JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
En anden Proclamation har Keiseren paa samme Tid udstædt til Wiens Jndbyggere, hvori han tilkjendegiver dem sin Agtelse og Tilfredshed. Jeg har givet eder et Exempel, siger han heri, som hidtil er uden Lige i alle Folkeslags Aarbøger. 10,000 Mand af eders Nationalgarde have været bevæbnede og bevogtet eders Porte, eders hele Tøihuus blev i eders Vold "), medens jeg overlod mig til den uvisse Krigslykke. Jeg har stolet paa eders Æresfølelse, eders Redelighed, eders Oprigtighed; J har ikke skuffet min Tillid. - Wienske Jndbyggere. Jeg veed, at J alle lastede den Krig, som en Minister, der er et fremmed Hof hengiven, har opspundet paa Fastlandet, Eders Keiser er underrettet om denne Ministers Tænkemaade; han overlader sig ganske til de høie Egenskaber der udmærke ham, og jeg haaber, at der forestaaer eder og hele Fastlandet lykkeligere Dage *). Jeg har kun sjelden Dette gjelder kun om det borgerlige Tøihuus, thi det militaire blev, som bekjendt, ganske udtømmet og dets Munition ført til Paris. *) Et saadant Haab, yttret af Souveramen over den første Nation i Verden, kan ikke andet end stemme Menneskevennens Siel til de gladeste Følelser. Euroladet mig see iblandt eder, ikke af Foragt eller forfængelig Stolthed, nei, blot for ikke at bortlede nogen Høiagtelses følelse for den Monark, som jeg agtede at slutte en hastig Fred med. Da jeg nu forlader eder, saa modtager som en Foræring, der vidner om min Agtelse for eder, det Tøihuus urørt, som ved Krigslovene var blevet min Eiendom; benytter eder stedse deraf til at vedligeholde Orden. Alle de Trængsler J have liidt, maa J tilskrive de fra Krigen undskillelige Onder &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Man har nu en ny Sort Kartofler, som Cormorin for et Par Aar siden har bragt fra America til Paris. Den er guul, næsten rund, holder 8 Tommer i Gjennemsnit, har en behageligere Smag og modnes hastigere end Kartofler i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
J Grevskabet Cork i Jrland er der nyligen bleven paadømt en mærkværdig Sag. En Bager navnlig Bonavan klagede over sin Præst Obrien, Biskoppen af Corks Generalvicar. Denne, som skulde besørge et Capel opført, havde aabnet en Subskription til Omkostningernes Bestridelse, som enhver af Byens Jndbyggere skulde deeltage i, efter Stand og Formue. Bageren maatte først give 3 Kroner (henved 5 Rdlr.), som han ogsaa strax betalte. Herpaa krævede man endnu 9 Eng. Shilling af ham, som han vel betalte, men med det Tillæg, at han var fattig, og at han allerede havde maattet betale mere end han havde Ævne til. Men desuagtet fordrede man dog atter 16 Shilling af ham, som han vægrede sig for at betale. Da han Søndagen derpaa kom i Kirken, spurgte Præsten ham, om han havde bragt Pengene med, og da han svarede nei, sagde Præsten, dersom J ikke betaler Pengene skal jeg vise eder noget andet. Den arme Mand gik bestyrtet hjem og lod sin Kone bringe da vil faae Fred, og det uden en fore Tid, nest hvilken Fred og hvor lang en Fred. Dette er den store Gaade, hvis Opløsning ligger skjult bag Fremtidens mørke Stør. Der gives et Slags Fred, som er skrækkeligere end Krig, vil man paastaae, og saadant et Slags Fred kunde maaskee forestaae Europa. Jeg vil ikke forurolige Læseren med det billede, som min, maaskee skuffede, Phantaste i dette Øieblik viser mig. Man kan sige om denne Fred med Ossian; den ligner Taagestøtter paa det rolige Hav. De glimre i Solen, men den Sofa rende frygter dog for Storm Pengene hen til Præsten. Men han vægrede sig for at modtage dem, og vilde ikke lade Bageren, slippe under to Guineer. Næste Søndag blev holdt en Tale ved Alteret, hvori han lyste Forbandelse over alle dem, der ikke havde betalt deres Bidrag. Da Bageren den tredie Dag kom i Kirken, hand lyste Præsten ham formeligen. Virkningen heraf var, at ingen vilde sælge ham en Tørv eller kjøbe for en Skilling Brød af ham. J sin Betuttelse stillede den Bandlyste sig omsider i en hvid Skjorte i Kirkedøren, for at gjøre den Bod, man paalagde ham, og bad Gud og Præsten om Forladelse for sin Ulydighed. Men førend den sidste løste ham af Band, fulgte han hjem med ham og forlangte de to Guineer. Den stakkels Bager svarede, at det var ham umueligt at tilveiebringe disse. Det forblev nu ved Bandsættelsen, og Bageren maatte uden Barmhiertighed indslutte sig i sit Huus. Det hele Factum blev bevist, og Præsten dømt til at betale 50 Pund Sterling i Erstatning og Rente, og en halv Shilling i Procesomkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Den i Gaar ankomne Engelske Tidende gaaer til d. 6 Januarii. Nelsons høitidelige Jordefærd er i denne Tid Hovedgjenstanden for de Engelske Avisskriveres Efterretninger og Raisonnement. Aldrig har maaskee nogen Admirals Død opvakt større og almindeligere Opmærksomhed i Engelland, end Nelsons. Man synes at gjøre mere af ham end af en førstelig Person. Der er bleven gjort adskillige Tegninger til Ligvognen. Den har 4 Hjul, som tildeels skjules af Drapperiet. Ligkisten staaer paa en Forhøining, 10 Fod fra Jorden. Paa Vognens Foraxel sees en Efterligning af Skibet Victoris Gallion, og paa Bagarlen forestilles samme Skibs Agterspeil. Over dette sees det hvide Viceadmiralflag. En Pude med en Krone sættes paa Kisten, og Ligklædet trækkes saaledes tilbage, at man kan see Jnscriptionen paa Guldpladen. Fire Piller, som forestille Palmetræer, bære Himlen. De ere mørkegrøn malede og forsølvede. Himmelen er gjort i Form af Overdelen af en antique Sarcophag. Foran paa samme staaer Ordet: Nil og Heltens Motto, Palmam gul meruit forat, bagpaa Trafalgaar og Mottoel, hoste dericto regierie. Commelen er prydet med Jnrater og 6 store sorte Strudsfjer. Den er behængt med et sort Fløiels Drapperie, besat med Guldfryndser. Alle de Deele af Vognen, som ikke ere prydede, bedækkes af Drapperiet. Paa Friesen, (Hovedgesimsen) staaer en forgyldt Jnscription; paa den ene Side staaer Nelsons Navn. J hvert Hjørne af Vognen skal der sidde en af Nelsons Officierer i dybeste Sorg. - 400 Kareter, hvoraf de fleste ere bespændte med 6 Heste, følge Liget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-18
Den første Dag, det stod paa Parade i Greenuvich Hospital, vilde 10,000 Mennesker paa eengang trænge ind i Salen. - Mr. Kett, der som Engelsk Coureer er kommen fra Constantinopel, blev d. 6te f. M. paa sin Reise plyndret af tre Cosakker til Hest, to Mile fra Holtisch. De fratoge ham alle hans Depecher og alle hans Klæder lige indtil hans Støvler. Den Russiske General hialp ham imidlertid igjen til alt hvad han havde mistet, paa nogle Guineer nær. Cosakkerne bleve røbede paa en snurrig Maade. Blandt de stiaalne Sager var der just en Flaske med lugtende Vand. Flasken var bleven slaaet itu, og nu lugtede man snart, hvor Tyvene stak. - D. 27de f. M. mødte en Chirurg, navnlig W. Crowfoot, tilfældigviis en Vogn, hvori der, som man fortalde ham, laae en død Soldat, der havde Dagen tilforn været blandt de Skibbrudne af det 28de Regiment. Han var segnet paa Dækket, hvor han var bleven liggende Natten over, og hvor han, efter Sigende, døde af Veirligers Strænghed. Han blev baaren i Land næste Dag imellem Kl. 10. og 11. Man lod ham ligge over en Time ved Strandbredden i den Tanke, at han var død. Crowfort begjerte at see Liget, og da han mærkede nogen Varme omkring Hjertet, anvendte han i tre Timer uafbrudt de fornødne Midler, og var saa lykkelig at bringe ham til Live igjen Af dette Blad udkommer hver Uge to Numere, som tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 141.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Tirsdagen den 21 Januarii, 1806. Tanker til nærmere Overveielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Det vilde blive for vidtløftigt at opregne her hvor mange Andre, der endnu kunde behøve Extrahielp, og hos hvilke mangen en Trængende kunde forskaffe sig en lovlig Fordeel. Naar Tingen var bleven bragt ret i Gang, hvilket efter min Overbeviisning, ikke vilde være vanskeligt. Naar 4 a 6 Menneskevenner vilde paatage sig den ubetydelige Uleilighed, der er forbunden dermed, vilde det med Tiden unegteligen blive en Lettelse for Fattigkassen. Den anden Maade, hvorpaa jeg troer, at de mange ledige Hænder kunde sættes i Virksomhed, udfordrer forre Anlæg og Foranstaltninger, men som dog ikke ere saa store, at de jo i Dannemarks Hovedstad vilde kunde iværksættes. For det første vilde det være at ønske, at der paa eet, i det Høieste to Steder her i Byen, thi her maatte man begynde i det Smaa kunde overlades uden Betaling to rummelige Værelser, et for hvert Kjøn, til daglig Afbenyttelse. Her maatte de, som paa Billetcomptoirerne ikke kunde faae noget at fortjene, indfinde sig hver Morgen ved et bestemt Klokkeslæt, og der faae et eller andet at forrette. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
her opstaaer naturligviis de vigtige Spørgsmaale, hvo skal overlade to saadanne Værelser, og hvo kan overlade dem, især i vore Dage, hvor Huusleien er stegen til en overdreven Høide? Hvad skulle disse ledige Mennesker foretage sig hver Dag, hvorved de kunne fortjene noget? Hvo skal have Opsyn over dem, og sætte dem i Virksomhed, og hver Aften, efter bedste Skjønsomhed, betale dem, hvad de den forløbne Dag have fortjent, Og endelig, hvor skulle Lys, Jldebrand, Borde, Stole a. komme fra? Jeg vil søge at besvare ethvert af disse Spørgsmaale. Skulde vor milde Regjering til et saa nyttigt Brug ikke gjerne vilde overlade et Par Værelser i een af de offentlige Bygninger, hvor der altid maa gives nogle, der gjerne kunne undværes, for det første paa et Aars Tid, Aaret 1795, da den store Jldebrand gjorde saa mange Familier huusvilde, sørgede Regjeringen og andre Menneskevenner for, at disse Plykkelige kom under Fag. Det er fandt, her behøvedes hastig Hielp, og den blev ligesaa ho stig udtænkt. Jmidlertid viser dette, at en lige Foranstaltning i det Smaa ogsaa maatte kunne udtænkes. Men vi ville nu antage, at saadanne Værelser ere tilveiebragte, og der daglig møder Folk af begge Kjøn, for at blive sat i Virksomhed, hvad skal man nu give dem at bestille? - Vel synes det ikke vanskeligt, at sætte en Deel Mennesker i Arbeide, der baade have Kræfter, Lyst og Trang dertil, men det har dog virkelig sine store Vanskeligheder, og er just een af Hovedaarsagerne, hvorfor saamange Mennesker blandt os, imod deres Villie drive deres Dage bort i Ørkesløshed. Man ge er det fra Barndommen af blevet til en Vane, at de i Alt, hvad de skulle foretage sig af nogen Vigtighed, maa opmuntres, tilskyndes og anvises af Andre, og uden Tilskyndelse og Opmuntring staae de stille som Hjulene i Machinen. Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Den for ikke længe siden afdøde lærde Biskop over Trondhjems Stift J. C. Schønheider var født i Kjøbenhavn d. 9 Aug. 1742. Hans Fader J. F. G. Schønheider, Kongelig Practicus i Medicinen, Chirurgien og Fødselsvidenskaben, var een af sin Tids berømteste Læger i Kjøbenhavn. Han blev Student i sit 14de Aar, 1756. Da han var 17 1/2 Aar gammel havde han fuldendt sin hele Academiske Bane med største Hæder. 1760 blev han Decanus ved Communiteret. Fra 1760 til 65 underviste han sin yngste Broder, Herr Etatsraad og Kammeradvocat Schønheider, og bragte ham til Universitetet. 1765 reiste han til Leipzig, hvor han hørte Gellert. Ved Hospræst og Prof. Cramer blev han, under sit Ophold i Gottingen, recommenderet til den ældre Grev Bernstorff, og 1768 blev han udnævnt til Præst i det Tydske Sprog for Kongen og den Kongel. Suite, og fulgte derpaa med H. M. paa hans Udenlandsreise i syv Maaneder gjennem de forenede Provindser, Nederlandene, Engelland, Frankrige, den Rhinske og Nedersachsiske Kreds. Ved sin Hjemkomst blev han efter Haanden befordret i forskjellige geistlige Embeder indtil han omsider blev Biskop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J de 15 Aar, han havde været Bisp, havde han gjort 18 Visitatsreiser omkring i Stiftet, der udgjorde 1277 Norske Mile. J Aarene 1790, 1796 og 1800 gjennemreiste han Nordland og Finmarken, 726 Mile. Lægges til Reisen til Kjøbenhavn 1793, som han gjorde frem og tilbage, 233 Mile, saa har han reist i Embedsforretninger 1510 Mile i de 15 Aar, han var Biskop i TrondhjønSom et Beviis paa, hvor meget Amagernes Handel med Grønt &c. kaster af sig, kan følgende tjene. J disse Dage døde i Taarnby paa Amager en simpel Huusmands Kone, som efterlader sin eneste Datter, som nu ogsaa ligger syg, en Arv af ti tusinde Rigsdaler. Manden, som kaldtes Niels Skomager og tilforn havde drevet denne Profession, døde kort førend Nytaar. Han havde i lang Tid havt Leverance af Grønt &c. til Høstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Brødrene Bender fra Coblenz gave i Kiel paa deres Gjennemreise en Concert, hvori de med Bifald lode sig høre paa Klarinet. De komme her til Kiøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J Kjøbenhavn er der nu trykt en Jnterims Jnstruction for Feldttjenesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Lensmanden i Agger Sogn, Aggerhuus Stift, B. N. Knoph, lader bekjendtgjøre, at der d. 25 Dec. f. A. kom 5 Personer ind til ham, som med Magt fordrede at undersøge hans Eiendomme. Den ene af dem var endog bevæbnet med en Hirschfænger eller Kaarde. Da Lensmanden ikke var hjemme, forlangte de truende af hans Folk, at de skulde udlevere dem de Varer, som vare indlagte paa Gaarden. Folkene svarede, at der ingen Varer vare indlagte, men de Jnqvirerende vedbleve deres Paastand, og gave strax Ordre at lade alle Laasene aabne. For ikke at faae de nye Dørre og Laase beskadigede, besluttede Tjenestepigen, selv at lukke op. Men Personerne maatte gaae deres Vei med uforrettet Sag. - Lensmanden lyser nu efter disse Personer, som han hidtil ikke har kunnet opdage, og lover for Opdagelsen en passende Douceur, for at befrie sig fra den Mistanke, at han, som det under Embeds Fortabelse er paalagt, at have Opsyn med Smughandel, skulde ville skjule Contrebande i sit Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Hr. Stadscondueteur Ravert har solgt fin Gaard paa St. Annepladsen til Hr. Baron Sølby for 45,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Udenlandske Efterretninger. Den upartiskhed, hvormed de Engelske Tidender anføre, endog hvad der skrives i mod den Brittiske Regjering, kan tjene til Beviis paa den uindskrænkede Trykkefrihed, man nyder i dette Rige. J en af de sidste Engelske Aviser, som høre til det Ko ministerielle Slags, læses følgende Brev, dat d. 8 Dec. og uddraget af den Wienske Hoftidende, som den Gang blev udgivet under den Franske Regjenings Bestyrelse: Saaledes har nu Keiser Napoleon skienket, ikke allene Frankrige, men ogsaa Fastlandet og især Østerrige, tredie Gang Fred. Engelland maa nu omsider overvindes af sine egne Bundsforvandte. Hvorledes skal der tilveiebringes en almindelig Fred, hvorved alle Partierne blive tilfredsstillede? - Keiser Napoleon har erobret det halve Østerrige. – Vil hen tilbagegive det uden Eqvivalent, Men skal Engelland, kurende bag sin dyndede Canal, lægge Fastlandet til Krig, udgyde Blod og udtømme Frankriges Skatte, uden at give nogen Erstatning?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Keiser Napoleon vil aldrig taale det. Skal Østerrige allene lide derfor, - Engelland maa gjøre Opoffrelser for Fastlandets Frelse. Dets Colonier vilde uden Tvivl antages som fuld Værdie for de erobrede Provindser. Engelland har kjøbt Krig, det maa nu ogsaa kjøbe Fred."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Efter Storchs Annaler bestaaer nu den hele Russiske Flaade af 32 Linieskibe, 18 Fregatter, 59 bevæbnede Fartøier, 226 Skjærbaade, 550 Canoner, 30,000 Matroser, 5 Admiraler, 8 Viceadmiraler. Alle Avancements skee ved Ballotteren; 15 Officerer af høiere Rang ballottere paa to Candidater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Det borgerlige Militaire i Bayern har aflagt sin sædvanlige gule og sorte Uniform (som var den Østerrigske), og faaet en ganske ny og smagfuldere i dens Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J Brevvexlingen mellem Lord Seaforth og Statssecretairen i Engelland, som nylig blev forelagt Parlamentet, anføres endnu følgende Exempel paa Grusomhed: en vis Nowel, paa Barbadoes, som mishandlede sin Kone ofte, gik en Dag endog saavidt, at han lagde hende i Lænker og indspærrede hende i et Værelse. En Negerinde der i Huset, som følte Medlidenhed med sin ulykkelige Madmoder, gjorde Anstalt til at sætte hende hemmeligen i Frihed. Novell opdagede det, og straffede hende paa følgende Maade. Hun maatte stikke Tungen gjennem et Hul, som var boret i et Brædt, igjennem Tungen stak han paa den modsatte Side en Gaffel, og lod hende en Tidlang staae i denne Tilstand. Derpaa udskjar han hende Tungen tæt ved Roden, hvorpaa hun strax døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Efter Erkebispen Lindbloms Forslag, for Fore gen af Sverrig givet en Fond til en Jndretning for gymnastiske Øvelser ved Skolen i Linksping, og ligeledes efter Ærkebispens Forslag tilladt, at der i Forveien opføres Skuespil i denne Stad. Meyer Michel Davids betydelige Handelshuus i Hamborg har i disse Dage falleret. Det er bleven tilmeldt Banquen i Kjøbenhavn ved en Estafette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J Journal du Commeree, findes følgende Brev, dat. Leipzig d. 31 December. "Aldrig har der i vor Egn været en større Standsning i Handelen end siden nogle Maaneder. Den har taget sin Begyndelse nogle Uger førend sidste Messe, som har været den sletteste der kan tænkes. Men kyndige Kjøbmænd undres aldeles ikke derover. Det er med Norden, som vi fornemmeligen drive Handel, men Russerne, Polakkerne &c. have i Foraaret 1804, ja selv i det løbende og endog i det indeværende Aar indkjøbe saa mange Varer af hvert Slags, at denne Kilde snart maatte udtømmes. Vi have imidlertid erfaret, at store Fransporter endnu ere nedlagte paa Grændserne af Rusland for omtrent to Maaneder siden, og at disses Eiere kun vente paa et gunstigt Øieblik at smugle dem ind som Contrebande. Den sidste Handels Ukase forbyder Indførslen af saadanne Varer. Man kunde godt forudsee hvad der er indtruffet. Men desuagtet have Engellænderne og andre Nationer dog sendt deres Varer her til Leipzig, uden Tvivl i det Haab, at der nok vilde træffe sig Leilighed til at afsætte dem. Men de toge meget feil. Det ringe Antal Russiske og Polske Kjøbmænd som vilde besøgt Messen, ere blevne afholdte ved politiske Omstændigheder og de Russiske Troppers March. Mange af disse Kjøbmænd ere maaskee glade ved, at de kunne bruge dette til Paaskud, for at befries fra at besøge vor By, hvor de have store Regninger at betale. Men hvad der især skader vor Handel i en Tid af nogle Maaneder, er den overordentlige Mangel paa klingende Mynt, som spores allevegne og som en almindelig Mistillid endnu synes at forøge. Engellænderne have endnu ikke ophørt at trække umaadelige Summer ud af vort Land, hvorved at klingende Mynt i det hele nordlige Tydskland, og især i Leipzig, Middelpuncten for Handelen i Tydskland, synes forsvunden. J denne Tingenes Stilling er Coursen i forskjellige Handels Feder faldet neraligen. Ved sidste Meste vare alle Kjøbmænd fra Østerrige, de rige Jøder fra Gallizien te, satte i største Forlegenhed. De vare ikke forsynede med andre Penge end Wienske Bancosedler, som de maatte tabe 33 PC. paa. Ogsaa den Engelske Cours er falden, og denne Omstændighed har ødelagt mange Speculanter, der have kjøbt Engelske Papirer. Den Hollandske og Franske Cours er ligeledes falden. J Hamborg betales 10 til 12 PC. i Disconto. Næsten alle Jødiske Handelshuse i Berlin ere ruinerede (?) De bekjendte Banqueurere Lepmann & Comp. Fallissement har næsten ganske svækket Crediten, ingen har hidtil skjøttet om deres Vexler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
J Slaget ved Trafalgar var der paa Skibet L'Achille en Fransk Kone, som under Fægtningen opholdt sig i det nederste Rum og langede Krud. Da Skibet havde forlist sine Master, og strandede, kom hun op paa Dækket. Omtrent paa samme Tid gik der Jld i Fartøiet, og da Takkelagen laae tværs over samme, kunde Luen umuelig slukkes. Alle de af Folkene, som vare istand til at svømme, forlode Skibet. Men Konen gik ned i Rummet og blev der, indtil Canonerne faldt ned i samme. Hun krøb derpaa ud igjennem Arkeliet, men vilde ikke betroe sig til Bølgerne, førend det smeltede Bly løb ned og skoldede hendes Hoved, Skuldre, Been og andre Dele af Legemet. Nu overlod hun sig ganske i Forsynets Haand, og sprang ud i Vandet. Hun svømmede omtrent en halv Time, uden at have noget at holde sig fast ved. Men siden fandt hun dog et Stykke Kork. Strax derpaa bragte hende en Mand, som svømmede i Nærheden, et Stykke af en Planke, som hun holdt sig fast ved Efter at hun havde været i Vandet 1 1/2 Timer, blev hun omsider frelst af Folkene i en Engelsk Baad Hun blev derpaa bragt ombord paa et Engelsk Skib, hvor hun traf sin Mand, der ligeledes havde reddet sig. J Ports opføres nu er Stykke, som kaldes De Franske ved Austerlitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Da alle Embedsmændene i Stuttaard d. 30 f. M. skulde tilsværge den ny Würtembergske Konge Huldskab og Troskab, vægrede som Medlemmer af det geistlige Raad sig for at aflægge denne Eed. Fire af dem forandrede omsider deres Tanker, men den ene blev urokkelig ved sit Forsæt, ikke at sværge. Han fik sin Afsked med 1200 Florin Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Den Franske Keiser har foræret Erkehertug, Carl den Kaarde, han havde faaet af Staden Paris. Den bekjendte Denon har i Wien udsøgt adskillige Mærkværdigheder for det Parisiske Museum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Den 12 d. M. var bestemt en Sammenkomst mellem Napoleon og Erkehertug Carl i Wien. Til Dalmatien er der detacheret et stærkt Fransk Corps. Den Tydske Stormester Ordens Rettigheder og Jndkomster tilfalde, efter Fredslutningen i Presburg, den Prinds, som den Østerrigske Keiser udnævner dertil af sit Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Staden Augsburg, som Bayern nu har faaet, har 5000 Huse og 86,000 Jndb., og er nu den næst største i Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Alting synes nu at bebude en almindelig Fred paa Fastlandet. Prinds Louis har forladt Nordarmeen, og vender tilbage til Paris, og de Engelske Tropper trække sig efter Haanden bort fra Hannover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Paa Elben og Weseren findes nu 270 Engelske Transportskibe, som skulle afhente de Engelske Tropper. Markgreven af Anspach, som 1792 solgte sine Lande til Preussen mod en aarlig Pension af 100,000 Rdlr., og 1791 havde givtet sig anden Gang med Lord Cravens Enke, er nylig død i London, hvor han hidtil har opholdt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Capit. Crookes fra Bosion har opdaget en ny Øe i det stille Hav. Den ligger 5 Sr. Br. 12. Minuter, er 11 til 13 Engelske Sømile lang. ligger høit og har Bjerge i Midten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Jsle de France bloqueres af en Engelsk Escadre, under Commodore Osborn. Man venter at Adm. Pellew vil angribe Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-01-21
Nelsons Liig blev d. 8 Januarii ført fra Gren wich til Whiteaal, Processionen af Barke var meget pragtfuld. 2 Baade med den Afdødes Kaarde og Jnsignier aabnede Toget. J den 3die, som var overtrukken med sort Fløiel, var Liget. J Spidsen for samme vare de forenede Kongerigers Standarter, 46 Matroser af Linieskibet Victory trak Barken. J den 4de var Admiral Peter Parker og adskillige andre Admiraler. Alle i Sorg. Nelsons fortroligste Ven, Capit. Hardy, bar Emblemernes Panier. Efter den 4de Barke kom Kongens, dernæst Admiralitets Lordernes, og omsider Lord Majors og mange andre Fartøier. Da Processionen afgik fra Greenwich, blev der affyret Minutskud. Ved Strandbredden stode mange tusinde Tilskuere. Liget blev baaret paa en Baare hen til Admiraliteter, hvor det, i den saakaldte Capitainssal, blev sat paa Parade. - Fra alle Kanter er der ankommen Folk, som vil see Liigprocessionen, og aldrig har London været mere opfyldt med Mennesker, end nu. - Ved den Sørgemusik, der skal opføres, er der 88 Syngestemmer.