JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
J Følge de seneste Efterretninger fra Monte vide af Julii Maaned stod denne Stad sig endnu. Der taltes om en Krig mellem den brasilianske Regjering og Buenos Ayres; vil denne finde Sted, var det en god Diversion for Montevideo, som ellers vanskelig vil kunne modstaae Oribes Angreb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Den bekjendte, saa almindelig forhadte hannoveranske Statsminister Hr. Schele, der i forrige Aar fik sin Afskeed og nu ved Døden er afgaaet, var i den senere Tid sindsvag; efter hvad man hører af de offentlige Blade indbildte han sig, at der existerede en Sammensværgelse, for at gjøre ham catholsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
J Følge de seneste Efterretninger fra Spanien, have i Valencia, Murcia og Carthagena insurrectionelle Forsøg fundet Sted; men som vare blevne undertrykt af Authoriteterne. J Mataro var blevet opdaget et Complot, og talrige Arresteringer vare forefaldne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Fra Warschau skrives: Til de ved Weichseloversvømmelserne Forulykkebe ere store Summer indkomne; ogsaa Keiseren har, foruden en tidligere Gave, i den afd. Storfyrstinde Alexandras Navn paany anviist en Sum af 20,000 fl. til Fordeling mellem de herværende Vandlidte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Indenlands. Det paa Horsens Rhed i Onsdags Aftes ankomne kgl. Jerndampskib "Ægir, under Commando af Hr. Capitainlieutenant og Ridder C. Suenson, fik ikke Hendes Maist. Dronningen ombord, formedelst den i Torsdags og Fredags vedholdende stærke Blæst. Hs. Majestæt behagede derfor i Fredags Formiddag med hele sit Følge, tilvogns at forlade Boller, for over Fyen at begive sig til Hovedstaden. Ved Hs. Maj. Afreise fra Boller saluteredes med Kanonskud fra Horsens Havn. Saavidt vides, var Hs. Majestæt ved Afreisen i god Bedring. (Horf. Av.) - J Veile Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
der vil vide, at een fra Hs. Majestæt Kongen afsendt Staffet skal have foranlediget foranførte Forandring, i Dronningens Reiseroute, læses fremdeles Følgende: Paa Hs. Majestæt Kongens Reise fra Boller over Veile, hvor Allerhøistsamme behagede at tage Frokost hos Amtmanden, til Snoghøi, blev han fra Sogn til Sogn ledsaget af ridende Bønder. Ved de Skoler som passeredes, havde Ungdommen indfundet sig tilligemed deres Lærer og den Geistlige, og i Piedsted, Sogn var en illumineret Æresport, ligesom og flere Bøndergaarde vare oplyste. J Særdeleshed udmærkede sig Jlluminationen og Decorationen ved Snoghøi, som og en Mængde Blus der vare antændte i Skoven paa den anden Side af Beltet, Efter Hs. Maj. Ankomst hos Generalkrigscommissair Riegels fremtraadte af den store Masse forsamlede Landbofolk en Bonde, for at forsikkre Kongen om: at de vare veltilfredse og ham hengivne, samt udbade sig Tilladelse til at holde Vagt Natten over. Denne Tiltale, besvarede Hs. Majestæt paa det Venligste og indlod sig i Samtale med Bønderne om Forskjelligt, deres Stand vedkommende. Den følgende Dag bragte Færgefolkene og Fiskerne med det kjære Dannebrogsslag Majestæten gjentagne Hurra. Officerercorpset og Embedsmændene fra Frederitzia bleve derefter forestillede, hvorpaa Haveanlæget og Haveselskabets Planteskole, bleve tagne i Øiesyn og syntes at finde Majestætens særdeles bifald. Omtrent Kl. 12 begav Kongen sig ombord paa Dampskibet "Løven, og under en jublende Mængdes Hurra, Kanonskud og Brigadens Musik, sattes over til Middelfart. Paa den hele Reise maatte Enhver glæde sig ved at see, hvorvel Hs. Majestæt saa ud, og hvilken venlig Munterhed han viste ved enhver Leilighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Det var Consumtionens Ophævelse, - hedder det i Kjøbenhavnsposten - der for Hovedstadens Vedkommende ogsaa skulde foranledige en beqvemmere og bedre Passage ud og ind af Staden, end den, der nu finder Sted mellem de fire eller som smalle Fæstnings porte, hvor Fodgjængere ofte med Livsfare maae trænge sig forbi Heste og Vogne. Jmidlertid vil det endnu have lange Udsigter med en Forandring i saa Henseende, saafremt Man skal vente til hiin beskatningsmaade bliver afløst ved en anden, da Stænderne neppe ville være saa redebonne til at udfinde passende Midler dertil. Man maa derfor nøie sig med at erfare, at uagtet Consumtionens Vedbliven er nu besluttet, at Vesterport nu til næste Aar skal ombygges og derved skal udvides saaledes, at der paa hver Side af Kjøreveien bliver en særskilt Gjennemgang for Fodgjængere. Det er let at gjætte Hvad der igjen har bevæget alle store og smaae Autoriteter til denne hensigtsmessige Foranstaltning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Efter Forlydende vil Tivoli staae aabent det Meste af October Maaned; men kun to Gange om Ugen ville de sædvanlige Forlystelser, Concert i Sallonen osv., finde Sted. Carstensens Jndtægt ved hans Benefice skal have beløbet sig til 2,00 Rbd., hvilket er meget rimeligt, da hverken de Musicerende, Konstnerne eller mange Andre, hvis Hjælp han benyttede, denne Aften toge nogen Betaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Det italienske Operaselskab vil begynde sine Forestillinger under Hr. Torres Direction den 1ste November, paa Hoftheatret. Han har engageret 9 nye Medlemmer, hvoriblandt den første Tenorist, Baldanzi, og Primadonnen, Mad. Durancoust, nævnes som særdeles fortrinlige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Repræsentantskabet for Handelstanden i en Kjøbstad havde indklaget en Toldbetjent for Politiretten, for at have afhændet nogle af ham confiskerede, og derpaa ved Toldbodauction kjøbte Varer til en Handel Uberettiget, hvorved han formeentes at have gjort Jndgreb i Kjøbmandslaugets Rettigheder. Da der fra Toldstedet i denne Anledning var indkommet Forespørgsel til Generaltoldkammeret, med bemærkning, at den passerede Vareafhændelse maatte forekomme Samme hjemlet i Toldforordningen 1ste Februar 1797 8 115 og 125, er der under 17de De, svaret: at disse Paragrapher, efter en med det kgl. danske Cancelli tidligere ført Brevverling, ikke kunne antages at hjemle Told- og Consumtionsvæsenets Betiente nogen særegen Ret til atter at afhænde confiskerede Varer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Avertissementer af de sidste Adresseaviser. Hans Jensen paa Wilders Plads beder ædeltfølende Mennesker og et Laan af 2 Rbd., for derved at komme hæderlig som Lem, ind paa almindelig Hospital. - En velbekjendt Kunstnerinde, vel udstyret, med Glas over, anvises i Tornebuskgaden 257.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
En Tønde Land ønskes tilkjøbs midt i Byen. Adres secontoiret modtager en Seddel, mærket Almeenhed, Nogle brugte Fuglebure forlanges tilkjøbs mod Ombytning af et Sæt Æsker i Boutikken Nr. 89 i store Kongensgade paa Christianshavn. - En Mand ønsker at blive Medinteressent i en peen Beværtning helst med Fruentimmer, Udnævnelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Under 27de Septbr. har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen fra 1ste Octbr. at regne, at udnævne Fuldmægtig J. J. H. Christensen til Chef for holsteen-lauenborgske Expeditonscontoir under General-Toldkammer- og Commercecollegiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
(Jndsendt.)¬ J den Forudsætning at det ikke er almindeligt bekjendt, at Hr. Generalkrigscommissair Riegels paa Snoghøi, i Aaret 1843 har dannet et Haveselskab, som bærer Navnet: "Det for Jylland, Fyen og Hertugdømmet forenede Haveselskab som nu allerede tæller et stort Antal Medlemmer og hvis Formaal er at vække Sandsen for Træplantning og Havedyrkning, især hos Landboen, vil jeg tillade mig at give nedenstaaende korte Fremstilling, uddraget af den af Selskabet udgivne Haveavis Nr. 4.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
J Selskabet optages Alle, uden Hensyn til Kjøn, Rang, Alder eller Stand. Ethvert Medlem erlægger i aarlig Contingent 2 Rbd., dog undtages herfra Skolelærere og Huusmænd, som ikkun betale 1 Rbd. aarlig, og dog nyde de øvrige Medlemmers Rettigheder, i det de ved den aarlige Forlodning erholde Gevinster til samme Beløb som de Øvrige, nemlig til en Værdie af 6 Rbd., hvorimod deres Nitter retter sig efter det af dem betalende Contingent. Hvert Aar i August Maaned foretages ved den da afholdende Generalforsamling, tillige en Bortlodning af Træer, Buske, Blomster og Frøe, ved hvilken en Sjettedeel af Loddene erholde en Gevinst til 6 Rbdlrs. Værdie, og de øvrige eller Nitterne honoreres lige med det erlagte Contingent. Med andre Ord: det Medlem hvis Nummer ei er udkommet med Gevinst, kan fra Selskabet fordre sig tilsendt Træer, Buske, Blomster eller Frøe til et Beløb lig det han har erlagt i Contingent. Naar Udfaldet af Forlodningen er kommet til Medlemmernes Kundskab, anmelde de for Districtets Medbestyrer (for Thy er det undertegnede) hvad de ønske sig tilsendte for deres Gevinster eller Nitte; disse Anmeldelser indsendes da af ham til Selskabets Jnspecteur, fra hvem det Forlangte da sendes Medbestyrerne til Omdeling. For endmere at udbrede Lysten til Havedyrkning blandt Landalmuen, og for engang i Tiden at tilveiebringe let Adgang til Veiledning for de mindre Kyndige, lader Stifteren ved sit Haveanlæg paa Snoghøi oplære Bønderkarle, som efter udstaaet Lære kan tage Tjeneste rundt og i Landet, som duelige Havekarle. Den indskrænkede Plads for denne min Meddelelse, forbyder mig at udbrede mig med større Vidtløftighed over Gavnligheden af dette Selskab, og af hvad der allerede er fremført, vil, som jeg haaber, de Fordomsfrie indsee Gavnligheden af, at Enhver i sin Kreds gjør Alt for at befordre den ædle Stifters saa menneskekiærlige Oemeed. Da det isærdeleshed er Dhrr. Skolelærere, som han lover sig meest af, til Udbredelsen af Træplantning og Havedyrkning, i det de, ved at bibringe deres Skolebørn Jnteresse herfor, kan virke i en udbredt Kreds, saa tillader jeg mig især at henvende min Opfordring til dem, og anmodet dem om, at melde sig til Optagelse i Selskabet. Ogsaa til de af Amtets Huusmænd som dette maatte komme for Øie gjør jeg en lignende Opfordring, idet jeg beder dem betænke, at de ved med Jver og Udholdenhed at tage dem af det her i Amtet saa forsømte Havevæsen, ikke allene vil forskaffe sig mangen behagelig forhen ukjendt Nydelse, men ogsaa mangen ikke ubetydelig bifortjeneste, og det alene ved et Foretagende, som de ikke behøver udelukkende at anvende deres egen Tid og Kræfter paa, men hvortil de kan benytte sig af deres Børn. Thisted i September 1844. Dablerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Hamborg Cours var den 4de October paa London, 13 Mk. 9 1/4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 197. Rbd., 300 Mk. Banco. Hamborg, C. 2238. dansk grov Cour. 24 18. Schillinge 24 a 25 sk. p. C. slettere end Banco.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Kjøbenhavns Havnepriser den 1ste October 1844. Hvede, sjællandsk 4. - s. a 6 - : - sk. Ditto lollandsk 4-sau-sk. Ditto holsteensk . - - sal. Rug f. Provinds. 4. - -s a 428skByg, 2 radet. sal. - s. Byg, beradet. 2. -sansk Havre. . . . . 2. 3-s a 24 sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Døde. Kjøbenhavn: Frue Anne Cathr. Grove, f. Willerup; Jomfrue Engel Andresine Bechen; Urtekræmmer Hans Jacob Nysted; Erikgine Chr. Wilhelmine Westberg; Silke og Klædehandler Lauriz Severin Satterup; Enkefrue B. H. Blom, f. Ravn; Frederikke Bøstrup, Jensine Erasmine Augusta Sommer; Urtekræmmer Jbsens Kone, Caroline Wilhelmine, Jbsen f. Heidner; Marine Louise Nissen, f. Emald; Brygger C. P. Høyer. - Lyngby. Christine Svensen, f. Schmidt. - Hengstrupgaard: Johan Heinrich Schovstrup. Wodrofsgaard: Arnold Wolff. - Christianslund: Birkedommer og Skriver ved Gisselfeldt og Bregentved Birker, samt Universitets=Forvalter, Can Middelfart. celliraad Hans Schierven Lautrup. Forligelsescommissair, Exam. jur Otto Hansen. Aalborg, Sophia Gehl, f. Lorenzen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Reisende med Dampskibet Hebe." Fra Aalborg til Løgstøer den 8de October: Hr. Stiftphysikus Speyer, Sandflugtscommissair Smidt, J. Møller. J. C. Poulsen, Skræddersvend Jørgensen, Kibud. P. Tam. Den 3die October fra Aalborg til Nykjøbing: Kbmud. N. Faartoft, Handelsbetjent Schourup, Fuldmægtig Relp, Peder Berthelsen, Soldat J. Christensen. Den 6te October fra Nykjøbing til Aalborg: Fuldmægtig Relp, Proprietair Poulsen, Handelselev Kostrup, Den 8. fra Aalborg til Nykjøbing: Jomfr. Smit, Kjøbmand Heschecken, Pastor Rose med Kone, Den 10de fra Aalborg, til Løgstøer, Jfr. Kostrust og Holm, Frue Schvanenskjoldmed Søn, Mad. Lund, Jfr. Sattrup. Til Thisted, Handelsbetj. Rafn, Provst Blichfeld med Frue og Datter, Kjøbmændene Heilmann, Winther og Fr. Obel, Handelsmand, Faurschou, Handelsreisende Hefter og Hirsch, samt 23 Dragoner, Jægere og Soldater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Bekjendtgjørelse. Sidstafvigte Fredag den 4de dennes om Morgenen, imellem Kl. 4 og 5 indstrandede paa Thyborønne Strand heri Amtet uden levende Folks Medfølge en Brig, hvis Agterspeil er mærket: OPHELIA. UNDEEligesom og 2de til samme hørende Baade mærkede: OPHELIA. DUNDEEDAVID. BOWER.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Da der ingen Skibspapirer ere fundne i den Deel af Vraget som til Dato er ilanddrevet og bjerget, har der ikke hidtil været anden Oplysning at erhverve om dets Hjemsted, Bestemmelse eller formeentlige Ladning end at det, efter et i en Skibskiste fundet Brev til een af Skibsfolkene, antages senest at være afgaaet fra Bristol. Eieren af bemeldte Skib og Gods indkaldes herved til, overeensstemmende med Forordningen 28de December 1836, inden Aar og Dag for Amtet at anmelde og godtgjøre deres Adkomst til det Strandede. Thisted Amthuus, den 7de October 1844. J. Brun, const.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Tirsdagen den 15de dennes om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Thyborøn Strand over det hidtil Jlandbjergede af det sammesteds Natten til den 4de dennes forulykkede Brigskib Opbeligaf Dunde, bestaaende af 2de Baade, et stort Anker, 2de Master, endeel beskadiget Tougværk og Seil, Planker, Jernbolte og Spiger m. m. Herredsfogedcontoiret paa Teglgaarden, den 7de October 1844. Claudi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Jndleveringstiden her ved Contoiret, for Breve til Forsendelse med Dampskibet "Hebe", er som følge af Skibets Routes Forandring fastsat til: Mandag Aften fra Kl. 7 til 9. Thisted Postcontoir, den 10de October 1844. Chr. Carstensen, adjung.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Efter Dampskibet Hebes Ankomst hertil den 10de dennes, forandres Ronten derhen, at det først afgaaer herfra Tirsdagen den 15de de, og da ugentlig i denne Maaned: Tirsdag Formiddag Kl. 6 fra Thisted til Nyekjøbing, Kl. 9 1/2 til Løgstøer og Kl. 12 til Aalborg; Torsdag Formiddag Kl. 6 fra Aalborg til Løgstøer, Kl. 9 1/2 til Nyekjøbing og Kl. 12 til Thisted. Sidste Tour for i Aar bliver den 31te dennes. Thisted i Committeen for Dampskibet "Hebe, den 7de October 1844. En duelig Seminarist, der har Praxis i Lærrefaget, ønsker Plads i Omegnen af Thisted. Han vil kunne paatage sig at undervise i flere Ting udenfor de almindelige Lærregjenstande, saasom: Tydsk, Gemetri, Tegning &c. Bogtrykkeriet anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-10
Løverdagen den 5te dennes er imellem Thisted og Wæstervigkloster tabt et udstoppet Vognsæde til en Agestoel, overtrukken med Klæde af drap ColleurFinderen af dette ville behagentlig aflevere samme paa dette Blads Contoir, imod at erholde en passende Findeløn. Den 8de October 1844. Jeg tillader at gjøre det ærede kunstelskende Publicum opmærksom paa, at de nyeste i London, Paris, München og Dresden udkomne Kobberstykker og Litographier ere med Hamborgerposten ankomne til mig, og er hos mig at see saasom: flere nyeste Søslag, Napoleons ubehagelige Tanker ved Waterloe, Ludvig Philip holder den store Revue over Nationalgarden, ledsaget af Hertugen af Aumale etc. etc. Kunstudstillingen er ikke aaben længere end til Løverdag Middag. Jmmerwahr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Aar 1844. Nr. 120. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, 3 Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 12te October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Udlandet. Frankerig. Efterat Kongen havde præsideret i et Ministerconseil den 3die Octbr. er en Ordonnants blevet undertegnet, som i Kongens Fraværelse overdrager Hertugen af Remours en Generalstatholders Magt; men Prindsen vil kun udøve denne, naar overordentlige Tildragelser skulle indtræffe. Hertugen, der nu bivaaner alle Ministerconseil, synes nu at ville udtræde mere og mere fra den Jndgetogenhed, hvori han lever. - Den 6te Septbr. vilde Kong Ludvig Philig indskibe sig i Treport til Engelland; Hr. Guizot, der lider af en haardnakket Halssyge, vil følge efter. Ratificationen af Freden i Tanger fra Keiseren af Maroccos Side, var ankommen til Paris. Befolkningen paa den maroecanske Grændselinie skal ellers være i frygtelig Gjæring, saa at General Lamorciere med 6000 Md. endnu den 21de Septbr. stod paa Grændsen. Moniteur algerien meddeler officielle Efterretninger om Abdel Kader. J det sidste Aar havde han, fortrængt fra det Algierske Gebet, opholdt sig i Marocco; hans Omgivelser bestode efter at Krigen med Marocco var udbrudt af 150 Ryttere og 100 Fodgjengere; hans Familie og Følge dannede derimod en Forsamling af 2000 Personer af hver Alder og Kjøn. Efter Slaget ved Jsly, da de Franske vare trængte tilbage til QvedZekera, gik Abdel Kader over Malloniafloden indi Garet Bjergene; Emiren selv havde varet meget syg, og næsten alle hans Omgivende lede af ondartede Febre, og Alles Sundhedstilstand, var saaledes, at intet kunne foretages, ikke engang flye; det havde derfor været let for Keiseren af Marocco at bemægtige sig hans Person, Det er falsk, naar der fortælles, at Abdel Kai der staaer i Spidsen for de oprørske Stammer, i Marocco, disse boe i den vestlige Deel af Riger, og Emiren opholder sig i den østlige Deel, i og han nyder der som Marabout Gjestevenskab, men ingen vil fægte for ham. Prindsen af Joinville, som man havde ventet i Toulon, var over Hals og Hoved seilet lige til Havre, da de spa ske Journaler havde berettet fra Paris, at i Følge et Pistolskud paa Kongen, var en Revolution udbrudt der, alle Barrierer vare spærrede, man sloges paa Gaderne o. s. v. Prindsen som ikke i 12 Dage havde seet Depescher fra Paris indskibede sig øieblikkelig til Havre, og fandt naturligviis at det Hele var Opspind. Prindserne af Remours og Jomville forblive under Kongens Fraværelse i Paris, og alle militaire og civile Embedsmænd have faaet Ordre til at iagttage den største Aarvaagenhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Engeland. J Omegnen af Windsor blive mellem 20 a 30,000 Md. sammendragne, for at passere Revue for Kong Ludvig Philip, naar han ankommer dertil. J Porsmouth have Corporationerne besluttet høitidelig at modtage Kong Ludvig Philip, og at give de franske Officerer, der ledsage ham, et Bal. Den 3die October vare Prinds Albert og Dronning Victoria indtrufne til Woolwich, og vare strax afreiste til Windsor. - J Følge Efterretninger fra Lissabon af 25de f. M. ventede man nu Ministeriet, Costa Cabrals Fald, og det taltes om et et ny Ministerium bestaaende af Palmelle, Sada Baneira, Silves Sanche o. A.. Den 30te September skulle de Cortes forsamles. - Times anfører, som et mærkværdigt Exempel paa den Haardnakkethed, hvormed Skjæbnen stundom forfølger et Menneske, følgende Factum, Politinspecfor Hiags anstillede nys en Undersøgelse i Anledning af, at en Skræder, ved Navn John Marsk mann, havde hængt sig i et Anfald af Vildelse. Det blev oplyst, at den ulykkelige Mands Sind havde ligget under for en uhelbredelig Kummer, efter at følgende Ulykker havde ramt ham. Hans Kone blev, i en Jldsvaade levende brændt; Dagen efter faldt hans Søn, Elev i Sømandsskolen i Greenwich, ned fra Stormasten af et Skib og ihjelslog sig paa Stedet; otte Dage efter blev en anden Søn af Marshmann overkjørt paa Gaden og bragt livløs hjem til ham; en tredie Søn styrtede, nogle Dage sildigere, ned af en Trappe og knuste sin Hierneskal. Marshmann havde endnu syv Børn ilive, men de vare Alle syge. Den ulykkelige Fader flakkede, som fortvivlet, om paa Gaderne, og svurgte Alle, om de ikke kunde skaffe ham lidt Arbeide. Tilsidst gjorde han, greben. af en pludselig Forvirring, Ende paa sit jammer kulde Liv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Sverrig. Fra Stokholm skrives: Den 28de Septbr. fandt, som var bestemt Kongens og Dronningens Krøning Sted i Domkirken efter det sædvanlige Ceremoniel. Paa Grund af Regn veiret begav Kongen og Dronningen, Kronprindsen og Arveprindserne, ligesom ogsaa Rigsherrerne og Seraphinerridderne sig i Vogn til Kirken. Den kgl. Throne stod i Choret ved Alteret, og flere Tribuner vare oprettede for de kongelige Personer og det diplomatiske Corps. Saavel paa Kongen, som paa den talrige Mængde Tilstedeværende gjorde det Øieblik det dybeste Jndtryk da Kronprindsen og begge hans Brødre knælede for deres Fader og aflagde Hyldingseden, og da de derpaa gjorde sig færdige til at kysse Kongens og Dronningens Haand, bleve de omarmede af dem. Klokken 1 forkyndte Kanonernes Torden, at Oscar den Første var kronet som Konge, over de Sveers og Gothers Lande, og en halv Time sildigere at Josephine Marimiliana Eugenig var kronet til Dronning. Da det havde ophørt med Regnen, spadserede Kroningsprocessionentilbage til Fods til det kongelige Slot. Kongeparret blev overalt modtaget med jublende Glædesraab og fra de med Tilskuere tæt besatte Vinduer, blev der kastet Blomstet paa dem, mangen Dame tog til dette Øiemed Blomsterne fra hendes Hovedpynt og i mangen et Øie glindsede en Glædes Taare. Seenere var stort Middagstaffel paa det kongl. Slot. Efter Taflet kiørte Kongen og Dronningen i en forgyldt Glasvogn gjennem Hovedgaderne i Stokholm Næste Dag skulle for kongelig Regning 300 Haandværkssvende bespises i Børssalen, og samme Dag skulle paa Raadhuset Fabrikkernes Mestere og Svende bespises.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Jstedet for at ellers Kroningsmynter bleve udkastede, har Kongen skjænket betydelige Summer til de Fattige, og desuden anviist 1000 Rbd. for Selskabet: "De Fattiges Venner."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-10-12
Grækenland. Fra Athen skrives, at den 19 Septbr. fandt der Kammernes høitidelige Aabning Sted. Kong Otto, der oplæste Talen, siger der: Troe De mig, mine Herrer, at jeg fuldkommen erkiender den sande Betydning af denne høitidelige Dag. Maatte vi ved oprigtigTilsammenvirken, og ved vores Klogskab vise, at det ligger os paa Hjertet at opretholde og forbedre hvad der ved Eders glimrende Heltegierninger og Eders betydelige Opoffrelser er erhvervet!"