Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-04-26
Den i det Spanske Septers store Besiddelser udbrud en Revolution sætter paa eengang den nye Verden paa flere Steder i Lue. Med Strømme af Blod blev det uhyre Spanske Rige paa hiinste Ocegner skiftet. Uden Blod blev et heller det nittende Aarhundrede det Baand opløst, som i næsten 3/4 Aarhundrede har knyttet disse rige Provintser til Moderlandet. Jsær bliver efter de nyeste EfterretninFor fra hiin nu saa vildt bevægede nye Verden, det blomstrende Land Caraccas ødelagt af de fra en Borgerkrig adskillelige Skrækkescener. De blive endnu forstørrede ved Parriehads Bitterhed, ved personlige Lihenskaber, ved den igien opvakte Erindring om fordums lidet Forurettelser, ja ved Alt, hvormed Nemests kan opflamme det menneskelige Hierte. Beboerne i dette Land, der vare sig selv og deres glødende Karacter ganske overladte, deelede sig i denne Borger=Krig i 2 Partier, der bekrigede hinanden. For Uafhængigheden vare Caraccas, Laguira, Porto Cavello, Cormona, Barcellona og andre Steder. Derimod havde Porto Rico, Meruabo, Santa Martha, St. Domingo og Coro erklæret sig for Regentskabet; Cadix. Det efter Selvstændighed stræbende Par gie havde udrustet som Kapere 2 Brigger og 2 Slooper, der tilhørte Juntzens Caraccas og havde bragt en Land mage tilsammen af 17000 Mand, for at angribe Co ro til Lands og Vands. Toget gik og for sig. Men Beboerne i Coro sloge, de Angribende tilbage, som derved tabde 560 Mand og adskillige Officerer. Under disse Omstændigheder have de den bekiendte General Miranda begivet sig til Caraccas. Vanskelig vil han i dette hans Fødeland, som han allerede eengang har forsøge at erobre og løsrive fra Spanien, forsons Partierne og standse Borger=Krigen. Ogsaa i Vicekongeriget Rid de la Plata vedvarede Forstyrrelsen. J Landskabet mellem Montevide og Buenos Ayres henvendte Gouvernøren af Monte Viden Gaspar Vigodete, der søgbe at bevare for Spanien det vestlige Paragugi eller dog i det mindste den af ham regierte Provints ved Sølvfloden, til den der paa Kysten ankomne Engelske Admiral de Courcy. Han tilskrev ham, at i Buenos Ayres havde et lidet Antal af Forbrydere bemægtiget sig Regierings Tømmen, i den haarlige Hensigt at giøre sig uafhængige af Moderlaandet ; han bad Admiralen at hielpe sig, og befale de i Bu enes Ayres liggende Engelske Koffardie Skibe ganske at bortfarne sig fra denne Havn. Han beraabte sig paa Englands Deeltagelse i de Spanske Anliggender, forlangte dets Beskyttelse, og Udleveringen af et Medlem af den oprørske Junta i Buenos Ayrres, Oberst Terrada, som Forræder, der var sendt til den Engelske Admiral og af ham høflig imodtaget. Paa denne Brevvexling fulgte en Sammenkomst imellem Gouvernøren i Monte Vide og Admiral Conrey. Don Gaspar Vigodette igientog mundtlig de allerede skriftlig foredragne Argumenter, og krævede med Heftighed, at den Engelske Befalingsmand burde gjøre fælleds Sag med ham imod Junten i Buenos Ayres, den han forestillede som en Complot af Rebellere. Herpaa skal Admiralen have svaret, at hans Jnstructioner ganske forbød ham enhver Jndblanding i Stridighederne mellem den Spanske Regiering og Kolonterne. Ugierle, indvilligede endelig Gouverneuren, af Monte Viden i Blokadens Ophævelse, for saavidt den angik Britiske Skibe, hvorhos han erklærede Admiral de Courey ansvarlig til begge Regieringer for hans Forhold. Ligesom Monte Viden erklærede sig og Syd=Peru, Ost=Chili og det Spanske Paraguai imod Exemplet i Buenos Ayres og den der proklammerte Uafhængighed; Man forsikkrede, at de vilde forene deres Kræfter, og ufortøvet samle en Magt, som skulde brække op imod denne Bye, og udvirke en Modrevolusion. Junigen i Chili, som vedligeholdte det den undergivne Vice kongerige i Afhængighed af Moderlandet, anerkiendte endog med Høitidelighed Regentskabet i Cadix. Hvilket System disse det Spanske Scepters store Biellande vil antage, naar Cadix har aabnes de Franske Hære sine Porte, naar der gives intet Regentskab og ingen Junta mere i Spanien, en Tidspunke, der ikke synes at være langt borte, vil Tiden lære. Engeland fornægtede heller ikke her sin egen nyttige Politik. Det og hidindtil intet Partie, for at kunne i Fremtiden gribe det, som det fandt fordeelagtigst for sig. Det havde ikke det Spanske Amerikas Jndbyggeres Jnteresse, men allene dets egne Handelsfordeele, for Øye. Admiral Courey forlod de af Naturen velsignede Egne ved Sølvfloden i en anarkisk Tilstand, og vendte tilbage derfra til Stationen ved Nio Janciro.