer Dhrr. Henr. Chr. Schumacher, Professor i Astronomier, R. G. Fog Thune, Doctor i Phil. og Lector i Astronomien, Urban Jürgensen, Uhrmager og Dannebrogsmand.
Viborger Samler, 1815-12-18
Arrestanten Hans Christensen, af Kbhavn, der var tiltalt for Mord, og ved den foregaaende Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Dom af 19 September var tilfunden at miste sin Hals, og hans Hoved at sættes paa en Stage m. v., er ved Høiesterets Dom af 25 Octbr. sidstleden idømt at kagstryges og brændemærkes paa Panden, samt derefter at hensættes til Arbeide i Jern paa Livstid; Rasphuset, og iøvrigt at lide efter Forordningen af 18 Detember 1767, m. v. Delinqventen, som kun er 23 Aargammel, var alt i sit 18de Aar, for qvalificeret Tyverie Holmens Tjeneste, dømt til at kattes i 3 Dage med 50 Slag daglig, samt til Fæstningsarbeide paa Livstid, hvilken Dom det behagede Hs. Majestæt at formilde derhen, at han kun skulde kattes i 2 Dage. Den 1 Mai d. A. kom han i Tjeneste hos Etatsraad og Borgmester Bagger og begik i samme nogle Tyverier, hvortil han blev forledet derved, at han havde spillet mange Penge bort, saa at han maatte udsætte sine Klæder. Efter af have omvanket flere Dage deels i og deels uden for Byen, og fundet Leilighed til endnu at stiæle 89 Rbdlr. fra en Enke, hvilke han anvendte deels til fine Fornøielser, deels til Livets Ophold, fattede han, af Frygt for den forestaaende Straf, den Beslutning, at berøve sig selv Livet, og indfandt sig i Statsraadens Huus med en skarpladt Pistol for her at udføre sit Forsæt. Efter flere Tilberedelser satte han Pistolen for Maven; men manglede Mod til at skyde sig, hvorimod han affyrede den imod Vagten, som kom for at gribe ham, og dræbte en Musketeer af Prinds Christian Frederiks Regiment, for først traadte ind i Stuen, Da det sandsynlige Motiv til denne Handling har været at Delinqventen, der ikke have Mod til selv at realiser, den af ham fattede Beslutning, ventede, ved at dræbe en andet Menneske, at komme til at miste Livet, hvilket og bestyrkes derved, at han har acqviesceret ved den i LandsOverretten samt Hof= og Stadsretten over ham afsagt, Dødsdom, blev Forordningen af 18 December 1767 fundet anvendelig paa Delinqventen; men efter Jndstilling saavel fra Høiesteret som Kancelliet er han ved Kongelig Resolution af 15 Novber fritaget saavel for Brændemærket, som for den Deel af Straffen, der er bestemt i Forordningen af 13 December 1767, 882 og 3.
Viborger Samler, 1815-12-18
Snedkermester Schrøder i Kjøbenhavn har paa det nyeste Møbel-Magazin i Reverentsgaden No. 205 indsat en udmærket smuk og solid Mahognie=Chatol med Uhrværk til Skue for Kunst Elskere, og hvortil ønskes en Liebhaber, for at give ham Opmuntring til Kunstens Fortsættelse.
Viborger Samler, 1815-12-18
Udgiveren af Ribe Stifts Avis, Hr. Hyphoff, som nylihar seet en falsk 50 Rbdlrs Seddel, har, for at tiene det Almindelige opgivet dens Kiendemærker saaledes: Vand mærkerne mangle alle, vel er paa Foden til Venstre anbragt et 50, men som tydelig kiendes er paastemplet, Hjørnerne, de 2 Skiver hvori staar: Rigsbanken og de 2 Ovaler til Høire og Venstre hvori staaer: 50, er tegnede med Tudsk, hvilket erfares ved at befugte dem. Jnd skrivten saavelsom Navne ere temmelig godt eftergjorte men kjendelig dog ved nøie Eftersyn at de ere skrevne.
Viborger Samler, 1815-12-18
En vis Dame i Khn. agter nu, efter Sigende, at vi oprette en Forsørgelses Anstalt for de af hendes Kjøn, som efter deres 50de Aar endnu ere Jomfruer. De have og et særdeles stort Krav paa Understøttelse. En af Kyns. Universitets talentfulde unge Lærde, der især som Philolog bekjendte Kand. P. F. J. Dahl, har nylig modtaget Kald til det norske Universitet som Lector i Philosophien sen Lærepost, der forhen var tilbudet Mathematikeren Hr. Kreidahl) og er afreist derhen.
Viborger Samler, 1815-12-18
Løverdagen d. 16de Decbr. opføres paa det Kgl. Theater, til Fordeel for Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, der nu i 30 Aar har været Skuepladsens Pryd, og det skuespilelskende Publikums Yndling, Herman von Unna, Drama i - Acter, og en Epilog, som fremsiges af Hr. Knudsen.
Viborger Samler, 1815-12-18
J Mariboe, hvorforevnlig høres Ulykker, er den 27 f. M. indtruffet det Tilfælde, at paa en Hund vist. sig endeel af de Kiendetegn, som er bekjendtgjort overalt til Advarsel om den farlige Hundesyge, endog deri, at den søgde og ligesom vilde anfalde sin Herre og andre Bekjentere, af hvem den derfor strax blev ihielskudt og siden under Politiets Opsyn brændt, og desforuden en anden Hund, som havde staaet i Forbindelse med den Syge, strax dræbt, samt andre fornødne Forsigtighedssanstalter føiede.
Viborger Samler, 1815-12-18
Hr. Bogtrykker Hempel i Odense har nu indsamlet til Marstats Brandlidte 612 1/2 Rbd. N. V. og 2 Rd. 54 s. i Sølv.
Viborger Samler, 1815-12-18
Paa Samsøe er en fjortenaars Bondedreng arresteret for at have gjort falske Rigsbanksedler, hvortil han var forledt af sine Forældre, der ligeledes ere satte i Forvaring. Kolbyes Bønder skjøde forleden Søndag til Maals. Den første Artikel i Lovene som Skolemesteren havde opsat, var den: at hvo som yppede Klammerie eller drak sig fuld skulde give Bøde; var det en Gaardmand 2 Rbd. og en Huusmand 3 Mk. Første Gevinst var at sidde øverst og have frie Drikke i alle Byens Sammenkomster hele Aaret om.
Viborger Samler, 1815-12-18
Det er paafaldende, at Rugen i Kjøbenhavn, nu i Decbr. har været solgt for 14 a 14 Rbd. 4 Mk., imenden i Jylland, hvor den dog fortrinligst avles, koster 16 a 17 Rbdlr.
Viborger Samler, 1815-12-18
Viborg, d. 16de Decbr. Med Tøeveiret er faldet endeel Snee og i Gaar og Dag oven paa stærke Regaskyaf Sydost med Orkanstorm, der har plustret mange Tage. oprykket Træer, forrykket Bygninger og nedrevet Tage og Vægge, knækket Sparrer o. s. v. Nu fryser det stærk. Under Stormen stod Barometret paa sit laveste Punkt.
Viborger Samler, 1815-12-18
Bekjendtgjørelser. Formedelst indløbne Omstændigheder, bliver den i Viborg Samler No. 98 og No. 100de, indførte Bekjendte örelse om Auction paa Lild Strand, herved til bagekaldet. Fraværende Arvinger, samt Credi= og Debitorer efter afgangne Selveier Rasmus Møller i Kyeneb, i Testrup Sogn, Rinds Herred, indkaldes herved med lovlig Varsel, til at melde sig hos mig som Skifteforvalter efter bemeldte Afdøde. Arvingerne for at iagttage deres Arveret, Creditorer, ne for at anmelde og bevise deres Fordringer, og Debitorer for at betale hvad de til den Afdøde maatte være skyldig. Til Efterretning meldes, at en Skiftesamling i Boet vorder foretaget paa mit Contoir her i Byen, den 5te Januar 1816, om Formiddagen Kl. 10 slet. Hobroe, den 10de December 1815. J. P. Rommedahl.
Viborger Samler, 1815-12-18
Tirsdagen den 26de hujus anden Julsdag) spilles i det dramatiske Selskab, til Indtægt for det Garderobe, Billetter til denne Forestilling, der betales med 2 Rbdlr. Stykket, kunne Selskabets Medlemmer behageligen lade afhente samme Dag fra Kl. 10 til 12 för Middag, hos Assessor Wiborg, dog kunne Damer uden for Selskabet benytte de tagne Billetter. Indgangen aabnes Kl. 5 og Forestillingen begynder Kl. 6. Viborg d. 16 Decbr. 1815. Directionen.
Viborger Samler, 1815-12-18
Cramers Regnebog i smukt Velskbind, faa es bestandig i Viborg hos Just.
Viborger Samler, 1815-12-18
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1815-12-18
Blandede Efterretninger. (Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)Man vil vide, at Souverainerne eller deres Ministre skal herefterdags af og til komme sammen paa bestemte Steder, for at jevne de Misforstaaelser, som kunde indløbe, og knytte Venskabsbaandene bestandig fastere. Neys Proces beskæftiger nu alle Partier; om nogle Dage vil hans Skjebne være afgjort. Man paadriver Sagen med Jver.
Viborger Samler, 1815-12-18
Det Brev, offentlige Blade har meddeelt fra Murat til hans Kone erklæres nu for uægte. Hvilket er ganske rimeligt, thi enten blev det undertrykt for alle og Enhver, eller sendt til sin Bestemmelse, og Mad. Murat meddeelte det saa vel neppe til Jndrykkelse i Aviserne?
Viborger Samler, 1815-12-18
Det franske Hof har sendt Hr. Reinhard til Forbundsdagen, og Kongen har forinden optaget ham i Grevestanden. Lord Clancartney har leiet sig Værelser for 3 Aar i Frankfurt. Mad. Louis Bonaparte (Hortense) er i Costantz, for at oppebie Bestemmelsen af hendes til kommende Opholdsted. General Rapp skal ville slaae sin Bopæl op i Schweitz.
Viborger Samler, 1815-12-18
Østerrig skal have 20 Mill. af den franske Contribution for at anlægge en Fæstning ved Overrhinen, og man siger Freyburg skal være udseet dertil.
Viborger Samler, 1815-12-18
London. Privatbreve fra Brasilien af 5te September d. A. melde, at den spanske General Vi godet er ankommen til Rio Janeiro i et Ærinde, fra sit Hof. Efter et Rygte skal det angaae en Formæling mellem Hs. catholske Majestæt og den anden, samt Prinds Don Carlos og den tredie af Prindsregenten af Portugals Døttre; ifølge et andet Rygte angaaer det krigerske Forholdsregler mod Bue, nos Ayres, hvortil man vil bevæge Prindsregenten.
Viborger Samler, 1815-12-18
Rostock, d. 3die Decbr. J Handelen hersker intet Liv. Nogle Ladninger jydske og norske Sild, ere ankomne hertil. Da der i det indre af Landet er Mangel herpaa, saa bliver denne Artikel eftersøgt. Megen Tilførsel af svenske Bræder, som hidtil havde rask Afsætning, har standset den indenlandske. Saugmøllerne have for det meste ophørt at arbeide, da de ikke ere istand til at levere Bræderne til den Priis, som de svenske ere solgte tilDe hidtil ankomne Korntilførseler kjøbes især til eget Forbrug; dersom Commissioner fra Udlandet vedblive at mangle, saa vil Priserne falde. Mecklenburask Hvede koster 80 a 1200 Rd., Rug 60 a 68, Ætter 60 a 72, Byg 48 a 52, Havre 32 a 40, Malt 50 a 52 Rd. p. Læst af 96 Scheffel. Cours. Hamburg a vista 130. 2 M. 128, London 2 M. 5 Rd. 18 a 20 sk. Louisd'or 4 Rd. 32 a 33 s., grov Courant 4 1/2. Cochenille er den meest afsættelige Artikel, uagtet den alligevel er meget kostbar, og i Overflod. J de sidste Maaneder er hertil ankommet 3000 Sække, og man venter 1000 endnu. Priserne stige dog, og man op kiøber meget, deels til Levanten deels til Norden.
Viborger Samler, 1815-12-18
Spanien vedbliver at leve i Fred med Barbarer skerne, uden dog at stole meget paa dens Varighed. Laanet af 400,000 Piastre, som Hoffet i Madrid, har hævet hos Handelstanden, for at sikkre den gode Forstaaelse med Algier, har ikke frembragt den forønskede Virkning.
Viborger Samler, 1815-12-18
Ny Opfindelse. Et berømt fransk Tidsskrift omtaler med Berømmelse Mekaniker Brune, en Franskmand, som allerede en Tidlang har været bosat i London. Han har der anlagt et Skoemanufactur og en Saug mølle, hvori det til indlagt Arbeide fornødne Tra skjæres. Begge ere anlagt efter en meget findrig Opfindelse, for hvilken Parlamentet erkjendtligen har tilstaaet ham en Pension af 5000 Pd. Sterling aarligen, da den med Nytte bruges i Bygningsgaardenne i Portsmouth. Paa hans Sangmølle skiæres et Stykke Mahogenietræ af en Tommes Tykkelse i 30 Plader, formedelst en Saug, der drives ved en Dampmaskine. Særdeles findrigt er hans Skoemanufactur. De Arbeidende bestaae der af lutter Jnvalider, for det meste uden Fødder. Regjeringen har sluttet med Brunel en Contract, efter hvilken han maa levere Skoe til Armeen, og han søger derfor, saavidt mueligt, at udvide sin Fabrik. Man kan næsten ikke begribe, hvorledes Konstfliden kunde drives saavidt, at gode Skoe forfærdiges med saa overordentlig Hurtighed, og kun Maaden, hvorpaa Arbeidet er fordeelt, de derved anvente mekaniske Midlers Fortrinlighed, og Opfinderens Genie, gjøre de prisværdige Resultater af Opfinderens Bestræbelser forklarlige Maaden, at forfærdige saadanne Skoe paa, er denne: Først gjøres Saalen og Hælene ved Hielp af lige Form. Derpaa lægges Saalen under en af en Jnvalid dreven Maskine, der gjør i Randen af samme tre regelmæssige Rader af Huller, der ere bestemte til at udfyldes med smaae Jernsom. Disse Som forfærdiger en anden Jnvalid, formedelst en Maskine, der skjærer et tyndt Jernblik i smaae Strimler, og af disse tilveiebringer smaae Stifter af tilbørlig Form og Størrelse, hvilket drives med saadan Hurtighed, at et eneste Menneske kan forfærdige dagligen 60,000 Styk ter. En tredie Maskine endeligen, som ligeledes en Jnvalid sætter i Bevægelse med sin Træfod, forretter paa samme Tid den dobbelte Operation, at skyde Sømmene ind i de i Saalerne bestemte Huller, og dernæst, at slaae dem saa stærkt ind, at Spidserne igjen gaae 2 til 3 Linier langt ud paa den anden Side af Saalen. J denne Tilstand sendes Saalen ind i næste Værelse, og befæstes der ved det allerede tilberedte Overlæder. Til den Ende spændes her Overlædret selv over en Form; dette skeer ved Hielp af 5 til 6 omkring Formen anbragte Skruestikker. Overlædret er indfattet i tykke Læderremmer, der ere bestemte til at tage fat i Sømmene. Med nogle Hammerslag befæstes Overlædret til Saalen; Skruestikkerne løsskrues, og Skoen er færdig. Man skulde troe, at saadanne, blot formedelst nogle Søm, og, saa at sige uden Syening forfærdigede Skoe, ikke kunne være stærke. Men Erfaringen har i høi Grad beviist det Modsatte, og, hvad der taler meest for Opfinderen, er hans Contract med Regjeringen. J denne Tid er Brunel sysselsat med at udvide sit Manufactur og anlægge nye Bygninger; han troer, om føie Tid at kunne sysselsætte 300 Jnvalider og dagligen at kunne levere 1000 Par Skoe. Han har sit Manufactur i ChelseaGaden, paa hiin Side Batterseabringe.