JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-05-26
hed Proclama, som vil blive læst for vedkommende Over= og Underretter, B ere Alle og Enhver, som maatte hve Noget at fordre ud Gaardmand Søren Jensen paa Holmstoel Mark, Skannerup Sogn. Gjern Herred, hans Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden foreskrevne Tidforløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav paa Boet for undertegnede Stifteforvater, Skanderborg, den 13de Mai 1823. Blichfeldt. Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne For- pagter Wulff Henrich Schumacker og forhen afdøde Hrstroe Anne Kirstine, fød Heindorph, af Ottestrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter, i Boet. Ringsted, den 13de Mai 1823. Harhoff. Jet bekiendtgiøres herved foreløbigen, at det omtrent medie Juni, vil blive afholdt en meget stor Løsøre Auction efter afgangne . Generalkrigscommissair, Kommerherre, Baron d. Selby, i Boets Gaard i Kiøbenhavn No. 112 paa St. Annæ Plads. Strax efter at denne er forbi vil det sammesteds værende betydelige Forraad af extræ gl. Rom, Cogniac og Vine, der alle ere udsøgte, ligeledes ved Auction vorde bortsolgt. Det skal nærmere blive anmeldt, naar Cataloger til disse Auctioner kunne erholdes.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Paris, den 20de Mai. Den 17de modtog Hs. Majestæt Grevinden af Gothland (Dronningen af Sverrig) som tog Afsked før Hendes Afreise til Sverrig, hvor hun skal overvære Kronprindsens Formæling.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Breve fra Cypern af 4de Februar melde: at Gouverneuren over denne Ø har modtaget et Firman fra Storherren med den Ordre, at sælge alle de myrdede og fra Øen bortflygtede Christnes Eiendomme, og sende Beløbet til Constantinopel. De Egyptiske Soldater, der udgjøre denne Øes Besætning, plyndre alle ved Kysten beliggende Landsbyer, der næsten udelukkende ere beboede af Christne. Husene bleve afbrændte og Jndvaanerne mishandlede.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Breve fra Malia af 22de og 24de April over Marseille stadfæste Efterretningen og Overgivelsen af Korinth og Patra.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Den Franske Armee i Spanien. Moniteuren meddeler følgende igjennem Telegrapherne ankomme Depesche fra Major Generalen. "Aranda, den 15de Mai.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Hs. Kongelige Høiheds Hovedqvarter er nu her. Gen. Ober skriver fra Almazan, at han er i Communication med Bessidres, som forfølger Ballasteros's Bogtropper, dem han har frataget fire Kanoner, 200 Mand og 200 Munitionsflinter. Dette Corps forsætter sin Tilbagemarsch mod Valencia under betydelig Desertion, Gen. Obert vil i Morgen være i Siguenza; han er allevegne bleven godt modtager ". Desuden indeholder samme Blad i sin officielle Deel følgende Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Terma, den 13de Mai. Hertugen af Regio er igaar Morges Kl. 11 rykket ind i Vallabolid i Spidsen for Divisionen Autichamp. Det vilde være vanskeligt at gjøre sig en Forestilling om den Modtagelse, som der mødte vore Tropper, og som har overgaaet alt, hvad der er skeet paa andre Steder. Det første Corps's Fortrop under Gen. Vallin er strax gaaet mod Ducro, for at besætte Broerne ved Simmencas, Puenta deel Duera og Tud la. Man havde meldt, at Avisbal stod echelontret ved Olmedo, Coca, Sta. Maria de la Nive og Segovia men der findes kuns svage Afdelinger paa denne Ronte. Man har opsn pper Breve, som give en Forestilling om de Constitutionelles Svaghed og Nedslagenhed, og vise, hvilken Aand der hersker i de en, nu af dem besatte Provindser.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Valladolid, den 11te Mai. Da Jndvaanerne i Avil havde ødelagt Forfatningsstenen og fængslet Landshøvdingen, saa ere nu 2000 Mand ankomne dertil fra Madrid. Disse have sat Landshøvringen i Frihed, og de royalistiske Jndvaanere ere flygtede. Zimora har erklæret sig for Kongen, og begjært Tropper for at vedligeholde Roligheden. J Medina, Olmedo og andre Steder i denne Provinds har man ødelagt Forfatningstenen. Man veed, at Morillo den 4de var med 1200 Soldater i Leon, for at danne Reserve=Hæren eller det fjerde Corps Han havde for en Maaned siden 170 Mand af Gardecorpset, hvoraf han nu kuns havde 3 Mand tilbage, hvilke han lod nøie bevogte. J Sta. Maria de la Nilve ere de Liderale 2400 Mand stærke. Ved Somosterra ere 900 Mand fordeelte imellem Bui sago og Cavanillos. Der deserterer daglig nogle af Ballasteros's Soldater, og alle de Recruter, som han havde erholdt fra Bjergegnene, ere gangne hjem igjen".
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Efterretninger fra Girona af 18de dennes melde Besættelsen af Palamos ved vore Tropper, som bleve modtagne med de sædvanlige Glædesytringer. Man vedbliver at rykke at Barcelona til. Minas's Bevægelser ere meget vaklende. Den 11te var han kommet ned mod Caroona, og syntes, efter Standsningen af hans Marsch, at slutte, ikke at have nogen ordentlig Plan, og kuns at ville undgaa ethvert Engagement. Hans Tropper smelte daglig sammen; det Mandskab, som han havde indrolleret med Magt, benytter Bjerg Passagen og Natmarscherne, for at forlade ham.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Man skriver og Blokaden for Pampelon, under 7de dennes Staden er paa et Kanonskud nær indesluttet af 8 Batailloner og 6 Escadroner af det tredie Corps og 3000 Spanske Royalister under Gen. Espagne. Denne Magt bliver om faa Dage formeret derde tre Batailloner af det tredie Livregiment, som komme fra Frankrig, og 3000 Navarresere, som Brigadier D. Santos Ladron føres fra Saragossa dertil. Det lader til, at vore Tropper ville campere om S. Sebastian, da der er afgaaet en betydelig Transport Telte fra St. Jeane Lug Staden og Citadellet kunne hverken tillands eller tillands faae nogen Hjælp, og de derværende Tropper blive formodentlig ved Hus nødte til Overgivelse, da man nødig vil beskyde Staden, hvo i den vilde lide for meget.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Aranda, den 15de Mai. (Af Moniteurens officielle Deel.) Divisionen Oberts Marsch her fundet Sted uden Hindring. J Agreda og Almanza her host viist den største Enthusiasme: de royalistiske Øvrighedspersoner ere i Activitet. Der er allerede formeret Compagnier af Frivillige, og overalt er Gen. Overt af Jndvaanerne bleven underrettet om Fiendens ringeste Bevægelser. Han har fra den 12te været i Communication med den Royalistiske Spanier, Gen. Besides, hvis Tønper igaar havde besat Medina, Celi og Siguenza, og marscherede for at naae General Ballasteros's Bagtropper. Denne forma sin tilbagetrækkende Bevægelse over Tiruel og Cuenza, og syntes at have tabt al Tillid til fine Tropper. Jblandt hans mange daglig Deserteurer have 50, alle vel bevæbnede og munderede, forestier sig for Gen. Obert, og anmeldt mange andre. Man afgav deres Vaaben til de royalistiske Corps, som blive dannede, og Deserrerne selv bleve sendte hjem under Opsyn af Øvrigheden. Nogle Fager, som de Constitutionelle havde frataget Bessieres i en Affat den 15de April, og som de bevogtede med 150 Mand, ere fatte i Frihed af selve denne Vagt, der forlod det revolutionaire Varne. Gen. Obert vil i Morgen være i Siguenza, og derfra, ifølge sig Ordre, fortsætte sin Marsch mod Madrid.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Girona, den 15de Mai. Generalerne Donadien og Curial befandt sig den 15de med deres Divisioner i Vich. Samme Dag var Baron Eroles i Ripell, og den Royaliske Partiegjænger Bozon (Bosoms) i Berga. GeneCurial har faaet befaling til at afgaae med de under ham staaende Tropper til St. Coloma, hvorfra han vil iagttage Pladsen Hostalrich og det af Milans commanderede Corps, som befinder sig i SaSeloni. Baron Eroles vender sig over Paraffia til Liusne, forat sætte sin Marsch mod Manresa i Raport med General Dona dius Bevægelse mod samme Punct. Royalistchefen Bozon førgen samme Bevægelse, idet han gaaer mod Cardona. En Deel udvalgt Mandskab, der er detascheret af General Eroles Tropper, er i Færd med at forfølge Mina, for at elairere hans Marsch. Efter de indløbne Efterretninger skulde det synes, som om han gaaer over Montserrat mod Barcellona. Staden Olot bliver besat af en Fransk Bataillon. Stæderne Vich og Ripol blive bevogtede at nogle Spanske Compagnier. Vi have fra den 11te holdt Palanos besat; vore Tropper blive godt modtagne af Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
J Nærheden af Figueras have Miqueleterne nylig borttaget 90 Oxer, som vare bestemte for vort Mandskab i Staden, og nedsadlet en Forpost paa 8 Mand af det tredie Linieregiment.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Madrid, den 7de Mai. De Jndvaanere, som ere blevne her, belave sig paa at modtage de Franske godt, da alle af det constitutionelle Parti ere bort Man erfarer, at Gen. Lieut. Ballasteros har afsendt to Divisioner, for at hjælpe Valencia, der bliver ængstet af Ullmann.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
General Tortios har mistet meget Forfolk, som er løbet hjem, og han har deraf kuns 1200 Mand tilbage; men han har 500 god i Ryttere, som ere ham og Forfatningen hengivne med Liv og Sjæl Lissabon, den 2den Mai.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
J disse Dage har Folket forsøgt paa at drive de herværende Franske Kapuzinere ud af deres Kloster; men den bevæbnede Magt laa sig et derimellem. Jmidlertid troer man dog, at de ville blive nødte i til at drøge ud, uagtet den Franske General-Consul, Hr. v. Lesseps, har taget sig af deres Sag. Man beskyldte General Do Rego for Stendrægtighed. General Pego, som er udnævnt i hans Sted, har for udmærket sig, og har i modtaget en Decoration paa Valpladsen.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Sevilla, den 30te April. Hr. Vadillo er midlertidig bleven valgt til Minister for Provindserne paa hiin Side Havet; Hr. Calatrava har overtaget Ministeriet, for det Indre, og Hr. San Miguel i disse Dage indskibet sig til Catalomon. General Riego bivaaner nu alle Cortesmoderne.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Gibraltar, den 1ste Mai. Den 26de f. M. ankom Fregatten Glasgow hertil fra Caleuttemed Marq. Hastings, hans Gemalinde og Følge. Han vil i Morgen reise herfra til Malta og de Joniske Øer.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Den Franske Brig Estafette, bestemt fra Ny-Orleans til Marseille, er igaar løbet herind, efterat den ved Jndløbet til Bayen, var bleven jaget og beskudt af en Spansk Baad. Man siger, at der ved Algestras ligger forskellige Krydsere beredt, som kuns vente paa deres KaperbrevGirona, den 7de Mai.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Marskalk Moncey har ladet Trediedelen af sin Hær blive for Figueras, hvis Garnison holder sig godt, og nøder vore Tropper til anstrenget Aarvaagenhed. Man ster ingen Tegn til Tvistighed imellem Anførerne eller til Besætningens Misfornøielse. Paa den Strækning, som Armeen har passeret fra Grendsen indtil Girona, viser Folket sig for det meste ligegyldigt. Transporterne gaae hertil uden Betækning. J Girona er der et stort Antal Klostere; der vrimler af Munke af alle Farver, og man seer den paa Gaderne at bøie sig ydmygt for enhver Fransk Officer. Marskalk Moncey vil udentvivl blive nogen Tid i Girona, for at gjøre denne Stad til Nøglen for fine Operationer, gjenoprette Orden og Sparsommelighed i Forvaltningen, og befordre Transporten af Armeens Fornødenheder. Senere vil han marschere mod Barcelona, som vel vil forsøge paa at forsvare sig, og formodentlig vil være i Stand dertil, dersom der er Krigs- og Mundforraad nok. Alle compromitterede Catalonske Familier ere flygtede dertil Mina lader ikke vore Tropper komme sig nær, og dersom hans Bevægelser ikke ere Følger af hans Svaghed, saa er det ikke godt at gjette hans Planer og Maalet for hans Compagne. Man kan vanskeligt sige, om det vil gaae hurtigt med vore Foretagender; thi vel finde vi kuns svag Modstand, men vi mærke ikkeheller nogen Afgang hos Fienden; han lader sig ikke standse, og svækker os derved, at han lader os rykke fremad, ved alle de Tropper, som vi ikke alene maa lade blive tildage for de faste Pladser, men ogsaa paa alle HovedComuuicationspuncter. Her kunde vi have bekjæmpet ham med 20,000 Mand, men 30 Mile sydligere kan vi ikke stille mere end 12,000 Mand imod ham. Derimod voxer hans Magt ved Alt, hvad han finder bagved sig, og ved den Forstærkning, som Barcelon, kan sende ham, og vi have selv her, hvor man modtog os saa godt, ikke faaet en eneste Mands Tilløb.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Triest, den 7de Mai. Skibsefterretninger fra Dur, to af 2den dennes melde, at Møntenegrinerne vare i fuld Opstand, og i Begreb med at marschere imod Paschaen af Scutari, der vilde falde ind i Epiros, og som ved en saadan Opstand i ethvert Tilfælde holdes i Arbeide.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
De sidste Breve fra Morca, indtil 20de April, bringe intet Nyt Det Engelske Gesandtskab i Constantinopel har tilsendt Admiralitetet i Hydra en Beretning, ifølge hvilken den Brittiske Gesandt har ladet tilstille den første Ty kiske Dre goman et udførligt Memoire, hvori Grundene til et Forlig imellem Porten og Grækerne ere udviklede. Man kjender vel ikke endnu Jndholdet af samme, ligesaalidt som det Jndtryk, det har frembragt hos Porten, men saa meget er vist, at der er Talen om en Befrielse af Grækenland, under den Betingelse, at det vilde betale en aarlig Tribut til Porten, hvilken kunde staae i Forhold til Beløbet af de Jndkomster, som Porten ellers nød fra Grækenland.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Seres, den 15de April. Erkebiskoppen og Primaterne ere satte paa fri Fod igjen. Fra Jussuf=Pascha, som ifjor drog tilfeldts til Morea, og siden blev indsluttet i Patra, paastaaer man her at have Efterretning, at han har maattet overgive sig. Saa meget er vist, at Beyen, som i hans Fraværelse forestaaer Regjeringen, troer at han er fanget, og har meldt det til hans Familie.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Der krydser nogle Græsk Skibe for Thessalonich.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Semlin, den 5te Mai. Ogsaa Fyrst Milosch er af sin Agent i Constantinopel bleven underrettet om, at Grækerne have ødelagt den Egyptisk Algierske Flaade, hvorfor man fæster saameget mere Lid dertil i Belgrad. Den Tyrkiske Escadre under Capudan Pascha var endnu ikke seilet fra Constantinopel, og vil i intet Tilfælde kunne gjøre Grækerne megen Skade. Ved de sidste Efterretningens Afgang fra Constantinopel herskede der Rolighed.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Brest, den 20de Mai. En Reisende, som efter 53 Dages Seilads er kommet hertil fra Bahia, beretter, at Alting ved hans Afreise var ved det gamle, Beleiringen og Forsvaret blev fortsat, uagtet den store Elendighed, som herskede i Byen. J Nærheden krydsede baade den fra Bahia udløbne Portugisiske Flaade og den Brasilianske fra Rie=Janeire.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Ny-Rork, den 17de April. De sidste Efterretninger fra Mejico ere af 14de, og fra Veracturaf 21de Marts. Jturbide anvendte den største Anstrengelse for at beholde sit Herredømme, mod hvilket imidlertid næsten alle Provindserne havde sammensvoret sig, ja 8000 Mand vare paa Marscher fra forskjellige Retninger, for at fange ham, der var marscheret mod Hovedstaden med en ved Desertion til henviid 200 Mand som mensmeltet Magt, og skulde befinde sig med alle sine Effecter i Tucaboyn, paa Veien til Valladolid.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Den 21de Marts var General Sta. Ang med 300 Mand paa en lille Escadre afseilet fra Veracruz til Tampico, for at bemægtige sig en Deel Perge, som Jturbide skulde have sendt derhen til Indskib, ning. Et Engelsk Skib, som var ankommet fra Plymouth med en Courer ombord til Veracruz, vendte om til Havanna, da det erfarede den der foregaaede Regjeringsforandring.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Et Skib, som efter 24 Dages Stilads er ankommet fra Compechmedbringer Efterretning om, at ogsaa Provindsen Jucatan havde erklæret sig for den nye Kongres. Soldaterne og Folket havde fængslet de Keiserlige Øvrighedspersoner, og der fandt almindelige Glædesytringer Sted. Hvor haardt endogsaa Jturbides Despotisme var faldet især paa mange Store og Medlemmer af hans egen Congres, saa maa man dog søge den egentlige Aarsag til hans Fald i det for Folket trykkende Prohiditivsystem og Tobaksmonepolet, som han søgte at sætte igjennem i hele Ny-Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Providene, den 26de Marts. Vi have erholdt en Beretning om en nylig foregaaet og mærkværdig Forhandling i Provindsen S. Salvador de Guatimales Congres, af hvilken det Følgende er et Udrag. Et Decret af Congressen i dens Møde af 12te November 1822. gjentager i Indledningen, at Provindsen S. Salvador, indeholdende det hele forhen under Vicekongeriget Guatimala indbegredne Gebet, den 21de September havde erklæret sig for uafhængig af Spanien, og gaaer derpaa over til Gienstanden for Congressen, nemlig Raadslagningen, om Provindsen skal hæve sig til en uafhængig Stat, eller forene sig med en anden. Efter moden Overveielse følger den Slutning, at den formedelst dens geographiske Beliggenhed, ringe Befolkning og andre særdeles Aarsager ikke kunde bestaae som uafhængig Nation. Man havde derfor detænkt sig paa, med hvilken Nation Provindsen med den største Fordeel for sig selv kunde knytte sin politiske Tilværelse? Keise dømmet Mexico syntes rigtignok at være den meest passende Stat dertil, formedelst dets Nærhed, Lighed i Religion, Sprog, Sæder og Skikke, Handelsforhold o. s. v., og man havde endogsaa forestaaet en Forbindelse dermed under visse Betingelser; men da Kongressen havde Aarsag til at frygte for, at Keiseren af Mexico ikke vilde indgaae de foreskrevne Beringelser, saa haver man seet sig om efter en anden Stat, og da man troede, at de Forenede Staters Regjering vel ved tilbøielig til at sikre Provindsens Frihed, og befordre dens Held, saa var man kommet til den Beslutning, at foreslaae en Forbindelse med denne Nation efter dens Forfatnings Grundsætninger, og med den Betingelse, med lige Forret at kunne blive optaget i Unionen; det Tilfælde forudsat, at den Mexicanske Regjering ikke vilde antage de Betingelser, man havde tilbugt den, eller at den vilde true Provindsen med Jnvasion. Ved et senere Møde den 2den Debr. 1822 erklærer Kongressen, at Tilbudet af en Union med Mejico blev ophævet ifølge de Keiserlige Troppers Jnvasion i Provindsen, og gientager Beslutningen om en Union med de Forenede Stater, samt erklærer, at man vilde forsvare Provindsen i de Forenede Staters Regjerings Navn, da man detragtede sig som henhørende dertil.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Provindsen S. Salvador de Guatimala strækker sig fra den Majicanske Havbugt indtil det store Ocean, og er beliggende imellem det egentlige Meico og den Columbiske Republik. Den her kuns omtrent 17,000 Jndvaanere, og een eller to betydelige Steder, men frembringer i største Overflødighed Mais, Qvæg, Cacao, Cochenille, Bomuld og Jndigo". Norfolk, i Virginien, den 2den April. Hvor meget Indretningen af Fyrtaarne er gaaet fremad hos os, skjønnes af følgende Angivelse. J Aaret 1811 var der 49 Fyrtaarne, i de Forenede Stater, hvortil der aarlig bruges 48,00 Gallen Spermacet Tran, og de aarlige Omkostninger ved Transport og lignende Udgifter beløbe sig til 3150 Pasire. Nu er der 85 Fyrtaarne, men de forbruge kuns 33,969 Gallen, og de samme Omkostninger beløbe kuns til 2200 Pjaare om Aaret. Alle Søfarende indrømme, at Lyset fra disse Fyrtaarne er fortræffeligt.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Curazao, den 22de Marts. Spanierne forsvare dem endnu bestandig paa Kysten af det faste Land, og blive undertiden understøttede af Jndianerne. Pto Ca bello og Maracado ere endnu bestandig i deres Magt. Gen Montilla har ved en Proclamation erklæret Kysten fra Cap. St. Rammotil Cap Chichivacon under Blokade. Vor Regjering har ladet be e kjendtgjøre denne Proclamation, dog med Tilføiende, at Blokaden ikke kunde være videre forbindende for dens Undersaatter, end for saavidt som den stemmede overeens med Folkeretten.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs=Cours, den 30te Mai 1823. Hamborg 2 M. 244, a vista 247. - Species 250. Disconto Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 3 Mk. Kongelige Obligaa tioner (med Renter fra 11te December 1822) 77 ½ a 78 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbd., dito i Sedler 127 1/2 Rbd. Sedler, sa Norske Rigsbanksedler 155 a 157 1/2 Rbd. Svenske Sedler 8 Mk. 12 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Præmie-Plaining. Den Præmie=Pløining, som Landhuusholdningselskabet i dette Foraar foranstalter, er berammet at foretages Mandagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, paa Hr. Pastor Rønnes Mark ved Lyngbye.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Følgende Bestemmelser ere herved tagne: 1) Enhver Bonde og Bondekarl, saavelsom den der driver Bonde jord, gives Adgang. 2) Enhver, der vil pløie, maa selv medbringe Heste og Plov 3) Kun Plove uden Hjul eller Stylte maae bruges. 4) Ved Lodtrækning bestemmes, hvilket Stykke enhver skal pløie. 6) Man indlader sig ikke i at bedømme Plovene, og mindre godt 6 Til at bedømme Arbeidet vælges 3de kyndige Bønder, og kun naar disses Mening ikke er eenstemmig, afgiøres Sagen ved Ove syn af dertil valgte Mænd. 7) Da det er tænkeligt, at to eller flere kunde plvie saa eens godt, at Dommerne forblive i Uvishid om, hvem af dem burde belønnes, saa er der sørget for, at nogle Agre, foruden de hvorpaa de egentlige Forsøg finde Sted, ere afmaalte, for at saadanne Pediere kunde herpaa gjøre nye Forsøg, der kunde lede til endelig Bestemmelse. Jo mere Furen nærmer sig Retlinien, jo nøiagtigere de, 8 til 9 Tommer brede og 4 til 5 Tommer dybe, Pløiestrimler ere afskaarne i Bredde og Dyboe, jo fuldkomnere de ere vendte og rens henlagte, jo bedre ansees Arbeidet og jo større Adkomst giver det til Præmie. 9) Sex Præmier ere bestemte at uddeles, nemlig: paa 4, 30, 25, 20, 15 og 10 Rbd. Sedler. De, som vinde Præmie, faae tillige et trykt Beviis for deres udviste Duelighed. 10) De, som ved foregaaende Præmiepløininger have erholdt 1ste eller 2den Præmie, tillades ikke Adgang. 11) Hvor, der vil indstille sig ved Prøverne, maa i det seneste Dage i Forveien melde det enten for Hr. Pastor Rønne i Lynge bye, eller for Hr. Kammerraad Drevsen paa Strandmøllen eller og paa Selskabets Contoir. 12) For Pløiningen begynder, oplæses nogle nærmere Bestemmelser, sigtende til god Orden derved, hvilke man haaber, enhver Tilstedeværende villigen underkaster sig. 13) For at gjøre denne Sammenkomst saa behagelig og nyttig, som Tid og Sted tillade, indbydes Enhver, der har et ny eller usædvanligt Agerdyrkningsredskab, at medtage samme og vise dets Anvendelse og Virkning. De af Egnens Beboere, som af Selskabet maatte være overladte Svingplove, opfordres ligeledes til at indfinde sig med dem ved Pløiningen. 14) Man agter ved denne Præmiepøining, ligesom ved de foregaaende, at lade omgaae en Circulaire, for at samle Bidtag til fortsatte Forsøg af denne Art. Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 29de Mai 1823. Credit-Cassen for Huuseierne i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
De af Credit-Cassen for Huuseierne i Kiöbenhavn under No. 1 til 223 udstædte Obligationer for Indskud i Sedler til denne Casses Hielpefond, hvoraf svares 5 Procent aarlig Rente, der ikke ere opsagte til Udbetaling i indeværende Aars 11te Juni og 11te December Terminer, opsiges herved til Udbetaling i 11te Juni Termin 1823. Skulle Ihændehaverne af ovennævnte Obligationer derimod önske disse fremdeles henstaaende, i Cassen imod 4 Procent aarlig Rente, vil derom, inden dette Aars November Maaneds Udgang, være at indgive Krivtlig Begiæring paa Cassens Contoir.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Ved Tallotteriets 1075 Trækning i Altona udkom: No. 2. 28. 74. 32. 14.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Kiøbenhavns Torvepriser, den 30te Mai 1823. Rug, Td. 5 Rbd. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. 2 s. Hvede, Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. 1s. Byg, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 1 s. Havre, Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 1s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 1s.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
AVERTISSEMENT. Je, som i anstundende 11te Juni Termin d. A. have Renter, at betale til det Jselin Rosenfeldske Fideicommiss, ville behage dermed at henvende dem til Hr. Cancellie-Secretair Thaning, i hans Boepæl paa Uhlfeldtsplads No. 104, hver Sognedags Eftermiddag fra Kl. 3 til 6.
Berlingske Tidende, 1823-05-30
Administrationen for det Jselin Rosenfeldske Fideicommis, Kiøbenhavn, den 30te Mai 1823. Raas. Fabritius de Tengnagel. Bilsted.