JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Udfaldet af Debatterne om den Artikel i Takadressen, det angik Spanien, har imidlertid paa en overraskende Maade godtgjort, at Mode har Kammeret for sig, og denne Ministeriets Seier vil vel drage flere andre, ved ligesaa vigtig Qvæstioner, efter sig. Disse Debatter medtoge flere Dage; de havde interessante Mommenter og de berømteste Talere af alle Partier vare paa Tribunen, men vi maae indskrænke os til at meddele det egentlige Resultat af denne Ordkrig. Det var en fiin Distinction, man stred om: enten skulde der i Adressen staae, at Regjeringen skulde vedblive at handle efter Qvadrupel=Tractaten", eller: at den skulde fuldbyrde Tractaten. Det Mole=Hebertske Amendement gik igjennem, uagtet Odilon Barrot henledte Opmærksomheden paa, at Udkastets Mening var: vi ville aldrig taale nogen Modrevolution i Spanien, selv om vi, for at hindre den, skulde maatte skride til en Jntervention, og at derimod Amendementet betydede: vi ville aldrig intervenere i Spanien, om end Jntervention skulde være det eneste Middel til at forhindre en Modrevolution. Under Debatterne snertedes Ministeriets System med den bemærkning af Mauguin, at det vel havde været lettere i 1834 at have dæmpet den spanske Borgerkrig, da man dengang kun behøvede et Par Eskadroner, for at bemægtige sig Dom Carlos; i 1836 talte man allerede om 25,000 Mand, og nu mener man at behøve 80000 Mand, naar man vil naae et heldigt Resultat; han bad at betænke, at man endnu kom til at behøve mange flere, naar først Don Carlos havde bemægtiget sig Madtid - da vilde 80000 Mand kun forslaae lidt, thi da vilde Frankrig komme til at kæmpe med flere Magter end med Spanien alene. Øieblikket, sagde han, var gunstigt for en Jntervention, thi aldrig havde den eurdiske Fred været mere sikker end nu, den eneste Magt, man maatte have et vaagent Øie med, var Rusland; men dette Land maatte tænke paa at læge de Saar, det havde lidt i Circassierkrigen, hvor en heel Hær var bleven oprevet. - Hr. Gurfot var den sidste, der i disse Debatter lod sig høre; han erklærede sig imod en Jntervention, i 8 Aar har Frankrig viselig fulgt Jkke=Interventionsprincipet og derfor har det øvrige Europa ogsaa fulgte det, men, saasnart Frankrig forlader det, vil det øvrige Europa ogsaa følge dette Exempel. Erklærede Frankrig, ved at antage Udkastet, at man, for at forhindre en Modrevolution, ikke vilde skye en Jntervention, vilde det ikke vare længe inden Spanien fordrede denne og da maatte Frankrig holde, hvad det havde lovet. Fra Jkke=Interventions=Politiken er Tilbagegangen mulig, men ikke fra den modsatte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Det Hebertske Amendement gik derpaa igjennem med en betydelig Majoritet og den følgende Dag antoges den hele Adresse med 216 Stemmer mod 116. For imidlertid nogenlunde at berolige den offentlige Mening med Hensyn til dette Udfald af Debatterne, forbereder Journal des Debats der ansees for Kongens Organ - Publicum paa, at Regjeringen muligen vilde, efter Englands Exempel, bevilge Spanien Krigs=Subsidier. Subsidier, hedder det, binde kun Yderen for den eengang stipulerede Sum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Tyskland. J en Skrivelse fra Rom udgives det for vist, at det østerrigske Cabinet har paataget sig at mægle imellem det preussiske og romerske Hof i det colnske Anliggende. Saaledes behøver man da vel ei at tvivle om, at Diplomatiken her gaaer en ny Triumph imøde, naar ikke imidlertid Kortene blandes altfor meget ved den i Rhinlandene unegtelig herskende Gjæring. En til Rom ankommen Coureer skal have bragt den østerrigske Gesandt Jnstructioner i Sagen, men den pressiske Geheimeraad v. Bunsen, som egentlig skulde underhandle i den med Paven, skal endnu slet ikke have kunne erholde Audients.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Kongen af Hannover agter, efter Forlydende, at iværksætte en Reform med sit Infanteri, det bestaaer nu af 16 Batailloner, hver med 5 Compagnier, men skal for Fremtiden inddeles i 20 Batailloner til 4 Compagnier hver Den numeriske Styrke bliver saaledes uforandret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Den preussiske Statstidende af 16de Januar indeholder følgende: "Belgiens revolutionaire Journaler rykke frem med de Forderationsplaner, man der gaaer svanger med, og vise, hvor uundgaaelig fornødent det var, i Tide, med største Alvor, at træde Alt imøde, hvad der kunde have fremmet disse Planers Udvikling. Under Overskriften: "Belgisk Rhinsk Confoederation, indeholder en af disse Journaler en Artikel, hvis Tone og Jndhold hører til de meest uforskammede, som den hierarchiskerevolutionaire Presse nogensinde har bragt for Lyset."¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
J Berlin er der andraget paa at forbyde den Würtburgske Tidende og endnu nogle andre bayerske Blade. Man erfarer, at en høitstaaende preussisk Retslærd har udarbeidet en Betænkning om, hvorledes vel Erkebiskoppen af Coln vilde være bleven behandlet, hvis hans Erkebispedømme havde ligget i Bayern. Denne Betænkning skal indeholde meget mærkelige logiske Slutninger, og man er i Berlin meget nysgierrig efter at vide, om de nu saa beredvillige baierske Blade vel ogsaa kunde have Lyst til at optage dette Actstykke.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Grækenland. Den 10de December udfærdigedes en Ordonnants, ved hvilken det tilstededes det græske Cabinets Præsident von Rudhart at nedlægge sin Post, efter gjentagne derom gjorte Begjæringer. Den besættes igjen med Zographos, der nu er overordentlig græsk Gesandt hos den høie Post. Det første Jndtryk, som denne vigtige Forandring gjorde, var Overraskelse, siden kom Eftertanken; thi deres Antal, som glæde sig over, at de Fremmede saaledes ganske iøvrigt ganske frivilligt - nedlægge al Jndflydelse, er kun lidet. Retsindige og forstandige Grækere opkaste nærmest det Spørgsmaal, hvorledes vil det nu gaae, og de besvare det fordetmeste med: det mindste ikke bedre. Ligner denne hele Begivenhed endogsaa en sædvanlig ministeriel Forandring i andre Stater, kan den dog let, baade for Grækenlands indvortes og udvortes Forhold, betegne et aldeles nyt Tidsrum. - Vel vil man trøste sig med, at Kongen nu vil tage mere Deel i den umiddelbare Bestyrelse, men han er meget ung og Staten ogsaa meget ung.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Atter en stor Jldsvaade at omtale. J Petersborg, hvor man vel kan sige, at Selvherskerdommet repræsenteres, ødelagde Luerne Selvherskerens Pallads; kort efter blev i London Verdenshandelens Repræsentantinde, Europas betydeligste Handelstempel, Luernes Rov og nu er i Paris en af de Bygninger, hvori Kunsten og det verdensselskabelige Liv fandtes i høieste Flor, det skjønne italienske Theater, nedbrædt til Grunden, Natten mellem den 14de og 15de Ds. Man havde om Aftenen givet Don Juan". J Slutningen af Stykket forestilles Helvedes Luer ved et stort Fyrværkeri Efter Forestillingen, 1/2 Time før Midnat, opdagedes, ved Brandfolkenes sædvanlige Undersøgelse, endnu intet Betænkeligt, men 1/2 Time efter hørte man en Knittren og Jlden brød ud, sandsynligviis opkommet ved nogle Funker, som havde skjult sig i Teppernes Folder. Uheldigviis var den store Vandbeholdning, som findes oven over ethvert af de store Theatre, tilfrossen og Hjælpen kom nu for sildig. Kl. 1 1/2 stod heele den inderste Deel af Skuespilhuset i lys Lue og en skarp Nordenvind formerede Jldens Heftighed. En af Directeurerne, Hr. Savarini, kastede sin Portefruille og sine kostbareste Sager ud af Vinduet og sprang derpaa selv efter, men slog Hovedet, mod en Steen og døde paa Stedet. En Søn af en anden Directeur blev reddet ved Hjælp af et Toug, som Brandfolkene tilkastede ham. Den Fløi, hvori Savorini boede, brændte ikke, da Vinden pludseligen dreiede sig; han vilde altsaa have været røddet, naar han ikke i sin Angest havde styrtet sig ud af Vinduet. Kl. 5. styrtede Taget sammen og Luerne stege nu til en Høide af 40 Fod. Endnu den 16de steg en tyk Røg op fra Ruinerne af dette store Theater, af hvilke kun de nogne Ydre mure ere blevne staaende. Den Dag skal man have arresteret et Par af Theatrets Maskinfolk, og om Aarsagerne til i Branden har man adskillige Rygter, der dog trænge til Bekræftelse. Sapeurernes Forvovenhed, under Anførsel af Oberstlieutenant Paulin og Capitain Mayniel skal hav været forhausende; i nogle Timer nedreve de med stor Livsfare Alt, hvad der kunde have givet Jlden Næring udenfor Bygningens Grændser. Desto sørgeligere er den uimodsige. lige Sandhed, at alle Nabohuse vare ligesom bestormede at tyvagtige Hobe, mod hvilke Jndvaanerne, med Pistolen i Haanden, maatte værne om deres Eiendomme, som dette Pak vilde have fat paa, for at - bringe den i Sikkerhed?
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Ved Forestillingen om Aftenen havde de Rollehavende ligesom overtruffet sig selv i deres Præstationer; aldrig havde Sangerinderne sunget saa fortryllende, aldrig havde man i de af Juveelsmykkede Damer straalende Loger let saa hjetteligt af den comiske Leporello, aldrig havde Directeuren Savarini været saa tilfreds med Opførelsen af Don Juan" og ingensinde havde Helvedsilden gjort mere Jndtryk paa svage Nerver end dennegang; Jngen anede at det var saa farligt, som et gammelt Ordsprog siger, at male Diævelen paa Væggen. Et Par Timer efterat man havde seet Helvedsflammen gjennem Jllusionens Briller, kunde man have antaget hele Bygningen for et sand Helvedes JldhavTyskland.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Fædrelandet. Aalborg, den 28de Jan. Aarle for Daggry forkyndte Regimentets Musik=Corps, ved den engelske Nationalsangs skjønne Melodi, Dagens Festlighed, for dette Samfund. Ol Du, hvis blotte Ord: Styrer hver Sol og Jord, Aandernes Aand! Fyrsten, som faderlig. Stræber at ligne Dig Skjærme Du naaderig, Med Almagts Haand. Med denne eller lignende Tanker hilses Dagen af det tro danske Folk i Borg som i Hytte. J større og mindre Kredse trindt omkring i Dannerstaten feires den med Tak til Ham, som lod Frederik seire over Døden, da den truede ham. Han forunde ham fremdeles Liv og Sundhed, saa lyder Dannerigets varme Bøn; thi: Gud bevare Kongen, er hver brav dansk Mands Løsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Beretning og Festlighederne i Dagens Anledning forbeholdt vi os senere at meddele og beklage, at vi maae gaae over til et sørgeligt Emne, ved atter at omtale en Jldebrand, som udbrød paa Festdagens Aften, noget over 9, i det her ligeoverfor paa den anden Side af Fjorden liggende Nørresundby. De nærmere Omstændigheder ere os ikke endnu bekjendte fra anthentiske Kilder, men ville senere blive meddeelte. Af Udhuse skal være brændt flere, af Vaaningshuse kun eet. Jlden rasede iøvrigt til langt ud paa Natten.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Blandede Efterretninger. Et Anliggende, som staaer i nær Berørelse med Statens finantsielle Status, er Bankens Mellemværende med Finantserne. Publicums Opmærksomhed har i det forløbne Aar været spændt paa denne vigtige Sags Udfald, men dens Afgjørelse synes ikke at være rykket nærmere. Bankbestyrelsen har paa det Bestemteste negtet, at Finantserne have noget retligt Krav paa at erholde det Beløb, som Bankistitutet i Altona har afgivet. Hele Nationen lidet under, at denne Sag staaer saaledes uafgjort, thi den nødvendige Fasthed og Orden i Finantserne kan ikke tænkes tilveiebragt, førend dette Spørgsmaal er bragt paa det Reene, og nu da Bankens Actiebreve ere udstedte og komme i Handel, maa det end ydermere i høieste Grad interessere Nationen, at kunne gjøre sig en klar Idee om Bankens Status, som ikke er muligt, saalænge man ikke veed, hvorlænge Banken vil beholde de aarlige 820,000 Rbd. Hs. Majestæt har nu opfordret Bankbestyrelsen til paany at tage dette Spørgsmaal under Overveielse, samt endelig forbeholdt sig at tage nærmere Bestemmelse om, hvorvidt Sagen kan afgjøres i Overeensstemmelse med de Forslag, som mulig fra Bestyrelsens Side kunne blive fremsatte, eller i modsat Fald blive henviist til Afgjørelse ved Landets almindelige Domstole. Der er altsaa henpeget paa, at Bankbestyrelsen, saafremt den ikke skulde finde sig overbeviist ved Generalprocureurens nye Jndlæg, muligviis kan indkomme med Forslag til en mindelig Afgjørelse. Mange ønske, at det maa komme til et Forlig, fordi enhver virkelig Decision i en vigtig og betydelig Pengesag ængstiger dem, eller fordi de i et saadant øine en Udvei for Finantserne til at kunne præstere Afbetalingerne paa Statsgjælden. Mange, nære derimod Frygt for, at naar Finantserne blive hjulpne paa denne Maade, vil Besparelsesystemet, af hvis snarlige og conseqvente Gjennemførelse Landets fremtidige finantsielle Stilling fremfor Alt er afhængig, blive forhalet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
J Allg. Zeitung af 11te Ds. læses en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 2den Januar, hvori det til Slutningen hedder.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Uagtet sine halvfjersindstyve Aar nyder Kongen nu varig Sundhed, og han er i sit Statsraad paa det Jvrigste sysselsat med at prove de fra Stænderforsamlingerne indkomne Sager. Han læser forud alle Acter nøiagtigt igjennem, og de høie Embedsmænd, som enten have Referat, eller ere tilstede ved Raadslagningerne, udtale lydt deres Beundring overden Jver, hvormed han sætter sig ind i enhver nok saa vanskelig Sag, og over det rigtige Blik, hvormed han bedømmer de discuterede Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Kjøbenhavnspostens Redaction er af flere theologiske Studerende bleven anmodet om at giøre opmærksom paa den Leilighed, de nyeste Begivenheder i Göttingen synes at frembyde til for Kjøbenhavns Universitet at vinde en udmærket Orientalist i Professor Ewald, ligesom det og kunde faae det siden Professor Davids Entledigelse ubesatte Fag i Stats videnskaberne fortrinligt besat, hvis det kunde formaae Dahlmann til at overtage denne vigtige Post.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
De eligerede Borgere i Nykjøbing p. F., Dhrr. Schmidt, Schulz, Bech og Kryger, have i Lollands=Falsters Stiftstidende taget til Gjenmæle mod et i samme Avis indrykket Angreb paa det i Forslag bragte Communalregulativ, som især dadledes, fordi deri Raadmænd fandtes ufornødne og fordi Borgerrepræsentanternes Antal kun ansattes til 6. J deres Forsvar sige de nævnte Borgere, at de finde det lige virkelig med Grund at kunne forlange, at man burde tøve med en saa haard Dom indtil senere Frugterne af det Nye viste sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Subskriptionen i Kiel for de 7 Professorer udgjør for Øieblikket 3000 Mk. Cour.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
J Collegial=Tidenden Nr. 1 meddeles i Anledning af en for høi Angivelse i Fædrelandet, at de reglementerede Gager ved den kgl. Direction for den almindelige Pensionskasse, og dens Secretariat for Aaret 1836 ere udbetalte med 5250 Rbd.; de ureglementerede Udgifter ved Directionen og dens Secretariat have i samme Aar udgjort 1881 Rbd. 63 s.; tilsammen 7131 Rbd. 63 s. Da Fædrelandet har anslaaet disse Udgifter til 12,000 Rbd. aarligt, har det beregnet 4868 Rbd. 33 s. formeget.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Af en Bekjendtgjørelse i Berlingske Tidende erfarer man, at der i Hovedstaden gives 40 Collections=Contoirer for det kgl. Tallotteri.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Fra Pressen i Kbhvn, er udkommet: "Om Damernes røde Næser. En særdeles nyttig Haandbog for det smukke Kiøn, indeholdende: om Forebyggelse af dette Onde, samt Raad og Midler til at lindre og til aldeles at helbrede det. Fremsat paa en morende og interessant Maade af en verdenskyndig humoristisk Læge. Med Portraiter, 40 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Blandt den betydelige Mængde Bøger, der sælges ved Auction efter afdøde Boghandler Brummer, findes i CaAlogen blandt flere nyttige Skrifter ogsaa anført en Bogmed den Titel: Lart de promener ses cranciers par un homme comme il fant den Kunst at tage sine Creditorer ved Næsen; af en Verdensmand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Posterne fra Kjøbenhavn vare ved Avisens Slutning endnu ikke komne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Ved Tallotteriets 1330te Trækning i Altona udkom: Nr. 32. 24. 87. 27. 41.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Bekjendtgjöreløer. 3 a 4 Lspd. gode nye Krølhaar ere at faae tilkjøbs, at Pd. 2 Mk. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de D.,der er læst inden Nykjøbing Bytingsret den 13de d. M. og vil blive læst inden den Kongelige Lands=Overret i Viborg, saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelige Vor Cancellieraad, By- og Herredsfoged Rummelhoff af Nykjøbing Kjøbstad, som Skifteforvalter i Kbud. Christian Rudolff Steen bergs til Skifterettens Behandling opgivet Bo sammesteds, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at han ved Proclama subpoena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Barsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stifts Avis trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo, med deres Paastand at fremkomne og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten, at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 10de Januar 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Under Vor Kongelige Segl. (L. S. R.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentsen. Jacobsen. Bevilling for Skifteforvalteren Os Elskelige Cancellieraad Rummelhoff til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Christian Rudolff Steenbergs Opbudsbo i Nykjøbing." indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Christian Rudolff Steenbergs til Skiftebehandling, opgivne Bo heraf Byen sub poena præclusi & perpetui silentii, til, inden fornævnte Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Paa mit Contoir vil Fredagen den 2den Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, og fremdeles hver 4 Uger ved samme Klokkeslæt, blive afholdt Skiftesamling i Boet. Ved den første Skiftesamling vil blive taget Bestemmelse angaaende Salg af de Boet tilhørende Vahre, Ind- og Udboe, ligesom og med Hensyn til Jnddrivelse af Boets udestaaende Fordringer. Nykjøbing paa Morss, den 20de Januar 1838. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-29
Forpagtning. I Henhold til den foreløbige Bekjendtgjørelse af 31te f. M. stilles Lundgaard og Padkjer Hovedgaarde, der drives ved Hoveri, til offentlig Auction, til Bortforpagtning fra 1ste Mai d. A. i en Sædeomgang, Tirsdagen den 27de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, her paa Bjørnsholm, efter fremlæggende Conditioner, som forinden Auctionen ere at erholde til Eftersyn paa Postcontoirerne i Aalborg, Thisted, Viborg, Randers, Aarhuus, Horsens og Odense, hos den Kongelige Godsinspecteur paa Edelsborg, i det jydske og lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, samt her paa Bjørnsholm hos Undertegnede, der paaviser Eiendommene og paa Anledning meddeler nærmere skriftlig eller mundtlig Oplys lysning om hvad Liebhavere maatte ønske at vide, Eiendommene betræffende. Tillige bringes det herved til offentlig Kundskab, at Øen Live, under Bjørnsholms Gods, samme Dag og Sted, bliver opraabt til Forpagtning i et Sædeomløb, fra 1ste Mai d. A. at regne, dog med Forbehold af Øens Skov og 2de paa Øen etablerede Huse med Tilliggende. Øens øvrige Tilliggende udgjør omtrent 360 Tdr. Land Ager, Eng, Kjær og Hede, som bærer 11 Tdr. 3 Skpr. contribuabelt Ager og Engs Hartkorn. Besætning m. v. medfølger, og det bemærkes, at Afgiften for Tiden er 200 Rbd. Eiendommen paavises af og Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede fra 1ste Marts førstk. Bjørnsholm pr. Aalborg, den 27de Jan. 1838. Wulff, Forvalter ved Bjørnsholms Gods.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
England.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
Foranstaltningerne mod Opstanden i Canada tage en Vending, man neppe havde ventet. Det er længe siden, at den engelske Regjering tog saa omfattende, kraftfulde Forholdsregler med en saadan Hurtighed og længe siden, at Parlamentsdebatterne førtes med saamegen Aand og Lidenskabelighed. Dronningen har udnævnt Lord Durham til Generalgouverneur, Viceadmiral og General-Capitain i alle brittiske Colonier paa Nordamerikas Fastland og en Tillids=Adresse, som eenstemmig gik igjennem i Overhuset, og ved en overordentlig Majoritet blev læst første Gang i Underhuset, er han udrustet med al en fredsstiftende Dictator Myndighed. Tillige vise disse storattede, overordentlige Beslutninger, som ved denne Leilighed ere fattede af de statskloge, forretningsdygtige skarpt og vidt seende Mænd i Ministeriet og i Storbrittanniens lovgivende Forsamlinger, at de øine en uhyre Fare og Vigtighed ved Begivenhederne i og om Canada, skjøndt det vel ogsaa har hørt med blandt Ministeriets Motiver, at fjerne Lord Durham, hvis Betydning og politiske Nødvendighed for Englands offentlige Anliggender i Fremtiden steeg med hvert Øieblik, saa at han lod til at maatte blive endnu mere for det, efter alle Aspecter, varige Whigherredømme, end Lord Wellington var for Toriernes Herskertid. Det var Lord Russel, der indledede Debatterne om denne vigtige Gienstand ved, i Mødet den 16de, at foreslaae en Adresse til Dronningen, hvori man aflægger hende Tak for at have meddeelt Parlamentet de fornødne Documenter, angaaende Urolighederne i Canada; forsikkrer hende, at begge Huses muligste Omhyggelighed vilde blive rettet paa at tage saadanne Forholdsregler, som Omstændighederne for Tiden maatte gjøre fornødne; yttrer hende Parlamentets dybe Beklagelse over, at et misfornøiet Parti i Canada har taget sin Tilflugt til aabenbar Vold og Rebellion, i den Hensigt at unddrage sig fra sin undersaatlige Lydighed mod Kronen; erklærer hende Parlamentets Tilfredshed over, at disse Hensigter baade hos Dronningens loyale Undersaatter i Nordamerika og hos de kongelige Tropper have funden kraftig Modstand og tilkjendegiver Forsikkring om, at Parlamentet, skjøndt stedse beredvilligt til at afhjælpe virkeligt grundede Besværinger, er fuldkommen bestemt til at understøtte Hendes Majestæts Bestræbelser for at undertrykke Opstanden og gjenoprette Roligheden. Et Medlem androg paa at opsætte Debatterne om denne vigtige Sag blot til næste Dag, men selv denne ubetydelige Opposition, om den i en saadan Sag kan kaldes saaledes, blev ved Afstemning forkastet med 188 Stemmer mod 28 altsaa ikke været talrigt besøgt den Dag) og Adressen gik igjennem uden Afstemning. Dronningens Svarpaa denne Adresse var naturligviis et Udtryk af Taknemmelighed og af Tilfredshed med Parlamentets ved denne Leilighed tagne Bestemmelser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-31
J et vidtløftigt Foredrag, der i Englands Aviser af allerstørste Format optager 5 tættrykte Spalter, udviklede Lord Russel endvidere det System, man bør følge i Canada. Den nærværende canadiske Regjeringsforfatning skal suspenderes paa 3 Aar; en Forsamling, bestaaende af 10 Repræsentanter fra hver Provinds, tilligemed 3 Medlemmer af det lovgivende Raad, skulde udarbeide et Udkast til en ny Forfatning, hvilken da bliver at modificere og senere at bekræfte af Parlamentet.