JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Torsdagen den 26de Mai. Nr. 2. Fresche. - Statsraadinde Neregaard med Værge, Kammerjunker Ferdinans Reergaard paa egne og Brødres Vegne, og Major Qvistgaard, som Værge for Julius Qnstgaard og som Curator for Morten Christen og Christen Omgaard, contra Jngen. - Commissatterne i Etatsraad Peter Johansen Neergaards Boe samt Bilsted. - Etatsraad og General-Fiskal Rottbøll. J den af Citanterne under 5te September 1823 udtagne Høiesterets Stævning, paaantes til Underkiendelse, Tilstesættelse og Forandring samt bedre Rets Nydelse en af de allernaadigst beskikkede Opbuds= og ArragementsCommissarier i Statsraad Peter Johansen de Neergaards og Frues Boe, Schemmeconferentsraad og Amtmand Poul Christian von Stemann, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Major Johannes Bruun de Neergaard til Skjoldenæsholm og Svenstrup og Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Conrad Johan Christian Harhoff, under 11te Juni 1823, afsagt Decision, i Anledning af den af Frue Krergaard under bemeldte Boes Behandling nedlagte Paastand om, at Eiendommen Gjerdrup og Lyngbyegaard, samt de paa er Specification af 15de December 1815 anførte Capitaler, som udgiørende hendes særegne Boe, undtages fra Skiftebehandlingen, og de øvrige Citanteres Paastand om at erholde forlods Udlæg af deres respective Fædrene= og Mødrene=Arv, enten i forskellige Eiendomme og Capitaler eller paa anden Maade. Derom er ved bemeldte Decision saaledes eragtet: Den imellem Statsraad Peter Johann Neergaard og da havende, men senere afdøde, Hustrue Elisabeth Wilhelmine Mourier, under 12te April 1826 oprettede og under 29de samme Maaned allernaadigst stadfæstede Disposition, og den af bemeldte Statsraad Neergaard og nu havende Hustrue Henriette Schow, under 25de April 1814 oprettede og under 5te Mai samme Aar allernaadigst stadfæsted, Ægtepagt og testamentariske Disposition, der ikke komme Statsraad Neergaards og Hustrues Boes Creditorer til Præjudice i navnlig Maade, hvorimod Boets Behandling til Creditorernes Fyldestgiørelse lovligen bør fremmes, uden at der i saa Henseende paa bemeldte Documenter videre bliver at agte. Dom: De af Statsraad Peter Johansen Neergaards og hans Hustrue Henriette Neergaard, fød Schows Særkulds Børn nedlagte Paasande bortfalde; men Gorserne Gierdrup og Lyngbyegaard med Tilhørende, saa og de Capitaler, hvilke Statsraad Neergaards Hustrue beviisligen eiede den 25de April 1814, eller, som kunne antages senere at være komne i deres Sted, eller at hidrøre fra Salg af en Deel af samme Godser, iværksat efter den nævnte Tid, bør ei anvendes til Betaling af den Giæld, som er gjort af Statsraad Neergaard uden at bemeldte hans Hustrue tillige ved Underskrivt eller paa anden Maade har forpligtet sig. Derimod bør Jndtægterne af disse Godser og Capitaler, i Overeensstemmelse med den under Sagen fremlagte, den ovennævnte Dag oprettede Ægtepagts fierde Post Litr. B., tilflyde Etatsraad Neergaards og Hustrues fælleds Boe. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale hver af Parterne 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Dito Dato. No. 16. Sporon, befalet. - Gaardmand Hans Pedersen, som født Værge for fine Sønner Peder og Rasmus, Gaardmand Anders Hansen paa sin Søsten Maren Hansdatters Vegne, og Gaardmand Peder Hansen paa sine Stifdørns Vegne, contraVilsted, befalet. Kammerherre Hr. Wilhelm Hannidal Greve Wedes paa egne og Medarvingers Vegne efter afgangne Kammerherre og Amtmand Preve Wedell. Citanterne Gaardmand Hans Pedersen, som født Værge for sine Søn ger Peder og Rasmus, Gaardmand Anders Hansen, paa sin Søster Maren Hansdatters Vegne og Gaardmand Peder Hansen, paa sine Stifdørns Vegne, har ved udtagen Høiesterets Stævning, dateret 29de April 1323, indstævner ifølge Løvens 1 - 2 - 12 og de grevelige Pervilegier af 25de Mai 1671 8. 23 umiddelbar for Høiesteret Kammerherre Hr. Wilhelm Hannidal Greve Wedel paa egne og Metarvingers Vegne, for at erholde tilkiendt Erstatning for det Tab, som de nævnte Umyndige have lidt derved, at de i deres Fædrene gaarde med lovlig Sikkerhed indestaaende Arvemidler til Beløb A., for Gaardmand Hans Pedersens Børn 1463 Rd.; b., for Maren Hansdatter 533 Rd. 2 Mk.; c., for Peder Hansens Steddorn 900 Rd. - tilsammen 2896 Rd. 2 Mk. d. C., ere af bemeldte Grev Wedell, som daværende Amtmand, fordrede udbetalte, for atter at udsættes, hvorved disse Arvemidler, udgiørende efter Omskrivning et lige Belød i Sølv, tilligemed deraf resterende Renter, aldeles ere tadte m.v. Dom: Jndstævnte bør for Citanternes Tiltale i denne Sag frie at være J Salarium til Etatsraad Bilsted betale Citanterne en for alle og alle foreen 60 Rbd. Sølv, saa betale de og paa lige Maade til Justitskassen, som Tabende, 1 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Dito Dato. No. 191.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Mødte. - Høiesterets Advocat, Justitsraad Gregers Schad, efter Kongelig befaling, contra Blechingberg. - Arrestanten Svend Bærlissen, Actor har ved Høiesterets Stædning af 30te April 1825 til Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, paaanket en inden Bornholms Øer Herreds Extraret, af Herredsfogden, Krigsassessor og Byefoged i Svanete Jørgen Henrik Berner med tiltagne Meddomsmænd under 29de Marts 1825 afsagt Dom, i en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestanten for formeentligen begaaet Qvæg tyverie paa Marken og Løsgiængerie. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: Tiltalte Arrestant Svend Bærildsen, af Østerlarsker Sogn bør arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar, samt betale i Erstatning til Major hans Wilhelm von Thiessens Opbudsboe 9 Rbd. Repræsentativer, saa bør han og at betale samtlige af denne Action lovligen flydende Omkostninger, hvoriblandt i Salarium til Actor Procurator Olivarius, 4 Rbd. Sølv og til Defenfor Krigsassessor, Procurator Jpsen 6 Rbd. Sølv, Det Jdømte at udredes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven, og det Øvrige at efterkommes efter Justitiens videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Dom: Svend Bærilsen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8te Dage. J Henseende til Actionens Omkostninger der Herredstingscommen ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Fredagen den 27de Mai. No. 55. Vilsted. - Conditor Joh. Capret. contra Sporon. - Mendelhandler Sivertsen. I den af Citanten under 16de October 1824 udtagne Høiesterets Stær ning, paaankes deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, deels til Stadfæstelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten den 20de September 1824 afsagt Dom, i en Sag, betræffende 139 Rbd. 4 Mk. Sedler og Tegn, som Citanten formener at tilkomme i Erstatning for Skade dan tilføiet ved Frabrydelsen af et Bræt der henhørte til et ham af Jndstævnte leiet Pakrum, ner hvilket Citanten havde staaende endeel Liqveurer og Krukker med Conditorsager, hvilke nedfaldt og bedærvedes formedelst Borttagelsen af bemeldte Bræt m.v. Ved bemeldte Dom er saaledes kiendt for Ret: Indstævnte Meubelhandler de Sivertsen bør for Citanten Conditor Joh. Capreys's Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betaler Indnævnte til Citanten med 30 Rbd. Sølv, ligesom og Jndstævnte bør erlægge i Mulct til Justitskassen for unødig Trætte 10 Rbdlr. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15ten Dag efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jutstævnte med 100 Rbd. Sølv; saa betaler han og til Justitskassen, som Ta dende, 5 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Onsdagen den 1ste Junii. No. 29. Treschow. - Sognepræst Hr. Jens Adolph Kamp, som Værge for Giertrud mine Clandine Kamp, contra Vilsted. - Proprietair Schmidt til Logismose. J den af Citanten, i bemeldte Egenskab, udtagne Høiesterets Stævning, dateret 13de Marts 1824, paaankes deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, deels til Stadfæstelse, en inden Lanes Over= samt Hof= og Stadsretten den 11te August 1823 afsagt Dom, i en Sag, betræffende Jndstævntes formeentlige Forvligtelse til at til svare adskillige af SiertrudminsClaudine Kamps, hans forhenværende Myndlings, Arvemidler, nemlig de respective Summer 5250 Rbd., 345 Rbd. 72 1/2 s., dog efter Afdrag af 51 Rbd., 40 s., 4311 Rbd. 93 3/4 sk. og 795 Rbd. 17 p., alt Seler og Tegn, foruden Renter med videre hvad hermed maatte staae i Forbindelse. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Citanten, Proprietair Schmidt til Logismose, bør til Indstævnte, Sognepræst Jens AdolpsKamp paa sin Myndling Giertrudmine Clandine Kampes Vegne, betale 63. Rbd. 5 Mk. 4 s. Sedler og Tegn, med lovlige Renter deraf fra den 13de Juli 1320 til Betaling skeer, men forøvrigt for hans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. At efterkommes inden otte Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1825-09-02
Ved den inden Christiansteds ordinaire Byetingsret af Svefogden, Justitsraad Johannes Woldde Mouritzen under 15de April 1823 afsagte Dom, var saaledes kiendt for Ret: Jntervenienten, Jndstævnte Henry Miller, som Fuldmægtig for Hove & Compagnie i Amsterdam, bør for Citanterne Willien, Smith i Compagnies Paanand og Tiltale, i denne Sag, frie at være. Processens Omkostninger ophæves imellem Parterne. William Smith 4 Compagnie har ved udtagne Høiesterets Contrastær, ning, dateret 1ste September 1824 indanket den vestindiske Lands Overrets Dom til Confirmation og Stadfæstelse. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, for Tabende, 5 Rigsdaler danske vestindisk Courant.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
London, den 18de August. Der meldes fra Zante under 18de Juli (NB. over Otranto), at Capudani Pascha den 9de var sallet op af Bugten ved Patra med 50 til 55 Seilere, men hvorimellem kun vare 2 Transportskibe med Proviant, da de øvrige Lastdragere under Opseilingen vare tagne af Grækerne. Ogsaa syntes det, at Capudan Pascha næsten maatte være aldeles blottet for Penge, da hans Krigskasse havde været ombord i den Fregat, som ved Cap d'Oro var sprungen i Luften. Siden den Tyrkiske Flaades Ankomst for Mesolongi, var Staden bestandigen bleven beskudt, Voldene vare allerede nedskudte, og man ventede hvert Øieblik en Capitulation. Det øvrige Jndhold af dette Brev er deels for gammelt, deels alt for urimeligt til at meddeles.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
De berømte Afrikanske Reisende have modtaget fine Jnstructioner, af hvilke sees, at Capitain Clapperton og Hr. Dickson skulle søge over Sucotoo og Capitain Pearce og Dr. Morrison fra Søen Tad af at trænge igjennem til Adbyssinien.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
De Brassinanske Statspapirer faldt den 23de 1 Procent, som man troede, fordi Lord Cochrane havde opgivet Keiserens Tjeneste; imidlertid have disse Papirer allerede i nogen Tid formedelst Begivenhederne i Monteviden kuns været lidet efterspurgte. Den 24de August. Fra Rio Janeiro meldes under 10de Juni, at 2000 Mand Brasilianske Tropper den 21de Mai ere indskibede, for at dæmpe den af Ribbeira opvakte Opstand af Montevidens Besætning.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den 27de August. Jfølge Efterretninger fra Frankrig blive de 2 Franske Leire ved Perpignan og ved Bayonne forstærkede i Alt til 28,000 Mand, for, om det skulde udfordres, at kunne rykke ind i Spanien.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den 22de er Grev Donoughmore, Pair af England og Jrland, Geheimeraad og General i Armeen o. s. v., afgaaet ved Døden. Som bekjendt var det ham, der indbragte den sidste Bill angaaende Catholikernes Emancipation i Overhuset. Hans Titler og Godser gaae over til hans ældste Broder, Lord Hutchinson. Der er en Plan i Verk om at nedrive Husene omkring St. Pauls Kirken i London, for at bringe det dertil, at denne Bygning, der kun viger for St. Peters Kirken i Rom, engang kan vorde seet. J Mandags forlod Lord Cochrane først Staden, for at reise til Skotland (?). Han taler om den Græske Sags Fremgang som om noget ganske vist. Hans Operationsplan blev antaget med den største Varme, siger Times, og der blev lagt en saadan Vægt paa hans mageløse Duelighed som Sømand og paa hans ufortærdede Mod, at saasnart Underhandlingerne imellem ham og de Græske Agenter lykkeligen vare tilendebragte, strax en Coureer blev afsendt med denne glædelige Efterretning til Grækenland.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Man formoder, at Lord Cochrane blot paa meget kort Tid er reist til Skotland, og at han strax efter sin Tilbagekomst vil afgaae til Grækenland. (Andre Efterretninger sige, at han aldeles ikke er reist til Skotland.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den Brasilianske Fregat, Peranga, vil om faae Dage være færdig til at afseile. Officererne smigrede sig endnu bestandig med, at Lord Cochrane vilde gaae med igjen.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Paris, den 16de August. J Ferrol og Corunna lader General Equia de for Expeditionen til Havanna pressede unge Matroser indtil videre forvare i Fængsler, foran hvilke der ere placerede skarpladte Kanoner. Man troer imidlertid nu, at der som Følge af de nyeste Begivenheder intet vil blive af Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Journal de Paris melder, at der i Venedig udrustes et Linieskib paa 60 Kanoner for den Egyptiske Paschas Regning, og hvortil Materialierne overlades fra de Keiserlige Magaziner efter Tarif=Priser. Den Tyrkisk Egyptiske Flaade skal have uandsat Tropper ved Patra, og den Græske Escadre, som forfulgte den med sine Brandere, stal være forhindret i at gjøre Brug af disse ved en Afdeling af 8 Østerrigske Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den 25de August. Som man erfarer, vil General Advocaten Hr. de Broe føre Ordet imod Constitutionel og Courier francois. Man troer, at det førstnævnte Blad vil vorde frifundet, endskjøndt Catholicismen nok mindst har hjemme hos samme. Allerede for nogen Tid siden forsikkrede man, at Hospitalet Val de Grace, der har Udsigt til Port Royal, var blevet afstaaet til Jesuiterne. J Dag blev dette anmeldt som vist af en af vore Tidender, med Tilføjende, at Ordenen havde kjøbt disse til omtrent 10 Millioner vurderede Bygninger for 2 Millioner Franker.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Handelshuset Brugt Daniel i Marseille har i Commission for Paschaen af Egypten, at foranstalte ham 2 Fregatter byggede. Deslige Commissioner har han tilforn ladet udføre i England.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Etoile indeholder i Aften Følgende: "Den 16de har General Bessieres hemmeligen forladt Madrid, forat stille sig i Spidsen af nogle Partiegængere, og for ved disses Hjelp at befrie Kongen af Spanien af det Fangenskab, hvori hans Minister rium holder ham. Den 17de erfarede man, at 3 Compagnier af Regimentet Sanjago, der cantonerede i Jatase, med Bessieres havde taget Veien til Brihuega. Der er indløbet Efterretning om, at Besfleres i Kongens Navn var ankommet for Brihuraa, og efter at have mønstret de royalistiske Frivillige i denne Bye, omtrent 50 i Tallet, ladet dem nedlægge Vaaben, hvilke han med fine 100 Partiegængere havde bemægtiget sig. Da de 3 Compagnier havde staaet i den Troe, at de marscheredt i Kongens Navn under deres Oberstlieutenant So mes, saa vendte de strax tilbage til deres Pligt, da man havde gjort dem bekjendt med Sandheden. Bessieres havde ikke opholdt sig længe i Brihuega; man troer han gaaer til Arragonien, hvor han haaber at finde Tilhængere; men der er overalt givet befaling til at anholde ham, og man venter, at han snart vil være arresteret. Han forfølges iøvrigt af omtrent 3000 Mand Fodfolk og Rytterie i 2de Colonner, forsynede hver med 2 Kanoner. Disse Tropper commanderes af Generalen Grev d'Espagn. Vi troe ordret at burde levere Hs. Catholske Majestæts Decret i Anledning af denne Sag. &c. Dette Decrets væsentlige Jndhold er, at denne skjendige Opstand, der er begyndt i Jetafe ved 2 Officerers Desertion af Linie=Rytterie Regimentet Sanjago, har fremkaldt Hs. Majestæts somveraine Opmærksomhed, og overbeviist ham om Rødvendigheden af at tage energiske Forholdsregler, for at opretholdt den offentlige Rolighed, og Hs. Majestæts meget elskede Undersaatters Sikkerhed. De Skyldige skulle uden Hensyn til den foregivne Hensigt af Opstanden, eximplarisk straffes; i hvilken Henseende fastsættes; at de Oprørske samtlig skulle skydes, naar de ikke paa første Opfordring strax overgive sig paa Naade og Ungade; at alle de, der vare stødte til Oprørerne og havde gjort fælleds Sag med dem, skulle straffes med Døden; at de Oprørere, der fanges med Vaaben i Hænderne, blot skulle gives saa megen Frist, som der udfordres, for at de som gode Christne kunne berede sig til Døden; at alle Personer, Militaire eller andre, der paa andre Steder i Kongeriget maatte gjøre sig skyldige i samme Forbrydelse, skulde være underkastede de samme Bestemmelser og den samme Straf, og endelig, at de Underordnede, der udlevere deres oprørske Chefer og Officerer, skulle erholde Par Decretet er dateret S. Jldesanso, den 17de August 1825, og contrasigneret D. Mig. Jbarolla.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Efter de sidste Efterretninger fra Madrid af 20de, var alt i denne Hovedstad roligt.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den 26de August. Man skriver fra Lissabon, at Grev Sub serra paany ved en Curreer havde ansøgt om at blive tildagekalde fra Madrid. Dronningen havde erholdt Tilladelse at forlade Klosteret i Queluz, hvor hun levede meget stille, for igjen at gaae til Slottet Ramalhav, og der at holde Hof. Siden den sidste Amnestie vare Circlerne hos Dronningen atter meget talrige. Den Engelske Station paa Tajo skulde forstærkes med 2 Fregatter paa 44 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Jfølge en Skrivelse fra Zante af 20de Juli i Journal des Debats forsvarede Mesolongi sig endnu med Held, uagtet Capudan Paschas Ankomst i Farvandene om Patra. J samme Skrivelse klages over, at Østerrigske Orlogsmænd convoyerede de for den Ottomanske Flaade stagtede Transportskibe. (Gjendrivelsen af dette Foregivende findes under Artiklen Frankfurt.) Materialierne til Bygningen af Fregatterne for Paschaen af Egypterblive i Marseille leverede fra Statens Magasiner. Dette var ikke Tilfældet med de Skibe, der i sin Tid bleve byggede for Tunis.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den 27de August. Efter Moniteuren vare indtil den 20de dennes 5 af vore Generaler og 4 Infanterie-Regimenter ankomme til Bayonne. Den 18de, om Morgenen tidlig, var Diligenen fra Madrid bleven udplyndret imellem Vittoria og Salings. Ved samme keilighed blev desuden en Stafet haardt mishandlet af Røverne, hvilke derimod respecterede en Schweizer=Oberst, der var med paa Vognen.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Expeditionen til Havanna er afgaaet fra Cadix til Ferrol den 8de, for der at indtage Tropperne. Denne Expedition bestaaer af Fregatten Perla og Briggen Jason samt 8 Spanske Transportskibe, hvilke, som det bedder, ogsaa skulle indtage en Mængde Varer tilCuda.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Den nye Intendant paa Cuda, Hr. Pinillos, er for 12 Dage siden afreist til London for at begive sig til Havanna. Fra London, tilskrev han sin Regjering, at Columbien og Majikanerne foranstalrede Rustninger for at blokere Havanna, og at Expeditionen fra Forrol let kunde falde i deres Hænder, hvis ikke Linieskibet Guerrero det eneste Spanien endnu har blev medgivet til Forstærkning. Jmidlertid vil Camperingen falde besværlig formedelst Omkostningerne.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Journal des Debats indeholder en lang Opsats i Anledning af nogle i den Østerrigske Jagttager meddeelte Anmærkninger til Chareaudriands Note over Grækenland. Den Østerrigske Jagttager havde fundet, at den Tyrkiske Regjering maatte ansees for legitim, fordi den havde en i flere Aarhundreder uafbrudt fortløbende Hærd for sig, fordi den første Adkomst, Erobring, siden ved Capitulationer Concessioner og andre Acter var hjemlet, og Besiddelsen udtrykkeligen er erkjendt og stadfæstet ved et stort Antal frivilligt indgaaede Foreninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Journal des Debats finder i Anledning heraf, at den Tyrkiske Regierings Legitimiter virkeligen har Sted i diplomatisk Forstand, men at denne Virkelighed dog er tui generie; og at det Spørgsmaal, hvorpaa det egentligen kommer an, er, om den Tyrkiske Regjering kan ansees for legitim med Hensyn til Grækerne. Har den her hjemlet den Adkomst Erobringen gav den ved et stort Antal frivillig gen indgangne Foreninger", har den her opfyldt indgaaede Overeenskomster og Capitulationer, eller har den krænket dem, Den Ungarske Nation var engang tvunget til at indgaae Forening med Storsultanen, at underkaste sig hans Lehnsherlighed og at modtage at ham indsatte Konger. Dengang begyndte da, efter den Østerrigske Jagttagers System, Tyrken at vorde legitim Gouverain af Ungarn. Men hine store Habsborgere kaldte de Christne til Vaaben: Jngen Fred med de Vantroende, var dengang den Østerrigske ChristeligeHeltestammes Feldtskrig.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Fra det sydlige Frankrig, den 11te August. Flere til Madrid ankomne Currerer have overdragt Efterretninger om store Uordener, hvilke de saakaldte Apostoliske eller Carlisterne have forøvet i Andalusien. Disse Efterretninger søger man endnu at holde hemmelige. Jmidlertid maae man ikke troe, at Carlisterne der er det egentlig herskende Partie. De udgjøre kun en ringe Minoritet; men da de, som følge af det System, der er Dagens Orden, beklæde næsten enhver Post af Vigtighed, saa fandt det altid Midler til at sætte sine Planer igjennem. Der behøves imidlertid kun et Stød fra Ministeriets Side, for at forskaffe de Apostoliskes Modstandere Overhaand. Udnævnelsen af General-Capitainer og andre høiere Embedsmænd, hvilke hylde Ministeriets maadeholdne Grundsætninger, var allene dertil tilstrækkelig. Der har allerede dannet sig flere Hobe af Bevæbnede saavel imellem Ronda Bjergene, som iblandt de Bjerge, der adskille Granada fra Murcia. Disse Hode destaae af Personer, der ingen anden Hensigt have end at unddrage sig for de Exalteertes Herredømme. De Sidste udskjelde dem snart for constitutionelle Bander, snart for Røverbander ; de ere hverken det ene eller det andet. Det var en let Sag for Regieringen at trække disse Corps til sig, naar den beslutter sig til at sætte det moderate System igjennem med Eftertryk. Aldeles samme Beskaffenhed har det med et andet Corps, som staaer paa Grændsen af Estramadura og Andalusien, og hvilket dagligen erholder Forstærkninger. Hvor let en total Forandring af Tingene er, naar Regjeringens Agenter gaae frem med Klogskab og Eftertryk, beviser det Forefaldne i Catalonien. Fra den Dag af, at Campo Sagrado, en af de meest agtede Hovedmænd for det moderate Partie, atter overtog General=Capitains=Posten, ere alle de Exalteertes Opspind udfaldne til deres egen Skade. Man tilskrev hidtil for største Delen, den bekjendte Erkediskop af Tarragona disse Machinationer; men han laante blot sit Navn til samme, og deres rette Fader var og er Exministeren Victor Sacz, der opbyder Alt, for igjen at naar Ministeriet. Campo Sagrado har forskaffet sig lovmæssige Beviser, derom, hvilke han har tilsendt Kongen.
Berlingske Tidende, 1825-09-05
Det synes afgjort, at Spørgsmaalet om Jnquisitionens Gjenoprettelse deri vil vorde forhandlet. Det Castilianske Raad har i sin bekjendte Betænkning over denne Sag ikke talt for denne Gjenoprettelse af egen Drift, men blot opregnet de talrige Ansøgninger om samme fra Provindserne, der gaae ud paa, at denne Domstol ikke engang skulde være i den ubetydelige Afhængighed af Regjeringen, som den stod i Carl den 3dies Tid; men at samme umiddelbart skulde staae under Rom, hvilket vilde skaber en ny og colossalsk Magt i Staten, som meget vilde hæmmt de civile Forretningers Gang. Under Paaskud at Modificationer vilde man have Jnquisitions Juntaer oprettede under Biskopperne i Stifterne, som der foregives, allene for at dømme i Religionssager. Den Pavelige Nuntius understøtter eftertrykkeligen dette Project, men det Castiliske Raad har ikke destomindre ei bestemt erklæret sig derfor, og efter dets Mening kunde der saa meget mindre renonceres paa Afhængigheden af Tronen, som Stor Jnquisito, rerne siden Carl den 3dies Tider meere havde staaet under denne end under det Romerske Hof.