Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Paa Peters= eller Senatspladsen staaer den berømte koldssale Statue til Hest af den store Car der forestilles at galoppere op af en Klippe. Det Klippestykke, hvoraf den uhyre Piedestal, som er 8 Alen høi, er udhugget, og som skal forestille en Kligpe, blev fundet i et Morads ved St. Petersborg det veiede over 3 Millioner Pund, og efterat det var tilhugget 900,000 Pund. Chevalier de Lascar har for mange Aar siden i Paris udgivet et Foliobind med mange Kobbere, hvori han forklarer det hele Maskinerie, som udkrævedes til at transportere denne Steenmasse (eet af den nye Tidsalders Underværker i Modsætning til Oldtidens saakaldte syv Underværker). Englænderen Barrow har i sine Excursions of the North of Europa, London 1834, meddeelt, tildeels heraf, følgende Skildring: Da Katharina den 2den havde besluttet at Statuen af den egentlige Stifter af det russiske Rige skulde staae paa en Klippe, sandsynlig for ved dette Sindbillede at betegne, at denne af ham grundede Kiæmpemagt skulde have Klippens Varighed, saa mødte den Vanskelighed, at Egnen omkring Staden er flad og at der ikke findes nogen Klippe, ja selv ikke nogen Steenblok, saa at det var nødvendigt at forskaffe en saadan fra en fraliggende Egn. Paa den Tid tiente en vis Chevalier de Lascary som Oberstlieutenant i den russiske Armee; da han indfaae at han vilde udmærke sig ved at opdage en saadan Steenblok, saa søgte han overalt at undersøge omikke en saadan skulde findes i nogen Afstand fra Hovedstaden. Han var nu ogsaa saa heldig at erfare af en Landmand, at i en Morads, som ligger noget fra den finske Bugt, omtrent en Miil fra Bredden og tre Mile fra Petersborg, laae en uhyre Blok Da Lascary ankom til Stedet fandt han denne Granitkolos ganske bedækket med Mos, den havde Figuren af et Parallelepipedum, var 42 Fod lang 27 bred og 21 Fod høi. Med denne heldige Opdagelse traf sammen den ikke mindre heldige Omstændighed, som kom Konstneren Falconnet fortræffeligt tilpas ved hans Jdee at ville forestille Keiseren galopperende op af Klippen. Ved en skraae Revne i den ene Ende af dette Parallelepipedum, og som efter Landboernes ikke usandsynlige Angivelse var foraarsaget af en Lynild, straale, var en Deel af denne Kiæmpeblok for det meeste afløst, man havde nu blot nødig at tage Stykket reent bort for at tilveiebringe den skraa Flade, som man ønskede at erholde, og af hvilken Hesten skulde forestilles at galoppere opad. – 1830 skal Kaptainen paa et nordamerikansk Skib, og som laae for Anker i Havnen ved Kronstadt, og som sandsynligen havde faaet et Glas Viin for meget, have indgaaet et Væddemaal om at ride paa den Hest af Bronce, hvorpaa Garen sidder. Han kom lykke lig over Gitterværket, havde taget fat i Hestens Hale og var i Begreb med at klattre op af den og sætte sig op paa Hesten bag ved Peter Car, da Politiet kom til og annammede ham. Denne Anek det kunde føies til i en ny Udgave af Adelungs bekiendte Værk i 7 Bind (saavidt huskes) Geschichte der menschlichen Nartheit, et rigt og undrømmelig Æmne, hvortil især Religienernes og Kirkehistorien, og selv det ellers saa fornuftige England leverer de rigeste Bidrag.)Et Sidestykke til dette Monument afgiver Alexander=Søilen, som blev i 1832 paa Alexander Newskol Dagen opsat paa Pladsen foran det Keiserlige Vinterpalads til Ære for Keiser Alexander den 1ste og som ligeledes er udarbeidet af en eneste Granit kolds fra Finland. Den er 84 Fod høi, 14 Giennemsnit, med Fodstykker 150 Fod høi, saaledes den høieste paa Jorden, og er een af de største Mærkværdigheder i den nordiske Keiserstad.