JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Den nuværende engelske Nationalgield er 998,660,496 Pd. St., foruden de betydelige Summer, som Banken af og til laaner Regjeringen mod og foruden Renter. Efter en Parlaments beretning af 1 Febr. 1817 beløb Gielden sig til 1003,768,694 Pd. St., men herfra var ikke dragen de 292,268,430 Pd., som den synkende Fond efterhaanden har kjøbt. Dertil kommer hvad der er indløst ved Landtaxternes Salg indtil 1 Febr. 1817, nemlig 26,290,994 Pd. og 3,449,955 Pd. kjøbte Livrenter. Af den hele Nationalgield bliver altsaa kun 682,769,315 Pd. Derimod trykkes Nationalgielden af følgende Poster: 1) den lange Livrente, der skal betales indtil 1860 og beregnes til 1,224,96 Pd. Sterl. 2) den svævende eller flydende Gield (fosting Debt) som man endnu ikke har anviist nogen Plads i Stocks, og som ikke bestaar af Laan, men have sin Oprindelse fra forudbetalte Beviser (Bons Exchequer Bills). Disse svare, naar de virkeligen træde i Brug, 1 Pence Rente af hver 100 Pd. dagligen. Flosting Debt beløb sig d. 1 Febr. 1817 til 60 Mill. Pd. 3) Den irlandske Gield (efter Afdrag paa den synkende Fonds Side af 19,087,840 Pd. fra Beløbet af 83,944, 904 Pd. 4) Den østerrigske Gield, eller Laanet, som Østerrige gjorde i Aarene 1791 og 1797 under Regjeringens Borgen, af Beløb 5,581,917 Pd. 5) Den portugisiske Gield, under lignende Betingelser, 468,800 Pd. 6) De korte Livrenter (short annuities) 226,961 Pd. Lægger man det Hele sammen, saa kunde man d. 1 Febr. 1817 ikke anslaae det brittiske Riges Nationalgield til mindre end 900 Mill. Pd. St. - Jmidlertid maa her lægges Mærke til, at denne Opgivelse kun navnligen forestiller Beløbet; thi hvad der i Stocks hedder, 100 Pd., er i det Væsentlige og Virkelige forskjelligt derfra; for det meste udgjør det i Gjennemsnit kun to Trediedeele. Hvad f. Ex den synkende Fonds Commissairer kjøbte som 292 Mill. betalte de i virkeligt Pengeværd kun med 180 Mill. Dette foranlediger den bestandige Vaklen, den afvexlende Stigen og Falden. Stocks vare allerede eengang faldne 50 pCt. under deres Værd; de stode under Krigen for det meste i 66 og staae nu i 76, efterat de allerede havde staaet i 86 og Skatkamrets første Lord havde lovet at bringe dem til 90, ja til al pari. Det bedste Middel til at holde Stocks paa en vis Punkt i Veiret, er den synkende Fond. Renterne af Stocks kaldes Dividendes og udbetales Eierne deraf eller disses Befuldmægtigede halvaarligen af Banken. Skulde den Muelighed engang indtræffe, at Landet ikke saae sig istand til at tilveiebringe de Skatter, der udfordres til at betale Renterne af National gielden, saa vilde Stocks falde pludseligen og dybt. For at afværge denne Fare søger man derfor, at bringe Handelen til det Høieste, fordi denne er Kilden til Crediten, som man saa meget mueligt stræber at opretholde, da Statens egen Tilværelse staaer i nøieste Forbindelse dermed. Udlandet har kun 18,598,666 Pd. i Stocks, det øvrige tilhører indenlandske Creditorer. Blandt 10 Engellændere regnes 1 Statscreditor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
J Giessen er under d. 31 Aug. d. A. udkommen en Anordning, hvori paabydes at arrestere de Studenter fra det derværende Universitet, der reise omkring i Landet, for at opfordre til at underskrive en Ansøgning om Landstænder. Det ligger, hedder det deri blandt andet, ikke i Stor hertugens Tænkemaade, at forhindre sine Undersaatter, frit at yttre deres Tanker og Synsmaader angaaende denne Gienstand, men naar unge Mennesker, der leve ved Universitetet for at lære, og ved ivrigt vedholdende Studium, at skaffe sig Færdighed, engang at kunne tale og handle med i Statens Anliggender, tilsidesættende Øiemedet for deres med saa stor Opoffrelse af Tid og Penge forbundne academiske Ophold, blande sig i offentlige Sager, til hvis Bedømmelse der aldeles mangler den Forstandsmodenhed, saa skylder man saavel det almindelige som hver Enkelts Vel, ikke at taale en saa høist paafaldende Misbrug. Aachen, som ved den forestaaende Fyrstecongres har faaet ny Jnteresse, var Carl den Stores Yndlingsophold. Hans Billedstøtte staaer paa Torvet, og i ældre Tider bleve de romerske Keisere kronede her. J Domkirken, hvor Kronningen pleiede at skee, gjemmes de berømte Rigsklenodier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Ved Kongressen i Wien kom Aachen under preussisk Herredømme. Keiseren af Østerrige medbringer et følge af 149 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
J afvigte Aar foreslog Fyrst Friedr. v. SaynWittenstein, igjen at plante de Kartoffeltoppe, som i Slutningen af Juli eller i Begyndelsen af Aug. ere tagne op af Jorden, strax efter at Frugterne ere indhøstede, og at man da vil kunne faae en anden Høst. Nu erklærer han, at Erfaringen har stadfæstet dette Forslag, og forsikkrer, at enhver af saadanne strax og paa det samme Sted igjen plantede Stokke have i Efteraaret leveret 20 til 30 Kartofler, der endnu kunne bruges tilLæggekartofler. En anden Oeconom raader, ikke at optage Kartoffeltoppene for tidligen, men kun at løfte dem, og efter at have aftaget Frugten, at plante dem igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Den 22de f. M. om Morgenen Kl. 4 blev Fyrst Blüchers Colossal=Statue af Malm støbt i Tøihuset i Berlin. 100 Centner Metal blev sat i Ovnen, den størve Deel deraf tjente til, ved Trykket, at give det, egentligen i Formen indflydende, Tæthed. Den rolige Jndflyden, og Metallets lodrette Sætten i Vindpiberne eller Luftrørerne, bebudede allerede en god Støbning. Efterat Gruben var opryddet og Formen løsslaaet, viste der sig nu en uforlignelig reen og tæt Overflade, og man kan regne denne Støbning til de heldigste. Den er skeet, efter de Franskes ny Methode, i Støbesand, som af det bedste Slags findes i Nærheden af Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Geheime Archivarius Faber i Königsberg har i Anledning af Reformationsfesten udgivet Melauchthons Breve til Hertug Albrecht af Preussen, og derved reddet dem fra Undergang. De laae henslængte i en Krog af Archivet, givne til Priis for Rotter og Muus og Fugtighed. Et af disse Breve giver nøiere Oplysning om det mellem Luthers Datter Margarethe og Georg v. Kuhnheim indgaaede Ægteskab. Dennes Formyndere vilde forhindre Giftermaalet, og havde derfor udvirket en skarp befaling fra Hertugen til Kuhnheim, at afstaae fra sit Forehavende, og at gaae ufortøvet til Preussen. Melanchthon skrev derpaa det rørende Brev, der uden Tvivl bevægede Hertugen til at tillade Brylluppet, som paa det hvitideligste blev holdt i Wittenberg. Amme. nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Jfølge Bekjendtgjørelse i Collegial=Tidenden for i Dag, er, under Dags Dato, af den til Qvartalscoursens Bestemmelse allernaadigst anordnede bestandige Committee, bemeldte Cours for næstkommende October, November og December Maaneder, bestemt, ligesom for August og September Maaneder, til 250. man Fra Pressen er udkommet: Humoristen, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 3die Hefte. Det indeholder; Reisen til Hovedstaden i Aaret 1807. Det koster 8 Mk. paa Postpapiir og 6 Mk. paa Trykpapiir. Til ubestemt Tid, omtrent hver sjette Uge, udkommer et Hefte paa 6 Ark. Fire Hefter udgjøre et Bind. Det faaes hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144, hvor ogsaa Subscriptionen fremdeles modtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Gotte Femtende Aargang. No. 76. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 22 September 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Handelen med Statspapirer begyndte at blive levende i dette Tidsløb, især speculeredes der i transportable Statsfonds af 1801 med 4 pCt. Rente og consignable Statsfond af 1809 med 3 1/2 pCt. Rente. De første stege uafbrudt fra 4 Jan. til 16 Dec. da de stode 480 til 490, men gik fra den Dag uafbrudt ned igjen, indtil de d. 30 Dec. kun stode i 410. De sidste stege fra 4 Jan. til 16 Sept. lige fra 230 til 450, men fra den Tid af gik de ned igjen til 340. Denne hastige Synken af 110 Points foregik i det korte Tidsrum af 3 Maaneder. Den pludselige Stigen havde forledet mange til at kjøbe paa Tid, endog til en Priis af 500. De, som ikke faae sig istand til ved Forfaldstiden at modtage det Kjøbte, betalte Differencen eller gave deres Revers derfor, og de, som saae sig istand dertil, modtoge det, uagtet Tabet udgjorde, i Forhold til de gjængse Priser. over 100 Points. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Placater og Bekjendtgjørelser fra Magistraten i Ravnekrog. (See No. 46.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Det er den høie og velvise Magistrat ingen lunde ubekjendt, at der gives Lande, hvor Qvindfolk ved alle muelige Leiligheder nyde i Omgangen Fortrin og Æresbeviisninger, som man troer at skylde deres Kjøn, hvilket paa mange Steder endog kaldes det smukke, ret som om vi Mandfolk hørte til det stygge, men da Magistraten har taget i Overveielse, at det er Qvinden, som har bragt alt Ondt over vor Slægt, at det er Manden, som i Skriften selv er bestemt til hendes Herre, at i hele Orienten og Tyrkiet endnu den Dag i Dag Fruentimmer behandles som Slavinder, saa har man troet, og, efter adskillige indkomne Ansøgninger, besluttet, at Mandkjønnet her i Ravnekrog atter skal indsættes i sine gamle og naturlige Rettigheder, paa det Skriftens Ord: "og han skal herske over dig, i sin fulde Forstand, kan gaae i Opfyldelse; thi bydes og befales som følger: ethvert Fruentimmer maa fra nu af vise Mandfolkene den tilbørlige Respect, som Qvindekjønnets Herrer og Behersker Sidder nogen Dame i Parquettet, saa maa hun ikke lade nogen Mandsperson staae, neen strax, naar hun bliver ham vaer, reise sig op, og lade ham sætte sig paa hendes Plads, møder hun nogen af vort Kjøn paa Fortouget, saa maa hun, om hun end var høi frugtsommelig, gaae af Veien for ham; kommer hun gaaende paa Jordveien og han ridende eller kjørende paa samme Vei, saa maa hun ligeledes gaae af Veien for ham, da det er upassende, at en Cavalier til Hest, som i Grunden udgjør to Subjecter, skal ride af Veien for eet. Alle de Uleiligheder, som af denne Lovs Overtrædelse maatte flyde, have Vedkommende at tilskrive sig selv, og kunne ikke paatales for nogen Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
J Betragtning af, at den opvoxende Ungdom her i Ravnekrog viser i sin Opførsel en elskværdig Munterhed og Lystighed, som Hadere af den kjere Ungdom kalde Lapsevæsen, og Magistraten har befundet, at just saadan Overgivenhed er skikket til at giøre af de unge Mennesker sande Spartanere og Thebanere, der, som bekjendt af Historien, vare ligesaa mange Helte som de vare Musketerer, Tambourer og Pibere, saa har det velvise Raad, der endnu ikke hidtil saae sig istand til at forskrive hertil, den vidtberømte Prof. Jan, der ved sine Turnøvelser agter i sin Tid at gjøre alle Tydsklands Fiender Jan, indtil videre besluttet at opmuntre, befordre og beskytte den iblandt vor Ungdom herskende Munterhed, hvis Øvelser kunde træde i de olympiske Leges Sted. Men da mueligen En og Anden af Ravnekrogs hæderlige Borgere kunde see sig generet ved saadan ungdommelig Munterhed, hvor velgjørende for det Hele end dens Formaal i og for sig er, saa har Magistraten føiet den Foranstaltning, at Enhver, der ønsker at beholde sine Vinduesruder, og Lygter hele, sine Skildter hængende og sine Øltønder i Fred, eller som paa Parterret, i Parquettet eller paa offentlige Promenader ikke skjøtter om at forlystes af en munter Ungdoms vittige Jndfald og spartanske Løier og Overgivenhed, kan, imod Erlæggelse af to Gylden, blive forsynet med et Politietegn, ved hvis Foreviisning det er ethvert ungt Menneske, under en atbitrair Straf, paalagt, at holde indermed sin Lystighed. Men paa det Jngen skal have Anledning til at undskylde sig med Uvidenhed om nærværende Lovs Bestemmelser, skal enhver af Ravnekrogs Ungdom, der er under 24 Aar, og som ønsker at benytte sig af de denne tilstaaede Forrettigheder, være forsynet paa Brystet med et Skildt, hvorpaa skal staae med sorte Bogstaver: Varskov, og skal det paaligge enhver, der møder en saadan med Brystskildt forsynet Yngling, at gaae af Veien for ham, med mindre han vil tage til Takke med at man løber ham paa Ærmet eller giver ham et Ribbeensstød. Ligerviis maa Enhver vige for et Selskab af fire eller flere saadanne Knøse, som Arm i Arm spadsere i Geled paa Fortouget, smalle Spadseerveie &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Borgermester og Raad har i sin Viisdom allerede længe indseet, at ligesom der gives Gadefeiere og Gadefeiersker, der holde Gaderne og Fortougene her i Staden rene, saaledes er det ogsaa nødvendigt, at der gives Avis= og Bladefeiere, der, forsynede med gode Koste, kunde feie for alle Døre. Men hvor meget end Raadet hidtil har været betænkt paa at forskaffe Staden Ravnekrog, hvor der ikke findes meer et eneste Rendesteensbrædt, der har mindste Skavank, saa har den dog meget vanskeligen kunne træffe en Mand, der besad alle de store Egenskaber, som udfordres til en saadan boglig Gadefeier, eftersom de fleste Borgere havde nok med at feie for deres egen Dør, hvortil den idelige Regn og Slud og Jask ikke giver liden Anledning. Men endeligen har den været saa lykkelig at træffe paa en Mand, der har saa peent og saa reent for sin egen Dør hjemme i sin By, at han har tilbudet sig af bare Patriotisme at overlade sin Kost og sin Arm, der begge ere øvede i at feie, til Staden Ravne krogs Tjeneste. Magistraten har antaget denne Patriots genereuse Tilbud, og udnævner ham herved til General-Feie- og Skrubbemester her i Staden, med en aarlig Løn af 500 Gylden, imod at han udgiver en egen Journal, Svabberten kaldet, hvormed han skal med sin Gladiatorarm reenholde alle Politie-Literaturens smaa Gader, og som en bekjendt Ven af Orden, paasee al Uorden. Paa det han skal være kjendelig for enhver, og ingen skal gjøre Forfang i hans Rettighed, har det velvise Raad anordnet for ham en egen Uniform, nemlig en sort Kjole med graae Opslage og sorte Underklæder, samt en paasyet, stor Plade, hvori en Kost og en Svabbert er udgraveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Den 16de Septbr. modtog Hs. Majestæt paa Frederiksberg Slot i en privat Audients, af den Kongel. Spanske Minister, Ridder Maardy 9 Yzquierdo, det gyldne Vies's Ordenstegn og Kjæde, som Hs. Catholske Majestæt havde tilbudt Hs. Majestæt, som et Beviis paa sit Venskab, og paa den gode Forstaaelse mellem begge Monarker. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
J disse Dage er udkommen: Kjøbenhavns Veiviser for Aarene 1818 og 1819, udgivet af Boghandler L. Thiesen. - Denne nyttige Bog, som i en Række af nogle og tredive Aar er udkommen paa den afdøde Boghandler Profts og hans Faders Forlag, og nu fortsættes af Hr. Thiesen, som i 15 Aar har conditioneret i den Proftiske Boghandling, vinder bestandig i Fuldstændighed og Nøiagtighed: to Egenskaber, der, ved et Arbeide af den Natur, koster saa megen Umage at opnaae. Bogen er 497 Sider stor, og trykt paa godt Papir og med gode Typer. Den faaes indbunden for 15 Rbmk. paa Trykpapir og 21 Rbmk. paa Skrivpapir i Bogladen, No. 12 paa Børsen, som og hos Udgiveren, i Sqvaldergaden Nr. 217, 2den Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Odense, d. 18 Septbr. Jnat frøes her ved Odense Jis paa Vandet med V. N. V., og idag regnede det saasnart Vinden gik S. V. Eftermiddag blev den S. og med eet igjen skjøn mild Sommerluft. Derimod er allerede Værelserne saa kolde, at man imorges ved Solens Opgang vilde have funden en behagelig Vederqvægelse ved Kakkelovns Varme. Disse Afvexlinger ere farlige for Helbredet. Jmidlertid er at formode, at naar Jevndøgns Perioden har udraset, vil Vinden nok tage Stadighed. Bliver Nord eller Østen herskende, vil nok mangen en trænge til Kakkelovns=Varmen maaskee inden 14 Dage. Men, da gielder det, at denne ikke misbruges, som vore Jernovne saa let forlede os til. De fleste have den slemme Vane, at de fyre eens i Ovnen naar de første begynde, og da ere Forkjølelser uundgaaelige; derved samle de fleste Begyndelsen til den megen Gigt der findes i vort nordlige Climat. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Aalborg, den 15de September. En Embedsmand, som forener Lyst og Mod med Jndsigter og Kundskaber, for at virke til Almeenheden i den ham betroede Kreds, den være større eller mindre, og som stedse utrætteligen arbeider et saa ædelt Formaal imøde, har til alle Tider havt det retmæssigste Krav paa den udmærkede borgerlige Agtelse, som Samfundet skylder den oprigtige og nidkiere Ven af Fødelandet, hvis Lykke og Hæder er ham, frem for Alt andet, dyrebart. - Saaledes var Aalborg Bye, isærdeleshed Vor Frue=Menighed, tilligemed det samme tillagte Anner, Søndertranders Sogn, en mangeaarig Virkekreds for den indsigtsfulde, virksomme og patriotiske Pastor og Ridder Meden, som nyligen i en fyndig Afskedsprædiken sagde sine kjere Menigheder et rørende Farvel, og nu i Dag med Familie have forladt vor Bye, for at tiltræde sit nye Kald som Sognepræst til St. Michaels Kirke i Fridericia med Annexet Erritzøe. - Foruden hvad Manden paa sin herværende Embedsbane har udrettet til Gavn for hans Menigheder ved Opfyldelsen af hans Kalds egentlige og nærmeste Pligter, har hans særdeles Fortjenester af Fattigvæsenet i Søndertranders Sogn, og af de herværende Søndagsskoler, som han med uafbrudt roesværdig Nidkjærhed har forestaaet, og nu forlader i en blomstrende Tilstand, saavelsom i de senere Aar hans virksomme og utrættelige Medarbeiden til denne Byes Fattigvæsens og Almue-Skolevæsens nye Organisation, forhvervet ham en Agtelse, som længe vil bevare hans Minde i fortjent Hæder iblandt os. - Vore varme og oprigtige Ønsker om Fremtids Held og Velsignelse ledsage ham paa hans nye Embedsbane og fremdeles! (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Aarhuus, d. 18 Septbr. Paa en vis Herregaard her i Hadsherred skal der for Tiden befinde sig tre Piger og to Jomfruer i saa velsignede Omstændigheder, at de Alle inden denne Maaneds Udgang vente sig i Barselseng. Det Mærkeligste derved er, at Kudsken der paa Gaarden beskyldes for at have forført alle disse fem Møbørn, hvilket sandsynligviis altsaa maa være gaaet for sig næsten paa en og samme Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
En sørgelig Mærkværdighed har i denne Tid havt Sted i Lyngbye Sogn ved Grenaae. Tvende unge Mennesker den Ene 29, den Anden 33 Aar, begge Krøblinge, have hængt sig selv; den Første den 26de Aug. ved Middagstid, den Sidste næste Morgen Kl. 6 a 7, uden at det er sandsynligt, at den Enes Hensigt kunde være den Anden bekjendt, da de opholdt sig paa forskjellige Steder, og ikke pleiede nogen Omgang. Begge have i deres Ungdom nydt Understøttelse af Fattigkassen. Paa dens Bekostning var den Første bleven oplært i Skræderhaandværket og kunde nu ernære sig selv. Den Sidste har i adskillige Aar tjent som Staldkarl paa Lykkesholm. Trang har da ikke kundet forlede dem til dette Skridt. Paa deres foregaaende Levnet og Forhold har ingensinde været Aarsag at klage. De ere nu Begge hensatte i een Grav. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Blandede Efterretninger. Konstefterretninger. det herlige Landsdowns-House i London, har nyligen været til Skue den ægte mediceiske Venus, eller rettere, Originalen til den mediceiske Venus, efter at den i 2000 Aar har ligget dybt under Jordens Overflade og for ikke længe siden er bleven funden under Ruinerne af (Portich,) Pompeji. Canova erklærer den for at være den virkelige Original, og første Gang, han, efter dens Opgravelse, saae den, kom han i en saadan Henrykkelse, at de Omkringstaaende troede, han var pludseligen bleven forvirret i Hovedet. Den Venus's Attitude er umiskjendeligen den af Badet Opstigende. Ved Lys seer Statuen saa hvid og pletteløs ud som Snee, men ingenlunde om Dagen, thi da viser der sig en Mængde af hine kostbare Pletter, som Antiqvitetskjenderne sætte saa stor Priis paa, og kun Tiden formaaer at give. Efter en Skrivelse fra den romerske Jngenieur Belzoni er det lykkedes samme paa en Reise til Nubien, at komme til at tage Templet Ybsamhil i Nubien, der er 142 Fod langt, i Øiesyn. Han forefandt der 18 colossalske Statuer, af 30 Fods Høide, saavel Søilerne som Væggene ere ganske bedækkede med Hieroglypher. Under sit Ophold i Theben besøgte han de gamle ægyptiske Kongers Gravmæler, af hvilke sex allerede vare aabnede, og vidne om overordentlig Pragt. Hieroglypherne og de malede Basreliefer ere endnu af meget levende Farver. Men det skjønneste af alle Mindemærker syntes ham en Sarcophag af eet Stykke Alabaster, der, naar man banker derpaa, klinger som en Klokke, og er gjennemsigtigt som Christal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Det Wiener Antikcabinet, hvis Skat af Mumier hidtil har overgaaet alle europæiske Cabinetters, er blevet beriget med et kostbart Laag, af en Mumie=Kiste. Det har faaet samme fra Brødrene Rosetti, Brodersønner af den østerrigske General-Consul i Cairo, som forærede Keiseren det i Triest. Dette Laag er selv for Konsthistorien af meget Værd, da Malerierne derpaa ere malede halv ophøiede (en basrelief). Rundinger og andre ophøiede Gienstande ere anbragte derpaa med ophøiede Farver. Det Ophøiede bestaaer ikke blod i tykt paamalede Farver, men er, som paa de af stødte Steder sees, paalagt med en hvid, let søndergnidelig Paste, som siden er overdraget med Farve. Paa denne Maade er Bugterne i et paa en Thyrsus plantet helligt Slør, der er ligesom svolmet af Vinden, malede en basrelief. Jøvrigt ere de derpaa anbragte Malerier af største Jnteresse, som nye Bidrag til Mindemærkerne om den ægyptiske Mythologie, og især Læren om Underverdenen. Laaget forestiller en ung mandlig Figur; den bekiendte Forestilling af den for Grav porten liggende Ulv, som Underverdenens Bevogter (hvoraf Grækerne gjorde Cerberus); Scenen, hvor Liget ligger paa Baaren, og Genien med Ulvehovedet (som Moslemimens gravpinende Engel, forestilles her), endeligen de fire gjordholdende Genier, der ellers sædvanligen forestilles (paa Mumierne ved Montfaucon og Calus) med et Menneske, Høge-, Ulve-, Gribbe= og Svinehoved; disse fremstilles meget tydeligen med et Væder-, Æsels-, Crocodil- og Hippotimoshoved. Horns, som Skyggerigets Janus, er, som sædvanligen, afbildet med en truende Svøbe, Sielen bringer ogsaa her først ham Lotosoffret, og derpaa den i anseelig Størrelse tronende Ostris; ogsaa forekommer Skikkelsen, med det usynlige Hoved (i hvis Sted sees en Fjer der forklaredes som den egentlige Afdes d. er den usynlige (derfor tilskreve Grækerne Plutos Hjelm den Kraft at gjøre sig usynlig). Jsær skjøn, med Hovedet malet en basrelief, er Gribben, hvis udspredte Vinger optage Breden af hele Brædtet, og imellem de sædvanlige ægyptiske Steler, Cheruber med udbredte Vinger, staaer et Slags Stele (Søile) med hellige Gjorde og andre hellige Redskaber, hvoraf de paa græske Gravkar forekommende Steller synes at være Efterligninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-22
Theaternyheder. Overdirectionen for det Keis. privilegerede Theater i Wien har ladet bekjendtgjøre en Opfordring til de indenlandske og udenlandske dramatiske Forfattere, for at komme i Besiddelse af hensigtsmæssige Skuespil. J samme hedder det, at, da kun en gradviis Fremskriden er tænkelig i Konsten, og den ved Tidsforhold dannede Smag (?) hos et stort Publicum ikke voldsomt lader sig forandre, saa strækker Trangen for det første sig kun til store Skuestykker (Spektakkelstykker,), Melodramer og Fecoperaer, uden derfor just at udelukke det locale og finere Lystspil eller Skue=Sørgespil og Operaer af høiere Art. Det overlades til Digteren selv at bestemme de Vilkaar, hvorpaa han vil overlade Arbeidet, og til at bedømme samme er der valgt Mænd, hvis Dannelse og Erfaring (formodentlig i det store Publicums ubøielige Smag?) giver dem en vægtig Stemme. Digteren tilstaaes, foruden en Æresløn, en vis Andeel i Jndtægten, der retter sig efter Tallet af de Forestillinger, som gives deraf. Hvert Stykke skal være bedømt 6 til 8 Uger efter at det har været indsendt.