JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Markedsfesten er nu fuldendt. Fra Morgenstunden af var Veiret temmelig godt. En stor Mængde Kjøbere og Sælgere strømmede sammen, hvilke især frydede sig ved Tanken om en fordeelagtig Handel, men op af Dagen begyndte det at skyl regne saa stærkt, at man næsten skulde troe, at Himlen havde aabnet sine Sluser. Følgen blev, at Merkurs Sønner maatte pakke ind og retirere; hvorpaa Festens Fortsættelse næste Dag blev høitidelig ved Trommeslag proclameret. Handelen var og blev flau. - Ved Bandholm blev Dagen før Markedet falbudt saa stor en Mængde Korn, som man i Mands Minde ikke kan erindre sig. Allene en eneste Kjøbmand her i Mariboe kjøbte af Bønderne over 500 Tønder Korn. - Det Steinerske Skuespillerselskab har i denne Tid opført Skuespil i Nysted. Afvigte Løverdag den 16de dennes tildrog sig i et Udflytterhuus under Grevskabet Hardenberg følgende rædsomme Tildragelse: J Stuen befinder sig tilfældigviis 3de Drengebørn, eet paa 6 a 7 Aar og eet paa 8 a 9 Aar. Det Sidste sidder med en Kat paa Skjødet, og da der formodentlig er opstaaet en Ordstrid imellem dem, iler det Første til, tager Vesten op paa det Sidste og stikker det med en spids Kniv op under Hjertet, hvorved Blodet styrtede strømmeviis frem, skrigende raaber Barnet om Hjelp, Faderen løber til og har Aandsnærværelse nok til at standse Blodet og forbinde Barnet, indtil Grevskabets Læge, Hr. Regimentsfeldtskiær Rasmusen blev kaldet. Efter Stikket faldt Barnet i een Besvimmelse efter en anden. Maven svulmede op, men Barnet lever dog endnu. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Veile, d. 29de Octbr. Natten imellem den 20de og 21de October sidst afbrændte Hans Jaunsens og Hans Jacobsens Selveiergaarde i Nørre Biert, i Eltang Sogn, ved Colding. De Brandlidte mistede næsten Alt. Jlden opkom først i Hans Jannsens Stuehuus, og nær havde Folkene indebrændt, om ei Konen i Huset var ligesom at Forsynet bleven vækket, og ikke uden egen Livsfare reddede hun hendes syge Søster, tilligemed en gammel Aftægtskone, 83 Aar. Jlden skal, som man formoder, være paasat af en drikfældig Omløber, der havde truet de Brandlidte og andre i Byen, at nu skulde mange snart blive ligesaa fattige som han. - Gud i Naade see til disse brandlidte Mennesker! (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Aarshuus, d. 22 October. Maleriet af Hr. Wyck fra Kjøbenhavn, forestillende Hs. Majestæt Kongen til Hest i fuldkommen Legemsstørrelse, der i nogle Dage har været udstillet her paa Raadhuussalen til offentlig Skue, synes at være saare skjønt udarbeidet og værd at see. Det er saa stort at det indtager hele Væggen fra Loftet indtil Gulvet. Endnu i nogle faa Dage vedvarer Udstillingen deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Viborg, d. 20 October. Efter næsten 5 Maaneders Ophold her og i Stiftet, i Embedsforretninger, afreiste herfra i Gaar, over Randers, til Kjøbenhavn, S. T. Hr. Etatsraad og Høiesterets Assessor Kierulff, efterladende sig Mindet om den Blidhed, der saa uafbrudt ledsagede hans Færd under de ham anbetroede idelige Forretninger, der vandt ham Enhvers Høiagtelse, der i Embedssag lærte at kjende ham. For at udtrykke denne, ledsagede en Deel af Byens Embedsmænd og Borgere ham en Miil herfra ved Afreisen, til ønskende ham et hierteligt Tak og Levvel. Aarhuus. Hds. Majestæt Dronningens og Hds. Kgl. Høihed Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag, feiredes som sædvanligt her med de Glædesfølelser, der altid opfylde den danske Borgers Hjerte paa Kongehusets Høitidsdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Viborg, den 29de October. Gaarsdagen, Hs. Majestæt vor allernaadigste Dronnings og Hs. Kgl. Høihed Kronprindsesse Carolines Fødselfest, feiredes her i Staden med Forestilling af det dramatiske Selskab, der aabnedes med en Prolog af Hr. Borgemester og Cancelliesecretair Gundelach, og sluttedes med en Epilog af Hr. Rector Hasselbach, hvorved Tilskuerne lode et trefold Vivat lyde for Danmarks elskede Marie, og Caroline. Paa Klubben var derefter Aftensmaaltid, hvor Stadens og udenbyes Embedsmænd og Jndvaanere, under de gladeste og Kongehuset trohengivne Følelser, udbragde Hs. Majestæt Dronningens og Hs. Kgl. Høihed Kronprindsessens og Hs. Majestæt Dannerkongens Skaaler, under Afsyngning af 2de dertil af Hr. Stiftsphysikus Randrup og Kammerraad Just forfattede Sange. Seent ud paa Natten adskiltes det glade og af sandt Borgersind besjællede Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Viborg, d. 1 November. Fra Mandagen den 25de October af har stærk Frost baade Nat og Dag givet en Forsmag paa Vinteren. Den første Snee faldt i Mandags og mere i Fredags Aftes. Luften er imidlertid for det meste klar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Skulde Frosten vedblive, som ellers ikke pleier at komme for November i ad, kan den sildige Rugsæd være Fare under Vandmangel er og at befrygte. Heltfiske et i Liimfjorden taber og derved meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Norge. Fra Begyndelsen af Juli til Udgangen af September Maaned d. A. har der i Totens Præstegield i Christians Amt hersket en almindelig udbredt Blodgangs-Epidemie. De under herskende Epidemier almindelig foreskrevne Foranstaltninger til Sygdommens Standsning og de Smittedes Helbredelse bleve iverksatte. De mod BlodgangsSygdom virksomme Lægemidler bleve nedlagte hos Præstens Medhjælpere til Uddeling, ligesom Lægen ogsaa daglig uddeelte Lægemidler i sit Hjem. Fra Prædikestolene blev Almuen underrettet om Sygdommens Kiendetegn og om de fornødne Forsigtighedsregler til at forekomme Smitteen, med Tilføiende, at de for Sygdommen nødvendige Lægemidler vare at erholde hos Lægen og hos Medhjælperne, for de Uformuende uden Betaling, og mod en Godtgjørelse af 48 tz. for de Velhavende. Lægemidler kunde saaledes hastig erholdes, og bleve Vedkommende da tillige underrettede om deres rigtige Anvendelse. Naar Lægen ikke uddeelte Medicamenter, omreiste han til de Syge, der meest trængte til hans Tilsyn. Men, uagtet disse Foranstaltninger vare føiede, foranledigede Epidemien dog en betydelig Mortalitet. Fra 1000 til 1200 Personer have været angrebne af Sygdommen; deraf ere døde 329, hvoraf 249 Børn fra under 10 Aar; 16 Oldinge fra 70 til 80 Aar og 65 Personer fra 10 til 20 Aar. Som bekiendt, er denne Sygdom i Særdeleshed dødelig hos Oldinge og Børn, og kommer hertil, at hos Børn, i Særdeleshed i den tidlige Alder, den medicinske Pleie er saare vanskelig, fornemmelig blandt Almuen, saa indsees let, hvorfor saa Mange i denne Alder ere bortrykkede af Sygdommen. Walløe Saltverk, samt alle Verkets tilhørende Vaaningshuse, Arbeidshytter, Vindmøller, Kaagehuse, Tørrekammere, Gradeerhuse og alle øvrige Bygninger, saavelsom alle Verkets Bygnings- og Arbeids Materialier, der, ifølge Høiesteretsdom af 14 Februar 1817, er tilkiendt Grosserer Peter Wilhelm Bergs i Gothenborg opgivne Boe for den af H. M. Kongen af Danmark til Steen Andersen Bille den 9de Juli 1818 udstedte og til bemeldte Berg under 16de f. M. transporterede Obligation paa Sum 250,000 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Hamborger Banco, bliver, ifølge den under 1ste Decbr. f. A. passerede Overbirkeretsdom, hvorved Bergs Boe er kjendt eiendomsberettiget til bemeldte Verk med fornævnte Underliggende og Tilhørende, bortsolgt, ved offentlige Auctioner, den 6te December, til Fyldestgjørelse for ovenmeldte Capital 250,000 Mk. Hamborger Bco. med 6 PC. Rente og Rentes Rente. Verket skal, efter de Oplysninger, man har været istand til at erholde, afgive aarlig, ved stadig Drift, 30,000 Tønder godt Salt, ligesom Samme har betydelige fredede Skove. Beskrivelsen over disse samtlige Eiendomme er nedlagt hos Dhrr. Good Ragnals & Comp. i Kjøbenhavn. Skulde antageligt Bud ei skee paa det hele Verk, bliver den 7de Decbr. Kl. 10 Formiddag Auction over Verkets Eiendomme særskilt afholdt. Slaven J. N. Hoverud, som i 1813 dømtes til Kagstrygning og Brændemærke, men hvilken Dom hidtil blev uexeqveret, er nu ved en Kongel. Resolution bleven denne Straf eftergivet. Han havde allerede i sit 20de Aar ikke begaaet færre end nitten, tildeels med Jndbrud forbundne, Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Stockholm, den 21de October. Ved den Proces, som af Justitia Cantsleren var bleven anlagt mod Leensmand Røgreen, der i flere offentlige Blade var anklaget for at have ved piinlige Midler bragt uskyldige Personer til at erklære sig deelagtige i et for nogle Maaneder siden begaaet Mord, er Røgren bleven overbeviist omden Misgierning, han var anklaget for, og HaradsRetten har afsagt den Dom, at han skal have sit Embede forbrudt som Leensmand, arbeide et Aar paa Fæstningen, og med Pengebøder erstatte de Lidende den Straf, de uskyldigen have udstaaet, og alt det Tab, som de i denne Anledning have lidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Den nuværende Bestyrer af den preussiske Statstidende er den preussiske Geheime-Statsraad F. A. v. Stagemann, Ridder af den røde Ørns, Jernkorsets og den russiske St. Anne Ordens 1ste Classe. Han mistede tidligen sin Fader, som var Landsbypræst, og kom i det i Berlin værende Schinderske Vaisenhuus for forældreløse Præstebørn, som Vaisenhuusbarn, og studerede derpaa Lovkyndigheden. Fra fattig Student opsvingede han sig til den høie Post, han nu beklæder. Hans første Beskytter var Statsministeren v. Stein. Som Digter er han ikke ufordeelagtig bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 November. Cours. Hamb. 2 M. 286, a vista 288. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 288. Specier solgtes fra 17 Rbmk. 5 s. til 17 Rbmk. 2 s. (J Dag, d. 6 Nov., fra 17 Mk. til 16 Mk. 14 s.) Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. Norske Rigsbanks. 17 1/2. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
De Muur- og Tømmermestere, som den Gang bygte, kjendte Smagen, og anbragte allevegne en Kielder, og, hvor det kun var mueligt, en Boutik. Derved fik Hovedstaden en saa velsignet Mængde Øl- og Brændeviinsskjænkere, Høkere og Haandlende af alskøns Art, at der nu vil medgaae ligesaa mange Decennier til deres nødvendige Formindskelse, som der udfordres Aar til deres Stableren. Hovedstaden har eengang den Egenskab, at Alt, hvad der strander der, sidder fast, og at sjeldent Andet end Døden befrier den derfor, thi, da Alting kan kaste sig her paa Fattigvæsenet, saa bliver der endog for den Allerusleste et Haab om Existence tilovers. J Kjøbenhavn gives der, saa at sige, et dobbelt Fattigvæsen, det offentlige og det private. Vel er det forbudet at tigge, men saadanne Forbud lade sig ikke saa let overholde. Der gives endnu godmodige Mennesker nok, som troe at udøve en stor Velgiørenhed, naar de bidrage til at underholde Dovenskab og Tiggervæsen. Under saadanne Omstændigheder behøver man ikke at spørge, hvor den egentlige Pøbel kommer fra. Bjergkongen. (Efter Novalis.)(Som Prøve af en Oversættelse af Romanen, Henrik von Ofterdingen.) Jeg veed etsteds saa fast et Slot, En stille Konge boer derinde, Han har det i sit Hjem saa godt Og kommer ei paa Slottets Tinde. Skjult er hans Pragt- og Lystgemak, Hans Vagt usynlig er og stille, Kun velbekjendte Kilder trille Ned til ham fra det blanke Tag. Hvad deres klare Øine see J Verdenernes vide Sale, De trolig melde ham, og lee, Og holde aldrig op at tale. Han bader sig i deres Flod, Toer Lemmerne i deres Skaaler, Og atter blinke da hans Straaler. Frem af hans Moders hvide Blod. Hans Slot er sælsomt, rigt paa Aar, Det sank herned fra Havets Jndre, Stod fast, og stedse fast end staaer Til Himlen Flugten at forhindre. Et Baand, saa inderligt saa tyst, Forener Rigets Underdaner, Og Skyer slaae som Sejersfahner, Et Skjærf om Klippens stærke Bryst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
En talløs Vrimmel trænger sig Omkring de fast tillukte Døre, Hver siger sig plat frie for Svig, For ham med Smiger at forføre, Fra ham dem Lykken straaler ned, De ane ei, at de henrives; Thi hvo af tomme Ønsker drives Hvor Skoen trykker ikke veed. Kun faa er snue, med driftig Jld De smægte ikke for hans Gave, Men tragte med utrættet Flid Det gamle Slot at undergrave. Det Skjultes gamle stærke Ban Kan Klogskabs Haand allene brække, Og kan det Jndre man afdække, Saa bryder Frihedsdagen an. For Mod er ingen Afgrund stor, For Flid og Kraft hver Væg maa vige, Hvo kun paa Haand og Hjerte troer Opsporer Kongen i hans Rige. Han henter ham dybt i hans Hjem Med Aander Aanderne bortnøder Og mod de vilde Vande møder Saa selv de maa sig hielpe frem. Jo længer frem han vorder bragt, Og vildt omkring paa Jorden driver; Desmere tæmmet blier hans Magt, Desflere af de Frie der bliver. Tilsidst, fra alle Lænker løst, J Borgen Havets Skvulp gjenklinger, Og bærer os paa bløde Vinger Til Hjemmets moderlige Bryst. H. L. Bernhoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Det i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag opførte Syngestykke den lille Rødhætte", blev anden Gang givet i Løverdags for fuldt Huus. Da Spillet var tilende begyndte adskillige paa Parterret at pibe, men Piberne bleve snart overdøvede af Bravoraab og Klap. Stykket i sig selv, som er af samme Art som Cendrillon, men af langt mindre æsthetisk Værd, har en saa smuk, skjøndt let, Musik, at den allene burde bringe enhver Pibe til at forstumme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
J Wien skal det være blevet opført tredive Gange efter hverandre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Kammerraad og Landskriver Gloyer har hos Hammerich i Altona udgivet et tydsk Skrift om den engelsk ostindiske Compagnie og Privathandel med Hensyn til Midlerne, hvorved de danske Establissementer i Trankebar kunne ophielpes. Forf. ønsker, at man paa dansk Side vilde nøie undersøge den engelske Bestyrelsesmaade og beholde og fremme det Gode deraf. Han paastaaer, at man regner meget Feil, naar man venter her ved Afgivter og Told at faae noget betydeligt Udbytte. Tvertimod vilde Danmark kun ved maadelige Afgivter og Omsorg for Handel og Vandel kunne vente sig anseelig Fordeel her. Vel mangler det Pengekraft til Handelsforetagender paa Ostindien, men desto mere var det at tilraade, ikke blot at tillade Americanerne og Hansestæderne at have friHandel der, men ogsaa paa billige Vilkaar, f.Ex. 2 PC., og aabne med Rigerne Borne, Siam a. en Samhandel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Odense, den 6 Nov. Paa det her i Gaar afholdte Qvægmarked betaltes godt Slagteqvæg, hvoraf der dog ikke var meget, med 24 til 30 Rbdlr. Stykket. Smørret kostede imellem 4 og 5 Rbd. Halvottingen, en Skpe. Boghvedegryn 10 Mk., en slagtet Gaas fra 7 til 10 Mk. og et Lpd. røget Flesk 4 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Aalborg, den 1ste November. Uagtet Vinden undertiden vender sig til Syden og Sydvesten, vedvarer dog den saa tidligen paakomne Frost og Kulde og erindre os om det nordligere Clima, vi leve under, hvis vi maaskee skulde have forglemt det over den nyligen havte stærke Sommerhede, der ligesom havde forfløttet os hen til de saakaldte varme Lande. - Høst-Sildfiskeriet har her været ringe hidindtil, til stort Afsavn for saa Mange, der leve ved denne Næringsvei. En Ol Sild foster her indtil 5 Mk. og derover. Uden at ønske stræng Vinter, haaber man dog paa Fjordlæg, som pleier at forkynde et rigeligere Sildefiskerie. Fjordlægget er desuden gunstigt for de talrige Vendelboer, som derved saa mageligt og ubekosteligt kunne komme over til Torvet i Aalborg. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Hs. Majestæt vor elskede Dronning Maria Sophie Frederikes, og Hs. Kongelige Høihed Krondprindsesse Carolines høie Fødselsdag sidste Torsdag den 28de October, høitideligholdtes her i Staden paa følgende Maade: Borgermusikken tilkjendegav om Morgenen Dagens Høitidelighed; alle de ved Staden liggende Skibe flaggede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
J Klubben Enigheden var om Aftenen stor Assemblee og et muntert Bal, som vedvarede hele Natten. Foruden en talrig Forsamling af Selskabets Medlemmer og Fremmede, hædredes Høitidelig heden af Stiftets og Byens høieste Verdslige og Geistlige Øvrighed; og alle skiltes ad med de bedste Ønsker, for Landets Moder, det hele Kongehuus og Landets Vel. - Aalborgs Torvepriser, den 30te October. Rug 5 Rbd. 3 Mk. Td., Byg 3 Rbd. 1 Mk. Td., Havre 2 Rbd. 1 Mk. Td., Oxekjød fra Landet 6 a 7 s. Pd., Bede kjød 8 a 9 s. Pd., færsk Flesk 14 Mk. Lpd., faltet Flesk 16 Mk. Lpd., Tælg 6 Rbd. Lpd., Smør, Ost-, Gjæs levendes 6 a 7 Mk. Stykket, Kartofler 10 Mk. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Norge. Den 13de Septbr. f. A. er Sognepræst til Størens Præstegield i Trondhjems Stift, Provst N. N. Bull, udnævnt til Ridder af Vasa-Ordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Christiania, den 1ste November. Natten imellem den 15de og 16de October er Gaardmand Elling Thoresen paa sin Gaard Vrenne, i Nore Anner i Nummedalen, dræbt ved Skud af et Gevær ind igjennem Vinduet. Ved det optagne Forhør den 20de Oct. er høi Grad af Formodning frembragt om, hvem Gierningsmanden er, men den mistænkte Person er endnu den 25de Octbr. ikke funden og følgeligen endda ikke paagreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Den 13 October d. A. foretoges ved Norges Høiesteret en Sag, Consul Charles Durry, som Mandatarius for Hertugen af Devonshire, mod Tracteur Carstens i Christiania. Ved AggershuusStiftsoverretsdom af 10 Aug. 1818 tilkiendtes Consul Durry at betale til Tracteur Carstens, for Hertugen af Devonshires Ophold hos ham i Mai Maaned 1817, 328 Norske Species, hvilken Dom af Høiesteret stadfæstedes; desuden betaler Consul Durry, som Mandatarius for Hertugen, af Devonshire, til Jndstevnede Tracteur Carstens 80 Spdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Den 18 Juli 1816 strandede den franske Fregat la Meduse 12 franske Mile fra den africanske Kyst. Skibsmandskabet reddede sig paa Baadene og en Flaade, og de paa denne værende overlodes midt i Søen til deres Skjebne. 150 Ulykkelige fandtes paa samme, og iblandt dem Skibslægen J. B. H. Savigny fra Rochefort, der i forrige Aar i en egen Afhandling paa 66 Sider har meddeelt sine Jagttagelser over Virkningerne af Hunger og Tørst, som disse Skibbrudne, maatte friste. Paa Flaaden fandtes af Levnetsmidler intet uden Viin og omtrent 25 Pund Biskøiter. Allerede den første Dag følte man Hungeren meget levende. Der fordeeltes nogle Biskøiter i et halvt Glas Viin, hvorved alle Levnetsmidlerne, paa Vinen nær, vare fortærede. Tørsten og Hungeren bebudede sig noget svagt, hvilket Forf. mener kom deraf, at Underkroppen stod i Vand og Klæderne vare vaade. Næste Nat stormede det stærkere end særvanligen, og nu faldt de Skibbrudne ligesom i et Slags Afsindighed, lig comma, med heftige Følelser af Hunger. De opsloge et Fad Viin, og drak til de berusedes. Vinen virkede saa stærkt paa deres svage Hierne, at de bleve rasende, hvorved der opstod et Myrderie iblandt dem, hvori 63 bleve Offere. Efter en lang og blodig Kamp faldt Folkene i en Bedøvelse, hvori Følesløsheden var saa stor, at Forf. ikke engang følte de to dybe Sabelhug, han havde faaet. Den tredie Dag yttrede Hungeren sig med Magt, men var dog ikke parret med Tørst. De, der den forrige Nat havde været rasende, laae nu i en dyb Slummer, og kunde ikke frembringe et Ord. Nogle reve adskillige Stykker udaf de Faldnes døde Legemer og fortærede dem graadigen. Officiererne, Fremmede og Forf. kunde ikke overvinde Modbydeligheden, men dog forsøgte de, at afgave og nedsluge Smaastykker af Patrontaskerne; Andre spiste Stumper Lærred, Læder af Hattene, hvorpaa der fandtes noget Fidt; men alt dette formildede ikke den fuldkomne Fasten heds Angest. En Matros prøvede paa at bringe sine Excrementer til Munden, men kunde dog ikke nedsluge dem. - De forløbne 4 Dage havde virket skrækkeligen paa Legemet, og gjort de kraftfuldeste Mennesker næsten ukjendelige; maare og svagelige Folk undergik derimod mindre Forandring; overhoved modstode de, der vare 25 til 40 Aar, langt bedre Hungeren end Børn, Ynglinger og Oldinger, der snart bukkede Under. Om Aftenen fangede man 200 flyvende Fisk. Med Krudt gjorde man Jld, for at koge dem, men Portionerne vare for smaae til at stille den heftige Hunger, og man tilføiede derfor Kjød af Ligene, hvilket ved Kogningen blev mindre modbydeligt. - Næste Nat opstod en ny Kamp. Om Morgenen levede endnu kun 30, men i en jammerlig Tilstand. Søvandet havde gjort Underextremiteterne saa omfindtlige, at den ringeste Berørelse foraarsage den heftigste Smerte, desuden vare de alle bedækkede med Contussioner og Saar. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-09
Den gule Feber, som i denne Tid raser saa stærkt i Spanien, er først i de nyere Tider kommen til Europa fra America, hvor den, i de vestindiske Colonier og alle de tropiske Egne, fra umindelige Tider har havt hjemme. Det er egentlig en paa Svaghed grundet, med Gulsot og sort Brækning forbunden heftig Feber, der ikke ganske passende kaldes den gule. J de engelske vestindiske Colonier er den bekiendt siden deres første Anlæg, og tilintetgjorde Crommells Magt, da han 1655 erobrede Jamaica. Særdeles ødelæggende viste den sig siden 1748, den Gang blev den først bekjendt i Tydskland, og af Engellænderen Hugbes først beskreven. J Aaret 1793 yttrede den første Gang uden for de tropiske Egne sine ødelæggende Virkninger. Vestindiske Skibe havde bragt den til Philladelphia; i Aaret 1798 rasede den i de nordamericanske Fristater. Med dette Aarhundredes Begyndelse kom denne occidentalske Pest til Europa. Ved et i Cadix ankommet americansk Skib udbrød den først i Nærheden af denne Stad, og strax derefter i Andalusien. Dødeligheden var især stor blandt unge Mennesker af Mandkjønnet. J 2 1/2 Maaneder bortrykkede den 100,000 Mennesker. Da den kjøligere Aarstid indtraf, tog den efterhaanden af, og udbredte sig derimod i Malaga og andre blomstrende Egne, som den ødelagde, indtil den forringede Befolkning satte Skranker derfor og den ophørte af sig selv. Men den standsede dog kun i en kort Tid, thi 1804 udbrød den igjen med saadan Voldsomhed, at den i faa Maaneder bortrykkede en Trediedeel af Malagas Befolkning. Man lagde den Gang Mærke til, at den virkede mindre paa svagelige Folk end paa stærke, og at Negere, Americanere, Creoler, coulørte Folk og Spaniere, der eengang havde havt Sygdommen, forskaanedes derfor. Ogsaa var Qvindekjønnet langt mindre udsat for Smitten, og gamle Koner gik ganske fri. Ved Aarets Slutning standsede Sygdommen, men blev samme Aar ved et fra Cadix udløbet Skib bragt til Livorno, hvor Ligegyldighed og Ukyndighed i Begyndelsen lod den beholde frit Spillerum. Men hensigtsmæssige Foranstaltninger satte den ogsaa denne Gang Skranker. Sex Aar derefter, i Slutningen af 1810, vendte denne skrækkelige Syge igjen tilbage, og udbredte sig fra Malaga og Carthagena hen af Kysterne indtil Roses. Ogsaa Gibralter blev ikke frit derfor. Hensigtsmæssige Anstalter forhindrede imidlertid dens videre Udbredelse. Paa samme Tid viste den gule Feber sig i Verdensegne, hvor den har hjemme, usædvanlig heftig. Den naaede fra Vestindien af det americanske Fastland, og udbredte sig i Georgien og Sydcarolina. Jsær blev Udlændinger, Europæere, og selv Americanere fra de nordlige Havne, Offere for denne skrækkelige Smitte, som herskede i de sydlige Provindser af de nordamericanske Stater, især Charlestown og Havannah.