Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-12-05
I Aarhuus Avis No. 192 læses under Forlangt Jndrykkelse, følgende: Med den dybeste Jndignation har jeg og vistnok flere Jordemodres Mænd i Steftet læst, hvorledes Hr. Justitsraad With i de viborgske Stæ lere femtende Mode har omtalt os, deels i Sammenligning med Koer, deels paa en Maade, som om vore Korer forsørgede os hele Aaret ud. Da vi ingen Repræsentanter have i Forsamlingen, som kunne tage ver Forsvar, synes det saameget desto ubilligere at angril et os paa dette Sted, ligesom vi ogsaa maa finde det upassende og uretfærdigt af bemeldte Stærkettererede, hvem vi aldrig vide at have fornærmet, at udsees som Døgenigter, der ikke kunne forbreve deres Ophold, neen maa ligge Districtsfordemodrene til Byrde. Hr. Justitsraaden erklærer dog selv Jordemoderstanden for en vigtig og agtbar Stand; hvorfor vil han da offentligen beskjemme disse vigtige og agtværdige Jndrider, ved at forkaste dem, at de ere daarlige gifte, og hvorfor vil han vælte sig ind paa deres Mænd, som om de vare saadanne Udskud af Menneske beden, at de matte inde sig fore af deres Koner, Forsaavidt Hr. Justusraaden har sigtet til den Jordemoder, som han selv betiener sig af, vides dertil ikke fjerneste Anledning. Ve maa derfor opfordre den Stænderdeputerede til, enten at tage in beskyldning mod os tilbage, eller at værne de Tørkemodermænd, som ligge deres Koner til Last hele Aaret ud, ligesom vi ogsaa maa udbede og en Æreserklæring af ham, forsaavidt han har bragt os i en upassende Forbi delse med Keer. Skulde Hr. Justitsraaden med al Formodning forbigaae denne vor billige Armodning, maa han tilskrive sig selv, at vi, som bog forurettede, bringe Sagen for den ærede Stænderforsamling i Viborg, da vi ikke fole os stemte for, at lade Hr. With's Personlighed sidde paa os. H. N. J den forgangne Uge har Kbhvsposten 3de Gange carambouleret mod Trykkeanordnige i Vogtere, idet Cancelliet har beordret Tiltale imod Red, for Mandags nummeret, og Politiretsassessor Reiersen har lagt Bladet for Tirsdag og Torsdag under beslag. Saavidt vides, er Alt dette foranlediget af gjentagne Artikler om de bekjendtgjorte ny Rescripter. Langeland den 23 Novbr. 1840. Da Hs. Maj. vor allernaadigste Kong, afvige August var paa Alt, vovede tvende Bønder fra det med Hoverie saa haardt betyggede Gods Hjortholm her paa Langeland, allerunderdanigst at overrække Landsfaderen et Bonskrift, i hvilket de bade om Hs. Majestæts allerhøiste Medvirkning til en Forandring og Lettelse i dette Hoveri, der omsider maa bringe Armed og Elendighed over dette forhen saa blomstrende Gods, Med den vor elskede Konge egne Mildhed og ofte udtalte kongelig Velvillie for Bondestanden, mod dog Allerhøistsamme Bondernes Andragende. Senkre har Hs. Majestæt allernaadigst affordret Amtmandens, Hr. Kammerherre, Ridder Sporons Erklæring herover; og da Hs. Holvelbaarenhed har ærklæret: at Hoveriet til Hjortholm er meget ubestemt og saare trykkende, har Hs. Majestæt ved allerhøiste Reskript af (om vi ikke feile) den 23 f. M. allernaadigst paalaat Amtmanden, ved mindelig Overeenskomst mellem Godsets Eier, Hr. Hastrup, og Bonderne, at søge dette Hoverie forandret derhen, at det ubestemte i samme bliver bestemt, og det trykkende lettet mod passende Erstatning. Denne vigtige Sag er nu overdragen Herredsfogden, Hr. Kammerjunker v. Schmidten, der allerede den 21 d. M. havde Godsets Bønder samlede Rudkjøbing, for ved dem at blive nøiere bekiendte med dens rigtige Sammerhæng.