Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1685-10-01
Voris Flode har landet ved Calamata, oc effter sandfærdig Berætning skal det være skeed paa efterfølgende Maade: Effter at voris Armee effter Corons erobring haffde opholdt sig der en Tid lang, baade til at reparere igien de ruinerede Vercker, saa oc at forsiune Gvarnisonen der paa steden med nødvendig Proviant oc Munition, da har voris General-Capitain sat sig for at befri igien de Folck af Mai na fra det Tørckiske Sclaverie, oc først udcommanderet nogle Mainotter der hen, men hand selff er den 1. Septembr. gaaen til Seigls med den gandske Flode, oc den neste Dag der effter ankomet til Chitie 5 Mile fra Karnata, som er et aff de trende faste Taarne som Tørckerne haffde ladet opbygge, effter at Nu Candia aff dennem var erobret. haffde Mainotterne den samme Dag gifvet sig i Samtale med de beleyrede oc truet dennem, at der som de gjorde nogen Modstand, da motte de forvendte, sig den samme Straf som de udi Coronmen efftersom dennem da ingen Resolution bleff giffven, har voris General Capitain den 4. Septembr. atter igien det samme ladet dennem forholde, hvorfore Bispen oc de fornemmeste ældste Mainotter ere komne ud til Hans Exc. oc iblandt dennem ocsaa en Tørck som kastede sig ned for hans Fødder, oc sagde, at de gierne vilde giffve sig, om de ellers kunde være forsickrede at deris Capitain-Bassa icke skulde straffe dennem derfor, hvorfore hand begierede paa det ydmygeligste at hand maatte reyse hen til den Ottomanniske Leyer oc hendte Ordre der fra, hvilket ocsaa bleff hannem tilstedet. Jmidlertid vore Folck bleffve nu satte paa Landet ved Calamata, kom forbemelte Tørck tilbage igien med et Breff fra Capitain-Bassa til Garizogli-Aga aff Carnata, at hand under høyeste Liffs Straff icke skulle giffve sig, efftersom hand var færdig til at secundere hannem, men effterdi voris General-Capitain lod sætte den Tørk fast, oc Garizogli Aga forgieffvis vendtede effter hannem, da resolverede hand sig endelig til at Capitulere med voris General oc effter sluttet Accord drog hand af Fæstningen med Guarnisonen, som var hen ved 600. Mand sterck, oc vore Folck droge der ind igien, der udi fandtis 45. Kaaber oc 10. Jern-Stycker, 200. Fade Krud oc noget Fourage. Siden der voris GeneralCapitain haffde nu forsiunet samme Fæstning med 6. Campagnier en Gouverneur og en Ingenieur, marcherede hand med Armeen videre frem, oc sendte nogle i Veyen for sig som skulle fornemme Fiendernis Mact oc paa hvilcken sted de haffde leyret sig, disse kom tilbage igien oc berettede at Fienderne vare hen ved 8000 Mand til Fods oc 2000. til Hest, oc stode paa en meget beqvem oc beleylig sted, hvorfore nogle aff vore Cavalliers icke eractede det for raadeligst at voffve sig imod dennem, men General Capitain resolverede sig fuldkommeligen der til, oc effter at hand allevegne der omkring hafde stillet sine Folck udi god Orden, da gjorde hand et Anfald paa Fienderne, oc enddog de vel en Tid lang giorde temmelig sterck Modstand, maatte de dog omsider rømme Marcken og efterlade en heel hob Døde, aff vore Folck bleffve ickun gandske faae, oc iblandt dennem den Chur-Sacksiske Oberste-Lieutenant Furtler. Der nu de Folck udi Calamata fornam at Bassen med sine Folck var slaget, paa slucten, da førde de alt det kostbareste som fattis derudi med sig og sætte Jld paa Munitionen, hvorfore 4 Uberalpiske Compagnier blefve commanderede at for føye sig igien udi festningen, hvorudi vare 10 Kaaber oc nogle Jern Stycker, siden har voris Genrral Capitain begifvet sig hen til Porto Vitulo at beleire den. For denne herlige Seyervinding er her udi alle Kircker blefven siunget Te Deum Laudamus.