JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Mariboe, den 18de Marti. Foraaret nærmer sig meer og meer. Skjøndt Veiene paa sine Steder ere skrækkelige, kan man dog snart vente, at de vil blive bedre. - Den 15de henimod Aften nedstyrtede over Mariboe, med Hagel og stærk Storm, en Tordenregn, saa det skyllede hen ad Jorden, og som varede omtrent 7 til 8 Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Om Aftenen imellem 8 og 9 lynede det meget stærkt, ja nogle vil endog have hørt enkelte Tordenskrald; men efter Midnat reiste der sig en saa skrækkelig Orkan, at det knagede og bragede i Husene, og som var næsten som en Art af et Jordskjælv. En stor Deel af een af vor brøstfældige Domkirkes brøstfældige Piller, der vender ind til Sognepræstens Bolig, nedstyrtede. En stor Lykke, at Kirketaarnet, der høiligen trænger til Forbedring, ikke gik samme Vei. - Tyven, der i nogen Tid havde været arresteret her i Mariboe, forat have stiaalen en Koe paa Marken ved Nysted til at bestride Udgivterne med ved en Barselfest, blev den 15de d. M. kagstrøgen ved Sløsse og derfra forsendt til sin videre Bestemmelse, nemlig til Slaveriet paa Livstid. - Efter Jndberetningerne til Vaccinations-Commissionen var Folketallet i Lollands-Falsters Stift i Kirkeaaret 1815. 68708. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Nakskov, den 16de Marti. Fra den 14de til den 16de ere hertil følgende Skibs-Capitainer indkomne: Jens Diderichsen af Nakskov fra Flensborg med Bræder og Brændeviin. Plockrose af Nakskov fra Flensborg med Steenkul. C. Andreassen af Nakskov fra Flensborg med Bræder, Steenkul og Brændeviin. Bøye fra Eckernførde, baglestet og ladt herfra med Byg til samme Sted. Jesper af Nakskov fra Kiel med Steenkul. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Til samme Tid er ved Toldcontoiret clareret til Udgaaende følgende: L. Smidt til Kiel med Byg N. Jensen til Kjøbenhavn med Hvede, Hans Thomsen til Kjøbenhavn med Hvede og Rug, Christen Thomsen til Kjøbenhavn med Hvede og Rug, Lars Andersen til Svendborg med Havre og Huder, alle af Nakskov; Færgemand Petersen, fra Spotsbjerg paa Langeland, ladt, ved Taars, med Byg, Hvede, Ærter og Ryg, som af nogle Bønder der i Egnen blev tilskibet til Flensborg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Viborg, den 16 Marts. Tøen, som begyndte i Mandags, borttog med Kraft Sneen, og vedvarer endnu om Dagen. Ved Skive har denne Afvexling sat Byen i en Blokadestand, da Aaen i Vinter, fordi Broerne ei har kunnet tage imod Drivisen, har dannet sig Vei uden om og bortskyllet et Stykke af den foranliggende Vase; saa de Kjørende og Ridende med stor Fart ere komne over. J Markedet i Torsdags skal det have været en Umuelighed at hielpe nogen derover. (Viborger Samler.) Viborg, den 18 Marts. Det lader, som den feberagtige Vinter, nu ville tage sin Foraars dragt paa. Viben og Stæren ere for 8 Dage siden komne, dog har man seet Stærene i Flok, der ikke er got Tegn. Dersom Tøevetret denne Gang faaer Bugt med den ved mange Sneelag, tykke Jis, er det at formode, at Jordens Varme atter kan trænge frem. Slud og Stormvinde have i de sidste Dage jevnlig ladet sig fornemme. Da Kreaturene fortære graadigere Halmforret i Vinter end sædvanlig, er Mangelen paa Foeder almindelig her i Egnene. Jldebrændselet har og, den dog ikke strenge Vinter uagtet, været meget udrøit, saa at man har brændt mere i Vinter end i den strengeste. Hestene og Kreaturene ere ikke i synderlig Priis, hvortil Aarsagen især angives, at Holstenerne ingen Leverancer have, som forhen. Meget Qvæg er slagtet i Vinter af Fodertrang; og den saa almene Pengetrang. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Odense, d. 19 Marts. Allevegne fra hører Man om Virkningerne af den sidstmeldte Vandflod, som en Følge af den vedholdende Tøesnee og Regn, der faldt i et Par Dage, hvorved det især er gaaet ud over Møller og Broer. Paa flere Steder skulle Reisende have været i Fare for at bortrives af Strømmen, og i Egnen af Haderslev skal en Stampemølle være ødelagt. Til Lykke var Slusebroen udenfor Munke Mølle her ved Odense i Fjor Sommer paa ny opbygget, saa den kunde modstaae Vandets Magt. Jmidlertid var Munke Mosen saa overskyllet, at Jngen kunde passere denne Vei til Hunderup, og af Langebroe er endeel ruineret. J Møllevaaningen selv gik Vandet saa høit ind i Stalden, at Kreaturerne maatte udtages; ogsaa saae Man ved denne Leilighed Rotterne uddrevne af deres Smuthuller og i Hobetal søge Retirade i de omstaaende Piletræer. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Ribe, d. 19 Marts. Sidstafvigte Søndag ved Middagstid, indtraf den sørgelige Tildragelse, at en liden Baad kantrede tæt østen for Mandøe, med 5 Mand, som alle tilsatte Livet. De 4 vare af Øens Beboere og alle erfarne Søemænd, som i flere Aar havde faret til Søes og ofte paa deres lange Reiser heldig undgaaet Havets truende Farer. De efterlade sig nu 4 Enker, hvoraf de 3 ere frugtsommelige og i maadelige Omstændigheder, og 17 tildeels uforsørgede Børn. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Kjøbenhavns Børs den 22 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 728, a vina 740, Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 31 1/2 Rbdlr.,a vista - . Spec. 730. - Speler solgtes til 43 1/2 a 44 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 pr. 100; Oblig. 74. Norske Sedler 50 a 50 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Blandt de Malerier, som en stor fremmed Monark har kjøbt af Galleriet i Malmaison, er ogsaa, den staldende Koe af Poul Potter. Dette berømte Malerie, som er forfærdiget 1686 (altsaa Konstnerens 21de Aar, thi han var født 1625) er blevet betalt med 190000 Fr. J Aaret 1768, betaltes i Paris et Malerie af P. Potter med 3215 Fr. - Den preussiske Regjering har kjøbt smukke Stykker af Hr. Bonnemaisons Samling, og i Alt skulle de fremmede Souverainer have kjøbt for 3 Mill. Fr. Engellænderne betale især de Sager, som have tilhørt Bonaparte, meget dyrt; saaledes blev der givet for en gammel Lænestoel, som Bonaparte har brugt, og hvorpaa de fandt hans Stik med en Pennekniv, 200 Guineer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Norske Efterretninger. Følgende er et Uddrag af: Efterretninger om Norges Storthings Forhandlinger i Aaret 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Odelsthingets Lovforslag til en Lov angaaende Brændeviinsbrænden, blev den 16de Februari d. A. sat under Debattering i det samlede Storthing, hvor da Odelsthingets Forslags §. 1 med 62 Stemmer mod 9 bifaldtes saaledes: "Det skal herefter være enhver skatteydende Eier eller Bruger og Besidder af matriculeret Jordegods tilladt at brænde Brændeviin; men det skal være enhver Saadan aldeles forbudt at opkjøbe Korn til Forbrugelse ved Brændeviinsbrænden, videre end til egen Huusholdnings Behov, eller at udskienke Brændeviin for Betaling. - Da Odelsthinget og Lagthinget har været enige i Henseende til de øvrige §§. af dette Forslag, skal Samme, saaledes som det nu er antaget, expederes, for paa sædvanlig Maade at overleveres den Norske Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
J Sagen angaaende Værnepligten, er i det norske Odelsthing endvidere besluttet: Landeværnet skal bestaae af 7000 Mand, foruden Borgervæbningen og Kystværnet. Dertil hører i Almindelighed alt vaabendygtigt Mandskab i Landdistricterne imellem det fyldte 27de og 32te Aar, som enten slet ingen Tieneste har gjort i Feldtarmeen, eller og udtjent sin Tid i Samme. Kystværnet derimod skal være af ubestemt Styrke, og bestaae af alt det til Søe-Enroulleringen hørende Mandskab, som har opnaaet fulde 30 Aars Alder. Borgervæbningen skal ligeledes være af ubestemt Styrke. Den skal bestaae af dem, som i Byerne have taget Borgerskab, og ere af en Alder fra 27 til 36 Aar, samt af dem i lige Alder, der have udført deres Tjeneste ved Feldtarmeen i særskilte Feldt armee Corps, saafremt de ikke vælge at indtræde i Landeværnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Mandagen den 8de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og flere Dage, sælges ved offentlig Auction i Huset No. 91 i Vognmagergaden, afdøde Kongel. Pensionist Magnus Nicolai Christensens Boes udvalgte og særdeles velconditionerede betydelige Bogsamling, 7000 Volumina, største Delen paa Skrivpapiir og indbundne i Marmorbind, engelsk og fransk Bind, bestaaende af endeel Verker (i adskillige Sprog), saavel theologiske, som historiske, juridiske, medicinske, philologiske og philosophiske (hvoriblandt endeel meest danske og sjeldne), foruden Haandskrivter, en Medaille og Myntsamling, hvoriblandt Exemplarer fra Keiser Hadriani, de ældste danske Kongers og Kong Carl Gustavs Tider, endeel Medailleaftryk, Kobbere, Karter, Globi, aabne og sammenlukkede Reoler m.m., imod Betaling ved Tilslaget eller paa Anfordring til undertegnede Boets Curator og Jncassator, hos hvem, boende i St. Pederstrædet No. 120, 1ste Sal til venstre, Catalogi erholdes fra den 22de Marts d. A. mod 3 Mk. N. V. Betaling for Exemplaret. Tillige sælges ved denne Auction en skjøn Samling Conchylier, endeel Mineralier og Malerier. H. F. Bogvad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke. en Aal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. os, Trettende Aargang. No. 25. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Marts 1816. Politisk Regnekonst.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Den politiske Regnekonst er unægteligen een af de interessanteste Grene af de statistisk mathematiske Videnskaber, da den giver os en arithmetisk Historie om Befolkningen i Almindelighed og det menneskelige Liv i Særdeleshed. Denne Videnskabs Grundelse beroer paa omhyggelig Samling af de tilværende Kiendsgierninger, hvoraf da en rigtig Logik maa forsøge at udlede Tingenes forbigangne og tilkommende Tilstand. Vi forudskikke derfor ogsaa hiin, for derefter at opgive nogle deraf flydende følgeslutninger. Befolkningen af et Land bliver betinget ved Summen af de frembragte Levnetsmidler og dernæst ved det dyrkelige Rum. Hensigtsmæssigt synes det derfor, først at give en Oversigt over den beboelige Deel af vor Jord, for hvilken vi efter en ny eiendommelig Beregning have faaet følgende Resultater: 1. Nordlige Halvkugle. Fastland 1886953 geogr. M. Hav. 2. Sydlige Halvkugle. Fastland, 8019II Hav 3839043 *) Af: Gothalscher Calender af das Jahr 1816. Havets Forhold til Land paa hele Jorden De enkelte Verdensdeles FladeindholdEuropa. . . . Asien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Nord=America indtil Panama Bugten. . Syd=America . . . . Africa . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Australien med alle Øe Grupper fra Asien til Nyseeland. En nøie Beregning af Befolkningen paa hele Jorden tillader den nærværende Beskaffenhed af vore geographiske Kundskaber ikke; den sædvanlige Mening, at Jorden beboes af 1000 Millioner, er unægteligen overdreven; Volney, som paastød i Aaret 1802, at den beboes af 432 Mill., synes at være alt for meget afveget fra Sandheden, og vi vælge derfor Malte Bruuns nyeste Fremstilling, der ligger næsten i Midten af begge disse Yderligheder: Folkemængde i Europa. 172,000,000 i Asien . . . . 330,000,000 i Australien. 20,000,000 i Africa. . . . 70,000,000 i America. . . 40,000,000 Hele Jordens Befolkning 632,000,000 derefter udgjør Menneskemængden paa 1 Miil i hele Verden. . . Europa Asien . . . . . . . Australien . . . . . . . Africa . . . . . . . America . . . . . . . . 61 J hvorvidt denne Befolkning siden tidligere Aarhundreder har til eller aftaget, er vanskeligen at afgjøre; vi kunde være tilbøielige til at ansee en virkelig Formindskelse af Menneskeslægten, siden Begyndelsen af vor nuværende Tidsalder, for Sandsynlig. Saa vist det er, at Befolkningen i Europa fra Aarhundrede til Aarhundrede har tiltaget, saa unægteligt er det dog vel ogsaa, at Folketallet i Ægypten, Lille Asien, Persien, Jtalien, Spanien og America har været langt større i tidligere Perioder end nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J længere Tid end et heelt Aarhundrede ere i adskillige europæiske Stater Resultaterne af de aarlige Fødsler og Dødsfald blevne opbevarede, og efter disse ere for cultiverede Lande overhoved følgende Forhold: Forhold Forhold Forhold af Døde. af Fødte, af Ægtesk. for Landsbybeboere 25 smaa Stæder 33 28 167 større Handelst. 25 Hovedst. i hele Rig. 15 for hele Lande, 32 27 Sædvanligen regner man tre Fjerdedele af Befolkningen i Landsbyer, en Fjerdedeel i Stæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J Norge ere kun 1/2 Kjøbstædsbeboere. Forholdet af de sig Giftende til de Levende, bliver, som Erfaringen lærer, bestemt af Forholdet af Dødeligheden. Hvor der ved større Dødelighed bliver Rum, formere Ægteskaberne sig. J 21 hollandske Landsbyer forekomme blandt 64 Personer eet Ægt skab, men sammesteds døer ogsaa af 22 Mennesker det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J Norge, hvor Dødeligheden kun er 1/5, er Forholdet af Ægteskaber mod Levende, som 1 til 130, og det samme er Tilfældet i mange Dele af Schweiz. Meget store Stæder ere en Undtagelse herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Der findes i Henseende til Dødelighed, Giftermaal, Levevarighed og Frugtbarhed saare mærkværdige, vi kunne næsten sige stadige, Forhold Sted, hvis tilsyneladende Afvigelser kun vakle imellem en vis Normaltilstand. Hvor parader det end maatte klinge for Mange, at med tiltagende Befolkning Ægteskaberne aftage, og at en forøget Levevarighed har en formindsket Frugtbarhed til Følge, og saaledes omvendt, saa bestemt stadfæstes dette dog af alle Landes Erfaring; netop fordi Resultatet af Befolkning, Ægteskab, Dødelighed, Livs varighed og Frugtbarhed ikke formaae at overskride Grændserne af visse betingelses-Ligninger. Antager man Tollet 32, 1 som Forholds tallene af Døde og Fødte for Europa og hele Jorden, saa faaes følgende Resultater: i Europa, i hele Verden. døer der hvert Aar, 5058822. hver Dag. 13860 hver Time . 877 hvert Minut 91 hvert Secund der fødes hvert Aar 6370370 23407407 hver Dag 17453 hvor Time hvert Minut 12 hver Stund, aarligt Overskud af Fødte paa hele Jorden 4819172, men som i Virkeligheden vel vanskeligen finder Sted. Vi benytte os her af de nyeste Bestemmelser, for hvis Rigtighed vi imidlertid langt fra ikke ville indestaae, og levere her i efterfølgende Oversigt den absolut og relative Befolkning af de betydeligste Stater i og udenfor Europa Jndbyggere paa paa 706000 Toiser. Miil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Brasilien. Asiatisk Rusland . . 25 Jsland . . . . 29 Norge, Nyspanien. Foren. Amer. Stater. 162.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Sverrig. Vestindien (Antiller) . 413. Europ. Rusland . . 433 Trinidad. Jndbyggere paa paa 706000 Toiser. Miil. Nyrkiet. Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Sardinien, IIII
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Spanien Jamaica Orcaderne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Polen. Britt. Rige i Ostindien 156.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Ungarn. Chino. Elba Portugal. Boyern, Østerr. Monarkie, Schweiz Mallorca
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Sicilien. Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Würtemberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Gotha=Altenburg Jrland. Amstelland. . Malta Helgoland: geogr. Miil - 14440000 Tvis.) Efter Heinemeyers Bestemmelse (Geogr. Eph. B. 25) udgjør Øen Helgolands hele Omfang 138000 pariser Fod, og derefter det største Fladerum (som Kreds betragtet) 421000 Tøiser - Miil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Helgolands Befolkning bestod i Aaret 1800 af 2200 Mennesker, altsaa paa 12 Miil 66,000 meget logisk er den Slutning vel ikke, og Maltas Befolkning er dog stedse betydeligere, da her paa et Rum af 7 1/2 Miil virkeligen leve 130. 140,000 Mennesker, medens man i Henseende til Helgoland kun slutter fra en Deel til det Hele. I Amstelland leve paa 43 1/2 Mile 458000 Mennesker, hvilket næsten er endnu overordentligere end den maltiske Befolkning; rigtig nok ligge der paa et Rum af faa Mile de skjønneste Stæder i Eu Naar i et Land aarligen fødes en ropa samlede. Million Børn, saa dør disse igjen bort i følgende Progression: Efter Duvillard.) Tab. I. Alder. Levende. Levende. Alder. AO Aa 4932. Alder. Levende. Alder. Levende. II
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Ved Jndførelsen af Koppeindpodningen er, efter Daniel Bernouilles Beregning, Menneskenes Middel Livsvarighed bleven tre Aar forlænget, og Duvillards nyere Undersøgelser giver et lignende Resultat for Vindingen ved Koekoppernes Jndførelse. Det qvindelige og mandlige Kjøns Middel-Livsdarighed er væsentlig forskjellig; i Frankrig lever hiint 1/2 længer. (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Litterariske Pudseerligheder. J det tredie Oplag af et i Tydskland i Aaret 1814 udkommet encyclopædisk Værk hedder det, under Artiklen Anapagoras: at denne antog som Princip for alle Legemer et Slags Atomer, der vare af samme Natur, som det Legeme, de skulle danne. Disse Atomer, i og for sig uden Bevægelse, vare i Begyndelsen satte i Bevægelse af et ligeledes evigt, fra Materien forskjelligt, aandigt Princip, som han kaldte Vi. Ved at opsøge Kilden, hvoraf den tydske Forfatter havde øst, fandt man, at det i Bibliographie universelle T. 2. S. 95 hedder under Artiklen Anaxagoras: Ces atomes, par eus meme depourvus de la faenlte de se mouvoir, avaient et, dans le commencement, mig en maurement, par un autreprincipe, corternel distinct de la matiere, lesprit, quil appellait Nous. Af Mangel paa græske Bogstaver, eller maaskee ogsaa af Magelighed, har den franske Forf. ladet sig nøie med at give sin Nation Lyden af Ordet Nous i det Franske, uden at tilføje Ordets Betydning, og den tydske Forf. har igjen troligen oversat Nous efter Franskmanden med Wir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J Journal general de la Litterature France, Octbr. 1814, kaldes Göthes Götz von Berlichingen: Pldole de Berlichingen. Konstdommeren antog altsaa at Gotz var det samme som Götze (Afgud) og vidste ikke engang, at det var en historisk berømt Mands Navn. - Men den tydske Oversætter af Dictionaire biographique har igjenliqvideret denne Bommert med en anden. Der hvor Franskmanden siger: at Carl den Førstes Død høitideligholdes aarligen i Engelland par 12 jessne general (almindelig Fastedag) siger den Tydske Oversætter, "at den høitideligholdes aarligen af en ung General.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J Engelland gives, som bekjendt, en Bogklub, der kjøber sjeldne Bøger til de meest uhyre Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Paa Auctionen over det Rorbergske Bibliothek i London kjøbte nyligen Marquis Bleadford det, fuldstændigste Exemplar, man kjender, af 11 Decamerone di Boccacio, Venet. 1471, in Fol. for 2260 Pd. (67,800 Rbdlr.). Da Hammerslaget var skeet, undskyldte Lord Spencer, som havde drevet den op, sig for Bleadford; men denne svarede, at han havde foresat sig at gaae til 5000 Pd. og havde altsaa ingen Grund til at fortryde Kjøbet. Han eiede allerede i Forveien et Exemplar af samme Udgave, men deri manglede 5 Blade. Paa samme Auction kjøbte Hertugen af Dewon hire The reenyell of the histories of Troye, 1376, den første i det engelske Sprog trykte Bog, for 1060 Pd. St. (henved 32,000 Rbdlr.). Udg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags gaves paa det Kgl. Theater dramatiske Forestillinger og Declamationer, til Fordeel for Mad. Frydendahl. Da Dækket gik op, saaes paa en Urne i Transparent, Navnet Knudsen, og Mad. Spindler fremsagte et af Hr. N. T. Bruun forfattet Digt, til Knudsens Minde. Da Digtet var fremsagt raabte Parterret: "Knudsens Minde leve!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Odense, d. 22de Marts. Foraaret indfandt. sig nu, som man ventede, i rette Tid, og den første Foraarsdag i Onsdags var som den burde være, bragte ogsaa strax de første Foraarsild. De sædvanlige Trækfugle have ogsaa allerede indfunden sig, saa der er ingen Tvivl om at den egentlige Vinter jo er forbi. Maae kun ikke Paaske=Østen, som lader til at indfinde sig med Foraaret, blive for langvarig! Den giver vel skjønne SoelskinsDage, men Nattefrost og farlig Luft, Morgen og Aften. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Mariboe, den 21 Marts. Med Jerndogn i Dag sneede det næsten uophørligt hele Dagen Paa adskillige Steder her i Lolland har man allerede begyndt at pløie til Ærter. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Nakskov, den 18de Marti. Følgende Skibs capitainer ere hertil indkomne: Den 17de Jesper Stang af Nakskov fra Kiel med Steenkul; Jens Jensen fra Flensborg med Brændeviin, og lader herfra til samme Sted med Byg. - Udgaaede: Den 18de: Anders Petersen af Nakskov til Kiel med Havre og Huder. (S. Bl.)J Kirkeaaret 1815 har Folkemængden i det hele Danske Monarchie tiltaget over 16,000 Personer; hele Folkemængden udgjør lidt over halvanden Million Mennesker. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Kjøbenhavns Børs den 20 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 728, a vista 740. Amsterdam 2 M. 666. London 2 M. 31 Rbdlr.,a vista . . Paris 2 M. 1 Rbdlr. 22 s. Spec. 720. - Specier solgtes til 43 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 88 pr. 100; Oblig. 75. Norske Sedler 49 a 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-26
J den Norske Rigstidende No. 22 læses følgende: Om Stipendier ved det Kongelige Frederiks Universitet. Da det Norske Universitet i Aaret 1811 ved en Kongel. Befaling blev oprettet, var det Bestemmelsen, at paa dets Sæde (Tøien Gaard) skulde i det Mindste med Tiden, foruden de egentlige Universitets Bygninger og Boliger for Professorerne, tillige opføres Vaaninger for de Studerende. En Bygnings Commission blev nedsat for at ordne og udføre Alt i denne Henseende Fornødent; og da denne iblandt Andet ogsaa fandt det nødvendigt at omlægge den Vei, som fra Forstaden Grønland fører til Tøien, bleve endeel i Strøget liggende Huse kjøbte for at nedrives. Planen med Universitetets Forlæggen til Tøien gik indtil Videre ikke i Opfyldelse; Veiprojectet ikkeheller. For imidlertid at gjøre en gavnlig Anvendelse af de kjøbte Gaarde, toges den Beslutning, at vælge et Par af de bedre til Bolig for nogle Studerende, som ved Talenter og Flid, forenede med trange Kaar, dertil fortrinlig fandtes værdige. Saaledes opkom de tvende nu existerende Studentergaarde eller Regentser paa Grønland, hvor ialt 19 Studenter nyde fri Bolig, samt Lys og Brænde. - En ubestemt Understøttelse er siden Universitetets Oprettelse aarligen tilflydt nogle Studerende fra det Ankerske Fide commis, da Samme hvert Aar har tilstillet det at demiske Collegium en større eller mindre Sum til Udbeling iblandt de meest trængende og værdige Studenter. Saaledes afgav Fideicommisset i forrige Aar 1200 Rbd. N. V. til denne Brug; hvilke Penge bleve uddeelte til 16 Studerende, saaat den mindste Lod, Nogen fik, var 80, den største 150 Rbd. Fideicommisset understøtter desuden directe, som bekjendt, flere Studerende saavel ved Universitetet som ved de lærde Skoler.