JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Orienten. Efter russiske Blade lader det til, at Borgerkrigen i Persiensk tildeels maa være endt. Officielt er det idet mindste, at den, af den afdøde Schach, udnævnte og af Rusland og England anerkjendte Monark, Mahomed Schach, har holdt sit Indtog i Teheran den 21de Decbr. Om den Escorte, han rimeligviis har havt med sig, siges vel Intet, men der tales om, at den farligste af Oprørerne, Zilli Sultan, Søn af den afdøde Fer=Ali har ladet sig bevæge af den store Magt, som Mahomed stod i Spidsen for, til at stige ned af Tronen i Teheran, som han allerede havde sat sig i Besiddelse af. Ruslands og Englands Gesandte, den første neppe uden et mægtigt Følge, forøgede i Monarkens Sulte den Glands, med hvilken Jndtoget i Teheran blev holdt. J Rusland tvivler man ikke paa, at Zilli=Sultans Exempevil blive fulgt af de øvrige Oprørere, og den russiske Hoft, dende slutter sin Beretning med den Erklæring, at Ruslands og Englands Gesandte, paa hele Marschen fra Tauris til Teheran, have været enige om, at yde den unge Konge den virksomste Bistand og at give Nationen en sikker Borger for Overeensstemmelsen i begge Magters Politik, der ikke har noget andet Formaal, end at befæste Sikkerheden i det Jndre under den Fyrstes Scepter, som den afdøde Monark har udnævnt til sin Tronfølger, og som Rusland og England begge have anerkjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Blandede Efterretninger. J Fristaten Lybek, hvor man længe har savnet, og beklaget Savnet af offentlige Meddelelser om Statens indre og vigtigste Anliggender, udkommer fra dette Aars Begyndelse en Tidende, kaldet: "Neue lübeckische Blatter, der fornemmelig er bestemt for saadanne Emner, hvortil haabes Bidrag fra vedkommende Øvrigheder. Den Hemmeligholdelse, som hidtil har dækket Forfatningen, tilregnes Stadens efter haanden voxende Forfald. - Mon det ikke snarere skulde forholde sig omvendt, Grev Pozzo di Borgos, allerede tidligere omtalte, Udnævnelse til Gesandtskabsposten i London, foranlediger isære tilde legitimistiske Blade til de synderligste Raisonnements. Stedse endnu hænge de fast ved den Formodning, at det er og bliver de absolutistiske Monarkers Ønske og Hensigt, at fremme en tredie Restauration, og de kunne derfor ikke tilgive Grev Pozzo di Borgo, at han hører blandt dem, som aller flittigst besøge Tuillerierne. Denne deres egen Utilfredshed med denne Diplomats Conduite, tillægge de ogsaa Keiser, Nicolaus, og afgaaer Greven virkelig fra Paris, ville de ikke undlade, at paastaae, at det skeer for at gjøre en Ende paa hans intime Forhold med Ludvig Philip.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Den nye Sal, som skal bygges og indrettes for Pairskammeret, naar dette constituerer sig som et Retstribunal i statscriminelle Sager, er beregnet paa at rumme 150 Domommere, 150 Anklagede, 150 Municipalgardister, 450 Vid eller og 600 Tilhørere. Den forlangte Sum, 360,000 Fr., som den er beregnet at skulle koste, er bevilget af begge Kamrene, dog i Pairskammeret med en, for dette usædvanlig liden, Majoritet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
J den keiserlig østerrigske Armee venter man betydelige Reductioner. Det mobile Armeecorps i Jtalien skal sættes paa Fredsfod; af alle Regimenter skulle 40 Mand pr. Compagni permitteres og en heel Deel overflødige Heste ved Cavalleriet, Artilleriet og Trainvæsenet ere bestemte til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Paa Wiens Børs har denne Foranstaltning allerede virket til Fordeel for Coursen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Oberst Gustavson, der nylig ved et Skrift har erindret Verden om sin Tilværelse, har ligeledes ladet indrykke en Annonce i Allg. Zeit., hvori han bekjendtgiør, at have tilstillet de ædle og høitstræbende Generalstater i Kongeriget Nederlandene en Skrivelse, om hvilken han erklærer, at, dersom der, imod hans Forventning og til hans Forundring, ikke skulde følge noget Svar paa hans retfærdige Forlangende og lovformeligen frembragte Klager, da at ville see sig tvungen til offentligen at bekjendtgjøre ovennævnte Skrivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Marschal Marmont bereiser i den senere Tid Overægypten; han har skrevet til en af sine Venner, og meget udførlig udladt sig om Mehemmed Als Stilling, hvilken han ingenlunde anseer for saa fordeelagtig, som man i Almindelighed er tilbøielig til at troe i Europa. Han kalder Mehemed: un garcon sanvage, der forstaaer at stroe Folk Sand i Øinene, og som det hidtil derved er lykkedes at forhindre dem fra at see. Men Marmont lader sig ikke saa let forblinde, han indseer, at hele den ægyptiske Magt er bygget paa Sand, og kun kan bestaae saalænge Mehemed Ali lever, eller er heldig nok til at udføre sine Taskenspillerkunster. Han troer derfor, at der vil blive gjort Syrierne betydelige Concessioner, og at Jbrahim Pascha er kommen til Cairo for at raadslaae derom med sin Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Blandt de i Paris i den senere Tid udkomne Caricaturer udmærker sig en Afbildning af Mortier i ordret Forstand. Marschallen er nemlig her forestillet som en Mørser, der ved en brændende Lunte bliver affyret af en vis Person i kongelig fransk Artilleri=Uniform. Udaf Munden paa Mortier fare en utallig Mængde Æreskors og Ordensbaand, der opfanges af en Mængde jublende Supplicanter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Kjøbenhavn, den 9de Februar. Efterat Fru Fama, med sin sædvanlige Jilsomhed, allere de forlængst havde ført den forsvundne Theaterkasserer lang over Sø og salten Hav til det frie England, ja vilde vid ham i god Behold paa Farten til det endnu friere Asyl Nordamerika, har Fru Justitia, paa en for Publicum heelt uventet Maade, sat sig i Besiddelse af hans Person i heri Kjøbenhavn. J Løverdags Eftermiddag Kl. 5. blev han nemlig attrapperet paa Gjæstgiverstedet gamme Avlsgaard i Suhmsgade, hvor han dog ikke skal have opholdt sig ret længe. Som man erfarer, har han en Tidlang udenfor Kjøbenhavn søgt at komme ud af Landet; men da det end ikke lykkedes ham at slippe bort fra Sjælland, og ligesaa lidt (som hans Hensigt skal have været, at komme ombord paa et Skib, vendte han endelig tilbage til Kjøbenhavn. Hvad hans Plan her er gaaet ud paa, og hvorledes han her vilde holde sig skjult eller atter prøve paa at iværksætte sin Flugt, veed man ikke. Vist er det imidlertid, at allerede et Par Dage forinden hans Paagribelse flere Personer, der staae i nøie (isærdeleshed i SlægtskabsForhold til ham, ere af Politiet blevne afhørte, paa Grund af Forsøg paa at bringe Sager og Gods tilside fra hans Bo og for Mistanke om at være vidende om hans Forby delse og Opholdsted. Flere rede Penge og Ting af Værdisk ere allerede tilveiebragte. - Maatte det lykkes vort dristige Politi at bringe fuldstændig Lys i det Mørke, der endnu bestandig hviler over denne gaadefulde Sag, i hvilken der er stor Sandsynlighed for, at flere ere implicerede Kbhyst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
J Novemberheftet 1834 af United Service Journal læses en Artikel om den danske Armee, der, at dømme efter de detaillerede Noticer, den indeholder om vor Armees Rekruttering, Befoldning, Bestanddele, Uniformer og Garnisonering, hidrører fra en velunderrettet Haand. Om den danske Soldateske yttrer Forfatteren sig særdeles ufordeelagtigt og med en paafaldende Bitterhed. Han mener, at den danske Armee i Almindelighed caracteriserer sig ved et ukrigerisk Udseende, og finder tilstrækkelig Grund dertil isse den Omstændighed, at Soldatens virkelige Tjenestetid ved Regimentet indskrænker sig til det korte Tidsløb af 2 Aar, J Sandhed, siger han, i den nævnte Henseende giver den danske Armee neppe den meest kettede af alle keitede Recrutader noget efter, idet Soldaterne ere ureenlige i deres Paaklædning, langsomme og klodsede i deres Bevægelser. De drive krumryggede afsted under Marschen, som om de endnu havde sat i Ploven og ikke i Musketten, og løfte Fødderne veiret med saa megen synlig Anstrængelse, som om de endnu vare bebyrdede med Træskoen. Med eet Ord, naaman undtager Munderingsskjolen og den militaire Udrustning: bærer den større Majoritet af de danske Soldater ethvert andet ydre og iøinefaldende Kiendetegn paa, at de ikke ere Andet end raae Bønder. Hvad der, tilføier han, imidlertid upaa tvivlelig noget bidrager til at giøre det vanskeligere for de danske Soldater at løsrive sig fra deres Herkomsts Uvaner, er den Omstændighed, at de stakkels Karle udenfor Tjenesten, ere nødte til at søge Arbeide paa Gaderne som Lastdragere, for at kunne erhverve sig - hvad deres usle Lønning ikke strækker til at forskaffe dem - det Nødvendige for at kunne subsistere. Man lægge hertil deres usle Mondur, som vilde forvandle en Adonis til en Fugleskræmsel." Om Officererne i den danske Armee bemærker han, at da der i Danmark ikke er Mangel paa Opdragelsesanstalter, der ere ligesaa let tilgængelige som fortræffeligt indrettede, saa ere mange Officerer i Danmark Mænd med gode Kundskaber, som overalt vilde gjøre deres Stand Ære, hvorimod der, paa den anden Side, naturligviis heller ikke er nogen Manngel paa andre, der just ikke udmærke sig ved Omfanget at deres Kundskaber eller Dygtighed. Om Anciennitetssystemet siger han, at om det end kan have sine gode Følger, og kan synes nok saa passende i Theorien, saa viser det dog her øiensynligen at have den onde Følge: at ingen Officeer opnaaer nogen høi og vigtig militair Post inden han ved Alderdom og Skrøbelighed er bleven sat ud af Stand, til at opfylde dens Pligter. Exempler paa det Modsatte ere lidet mindste raræ aves (sieldne Fugle)." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Denhardstein har nu udgivet sit Lystspil, Gartick i Britol." og dediceret det til vor Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
J Holbek tildrog sig for nogle Dage siden en Ulykke, da en Mand, ved Navn Niels Andersen, var tagen til Skoven for at hjemhente Brænde, hvilket man sprængte med Krudt. For at Krudtet ikke for hurtigt skulde antændes og Folkene, som havde med det at bestille, kunne faae Tidtil at bortfjerne sig, havde man anbragt oven paa den tørre Krudtmasse en med Vand sammenæltet Klump Krudt (Trold kjærling), hvori der først skulde tændes Jld. Da det gik Niels Andersen for langsomt med dets Antændelse, gik han den og blæste til den brændende Svamp. Øieblikkelig skeer Explosionen, og Niels Andersen var ikke meere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 10de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier - R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 92492 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto a 89 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 1051 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 102 Rbd. r. S. 14 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 10ta101 ½ i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 10 a 101 ½ i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 a 73 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Hamborg, den 10de Februar. Bordeaux 189. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 71 s.; k. S. 13 Mk. 9 s. Madrid 46. Cadir 47 1/2. Lissabon 52 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 100; k. S. 36, 95. Kjøbenhavn 207, i Species 3/4 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Viborg. Den 12te Januar blev i den kgl. Landsoverret Jørgen Peter Nielsen, tiltalt for uhjemlet Besiddelse af et Pa Støvler, frifunden for videre Tiltale. Ved Borglum Herreders Extraret var han dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. blev i en Sag mod Jens Sørensen Rimmer og Ludvig Sørensen, tiltalte for Tyveri, og Mette Christens datter Leegaard, for Medvideri, den Første dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 og den Anden i 5 Gange 5 Dage; men den Sidstnævnte frifunden for Actors Tiltale. Ved Mors Herreders Extraret vare Jens Rimmer og Mette Leegaard dømte at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, han i 6 Gange 5 og hun i 5 Dage, og Ludvig Sørensen tilfunden at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. S. D. er Niels Pedersen Wrendsted eller Blokhuus, for 3die Gang begaaet Tyveri, dømt at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. Bed Børglum Herreds Extraret var han dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 4 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
S. D. er Randers Kjøbstæds Bytingsretsdom stadfæstet, hvorved for Tolddefraudation Møller Grønvaldt er dømt at bøde til den kongelige Toldkasse 318 Rbd. 4 Mk. 14 s. - som dog er nedsat til 212 Rbd. 52 s. - Møllekudsk Axel A. Bjerregrav 36 Rbd. 3 Mk. 8 s., Dagleierne Jens Folling og Christian Gromi hver 12 Rbd. 1 Mk. 12 s. Sølv. S. D. er Nørre Herreds Extraretsdom stadfæstet, hvorved Lars Sørensen Dam for anden Gang begaaet Tyverik er dømt at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeides i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. er Borglum Herreders Extraretsdom stadfæstet: hvorved Anders Jensen af Emb for Tyveri m. m. er til funden at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tug- og Forbedringshuus i 1 Aar. S. D. er Christen Christensen af Lillearden, tiltalt for Tyveri, frifunden for videre Tiltale. Ved Billestrup Extra ret var han dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. S. D. er, ligesom ved Aarhuus Kjøbstæds Extraret, Skræddersvend L. A. A. N. Hasse, tiltalt for uhjemlet Besiddelse af stiaalne Koster idømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i i 1 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Den 19de Januar er en Sag afviist, angaaende Spørgsmaalet om, hvorvidt en af Kjøbmand S. Cohn i Ringkjøbing til Kbmd. J. Harpoth gjort Pantsætning af 130 Tdr. Tjære og 2 Vogne for 1088 Rbd. r. S., kunde gjælde imod andre Creditorer i Cohns Fallitbo, i hvilket ved Skiftedicision denne Pantsætning var kjendt ugyldig. S. D. er Aarhuus Kjøbstæds Bytingsretsdom stadfæstet, hvorved Komd. C. J. Wulff var tilpligtet at betale tilKomd. G. W. A. Ahrenbeck i Hamborg 794 Mk. 11 1/2 s. Bc. S. O. er Lars Jversen for at have opbrudt en Kirken. blot og deraf udtaget 1/4 a 5 Rbd., dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus. i 1 Aar. Ved Hammerum Herreds Extraret var han dømt at stryges til Kagen og hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus sin Livstid. S. D. er Anders Nielsen Kalstrup, for ikke paa Skifte efter hans afdøde Hustru at have anmeldt en Boet tilhørende Obligation stor 142 Rbd. i Sedler, dømt at bøde til Randers Amts Fattigkasse 20 Rbd. Sølv. Ved Rougsøm. fl. Herreders Extraret var han dømt at bøde sine 3 Mk. Den 26de Januar blev Nørhald m. fl. Herreders Rets Dom stadfæstet, hvorved Fru Oppen, der var søgt tilpligtet, som Besidder af Hovedgaarden Clausholm, at istandsætte og vedligeholde Voldum Hospitals Bygninger, frifandtes. S. D. er Jens Schiersling Olesen, tiltalt for Voldtægt, dømt at have sit Liv forbrudt. Ved Hillerslev=Hundborg, Herreders Extraret var han dømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Blandede Efterretninger. Hofjægermester C. C. S. Greve af Danneskjold=Samsøe, som i 1825 forundtes Sæde i Høiesteret som Assessor auAscultans, er nu efter Ønske udtraadt af denne Stilling. Ved Søetaten ere tvende vigtige Lovbud emanerede. Det ene forhøier Søgagen og Regnskabsdouceuren for Regnskabsførere, Haandværkere og Underofficerer, hvorved denne vigtige Classe har erholdt en Opmuntring, som ikke kan feile at have de bedste Følger for Tjenesten. Det andet, publiceret ved Forordninger igjennem Admiralitetet og det tyske Cancelli, angaaer de Jndrulleredes Søgager, Reisepenge so. s. v. hvilket Alt, som Vederlag for den til samme Tid hophævede aarlige Consumptions=Godtgjørelse (i Hertugdom merne Sessionsdouceur) er saa betydelig forhøiet, at Orlogs tjenesten nu ikke længer med Grund kan kaldes trykkende for den Jndrullerede, især naar han sammenligner de Værnepligtsbyrder, der hvile paa ham, med Soldatens, og seer hen til, hvor sjeldent Udskrivningen i Almindelighed falder paa ham. Man tør derfor nu haabe, at Koffardimatrosen, i Fremtiden med villigt Hjerte træder i Kongens Tjeneste, naar Lodden træffer ham; som da ogsaa den nyere Tids humanere Behandling og ypperlige Forpleining, i vore Krigsskibe, allerede længe har forjaget den Frygt for Udskrivning, som i ældre Tider fandt Sted. Efter Forlydende skal ogsaa Jndrulleringsvæsenet i Hertugdømmerne snart kunne ventes definitivt reguleret, efter samme Princip, som i Kongeriget. Ved Omstændigheder, hvis Natur ikke Nærmere omtales, var Hr. Generalkrigscommissair Neergaard foranlediget til at frasige sig det paa ham faldne og tidligere modtagne Valg til Deputeret i Stændernes Forsamling. J Nr. 24 af Kjøbenhavnsposten opfordredes han til, tilfredsstillende at retfærdiggjøre et Skridt, ved hvilket deres Jnteresse, som, af Overbeviisning om hans Patriotisme og Sandhedskierlighed, have valgt ham, maaske føleligt kan komme til at lide.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
I Kbhvnsposten Nr. 29 læstes derpaa følgende: "J Anledning af Opfordringen til mig i Kjøbenhavnsposten Nr. 1224, meddeles foreløbigen. Saasnart en uheldig Skjebne, der for Øieblikket truer mig, er bortfjernet, agter jeg strax ophøiet over ethvert smaaligt Hensyn, med mandigt Frisind at afgive den forlangte Oplysning, - forsaavidt den da endnu ikke ligger soleklar for Verdens Øie, - uden frygtsom Halvfortielse, af hvad jeg kan og bør sige om selve Sagen, og hvad dermed staaer i nærmeste Forbindelse. Dette skylder jeg den tillidsfulde Opmærksomhed, som ædle Medborgere have værdiget min Færd, - dette skylder jeg Sandheden, - dette skylder jeg ogsaa - mig selv. - Frederiksholm, den 1ste Februar 1835. Neergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Paa det kgl. Theater ere i 1834 opførte 28 nye Stykker, nemlig: 6 Operger (2 originale), 2 Tragoedier, 4 store Lystspil (1 orig.), 3 Vaudeviller (1 orig.) og 13 mindre Stykker (! orig.). Det er saaledes en ugrundet Klage, at der ikke gives Nyheder nok paa Hovedstadens Theater, i dettes Virksomhed i saa Henseende overgaaer forholdsviis endog langt de Pariser Theattes. Hvad der maa gaae Theatrets sande Venner mere til Hjertet, end det foregivne Savn at Nyheder, er, at det afvigte Aar kun har skjænket saa faa originale Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
En fattig Kone, der nu er i et af Kbhvnes Arbeidshuse, har i den foregaaende Tid, da hun gik om og solgte Brød, ved Gaver samlet sig saa stor en Mængde Silkeklude, at hun, ved at trevle dem op, karte og spinde dem, nu har faaet sig vævet saa stort et Stykke Tøi, at hun deraf kan faae sig en Kjole. Det er henlagt hos Silke= og Klædehandler Holm paa Østergade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
I Orkanstormen Natten imellem den 16de og 17de Januar omblæste en Længe paa Avlsgaarden Hesselberg i Sjælland, hvorved 8 Køer dræbtes og adskillige qvæstedes. Flere i Frederikshavn og sammes Omegn, ville om Aftenen Kl. 8, den 5te Dennes, have bemærket en Jordrystelse, hvilken ogsaa skal have viist sig ved Vandets pludselige Falden og Stigen i Elling Aa, omtrent 1/2 Miil fra Frederikshavn. Det var samme Aften et temmelig uroligt Veir.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Reisende med Dagvognen. D. 11te Febr.: Madame Ravn til Hobro; Proprietair Merveder til Aarhuus; Cand. theol. Køster, Kjøbmd. Schenk og Kjøbmand Cohen til Randers. D. 12te: Hr. Kjer og Terp fra Veile, Hr. Steinsberg fra Aarh.; Hr. Hald og Hr. Røe fra Rand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Døde. Toldkasserer Heibergs Enke, G. M. C. Heiberg, f. Scheper lern, 72 Aar; A. Poulsen, f. Pedersdatter, 63 Aar; Skomagermester I. C. Lange, 69 Aar; Bryggerkarl P. Olsen, af Kopper paa Qvæsthuset; alle i Kbhvn. K. C. Dænd, ler, f. Mikkelsdatter, 96 Aar, i Horsens. E. C. Bering, f. Selmer, 58 Aar, paa Lundgaard (i Viborg Amt). Forhenværende Sognepræst H. Lemmishe, 70 Aar, i Kouste(i Randers Amt).
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Hals Skibsliste. Udg. D. 10de Febr.: H. Simoni til Christiania med Korn. D. 12te: J. Ottesen til Kbhvn. med Steenkul Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Søndag Septuagesima prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aften sang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Fru Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Døbt. Den 8de Febr.: Arbeidsmand Anders Hansens Datter, Else Marte Andersen; Fadd. Pigerne Kirstine Jensdatter og Lovise Christensdatter, Tjenestekarlene Jens Lassen, Thomas Jensen og Ole Nielsen. Begravede. Den 9de Febr.: Gartner P. Chr. Boss. 69 Aar. - Den 13de: Skrædersvend Chr. Wilh. Petersens Kone, Magdalene B. Hjersing, 21 1/2 Aar. Sammes Barn, Peter Magdalus Petersen, 12 Dage. Skrædermester Niels Peter Lund, 29 Aar. - Den 14de: Silkevadskeer Mathias Birkes Enke, Sophie Pedersdatter, 89 Aar. Arbeidsmand Christen Rommedahl, 75 Aar. Væver Peter Nielsens Søn, Andreas Ryge, 8 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Aalborg Torvepriser, den 14de Februar. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 5 a 6 s.; fersk Flesk 6 a 7 s.; saltet Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 8 s.; Skp. - Kartofler 10 s. Skp. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Ved Tallotteriets 1231te Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 58. 56. 86. 87. 37.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Forsynet at bortkalde til et bedre Liv min Svigermoder, Mad. H. M. Aagaard, født Wederkind, i hendes Alders 75de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. F. Schierup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
At vor gode Moder, Anne Schmidt, født Damsgaard, Enke efter afg. Toldbetjent Schmidt, idag blidelig indslumrede til Evighedens Fred, i hendes Alders 69de Aar, efter flere Aars svageligt Helbred og 27 Ugers Sygeleie af Brystsvaghed, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Bekjendte. Aalborg, den 12te Febr. 1835. Paa egne og 4 Sødskendes Vegne. P. Chr. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Eieren af et Bogtrykkeri i en af Danmarks hoförste Kjöbstæder, agter strax at afhænde samme paa meget billige Vilkaar, saa vel som det dermed forbundne Frivilegium paa at udgive en politisk og Avertisements-Tidende; den Kjöber. som heri kunde önske at indlade sig, og troer sig duelig dertil, har man grundet laad om, at kunne udvirke kongelig allernaadigst Tilladelse, til at vedblive den politiske Deel af Bladet. Lysthavende ville behage inden 6 Ugers Forløb, at melde sig desangaaende i portofrie Breve for Sjælland, Fyen og serne, til Hr. Apotheker Waagøe, Eier af Svaneapotheket paa Östergade, li Kjöbenhavn, for Jylland, til de Herrer Cancelliraad Sörensen, Postmester i Aalborg, og Doctor, Rector Milert 2 i Horsens, for det Slesvigske, til Hs. Höiærværdighed Hr. Provst Strodtmann i Haderslev, og for Holsten, til Höivelbaarne Hr. Oberst v. Bardensleth, Chef for Liv-Regimentet lette Dragoner i Itzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-14
Foranlediget af en i Aalborg Stifts-Avis Nr. 8 for dette Aar indført Anmonce, undlader man ikke herved at bekjendtgjøre, at Aalborg Fattigvæsens Regnskab for Aaret 1832, med alle tilhørende originelle bilage, fra næste Mandag af, i 4 Uger, hver Sognedag, fra Kl. 9 til 12 Formiddag og fra Kl. 3 til 7 Eftermiddag, henligger til enhver Vedkommendes Eftersyn, i Commissionens Forhandlingsstue i Skolegadens Fattighuus. Saa hastig Regnskabet for 1833 og ligesaa for 1834 ere reviderede og deciderede skulle disse paa lige Maade, med originelle Billa ge, blive fremlagte til Eftersyn. Aalborg, den 16de Febr. 1835. Commissionen for Fattigvæsenet. I pen old til de foregaaende Aars offentlig aflagte Regne skaber for Aalborg Bombebøssens Status, have undertegnede Besty ere for denne Indretning ikke villet undlade at bekjendtgjøre, at samme, som sædvanlig, blev aabnet i Aar paa Hans Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag, og befandtes da heri. Rbd. Mk. p.