JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver bliver den Georg Ferdinand Stoutz tilhørende Gaard i Ulstrup By, Feldballe Sogn, Sønder-Herred, af nyt Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 2 1/4 Alb. med Gammelskat 348. 14, stillet til Salg ved Auction Onsdagen den 28de d. M., Kl. 10 Formiddag, som holdes i selve Gaarden. I Kjøbet med Eiendommen følger den i Jorderne nedlagte Rugsæd og Jndavling efter sidste Høst. Til Gaarden haves betydelig Engbjergning og Tørveskiær, og af Besætning kan holdes 4 Heste, 8 Køer, 15 Faar. Saasnart Auctionen over Gaarden er tilendebragt, bortsælges endeel udlagt Besætning, saasom: 2 Heste, 1 Vogn, 1 Ploug, noget Jndbo m.v. Conditionerne erfares under Auctionen og ere forinden til Eftersyn hos Procurator Kolding heri Kjøbstaden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder-Mols Herreders Contoir i Cheltoft, den Stephensen. 12te October 184. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
At Skiftesamling i Boet efter afdøde Cand. theol. Heinrich Julius Bramhelst af Rugaard foretages herpaa Contoiret Tirsdagen den 17de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, og at Skiftet derunder agtes sluttet og tilendebragt, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 16de October 1846. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
J Skiffard, 12 Miil fra Greenaa, ere en Heelgaard og en Halvgaard underhaanden til Salg. Heelgaarden har et Areal af 80 Tønder Agerland, 16 Tønder Land Eng og Krat, foruden omtrent 16 Tønder Land Eng og Kjær, der stoder til Colind Sund. Besætningen paa denne Gaard er 4 Heste, 8 Køer, 4 a 5 Unghoveder og 30 a 40 Faar. Halvgaarden bestaar af 50 Tdr. Agerland og 8 Tdr. Land Eng og Kjær. Mergel og Tørveskiær haves ved Eiendommene, og til samme hører Fiskerettighed og Rørskjær i Collind Sund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Fuldmægtig Lunøe i Greenaa giver nærmere Anviisning. Hals Ladegaard, med tilhørende velindrettede Damp brænderi, er underhaanden strax at erholde i Forpagtning paa billige og favorable Vilkaar. Denne Eiendom, der er bekjendt for sin skjønne og for Producters Afsætning fordeelagtige Beliggenhed, ved Udløbet af Liimfjorden, har et Areal af 280 Tdr. Land Agerjord, 80 a 100 Tdr. Land Eng, samt et meget betydeligt Areal af Hede og Mosejorder. Jorderne ere for største Delen af en meget god Beskaffenhed og i god Gjødningskraft. Den nuværende Besætning af 80 Køer, 12 Arbeidsheste og 60 Faar (der og faa Aar kan udvides betydeligt, kan overlades Forpagteren. Nærmere Underretning om denne indbringende Eiendom kan erholdes igjennem Commissionscontoiret i Aalborg, Vesterbro N 60, der tillige anviser tilkjøbs en stor Mængde større og mindre Landeiendomme, Møller og Kjøbstadeiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Af Palsgaard Schæferi ere endnu at erholde tilkjøbs til meget billige Priser et Parti fortrinlige ElectoralVæddere og Vædderlam, nogle Merinos-Væddere, samt endeel Moderfaar, Beder og Lam, tildeels Merinos, tildeels forædlede. Man henvender sig desangaaende paa Gaarden til Schæferen Rasmus Nielsen. Palsgaard, ved Horsens, i October 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
En ny moderne Jagtvogn, med tvende Stole, den ene Stol med Kalæsche, udslaaet indvendig med fiint karmoisinrødt Klæde, og indlukket med Læder, løber paa Jern Axler og Messing Metal=Bøsninger, vidsporet; samt en ny moderne Fjedervogn, med 3 lakerede Stole, med fiint Drap=Klæde og med 4 dobbelte Trykfjedre, ere at faae A. K. Jochumsen. tilkjøbs hos Horsens, den 15de October 1846. En Mast af Fyr, 27 Al. lang, 16 a 17 Tommer i Gjennemsnit, med Vant og Stag, tilligemed Bom, Gaffel Stang og Bovspryd, til en Slup, og et complet Spil, kan erholdes tilkjøbs hos Bødkermester P. Bærentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
100 Stkr. Kjødtønder kunne strax faaes hos P. Bærentzen. Tvende Saltekar, det ene paa 35 til 40 Tønder, det andet paa 45 til 50 Tønder, kunne erholdes tilkjøbs hos Bødkermester P. Bærentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Een a to Bødkersvende, som kunne forevise gode Anbefalinger saavel for Duelighed som Ædruelighed, kunne strax faae stadigt Arbeide hele Vinteren, hos Bødkermester P. Bærentzen, paa Ugelønnen sees ikke saa nøie. – Aarhuus, den 18de October 1846. Nogle unge Piger, som have Ovelse i Vrikning, kunne erholde Arbeide. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Granplanter, omtrent 80000, af udmærket Qvalitet, kunne faaes i Kloster Mølle a 10 1 pr. 1000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
To Kakkelovne staae tilsalgs eller tilleie hos Bager Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Tvende meublerede Værelser kunne maanedsviis faaes tilleie paa Skolegaden Nr. 30. Midt i Byen kan et Værelse med eller uden Meubler erholdes tilleie. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-19
Skipper N. Falslev bliver snarest muligt seil færdig til Kjøbenhavn og medtager Fra
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
No 12. den 21de Octbr. Onsdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Fædrelandet. Det er noksom bekjendt, at der under Hs. Majestæt Kongens Ophold i Pløen circulerede i de tydske Blade en Mængde Rygter om Urostifteres Forsøg paa at gjøre Hs. Majestæt Opholdet ubehageligt paa Slottet, ja man forsikkrede, at Stemningen skulde have udtalt sig derved, at man endog havde vovet ved Nattetid at omhugge Træerne i Slotshaven, og at indkaste Stene i Slottet. Af Folk, der have været i Nærheden af Kongens Person, have vi nu erfaret, at der ikke er et Ord sandt i alle disse Rygter, Pløens og dens Omegns Beboere viste tvertimod den venligste Stemning mod de sig paa Slottet opholdende Danske, og kom dem ved hver Leilighed imøde med den største Velvillie. At der blev reqvireret Militair til Slottet havde alene sin Grund deri, at der i Pløen er een eneste Politibetjent, samt at hele den militaire Besætning paa Slottet, i Begyndelsen af Hs. Majestæts Ophold der, alene bestod af tvende Skildvagter. Hvad var derfor rimeligere end at der blev reqvireret Militair til den fornødne Vagt for Kongen Noget, der strax blev taget til Jndtægt af Slesvighol(Md.) stenerne. I Hovedstaden - hedder det i Hr. Correspondent -er man kun lidet tilfreds med den nye Omdannelse af den slesvig-holsteenske Provindsialregjering. Medens et politisk Parti, der tæller mange Tilhængere, allerede i flere Aar har arbeidet paa at løsne den administrative Forbindelse mellem Hertugd. Slesvig og Holsteen, viser det sig tydeligt, at dette Maal nu er bleven rykket umaadelig langt bort, ikke alene ved de allerhøieste Kundgjørelser af 8de Juli og 18de Septbr. d. Aar, men tillige paa factisk Maade ved selve Omdannelsen af det slesv.-holsteenske Regjeringsvæsen. Hertil kommer, at Pensionsfondet paa en betænkelig Maade er bleven betynget ved Afskedigelsen af sex høitgagerede Embedsmænd i fuld Arbeidsdygtighed, i deres kraftigste Alder, og - med deres fulde Gage. J Danmark er man overhovedet meget ilde stemt mod alle slige Afskedigelser, og man er meget mere vant til at betragte de kongl. Embedsmænd som alene angribelige af Domstolenes og Rettergangens Vei; eensidige Afskedigelser af administrative Hensyn ere næsten uhørte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Algreen-Ussings Udnævnelse til Cancellideputeret har givet de khynske Oppositionsblade Stof til mangehaande bemærkninger. Hvad vilde man ikke hedder det i "Khvnsp." – for 8 a 10 Aar siden have givet til, at Algreen-Ussing var blever. Deputeret i det K. D. Cancelli. Nu er han bleven det, og der er ikke alene Jngen, som jubler i den Anledning, men Mange ansee det vel endog for beklageligt, for skadeligt for den gode Sag." Der er vel dem, der sige, at Ussing har sveget denne gode Sag, at han er en Frafalden, der er gaaet over fra Folkets Side til Regjeringens, at han kun har benyttet sig af Folkets Skuldre for at stige desto høiere op i Bureaueratiet. De beraabe sig paa alle Ussings offentlige Yttringer i Aarene 1834 til 1840, da han var liberal, constitutionelsindet, en Ven af Trykkefriheden, hvis Brug han først fremkaldte, da han kæmpede for Offentlighed, for Besparelser i Statshuusholdningen, da han talte om sit gode Sværd, der ikke skulde hvile, og om Absolutisternes "Wischi-Waschi." Og de paavise, hvor langt han nu er fjernet fra dem, som dengang sympathiserede med ham. Det var i den roesk. Stænderforsamling 1840 at den Kloft opstod mellem Ussing og de Liberale, som senere har udvidet sig til en heel Ørk; der desavouerede han Pressen og dermed den hele Bevægelse. Allerede strax efter Thronskiftet havde Ussing holdt sig tilbage; dog deeltog han endnu med Khvns. Borgerrepræsentanter i at andrage paa en constitutionel Forfatning. Men han var for klog og beregnende til at vove videre. Den Aand, han havde hjulpet til at vække, var pludselig bleven ham for bevægelig; han vilde ikke længere kjendes ved den. Ligesom Ussings Liberalitet, saaledes havde ogsaa Bevægelsen i 1840 sin Begrændsning, og da man skiltes ad, gik hver til sin Side. Ved den næste Stænderforsamlings Aabning 1842 skrev Ussing, at man, istedetfor at anholde om en const. Forfatning, burde gaae de practiske Resultaters Vei. Han maa have meent, at Aanden kunde sættes paa Flasker og bruges efter Tid og Leilighed i smaae Qvantiteter. Men hvorlænge varede det vel inden de, som heftigst protesterede mod dette hans practiske Raad, kom til samme Resultat aden anden Vei. Den const. Jdee skulde opsættes indtil Eidergrændsen var bestemt og Nationalitetssagen afgjort. Dermed hengik atter 2 Aar, og i Stænderfors. 1844 var det da, at den khvnske Borgmester fremkom med et Forslag om at opfordre den absolut Konge til at erklære hele Monarchiets arvelige Eenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Det vakte baade en indenlandsk og udenlandsk Storm, og dog er Ussing efter atter 2 Aars Forløb udgaaet af denne Storm som Medlem af det danske Cancelli. Hvorledes ville nu vel Bureaucratiets Veteraner modtage den nye Collega, Sikkert ere de forventningsfulde - det maa dog forekomme dem besynderligt at sidde saa nær sammen med den Mand, der endnu for faa Aar siden talte saa skurrende; Stemmen er dog endnu den samme. Og det maa forekomme dem at være en ganske aparte Vei, af hvilken den nye Collega er kommen til dem; det vil undertiden falde dem ind, at Ussing dog egentlig har hørt til Oppositionen; at det er uhørt i Danmark, at Nogen fra Oppositionens Række er – om ogsaa med et vist dunkelt Mellemrum – kommen ind i Justitscollegiet. Og der ligger vel ogsaa den største Betydning af Ussings Udnævnelse. Han kan, uagtet hiint Mellemrum, dog ikke andet end ansees for udgaaet af Oppositionen. Endnu i den sidste roesk. Forsamling fremkom Ussing, med et Forslag om Ophævelsen af Godseiernes patrimonielle Rettigheder. Men om nu Algreen-Ussing vil tage noget af sin gamle Oppositionsaand med sig ind i det kgl. danske Cancelli, eller han ganske vil afføre sig den, det maa Tiden vise. Vi ville haabe det Første, vi ville haabe, at den Mand, der i sin Tid bidrog saa væsentligt til at vække den statsborgerlige Bevidsthed, der saa levende søgte at udvikle den repræsentative Jdee, ogsaa nu vil vedblive at vedkjende sig den og anerkjende dens Fordringer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Over hele Kiel havde i Fredags udbredt sig det Rygte, at Olshausen vilde indtræffe dertil om Aftenen. Om Eftermiddagen gjordes der Forberedelser til Jllumination, hvorved Enhver vilde vise den Tilbagekomne sin Deeltagelse over at Retfærdigheden dog endelig havde seiret. Mod Aften strømmede saa store Menneskemasser til Banegaarden, at man stod der som indmuret. "Liedertafelen havde opstillet sig midt inde i Banegaarden. Da Toget endelig indtraf, var Jubelen saa stor, at man næsten ikke kunde høre Sangerne. Olshausen talte frimodigt og aabent, som han pleier, bemærkende: at han forblev stedse sine Grundsætninger tro, hvad han før havde sagt, det sagde han endnu. Han udbragte derpaa et Hoch for sit kjære Kiel. Nu satte Massen sig, med Olshausen i Midten, i Bevægelse, og bragte ham, under Sang og Jubelraab, gjennem de illuminerede Gader, til hans Bopæl. Ethvert Huus, som havde udmærket sig med et smagfuldt Arrangement og Transparenter, fik et Hurraraab. Da Olshausen var kommen til sin Bopæl, udbragte han et Hoch for det enige frihedsbefæstede Slesvig=Holsteen. Derpaa takkede han sine kjære Medborgere for den glimrende Modtagelse, de havde skjænket ham. J sin Bopæl modtoges han af tolv hvidklædte unge Piger med Blomsterkrandse. "Mexe
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
storartet og hjerteligt hedder det i H. N. Zeitung, som har meddeelt denne Beretning - er vist aldrig Nogen bleven modtagen i Kiel end vor Olshausen, som vi nu igjen med Stolthed kunne kalde vor. Alt gik forøvrigt roligt af, saa at Militairet, der var consigneret i Vagten og Casernen, samt forsynet med skarpe Patroner, aldeles ikke fik Anledning til at bruges. Over hele Landet skrives der fra Slesvig=Holsteen i Hr. Corresp. - underskrives der nu Petitioner til den slesvigske Stænderforsamling. Jndkaldelsen af enkelte Deputerede eller deres Suppleanter er dennegang skeet usædvanligt sildig, men alligevel ville de vistnok Alle indfinde sig ved Sessionens Aabning, for i Særdeleshed at være tilstede ved det saa vigtige Præsidentvalg. Det synes endnu uafgjort, om man vil vælge Falck igjen til denne vigtige Post, eller om man vil overdrage den til Beseler eller Gülich. Falck har en stor Forretningsdygtighed, Beseler diplomatisk Snildhed, udmærkede Talegaver og stor Popularitet; men Gulich har alt i flere Aar virket ivrigt for Forfatningssagen. De to Sidste have alt forhen fungeret som Vicepræsidenter. Ved Siden af disse Personligheder vil ligeledes Hertugen af Augustenborg staae i den første Række. Maaskee beslutter ogsaa hans Broder, Prindsen, sig til at møde personlig i Stænderforsamlingen, især da hans Suppleant, Advocat Lübbers i Eckernforde, der først igaar (14de Octbr.) er bleven indkaldt, neppe vil kunne indtage sin Plads i Slesvig den 21de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
75aarig Studenterubilæum. Fra Preethedder det under 7de October i Fl. Zeit. J Dag ankom hertil en Deputation fra Kiels Universitet, bestaaende af Rector, Etatsraad Olshausen, Etatsraad Tønsen som ældste Professor, og Dr. Ludemann som det theologiske Facultets Decanus, for at lykønske vor gamle værdige Consistorialr. Pastor emeritus Stoehr til at han i Dag for 75 Aar siden blev inscriberet ved Kiels Universitet som Studiosus theologiæ og at overrække ham et nyt Borgerbrev i Dag. Med fast Haand skrev den værdige Olding atter sit Navn i Protocollen, idet han tilføiede: 92 1/2 Aar gammel, og overraskede Deputationen ved det Liv og den Klarhed, hvormed han udtalte sig om de for 75 Aar siden bestaaende Forhold ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
J Altona har allerede i et halvt Aar hensiddet arresteret en Falskmyntner, ved Navn Friedrich Molzen, fra Landskabet Angeln i Slesvig. Han har lært Maler-Professionen og i flere Aar ærligt ernæret sig af at gaae omkring paa Landet, hvor han, for sit gode Forhold, var almindeligt undet. Om Vinteren, naar Malervæsenet ophørte, beskjæftigede han sig med Metalarbeide, og forfaldt derved til at blive Falskmyntner. Med et høist tarveligt Apparat har han forfærdiget omtrent 100 falske Totrediedeel-Stykker samt nogle preussiske og danske Species-Dalere, bestaaende af 3/4 Kobber og 1/4 Sølv. J Farve, Ydre og Klang ere disse falske Mynter de ægte fuldkommen lige, saa at de ikke let kunne adskilles fra disse. I den senere Tid ere flere falske Specier, der forsøgtes udgivne paa Markederne, af Politimestrene anholdte og adskillige mistænkelige Personer i denne Anledning blevne arresterede. Af Politiet i Hjørring, ere saaledes 3 Jndivider paagrebne og sendte til Herredsfogden i Hanherred, hvor ogsaa den bekjendte Jens Madam, der flere Gange har været i Justitiens Hænder, befinder sig. J Sæby sidder arresteret, for Udgivelsen af en falsk 100 Rbd. Seddel, en fra Overfaldet paa Toldfuldmægtigen i Hjørring velbekjendt Person. (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Fra Søren Christian Jensen af Lønstrup, der saa stærkt eftersøgtes for Udgivelsen af falske Vexler, er der nu kommen Brev til Byfogden i Hjørring, Brevet er dateret fra Sverrig, og der siges deri, at Forfatteren er seilet til Middelhavet og Amerika med en amerikansk Brig. "I Amerika (hedder det) er Plads for saa Mange og da vel ogsaa for mig, De skal aldrig faae mig fat!"(S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Forleden indtraf det sørgelige Tilfælde i Jellinge (ved Veile) at en Brøndsætter, der var stegen ned i en nylig sat Brønd, blev qvalt af den derværende fordærvede Luft. En Lygte med et brændende Lys, der strax efter firedes ned, sluktes, og da nu desuagtet en anden Mand steg ned, var det nær gaaet denne som den første, hvis man ikke havde brugt den Forsigtighed at ombinde ham et Reeb, saa man i al Skynding, da han klagede over Jldebefindende, kunde hale ham iveiret. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Fra Aalborg skrives i Byens Av. af 13de ds.: Den 7de de afgik den Consul Sørensen i Hobro tilhørende Slup Nannette, P. Andersen, heraf Byen, med en Ladning Brændeviin fra Hobro, men var saa uheldig at støde paa Grund ved Havne. For atter at bringe Skibet flot, gik Skipperen, en Matros og en Skibsdreng ud i en Baad med et Varpanker og noget Kjætting; men ved uforsigtigen at udkaste Ankeret, tog en Hage paa samme fat i Baaden og kastede den om. Matros Anton Christian fra Kongsbystrand ved Frederikshavn var saa heldig at gribe en Aare og redde sig paa samme; den ulykkelige Skipper og Skibsdreng derimod bleve et Bytte for Havet, og deres Liig ere endnu ei fundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Om en bortløben Skibsdreng hedder det fra Frederikshavn i Hjørring Avis af 10de de: Fra et hannoveransk Skib, der laa tillankers i Aalbek=Bugten, fandt Skibsdrengen forleden Leilighed tilat desertere, og kom alene roende iland ved Strandby. Guttens Forklaring, at han i nogle Skjermydsler med det øvrige Skibsmandskab havde maattet bukke under for Overmagten og endog modtaget flere ei ubetydelige Knivstik, vakte tildeels Strandbyernes Medlidenhed med den Fortvivlede, og efter veiledende Vink havde han allerede begivet sig paa Veien til Skagen, hvorfra han let vilde finde Leilighed til at echappere videre, da imidlertid Capitainen med flere af Besætningen kom iland. Ved Brattenboernes Beredvillighed kom man snart paa rette Spor, og indhentede saaledes Deserteuren ved Napstjert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Det er ikke Pottemager And. Jensen af Nørresundby, men Tjenestekarl And. Jensen af Store Brøndum, der ved Høiesteret og Landsoverretten er frifunden for den Tiltale, som var reist imod ham, i Anledning af ærerørig Sigtelse mod Herredsfoged, Justitsr. Hvass. De nærmere Omstændigheder ved denne i sit Slags mærkelige Sag ere følgende: Efter at Justitsraaden havde afsagt Dom i en And. Jensen vedrørende Kjærlighedsaffaire, fandt denne, misfornøiet med Udfaldet, sig i sin Exaltation foranlediget til offentlig at beskylde Justitsraaden for at være en uretfærdig Dommer, hvorefter Jnjurianten, ifølge fra Amtet beordret Tiltale, blev dømt og afstraffet. Derefter gik han atter op paa Thinget, hvor Justitsraaden beklædte Dommersædet, og gjentog sin Beskyldning, for hvilken han paany blev haardere dømt og straffet. And. Jensen gjentog nu paa samme Maade tredie Gang beskyldningen, og da var det han, som anført, blev af den constituerede Sættedommer (Procurator Petersen ved Underretten tilfunden at bøde sine tre Mark osv. Efter Sagens Jndankning for Landsoverretten forlangte denne yderligere Oplysninger, iblandt hvilke en Attest fra Districtslægen gik ud paa, at A. J. formeentlig maatte lide af en fix Jdee eller partiel Sindsforvirring, og i Henhold dertil er Tiltalte altsaa ved de overordnede Jnstantser frifunden. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
J Skagen har i nogen Tid grasseret en heftig Typhus. Mellem 50 og 60 Patienter skulle for Øieblikket være angrebne af denne Sygdom, og Døden har paa enkelte Dage krævet 3 a 4 Offere. Paa Amtets Opfordring er den practiserende Læge Cand. med. & chir. Hornemann reist derhen. (Hjørr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Som en Mærkelighed i sit Slags er os meddeelt, at en Huusmandskone paa Øland i 11 1/2 Aar har født 14 Børn til Verden. Af Fødslerne vare fire, deriblandt de 3 sidste, alle med Tvillinger. Fødslerne ere desuden fulgte saa hurtigt paa hinanden, at Moderen i eet Aar har født 3 Børn, og de 7 sidste Børn i 3 1/2 Aar, altsaa 2 Børn pro anno. (Aalb. Av.) Samtlige Gaardmænd i Anning By have i Rd. Avis bevidnet Fru Lehnsgrevinde Scheel til Estrup deres Taknemmelighed, fordi hun har gjort dem hoveri frie paa saa overmaade billige Vilkaar, som de selv nogensinde kunde have ønsket eller haabet. Vigtig Opdagelse. Jfølge en Skrivelse fra London har en tydsk Naturforsker, ved Navn Gesner, i Newfoundlandbugten opdaget to nye Arter meel rige Knoldeplanter, der synes at love ligesaa meget som de vilde Kartofler, Sir Walter Raleigh bragte fra Virginien til Europa som første Exemplarer af den Frugt, der nu er bleven en næsten uundværlig Fornødenhed for os, saa at det har vakt Bekymringer overalt, at den er mislykket i to Aar. De nye opdagede Knolde ere mindre end vore sædvanlige Kartofler, men see ellers ganske ud som disse. Jndvendig ere de ganske hvide, og skulle smage og lugte som vore Kartofler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Strandinger. Paa Horne Strand indstr. den 13de ds, en Oldenborger Kuf, ballastet fra Hamborg til Holbek og Nykjøbing. Ligeledes f. D. og Sted et finlandsk Barkskib, ladet med Tømmer og Tjære. Sidste nævnte Skib antages ituslaaet, eftersom Dele af Lasten og Skibet ere ilanddrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Handels=Efterretninger. Altona, d. 12te Oct. Idag vare 1173 Stkr. stort Hornqvæg paa Markedet, hvoraf 913 solgtes. Den store Tildrift foraarsagede, at Handelen gik slet. Til England opkjøbtes over 300 Stkr. dette, forbunden med den indtraadte Slagtetid, gjorde, at saa mange afsattes. Hamborg, 12te Oct. Smør uden synderlig Omsætning, da man venter paa Udfaldet af Markedet i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-21
Copulerede. J Viborg den 10de October, Kjøbmand og Borgerrepræsentant S. Buchwaldt og Jfr. L. B. Høyer. - J Butterup i Sjælland den 14de: Herredsfoged i Kjær Herred L. Ammittbøll og Jfr. Tine Kanneworff. - J Altona den 18de, Kjøbmand M. Heckscher af Aalborg og Jfr. BerthaLiepmann. - J Hedensted Kirke: Contoirist Gade og Jfr. Jessen. - J Voldby Kirke: Skolelærer og Kirkesanger Poulsen og Jfr. Henriette Stabel! af Voldbygaard. Opraab. eller høi Opfordring til alle Danmarks Kjøbstad-Jndvaanere.