Viborger Samler, 1792-04-16
Da jeg nu i den Cirkel jeg er udi, ikke kiender nogen Person, som jeg kunde vælge til Ægtefælle, saa søger jeg frimodigen, i Følge ovenstaaende Grundsætninger, formedelst dette aabne Brev en Person af det smukke Kiøn, som vil knytte med mig det søde Ægteskabs Baand. Men hvem er denne unge Mand, hører jeg enhver Skiønhed, enhver Fader, Moder og Formynder spørge. Jntet er naturligere, intet billigere end dette Spørgsmaal. Jeg nødes derfor til at følge Sandhed, at sige noget om mig selv, for saavidt det kan skee uden Mistanke af Selvroes. Jeg er en ung Mand paa 30 Aar, i min blomstrende Alder, af borgerlig Stand, studerer de skiønne Videnskaber, lever for nærværende Tid som en privat Person, men smigrer mig imidlertid med det temmelig visse Haab, i Fremtiden at erholde en god civil Betiening i Hs. Majestæts Kongen af Danmark Stater. Men førend mit Giftermaal agter jeg ikke at anholde om noget Embede, paa det jeg, ubunden til noget vist Sted, kan leve hvor min tilkommende Ægtefælle helst maatte ønske det. Mine nærværende aarlige Jndkomster beløbe sig over 400 Rigsdaler; men efter faa Aars Forløb vil tilfalde mig en Capital af 20000 Mark Lybsk Hamborger Cour. Fremleggende Documenter vil overbevise enhver Skiønhed, som er tilbøielig til at gjøre mig lykkelig ved sin Haand, om den uimodsigelige Sandhed af det fremførte, ligesom jeg og førend Ægteskabs Forbindelsen skal gotgiøre, at jeg intet bortskylder. Kan vel nogen Frier gaae meere aabenhiertet til Værks Om mine corporlige Egenskaber og Siels Talenter forbyder Beskedenhed mig at tale, omendskiønt jeg ikke haaber i Hensigt til disse, at mishage nogen Skiønhed. Jeg kunde endog til Bekræftelse af hvad jeg her har sagt, beraabe mig paa Mænd af Anseelse, og som heele Danmark og Tydskland høit agter; men jeg undseer mig for at udbede mig deres Tilladelse hertil, da denne offentlige Bekiendtgiørelse lettelig kunde foraarsage dem en pengespildende og vidtløftig Brevvexling. Ligesom jeg og holder det, hvad jeg nu her, uden at overdrive Sagen, ligefrem uden mindste Pyndt har sagt, for tilstrækkelig til at gjøre mine unge ugifte Læserinder, saavelsom Forældre og Formyndere, som ønske at see deres Døttre og Myndlinger lykkelig gifte, opmærksomme paa mig. (Resten følger i næste No. Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Hor synderlige Bevaagenhed tilforn, Da Vi ved Reskripsaf 10de August 1774, til da værende Stiftamtmand over Viborg Stift, iblant andet, allernaadigst have befalet, at de, som allene i Snapstings=Tiden, i Vor Kiøbstæd Viborg, for Betaling, logere og spise Fremmede, skal, i Stedet for deraf at svare Næringsskat, af Øvrigheden ansættes at svare en efter Omstændighederne billig Recognition til Byen; Og det af Din til Vort Danske Cancellie indkomne Skrivelse af 23de Januarii sidstleden, med derhos fulgte Pro Memoria fra Magistraten i bemeldte Viborg, allernaadigst erfares, at i Følge deraf er denne Rekognitions=Skat af TaxeerBorgerne, lignet saaledes at enhver af Byens Jndvaanere, som have havt Snapstings Giæster, er bleven ansat for en vis Sums Betaling til Byens Kasse, i Forhold til de Logerendes Stand og Vilkaar, samt den Fordeel, Verten har kunne formodes at have draget af sine Giæsters Logie og Spiisning, ved hvilken Lignings=Forfatning det fornemmelig skal være ankommen paa Taxeer=Borgernes Skiønsomhed, siden ingen bestemt Regel derfor har været foreskreven eller antaget, men hvert Aars Taxeer=Borgere have fulgt forrige Aars Ansætning, naar og hvor ingen Forandring i Henseende til Vert eller Giæst, har gjort Forandring i Taxten nødvendig, og naar ingen, efterat Ansætningen paa Raadstuen, for Byens dertil indkaldede Jndvaanere, har været publiceret, have meldt dem, med Erindring derimod, er Skatten udreedet efter Taxeer=Borgernes Ligning, ligesom de derimod fremførte Ankeposter ere enten ved Omtaxation eller efter Omstændighederne deciderede, hvoraf dog har fulgt, at der i Henseende til denne Skat, (som ikke har havt sine faste Bestemmelser, ligesom Taxeer=Borgerne ogsaa ofte have manglet tilstrækkelig Kundskab, om de hos enhver Vert Logerende, samt deres Stand og Vilkaar) ikke altid har kunnet iagttages den nøieste Liighed ved dens Ligning, hvilket ofte skal have givet Anledning til Klager, med videre. Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at Vi, i Anledning af bemeldte Magistrats derhos allerunderdanigst gjorte Forslag, samt Dine derover gjorte Anmærkninger, allernaadigst ville have befalet, at følgende Bestemmelser skal lægges til Grund forRekognitions Skattens Svarelse, i bemeldte Vor Kiøbsted, Viborg, nemlig: 1) Af hver Logerende i 1ste Classe, hvorunder skal forstaaes, alle Rangs Personer og Adelige, samt de med Alen-Vare, handlende, som holde Boutiqver i Værelser ved Torvet, eller i Nærheden deraf, skal en Huusvært betale 2 Mk. 8 s.