Berlingske Tidende, 1754-01-11
J Freds-Tider var min Fader occuperet i Byen med at hylde Fred og Rolighed til Jndbyggernes Nytte og hver Mands Fornøyelse. Han har under sin Regiering anlagt, adskillige nye Bygninger i Strasborg, f. C. Casserner, for Artilleriet, undvendige Værelser for Officererne af Garnisonen, andre for Kongens Lieutenant, for Commendanten for Jntendanten og for andre høye Embeds-Mænd, hvilke Bygninger alle med store Bekostninger udi meget haarde Tiider ere blevne opførte, uden at Kongen har havt fornøden at give en Skærv dertil, hvorudover baade Hof=Ministerer og Officerer haver skriftligen tillagt min Fader all Berømmelse. Paa andre Tiider har min Fader baaret Omsorg for Magazinerne i Strasborg, og forsynet dem med all fornøden Forraad. J Henseende til alle disse Tienester har Kongen ofte viist sin Contentement imod min Fader. Han gjorde ham til Stats-Raad, og mig havde Hans Majestet tiltænkt Expectancen paa Prætor Embedet. Paa samme Tiid, da jeg erholdt den Tidende derom fra Paris, var jeg virkelig General-Advocat ved den Høyeste Ret udi Elsas, hvilket jeg haver været udi 6 Aar. Men da jeg her legger all Verden for Øyen, hvorledes min Fader har forholdt sig i hans anbetroede Embede og Post, kand jeg dog ikke faae det af mit Sind, at han er død som en anklaget Mand, den Ulykke over min Fader, og Criminel=Proces imod ham og mig, er der allerede udi Aaret 1740. bleven smeddet paa, ved en Person af Magistraten selv, som søgte at giøre en Complot til at forandre Regierings-Formen, eller i det ringeste at sætte Prætoren en Brille paa Næsen, og at svække hans Myndighed. Jeg vil ligesaa lidet nævne offentligen det Navn, som nogle andres af Magistraten, der have været med udi samme Complot. Jeg vil ikkun sige saa meget, at samme har baaret et Had til min Fader; at han ikke har fyldstgjorde sin Pligt og Skyldighed, og med Foragt henslaaet alle mine Faders Advarseler i Vind Veyr, at heele Magistraten i Almindelighed har ført Klage over ham, hvorfor han ogsaa eengang efter Kongens Ordre ved Hr. Mar call du Burg har maat søbe en haard Reprimande i sig. Og som denne Mand meente, at min Fader var Aarsag i denne Mortification, som han dog selv harde draget sig paa Halsen, saa lod han udstrøe idel Troubler og Uenighed i Magistraten, hvorudi han til all Ulykke blev understøttet ved Personer af første Rang. Udi bemeldte Aar 1740. gjorde min Fader en Reyse til Paris, for at søge noget for Staden Strasborg. Da han reyste herfra fandtes alting udi Magistraten i fuldkommen Rolighed, hvorudover hans Forundring ikke var liden, da han endda i samme Aar den 9 Martii fornam Hensigten af den Cabale eller den stiftede Faction, ved et Brev, som een af de 15 Herrer selv havde skrevet til ham. For at give et Begreb om Sagernes da værende Tilstand, lader jeg mig nøye med at meddeele et Brev d. d. 13 Jun. 1740. som min Fader har faaet af en fornem og dydig Mastrats Person i bemeldte Strasborg, saa lydende: Min Herre! Trette, Tvedragt, Partiskhed og Ubillighed ere Frugterne af det nye Huusholdnings=Systema, under hvis specieuse Paaskud endeel af Magistraten slaaer sig til de fælleste Excesser. Man legger sig efter intet andet end slemme Gierninger og Bagtalelser. Jngen bliver meere sparet, og man kand med god Grund sige, at de fornemmeligen angribe Catholiquerne. Min Herre har uden Tvivl allerede Efterretning om de Midler og Veye, som hans Modstandere have brugt til at placere Hr.. Den klogere Part af Magistraten har skammet sig ved at see deres Med=Colleger tilbetle sig den 3herrers 21 Herrers og nogle Raads-Herrers Stemmer. De reedelige ere nu blevne til Cabalens Kaste=Bold, og det er at frygte for, at nogle af dem tør agte sig nødte til at drage paa Strænge med dem, for at være frie for Fornærmelse. Adskillige staae allerede paa Spring, at nedlegge deres Bestillinger, og man meener, at Hr. er iblandt deres Tall. For Guds Skyld, Hr. Prætor, kom, at give Byen Freden igien, da den trænger saa storlig til deres Nærværelse; vi see, hvad en Republiqve er uden Hoved naar den vil regiere sig selv. Et Skib uden Roer er endnu bedre faren, da der ingen Passioner blande sig i den Skjæbne. Jo før min Herre giver sig paa Hiemreysen, jo mindre Forvirring og Uorden skal de finde for dem, hvormed jeg har den Ære at være &c. (Fortsættelsen følger.)