Berlingske Tidende, 1811-04-03
J Følge paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landet paa Staldforringens Muslighed, Nytte og Fordeel, kan Selskabet, med saa meget større Vished om gode Følger heraf, fremdeles udsætte følgende Præmier For den Jordbruger, som bruger Sommer-Staldfoering i Aaret 1811, fra Græsningens Begyndelse indtiÆvret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke færre end 15 eller hans hele Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Foeringsmaade, en ten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, det andet Bæger eller 500 Rdlr. For den største Mængde af sommerforede Hoveder dernæst, ikke mindre end 12 Køer, det tredie Bæger eller 35 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, ikke mindre end 3 Køer, det fierde Bæger eller 25 Rdlr. Disse Premier kunne vindes af elle, uden Forskiel af Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragtning, og Huusmænd for et ringere Antal, dog ikke for mindre end 2 Køer. Premierne udsættes særskilt for hvert af de syn geistlige Stifter i Danmark. Attesterne maae udie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hovederne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurier, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne foringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bedret med naturligt Græs eller re saaet med Kløver. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar de forts paa Stald om Sommeren tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Nærmere Etaringer herom ønsker Selskabet at meddeles. Af Erfaring veed man, at Kreaturene med Fordeel kunne fores med Roer og Nødder, saasom Kaalrabi, Gulerødder, hvideroet Turnip, 1, Kartofler, Sukker=Beder, Rankel=Ruben m.v. og altsaa en større Nytte til Foring indhentes aftlige stort Stykke Land end sædvanlige. Selskabet ønsker denne Saa undersøgt og bekræftet ved paalidelige Erfaringer her i Landene og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som forer sine Kreaturer med Roet og Rødder, avlede 1811 paa ei mindre end 2 Tønder, Land, det andet Bæger eller 50 Rdlr. For ei mindre end paa 1 Tønde Land, det femte Bæger eller 20 Rdlr. Disse Præmier udsættes særskilt for de 7 geistlige Stifter i Danmark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg ville med Fornøielse Kive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Ved Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Art, Foringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden anden Foder, samt Qvægets Mængde, Befindende og Malkning derved. Selskabet ønskede tillige, at det maatte blive bemærket, hvor meget enten i Maal eller Vægt et Hoved havde faaet af hvert Slags Foder, i de Maaneder det var blevet forret, hvilke tillige maatte benævnes. En nøiagtig ockonomisk Beregning over den Fordeel, som lige Jordsmorved denne Auctur afgav frem for ved Halmoderet efter Kornersæd enten Henseende til Mælkningen eller Kreaturernes foring og Fedning, ville Selskabet ogsaa modtage med fortrinlig Opmærksomhed. Dem, som benytte sig af Kaatrabi under Jorden og Gulerødder til Qvægets Forring, vil Selskabet give Fortrin under forresten lige Omstændigheder. Vigtigheden af Bie-Avlens Udbredelse er især under nærværende Omstændigheder ved Sukkerets Stigen i Prisen bleven mærkelig. Selskaber udsætter derfor fremdeles følgende Præmier: For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkiøbs sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet: For Dannemark: a. En Premie af 30 Rdlr. eller det andet Bæger, for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 20 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 15 Rdlr. Folk af Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandværkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kunne allene vinde disse Premiet for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kunne samæske med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, dog ikkun til de to første Premier. Herregaardes Eiere ere herfra udelukte. b. Og da Selskabet har erfaret, at det falder Huusmændene ulige besværligere, at tilveiebringer det fordrede Antal end andre af Bondestanden; saa udsættes for deres Skyld følgende Præmier: For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som Huusmænd selv have tillagt og ikke tilkiøbs sig, laank eller paa andre Maader erhvervet, for ikke mindre end 30 Stader 30 Rd. For ikke mindre end 20 Stader, 20 Rd. For ikke mindre end 15 Stader, 15 Rd. For næste Antal, ikke mindre end 12 Stader, 8 Rd. Disse Præmier utsættes og for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, og særskilt for Huusmænk, hvilke i samme Stift æske alene ud Huusmænd, og ikke med Bønder eller Folk af andre Stænder. En almindelig Betlægelse ved Æskningerne herfor er, at der ikke tilkiendes Præmie for Bie haver, hvis Anlæg er ællere end 5 Aar. Med Attesterne forholdes som ved næstfølgende Præmier bliver meldet. Af de Stader, som de Æskende kunne have udestaaend, hos andre, regnes to lige med et, som de have viemme. c. Skiendt Selskabet saaledes har udsat Præmier for alle Stifter, udsætter det dog særskilte Præmier for de Blestader, som efter denne Lidet Bekiendtgiørelse ere tillagte paa de jydske Lyngheder i Særde, leshed, og anseer dem til Præmie værdige ligesom de samlet udgjorde et særskilt Stift, og det ydermert med Fortrin at kunne æste Præmier for halve Mængde imod andre. a) For Norge. I Almindelighed paa samme Vilkaar, som foran en meldt, 40 Rd. for ikke mindre end 30 Plestader. Folk af Bondestanden kunne vinde disse Præmier for det halve Antal de Stader. I de fornødne tilforladelige Attester, som indsendes ved Præmie=Ækninger saavel for Dannemark som Norge, og som maae være nøie indrettede efter Forerindringerne ved denne Liste, maae meldes, hvor meget Varde og Honning i det angivne Tal af Giestader for seneste Aar er at let, samt om Sperne ved Optagelsen ere blevne i Behold eller ødelagte hvilke Omi stændigheder, naar alt ellers er lige, ville blive tage i Betragtning De, som in sende Æstninger for Magazin=Stader, maae bevise, at og Kuberne ere fuldbygte, paa det deres Værd desvissere kan bestemmes imod led enkelte Stader. Attesterne og Synet over Bierne maae være tagne i Junii Maand, og lig tillige tydeligen bevise, at alle Staderne, til den Tid Attesen blev given, re i god Holt, og de med overfødte Bier udtrykkeligen nævnes ved Tal for at kunne tilles fra Serme, skiønt Æ ningen derfor ikke behøver er indsendes irend ved Derimter Maaneds Udgang. Glemmes eller forgaar vure Omlændighed i Attesten om Biernes Overfødning, bliver det paa denne kning ikke agtet. De, som engang herfor have faaet Præmie eller Belønning, kunne ikke eftere vinde nogen, undtagen for de Biestader, som de i Fremilden maatte bevist at have tillagt over det Antal, for hvilke de engang ere belønnede, hvilket forden belønnede Antal altid bliver at fradrage ; og maae det den for i Æfningen være anført, i Tilfærke de forhen have faaet Præmie for denne Aal. J. Selskabet vil tillige efter Omstændighederne hadre og belønne den, der opfinder et sikkert og let anverdel et middel til at give Hønning den maligst største Reenhed og befrie den fra dens ofte mindre behage, lige Smag, samt tillige godtgiøre Udgifterne ved Forsøget indtil 500 Rd. prøverne af denne Honning, saa vel i urenset som renset Tilstand, maatte medfølge og ledsages med Attester. Havedyrkningen Fremme hos Bondestanden anseer Selskabet som en Sag, af megen Vigtighed. For at fremskynde den paa Kiøbenhavns Amt, har det antaget en Bartner, der ved Havers Anlæg og Tilsyn i de første Aa kunde gaae Bønderne tillaande. Det har ladet udgive en af Candida Jacobsen forfattet Hørebog med fortrinlig Hensyn paa saadanne Harer, hvilken Bog sælges for den meget lave Priis af sexten Skilling For saavidt det staaer til Selskabet at befordre denne Sag, vil det med Præmier i Medailler, Bægere eller Penge hædre og delønne endver, som med Jver og Held udbreder Havedyrkningen blandt Land Almuen i Dannemark og Norre; den Bonde og Bondekone, som deri har bragt det til den største Fuldkommenhed, vil ligeledes komme i Betragtning til Præmie. hvad Selskabet fordrer i Henseende til haverne, kan erfares af den over nævnte Havedog. Selskabet anseer dem for at have paa kraftigste og virksomste Maade udbredet Havedyrkningen, som berudi have oplært de flese Bønder, Bønder, koner eller deres Folk og Børn; hvorved dog tillige vil tages i Betragtning Haveværternes Mængde og Godhed, Egnens Beskaffenhed, og Almannstørre eller mindre Lyst til havevæsenet, hvilket alt i uttes ene maatte oplyses. For saavidt de Ækende af Vandestanden angaaer, det kunne være Gaardmænd og Huusmænd maae det beviss, at de uden beryde Hielp af veres Læmmestre have besørget havernes Dyrkning, haas og hvormeget deri et avlet, og om det er solgt eller forbrugt i egen Huusholdning. Denne og Skoleholdere, som ved Havers Anlæg foregaar andre med en godt Exempel, ville ogsaa vorde delangede. Det maae ved Attester bevise, at Træerne ere i god Væxt og Grøde, og at Haven er vel indhegnet; det maae oplyses, hvor gammelt Aalægget er, og hvad Fremgang Havedyrkningen har den Bye eller det Søn De, som ved Bekiendtgiørelsen af dette opmuntres til i Aar at anlæges Haver, kunne melde sig om Præmie i Aaret 1817. For at opmuntre til disse nottige Plantninger sættes følgende Præ min :a. For den største Mængde af seie og gode Pile, Vi, og die, eller Eiletræer, ei som levende Gierder, me til Gavntømmer, saasom: til Kurvemager Arbeide, 3 Kar og Tøndebaand. Hulestænger m. m., plantede Aaret 1810, ikke mindre end 100 Stykker, eller Løn, Valnødde, Birke., Elmer, Aske, Kønne, og Aspetræer, af den forte Asp ikke mindre end 500 Styt, faa ker, Selskabets andet Bæger eller 50 Rb. For næst største Mængde af forte Slags, ikke mindre ind 500 Træer, der be af andet Slag, ikke minde end 250 Stykker, det tredie Væger eller 32 Rdlr. Disse Præmier udsættes særskilt: 1) for Sielland, (Amager undtagen, som faaer sine egne Premier herefter) Møen og Bornholm; 2) for Jylland, er og 3) for Lolland, Falster og de øvrige Øer. De vindes allene af Bondt anden, Mand imod Mand, og æskes inden December Maaneds Udgang 1818. Shurt, hvorpaa Attesterne grunde sig, maae være taget i Juni, Juli eller August Maaneder bemeldte Aar 1815 og Attestede tydeligen bevidne, en Træerne alle ere friske og i god Væl, samt at de ereplantede i Aaret 1811, og hvilke Steder. Huusmænd kunne vinde disse Præmier for halve Kæreder mod Gaard et mænd. For Træer, som flytte, fra et Sted til et andet, kunne de ingen lunde vindet, men allene for dem, som beviisliggen ere opelskede af Frø eller Qviste. b) For norske Bønder og Huusmænd udsættes stifte viis for de største Mængdet af Piil, Alm. Ask, AspSellie, Løn og Rogn, plantede i Aaret 1111, for ikke mindre end 500 Stykker, Selskabets andet Bæger et ler 5 Rd. for næst største Mængde, ikke mindre end 250 Stykker, det tredie Bæger eller 35 Rd. c. Og da det er bekiendt, et den canadske Poppel anbefaler sig ved An skiønne og hastire Vext og ved det Nytte, naa kan hare af Træet sel til Hegning, Skygge, Løe og Gavntømmer, saa udsatter Selskabet. For den største Mængde, ei mindre end 500 Stykker, cana disk eller americansk Poppel, plantede 1811, og som 1 Junii. Juli eller August Maaneder bevises at være i god Væxt, det andet Bæger eller 50 Rd. For næste Mængde, ikke mindt: en 250 Stykker, det tredie Bager eller er 35 Rd. Til disk Præmier kan enhver indfinde sig, og forbeholder Selskabet sig ved Belønninger efter Omstændighederne ydermer: at opmuntre dem som i til denne nettige Plantning have udmærket sig; endskiøndt de ved Plantnin gens Mængde ere overtrufne af deres Meddelere, d. End videre: Da Amager især er, efter sin Beliggenhed, særdeles beqvem til Bidie= og Pileplantning; saa udsætter og Selskabet for Amagen allene følgende Præmier: For den største Mængde af Vidler og Pile, ei mindre end 2000 Stykker, plantede paa Amager 1811, og som udi Funi eller Juli Maaned 1815 bevises at være ud god Vært, det andet Bæger eller 5 Rd. er eller 35 Rd. For den nækt Mængde, at mindre end 500 Stykke, det nede BægJu en kan vinde nogen af disse Præmier for de Slags Plantninger, som 4, kunne bruges enten til Kurvemager Arbeid, Kar= eller Tøndebaand, eller Huulestænger v., med mindre han beviser, at de virkeligen ere afsatte og have været tienlige til saadant Brug. Humlestængerne maae være i det mindste 6 Alen lange, Æskningerne indsendes inden sidste December 1815. Ligeledes udsættes efterfølgende Premier, ifør for Endesikkerternes Skri nemlig : i Liimfjorden, for dem, som plante de fleste Pile i Nærheden af denne Fjord Pile, tienlige til Tøndebaand, plantede i Aaret 1811 For den største Mængde Scipile-Træer, eller andet ikke mindre end 500 Stykker, 50 Rdlr. eller Selskabets andet Bæger. For den næst største Mængde, ikke mindre end 300 Stykker, det treds Bæger eller 35 Rdlr. ste Premier kunne ikke allene, som nær forrige, vindes af Bønden, med ogsaa af andre uden for Bondestanden; beg imod at plante dobbelte Mængder, nemlig : mod 1000, 600 og 300 Piles Plantning.