JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-06-07
Storbritannien og Jrland. London, den 31te Mai. J Underhusets Møde igaar discuteredes den anden Læsning af Billen angaaende en Reform af Underviisningsvæsenets Tilstand og nye Universiteters Oprettelse i Jrland. Jndenrigsministeren erklærede, at Regjeringen ikke var tilsinds at indlade sig paa de af de catholske Biskopper, foreslaaede væsentlige Forandringer i Billen; Regjeringen androg for Øieblikket kun paa billens anden Læsning; vel kunde, naar Billens Princip antoges af Huset, Modificationer, der ei strede imod Principet, foretages under Comiteforhandlingerne, dog kunde han ei undlade at bemærke, at Regjeringen ei vilde indrømme de af de catholske Biskopper i deres Besværingsskrivelse til Lord-Lieutenanten af Jrland opstillede Hovedfordringer, som Regjeringen maatte misbillige. Denne vigtige Erklæring fra Jndenrigsministerens Side dannede Themaet for den derefter følgende Debat. Den torystiske Opposition foreslog ved Lord John Manners det Amendement at billen først efter 6 Maaneders Forløb skulde læses anden Gang (d. c. Billen skulde forkastes), og begrundede sit Andragende paa den Clausul i Billen, der foreskriver at ingen Studerende ved de nye Universiteter maa tvinges til at høre theologiske Forelæsninger eller til at aflægge en bestemt Troesbekiendelse (a religious test) som betingelse for hans Optagelse i Universitetet, – en Clausul, der, saaledes som Lord Manners udtrykte sig, gjorde Billen uværdig til at at ansees som en Forholdsregel til at fremme Underviisningen, og tvang ham saameget mere til den stærkeste og meest energiske Modstand imod Billen, som man af selve Jndenrigsministerens Mund havde modtaget den Erklæring at Regjeringen ikke tilsigtede nogen Forandring i Lovudkastets Princip. Tillige henledede han Husets Opmærksomhed derpaa, at Billen aldeles ikke var afnogen practisk Nytte, da saavel den catholske som den protestantiske Clerus i Jrland var fiendtlig sindet imod den nye Forholdsregel, og endte sin Tale med at anbefale det af O'Connell nylig udhævede Forslag at indrette for Catholiker, Episcopale- og Presbyterianere særegne Universiteter med theologiske, af Staten lønnede Professorer. Dette Forslag bekæmpedes af Sir James Graham der tillige yttrede sig om Biskoppernes Memorandum, og dadlede de af de catholske Biskopper opstillede Fordringer, hvilke Ministeren forkastede som aldeles antagelige. Sir Robert Jnglis stemplede den ministerielle Bill som en ny kæmpemæssig Plan for ugudelig Opdragelse, og Discussionen udsattes.
Viborger Samler, 1845-06-07
Overhuset har efter en lang Discussion forkastet den anden Læsning af Lord Radners Bill, der gik ud paa at indeslutte i bestemte og snevre Grændser Statssecretairernes Ret til at aabne Breve. Man erkjendte i Almindelighed, at billen i og for sig selv var høist mangelfuld, og det blev derfor let for Lord Stanley, Minister for Colonierne, at bekæmpe Billen, hvorhos han tillige greb denne Leilighed til at opstille Grunde for Bibeholdelsen af den ministerielle Ret til at brække de saakaldte mistænkelige Breve. Men med Kraft reiste den som Stridsmand for den constitutionelle Frihed høitagtede Lord Denman, Overdommer i Queensbench, sig imod hine usle Theorier, der gaae ud paa at gjøre Regjeringen til blotte Redskaber for Politiet. Lord Denman understøttedes af Lord Campbell, hvorimod Lord Brougham og Lordcantsler Lyndburst forsvarede de ministerielle Jnteresser. Resultatet af Discussionen var, at 55 Stemmer, imod 9 erklærede sig for Billens Forkastelse. Efter de sidste Efterretninger fra Sierra Leone er det lykkets den ved den vestafricanske Kyst krydsende engelske Dampbaad Hydra efter to beftige Fegtninger i Bugten ved Benin at bemægtige sig de tvende berygtede og velbevæbnede spanske Feluker Huracan, og "Pepita. Man regner at disse Slaveskibe, der saa ofte ere undslumne fra deres Forfølgere, aarligen overførte til America 3000 Slaver. Begge de erobrede Skibe vare sysselsatte med at indtage deres Ladninger; "Huracan, havde endnu kun 20, men Pepita allerede 512 Negre ombord. Mand skaberne bestode af fortvivlede Galgefugle, der foruden Slavehandel ogsaa dreve Sørøveri. Under den virksomme Commodore Jones ere de engelske Krydsere meget heldige i Aar; thi i dette Aars første Qvartal ere allerede 15 Priser indbragte til Sierra Leone.
Viborger Samler, 1845-06-07
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-06-07
Kjøbenhavn. Som bekjendt støder Hs. M. Kongens nuværende Sommerresidents, Bernstorffs Slot, op til det smukke Ordrups Krat. Dette er som ved et Trylleslag, i en Tid af 6 Dage, blevet forvandlet til den nydeligste Lystskov med Svadseregange, Alleer, Græsplainer osv.; men henved 600. Arbeidere skulle ogsaa have arbeidet herpaa fra om Morgenen tidligt til Midnat. Det er saaledes at vente, at Ordrup Krat mere end forhen vil blive et Valfartsted for Kjøbenhavnerne, indtil Anstalten ved Klampenborg tager Luven fra det. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1845-06-07
J Anledning af Kongen af Preussens Ankomst til Kjøbenhavn vil der paa trende Aftener gives følgende Forestillinger paa det kgl. Theater: Huguenotterne", "Wilhelm Tell." og Balletten "Rafacl. J "Wilhelm Tell vil den unge Hr. Liebe for første Gang optræde i Hr. Hansens Parti som Wilhelm Tell. – Paa Løverdag Aften giver kongl. Skuespiller Hr. Holst den første af de tre Forestillinger paa det kgl. Theater, hvortil han har erholdt høiere Tilladelse. Denne Forestilling, der assisteres blandt Andre af Fru Heiberg, kommer til at bestaae af Venusbjerget", lyrisk Drama i 5 Acter med Musik af Rung, og til Slutning en Dands. Til næste Forestilling vil gives "Pottemager Walter, man siger til Jndtægt for Fru Heiberg. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1845-06-07
Til en Forestilling paa det kgl. Theater, som Fru Heiberg i Løbet af Juni Maaned har erholdt Tilladelse til at give, vil der blive opført et nyt Lystspil af Prof. Heiberg: "Belmann, med Sange til Melodier af den berømte svenske Digters Epistler. Ovenpaa den for Brygger Jacobsens Regning gravede Jordkjælder i Volden, til Opbevaring af saakaldte baiersk Øl, vil der blive bygget en saakaldet Ølhalle for Gjæster, der ønske at forfriske sig med dette Slags Øl. Som bekjendt findes slige Ølballer i de fleste tydske Byer.
Viborger Samler, 1845-06-07
J en af de kjøbenhavnske Omnibusser, der kjørte mellem Amagertorv og Frederiksberg, har en Mand tabt en Tegnedog med 900 Rbd. Han udlover 300 Rbd. i Douceur for dens Tilveiebringelse. (Kbhpst.) J det nylig paa C. A. Reizels Forlag udkomne "Supplementbind til Biblth. for Læger 1844, hvilket indeholder "Det kongelige Sundhedscollegiums Forhandlinger for 1844, meddeles, ved Siden af Collegiets Skjøn i Justitssager, dets afgivne Betænkninger og Erklæringer, dets Svar paa Anmodninger og Forespørgsker, og dets egne Jndstillinger og Andragender, en Mængde særdeles interessante Oplysninger med Hensyn til Sygdoms=Forholden i Danmark, efter Medicinalberetningerne for 1843. Vi skulle deraf tillade os at optage, hvad der i saa Henseende er anført om "Fødemidlerne" Kun meget faa Steder udledes Sygelighed eller enkelte Sygdomme af Fodemidlernes Beskaffenhed. – Paa Bornholm tilskriver Grøve den i Aarets sidste Maaneder blandt en Mængde Børn af den fattigere Classe herskende hyppige Diarrhoe og Kolik for endeel den altfor store Nydelse af Kartofler, som paa den Tid opgravedes. J Ribe Stifts Physikat (Ribe-, Veile- og Ringkjøbing Amt) gjør Gad paa Romo opmærksom paa den umaadelige Nydelse af Brændeviin som Aarsag tilde der hyppige dyspeptiske Sygdomme. "Rum og Brændeviin, siger han, blandede med varm Kaffe, nydes af begge Kjøn, i enhver Alder, til ethvert Maaltid, og da Punschen udgjør Hovedbestanddelen af Maaltidet, saa holdes der mange Maaltider om Dagen. Hvilket umaadeligt Misbrug, der her gjøres af denne fordærvelige Drik, vil skjønnes, naar jeg bemærker, at Øen Rom, med sine 1350 Sjæle, hvoraf imidlertid 3 a 500, i mere end den halve Tid af Aaret ere fraværende paa Soreiser, hvortil de her fra Øen ikke blive provianterede, desuagtet forbruge aarligen for en Sum af henimod 3000 Courantdaler Brændeviin, og dog erholder man her Brændeviin for 12 Rbs. pr. Pot. Forgjeves har jeg bestræbt mig for at tydeliggjøre Jndbyggerne det Ødelæggende i denne væmmelige Drikken; Vanen er altfor indgrøet. Man maatte være berettiget til at antage, at Drankergalskab, paa et Sted, hvor der gjøres en saa frygtelig Misbrug af Brændeviin, hørte til Dagens Orden; dette er imidlertid ikke Tilfældet, men en Sløvhed i de aandelige Evner, en uovervindelig Ulyst til at beskjæftige sig med Noget, der paa nogen Maade kan anstrenge den ædlere Deel af Mennesket, er umiskjendelig."J Kolding troer Marcussen, at den store Mængde Ormetilfælde og Skrofler baade blandt Voxne og Børn har sin Grund i de mange melede Spiser, som Bønderne nyde, og i de mange Hvedebrødskager, Pandekager og Kartofler, som de fylde deres J Viborg Stifts Børn med til enhver Tid af Dagen.
Viborger Samler, 1845-06-07
Physikat mener Lind, at fra Næringsmidlernes Godhed gjør rekjødet en Undtagelse, hvilket sjeldent skal være at erholde godt. Studen er en Udførselsartikel, som især gaaer tilHertugdommerne og Øerne, og det er en Sieldenhed, at en enkelt falder i de herværende Slagteres Hænder, som de da ordentlig lade bekjendtgjøre i Avisen. Vi maa derfor i Almindelighed nøies med Kjødet af gamle Koer, fedede paa Bærme, uden Saft og Kraft og ofte ikke til at tygge, og endda være tilfredse, naar der ikke stundom kommer Kjød iblandt af et selvdødt Kreatur. Slagtere er her nok af baade i Byen og paa Landet, men, med en sjelden Undtagelse have de ikke lært deres Profession ordenlig, og jeg veed ikke, om nogensomhelst Forpligtelse paaligger dem. Da imidlertid Kjød er en Artikel af stor Vigtighed, og Erfaring lærer, at selv den kyndigste Huusmoder ikke vel er istand til at skieldne imellem godt og slet, saalænge det er raat, og det derfor maa tages af Slagterne bona side, saa var det vist ønskeligt, at ingen uden eedsvorne Slagtere med bestemte Forpligtelser tillodes Salg af Kjød. Ligeledes bemærker han at der i Viborg og Omegn forbruges en uhyre Mængde Brændeviin. "Jkke nok, at man paa Torve- og Markedsdagen og ved enhver anden Anledning ideligen seer drukne Mennesker af Almuen baade fra Landet og i Byen; ogsaa den huuslige Drikfældighed (procula inter lares) er almindelig, selv hos den bedre Almueklasse. Selv yngre Fruentimmer af den simple Classe, ja Børn drikke med Fornøielse deres Snaps. Den daglige Forbrug af Brændeviin er i det Hele meget for stor, endog i de ordenligere Borgeres og Bønders Huse. Det har derfor ofte undret mig, at delirium tremens ikke hyppigere forekommer, end den giør, ganske sjeldent er det vel ikke i Byerne, men forholdsviis dog langtfra saa almindeligt som i Kjøbenhavn og andre store Byer. Landmænd og Bønder synes kun lidet at være underkastede dette Onde, hvorfor de vistnok ene og alene kunne takke den idelige Bevægelse og Færdsel i den frie Luft, aldrig veed jeg at have seet nogen Bonde med delirium tremens. Da den Misbrug af Brændeviin, som jeg her omtaler, finder meere eller mindre Sted iblandt Almueklassen over hele Landet, saa mener jeg, at vore Maadeholdenhedsselskaber fremfor Alt skulde rette sine Øine derhen; thi ved at faae denne Misbrug indskrænket vilde uendelig Gavn bevirkes." Han mener imidlertid, man meere skal stræbe til Jndskrænkning, end til fuldkommen Forkastelse, og antager, at der og fra Regjeringens Side kunde træffes flere dertil sigtende Bestemmelser ligesom andetsteds. J Skive mener Lumholdt, at det der slette Brod var Aarsag til Typhustilfældene og Ulrich udleder en Typhus-Epidemi om Sommeren i Fieldse By af Mangel paa drikkeligt Vand.
Viborger Samler, 1845-06-07
J "Loll. Fal. St. Td. af 31te Mai berettes fra Nykjøbing Følgende: J Torsdags Eftermiddag Kl. 45 afbrændte Peder Rasmussen Lolliks Fæstegaard i Vaaelse, medens Mand og Kone og de fleste af Gaardens øvrige Beboere vare fraværende til et Gilde i Byen. 4 Heste, 5 a 6 Køer, samt alt Udbo og Jndbo, paa ganske Ubetydeligt nær, brændte, hvorved Fæsteren, der Jntet havde assureret, i et Øieblik er fra Velstand bleven stedt i Armod, og det ved et ulykkeligt Jndfald – thi Mere tør man vel ikke kalde det – af hans 29-aarige, aandssvageStedsøn, Rasmus Jensen, der var ene hjemme med 2 af Pigerne og i det optagne Forbør har forklaret, at han har taget nogle Frictionssvovlstikker frem af sin Kiste, med dem begivet sig til Gaardens nordre Længde, hvor han vidste der laae endeel Foder, strøget Jld i Svovlstikkerne paa Væggen og derpaa antændt Foderet, som han igjen forsøgte at slukke, da han saae det brænde, men forgjeves, hvorefter han fjernede sig fra Bygningen, og hialp siden, medens Gaarden brændte, med at redde hvad han kunde, Denne Forklaring har han afgivet meget beredvillig og med en rolig Ligegyldighed, som synes at vidne om, at han ikke er sig det Brødefulde og Sørgelige i sin Gierning bevidst; han veed ikke at angive, hvorfor han har udøvet den, og nærer navnligen ikke Had eller Uvillie mod sine Forældre eller Andre. Han er arresteret.
Viborger Samler, 1845-06-07
Odense, den 3die Junii. Jgaar blev ved Bytingsretten paadømt en ikke alene her i Odense, men endogsaa, som man hører, paa Kjøbenhavn og Hamborgs Børser, meget omtalt Vexelsag imellem det herværende hæderligt bekjendte Handelshuus Jens Nielsens Søn og den ligesaa bekjendte Kjøbmand Hr. Elias B. Muus. Domsconclusionen gaaer ud paa, at Hr. Muus skal med Renter tilbagebetale Huset Nielsen en Summa af circa 1500 Mk. Bco., hvilken Summa Hr. Muus havde formaaet sig udbetalt af Huset Nielsen. Desuden er Hr. Muus idømt Processens Omkostninger med 50 Rbd. Nogle i denne Sag imod Hr. Muus af Hr. Procurator Tommerup brugte ikke umærkelige Udladelser ere ikke blevne mortificerede. (Hr. Av.
Viborger Samler, 1845-06-07
Preetzer Ugeblad indeholder følgende Skrivelse fra Kiel under 21de Mai. Naturligviis taler man her meget om de andre paatænkte Jernbaner. Men ogsaa om Kongen af Preussens Reise til Kjøbenhavn ere mange Formodninger ja endog Rygter i Omløb; dog mindst troer man et sig her udbredende Rygte, at den nærmeste Fremtid vil bringe en Forandring, ifølge hvilken Toldgrændsen mellem Jylland, og Slesvig skal falde bort, hvorimod der skal oprettes en Toldgrændse mellem Holsteen og Slesvig, for derved at lette og forberede en snart forestaaende Tilslutning af Holsteen og Lauenborg til den tydske Toldforening, hvoraf da Lybeks og Hamborgs Tiltrædelse vil blive, om ikke umiddelbar en Følge, saa dog maaskee en Betingelse. Med disse Hensigter bringer Rygtet i Forbindelse, at Slesvig og Jylland skal danne et fælleds Gouvernement og en sæl leds Generalkommando under Hs. K. Høihed Kronprindsen, hvorimod Holsteen-Lauenborg skal danne et Gouvernement og en Kommando for den nuværende Statholder. Her holder man Rygtet for et tomt (?) og seer i dets Virkelighed Kiels Undergang. Skulde Holsteen høre til den tydske Toldforening uden Slesvig (lide Ulykken alene),at Slesvig altsaa skulde beholde langt lavere Toldsatser, end Holsteen og Hamborg, saa vilde naturligviis Vare færdselen fra Hamborg over Kiel til Slesvig og Danmark ophøre, og i de slesvigske Havne og Storstæder, (Flensborg, Haderslev o. s. v.) opstaae en selvstændig directe Handel, som hidindtil har været i Hamborgs Hænder. Dog synes herved at være overseet, at endnu et Tredie er muligt, nemlig en Handelstractat mellem den dansk slesvigske Toldstat og den tydske Toldforening, hvorved det Haarde og de store Forskjelligheder maatte udnævnes. Thi vi maae, hvordan det gaaer, stedse kjøbe vort magre Qvæg i Slesvig og Jylland, og der vil hengaae mere end Menneskealdere, førend Slesvig og Danmark kunne undvære tydske Manufacturer og Fabrikater."
Viborger Samler, 1845-06-07
Thisted Av. beretter nu at det var Dueholm Veir mølle ved Nykjøbing som Lynilden i Tirsdags antændte og som aldeles nedbrændte tilligemed et betydeligt Parti Korn der laae i Møllen. Den Mand Lynilden dræbte, var en Skolelærer i Liørslev, der blev ihielslaaet paa Marken; han havde en Spade i Haanden, som formodentlig har tiltrukken Lynilden, da Straalen havde truffet og splintret denne. En Pige der gik ved Siden af ham besvimede, men blev snart bragt tillive. – Samtidig dermed slog Lynilden ned i et Huus i Bjerby, men antændte kun Gavlen, saa at man ved Nedrivning snart fik Jlden standset.
Viborger Samler, 1845-06-07
Den 31te f. M. opkom Jld i et af Kjøbm. Gjerløv i Kliim nylig anlagt Bagerie, som tilligemed Nabohuset, tilhørende Jfr. Wedicke, inden 1 Time nedbrændte til Grunden. Hr. G. fik kun reddet Sengeklæder og Gangklæder, og Jfr. Wedicke en Deel af sit Bohave, imedens en stor Deel Korn, Linned m. m., der laae paa Loftet, blev et Rov for Luerne; tvende Sviin indebrændte. Kun det første Sted var meget lavt assureret. Jlden formenes opkommen ved Bageriet, som var i Gang. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1845-06-07
Viborg. Det var i Torsdags at Liget af Frue Wilhelmine Jespersen, fød Stochfleth, henbares til det stille Gravkammer, der nu indslutter det Jordiske af en sand ædet Danneqvinde, hvis altfor tidlige Bortgang ei alene har efterladt et dybt Jndtryk paa hendes Nærmeste men paa Enhver, der kjendte den Afdødes Værd som Kone, Moder og Slægtning. J Sørgehuset, hvor en talrig uindbuden Skare havde indfundet sig for at vise den Hedengangne den sidste Ære, blev nedenanførte særdeles smukke Cantate afsjungen, og ved Graven tolkede Hr. Stiftsprovst Ursin i meget træffende Ord den Afsjeledes huuslige Dyder som Ægtefælle og Moder. Qvi mørknes mangt et Øie nu Og Du, som hende gav Din Tro Dit fulde Hjerte Af Sorgens Taare? Hvi tynge Veemods-Tanker nu 1 Et trætte skulle vi med Trøst Din bittre Smerte. Hvert Bryst saa saare? - Et sieldent Hjerte slaaer ei meer, Du mindes kun det faare Lys, Mens her hun leved O kunde Klage, Og seer ei end det Himmellys, Dig kalde fra din lange Søvn Hvortil hun svæved. Til os tilbage. Men Trøsten boer hos Livet Herre, Men Trøsten kommer vis fra Livets Gud. At elsket, lykkelig som Faa, Ja aræd kun, moderløse Smaa For sieldne Moder. 3 Ungdoms-Glæde, Og græder, elskte Gamle J. At rives bort fra Elskte, som Da Søster, Broder, Nu trøstles græde: Hvormangen Livsblomst segned hen, Til Barndomsmemmet hendes Hr. Alt længe stundede Med Dig herneden. - Sit rette Barndomshjem hun fandt, En talrig Kredses bedste Lyst! Da ind hun blunded: Ak brudt er Kieden! Men Trøsten boer hos Livets Herre, Som Børn J samles skal hos Livets Gud!
Viborger Samler, 1845-06-07
Ved Tallotteriets 1450de Trækning i Altona, den 3die Juni, udkom: Nr. 90. 2. 46. 6. 54.
Viborger Samler, 1845-06-07
Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg, til Aarhuus, den 5te Juni, Cancellist Dahl, Hr. Waagepetersen, Kjøbmand Lange med Kone, Jfr. Boetmann, Pastor Hansen, Proprietair Kieldsen, med Kone, Pastor Schmidt med Søn og 2 Døttre, Jfr. Hviid, Proprietair Abell, Hr. Krieger, Kjøbm. Samson og Steenfeldt, Handelsbetjent Metz, Hr. Klempner, Kobbersmed Wetterstrøm, med Kone, Jfrne Hoslund, samt F. og S. Palludan, Samse: Skibscapt. Baggesen, Forpagter Mackeprang med Kone, Frøken Friis.
Viborger Samler, 1845-06-07
Jmorgen prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1845-06-07
AVERTISSEMENTS. De Mange, der hædrede min afdøde Hustrues Minde ved at ledsage hende til hendes sidste Hvilested, aflægger jeg herved mit Hjertes dybtfølte Tak for dette Beriis paa Deeltagelse. som stedse skal forblive mig i hellig Erindring. Viborg, den 6te Juni 1845. C. M. Jespersen. Smukke Parasoller, M. N. Samson. er idag arriveret hos Couleurte Sasians-Skind, M. N. Samson. sælges billig hos Malkekøer.
Viborger Samler, 1845-06-07
Et Par Køer, som enten nyligen have kælvet eller snart A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1845-06-07
skulle kælve, kan afhændes til Placat.
Viborger Samler, 1845-06-07
Fredagen den 13de d. M., Formiddag Kl. 10, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Licitation over Reparationsarbeidet af Landeveiene paa Viborg Kjøbstads Grund. Overslaget og Conditionerne bekjendtgjøres ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn her paa Comptoiret. E. Selmer. Viborg, den 5te Juni 1845.
Viborger Samler, 1845-06-07
Bekjendtgjørelse. Overeensstemmende med kongelig allernaadigst Resolution af 29de April 1837 bekjendtgjøres herved de til Bestemmelse af Capitelstaxten paa Afgrøden i Aaret 1844 af de Vedkommende i Viborg Stift meddeelte Vota, samt den derefter for dette Stift satte Capitelstaxt. a) verdslige: for Viborg Kjøbstad. . . . . . . . Fiends og Nørlyng Herreder.
Viborger Samler, 1845-06-07
Middelsom og Synderlyng Herrede Sallings Herreder. . . . . . . Rinds Herred . . . . . . . . . Hornum og endeel af Fleskum Herre, Aars og Sleth Herreder. . . . Villestrup Birk. . . . . . . . . Hellum og Hindsted Herreder. Gislum Herred. . . . . . . .- Endeel af Fleskum Herred (Byefogden i Aalborg.) Septbr. Maaned 1811 Octbr. Maaned 1844. Novbr. Maaned 1844. Decbr. Maaned 1844. Januar Maaned 1845. Septbr. Maaned 1844 Octbr. Maaned 1841. Novbr. Maar Rug. Byg. Havre. Rug. Byg, Havre. Rug. Byg, Havre. Rug. Byg, Havre. vass. pr. v. a 1 Kr. 6 Kr. 6 Kr. 6 Kr. . . . Nr. 6 sk. M. f. A. Kr. 6 Kr. 6 Kr. 3. 2 og 4. 3 a 28 a 30 28 12 3 10 24 48 20 2 a 14 28 2 og 4. 3 28 2 og 12 22 204 16 3 2 og 12 3 10 2 80 12 8 a 18 280 1 og 3 92 2 8 26 10 2 64 28 2 18 1 80 22 2 92 12 3 12 2 22 4 2 8 28 2 22 4 92 3 24 104 a 28 1 og a 22 a 2 a 3 lelses-Jæle assuseladelsesselsassesesaa saasnanssTotalsum. b) geistlige: Viborg Provstie . . . . . . . . . Rinds, Middelsom, Sønderlyng og en Deel af Nørlyng Herreders Provstie, Sallings og Fiends Herreders Provstie, Fleskum og Hornum Herreders Provstie, Hellum og Hindsted Herreders Provstie, Aars, Sleth og Gislum Herreders Provstie . . . . . . . . . . . leie, stutmester, næstfremkomster88,60 66 92 8084 83 44 86 81 80 10 82 44, 65 88 39 86 80 56 65 72 89 36 71 24 57 88 35 og og 80 44 to 18 og 16 og 84 8 18 og 10 8 33 24 89 88 12 88 8 25 og 11 88 80 24 22 18 Totalsum Pressessesse og dessessegadesassesseseddelelse skeede pasesedde.
Viborger Samler, 1845-06-07
Capitelstaxt: Rug pr. Td. 3 Rbd. 28 s. elpriis: Rug pr. Td. 3 Rbd. 2 Mk. 32 s. Byg 2 – 3 – 12795 – Sølv. Byg - - 2 - 55 - . Sølv. Havre. - 1 – 55 - Havre - - 1 – 3 - 13483 - Viborg, den 1ste Februar 1845. L. Bretton. N. C. Øllgaard.
Viborger Samler, 1845-06-09
Nr. 89.
Viborger Samler, 1845-06-09
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Fiborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Mandagen den 9de Juni 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-06-09
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. De catholske Biskoppers Memorandum til Lord Lieutenanten i Jrland, hvori de fremføre deres Besværinger over den ministerielle Universitetsplan, forlanger at flere af de Professorer og Embedsmænd, der skulle ansættes ved de nye Universiteter, skulle bestaae af Catholiker, forsynede med et af en catholsk Biskop udstedet Certificat angaaende deres moralske Vandel, og at alle Embedsmænd ved Universitetet skulle udnævnes af et Collegium af Universitets-Curatorer (board of trustees), hvis faste Medlemmer skulle være de catholske Biskopper i de til vedkommende Universitet hørende Dioceser. Dernæst ville Biskopperne, at der for de catholske Studenter skulle ansættes catholske Professorer i Historie, Logik, Metaphysik, Moral-Philosophie, Geologie og Astronomie (i Skriftet nemlig hedder det at Studenter af den catholske Confession ikke vilde kunne høre Forelæsninger over disse Discipliner af andre end catholske Professorer uden at udsætte deres Tro og deres Sæder for den yderste Fare), og at enhver Professor eller Universitetsembedsmand, der maatte blive overbeviist om at have havt skadelig Jndflydelse paa Studenternes Tro eller Sæder, strax skulde entlediges af fornævnte Collegium. Endelig forlange Biskopperne at der ved et hvert Universitet skal ansættes en Capellan for at vaage over Studenternes sædelige Forhold og religiøse Underviisning, hvilken Kapellan kun skal udvælges efter den vedkommende Biskops Anbefaling, ligesom og i fornøden Tilfælde uden videre kan afsættes af denne Biskop.