JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Der er en meget forunderlig Spaadom om Venedig: "Dersom du ikke forandrer dig", siger den til denne stolte Republik, "saa skal din Frihed, som alt vil til at flygte, ikke tælle et Aarhundrede over det 1000de Aar." Regner man nu Venedigs Frihed fra Oprettelsen af den Regjering, under hvilken Republiken blomstrede, ville vi finde, at den første Doge blev udnævnt Aar 697, og lægge vi nu eet Aarhundrede til et tusinde Aar, finde vi Spaadommens Mening bogstavelig at være denne: "Din Frihed vil ikke vare til Aar 1797. Nu erindre man, at Venedig mistede sin Frihed i Aaret 1796, den franske Republik 5te Aar, og man vil see, at der aldrig har været nogen Spaadom mere accurat, eller som mere nøiagtigt bekræftedes af Udfaldet. Man vil derfor sikkerligen erkiende disse tre Linier af Alemanni, adresserte til Venedig, for høist mærkelige, endskjønt Jngen har lagt Mærke til dem: Sennon cangi pensier, Pun secol solo Non contera sopra " millesimo anno Tua libertache va fuggende a volo. Mange Profetier have gjældt for saadanne, og mange Mennesker have faaet Navn af Profeter for meget mindre. (Alemanni levede for 270 Aar siden.) Det gamle Spanien. Hvor herligt og befolket et Land maa ikke Spanien fordum have været. Kalifen AlHakem, som herskede i Aaret 1167, lod alle sine Stæder og Byer tælle, og Udfaldet var følgende Fortegnelse. 6 meget store Stæder, 80 stærkt befolkede og 300 mindre store. Hvad man har forstaaet ved en stor Stad, kan man slutte af den daværende Hovedstads, Cordovas Størrelse, som havde 200,000 Huse, 600 Moscheer, 50 Hospitaler, 80 Skoler, og 900 offentlige Bade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Spaniens arabiske Behersker havde et Bibliothek i Paladset i Mernam, hvis Catalog udgjorde 44 Bind. Amerikas Erobring har nedstyrtet den forhen saa dristige og dannede spanske Nation fra dens forrige Storhed, den fik Rigdomme uden Arbeid, og disse gjorde den doven og uvirksom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Den endnu levende Monark i Persien, FethAli Schah, (der dog, som man har læst, skal have overladt Regjeringen til sin Søn Mirza) har 50 Sønner og 50 Døttre i Live. Et ligesaa stort Antal Efterkommere skal være død for ham. Hans Alder er nu omtrent 54 Aar. Alle høiere Embeder i sit Rige har han besat med sine Sønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Kjøbenhavns Børs, den 9 Septbr. 1825. Hamburg 2 M.a vista 209 Species 211.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Specier solgtes til Svenske Sedler 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103, 103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. ..... 190 1/2 191 Rbd. Sedl. 61 152 Rbs. Tegn. i Banco. 109 1/2 i Sedler. 992 100 Banco. 99 3/4 100 Banco. 105 1/2 106 i Banco. ere udstædte. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Efter det Tydske. Rbd. Sedl. 97 1/298 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme Til A. Oehlenschlæger. O store Sanger, Danias Digterdrot! Af hellig Gysen hæver mit Hjerte dybt, Naar gjennem Nordens Egelunde. Mørk Du, som Barden, i Natten, vandrer. Hvor Maanen hist sit Lys gjennem Skoven strøer, Fremrager høit, omkrandset af Steen og Mos, En Kæmpegrav, og rundt omkring er Løv, som den gulnende Høst har omspredt. Og dæmpet Raslen bærer fra Havets Strand, (Som Strengeklang, der, bølgende sagte, døer) En kelig Natvind, og hensuser Gjennem den hellige Høitids Stilhed. Der dvæler Dul og Lyren, utrættet, der En Guders Gave - dirrer i fuldest Klang Men over Grave, gjennem Skovnat Bæver paa Vinden den hid fra Søen. Med Tonen vækker Du af den gamle Grav De Barder op. De svæve som Skygger frem, Naar lette Skyer Maanen skjule, Skoven formørke, og atter svinde. Ned svæver Brage, han, som Dig Lyren gav, Ned svæve Helte, som Du fremmanede, Og fejre tyst, i Skovens Stilhed. Lyttende, Natten, til Morgenen graaner. Da synger Du - og mægtigen griber Dig Den Guders Nærhed, kyndige Mesteres Roes; Og hvad Dig Aandenatten lærer Lytte om Dagen vi til, og gyse. Saa synger Du. J fjerneste Eftertid Ei Mindesteen, som tyder paa Død, skal staae For Dig; - hvor er hans Grav, som Skotlands Helte besang? – og er død Homeros, J Sang Du lever, Dvæler i Norden steds, Dit elskte Nord! – saalænge Dit Øeland der Den høie Havets Bølge slaaer, og Søvinden bæver i Bøgeskoven. Og naar en Fremtids Skjald, i den gamle Takt, Opstemmer Sang i den slumrende Maanenat, Da glad og rørt, med Bardeskaren, Svæver Du lyttende gjennem Skoven. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 74. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 September 1826. Om Aarsagerne til lave Kornpriser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Vi behøve blot at mindes vore gamle Courantsedler, hvis Overflødighed i Aarene 1812 og 1813 nedsatte dem saa dybt, at man kjøbte 100 af dem for en Specie, for at tilstaae mig, at Spørgsmaalet, som vi have at besvare, er ikke hvad er Aarsag til de lave Kornpriser, men, hvad ere Aarsagerne til den Overflødighed, som er Skyld i de lave Kornpriser: Disse Aarsager ere: 1.) Nordamericas Kornproduction. Før dets Emancipation gik Korn fra Europa didhen, nu derimod udfører det aarlig omtrent 5 Millioner Tdr. Korn, som herefter aarlig vil forøges, og det bringer sit Forraad, ikke til de vestindiske Øer og Sydamerica alene, men endog til Middelhavet, Engelland og Norge. Ja selv i Kjøbenhavn spises nok nordamericansk Hvedemeel, fordi det, formedelst Hvedens fuldkomnere Afskalling og finere Sigtning er bedre end det danske Hvedemeel, hvilket vore Møllere afskalle og sigte endnu ligesom deres salige Forfædre. 2.) Ny opdyrkede Egne i Rusland, Polen, Krim og andre Steder. Saaledes udføres nu aarlig over 800,000 Tdr. Hvede fra Odessa, fra Egne, hvor tilforn intet Korn dyrkedes. 3.) Forbedret Agerdyrkning, hvilken, fornemmelig i de sidste 20 Aar, har ved Thaers og flere hæderlige Landoeconomers Skrifter og Bestræbelser, saavelsom og ved Regjeringernes medvirkende Foranstaltninger, gjort saa store Fremskridt i Tydskland, Preussen, Danmark, Sverrig, Polen, maaskee og i Frankerig, at der nu i disse Lande avles over det Dobbelte af hvad der avledes for Begyndelsen af det 19de Aarhundrede. En landeconomisk Skribent fra Hessencassel har dog, allerede for 18 Aar siden, havt en dunkel Forestilling om Følgerne af dette forbedrede Landbrug; thi i Annalen des Ackerbaues von Thaer, 3ter Jahrgang, April 1807, Pag. 436 siger han: "ich und meine Kinder werden noch nicht dahin kommen, Producte zu erzielen, one die Aussicht zu haben, sie nicht absetzen zu konnen; dieser ihre Kinder megen dann, menn sie under System - die Fruchtwexelsystem - nicht mehr haltbar befinden, sich ein anderes erschaffen." Men baade han og hans Børn, hvis de leve, ere nu, tilligemed os, allerede komne saavidt, thi det aarlige Overskud af Korn i ovennævnte agerdyrkende Stater, hvilket Overskud ikke staaer i Forhold til det Qvantum, som Engelland og Norge kunne modtage, selv om Høsten har været mindre frugtbar, vil nøde baade Regjering og Folk til et andet System og andre Forholdsregler, som hidtil alene have været beregnede paa en forøget Kornproduction og gode Kornpriser. Det er vel sandt, at Populationen, som allevegne tiltager saare anseeligt, gjør det aarlige Kornforbrug større, men Populationen, som tillige bidrager til en høiere Agricultur, vil alligevel, endnu i Secler, blive uden betydelig Jndflydelse paa Kornprisernes Stigen, saalænge den agricultoriske Videnskab stedse stiger og Jorden dyrkes efter Vexeldriftens Regler, fordi 4.) Kartoffelen træder i Kornets Sted a) til Brød for Almuen i mange Egne af det nordlige Europa, b) til Brændeviin; c) til Meel og Stivelse; d) til Føde for Heste og Fjederkræe) til Fedning for Sviin og Slagteqvæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Flere frimodige Yttringer og Skolelærernes Lønninger, og indbyrdes Underviisning. (Slutning; see forr. No.) Pag. 904 klages over at Præsten er fri for Skoleskat, og paa Landet betale Lærerne ei Fattigskat, men i Kjøbstæden maa de svare Skat til dem selv." Præsten er fri for den directe Skoleskat; den kan efter hans nuværende Stilling ikke være meget; men saa er Skole- og Fattigskat ogsaa de eneste, Skolelærerne betale, og begge ere de for Skolelæreren yderst ubetydelige, og udgjøre vel ikke 1 pCt. af hans faste, ham til bestemte Tider udbetalte Løn. J adskillige Kjøbstæder ansættes Skolelæreren ikke til at svare Skoleskat, men om det end skeer nogle Steder, saa er det ikke mere end der skeer med enhver Embedmand, der svarer Skat til sin egen Lønning. Hvad vilde Skolelæreren sige, om hans Embedslønning blev behæftet til Rigsbanken f. Ex. 400 Rbd. - 400 Tdr. Hartkorn, om Skolecassen nægtede ham Udbetaling af sin Løn, som Præsten saa ofte nægtes sine ved Loven og Anordningerne bestemte accidentelle Jndtægter, eller at han kun fik 50 Rbd. der, hvor ham er lovet 200 a 300 Rbdlr., og selv maatte sørge baade for Bolig og Jldebrand? og saaledes er det dog nu med Præsterne, saa mange, eller vel endog de fleste, Steder. Pag. 905 klages over at Kjøbstædskolelærerne ikke ere forefundne i aldeles sund Tilstand."Jeg har kjendt mange i alle Provindser, men har dog ikke bemærket dette; begriber heller ikke hvorfra det skulde reise sig, da de synes at leve et temmeligt sorgfrit Liv, og den idelige Omgivelse af unge Mennesker af sund og frisk Constitution, naar de holdes tilbørlig til Reenlighed, og Skolelæreren ogsaa tilbørlig paaseer denne, baade paa dem og paa sig selv, ikke kan have nogen skadelig Jndflydelse paa dem. Behag at beskue Præsten, og Menneskekjenderen. kan allerede i hans Aasyn læse hans nuværende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Pag. 906 har Forfatteren ansat et Værelse for en affældig Skolelærer til at døe i, til 50 Rbdlr.", hvilket dog er formeget. Han maa kunne faae et taaleligt Værelse i en Kjøbstæd, for 20 til 25 Rbd. aarligt. Pag. 907 siges at de private Jnstituter, ville giøre vore Borgerskoler overflødige." Det er rigtigt, men ingen Roes for Skolerne eller deres Indretninger. Jeg har flere Steder bemærket det samme. Vore Amts- og Districts provster have ikke været heldige i at indrette Borgerskolerne. De ville ikke ret passe til Kjøb stadens Tarv. De ere kostbarere, end de behøve at være, og de have en kostbar ordineret Kateket, hvis Fornødenhed de fleste Steder omtvivles. Hvad Skolelærerens Pag. 908 omtalte, "Nidkjærhed anbelanger, saa er det med ham, som med alle Andre, det er ikke Flid, Duelighed, Nidkjærhed, der forskaffer Mennesket Anbefaling, ablolut betragtet, men hans Foresattes Formening om at han er flittig, duelig, nidkjær &c. Det hedder endnu som forhen: Fac officium taliter qvaliter, sed sta bene cum Domino Priore. Flid, Nidkjærhed, Duelighed, som ikke ere det i Foresattes Øie, bære ingen af de at raaede Frugter – skade maaskee endog Den meget, der er det. No. 59 Pag. 937 og 938 tillægges den indbyrdes Underviisning en Virkning, som jeg ikke troer at den med Rette kan tillægges, nemlig at den har lettet Afgivterne til Skolevæsenet for Communerne". Det er mig ingensteds bekjendt, at dette er skeet. Allevegne, hvor den er indført, har den forøget Udgivterne, da den dog udfordrer en Deel Indretninger, som før ikke vare, og som for dens Skyld maa bekostes. Ogsaa i en anden Henseende troer jeg ikke, at den kan siges at have sparet, nemlig i den, at hvis den ikke var indført, da skulde der i adskillige Samfund indrettes nye Skoler. Her maa man dog spørge: Vare og disse Skoler aldeles nødvendige? Dette vil neppe af Nogen paastaaes, der kjender Localiteten og Forfatningen, og have end vore ærede Amtsprovster og Districtsprovster paastaaet dette, saa kan jeg dog ikke give den Paastand Bifald; thi Nødvendighed her er ikke andet eller mere end Beqvemmelighed, og om end Folkemængden er steget meget, især ved de mange Huusmænd og de mange uægte Børn, saa er den dog ikke steget saa overordentlig, at jo samtlige Børn kunne rummes i een Skole, naar man, istedetfor at bygge nye Skoler, gjorde Tilbygninger, hvor det maatte findes fornødent. Desuden maa man jo dog i det Tilfælde, at en Skole maatte ansees absolut nødvendig, først spørge, Kan og Samfundet udrede de dermed forbundne Bekostninger, Naar man seer de mange forsultne og nøgne Børn, saavel i Landsby som Borgerskolen, saa ønsker man: lidt mindre til Skolestuer og forøgede Skolelærere, og lidt mere til at afhielpe disse arme Børns første Nødvendighed, Klæde og Føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Jeg har forestaaet Borger- og Landsbyeskoler i mere end 25 Aar. Jeg kjender dem. Men at Alle kiende dem tilgavns, har jeg megen Grund til at paatvivle. Hvorfor den indbyrdes Underviisning ikke kan anvendes ligesaa godt i den øverste som nederste Klasse, mutatis mutandis, har jeg aldrig kunnet begribe. Jeg troer det er Fordomme, og at det store Skrig, der opløftedes imod den i Førstningen, afskrækkede dens Forsvarere fra at turde indføre den videre. Skaf os kun gode og bestemte Lærebøger i alle Discipliner, hvorider skal undervises, og anvend dem Tabelviis, hvortil man ordret kan holde sig; saa kan Methoden ikke allene indføres, men endog indføres med største Nytte, selv i de øverste Klasser, med mindre det skulde være usandt, in aliis docendis ipsi discimus. Forresten ere de mange Skoler, man vil spare, saavelsom og den Paastand, "at en Lærer ikke kan undervise mere end 20 Børn af Gangen (Pag. 939), overdreven, og skade kun den gode Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
No. 61 indeholder meget Sandt. Kun det, at Skolevæsenet overalt har forbedret Ungdommens Sæder", har jeg ikke fundet saaledes. Jeg har aldrig havt saa usædelige og uregjerlige-Confirmander, som fra de Steder, hvor Skolevæsenet er forbedret, især i Kjøbstæderne. At Forbedringen ikke er Skyld deri, indseer Enhver let; men Skolelærernes Ligegyldighed nogle Steder, og overalt den Mængde Børn, man samler sammen af alle Klasser, paa eet Sted, er, som forhen anmærket, den sande Aarsag, hvortil ogsaa Forældrenes tøileløse Liv virker sit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Hvad Forfatteren P. 940 siger om "Skole commissioner, at de maa være overordentlig nøisomme, naar de ville være tilfredse med, at een Lærer underviser 60 Børn; saa maa derved anmærkes, at Anordningerne ikkun forlange een Lærer til 80 Børn, hvilket ogsaa er tilstrækkeligt efter den gamle Methode, meget mere efter den indbyrdes Underviisning, saa meget mere, som de ere deelte i to Hold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
J Henseende til de bestaaende Skolecommissioner maatte man ønske en Forandring; thi jeg skjønner ikke rettere, end at de mere ere til Hinder for Underviisningen end til dens Fremme. Jeg tør endog, efter den Erfaring, jeg paa flere Steder har havt til dem, ansee det Hele for en Opposition mod alt hvad der af Præsten foreslaaes til Underviisningens bedre Indretning og livligere Fremme. Man vil og let see det, naar man betænker, af hvilke heterogene Materier de ere sammensatte. Paa Landet bestaae de af Præsten, Godseierens Fuldmægtig og een eller to Bønder. Godseierens Fuldmægtig bekymrer sig ikke om Skolen, uden forsaavidt som den foraarsager Jndtægt eller Udgivt, i sidste Tilfælde er han bestemt Opponent; Fæstebønderne. ere stedse af Godseierens eller hans Forvalters Mening. Er nu Præsten af anden Mening, saa er der 3 Stemmer mod een, og dermed er Sagen afgjort. Præsten, der allevegne ønskede at fremme Skolevæsenet, kan her ikke udrette det, han gjerne vilde. Skriver han til Directionen, saa faaer han maaskee det Svar: "Herr Pastoren gjør bedst i at conferere med Skolecommissionen in pleno og indberette dens Mening, da Directionen vil resolvere efter Omstændighederne." Naar Præsten har faaet dette Svar een Gang eller to Gange, saa tier han sikkerlig for Eftertiden, og dermed er hver Forbedring paa det Sted standset. Er der Selveiere eller andet Strøegods, saa ere Forstanderne ligesaavel af een Mening som hos Fæstebønderne: thi enhver Udgivt og Forandring bifalde de ikke. Hvor mange Ubehageligheder Geistligheden c: Præsterne have havt, og hvor mange Krænkelser de have døiet for at indføre den indbyrdes Underviisning, er ubegribeligt; thi Forvaltere, Fuldmægtige og Godseiere selv have stridt drabeligen derimod. Overalt er det en mislig Sag med Commissioner, hvor deres Medlemmer ikke staae paa eet Kulturtrin og have en Jnteresse for at fremme den Sag, hvorfor Commissionen er anordnet. - Som det er paa Landet, saa er det vel ogsaa omtrent i Kjøbstæden. - Ønsket om en anden Bestyrelsesmaade af Skolevæsenet er billigt, og vi ville da snart komme fra Formalin, hvori vi nu saalænge have hængt, til Realia, og disse ere dog Hovedsagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Jndenlandske Efterretninger. J det nyeste Hefte af schlesv. holst. Provinzialberichte berettes, at det Sølvtheeservice, som en stor Deel af St. Petri Menighed i Kjøbenhavn har foræret Dr. Kochen, er af 30000 Rbd. Værdie, og at Hovedstykket, Theemaskinen, veier 293 Lod. Den har den Jndskrift: "Den scheidenden Leyrer, Superintendenten Dr. Kochen, die zurückbleibenden Freunde aus der St. Petrigemeinde in Kopenhagen, am 3 Octbr. 1824." Ved Siden af denne Jndskrift findes paa en Plade Givernes Navne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Efter Anmeldelse i Adresseavisen fortsættes Underviisningen i Jnstitutet for Metalarbeidere fra Mandagen den 3die October førstkommende, paa sædvanlig Tid, om Aftenen fra Kl. 8 til 10 for Metalarbeidere og nogle andre Professionister, hvem Underviisningen, der gives, kan være nyttig, og fra Kl. 6 til 8 for Liebhavere. Til nærmere Oplysning tjener, at af det, hvori der gives Underviisning, er Dreining det, der antages for at være meest passende for Liebhavere. For denne Underviisning betales 12 s. Timen, som erlægges forud, for 40 Timer, med 5 Rbd. til Jnstitutets Fond. Ved Jnstituttet, paa store Kjøbmagergaden No. 66, erholdes speciellere Underretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Farver Tarliong i Aarhuus har undersøgt det af Hr. Deichmann & Comp. i Kjøbenhavn præparerede og omsendte Farvematerial, til ægte mørkeblaat Linned, og offentlig bekjendtgjort Resultatet, hvorefter den Qvantitet, der udfordres til 1 Pd. Linnedgarn, indeholder 1 1/2 Lod stødt Blaasteen, 8 Lod bruunt Træe, og iøvrigt Hvedeklid. Desuden er Massen prøvet til Farvning, og det har derunder viist sig, at Couleuren aldeles kan afvaskes saavel med Sæbe som med Lud, og bliver ukjendelig, naar Garnet blot udsættes enten for Solen eller Luften. Da tilmed dette Farvestof betales med 150 Pet over hvad det kan leveres til med passende Fordele for Producenten, saa har han ikke taget i Betænkning, med rene Ord at caracterisere dette Forhold. Undersøgelsen er anstillet med de Varer, Hr. Deichmann lader forhandle i Aarhuus, og for at Jdentiteten ikke skal kunne bestrides, og Andre kunne controllere mellem Varerne og de Guld og grønne Skove lovende trykte Sedler, som medfølge, har Hr. Tarliong forsynet sig med vedbørlig forseglede og betegnede Beholdninger. Da Beskyldningen er saa bestemt, og Hr. Deichmann har Patent paa sine Udsalgsvarer, kan den ikke heller blive uændset, til nærmere forønsket Oplysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
J Viborger Samler No. 105 læses følgende under (Jndsendt.) Da mange Forældre i denne Tid foruroliges ved Rygter om de naturlige Børnekopper, var det meget at ønske, at man i Aviserne fik nogen tilforladelig Underretning om denne almeenvigtige Sag, om denne Sygdoms nye Historie i Vensyssel, hvormange der have været angrebne, hvormange døde, om nogen af disse have havt Vaccinerne, om det ogsaa have været de ægte, eller de blot have havt Attester, &c. &c. Alt dette var saa meget mere ønskeligt at see noget om paa Prent, som de mundtlige Rygter pleie frygtelig at forstørre og overdrive, og som den frygtelige Sygdom nu forkort siden ogsaa er udbrudt i Jkast SogniHammerum Herred. - Paterfamilias.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Aalborg, d. 7 Septbr. J Løverdags Middag afbrændte et Vaaningshuus i Taaderup By medens Gaardens Eier var her i Byen. Jlden skal være opkommen ved Bagning. - Paa Øresunds Toldkammer clarerede den 3die September til Kl. 3 i Alt 231 Skibe, hvoraf 178 med Ballast, næsten lutter Engellændere, til Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Den 5te September endtes den offentlige Examen paa Aalborg Cathedralskole med sædvanlig Høitidelighed. Ni Candidater dimitteredes til Universitetet, nemlig: 1) Morten Jelstrup, Søn af afg. Lieutenant Jelstrup til Ridemanns=Mølle. 2) Peder Koefoed, Søn af afg. Etatsraad og Stiftsphysicus Koefoed i Aalborg. 3) Jens Mogensen Schibbye, Søn af Gjæstgiver Schibbye i Nibe. 4) Andreas Peter Prior, Søn af Pastor Prior i Hundborg i Thy. 5) Hans Peter Rømer, Søn af afg. Pastor Rømer i Hellevad. 6) Claus Gottlied Nyeborg, Søn af Proprietair Nyeborg i Thye. 7) Martin Thomas Rübner, Søn af afg. Apotheker Rubner i Aalborg. 8) Gerhard Jacob Koefoed, Søn af afg. Etatsraad og Stiftsphysicus Koefoed i Aalborg; og 9) Jacob Sletting, Søn af Søekrigscommissair Sletting i Kjøbenhavn. Ti nye Disciple optoges. Skolen tæller nu i Alt 60 Disciple, nemlig 16 i fjerde, 16 i tredie, 13 i anden og 15 i første Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-09-13
Blandede Efterretninger.