Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-01-16
Af de Slesvig=Holsteenske Provinsialberetninger sees at en Bondegaard i Marsken havde i Aaret 1813 i Fattigskat at betale 32 Rd. i rede Sølv, eller 128 Rbd. N. V. Det er i mærkværdigt Bidrag til Menneskekundskab, at man almin seligen erfarer, at de Penge, som Menneskene nødigst betale, ere Vidig til Fattigvæsenet; endskjøndt Menneskelighed, burde tilge os at man villigst burde betale disse Penge af alle, en kjøbmand som vinder eller har vundet Penge i tufindtal, sider det græsseligt naar han skal betale 1 eller 200 Rbd. ellg 25 til 50 Rbd. i rede Sølv til de Fattige og Aaret, uagtet ha vist selv lader sig alle sine Varer betale efter Coursen, ma burde dog eengang indsee, at man burde skamme sig ved a affærdige sine ulykkelige Medmenneskers Understøttelse ned en Slik, og at denne er et Formaal hvorpaa ethvert honet Menneske burde godvillig anvende noger betydeligt og Aaret. Forunderligt er det at denne Feil i Menneskenes Tænkmaade just skal finde Sted hos det ellers saa godgjørende danske Folk; thi den er virkelig temmelig almindelig; Justitsraad Varens klaaede allerede for en Deel Aar siden over, at rige Grosserere i Kjøbenhavn, som kunde gjøre Gjæstebnder, som kostede dem et Par Hundrede Rigsdaler af Gangen, skammede sig ikke ved at affærdige deres fattige Medmenneskeer med en 10 til 12 Rd. om Aaret; i alle Lande er denne Tænkemaade ikke herskende, f. Cr. Holland, England, og i Hamborg. Englænderen Marferand forsikkrer at i Holland forsørges de Fattige rigelig blot ved de Collecter, som hver Søndag blive indsamlede i Kirkerne. Antvorskov. Af dette endnu for ti Aar siden største Gods i Danmark ere nu kun sørgelige Levninger tilbage. Af Hovedgaardens Jorder er alene 180 Tdr. Land tilovers, som eies af Hr. Ober=Krigscommissair Neergaard, og af ham drives med Vexeldrift. Hollænderiet bestaaer af 50 udmærkede gode Køer. Af Ungqvæg saa jeg fire Stkr., hvis Lige hidtil ikke er forekommet mig. Kohuset er rummeligt, og indrettet paa holsteensk. Arbeidshestene ere gode. En ung delig Hingst med et usædvanligt godt Fodskifte har han selv tillagt. Af Sviin er her en Rase, som er meget trivelig; Søerne saa alle ud som om de vare i Far. De fødes paa Veterinærskolens Viis tildeels med Hestekjød. I Laden findes en Tærskemølle, hvormed en Qværn og en Hakkelsemaskine ere forenede, dog bruges den sidste ikke. I Haugen seer man endnu Kiendetegn af Conferenceraad Bruns Virksomhed for det gamle ærværdige Antvorskov. Hans Plantninger ere nu tætte som en Skov. Alle øvrige af hans mange gode, store, hensigtsmæssige og tildeels meget bekostelige Indretninger ere for det meste tilintetgjorte af de mange forskjelligt tænkende Eiere her have hersket i de sidste sex Aar; saa at denne stolte Gaard, der i hans Tid havde over 1800 Tdr. Land under Ploven nu bestaaer af Antvorskov, fire Parselgaarde og et Brændeviinsbrænderie, anlagt ved Slagelse Port, hvortiller lagt nogle Jorder og Gierlef Kirketiende. Antvorskov Slot, nedrives næsten gandske, saa at en af Siellands fordum stolteste Herregaards=Bygninger, hvor flere af Danmarks Konger tilbragte en stor Deel af deres Tid, ikke bliver meer tilbage end en anstændig Bopæl i den østre Længde for en Familie uden for Bondestanden. - For Resten har jeg ved mit korte Ophold paa dette Sted faaet en stor Jdee om dets nærværende Eier som en driftig og duelig practisk Landmand. (Af Olufsens Oeconomiske Annaler, 2 B., 1 H.) Jgjennem det Kongelige Rentekammer er, under 29de Decbr. f. A. emaneret en Placat, som kundgjør en allerhøieste Resolution, af 20de næstforhen, om Ophævelse af Forordningerne, af 22de Septbr. 1808 og 30te April 1809, angaaende de Kjørselet, som under Krigen reqvireredes til militair Tjeneste, i Kongeriget Danmark, Bornholms Land undtager, med mere.