JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Paa Godset Wilhelminenhoff, 1 1/2 Miil fra Berlin, var den 27 Februari et bitter Mandeltræi fri Luft fuld af Blomsterknopper, og et lidet Apricostræ i Færd at udfolde sine. Denne Omstændighed er saa meget mere at beundre, som den Hauge, hvor disse Træer findes, ligger tæt ved Spree, og umiddelbar ved en Flod Temperaturen i Almindelighed pleier at være kjøligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
J Edinburgh Revien recenseres Lord Byrons nyeste Værk Marino Faliero, Doge af Venedig, en historisk Tragvedie i 3 Acter. Rec. siger, at dette Stykke imodsigeligen har store Skjønheder, baade dramatiske og poetiske, og maatte have gjort en ung, efter Berømthed higende Digters Lykke; men en Byrons Navn vækker Forventninger, som ikke ere saa let tilfredsstillede, og skal det bedømmes efter den høie Rang, Forf. selv tillægger det, saa maa Rec. erklære det for et mislykket Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 263. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 75 1/2 a 76. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 a 124 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 6 pC. Til Amalia. Den 3die Martii 1822. Vennehulde Blomsternes Gudinde, Tak for Rosen, Ynglingen Du gav, Den skal gjemmes som et kjærligt Minde, Til den engang blegner paa min Grav. Ei den blomstrer meer i Edens Lunde, Huldt gjenstraalende Dit Øies Glød, Kan ei mere ved Dit Hjerte blunde, Jkke mere slumre i Dit Skjød. Men min stille Taare den skal væde Hvergang Morgnen over nyfødt Jord Duggens Perler strør paa Floras Spæde, Hilst af Vaarens glade Sangerchor. Og mit Suk beviste skal dens Blade, Naar i Aftenstjernens blege Glands Zephir kruser Bølgens stille Flade, Svævende i let ætherisk Dands. Hvergang saa paa Rosen Taaren falder, hvergang jeg den trykker til mit Bryst, Og Dit Navn, Amalia, paakalder, fyldt af salig, veemodblandet Lyst Da vil tidt Din Siel igjennembæve Anelser, Du selv ei kan forstaae: Lad til ham Din Tanke da hensvæve, Der, Dig aldrig at gjenskue, saae Blomsten visner paa sin brudte Stengel, Flora, o forbarm Dig over den Kom, Du rosenkrandste Lysets Engel Lad Dit Bliv opvække den igjen Trykfeil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-09
J forrige Numer, P. 300. Lin. 8 nedend istedetfor: diusos læs: diuisos Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Marts 1822. Om Borgerfrihed. Jngen maa være Dommer i sin egen Sag, eller tage sig selv til Rette. Denne Grundsætning er den Basis, hvorpaa Borgerfriheden hviler. Det Borgersamfund, der stræber frem mod det store Maal, at dets samtlige Borgere skulle, saavel i Velfærd, som Livs og Æres Sag, staae under Lovene - og Jngen være afhængig af Medborgeres vilkaarlige Magt og Myndighed i det Borgersamfund arbeider visselig paa at fremme sit Vel og sin Hæder Det fordærver den Undergivnes Characteer, hvis hans Retsforhold til den Foresatte er af den Beskaffenhed, at han hvert Øieblik maa frygte for at falde i Unaade, og da med det samme at miste sit Levebrød. J Særdeleshed er en saadan Stilling farlig og fordærvelig, hvis den Undergivne har Kone og Børn at underholde. Jkke mindre fordærveligt er et saadant Retsforhold forde Foresattes Characteer; da Stoltheden og Herskesygen finde saa rigelig Næring i den Undergivnes Afhængighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Med Rette prise vi de Kongelige Embedsmænd i den Henseende lykkelige, at de ikke uden Lov og Dom kunne skilles ved Embede og Levebrød; hvi skulde man da ikke beklage de Medborgere, hvis Stilling er saaledes, at de, efter Herskaber, nes Jndfald og Luner, kunne skilles ved deres Betjening og Levebrød! Det kan vel synes vanskeligt nok, ved en retfærdig Lov at sætte tilbørlige Grændser for Herskabets Magt og Myndighed over Betjenten; men man skulde dog mene, at dette ikke er umueligt, eftersom Erfaring har lært, at det var mueligt, ved retfærdige Love, at unddrage den fordum undertrykte Fæstebonde Herskabets utilbørlige Myndighed. J det Mindste var det særdeles ønskeligt, om Herskabernes Godsforvaltere, Avlsforvaltere, Skovridere, Skytter, Gartnere og flere saadanne Betiente, der sædvanligen ogsaa ere Familiefædre, kunde, saavidt deres Levebrød angaaer, nyde den Sikkerhed og Betryggelse, som de, ved i saa Henseende at komme til at staae under Lands Lov og Ret, maatte erholde. Med det samme vilde da ogsaa den Planteskole, hvor, paa den ene Side, den aldeles nædle Herskesyge, og paa den anden Side, den nederdrægtige Falskhed, saa yppigen voxe og trives, efterhaanden aldeles gaae ind. Enhver retskaffen fri Borger gribe i sin egen Barm - spørge sit eget Hjerte - og han vil da ikke blot føle inderlig Deeltagelse for sine mindre frie og lykkelige Medborgere, men ogsaa, efter Evne, ved Ord og Daad medvirke til deres sande Lykkes Befordring. Det skee Misceller. Hvo mindes ikke Eleonora Christina Ulfeld, hver Gang Talen er om ægteskabelig Troskab, Det Blaataarn, hun kom til at sidde arresteret i, var ikke det Fængsel af samme Navn, der nu findes ved Langebro, men et af Christian den Fierde, 1596, oven over Kjøbenhavns Slot opbygt kobbertagt Taarn, som kaldtes det blaa Taarn. Foruden Eleonora Ulfeld saa her i Aaret 1672 D. Otto Sperling arresteret. – J den almindelige Jldebrand 1728 blev den Skamstøtte, der var opreist for hendes Mand paa Ulfeldsplads, ødelagt, og Jndskriften gjort ukjendelig, i denne Tilstand var den i tretten Aar, indtil det 1741, under Christian den Sjette, blev Magistraten paalagt, at foranstalte den opsat og repareret igjen. Allerede den 4 October 1674 udgik i Bergen en befaling, at fattig Folk ikke maatte gaae og tigge paa Gaden. Alle Stadens Jndvaanere bleve opkaldte paa Raadhuset, hvor Enhver maatte tilkjendegive, hvor meget han aarligen vilde frivilligen give til Fattigvæsenet. Den Skik, at lade Borgerne yde frivillige Bidrag til de Fattige er altsaa 148 Aar gammel. "J Aaret 1599 – fortæller Michel Hofnagel i sin Bergenske Krønike - kom Christian den Fjerde til Bergen. Han var den Gang kun 2 Aar gammel. Fra Slottet til Alreckstad red han den 23 Juli med een af sine Junkere bag ved sig paa Hesten. Ved Alreckstad steg han af, gik ind i et Huus og spiste et Fad Mel med en Hornskee. Hos Slotsherren, Jacob Trolle, hvor han var budet til Gjæst, sad han en heel Nat, drak Viin og Claret, og da han vilde tage ombord igjen, slog han, af Lystighed, alle Vinduerne ind for Claus Meelsauwes og hans Bagerovn itu, men den 24de blev han hele Dagen hjemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Det i Aaret 1807 oprettede Museum for Oldsager, har nu en Samling, der bestaar af 600 Stykker. Den er ordnet i fem Classer, nemlig Gjenstande fra den hedenske Tidsalder; Runemonumenter; de, der vedkomme den catholske Gudsdyrkelse i Norden; Riddervæsenet og andre Mærkværdigheder. De vigtigste Stykker ere Vaaben, Urner, Smykker, Malerier, brændte paa Glas, Altertavler, Huusgeraad, mærkværdige ved deres Ælde eller de Personer, de have tilhørt. Blandt de mærkeligste Gjenstande høre adskillige Slibestene, hvoraf man har betjent sig til at forfærdige de saakaldte Steenkiler eller Tordenstene, hvoraf een er funden i Harald Hyldetands Grav ved Leire, sjeldne Glasurner, Urner af Guld, som tilforn opbevaredes paa Konstkamret; to Røgelsekar, hvoraf det ene endnu har sin Vellugt, uagtet de sikkert ere 900 Aar gamle, Metal-Luxer, Pantsere af sjelden Dannelse, et Stykke af en Metalklokke, fundet 1806 i Grønland ved norske Huse og sandsynligviis Levninger fra Grønlands gamle norske, Beboere, skjænket af Professor Gieseke (En lignende Metalklump, kjøbt paa Biskop Egedes Auction, har nærværende Anmelder engang eiet.) den Ebelholtske Altertavle o. s. v. Samlingen, der, som bekjendt, bevares i et Locale ved Universitetsbibliotheket, forevises hver Torsdag fra Kl. 11 til I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Opførelsen af Holbergs Ulysses von Jthacia hører blandt vort Theaters bedste og mærkeligste, og Publicum har ogsaa modtaget den med tilbørlig Opmærksomhed. Det er et beundringsværdigt Lune, der fra først til sidst hersker i denne geniale dramatiske Composition, som i comisk Styrke, i Precision og Opfindelse søger sin Lige. Dette aldrig kjølnede Lune henriver ideligen Tilskuerne, og det skulde være et meget forskruet, eller meget ulykkeligt Menneske, som ikke kunde muntres derved. Ulysses, Chilian, Trojaneren, Marcolfus o. fl. Roller bleve fortræffeligen udførte. Gudinderne og Dido vare meget gode, og den unge Skuespillerinde, der fremstillede den Sidstnævnte fortjener meget Udmærkelse og Opmuntring. Den anden Forestilling overgik meget den første, hvilket hos og sædvanligen er Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Af det sidstudkomne Hefte af MaanedsskrifteHesperus sees, at man i Bergen i Norge ha høitideligholdt de Holbergske Stykkers Jubilæum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Man opførte den politiske Kandestøber med en Epilog af Sagen, og siden bleve adskillige Sange til Holbergs Ære afsjungne. Oldingen Professor Arenz, Rector i Bergen, var indbuden, Han nedstammer paa mødrene Side fra den berømte Digter, hvis udødelige Værker ville for herlige det danske Sprogs Literatur, saalænge den er til. Bergen er Holbergs Fødeby. Men naa Talen er om hans Fædreneland, saa bør de erindres, at denne store Mand selv tilstaaer i sin Selvbiographie, at han ikke kjender sine Forfædre paa hans Faders Side, da denne havde tjent sig of fra simpel Soldat til Oberst. Navnet er no Tydsk eller Schweizerisk, i hvilket Sprog Holben og Holbach forekomme. J Dansk har man kun Holbek (Kjøbstæden), der menes at være det samme som Helligbæk i Angeln, hvor de første Christne samledes for at lade sig døbe, da hos paa Angelsaxisk betyder, som endnu i Engelsk, hellig. Holbergs Fader havde tjent under UF. Gyldenløve i Norge, og det er ikke usandsynligt, at han er kommen did blandt hvervede Tropper. Holbergs Fødeland er derfor Norge, men hans Fædreneland ubekiendt. Fra Madrene Side var han derimod Dansk, thi hans Moder var en Datter af Bergens Biskop, LudviMunthe, født i Tikjøb i Sjælland 1559.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Odense. Det stormende Veir vedblive med korte Pauser, og har nu atter hjemsøgt af i flere Dage i Rad. Holder den gamle Regi Stik: at Blæst renser Luften, kan Man trøste si til, at det i Aar maa blive Tilfældet. - Det aher i denne Tid ikke usædvanligt, at flere end eet Liig jordes om Dagen. Sidste Løverdag Formiddag saaes endog hele 3 Liigbegjængelser efter hverandre. Jmidlertid er Sygdommen igjen standset i Vindegaden, og synes i det Hele at være Aftagende. - Den sidste Spire af Fyens Stift Adressecontoirs Stifter, sal. Bierring, er u ikke mere, hans eneste tilbageblevne Datter er nyligen død i Rector Troiels Huus i Nykjøbing, hvis Datter hun var i Moders Sted. Blidhed, Fromhed og en uudslettelig Gavnelyst vare Hovedtrækkene i hendes Karakteer. Med veemodig Erkjendtlighed vil hun derfor mindes af de flere Familier, i hvis Huse hun havde været Opdragerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Viborg, d. 6 Marts. Det her i Gaar holdte Hestemarked var kun flaut. Naar man seer at en gammel overfødt Arbeidshest sælges for 12 a 16 Rbd., kan ingen misunde Sælgeren. Kjøberne krympe sig i denne pengeløse Tid for den mindste Udgivt. J Mandags Eftermiddag saae man 2de Bisole paa Himlen i den sædvanlige bueformige lyse Ring; dens nærmeste Følge var, at der i Nat, især fra Klokken 2 til Morgenstunden, rasede en Orkanstorm af Sydvest, der rystede Tage og Vægge, og vedholder i Dag med stærk Slagregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Efterretninger fra Rom. Paa det nye Theater Valle, der bygges af Architecterne Valadier og Giuseppe Camporest, have en stor Mængde Mennesker arbeidet Dag og Nat; thi det skal være færdigt til Carnevalet. J November f. A. indtraf ved denne Bygning den Ulykke, at en Hielpebue, i liden Afstand fra den virkelige Bue, der spænder over Prosceniet, indstyrtede med det derpaa værende Muurværk. Havde den virkelige Bue ikke holdt, var hele Taget ogsaa styrtet. Fem Mennesker tilsatte Livet derved og flere saaredes. Camporesi er en indsigtsfuld og dygtig Bygmester; men det store Hastværk har formodentlig været Aarsag til Ulykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
En af de bestilte Figurer hos Billedhugger Freund, der arbeider i Thorvaldsens Attelier, er næsten fuldendt. Denne Figur, der forestiller Mercur, og er bestemt til Christiansborg, Slot, er nu fuldendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Foruden Thorvaldsens Arbeider for Fædrelandet, om hvilke siden, ere følgende at mærke Nicolaus Copernicus, en siddende Figur, skal udføres i dobbelt naturlig Størrelse. Schwarzenbergs Monument. Feldt herrens colossal udførte Billede staaer paa en Piedestal og holder i Haanden en Commandostav, ved Piedestalens Sider, Historien og Seieren; ved Foden en liggende Løve. Basrelief paa Facaden: Schwarzenbergs Jndtog i Leipzig. Polaken Potowsky, en ung Kriger, staaende; Størrelsen som Apollo helvedere. Poniatowskis Statue til Hest, colossal, vil med det første komme til Udførelse. Büster i Marmor Keiser Alexander, Schwarzenberg, m. fl. Et Basrelief: De tre Gratier, lyttende til en Genius, der spiller paa Lyra; bestemt til et Monument over en afdød Mailandsk Maler, der havde skaffet sig Tilnavn af Pittore delle Gratii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Arbeiderne til Frue Kirke, Apostlerne Petrus og Paulus ere, som bekjendt, fuldendte. De øvrige Apostlers Billeder ville efterhaanden komme til. Christus-Figuren udføres nu i dens bestemte Størrelse (15 romerske Palmer o. 7 Alen 7 Tommer); et imposant Værk, der, som Apostlernes Statuer, opvækker megen Beundring. Johannes, prædikende i Ørken (Fronton til Frue Kirke), udføres i Fjerdedeel Størrelse. Candelabrerne ere i Arbeid. Samtlige foranførte Arbeider have sysselsat Thorvaldsen siden hans Tilbagekomst fra Fædrelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Bemærkninger over den engelske Expedition til Nordvestpassagens Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Man har anstillet Betragtninger over den engelske Politiks Jnteresse ved Opdagelsen af Nordvestpassagen, og fundet, at dersom det lykkedes at gjennemseile Polarhavet til det Hav, som omgiver Grønland og Jsland, saa havde Engelland en langt nærmere Vei end hidtil til sin Hovedcolonie i Ostindien og Bengalen, og var ikke, som hidtil, udsat for, paa lange Søreiser at miste overordentlig mange Mennesker, ved et for hede Clima. Paa den sædvanlige Henreise til Calcutta maa man to Gange beseile Æquator, naar man tager den sikkre Vei, sydligen for Øen Ceylon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Engellands Moderstat er da nærmere ved Mexicos herlige Havne ved det stille Hav, og kan der bedre benytte sig af sine Handelsfordele i hiint Hav end de sydligere liggende europæiske Folkeslag, ligesaa i Peru og i den frugtbareste og meest befolkede Deel af Sydamerica, Chilli. China kan da ligesaalet beseiles af Engellændere, der komme fra Europa, som af Britter, der have passeret Himalaya. Saasnart Engelland har taget den skjønne De Formosa i Besiddelse, saa er Handelen paa China, endog i andre Havne end Canton, det let. Lykkedes Gjennemfarten gjennem Behringsstrædet, saa vare Britterne, fra Kysten af Newfoundland, for stedse paa deres Gebet, og maaskee istand til ene at tilegne sig Fordelen af denne Fart. Russerne og Nordamericanerne ere lige ivrige i at gjøre Expeditioner gjennem Behringsstrædet. Engelland har i faa Aar sendt tre did, og Americaneren Franklin har søgt en Udgang fra Polarhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Dersom den nordvestlige Gjennemfart indtil Cathay og Lands Orientall, hedder det i en Recension over Parry's Reise 1821, i Qvarter, Review, som i halvtredie Aarhundreder næsten ikke har ophørt at være en Gjenstand for ivrig Undersøgelse, endnu ikke er bleven fuldført, kunne vi dog nu sige, at Jsen er brudt, Døren aabnet, Dørtærsken betraadt, og den første Station af Reisen tilbagelagt. Man erindrer, at ved den første Expeditions Tilbagekomst, fremsatte vi vor Overbeviisning om Tilværelsen af en Forbindelse imellem Bassins Bay og Polarhavet, og imellem denne og det stille Occan, tilføiende, at saa langt fra, at denne Overbeviisning rokkes i ringeste Henseende ved noget, som Capit. Ross har gjort, er den særdeles bleven befæstet ved det, han har undladt at gjøre. Og uagtet vi ikke kunne bestemt erklære med Barleigh, at Grønland, som velbekjendt, er en Ør, og at det ikke i nogen Deel hænger sammen med America, bare vi dog saare liden Tvivl om, at det Hele af den vestlige Kyst af Strat Davis og Bassins Bugten er en uafbrudt Kjæde af Øer, og at kun lidet var fuldkomment bragt i det Rene, fra det Øjeblik af vi fik Vished om Tilværelsen af de talrig Jndløb, som Bassin, af Mangel paa et beqvemmere Ord, kaldte Sunde. Det var nok, at man havde skuet ind i og beskrevet den blotte Aabning af disse Sunde, hvor utilgivelig feilfuld end Beskrivelsen var, til at sætte os istand til at danne os et nogenlunde nøiagtigt Begreb om, i det mindste hvad det ikke var. Jngen overordentlig Grad af Tvivlsyge var nødvendig til at nægte Tilværelsen af gradviis opdagede Bjerge, eller forsat Jis paa Overfladen af en Sø af tusinde Favnes Dybde og af 36 Temperatur – ingen stor Skarpsindighed udkrævedes til at nægte foregivne Kjendsgierninger, der vare physisk umuelige, og forkaste Paastande, der gjendreve sig selv. Det synes at være bestemt, at under Georg IV, Auspicier en Nordvestpassage fra det attantiske Hav i det stille Ocean vil blive opdaget. Denne Undersøgelse har været begyndt med Henrik VIII. beskyttet af Elisabeth, og aldrig ganske tabt af Sigte under de følgende Regenter."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Da Will. Scoresby d. 29 og 30 Juli 1820 befandt sig ikke langt fra Vestkysten af Grønland, lagde han Mærke til en besynderlig Strømning paa Overfladen af Havet, hvilken kun gik nogle Fod dybt. De smaa Jstykker, hvoraf der gaves saare mange, bleve derved drevne ad Norden, men 8 til 10 Stykker mærkeligen bevægede derved, De store Jsslætter rundt omkring laae da roligen og selv Skibets Løb standsedes. Denne Strømning kom efter to Dages Vindstilhed. J den samme Egn, man bemærkede dette, seilede Skibet paa en lang Strækning i et Vand af usædvanligt Udseende. Man saae paa Overfladen store Strækninger af guulgrøn Farve. Man øste Vand, og under Microscopet viste det sig, at det indbefattede smaa Dyr i uendelig Mængde. Mange af dem vare citrongule og rundagtige, og syntes kun at have ringe Bevægelseskraft; men en Deel deraf, maaskee en Femtedeel af det Hele, var i Uophørlig Bevægelse. Endeel af disse rykkede frem med en vaklende Bevægelse omtrent 1 1/2 Tomme i et Secund, andre bevægede sig med stor Hurtighed rundt omkring. Men de Virksomstes fremskridende Bevægelse var, saa tydelig man under Forstørrelsesglasset kunde bemærke den, saa langsomt, at den ikke udgjorde over en Tomme i et Minut. Efter dette Forhold vilde de behøve 151 Aar for at bevæge sig en Sømtil langt. Kan Cindor, ved stedse gunstig Vind, omflyve Verden, i 8 Dage, saa kunne hine smaae Dyr, i stille Vand, først tilbagelægge denne Vei i 8935 Aar. Paa en Vanddraabe gaae 26,000 saadanne Dyr. Det største Gjennemsnit var kun 2550 Deel af en Tomme, og hos mangt kun 2000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
J allgem. politische Annalen læses en Sammenligning imellem Washington og Napoleon, hvori Forf. søger at godtgjøre, at Napoleon ikke, som saa mange paastaae, kunde blive en anden Washington. Europas Forhold vare, efter hans Formening, ikke skikkede, og Menneskene ikke modne til et republicansk System. At Bonaparte ikke paatog sig, som republicansk Chef, at revolutionere Europa, bør Monarkiets Venner vide ham Tak for, ligesom han fortjener snarere Roes end Dadel, at han har udsonet Frankrig med det øvrige Europa. Naturen havde bestemt ham til Hersker, og alle de Generaler, der have tjent under ham, tilstaae, at han var den første Hærfører i Verden. J sin største Glands viste han sig, da han med 60,000 Franske i Aaret 1796 gjorde 1 Million Mand hvert Fodbred stridigt. Han var ligesaa stor i Cabinettet, som i Feldten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Lægevidenskabelige Efterretninger. Ogsaa i Engelland bruge nu Læger Bella donna som Bevaringsmiddel mod Skarlagensfeber, og i Schweiz anvender Dr. Condeel Jodme (en noget modificeret Blaasyre) mod Krop, men hos Personer, der lide af snigende Feber, svagt Bryst, og uordentlig maanedlig Renselse vovede han ikke at anvende samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Den engelske Saarlæge J. Waller har udgivet en interessant Afhandling om Marerid, forstyrret Søvn, forskrækkende Drømme og Syner om Natten, som nu er bleven oversat paa Tydsk af Dr. C. Wolf. Forfatteren har selv i mange Aar været plaget med dette Onde i en høi Grad, og værdiget Tilfældene ved samme, saavel hos sig, som hos Andre, største Opmærksomhed. Sygdommen kan, efter Forf. Paastand, naae en saadan Høide, at den kan blive dødelig, og Overs, anfører et Exempel paa, at den er bleven det. De dermed forbundne Tilfælde forsvinde ikke førend den Syge vaagner. Men ofte møder det ogsaa, at Anstødet gaaer over, uden at den Syge vaagner, og da troer at see en menneskelig eller anden Figur. Endog de sundeste Mennesker kunne blive betagne af denne Sygdom, naar de nyde ufordøielig Spise, men der udfordres et eget Anlæg dertil, naar den skal blive habituel. Et til Hypochondrie og Nerve sygdomme disponeret Temperament og en siddende Levemaade gjør især tilbøielig dertil. Ogsaa de, der ere vante til grov og usund Kost, og derfor især Søfolk, ere den meget underkastede. Denne Leilighedsaarsag uagtet, erklærer Forf. sig dog mod den Mening, at en overfyldt Mave er Aarsag til denne Sygdom, da han selv led de heftigste Anfald ved en ganske tom Mave. Men da dog den egentlige Kilde til dette Onde ligger i det assimilative System og ved Assimilationens og Digestionens Abnormiteter begrundes, tilstaaer Forf., da han betegner den dyseptiske Tilstand (Fordøielsesmangel) og Tilbøieligheden til Sliim og Syre, som den egentlige Anledning til Sygdommen, og til Forbedringen af Assimilationsorganernes Abnormiteter, at han intet virksommere Middel fandt end kulsur Natrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-12
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 76. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Februari 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Nittende Aargang. No. 22. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Marts 1822. Piberettighed og Pibenytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-16
Et Selskab af Unge og Gamle var nyligen forsamlet. Punschebollen dampede paa Bordet, og blandede sine Dunster med de fra Tobakspiberne fremstigende Røgstøtter. Man converserede; men hvorom, Maaskee om en ny Finantsplan, – om den mærkværdige Vinter, – om Tyrkekrigen, - om Grækernes Frihedskamp, – om de ny Opdagelser i Physiken, – om Expeditionen til Nordpolen? – nei, nei - om intet af alt dette Hvorom da, vil man maaskee spørge, – "Om intet meer og intet mindre end om - Pibningen i Skuespilhuset.