JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Adskilligt. Den kjække Capitain Parry er den 18de October ganske uventet ankommet til England fra Nordpolexpeditionen. Han var løbet indtil Whitby med to Skibe og gik i Land der. 1821 fandt han ingen, Gjennemfart i de nordlige Deele af Hudsonsbugten, og over vintrede ved en Øe under 660 11 Br. og 830 L. J 1822 undersøgte han, efter de om Vinteren af Eskemoer erholdte Efterretninger, alle de vestlige Bugter, indtil han fandt et Sund, som adskiller Amerikas nordlige Kyst fra den af ham formodede Øegruppe, som han formeener strækker sig til de Øer, han opdagede paa sin forrige Reise. J dette Sund trængte han 20 frem, men her fandt han det snevrere, og Jsen af den Beskaffenhed, at han maatte antage det for, under saadanne Omstændigheder, evigen at lukke denne Gjennemfart. Han maatte overvintre under 69 20 Br. og 810 50 L., og da den anførte Omstændighed med Jsen ikke forandrede sig hele Sommeren igjennem, besluttede han at seile tilbage, efter at han havde mistet fire Mænd ved Sygdom og een ved et uhældigt Tilfælde. Jmidlertid holder Capitain Parry det paa ingen Maade for usandsynligt, at der kunde indfalde Sommere, hvori den Jisskranke, som standsede hans Fart, kunde bryde op; i ethvert Tilfælde er han af den bestemte Mening, at der intet Land er i Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Fra Capstaden meldes af 26de Juli, at den hvide Røverborde, som er i Tilmarsch Nord fra, af Beetsjuanerne kaldes Manta lier, hvorunder de forstaae Portugisere, da de ikke ere uvidende om, at Portugiserne have en Colonie paa Africas Østkyst. Men . Capstaden troede man, at det var Efterkommerne af Jndfødte og Mandskabet af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
den for 40 Aar siden strandede engelske Ostindiefarer, Grosvenor. Naar de af de indfødte Stammer trues med Hevn af et sydlig boende mægtig hvidt Folk (en engelsk Colonie), saa svare de af dem frygte vi intet Ondt, de ere vore Fædre og Landsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Deres engelske Modersmaal synes de dog ganske at have forglemt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Medens Bombardementet paa Cadix varede, havde man skjult Kongen og den Kgl. Familie i det bombefrie Fort St. Sebastian.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Blandt de Transporter af Fanger, som forleden afgik fra Newgate for at deporteres, var og en Arbeidsmand hos en Bogtrykker, der havde paadraget sig denne Straf ved at stiæle – et Aftryk af von LindgaardsEngellands Historie. Hos os behøver Jngen at stiæle Bøger; thi selv classiske Værker kan man paa vore Auctioner faae for Maculaturpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
J den engelske Morgenkrønike staaer en Beretning om Tingenes Gang i Cadix før Overgivelsen, givet af Lord Rugent. J denne hedder det blandt Andet: Kong Ferdinand har endog under sit Fangenskab i Cadix) baaret sig særdeles fiint og forslagent ad, og har havt Ministerne til Bedste. Han lod saaledes Drager opstige for at signalisere Franskmændene Oprettelsen af Batterier og Stederne, hvor. - Hans Omgivne maae da have været meget dumme eller meget blinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Engellænderen Wildam besad den besynderlige Færdighed at kunne tæmme Bier, Gedehamse og nogle Slags Fluer meget hurtigen. Den 4de Juni 1774 gav han i Statholderens og hans Gemalindes Nærværelse mærkværdige Prøver paa denne Kunst, fornemmelig med Bier. Han foreviste en Biestade, af hvilken han i 2 Minuter lod de samtlige Bier, med hvilke den var opfyldt, flyve ud og sætte sig paa en af de Tilstædeværendes Hat. Derfra lokkede handem hen paa sin egen blottede Arm, om hvilken disse Jnsecter lagde sig rundt omkring, ligesom en Muffe. Herpaa lod han dem bedække sit Hoved, ligesom med en Hue, hvilket især ikke synes let, fordi Bierne sædvanligen blive rasende, naar en eneste kun forvilder sig i Haarene. Ogsaa paa et Bord spadserede samtlige Bier rolig omkring, efter at han havde givet dem Tegn. Hans Hemmelighed blev især paafaldende, fordi han udøvede disse Kunster med enhver ham ganske fremmed Biesværm, som man efter Behag anviste ham til hans Forsøg. En til ret Gedehams kunde han i 5 Minuter gjøre saa tam, at den ikke stak. – Dette Særsyn har man villet forklare derved, at William skulde have baaret en Bie-Dronning hemmelig hos sig. Men Enhver, der kjender Bier, veed, at dette Middel allene ikke er tilstrækkeligt til deslige Virkninger, og i det mindste ved Gehamse og Fluer aldeles ikke kan anvendes. Maaskee besad Kunstneren et eller andet skjult Veirmiddel. Backenbart, eller meere dansk Øren haar, Kindskjæg, er nu i Paris, London og Wien aldeles ude af Moden. Derved anmærker Wiener Theaterzeitung: "Himlen være lovet. Saa blive vel dog visse Skuespillere endeligen nødte til at afskjære disse afskyelige Haar=Puder, disse Ansigtsmadradser, der stride imod al sund Sands Der gives endog de, som ikke skamme sig ved at spille Tyrkeroller med Backenbarter, Er det Skuespillere!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Man regner nu, at der i England skal være 10,000 Dampmaskiner, hvis Virkning, svarer til 200,000 Hestes Kraft eller til 1,200,000 Menneskers. Ogsaa blomstrer Handel og Jndustrie. Et eneste Handelshuus i Stockport, T. Marland og Sønner, har i kortere Tid end 6 Uger betalt i Afgivter til Regjeringen 10,500 14 Shl. 6. Pf. Sterling. ere
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Amsterdam, 25 October. Følgende Kornpriser betaltes igaar: 130 pd. god br. polsk Hvede 205 Fl., 130 pd. hvidbr. dito 215 - 216 Fl., 126 pd. fortrinlig br. dito 200 Fl., 120 pd. gammel rødbr. dito 160 Fl., 128 - 130 pd. rostocksk dito 165 170 Fl.; 120 – 121 preusisk Rug 112 114 Fl.; 99 pd. nyt Vaarbyg 77 Fl., gammelt Byg noget høiere; 95 pd. grønningsk Havre 65 Fl., 99 pd. fortrinlig dito 70 Fl.; 116 - 119 pd. gammel brabantsk, Boghvede 99-100 Fl., 115 pd. nye frisisk dito 103 Fl. Af Rapsæd er her kommet en betydelig Tilførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Palermo, 7 Septbr. Den sidste Høst af Hvede og Byg har været overflødig heri Sicilien. Dette, i Forbindelse med den Omstændighed, at al Søgning fra Udlandet. er standset, har bragt Priserne til at synke betydeligt. For at ophjælpe dem noget har Regjeringen aldeles forbudt al Jndførsel af fremmede Kornvarer i Sicilien. Man venter, at der vil blive publiceret en Bestemmelse, hvorefter alle fremmede Skibe, som komme hertil for at ladde Kornvarer, ville blive satte i Liighed med indenlandske, og saaledes fritagne for Udførselstold. Disse Forholdsregler ville maaskee give denne Handel et vist Liv igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Jndenlandsk. Fra Nakskov lærde Skole blev i Aar demitteret til Academiet Discipelen Johan Carl Johansen, som ved Exammen erholdt Characteren Laudabilis med Udmærkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Det Beckerske Skuespillerselskab er nu afreist tilsøes til Falster fra Aarhuus, hvor det har gjort megen Lykke, og Enkelte iblandt dem, saasom Jomfrue Becker, vundet udmærket bifald. J en Anmeldelse desangaaende i Aarhuus-Avisen kaldes denne vakre Skuespillerinde en fremtindrende Stjerne. paa Kunstens Himmelbue, hvis Spil forener Liv og Følelse med Sandhed og Skjønhed. Der gaves 14 Forestillinger, som næsten alle vare godt besøgte, nogle endogsaa med fuldt Huus, der betyder der saa meget som 5600 Personer. Jfr. Becker, hendes Fader og Hr. Schutze nød den Ære, at blive fremkaldte og modtage Forsamlingens særdeles bifaldsyttringer. Til næste Sommer vil Selskabet, forøget og med meere udstrakt Repertorie, atter besøge Jydland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Fuldmægtigen hos den forrige Herredsfoged i Glücksburg, der var rømt for Kassemangel, er ved Brevvexling bleven opdaget. og paagreben i Holland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
En af Kjøbenhavns Sognepræster, og ligeledes en Skolelærer, ere suspendeerte og satte under Tiltale for nogle formeentlige Misligheder i Embedsførelse hos den Første, og Privatliv hos den Sidste, og en Commission af 3 Medlemmer nedsat til nærmere Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den cimbriske Mercurs nye Redacteur, Hr. Faber, har allerede faaet Klammerie, med Redacteuren af den wandaliske Avis hvem han, som en Jntimation, beværter med den henkastede Anmærkning: at titnævnte Redaction følet sig belønnet i sine Læseres tiltagende Antal er virkelig intet Under; thi man kan formode at disse Læsere, ligesaalidt læse Avisen, som Redactionen gjør det, hvis man tør troe sine egne Øine ved at see benævnte Redactions Avis No. 123. sidste Spalte; thi den lader en Officier og Kammerjunker indlemmes i Salget af Ormholts Heste og Qvæg. Er de hele to Linier en Trykfeil, er den vel grov. Er den en Skjødesløshed, burde den dog i No. 124 været rettet. Stikker der noget Videre deri, er det en saa usommelig Ting, at enhver Bekjendt af den brave unge Mand maa ansee det for Pligt at underrette ham om dette, paa det han kan paatale sin Jndlemmelse i Redactionens udsøgte Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Torsdagen den 21de f. M. afbrændte Sognefoged Jens Andersens Gaard i Øster vedsted ved Ribe. Ind- og Udboe blev fordet meste reddet, saavelsom Besætningen; men den indavlede Velsignelse af Korn fortærede Luerne. Jldens Oprindelse vides ikke. Gaarden skal være lavt assureret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Offentlige Blade fornye følgende, allerede for 24 Aar siden i Dr. Wolffs interessante Journal meddeelte Middel imod Steen smerter: "Man samler og Høsten de røde Bær af Stikpalmen (Hülsebusch, et bekjedt Slags Riisvært i Skoven, som ogsaa om Vinteren har grønne, glindsende Blade, næsten ligesom Egeløv, og mange Braadde) tørrer dem paa Ovnen eller Ovn stedet, støder dem til Pulver, (saa at de see ud som lysbrændt, malet Caffe, tager deraf, saasnart man mærker, at Smerterne igjen tiltræde sin fatale Periode, om Morgenen en god Theeskeefuld ind, drikker et Par Kopper (hvoraf Landsynlig sin sædvanlige Drik) derpaa; og gjentager det nogle Morgener. Smerterne vil vist snart tabe sig ganske. - En Mand, som agtede at forsøge dette Middel, og som ikke vil undlade at bekjendtgjøre Forsøgets Virkning, beklager, at han ikke hos vore Materialister, eller paa Apothekerne, kunde erholde bemeldte Bær, men har maattet skrive til Hamborg, derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Nyborg. Afvigte Mandag den 20de Octbr. kom Skonnerten St. Felix, bestemt fra Kiel til Lissabon med Hvede, under Haverie herind. Da den ikke havde Lods, var den ved Jndseilingen gjennem Beltet, stødt paa den farlige Røsnæsgrund ved Sielland; men var dog saa heldig at komme af igjen ved at kaste en Deel af Lasten overbord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Paa Hindemae Mølle er nylig skeet den Ulykke, at en Dreng, ved uforsigtigviis at være kravlet op imellen Hjulene, blev knuset og døde strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Dronningens høje Fødselsdag høitideligholdtes d. 28de October i samtlige Underviisningsanstalter for Underofficierer og Spillemænd, samt i de Børneskoler, der ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Maaltid, ifølge Hs. Majestæt Kongens allernaadigste befaling. 178 Voxne og 210 Børn deeltoge i denne Fest. Med inderlig Taknemmelighed modtoges dette gjentagne Beviis paa Hans Majestæts Naade, mod enhver Classe af Hans Undersaatter, med varm og sand Følelse yttrede den sig i et almindeligt: Længe leve Kongen, længe leve Dronningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Kjøbenhavns Torvepriser, den 31 October. Rug 2 Rbd. 5 Mk. a 3 Rbd. 8 s., Hvede 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 3 Mk., Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s., Havre 1 Rbd. 3 Mk. a 1 Rbd. 4 Mk., Ærter 2 Rbd. 4 Mk. a 3 Rbd. 1 Mk., Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Den 31 October solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Bekjendtgjørelser. At tjene Ven og Frende med Raad og Daad er en almindelig Menneskepligt; men at redde en Uvedkommende – ja endog af forskjellig Nation og Religion - fra den truende Undergang, det er Ædelmodighed og høi Christendyd. – Den Ædle, som saaledes lettede Familiefaderens dybe Sorg over Tidernes haarde Stød, og gjorde det muligt for Denne atter at virke til Held for sig og sine, vil stedse velsignes og erindres med Glæde og Taknemmelighed. Faderen vil aldrig undlade at bede Gud, at han vil lade de Ord: "Sallige ere de Barmhiertige; thi de skal vederfares Barmhiertighed," klinge med Trøst og Glæde i deres Siel, naar de engang ligge paa deres Dødsleie, og de mange Smaa vil endnu i den kommende Tid nedbede Herrens Velsignelse over dem og deres kjære Askom!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
At Hr. Kjøbmand Frantz Marschners Opbudsboe heri Byen idag er bleven ham extraderet til frie Raadighed, det bliver herved, paa Begjæring, offentlig kundgjort. Saxkjøbing, den 3 November 1823. Hartmann, Byefoged og Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Til Efterretning for dem, som maatte ønske Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved af undertegnede Direction: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Varer og Kreaturer, forsikkres, ere efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse som det Forsikkrede er underkastet og den forsikkrende Sums Størrelse, fra 2/5 indtil 1 1/2 Proc. aarlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikkringer som maatte begiæres ere tillige forsynede med Tabeller, der nøjere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
De som i Lolland og paa Falster for nærværende Tid Commissionairforretningerne ere overdragne til, ere: Mariboe, Hr. adj. Postmester Giegengack. Nakskov, Hr. Procurator Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Nykjøbing paa Falster, Hr. Organist Hagenstrøm. Nysted, Hr. Fuldmægtig Henrichsen. Stubbekjøbing, Hr. Klokker Clausen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Efter den for Compagniets Repræsentanter og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 30te September dette Aar i Activer, rede Sølv, Sølv, Sedler og Tegn. . . . . 1, 197, 460 Rbd. 26 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
De fra 1ste Juli til 30te Septbr. d. A. indkomne Præmier og Policepenge. have andragen i rede. Sølv. . . . . . 8,430 Rbd. 11 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
For Brandskader, er udbetalt i samme 6, 453 Rbd. 22 s. Qvartal i rede Sølv. Den løbende Risque var den 30te September d. A. i rede Sølv. . . 4,505,025 Rbd. - s. Kjøbenhavn i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer, og Effecter, den 1ste November 1823. Hammerich. Lassen. Falbe Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Theater-Efterretning fra Nykjøbing. For Venner og Yndere af Skuespiller Kunsten bekjendtgjøres herved, at jeg 3de Gange ugentlig, paa bestemte Dage, giver Forestillinger, hvortil det høistærede Publicum indbydes. Onsdagen den 5te November gives. Hedevig, eller: Banditbruden, Skuespil i 3 Acter af Körner. Dernæst, Skibscapitainen, eller de Uskyldige, comisk Syngestykke i 1 Act, Musik af Blume.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Fredagen den 7de November gives: Røverne paa Maria Culm, eller Troens Kraft, Ridderskuespil i 5 Acter af Cuno. (Jfr. Braase spiller Leokadias Rolle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Søndagen den 9de November gives: Den storpralende Soldat, eller: Reisen til Danzig, Lystspil i 2 Optog, (efter Holbergs Jdeal). Dernæst. Soliman, Dey af Algier, eller: Zemire og Azor, en stor pantommisk Ballet i et Optog. Carl Becker, Skuespil-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Auction. Tirsdagen den 11te November førstkommende, Middag Kl. 12, bliver paa Grevskabet Knuhtenborgs Tingstue, ifølge Reqvisition, foretaget offentlig 1ste Auction paa afdøde Huusmand Frederik Holsteners Eiendomshuus i Østofte Bye, bestaaende af 7 Fag, indrettet til 2 Stuer, Kjøkken og Kamre m.v. 2den Auction afholdes den paafølgende 18de Novbr., Middag Kl. 12, paa bemeldte Tingstue, og 3die Auction. den 25de samme Maaned, Kl. 2 Eftermiddag, i Huset selv; alt efter de ved Auctionen bekjendtgjørende Conditioner. Hvilket herved tjener saavel til Liebhavernes som Panthavernes Efterretning. Saxkjøbing, den 3 Novbr. 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Da intet antagelig Bud skeete paa Dagleier Peder Nielsen Gravers Huus heri Byen, ved derover afholdt Auction, saa bliver, efter Eierens Begjæring, samme Huus, beliggende i Nørregade og bestaaende af 9 Fag til Gaden, med Bygninger i Gaarden, atter stillet til Auction, som holdes i Huset førstkommende Løverdag den 8de d. M., Formiddag Klokken 10, og da bortsolgt. Dermed følger saavel Eiendoms som leiede Jord i Markerne; alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekjendtgjort. Mariboe, den 3 November 1823. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Paa Radsted Teglværk sælges atter Faxøe Steenkalk for 21 Mk. pr. Tønde. Hardenberg, den 30 October 1823.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-04
Ved Tallotteriets 1215 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 82. 25. 86. 43. 26.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
No. 87.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. en den 7de Novbr. 1823. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Krigsskuepladsen. Fra Madrid meldes af 17de October, at Cindad Rodrigo har overgivet sig til de Kgl. Tropper. Denne Efterretning er indløben til Krigsministeren fra Grev O'Donnell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Den 15de var Hovedqvarteret i Cordova og den 16de i Carpio. Den 12te October blev Landeværnet afvæbnet i Cindad Rodrigo. De have alle erholdt deres Passe og afleveret deres Heste. Cartagena er erklæret i Beleiringsstand paa Grund af sin Ulydighed, og Opsætsighed. Gouverneuren var saa forblindet, at han endog lod skyde paa Parlamentairen og overøste ham med Skjeldsord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Gouverneuren i Seo-Urgel vil ikke overgive sig; men Batterierne ere alle bragte i fuldkommen Stand; 200 Mand gjorde et Udfald for at forstyrre Værkerne; men til Trods for den voldsomste Jld, der beskyttede dem, bleve de kastede ind i Fæstningen. De spanske Batterier ere bevæbnede, og den 14de October skal de begynde at give Jld. Vigo, der er farlig saaret, vil nok ikke længe kunde holde sig. El. Empecinado har den 13de October ladet sig see med 500 Mand for Caceres; men da de bleve imodtagne med en levende Jld af Jndvaanerne, tøflede de af. Selv Fruentimmerne toge Deel i Fægtningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Spanien. Kongen har befalet, at Livgarden skal vende tilbage til Madrid, for at udholde en Renfelsescuur. Den 10de October ankom Hertugen af Angouleme fra Cadix til Sevilla. Jblandt de saakaldte Liberaler har en heel Udsejelse funden Sted. Ogsaa Hertugen af S. Fernando, Amarilles o. Fl. har maattet tøfle af. Valanzat, som var bleven ansat ved Ballasteros's Tropper, har igjen samlet disse og vilde marschere imod Cordova; men Falsac-Latour er gaaet derhen. Over 1500 Siæle have faaet Marschordre til at forføje sig fra Madrid, og iblandt dem mange Grandes. Selv iblandt Munkene gives der mange, der befrygte Reactioner. Karmeliterne have saavel i Hovedstaden som i Provindserne udleveret til Stænderne betydelige Summer af Klosternes Midler. - Nogle Regimenter, spansk Jnfanterie have været meget urolige over, at Kongen ved sit Jndtog i Sevilla var for det meste omgiven af franske Tropper, og fordi det hedte, at de spanske Hære med Jndbegreb af Garden, skulde opløses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Natten til den 10de October forsamlede sig de bestandige Regidors, for at gjøre en Liste over de Personer, der vare trufne ved Regentskabets Decret, endvidere National godsernes Kjøbere, Medlemmerne af Nationalmilitzen og Regidors fra 17de til 20de October. Det blev besluttet, at Fernando de la Serra var paa en uretfærdig Maade kommen i Besiddelse af Nationalgodserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Fra Bajonne skrives: Regjeringen har fragtet 5 Skibe til at transportere Levnetsmidler til Cadix. Den 19de October skal indlades 800 Tdr. Meel, Havre &c. Det hedder, at Cadix skal forsynes paa et Aar, ligesom Pampelona, Santona og S. Sebastian allerede ere det. – J Pampelona og S. Sebastian have nogle sanatiske Munke forvoldt Ubehageligheder ved deres Prædikener. Fra alle Spaniens Handelspladser, belave en Mængde Kjøbmænd sig til at reise ud af Landet. Fra Madrid have 27 af de første Huse udsendt Circulairer og at de ophøre med deres Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Efter en privat Skrivelse fra Madrid smilede Fredens og Lykkens Morgenrøde ikke længe Spanien imøde. Det Kongl. Decret af 1ste og 4de October rystede selve Munkene og de bestemteste Royalister. Spanien Uhyre, Jnqvisitionen, forberedes. Man taler om en tvungen Skat af 20 Millioner Realer, som Madrid skal udrede, og om en stor Deel af den høie spanske Adels Forviisning og deres Godsers Jnddragelse; og saa tales der om den hele spanske Armees Opløsning, der vil bringe 1000 Officierer til Fortvivlelse. Fæstningernes Besættelse af de Franske giver Royalisternes Utilfredshed nye Næring. Hertugen af Angouleme, skal være høist utilfreds, fordi man ikke vil følge hans vise og gode Raad: "at forglemme det Forbigangne. Kongen vil tilbringe, 9 Dage i Sevilla med Bøn og Andagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
J Cadix hersker det fuldkomneste Anarchie, og alle Medlemmerne af den constitutionelle Regjering, der ikke have taget Flugten, skal fængsles. De Personers Antal, der skal forlade Madrid, beløber sig, efter Sigende, til 15,000. Stadens Raad har forfattet. et Forviisningsregister, og alle der Jndbegrebne ile med at faae Reisepasse til Frankrig. Denne Efterretning haves over London af 23de f. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Jfølge Skrivelse fra Ax af 20de October ere Urgels Forter erobrede. To Ordonanzer, som ankom dertil Natten imellem den 19de og 20de, bragte denne Efterretning. Den 18de skal Pladsens Overgivelse have funden Sted, og de Beleirede skulle have heiset den hvide Fane efterat have følt Balteriernes Kraft. Singelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Den 4de October besandt Arguelles og andre Cortes Medlemmer sig i Bugten ved Gibraltar. De Franske agte nok at holde Søehavnene besatte, da de have ført 250 Mand af Garden fra Cadix til Algeziras.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
– Den 6te Juli løb Lord Cochrane ind i Maconchgo. Baade Staden og Provindsen var gaaet over til det brasilianske Partie. Lorden havde lagt Beslag paa 16 portugisiske Skibe og paa endeel engelske, som mistænkte for at have portugisisk Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-11-07
Capitain Parry er meget syg; dog har man, efter en Aareladning, Haab om hans Liv. Han iilte, efterat have været i Admiralitetet, til sin Kjæreste, men maatte erfare, at hun, som havde opgivet al Haab om hans Hjemkomst, var bleven forsørget. Tyrkerne – Grækerne.