Politivennen, 1801-01-01
Om Kjøbenhavns Bombardement. Der udspredes i disse Dage Rygter, som kunde forøge Frygten for et Bombardement fra en stolt og overmodig Fiende. Nogle sige, at kyndige Krigsmænd have forsikret, at der ej skulde være noget Sted eller noget Huus i hele Kjøbenhavn, som var sikker for de engelske Bomber. Der circulerer et Manuskript, hvorudi Distancerne i Alen fra Batteriet Kvintus ere anførte. Uagtet der aldeles ingen Noter findes til denne Distansetert, uagtet man ikke bør formode at Hensigten dermed har været at opvække Frygt, saa hører man dog, at de fleste forklarer disse Distanser, som om de vare udsatte for Bombardement. Flere saadanne udspredte Rygter og Efterretninger have formodentligen frembragt den paniske Skræk, at endog nogle Beboere i Frideriksberggaden, ved Vesterog Nørrevold flytte deres Varer og Boskab. For at gaae disse Fordomme imøde, og for at berolige mine Medborgere for en ugrundet ogutidig Frygt er det at jeg skriver disse Linier. Allerførst maae man afgjøre det Spørgsmaal, hvor langt kan en Bombe kastes, naar den udskydes under en Vinkel af 45 Grader, hvorved den kastes allerlængst. Belidors Erfaringer herudi ere de mest paalideliget han har fundet, at en 12 Tommers Nørse med pæreformigt Kammer og 4 Pd. Ladning kaster Bomben 2298 Al. en 12 Tommers Nørse med kegleformigt Kammer og 6 Pd. Ladning 2718 en 12 Tommers Nørse med Sfærisk Kammer og 8 Pd. Ladning 3400 - en 12 Tommers Nørse med Sfærisk Kammer og 12 Pd. Ladning 4200 - en 12 Tommers Nørse med Sfærisk Kammer og 18 Pd. Ladning 5400 - Mørsere med sphæriske Kamre kaste deres Bomber allerlængst, fordi hele Ladningen i dem fuldstændigere antændes, end i de pæreformige, koniske og eylindriske Kammere, og Ladningens Virkning mere samles efter Direxionen af Bombens Axel, dekimod er Reactionen eller Drønet ned ad saa stærkt, at man ej kan betjene sig af saadanne Nørser paa Bombardergalioter, hvis indvendige Fortømring og Forstytning derved vilde lide alt for megett man kan ikkun bruge Nørsere, som have et konisk eller pæreformigt Kammer, hvorved Skudviden eller Bombekastningens Længde formindskes betydeligen. Man kan ikke tillægge 12 Tommers Nørsere, hvilke sædvanligen bruges paa Bombardergalioter, nogen større Virkning end at de kunde kaste deres Bomber paa en Distanee af 4000 Alen. Viserskudene under een Grads Elevation, og altsaa de meget kraftige og virksomme Skud af de paa Qvintus, paa Kristianshavns Volde og i den bedekte Vej neden under Voldene opstillede 36, 24 og 18 pundige Kanoner kan ved et Middeltal antages for at være i det allermindste 1000 Al. Fienden tør neppe vove at lægge sine Bombardergalioter saa nært da han udsætter dem for at blive skudt i Grund eller i Brand af vore brave og kyndige militaire og borgerlige Artilleristers Kanoner. Desuden forsikre kyndige Søemænd, at de uden omkring Kristianshavns Volde liggende Grunde ikke tillade at Bombardererne kan komme Voldene og Byen nærmere end 1500 Alen. Dersom man antager, at Fienden kan lægge sine Bombarderfartøjer i en Frastand af 1200 Alen fra den bedekte Vej ud ad imod Søen fra Qvintus hen ad imod Prøvestenen i en mod samme bedekte Vej paralelle Linie, dersom man fra de Punkter, hvor Bombarderfartøjerne kunde stationeres, paa en god Grundtegning over Kjøbenhavn betegner Punkter i 4900 Alens Frastand, og igjennem alle disse Punkter opdrager en krum Linie, da bestemmer denne Linie Bombardementets Grændser, og den falder 200 Alen østen for den østre Ende af Reberbanen paa Kristianshavn, omtrent 120 østen for Knippelsbro, derfra til Gjethuset paa Kongens nye Torv, derfra ind i store Kongensgade 410 Alennorden for samme Gades syndre Hjørne paa Kongens Nytorvt derfra uden om Rosenborg Have, men tet forbi den og igjennem Nyboders sydlige Deel op til Volden. Den Deel af København, som er vesten for denne Linie og som er den folkerigeste og tettest bebyggede Del af Byen, har intet at befrygte for de fiendtlige Bombert De Kvarterer af Byen, som er østen for denne Linie nemlig en Deel af Kristianshavn, af nye København og hele Amalienborg ere udsatte for Bombardementet, naar man regner efter hele Arealet inden Voldene, er det paa detnærmeste en fjortendeel Kvadratmilt men naar man fraregner Vand og ubeboede Pladse er allene den halve Deel beboet. Denne fierde eller i det højeste tredie Deel af Staden har mange aabne Pladse, meget brede Gader og meget Vand, hvilket alt formindsker Bombernes befrygtede Virkninger. Saavidt man veed have Engellænderne 8 tremastede Bombarderfartøjer, hver med tvende 12 Tommers Nørseret ethvert Bombarderfartøj kan neppe kaste mere end 10 Bomber i Timen, og tilsammen 80 Bomber. Paa den fjerdedel Kvadratmil, som kan bombarderes, er der da ikkun 8o Punkter, som kan træffest mange af Bomberne vil falde i Vand eller Kanaler eller paa Torve, de brede Gader, og rummelige Gaardspladset nogle vil springe i Luften, o. s. v., saa at der af disse 8o Bomber i Timen maaskee ej vare 20, som kunde gjøre virkelig Skade. Ved det blodige Slag den 2 April, hvilket gjør vore Søekrigere saa megen sand Ære, lærte man, at Bomber, kastede i en Frastand af 500 til 600 Alen længere ude end vor Desensions Linie, ej kunde række længere end til Kvintus og noget ind paa ny Holm, hvor dog ingen af dem har gjort nogen Skade. Engellænderne har bombarderet Genua og Kadix uden nogen Virkningt man finder ingensteds i Krigshistorien Exempel paa, at nogen By blot ved Bombardement fra Søesiden er bleven afbrændt og ødelagt. Vel er et Søebombardement aldeles ikke nogen glædelig eller ønskelig Sagt men paa den anden Side er det dog ikke saa saare frygteligt og ødelæggende, at en tapper og til Forsvar beredt Nation skulde tiltrygle sig Freden paa ydmygende Vilkaar. Have Københavns Indvaanere Mod og Standhaftighed til, saavidt muligt, at forhindre Bombernes Explosion og til strax at slukke den deraf komne Ild, saa vilde nogle Bomber indkastede i Byen vel ikke være saa farlige, som man i disse Dage udspreder dem at være. Naar enhver Person, som bør, forbliver i sit Hus og Hjem, og med Redebonhed efterfølger og med Nøjagtighed udfører de Foranstaltninger og Befalinger, som Regjeringen herom allerede har givet, saa skulde man kunde tilintetgjøre enhver Fjendes Hensigt, som vilde sætte Floden i Brand og forvandle Staden til en Askehob. København d. 6 April 1801. Dette Bidrag maatte maaske for adskillige synes overflødigt nu, da hele Byen igjen er flyttet ind. Men da vi ikke have Fred fordi vi have Stilstand, og kunne, naar denne ophører, befinde os netop i samme Forfatning som da den latterlige Flytning *) gik for sig, og det dog er saa sandt, at Formeget er altid skadeligt, saa haabes, at ved de her fremsatte Beregninger vil udrettes noget til en værdigere Adfærd, naar der oftere maattekunne ventes Bomber. *) For at retfærdiggjøre dette Udtryk for mine udenbyes Læsere behøver jeg blot at fortælle at der flyttedes endog fra Stormgade, Frederiksberggade og Kultorvet.