Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-13
Hvorledes er Stemningen i Hertugdømmerne?" Dette Spørgsmaal har en Mand, som boer i det Holsteenske, bl. A. besvaret saaledes: "Det bedste Beviis paa Bondens Stemning er, efter min Formening, Stemningen blandt Soldaterne, der jo Alle ere udgaaede af Bondestanden. Jeg var selv tilstede ved Nortorf, hvor jo Slesvigholstenerne gjorde et Forsøg, paa, hvorvidt de turde gjøre Regning paa Massen til alvorligere Ting; men de fik, som bekjendt, et fuldkomment Dementi. Man gjorde Forsøg, men forgjæves, paa at forføre Soldaterne ved Raab og Tiltale, og det var den egentlige Aarsag til den saakaldte, saa meget omtalte Cavalleri-Chog, der bestod i at gjøre Fronten ryddelig. Som et Beviis paa Troppernes Stemning vil jeg anføre, at en Underofficier efter det tumultuariske Togs Ankomst og Hilsen: "Es lede die schleswigholsteinische Armee!" spurgte sin Officier: "Sollten wir nicht unsere blauen Bohnen prusen, Hr. Lieutenant," En Soldat, en Ditmarsker, gjengjældte Hilsenen med det djærve, men her ret passende Svar: "Die Rendsburger=Soldaten sch - die Schleswigholsteiner was!" Men hvorlænge denne gode Stemning blandt Tropperne vil vare, er desværre uvist, de skifte hvert Aar, de leve i Kjøbstæderne midt iblandt en for Størstedelen fanatiseret Befolkning, og der bliver gjort alt Muligt, for at forføre dem. - Kjøbstædernes Befolkning er, som jeg allerede har bemærket, næsten overalt afgjort slesvigholsteensk, d. v. s. revolutionair, og den virker selvfølgelig paa den nærmest boende Landbefolkning, der altid er værre, end den fjernere boende. Aarsagen er ligefrem den, at det tydske Element ikke alene er numerisk overveiende, men ogsaa repræsenteret ved Rigdom og Jntelligents. Det seer man bedst Exempel paa i Flensborg, hvor det danske Parti har Overvægten, fordi det der besidder betydelige baade pecuniaire og intelligente Kræfter; i Apenrade og Haderslev derimod, hvor det danske Element upaatvivlelig er langt stærkere end i Flensborg, er det i Minoriteten, fordi det mangler de to fornævnte vigtige Betingelser. Herovre har man talt om, at der kunde ventes oprettet en dansk lærd Skole i Flensborg; men siden har jeg ikke hørt Noget derom. Hvad der ikke noksom kan lægges Regjeringen paa Hjerte, er at henvende sin Opmærksomhed paa Underviisningsvæsenet og paa de mange smaae Pjecer, der under alskens Navne uddeles blandt den menige Mand; de gjøre megen Skade, og vænne ham lidt efter lidt til den Tanke, at Oprør er tilladeligt." (Loll. F. Av.)J den jydske Stænderforsamling har den Deputerede, Gjæstgiver Thomsen, givet følgende Skildring, af de saakaldte Bissekræmmere: "Toldgrændsens Tilværelse er ikke alene i politisk, men ogsaa i moralsk Henseende meget fordærvelig. Det er saaledes i det District, hvor jeg boer, næsten umuligt at faae en dygtig Tjenestekarl. Saasnart en Dreng er confirmeret og er bleven Karl, skal han være Kræmmer; han søger da af en eller anden Kjøbmand at faae en Pose med Varer, som han gaaer og dingler med paa Nakken, indtil han lidt efter lidt bliver et saa unyttigt Medlem af Samfundet, som man vel kan tænke sig. Der kan vel være Enkelte iblandt dem, som ere heldige nok til at gaae uantastede, saavel af Toldvæsenet, som af Communalautoriteterne, men de Fleste blive dog anholdte, uagtet det just ikke er saa overmaade vanskeligt at slippe over Grændsen, navnlig siden den sydlige Side er bleven fri, og de kunne aldeles uhindrede gaae hen og lægge deres Kram ved den søndre Bred af Aaen. Jeg har selv været Øievidne til, at et saadant Smugleri ved høilys Dag er gaaet for sig; ja det gaaer endog saa vidt, at de, naar Fare er paafærde, have Trompeter, hvormed de give Signal til de Vedkommende, at de skulle tage sig iagt. Naar nu en Karl har været Kræmmer endeel Aar, og alt derved for en stor Deel er blevet fordærvet – thi det er sjeldent, at de fortjene sig nogle Penge, og blive til brave Folk – og han af een eller anden Grund ikke kan eller vil drive denne Haandtering længer, bliver han Smugler for de andre Kræmmere, som imidlertid ere opstaaede, og han bliver da om muligt end mere fordærvet; thi naar Smugleriet, der som oftest gaaer for sig om Natten, heldigen er fuldbragt, og Smuglerne have naaet deres Bestemmelsested med Varerne, hendrive de deres Tid med Svir og Drik og alskens Unoder, og saaledes gaaer det Aaret rundt, indtil de tilsidst blive de allerudueligste Subjecter i hele Staten. Naar de da ikke due længere til at være Smuglere, blive de Angivere for Toldvæsenet. Saavel for Kræmmeren som for Smugleren har Loven fastsat Straf, mon Angiveren er bedre end de Andre, Ved et Skomagerlauget i Haderslev Aar 1637. meddeelt Privilegium var det formeent Skomagere fra andre Stæder at indfinde sig med deres Varer i bemeldte Kjøbstad. Men ved et kgl. Rescript af 1798 var det igjen blevet Skomagerne i Haderslev formeent, at indfinde sig med deres Skomagerarbeide paa Markederne i Nørre-Jylland. Begge disse Forbud ere nu ophævede ved et kgl. Reser. af 14de Decbr. 1846. (C. T.)