JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Da der endnu findes en Deel Bygninger her i Byen, som under Tagene ere forsynede med Halm=Dukker, hvilke ved ældre Anordninger vare forbudne, og efter Forordningen af 6te April f. A., skulle borttages, har Stiftamteunder 26de Dennes approberet, at alle slige Halm=Dukker bør være borttagne inden 1ste October førstkommende, under vedbørligt Ansvar; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning meddeles.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Bygnings-Commissionen i Aalborg, den 29de Juli 1833. Schmidt. Wølfferdt. Boss. M. Møller. Bernhardt. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Et Leiehuus med en lille have ved Reberbanens Port er til Michaeli at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
2 smukke Værelser med eller uden Meubler, samt Adgang til en smuk Have, kan faaes tilleie. Adresse-Contoiret giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
En Beboelse af Stue, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Loftsplads, og en liden smuk Hauge, er enten strax eller til Michaeli=Fløttetid at faae til Leie, i Enkemadame Bach's Sted udenfor Vesterport. Om Leien accorderes med Skomagermester A. Bach, boende ved Latinskolen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Rug, særdeles frisk og god, sælges i skjeppeviis hos Albert Raffel ved Vesteraa. NB. Prisen er 3 Mk. Skjeppen. seilfærdig i Altona og medtager Fragtgods hertil. En Barnvogn ønskes til Kjøbs; den Søgende anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Proclamata. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Mai C. A., som under 8de Juni er læst ved Morsø Herreders Ret, og den 17de samme Maaned ved den Kongelige LandsOverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring i afgangne Provst Johannes Jakob Prætorius, Sognepræst for Thødso og Erslev Menigheder her paa Morsø, og efterlevende Enkes fælles Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Nykiøbing paa Morsø, den 27de Juli 1833. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Creditorerne, i Boet efter den under 7de Dennes afdøde Sognefoged og Gaardmand Jens Alstrup af Dorfstved i Dronninglund Sogn, ere, ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 31te Juli 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Underret og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i hidtilværende Gaardmand i Beistrup, Mads Pedersen Frosts, og hans afdøde Hustrue, Mariane Christensdatters fælles Bo, indkaldte, med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii, til inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 31te Juli 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Auctioner. Den over Hals Sønderskov, m.v., Proprietair F. A. Kyllesbeck til Hals Ladegaard tilhørende, til den 17de Dennes og 3die Septbr. d. A., efter Udlæg, berammede 2den og 3die Auction, bliver, formedelst iværksat Appel, efter Reqvirenten, Procurator Daunisøe af Aalborg, hans Begjæring, udsat til videre; og hvilket herved kundgjøres til Liebhavernes Underretning. N. Sundby, den 9de August 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-10
Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Tirsdagen den 13de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Bispegaarden her i Byen, til Salg af adskillige Meubler og Effecter, saasom: Sophaer Stole, Borde, Speile, et nyt Mahogni=Schatol, en Deel Kjøkkentøi, en stor Kobber=Kjedel, noget Sølvtøi, Vogne, Ploug, Dækketøi m. m. m., hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Conditioner og Catalog ere forinden til Eftersyn hos Cancellieraad Jensen. Aalborg, den 31te Juli 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Den illandske Kirkebill har nu ogsaa overstaaet den trediLæsning i Overhuset og kan altsaa betragtes som Lov. Den forskjellige Partier i England, endogsaa Torys, siges at være meget tilfredse med den Vei, som Ministeriet betraadte i Anledning af Billens 117de 6. Det kan i Sandhed, skrives der i denne Anledning fra London, ikke være nogen ligegyldigt, som mener det alvorligt med vor Forfatning, de maa tvertimod af alle Kræfter drive paa, at Ministrene hvo de endog ere og til hvilket Parti de end høre, ikke vænne sig til at tilveiebringe den fornødne Majoritet i Parlamentet ved at trække deres egne Kreaturer frem. Vistnok kan en Forholdsregel være vigtig, vel kan der være Formodning for, at de ny Udnævnte vælges blandt de Bedste i Landet, men det er dog altid en selvgjort Majoritet, og hvad der i eet Tilfælde kan være til Statens Gavn, kan i hundrede andre geraade til stor Skade. Hvorfor vaager Underhuset, og det med Rette, skinsyg over enhver Jndblanding i Valgene, hvad enten nu denne udøves af Regjeringen eller af Enkelte. Hvorfor har det nylig bortfjernet er meget agtværdig Mand, Sir Greville, af Huset, uden ford det maatte erklære hans Valg for ugyldigt, eftersom Grevskabets Lord=Lieutenant ved samme havde gjort sin Jndflydelse gieldende paa en utilbørlig og lovstridig Maade. Det er altsaa ikke blot aristocratisk Stolthed, som afholder Lord Grey fra den Peers-Creation, hvortil han meer end nogen anden Minister er bleven fristet, skulde denne Grund endog have nogen Jndflydelse paa ham, saa er det sikkert dog ikke mindre hans, end hele Ministeriets Mening, at Forfatningen, som de i Underhuset have givet ny Styrke, ikke skal svækkes i Overhuset. Paa den anden Side vilde en Forandring i Ministeriet under nærværende Omstændigheder ikke med Uret kaldes en Komedie, da - netop formedelst Umuligheden for et Tory=Ministerium i at holde sig i hine ligesom forrige Aar, efter 8 Dages Forløb vilde nødes til at modtage de nedlagte Embeder. Men - i saa vigtig Anliggender, der angaae et heelt Riges, et heelt Folks Velfærd, er det aldrig godt at spille Komedie."
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Billen angaaende Jødernes Emancipation er ved den anden Læsning i Overhuset forkastet med 104 Stemmer mod 154. Da Forslaget ikke var udgaaet fra Regjeringen, saae man her de forskjellige politiske Partier blande sig mellem Uhverandre efter deres individuelle Anskuelser. Saaledes var Lord Bexley, en bekjendt Tory, en af de første, der anbefalede Billen. Af de engelske Biskopper talede to (Erkeb. af Dublin og Bisk. af Chichester, for Billen, to Erkeb. af Canterbury og Bisk. af London) mod samme. J Anledning af Resultatet siger Times. "Det større Antal vandt Seier over de bedre Grunde, imidlertid er det upaatvivleligt, at en Lov, der grunder sig baade paa sand Religiøsitet og gen oplyst Politik, snart maa antages af Lorderne, og at Jøderne, inden næste Møde endes, ville sættes paa lige Fod med de øvrige Englændere. D. Miguels bestandige Patron, Marquis af Londonderry, har atter bebreidet Ministeren for det Udenlandske, at han har anerkjendt den af Admiral Napier besluttede og den engelske Regjering communicerede Blokade af de portugisiske Kyster. Han formeente nemlig, at dette var et Foretagende, som D. Pedro ingenlunde var istand til at udføre og som derfor heller ikke burde anerkjendes. J Lord Palmerstons Fraværelse paat og Grev Grey sig at forsvare ham, og yttrede i denne Anledning, at Admiral Napier allerede havde givet saa gode Beviser paa sin Capacitet, at man vist ikke kunde tvivle om, at han jo nok vilde holde, hvad han lo hvede. Ogsaa Hertugen af Sussex blev angrebet af Londonderry, fordi han havde præsideret i en Forsamling i City, hvis Hensigt var, at overrække Captain Napier eller, som han i portugisisk Tjeneste kaldes, Admiral Carlos de Ponzaet Agtelsesbeviis. Hertugen svarede kort: at han var villig til at forsvare for Lovene, hvad han havde gjort, men iøvrigt Intet vilde lade sig foreskrive.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
I Underhuset er den ostindiske Bill læst 3die Gang. OConnell er ingen Vei kommen med sin Klage over Hurtigsskriverne. Hr. Methuer foreslog, at hans Motion desangaaende skulde tilsidesættes, og dette Forslag understøttedes af Flere, blandt Andre af Hr. Robinson, som erindrede om et lignende Tilfælde i 1771, der havde foraarsaget et saadant Klammeri i Underhuset, at i over 2 Maaneder Intet af Vigtighed kunde foretages, og endte med at 2 af Medlemmerne bleve satte i Tover. Ogsaa Sir R. Peel og Lord Althorp forestillede Hr. OConnell det Uhensigtsmæssige i En ung Pige af skikkelige Forældre paa Landet ønsker sig Condition heri Byen til 1ste November. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
At der Søndagen den 18de Dennes afholdes en Skivestydning i Skoven ved Gudumlund, bekjendtgjøres herved Henhold til det i Nr. 121 af denne Tidende indrykkede vertissement, hvorhos tillige anmærkes: at Planer ere henliggende hos derr. Gjæstgiver Petersen, Viinhandlerne Brunes og Krebs i Aalborg. Heibroch. Graah. Et brugt, men gode og stærkt Schatol, uden Skab, omskes tilkjøbs. Avis=Expeditionen anviser Liebhaberen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Stedet Nr. 406, Litra 4, paa Algaden heri Byen, forhen beboet af Smedemester Winde, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Det er 2 Etager høit og tjenlig til Beboelse for en Haandværker, eller til Indretning for anden Haandtering. Betingelserne kunne blive billige for Kjøberen, som henvender sig til Undertegnede. Aalborg, den 6te August 1833. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Til Leie uden Vesterport, Nr. 74, som S. T. Hr. Hof pe beboer, for en honnet Familie. P. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Paa Veien fra Svan=Apotheket ned af Østeraa, over Broen ved Hr. Cap. Wigelsens og hen og Nytorv til Slotsgaden, er tabt en oval Demants=Brystnaal. Den ærlige Finder bedes at aflevere samme paa Politikammeret, hvorfor udloves en passende Douceur. 1
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Chocolade i alle Sorter, udarbeidet i lukkede Maskiner i P. Chr. ( Veichmann & Comps. BampChocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser, hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg og hos Chr. H. Nielsen i Hjørring. 2de Værelser paa Algaden, som nu for Tiden beboes af Hr. Doctor Foersom, ere at faae tilleie i October, hvorom accorderes med Undertegnede. Aalborg, den 26de Juli 1833. W. sal. Kroghs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Undertegnede anbefaler sig med meget gammel Rom tilsk 5 Mk. med Flasken, fortrinlig god Cognac, Vanille og Kryder Chocolade til forskjellige Priser, hvidt og couleurt Punsch-Essents, stødt Riismeel af udmærket Godhed, Cigarrer, Vixlæder, Saalelæder og sorte Kalveskind, Schak spil og m. m. F. W. Siger, paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
En aldrende Jomfru ønsker sig i Kost og Logis hos honnette Folk, imod en passende aarlig Betaling. Paa Adresse-Contoiret faaes nærmere Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Auctioner. Fredagen den 30te Dennes, om Formiddagen Klokken 10, og følgende Dage, lade Arvingerne efter afdøde Fru Etatsraadinde Kiellerup, i Gaarden ved Stranden, ved Auction bortsælge, endeel Jndbo, bestaaende i Divaner, Borde, Stole, Speile, et Skatol, Dragkister, Senge=Steder og Kobber, Messing, Tin- og Steen=Tøi, Jern Gryder og Blik=Tøi, 2 store Kar og mindre Ditto, nogle Flaske Viin, Bouteiller, Bøger m. m. hvilket til Liebhaberne. Efterretning herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 5te August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Torsdagen den 5te September førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, lader Enkefru Gjødevad, ved en eneste Auction, som holdes i Statsraadinde Kiellerup" Gaard ved Stranden, hvis nogenlunde antageligt Budskeer, bortsælge efternævnte hende tilhørende Eiendomme nemlig: a) Huset Nr. 567 Litr. A. i Kattevad, b) Huset Nr. 598 i Skidengyden, efter Conditioner, som forinden ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Aalborg, den 5te August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Efternævnte Eiendomme her i Byen, som tilhører Arvingerne efter afdøde Fru Etatsraadinde Kjellerup. nemlig :a) Den for Handelen saa særdeles fordeelagtigt beliggende store Gaard, Nr. 283, ved Stranden. ) b) den saakaldte Windes Gaard, Nr. 290, i Maren, turisgade, som er indrettet til Pakboder og Kornlofter, og c) Gaarden Nr. 289 i nysnævnte Gade, som ileiebeboes af Seilmagermester Fibek, opbydes til absolut Salg, om nogenlunde antageligt Budskeer, ved een eneste Auction, som afholdes paa Raadstue, salen, Torsdagen den 5te Septbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten, Kammerraad, Procuraditor Juul. Aalborg, den 2den August 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Fortegnelse: lover uindløste Breve ved Aalborg Postcontoir for August Hvorfra. Maaned 1833. Til Hvem. Assens. Cand. chirurg. Jelstrup i Løgstøer. Porto Ebeltoft. Huusmand Lars Larsen i Østerhassing 1. Frederikshavn. J. Petersen i Hjallerup Skole, Hamborg. Brückmann i Aalborg. til Ditto. til Dito. S. A. Jocoby i Ditto Hans Henningsen i Ditto 4 Stkr. til S. M. Jacoby Ditto. Hjørring. Skolelærer Milling i Hellum. Ditto. Forvalter Kold til Siigsgaard. Holbek.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Gaardmand Thomas Christensen i Hal Kjøbenhavn. ager. Gaardm. Jens Frederik Kamp i Diget i Østerhassing Sogn. Lemvig. Skipper Claudi i Aalborg. Randers. Niels Arnoldussen i Mauseng i Winneslev Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-12
Roeskilde. Huusmand Peder Larsen paa Sønder skald i Aaby Sogn. Veile. Mad. Dahl i Ørsøe i Dronninglund Sogn. Viborg. Jomfru M. Erling paa Vissegaard, s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Portugal. Dronning Marias Fane valer i Lissabon Med kun 1500 Mand drog Grev Villafor den 22de udi fra St. Uebes og stødte snart paa den miguelistiske GeneralTellez Jordao, som i Spidsen for 6000 Mand vilde formene ham Adgangen til Lissabon. Efter en kort, men hidsig Træfning blev Fjenden slagen og en stor Deel af disse, blandt hvilke Anføreren selv, fandt Døden i Tajo Bølger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Saasnart Hertugen af Cadaval, der commanderede den miguelistiske Besætning i Lissabon, erfarede dette, rømmede han Hovedstaden Natten til den 23de, og da Jndvaanerne paa denne Maade saae sig befriede fra deres Tyranner, saa opbrøde de Fængslerne og satte omtrent 5000 politiske Arrestanter i Frihed; derpaa proclammerede de D. Maria som Dronning, bevæbnede sig og organiserede en Nationalgade Om Morgenen den 24de underrettede de Hertugen af Terceira (Villaflor) om hvad der var passeret og denne rykkede nu samme Dag ind i Lissabon; ellerede for hans Jndtog var den unge Dronnings Fane heiset paa Citadellet; den hilsedes med 21 Kanonskud fra alle Batterierne og Salutens gjentoges af Admiral Parkers Escadre. Den følgende Dags (25de) seilede Napier med sin Escadre, ombord paa hvilken Hertugen af Palmella befinder sig, ind i Tajo; inden Aftens (saavidt gaae Efterretningerne fra Lissabon) havde allerede talrige Overløbere fra den miguelistiske Hær indfunden sig Commandoen i Staden og over Forterne fører Hertugen af Terceira. Medens D. Miguel saaledes saae sit Regimente, grundet paa Valgsproget: oderint, dum metuant, gaae til Grunde i Lissabon, har han ved Oporto ikke været heldigere Den fornyede Storm (som allerede bebudedes forrige Postdag, fandt virkelig Sted den 25de; Kampen var meget heftig og Miguelisterne trængte endog paa adskillige Stæder ind i Staden, men efter et svært Blodbad bleve de atter drevne tilbage. Den 26de indløb Efterretningen om Lissabons Jndtagelse, og D. Pedro indskibede sig ufortøvet paa Dampskskibet Britannia, efterat have overgivet Commandoen over Oporto til General Saldanha. Jndtil den 27de om Aftenen, da det engelske Dampskib forlod Oporto, var Stormen ikke bleven fornyet, og da man i den miquelistiske Hær bemærkede Bevægelser over til den sydlige Douro=Bredde, sluttede man, at samme stod i Begreb med at trække sig tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Ovenstaaende Efterretninger ere indløbne over England; ogsaa fra Frankrig meddeles Nogle, der efter Sigende skulle være indløbne til D. Maria selv og som vel i Hovedsagen ere ganske overeensstemmende med hine, men tillige skildte Affairen ved Oporto, som endnu uheldigere for D. Miguel saa at denne vel snart vil finde det raadeligst at retirere til Spanien. J disse hedder det, at Miguelisternes Flugt den 25de om Aftenen var saa fuldstændig, at Bourmont havde Møie med at faae een eneste regelmæssig Bataillon samlet. En Kamp forestaaer dog muligviis endnu i Nærheden af Lissabon; thi det miguelistiske Corps, der under Hertugen af Cadaval forlod Staden, er ikke endnu ganske opløst. Det har taget Posto ved Campo Grandi og Hertugen har erklæret Lissabon i Beleiringsstand. Maaskee D. Miguel med Levningerne af sin Hær vil forene sig med dette Corps, for endnu at prøve et Forsøg mod Lissabon, og det kan vel tildeels være derfor, at Palmella i sin Beretning om Lissabons Indtagelse opfordrer D. Pedro til snarest muligt at komme til Hovedstaden, for at fritage ham for en Post, der er over hans Kræfter." J Lissabon circulerer en Adresse til den unge Dronning, der allerede er forsynet med flere tusinde Underskrifter, og Times mener, at hun nu ufortøvet, vil blive anerkjendt af England. Fra Paris meldes, at hendes Afreise til Lissabon vil finde Sted henimod Midten, af August. Medens saaledes D. Marias Sag staaer i Begreb med at triumphere i Portugal, synes man i Frankrig at nære nogen Tvivl om det samme vil blive Tilfældet med det constitutionelle System. "Alle Underhandlinger - hedder det fra Paris - som nylig have funden Sted mellem det spanske Cabinet og det franske, og i hvilke den russiske og høsterrigske Gesandt for det meste har deeltaget, have fortrinligen angaaet dette Punkt o. Constitutionens Tilsidesættelse, og Haabet herom synes især at have indgodt den spanske Regjering og sammes Raadgivere Tolerance mod D. Maria. Denne Formodning har derfor allerede i nogen Tid og fornemmelig siden General Solignaes Tilbagekomst bevirhans Forlangende, da f. Ex. i Dublinertidenden hans Talen læstes udførligt, medens andre forbigikkes. Tilsidst forlangte Connell at høre Talerens Mening om Sagen. Ogsaa denne gjorde opmærksom paa det Uhensigtsmæssige i Klagen som jo egentlig indeholdt en Besværing over at Vedkommende ikke havde gjort det, som de netop burde lade være. OConnell lod sig imidlertid ikke bevæge, og det kom nu til Afstemning, ved hvilken Hr. Methuers Motion antoges. For at hevne sig, androg nu OConnell paa et hemmeligt Møde saa at Hurtigskriverne tilligemed de øvrige Tilhørere maatte bortfjerne sig, og hvad der videre passerede i Underhuset samme Dag blev Publicum ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Den ædle Villiam Vilberforce, som nu for over 40 Aar. siden begyndte sin Kamp mod Slavehandelen og Slaveriet, er nylig død i en Alder af 74 Aar, efterat have havt dette Held at see sit Yndlingsønske opfyldt. Han havde i sit Terstamente bestemt, at hans Ligbegængelse skulde foranstaltes med al Simpelhed, men heraf bliver Intet. Et betydeligt Antal Parlamentsmedlemmer af begge Huse, blandt hvilket man finder Navne af alle Partier (Hertugen af Susser, Lordcantsleren Brougham, Grev Grey, Landsdovn, Holland, og af Torys. Vellington, Erkebiskoppen af Canterburv, Eldon, Harrovby o. m. fl.) have henvendt sig til den sk efterlevende Broder med Begjæring om at den Afdøde maa vorde begravet i Vestminster=Abbediet, og at det maa være dem og Alle, som dele deres Følelser, tilladt at bivaane Ligbegjængelsen. Familien har ikke meent at burde afslaae slig Begjæring, og denne Menneskeven vil nu blive bisat tæt ved Siden af sin Ungdomsven Villiam Pitt, og i Nærheden af Fors og Giffords Mausoleer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Blandede Efterretninger. Postcontoiret i London modtager daglig 35 til 40000 Breve henved 23 1/2 Mill. aarlig) blot til Forsendelse i Landet selv. Udenlandske Breve, og Skibspostbreve samt Breve med 2 Penny-Posten, ere ikke heri medregnede. Betalingen for tidligere modtagne Breve kaster aarlig 4000 Pd. Sterl. af sig, og Postbuddene, der gaae omkring med en Klokke i Haanden for at indsamle Breve, og erholde en Penny for hvert Brev, have derved 3000 Pd. Sterl. aarlig, da daglig 2000 Breve paa den Maade befordres, Brevportoen i London beløber sig til 3000 Pd. Sterl. ugentlig (300000 Pd. om Aaret) og dog er der fra denne uhyre Summa i 25 Aar kun bleven forvansket 200 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
J et nyt udkommet Værk paastaaes, at Themsen i England og Jndusfloden i Ostindien indeholde det reeneste og meest drikkelige Vande, da de ere fri for alle fremmede Bestanddeele.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
J disse Dage udkomme i Paris og London MarschaNeys Memoirer, udgivne af hans Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
J Anledning af Cholerus nye Udbrud i London har Quarantaine=Commissionen i Gothenborg befalet Lodserne at henvise alle fra London til Sverrig bestemte Skibe til Kansk. Diamanterne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Denne kostbare Steen har kun været bekjendt faa Aarhundreder førend den christelige Tidsregning og først Aaret 1450 har man begyndt at slibe samme, og Slibningen opdagedes ved et Tilfælde. Agnes Sorell, Car den 7des Elskerinde, var den første, som i Frankrig, smykkede sig med Diamanter. En af de skjønneste bekjendte Diamanter tilhører Stormogulen og vurderes paa henved 12 Mill. Franes. Den største Diamant man kjender, tilhører det russiske Hof; den er af et Dueægs Storrelse. Dens Historie er følgende: En fransk Gesandt i Jndien var deserteret og gaaet i malabarisk Tjeneste; her fandt han Leilighed til i et Brama=Tempel at berøve en berømt Statue det ene Øie. Han flygtede til Madras og tilsolgte sin Diamant til en Skibscaptain for 50000 Franes, denne solgte den igjen til en Jøde for 300000 Fr.; denne fik den endnu høiere betalt af en Græker, der 1772 solgte den til Keiserinden af Rusland for 2 1/2 Mill. Fr. og en Pension paa Livstid af 100000 Fr. aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Slesvig. Ved Hans M. Kongens tilbageholdte Afreise til Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
formedelst Upasselighed, besøgtes vort Theater adskillige Gange e af Deres Kgl. Høiheder Prinds Fr. Carl Christian og Gemalinde Prindsesse Vilhelmine; men da vi den 15de Juli havde den Glæde at see Hs. Kgl. Høihed Prindsessen, besøge Theatret, saa antoges dette høie Besøg som et Forbud paa Hs. M. Kongens stigende Helbredelse, og da udbragte Publicum et tredobbelt Hurra og istemte eenstemmig en Sang, efter hvis Fuldendelse et Længe leve for Kongen gjentonede i Huset. Den 26de Juli derimod blev af et Sangerchor afsjungen en dansk Sang fra Theatret paa Melodien Vift stolt paa Codans Bølge, men hvoraf det større Publicum naturligviis ikke forstod et Ord. Preetz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Den 25de Juli forsamlede sig her et stort Antal Læger, og Apothekere, hvoriblandt de Herrer Etatsr. Pfaff, Justitsr. Hegewisch, Prof. Meyn og Prof. Nolte. De attraae at stifte en Forening for Slesvig=Holsteen=Lauenborgske og Eutinske Lægekyndige. Hr. Etatsr. Pfaff blev eenstemmigen valgt som Præsident. Han gjorde derpaa i en Tale opmærksom paa Vanskelighederne af en saadan Forenings Dannelse, og udviklede de Øiemeed en saadan Forening maatte bestræbe sig for at opnaae. En Commission blev udnævnt til at forfatte Statuter. Hr. Justitsraad Hegewisch holdt set kort Foredrag over Skarlagensfeber, og opkastede adskillige Spørgsmaale til Besvarelse af Foreningen ved dens første Møde den 24de Juli næste Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-13
Flensborg, den 3die August. Jgaar høitideligholdt her et glad Selskab af 50 Persotiliner Festen om Hs. M. Kongens, vor høitelskede Landsfaders, Gjenhelbredelse. De udbragte Skaaler for Allerhøistsamme bleve optagne med almindelig Jubel. Efterstaaende Sang, hvis Forfatter er en Yndling af Muserne, blev afsjungen. Selskabet fandt i samme det Sindelag lagt for Dagen, hvoraf det var besjelet for Landets værdige Overhoved.