JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Fra Byfogedcontoiret i Svendborg bekjendtgjøres nu, angaaende de i Circulation værende falske støbte Rigsbanktegn, at Beløbet af disse, ifølge den nu tilveiebragte Tilstaaelse og øvrige Oplysninger, neppe overstiger nogle faa Rigsbankdalere, ligesom der, uagtet alle Opfordringer, og skjøndt fra 21 forskjellige Steder, dog ikke er tilstillet Contoiret mere end i Alt 9 Mark af disse Tegn, meest 2 og 3 Skillinger. Kaadhed og Eenfold paa den ene Side, benyttet at Listighed og Underfundighed paa den anden, synes at have fremkaldt denne Brøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Hr. C. H. Hansen bekjendtgjør nu i den hempelske Avis: at de Domme, Man i saa lang Tid tilbaget holdt ham, samme Dag som hans Tillægsblad til den hempelske Avis var tilsendt Centor, af denne er bleven tilstillede Amtet, og derfra gjennem Herredsfogden Hansen udleverede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
J denne Vinter have Amterne Neumünster og Bordesholm, med tilgrændsende Districter, oftere været hjemsøgte af Jndbrud og Tyverier. Endelig er det lykkedes nogle af Landsbyen Eienfeldts Beboere, ved udstillede Poster og ved en behjættet Bommands Bistand, at bemægtige sig een af Tyvene, der, med Hensyn til den systematiske Maade, hvorpaa han har drevet Haandværket, maaskee kan ansees som Bandens Hvidsmand. Han blev greben i det Øieblik han, tilligemed 3 af sine Cammerater, Alle belæssede med Bytte, var i Begreb med at passere en Chausee-Bom paa det bordesholmer Tertitorium. J hans Kjolelomme fandt man et Banditvaaben, ligesom man ogsaa senere bag en Tørvestak i Nærheden fandt en med Rævehage, ladt Pistol, der formodentlig har tilhørt een af de bortflygtede Kieltringer. Ved en i den Paagrebnes Hjem anstillet Undersøgelse forefandt man sammesteds et riigt Udbytte af Sengeklæder, Linned og Levnetsmidler af alle Slags. Man haaber, at denne Paagribelse skal lede til Opdagelse af hele Tyvehanden, med alle dens Forgreninger. (Jtzeh. Ugb., Cichocie=Fabricanterne Ottens og Wulff i Jtzehoe have bestemt at anlægge et Sukkerkogeri af Runkelroer, hvilken Jndustrigteen fortiden gjør saa meget Lykke i Frankerig og Tydskland. (Jth. Ugbl.) Kieler Correspondentsblad tilføier, at 3 Holstenere allerede ere reiste til Bayern og Preussen, for at lære Runkeltoe=Sukkerets Fabricationsmaade. (J Preussen lægge Godseierne sig stærk efter Runkelroe-Avlen og en eneste slesisk Magnat opkjøbte forleden Dag Runkeltoft til 200 Morgen Lands Besaaning. Et Pd. Frøkostede før i Berlin kun 10 Groschen; nu er det stegen til 1 Rdlr. og 10 Groschen) (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Jstedetfor Etatsr. Brink Seidelin, som er forhindret fra at møde ved Stænderforsamlingen i Viborg, har den kongl. Commissarius indkaldt Suppleanten Told=Casserer i Aalborg, Thorbrøgget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
En Bissekræmmer er Natten mellem 4de og 5te de paagreben af Politiet i Lillevorde, og de hos ham fundne Varer bragte til Aalborg. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
D. 8de Febr. er ved Landsoverretten i Viborg Lemvig Kjøbstads Extraretsdom stadfæstet, hvorved J. Ch. J. Strande, for begaaet Kvægtyveri paa Marken, er dømt at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. - S. D. er en af Propr. Søren Nielsen til Vennegaard mod Tiendecommissær H. Christensens Enke af Krogsgaard anlagt Sag, betræffende formeentlig tilgodehavende 6884 Rbd. 3 Mk. r. S., og 647 Rbd. 3 Mk. 7 s. Rep. m. m., gjort afhængig af Enkens Eed. Ved Skads Herreds Ret var Sagsøgeren tilladt Eed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Under Overskrift: "Vaccination, et Middel mod Gigt" og undertegnet: "En practiserende Læge, læses i Aarhuus Avis En Dame, nu lidende af arvelige Gigtsmerter, var for omtrent 50 Aar siden bleven inokuleret med naturlige Kopper, og havde havt disse meget stærkt. For kort siden blev jeg kaldt til hende, for at vaccinere hendes Tjenestepige. Fruen led just selv af et heftigt Gigtanfald i den høire Haand; den var svullen og smertede meget. Derhos befandt hele Systemmet sig i en feberagtig Tilstand. Med hendes Samtykke inokulerede jeg noget af Materien i den lidende Haand, i den Hensigt, at erfare om hun vilde vorde angreben af Koppesygdommen, og hvad Virkning det vilde have paa Gigten. Med glaOverraskelse bemærkede jeg, at hun ikke blot fik de ved denne Leilighed sædvanlige Spadomstilfælde, men, Svulsten og Smerten forlode umiddelbart derpaa hendes Arm, og kort efter befandt hun sig fuldkommen vel. Det tilbageblevne Ar er af den sædvanlige porøse Natur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Ved Tallotteriets 1430 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 53. 39. 37. 84. 31.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Ved det 89de Kgl. Classelotteries 1ste Klasses Trækning udkom følgende Bagtal: 105 122 125 288 308 312 355 368. - Den høieste Gevinst, 3000 Rbd., tilfaldt Lotteriet. Af de 4 Gevinster, hver paa 1000 Rbd., forbleve de 3 i Kbhvn. og 1 kom til Odense. Til Aalborg kom en Gevinst paa 100 og en paa 500 Rbd.; til Frederikshavn 30; til Viborg 30, og til Aarhuus 20 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Ribe. Midfaste Søndag prædiker i Domkirken, Hs. H. Hr. Stitsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Paa femte Onsdag i Fasten prædiker Hr. Pastor Leth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
AVERIISSEMENTS. Torsdagen d. 17de d. afgaaer Skipper Halm fra Colding til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer, som sædvanlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Undertegnede have, som Directeurer for Hospitalerne i Ribe Stift, fundet sig foranledigede til den Beslutning, i Almindelighed her i Stifts avisen at ville bekjendtgjøre, naar der ere vacante Hospitalspladse at besætte, om hvilke der da kunne indgives Begjæringer for dem, som ansees dertil qvalificerede, hvis de attraae samme. Naar ingen saadan Bekjendtgjørelse har fundet Sted, vil det derfor være unyttigt at tilstille os saadanne Begjæringer og Hospitalshjælp, der nu hver Postdag indløbe, da vi paa dem ikke kunne tag det Hensyn, vi gjerne ønskede. Vi tilføie, at det er vor Hensigt, efterhaanden at forbedre de Lemmers Vilkaar, som ere i Hospitalerne selv, da vi finde, at den dem tillagte Hjælp er for en stor Deel altfor utilstrækkelig: men desaarsag maae vi ogsaa, ved indtræffende Dødsfald, inddrage en Deel af den Understøttelse, som gives Fattige udenfor Hospitalerne, der vel kunne behøve den, men derfor ikke qvalificere sig til Hjælp af Hospitalskasserne, saalænge der ere Hospitalslemmer, der høiligen behøve Tillæg.) Ribe, d. 11te Marts 1836. Ny engelsk Steenkalk er fra Undertegnedes Kaalebrænderi at bekomme fra de 22de denne Maaned. Ribe d. 11te Marts 1836. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit Fartøi, Ege Klinkbygning, 3 Com. L. drægtigt og med godt Jnventarium. Henning J. Schmidt paa Romøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Ved Proclama der er læst ved Riberhuus Birketingsret og vil blive læst inden den kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter den i Raahede Bye, Hvidding Sogn, nylig bortdøde Aftægtskone Maren Jversdatter og tidligere afgangne Mand Gregers Jensen indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden Udløbet af denne Termin, for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres retmæssige Krav. Ligeledes ere Arvingerne efter ovenberørte afdøde Aftægtsfolk, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og varetage det Fornødne under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe, d. 9de Marts 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Et Sølv Lomme-Uhr, fundet paa Landeveien, imellem Ribe og Varde, kan Eieren imod at opgive Kiendemærker og betale Omkostninger ere holde hos Kjøbmand Clausen i Varde. (Med dette No. følger Tillæg.) 1836. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 21.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Blandinger. N. Rigstidende af 23de f. M. meddeler, i et Brev fra Sogndals Præstegaard i Bergens Stiit, den Efterretning, at - efter et saa storr Sneefald, at selv de ældste Folk ei kunde mindes Mage dertil - en Sneelavine d. 10de f. M. aldeles har begravet 2de Gaarde, Vatlestad, kaldede, med samtlige tilhørende 20 Huse i SogndalsPræstegield tilligemed alle Beboerne, hvis Antal var 16, og Besætningen af henimod 30 Kreaturer. "Samtlige Huse", hedder det, vare beliggende paa en Bakke, der hæver sig omtrent 2 a 300 Alen over en Elv, der skiller Gaardene fra den modsatte, temmelig sleile Fjeldside; fra denne gik Sneeskredet ud, og dets Fart, eller Lufttrykket, har været saa stærkt, at kun lidet Snee findes i Dalens Bund, hvorimod Massen har trængt sig opad Bakken paa den modsatte Side, hvor Gaardene laae, og i faa Øieblikke bevirket en lotal Ødelæggelse. Saasnart denne sørgelige Begivenhed rygtedes, indfandt de nærmeste Naboer sig, og snart efter flere og flere af Sognets Jndvaanere, for at forsøge, om nogen Hielp skulde være mulig, men forgjeves. J flere Dage er der arbeidet, men uden at noget Menneske har været at gjenfinde: saavidt man kan skjønne, er ikke et eneste Huus forblever paa sin Tomt, neppe Stok tilbage paa Stok. Levningerne af et Tag ere fundne øverst i Sneen; en omtrent 3 Dage gammel Kalv opdagedes strax oven paa Samme, aldeles uskadt, en Hund ligeledes levende, i betydelig Afstand fra Gaardens Tomt, Alt Beviser for Lufttrykkets Styrke. Et Par Heste fandtes strax, efterat man havde begyndt at grave, men den ene døde strax efterat den var trukken frem. En Kielder under et af Vaanings husene, af hvis Mure man opdagede det ene Hjørne, blev med yderst Anstrængelse udgraven i det Haab, at muligen Beboerne der kunde have søgt Tilflugt, men intet Menneske fandtes. Den over de ødelagte Gaarde nu hvilende uhyre Sneemasse, der er saa stor, at ingen menneskelig Magt formaaer at opbringe en eneste Skuffe, om der skulde kastes fra Tomtens Grund, og Massens Fasthed, der giør, at enkelte Stkr. Bohave, som hist og her ere opdagede, næsten maae hugges istykker, inden de ganske kunne frembringes, forbyder alt videre Arbeide for nærværende Tid. Foranstaltninger ere imidlertid trufne, saa at behørigt Tilsyn haves ved Tomten ved et muli gen snart indtrædende Tøveir, Liigkister oparbeides for strax at haves i Beredskab for de hensovede Brødre og Søstre, dem vi ønske at stæde til sidste Hvile med levende og frugthar Erindring om Herrens Dag og den natlige Tyv." (Kbhvn.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
J et til Aalborg indtruffet Privatbrev fra Petersborg, berettes blandt Andet, at en Kjøbmand mistede 2 Sønner og 1 Handelsbetjent ved den rædsomme Jldebrand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
En Jnstitutbestyrerinde med sit hele Pige Jnstitut indebrændte, uden at en Eneste blev reddet. Sorg og Jammer omspænder Hundreder af Familier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
AVERIISSEMENT. Am 26sten April d. J. soll der zu der Concurs masse des Herrn Oberkrigscommissairs Hagedorn in Rødding gehørige im Dorfe Rødding belegene Festeholin offentliche Licitation verkault werden. Das Arreal des Hofes besteht aus 60 Tønnen a 240 T. Ruther Acker Wiesen, n Moorlande, einem Lustgarten, so wie einem Obsten. Küchengarten. Das stadtisch eingerichtete vor 2 Jahren nen augeführte Wohnhaus enthalt 12 heisbare Zimmern 1. 4 Kammern. Die Wirthschaftsgebande besteden ans 3 ant unterhaltenen Schennen uTorschauer; die Gebande sind zu 3000 Rth. r. S. inder Brandkasse versichert. Die nahere Beschreibuna so wie die Verkauisbedingungen werden 4 Wochen vor dem Licitationstermin bey dem Curator der Masse Hr. Martini zu Tornumgaard, dem Contradittor Hr. Ober 1. Landgerichtsadvocaten Beseler in Schleswig sorie in den besuchtesten Gasthausern in Ripen, Hadersleben, Apenrade 1. Flensburg ausliegen. Das Gevese wird ant Verlangen vom Hr. Martin i vorteseigt werden. Die Liebhaber werden ersucht, sich at genanten Tage, Vormittags 10 Uhr auf dem zu verkausenden Hofe einzufinden. Hadersleden d. 7 Marts 1836. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Proclam. Wenn der Rathmann Peder Volquardsen in Hoyer, velcher sich jett in Krakebull, Kirchspiels Hump trup, der Karrharde, anshalt, gewilligt ist, seine im Flecke Hover belegenen Landstellen, nemlich 1, die nach seinem Varer Carsten Voldquardsen in Hover ererbte, incl. der No. 89, in Husum Eng, gres 1 Dem. 175einvirth. Ruthen. 2, die im Jahre 1805 von Andreas Schmidt Oxin Hover angekaufte, und den ihm geldrigen Acker sub No. 204 auf Hoverfeld, gros 1 Dem. teinvirth. Ruths zu verkausen und zur Sicherstellung des Kanfers die Erlassung eines landublichen Proclams erdeten, dieser Bitte auch stalt gegeben; als werden nicht nu alle und jede, velche Ansprüche und Forderungen an die gedachten Stel len haben, sondern anch mit Bewilligung des Königlichen, Schleswigschen Obergerichts vom 23 Februar 1836, namentlich und ins besondere diejenigen, velche aus einer vog Requirenten unterm 19 April 1823 ausgestellten, unterm 21sten ejusdem protocollirten, aber nicht autzufindenden Cautionsverschhreibung fut Hans Peder Volquardsenschen Stelle in Hover, gros 2400 Rbd. S. M. Ansprüche zu machen vermeinen, edictaliter aufgefordert und befehligt, ihre Ansprüche und Forderungen binnen 12 Wochen von der letzten Bekaantmachung dieses Proclams angerechnet, bei dem Herrn Gerichtschreber Wieding in Tondern, unter Producirung ibrer OriginalDocumente, Zurücklassung beglaubigter Abschriften, und als Answartige, unter Bestellung der erforderlichen Acten Procuratur sub poena amissi juris et præclusi zu profitiren, mit dem Hinzufugen, das im Fall keine Angaden megen der unterm 21ste April 1823 protocollirten Caution ersolgen sollten, die daraus etwa herzuleitenden Rechte und Forderungen fur hiniallig und das Document von Gerichtswegen fur mortificirt verde erachtet werden. Worauf ein jeder sich zu achten. Hover Birkvogtei zu Tondern, d. 29sten Februar 1836. Drobse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Bekjendtgjørelse. Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser agter i Aar i Julii Maaned at afholde efternævnte Væddeløb paa en Bane ved Horsens; 1) Løb for 3, 4 og 5aarige Hingster og Hopper, Fuldblod udelukket, tilhørende de i de danske Provindser boende Medlemmer af Søl skabet, 4000 Al.; heats, Vægt efter Alder. Den Tilbagetrækkende betaler 100 Rbd. r. S., som tilfaldet 2den Hest. 1ste Hest erholder i Præmie 400 Rbd. r. S. af det kongl. Bidrag. 2den dito 150 Rbd. r. S. 2) Løb for 3, 4, 5 og Haarige Hingster og Hopper, tilhørende Bønder boende i Jylland, 3000 Al., naar kuns 8 Heste eller derunder stilles, derimod 2400 Al. naar flere end 8 Heste møde, og da Afdelings=Løb. Jngen Vægtbestemmelse. Bønder ride. 1ste Hest erholder i Præmie 80 Rbd. r. S. 2den dito 30 Rbd. r. S. 3) Løb for 3, 4 og gaarige Hingster og Hopper, Fuldblod og Halvblod udelukket, beviisligen fødte i de danske Provindser og tilhørende Medlemmer af Selskabet boende i Jylland; Vægt efter Alder; 4000 Al. naar kun 8 Heste eller derunder stilles, derimod 3000 Al. naar flere end 8 Heste møde, og da Afdelingsløb. Den Tilbage trækkende betaler 5 Rbd. r. S., som tilfalder den anden Hest. 1ste Hest erholder i Præmie 250 Rbd. r. S. 2den dito 100 Rbd. r. S. 4) Løb for zaarige og ældre Heste, Fuldblod udelukket, tilhørende Selskabets Medlemmer; Vægt efter Alder; 4000 Al.; 100 Rbd. r. S. Jndsats, som og erlægges dersom Hesten trække tilbage. 1ste Hest erholder en Sadel med Dækken, og en Candar. 2den dito erholder Jndsatsen indtil 40 Rbd. r. S. Det Mere tilfalder 1ste Hest. 5) Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse. Carolines Løb for zaarige og ældre Heste. Fuldblod udelukket; tilhørende Selskabets Medlemmer; Vægt efter Alder; 6000 Alen; 10 Rbd. r. S. Jndsats, som og erlægges dersom Hesten tilbagetrækkes. Jockeyer ride 1ste Hest erholder en Potal, udsat af Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline. 2den dito erholder Jndfatsen til 50 Rbd. r. S. Det Mere tilfalder 1ste Hest. 6) Løb om den af Committeen i Aaret 183. udsatte Ridepidsk for Hingster og Hopper af hvilkensomhelst Race og Alder, fødte i Jylland og tilhørende Selskabets Medlemmer; Wgt efter Aldet; 6000 Alen. Enhver som fordrer Pidsken maa 8 Dage før Væddeløbene gjøre Anmeldelse derom, og betale en Jndsats af 40 Rbd. r. S. ( 1/2 Fr.) der tilfalder den Hest som vinder Pidsken. Paa hvilke Dage disse Løb afholdes kan Committren endnu ei bestemme, den maa og forbeholde sig at gjøre Forandring med Præmiernes Størrelse efter Cassens Evne; men nærmere Efterretning desangaaende skal blive meddeelt snarest muligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
J Committeen for Jylland, den 9de Febr. 1836, det i Følge de indkomne Valgledler bestaaer af Undertegnede. Frys. Flindt. Friis. Juel Wind. Riegels.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Paa den kongelige Forstrand i Verster Hetted, er i Løbet af Decbr. Maaned f. A. 1st af Havet inddrevet 24 1/2 Td. Tran; ligeledes er paa samme Forstrand samt paa Øen Fanøes Forstrand her under Amtet i afvigte Januar Maaned inddrevet 40 Foustager Talg. Tran. Tønderne ere mærkede enten MD. K. HPSF. LhSNw, NKD, D, SMS, TB. K. Nmed S paa den første Streg F. Fmed a paa Midten con, Al ow, eller MDorn. Af Talg Foustagerne ere de fleste beskadigede og uden kjendeligt Mærke, men de øvrige paamalede og paarevne Nummer og Mærke. Blandt de almindeligste af disse Mærker ere følgende: T 915 N. III, Chal, S. Niel, Cal. 1014 og Pr. 586 - 1260 Nr. Thi indkaldes herved Eierne inden Aar og Dag sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig med Beviis for deres Eiendomsret. Ribe Stiftamthuus, den 1ste Marts 1836. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Jfølge Vedkommende forlig og Udlægshavers Begjæring bliver afholdt trende offentlige Auctioner nem Fredagen den 25de Martii, den 8de April. den 22de April hver Dags Formiddag Kl. 10, over den Peder Hansen i Øster Vrygum Aal Sogn Vester Herred tilhørende Gaard med sammes Bygninger og Underliggende af Ager- og Engs Hartkorn 3 Tdr. 5 Skp. 2 Alb. - De 2 første Auctioner holdes paa Warde Byes Raadstue og den tredie i den sælgende Gaard, hvilket herved bekjend giøres i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 181 saavel til Panthaveres som til Liebhaveres EfterretninØster, og Vester Herreders Contoir i Warde den 2 Martii 1836. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Onsdagen den 6 April næstkommende Eftermidag Klokken 3, bliver her paa mit Contoir, afholdt et Skiftesamling i Stervboet efter Aftægtsfolkene Niel Bierrum og Hustrue Ane Kirstine Jensdater af Sønderfardrup Bye, Westervedsted Sogn, og hvortil samtlige Arvinger efter fornævnte Afdøde, indkaldes at give Møde, for at der kan blive taget en Bestemmelse angaaende en Fordring af 50 Rbd. rede Søl som Niels Bierrum i Sønderfardrup skylder til Boet. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mo dende besluttet. Ribe den 27 Februari 1836. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
For omtrent 5 Uger siden bortgik mit Barn, er Pige paa 11 Aar, og uagtet jeg i den Tid har i søgt efter hende, har jeg dog ikke kunnet opdag hendes Opholdsted. Min Begjæring er derfor ti Enhver, som maatte antræffe dette Barn, at an holde hende og give mig Underretning derom. Mads Røgter, paa Endrupholm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-11
Alle Sorter frisk og godt Havefrø er til billige Priser, at bekomme hos Gartneren paa Nørholm pr. Warde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-15
allernaadigst Kongelig privilegeret. be. Jisis. AdresseAvis som forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. No. 22. Tirsdagen den 15de Marts. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-15
Til Havre er Paketskibet Albany ankommet med Efterretninger fra Washington, og Resultatet af disse ere, at Ophævelsen af Forbindelsen med Frankerig og enhver fjendtlig Demonstration fra de forenede Staters Side for det Første er bleven udsat. - Vel var Man i Begyndelsen aldeles overbeviist om at Præsidenten vilde antage Englands Mægling, og det allerede af den Grund, at han, ved at tilbagevise den, vilde foraade Mangel paa Høflighed mod den brittiske Regjering. Men Maaden paa hvilken han erklærede sig over Antagelsen af Mæglingstilbudet, beviser, at det ikke er gjort noget Skridt videre til et Endeligt af Uenigheder ne; thi for det Første undlader han ikke atter at fremhæve Nødvendigheden af Forberedelserne til en mulig Krig, og for det Andet stiller han Spørgsmaalet, paa en for den mæglende Magt høist vanskelig Staud punkt, idet han erklærer, at det egentlige Differents punkt (Spørgsmaalet og Frankerig har Ret til at forlange Erklæringer over Præsidentens Meddelelser til Kongressen) aldeles ikke kan komme i Betragtning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-03-15
Storbrittannien og Jrland. Antallet af de Matroser, der i dette Aar skulle udskrives beløber sig til 33700 Mand, altsaa 5000 flere end i forrige Aar. Da Budgettet for Marinen blev fremlagt i Underhuset, erklærede Hr. Wood i Ministeriets Navn hiin Forøgelse for nødvendig for bedre at kunne beskytte den brittiske Handel i fjerne Havne, og for nogenlunde at sætte den engelske Søemagt paa lige Fod med den russiske og franske, efterdi Engelland for Tiden ikkun havde 10 Linieskibe i Søen, hvorimod Frankerig, havde 28 og Rusland allene i Østersøen 23. Jøvrigt meente han, at Søemagtens Forøgelse aldeles ikke var farlig for de venskabelige Forhold til de andre Magter. Efterat flere havde talt herimod, fremstod Lord Russel og paastod, at en Forøgelse af Sømagtens Stridskræfter var uundgaaelig nødvendig, isærdeleshed af den Grund, at der fra alle Verdensdele indkom Anmodninger fra engelske Undersaatter og kraftigere Beskyttelse af deres Jnteresser. Desuden kunde Engelland ikke være rolig ved at see, at en anseelig russisk Flaade overvintter i Østersøen, naar det ikke havde en tilstrækkelig Magt at fremvise derimod. samme Aand talte Sir Edvard Codrington. Han ansaa en Forøgelse af Søemagten meget nødvendig saavel med Hensyn til den anseelige russiske Flaade i Østersøen, som formedelst Forholdene i Østen, isærdeleshed ved det sorte Hav. Han var af den Mening, at Engelland kunde blive kaldet til at yde sine gamle Allierede, Tyrkerne, kraftig Bistand. Lord Stuart beklagede meget, at Ministrene holdt den sande Bevæggrund for Søemagtens Udvidelse hemmelig. Den sande Aarsag var uden Tvivl Frygt for Ruslands Hensigter. Han havde ønsket, at Ministeriet vilde erklære sig aabent herover, og meente, at det paa denne Maade vilde have erhvervet sig selv og Nationen en langt større moralsk Kraft end nu, da det ikke gjør meget mindre end bøie sig for Rusland. Han talte derpaa om Blokaden af Kysten af Circassien ved russiske Krigskibe og Optagelsen af et engelsk Skib ved disse. Derpaa bragte han igjen Polens Anliggender paa Bane isærdeleshed de sidste Begivenheder i Krakau, og udtalte det Haab, at Engelland nok vilde vide at tilintetgjøre de nordiske Magters Hensigt, naar de, som det heed, vilde lade Krakaus Jndbyggere transportere til America. Han udkastede en sørgelig Skildring over den Skjæbne, der forestod disse Ulykkelige Disse Erklæringer gjorde et synligt Jndtryk paa Husets Medlemmer. For de samme Forholdsregler talte ogsaa Hr. Roebuk, og føiede til, at hvis Engelland ikke fulgte en anden Politik mod Rusland, saa vilde dette Rige inden kort Tid indtage Konstantinopel, og saaledes udelukke Storbrittannien aldeles fra det sorte Hav. - De fordrede Substider til Flaadens Forøgelse bleve derpaa bevilligede.