JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-12-11
Ved Proclama, der bliver læst inden vedkommende Under= og Overret, ere atteditorerne i Stervboet efter Forpagter Rasmussens Enke, Margreth, Hedevig, fød Fogh, der under 12te April d. A. er død paa Hellebyegaarden i Løve Herred, Holbeks Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placat af 26de August 1785, til for mig, som committeret af Arvingerne, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aagaard pr. Slagelse, den 29de November 1826. S. L. Fogt, Procurator i Siellands Stift.
Berlingske Tidende, 1826-12-11
Arvingerne i Stervboet efter heri Byen afdøde Jomfrue Christians Fobian, Et indvarsles herved til at møde og nærmere legitimere deres Arveret, forsaavidt som dette alle allerede maatte være skeet, i en i den Afdødes Boe den 29de Decembenførstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Byens Raadstue afholdende Skiftesamling. Mad, den 23de November 1826. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
London, den 1ste December. Vore Efterretninger fra Chille, over Buenos=Arres, gaae indtil den 19de August. Budskabet fra den nu afgaaede Over-Directeur, Freire, til den constituerende Congres ved dennes Aabning : i Santage den 4de Juli er meget langt. - Chilles financielle Tilstand kan sees af den i dette Budskab anførte Omstændighed, at det forrige lovgivende Corps med Held havde modstaaet alle den fuldbyrdende Magts Forsøg paa at indføre directe Skatter, men at denne derved blev tvungen til at indføre Monopol at Stats=Indtægterne for Estanco, d. er et lidet Handels=Selskab, som General=Forpagtere, for at kunne betale Laane=Dividenderne til England, hvorved den fremspirende Handels=Velstand i Landet fik et dybt Saar, og Hensigten desuden, som bekjendt, ikke engang blev opnaaet. (Af Bladet Times.)
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den 2den December. Siden igaar er der indløbet temmelig vigtige Efterretninger fra Lissabon. De Portugisiske Rebeller, der forhen vare flygtede fra Portugal, ere som bevæbnede Fiender rykkede ind i Provindsen Trasosmontes. Da dette ikke kunde bevirkes imod Spaniens Villie, saa kan man slutte sig til den Portugisiske Regjerings Følelser imod Spanien. Denne Begivenhed skal ogsaa have vakt stor Sensation andetsteds; thi efterat Efterretningen derom ved Telegraphen var ankommen til Paris, skal der strax være givet befaling til at tilbagekalde den Franske Gesandt fra Madrid, og det for at tilkjendegive det Franske Hofs Mishag med Spaniens Fremgangsmaade. Den eneste Sikkerhed for Freden imellem de store Europæiske Magter er, at saavel de Franske som Engelske Stridskræfter (den Franske Armee i Spanien og den Engelske Flaade paa Tejo) trækkes tilbage fra Halvøen.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den 6te December. J Parlamentet er der i disse Dage ikke forefaldet meget af Vigtighed. Jndemnitetsbillen passerede den 2den. J Oldham have de afskedigede Spindere gjort Opstand. Times paastaaer at være i Besiddelse af Documenter, som bevise, at den Spanske Regjerings Agenter fra Begyndelsen af næsten ganske aabenlyst have medvirket til Jnsurrectionen i og mod Portugal. Disse Documenter bestaae i en Brevvexling, som skal være funden efter Commandanten i Villareal i Algarve, da han ved sin Flugt ikke gav sig Tid til at tage den med sig, og indeholde Breve, vexlede imellem Rebel-Juntaen og Øvrigheden i Ayamonte.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Breve fra Lissabon, som den 3die dennes ere ankomne hertil over Frankrig, yttre megen Frygt med Hensyn til Linietropper, nes Troskab, og at man meest maatte stole paa Milizen, som dog i paakommende Tilfælde ikke var stærk nok, hvorfor man længtes efter Hjælp fra England.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Paris, den 2den December. Missionærerne have i Brest ei alene befattet sig med at helbrede Sjelene, men ogsaa for rede Penge solgt Recepter for legemlige Onder. J disse Recepter foreskrives vel fortrinligviis Bønner til Helgene og fromme Løfter, men ogsaa Huusraad, som i det Hele ere temlig betænkelige og urimelige. Jblandt Raa denne for Vandskræk er ogsaa det, at Patienten ikke maa rede sit Haar i 40 Dage.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Kongen af Spanien har afsat Theater=Censorerne i Madrid, fordi de havde tilladt Opførselsen af Mysteres d'lsis (Tryllefløiten), hvori man vil finde Hentydning paa Frimurer=Hemmeligheder. Efter Breve fra Madrid vil den med adskillige Franske og Engelske Huse afsluttede Contract om Tobaksforpagtningen i Spanien ikke komme til Udførelse. Derimod tilbyder Regjeringen sig imod 4 til 5 Millioner Realer at overlade eet eller andet Selskab Udførselen af en Million Fanegaer Hvede fra Landets nordlige Provindser, som have havt en god Høst, men man mener, at Jngen tør indlade sig derpaa; thi da der er Kornmangel, jo endogsaa Hungersnød i de sydlige og østlige Provindser, saa vil neppe Nogen vove paa, ved dette Foretagende at paadrage sig det irritable Spanske Folks Forbittrelse. I de af den Græske Commission i Genf bekjendtgjorte Actstykker om de Understøttelser, som indtil den 28de Juli ere til flydte den Græske Regjering i Nauplion ved Hr. Eynards Hjælp, seer man, at disse Understøttelser have bestaaet i: 2,422,555 Pd. Meel, 383,969 Pd. Tvebakker, 72,300 Pd. Riis, 83,805 Pd. Mais, 2684 Pd. Ost og 6,057 Pd. Bly. Alt dette er bestridt med omtrent 200000 Franker. Sammenligner man denne ringe Sum og dens store Resultat med de uhyre Summer, som i England ere bortsvundne uden nogen Nytte, saa seer man tydelig, hvad Jver og en god Bestyrelse formaaer, og omvendt, hvor megen Ulykke Uorden, Uforsigtighed og Efterladenhed kan drage efter sig.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den 6te December. Courier franca, meddeler følgende: Det synes vist, at vort Ministerium har erholdt Efterretninger fra Madrid af 28de November, men det meddeler kuns dem indtil den 26de. De førstnævnte ere komne med Telegraphen fra Bayonne, og have været af Vigtighed, thi der paafulgte i Fredags Aftes et Conseil, og een af Ministrene, der er fortrolig med Congregationen, kom meget ophidset ud fra samme, og lod sig forstaae med, at det gik slemt til paa Halvøen, og at de Portug. Overløbere vare rykkede ind. Dette Conseil havde til følge, at en Curreer blev afsendt med den befaling, at Hr. Moustier strax skulde vende tilbage, saafremt han ikke allerede, hvilket vi have Grund til at troe, var underveis. Bestemt har man nu først den uvisse Efterretning om Marg. Chaves's Jndmarsch, man mener over Braganca, men veed det dog ikke ganske vist, og i Særdeleshed ikke, hvor stor Magt han har kunnet sammenbringe ved de Spanske Øvrigheders tydelige Hjælp. Vore Ministre oppebie med megen Utaalmodighed Efterretning om, hvad Virkning disse Begivenheder maatte have gjort i London, hvor man syntes at vente dem. Mem. Bordelais melder: Den Portug. Afdeling, som forlod det Spanske Gebet den 17de Novbr., bestod kuns af 1200 Mand, men var vel forsynet med Vaaben og Penge. Man forsikker, at der var sendt 6000 Flinter fra Santona og Oviedo til den Portug. Grændse; det er i det mindste vist, at der var afgaaet 20000 fra Vittoria til Gen. Longa, General-Capitain i Gammel-Castilien, og at Silveira, førend han vilde vove sin Jndmarsch, havde havt en Sammenkomst med Longa, samt med Commandanterne i Salamanca og Zamora og Biskoppen i sidstnævnte Stad.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
I en af Arisiarque bekjendtgjort Proclamation fra Marg. Chaves fra Hovedqvarterret Lugo (i Galicien) af 29de October, som hiint Blad vil have erholdt fra Olivenca af 16de Novbr., forekommer følgende: "Fra Kong Ferdinand den 7de har jeg modtaget en Skrivelse, hvori han huldrigt optager vort Ønske for Tronens Held, og billiger den Eed, som vi have aflagt paa at ville forsvare vor legitime og høitelskede Souverain og Herre, Dom Miguel den førstes Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Man skriver fra Lissabon den 18de Marskalk Beresford skal beskjæftige sig med at organisere den Portugisiske Hær, Breve fra Constantinopel tale om et Ferwa, hvorved Sultanen har befalet Jbrahim Pascha at vende tilbage med sine Trovper fra Morea til Egypten; ikkuns nogle Officerer af dem skulde komme til Constantinopel og ansættes under de nye Milizer. Denne befaling havde været en følge af hyppige Conferencer imellem de Franske og Engelske Diplomater, Hr. Minciati og Reis-Effendi, angaaende en Vaabenstilstand i Grækenland.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Madrid, den 22de November. Da Statsraadet den 17de d. M. var beskjæftiget med Portugals Anliggender, lod Ministeren for det udenlandske Departe, ment, Hr. Salmon, i største Hast Præsidenten i Statsraadet, 1 Cardinal-Erkebiskop af Toledo, tilligemed Gen. Castannoss, Grev ) det Venadeto (Gen. Apodaca) og Hertugen af Jnfantado kalde i ud, hvorfor Forsamlingen blev hævet indtil de kom tilbage; men da Natten brød frem, og Deres Excellencer ikke vare komne til i bage, gik Medlemmerne hjem. Hr. Salmons Conference med hine fire Herrer varede indtil om Natten. Ministeren havde i fundet sig foranlediget dertil ved flere Currerers Ankomst fra den Portug. Grændse og ved særdeles befaling fra Kongen. Om hvad der var forefaldet veed man ikke noget; kuns at Gen. Castannoss, i det han kom ud, sagde til en Ven: "Jeg har gjort i min sidste patriotiske Anstrængelse. Han synes at have sat sig i imod Jndfaldet i Portugal. Samme Aften erholdt Hr. Salmon tre nye diplomatiske No. ter fra Ruslands, Østerrigs og Englands Gesandter, hvori der i fordres Jndførelse af en med Spaniens Tilstand overeensstemmende Orden i Tingene, og sættes en Frist af otte Dage til at give et definitivt, tydeligt og kategorisk Svar. Den følgende Morgen begav alle Ministrene, med Undtagelse af Søministeren, i Hr. Salaar, der er syg, sig til Hs. Majestæt i Escurial. Ovennævnte Noter bleve forelagte Hs. Maj., og Ministrene vendte først tilbage den 19de, om Eftermiddagen Kl. 4. Man siger, at de fire ovennævnte Statsraader i Fremtiden hver Gang skulle i bivaane de af Conseilets Raadslagninger, som angaae Portugal. I Estramadura skulle alle de Portugisiske Overløbere, som have ligget i Villanueva de la Serena, forlade dette Depot, for at støde til de Algarviske, som vare i Anmarsch over Catalla hertil.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
J 3 a 4 Dage er der arresteret mange Personer her.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den 26de November. Den 13de rykkede 4000 Portugisere i ud fra Salamanca, og traf i Plasencia Gen. Silveira, som overtog Commanden. De vare vel bevæbnede, equiperede, manglede ikke noget, og toge Veien til Portugal, i Haab om, at 4 a 5000 af vore royalistiske Frivillige vilde støde til dem; men ikkuns 750 af dem ere gaaede over Grændsen, de andre 3,250 ere deels deserterede, deels meldte syge, og mange sagde ligefrem, at de i ikke vilde slaaes med deres Landsmænd, og foranledige Borgerkrig. Jstedetfor 4 a 5000 Mand er der knus stødt 85 royalistiske Frivillige til den Portug. Legion, og Hr. Silveiras Actier ere sjunkne betydeligt.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Efter Rygtet har den Portug. Regjering tilstillet vor Regjering, en eftertrykkelig og alvorlig Rote, betræffende disse Overløberes bevæbnede Jndfald, og vort Cabinet har svaret: at dette var skeet uden dets Vidende, og at det synes, at de Spanske Klostre, uden at forlange Regjeringens Bistand, havde anskaffet Fonds dertil, samt at Gen. Capitainerne havde paa deres eget Ansvaladet Overløberne trække bort, uden først at forespørge hos Krigsministeren.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Om Finantsministeren fortæller man, at han har afslaaet en Sum af 400 Quadrupler, der blev tilbudet ham for at erholde en Toldinspecteur -Post i Malaga, og 50,000 Pesos fuertes for et Jndførsels=Licenz for udenlandske Varer, ja han lod Tilbyderen arrestere, og befalede at sagsøge ham.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den til Francias Efterfølger i Paraguai bestemte Oberst ForMarq. af Guarani, der længe sad arresteret under Zea Bermuders Ministerium, er endnu i Escurial, og beæres af Hs. Maj. med hyppige Conferencer og Udmærkelser.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den med udenlandske Kjøbmænd af forskjellige Nationer af sluttede Tobaks=Forpagtning er gaaet tilbage, fordi Entrepreneurerne tilsidst bleve hange for den uhyre Cautionssum, som de skulde stille.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Wien, den 2den December.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
(Af den Østerrigske Jagttager). Beretninger fra Constantinopel af 10de November bringe kun lidet af Vigtighed. Capudan=Pascha laa med den største Deel af sin Flaade ved Jndløbet til Hellespont, og syntes kuns at vente paa gunstig Vind, for at vende tilbage til Constantinopel. Jbrahim Pascha var midt i October Maaned brudt op imod Argos, i den Hensigt at samle Levnetsmidler og Fourage, som han begyndte at mangle, da den Egyptiske Flaade, der den 26de Octo der endnu laa paa Rheden ved Alexandrien, blev saa længe borte.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Constantinopel, den 16de November. Siden den sidste Sammensværgelse vedvare Henrettelserne paa en skrækkelig Maade. Fra den 22de October ere flere end 6000 Utilfredse halshuggede, og flere Tusinde druknede. Tilstanden i Hovedstaden er forresten rolig. Divanet holder daglig Raadsforsamlinger, og man troer overalt, at de angaae de af Hr. Stratford Canning med Hensyn til Grækenland gjorte Forslag. Ende skjøndt Porten endnu ikke har taget nogen Beslutning desangaaende, saa er dog den Omstændighed ikke uden Betydning, at den blev givet den Brittiske Gesandt en glimrende fyldestgjørelse for en imod hans Vagt i Gesandtskabs=Hotellet af Pøbelen udviist Fornærmelse, (hvilket Rets=Effendi hidtil ikke havde villet indrømme). I de sidste Dage har Hr. Minciaki ikke havt nogen Conference med Reis-Effendi. Capudan Pascha ligger ved Dardannellerne.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Triest, den 18de November. Det synes vist, at Rusland i de nolig stadfæstede Tillægs-Conventioner har faaet mange Fordele inddrømmet af Porten; men man vil først erfare det Nærmere, naar den Russiske Gesandt, Rideaupierre, som daglig ventes til Constantinopel, er ankommen dertil. Man er ogsaa nysgierrig efter at erfare, hvad Ende Underhandlingerne imellem England og Porten ville tage. Krigen imellem Russerne og Perserne falder ganske ud til Fordeel for de Første, som med hurtige Skridt trænge den Persiske Armee til bage. Den Engelske Gesandt synes at interessere sig særdeles for den, og faaer ofte Currerer fra Persien.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Breve fra Syra af 27de September melde den Efterretning fra Hydra af 15de September, at den Engelske Commodore Hamilton var gaaet til Ankers der med tre Krigskibe, og havde tilstillet de Hydriotiske Deputerede, som begave sig til ham, en Note til Besvarelse, hvori han forlanger: 1) Varene (eller deres Værdie) af 18 Engelske Skibe, som siden Revolutionens Begyndelse ere kaprede af Grækerne; han erklærede, ikke meere at kunne lade det trække hen med Betalingen, fordi han af de Engelske Kjøbmænd blev beskyldt for alt for megen Overværelse i den Henseende; 2) at hverken Barker eller Skibe fra nu af kunde løbe ud uden Pas, 3) at de Skibe, som allerede befandt sig paa Streiftog, skulde betale 1000 Daler i Straf til den Græste Regjering; 4) at der maatte gives Regjeringen Garantie, naar et Skib 1 Fremtiden løb ud for at krydse; 5) at Regjeringen, saafremt den ikke strax kunde udrede den forlangte Erstatning for de 18 Skibe, maatte bestemme en Frist dertil, og stille Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Den 27de November. Vi erholdt i Dag Breve fra Syr af 19de og 28de October, som igjen omtale forskiellige Sørøverier, til hvis Undertrykkelse Grev Metaxas, Medlem af den Græske Regjerings=Commission, var lødet ud med en Gottet, og havde stukket en Mistik i Brand. Ved Østerrigske og Franske Krigskibe vare flere Coffardiefarere befriede, samt en Corsar taget. Man havde i Syra Efterretning om, at Jbrahim Pascha havde efterladt en Besætning af 2000 Mand i Tripolitza, og var rykket frem indtil to Miles Afstand fra Nauplion; hvorhen han derfra havde begivet sig, vidste man ikke. I Nauplion var det igjen udbrudt indbyrdes Uenigheder iblandt Grækerne, hvorved der endog omkom nogle Personer.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Stokholm, den 27de November. Vi have havt et Slædeføre, som varede blot nogle Timer ; siden har det regnet, og Marken har ikke i dette Aar været saa grøn, som nu.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Christiania, den 6te December. Ved Folketællingen, som den 2de November forrige Aar blev foretagen over hele Riget, er Folkemængden befunden at være: J Aggershuus Stift 451,734, hvoraf 52,996 i Kiøbstæderne og 5,190 i Ladestederne ; i Christiansands Stift 169,242, hvoraf 15,251. i Kjøbstederne og 5218 i Ladestederne; i Bergens Stift 183,759, hvoraf 20844 i Kjøbstæderne og 289 i Ladestederne; i Trondhjems Stift 163,036, hvoraf 14,510 i Kjøbstæderne: i Nordlands og Finmarkens Bispedømme 80,941, hvoraf 1420 i Kjøbstæderne. Totalsummen for det hele Rige bliver saaledes 1050, 132, hvoraf 105,021 i Kjøbstæderne, 10677 i Ladestederne og 934, 14 i Land districterne. J 1815 var Folkemængden i det hele Rige, efter den da foretagne Tælling, 885,431, saaledes skulde Forøgelsen i de sidste 10 Aar være 164,701. Det anmærkes, at Lister endnu savnes over den sidste Folketælling i 4 Præstegielde i Finmarken, hvisaarsag Folkemængden der er beregnet med det i Aaret 1812 opgivne Antal. J Forhold til Størrelsen er Jarlsbergs og Laurvigs Amt det stærkest befolkede Landdistrikt, da det tæller 2343 Mennesker pr. 1 Miil, dernæst Aggerhuus Amt med 1,580 og Smaalehnenes med 1,439 pr. I Miil. Forøvrigt varierer Folketallet i de 4 sydligste Stifter fra 308 til 92 Mennesker pr. C. Miil. Den indbyrdes Orden imellem samtlige Kjøb, og Lade Stæder, med Hensyn til Folkemængde, er følgende : Bergen har 20844 Indbyggere, hvoraf 1290 boe i Forstaden Sandvigen og nogle til Byen hørende Gaarde udenfor Samme; Christiania har 20581, hvoraf 8,150 i Byen selv, 7210 i Forstæderne paa Byens Grund, og 5,221 i Forstæderne paa Landets Grund, Trondhjem har 11,639 Jndbyggere, hvoraf 2, 183 boe i Forstædderne; Christiansand har 7,486, Drammen 6,933, Frederikshald 4,178; Stavanger 3, 777 ; Kongsberg, det eneste Sted, hvis Folkemængde har aftaget siden 1815, 3,690; Laurvig, naar Lange strand med 726 Indbyggere medregnes, 3,106; Moss 2,863, Fre) derikstad 2,590; Stien 2,254, Porsgrund, naar Osebakken med i 663 Jndvaanere medregnes, 2,244; Christiansund 2, 121, Mandal med Malmøe og Kleven 2,050; Arendal 1911; Tønsberg. 1907, Østerriisøer 1640; Frederiksværn 891 og af Stavær744 eller for begge Stæder 1635, Holmestrand 1,462; Kragerøe. 1416; Brevig, iberegnet Stathellet med 218 Jndbyggere, 1,284 Drøbak 1,171, Fahrsund 805, Flekkefjord 798 ; Egersund 778 ; Molde, 750; Tromsøe 738; Sandesjord 596; Langesund 528 ; Grimstad 437. Sogn 417, Aasgaardsstrand 387. Hammerfest 341, Tvedestrand. 315, Aalesund 289, Lillesand 264, Bodøe 253, Soggendal 208. Hølen 144; Vardøe 88. Af andre Steder, saasom Verker og Brug, hvor flere Mennesker boe samlede, mærkes: Røraas Berg stad med 1458 Jndbyggere; Vestfossen i Budskeruds Amt med 771, Hønefossen i samme Amt med 679, Næs Jernverk i Redens Amt med 581; Hafslund Gaard med underliggende Brug 3 i Smaalehenes Amt med 570; Levangers Markedsplads i Nor 1 dre Trondhjems Amt med 543, Hougsund i Budskeruds Amt med 503, Colbjornsvig i Nedenæs med 446, og Borregaard i Smaalehnene med 430 Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
En ung Mand, ved Kavn Lindemann, er paa Døvstumme-Jnstitutets Bekostning bleven afsendt herfra til Kjøbenhavn, for ved det derværende Jnstitut af samme Øiemed at gjøre sig, under er Ophold af 6 til 9 Maaneder, bekjendt med Underviisnings Maaden for Døvstumme, fornemmelig i Reigion. Bemeldte Lindemann skal, efter at have opholdt sig i Kjøbenhavn, tage Veien tilbage over Stockholm, for at gjøre sig bekjendt med Organisationen og Indretningen af det derværende Døvstumme-Jnstitut Den i temmelig Mængde faldne Snee er reent forsvunden efter flere Dages øsende Regn. Slædeføret er derfor forbi, og Vognene igien komne frem. Havnen er aaben, og kun den korte Dag minder os om, at vi nærme os Aarets Ende.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 15de December 1826. Hamborg 2 M. - a vista 222 - Species 225. Disconto 6 Procent. - Specier solgtes til 13 Mk. 8 s. Kongelige Obligationer uden Renter 83 a 81 1/2 Rbd. Sedler. Nationalbants=Obligationer(af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 100; a 101 Rbd. Dito i Sedler 113 a 1134 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 91 a 91 ½, Norske Laan til 6 pC. 103, a 104. Dito dito til 4 pC. 93. 6 pC. Engelske Laan ved Wilson, A. Comp. 59 1/2. Norske Rigsbanksedler 152 ½ a 153 Rbd. Svenske Sedler i Mk. 1 s. a 1 1 sk. pr. 1 Rd. Rigsgeld.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Kiøbenhavn, den 15de December. Jmellem Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig og Norge, er den 2den November 1826 afsluttet følgende Handels-Tractat. I den hellige og udelelige Trefoldigheds Navn.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Hs. Majestæt Kongen af Danmark og Hs. Majestæt Konger af Sverrig og Norge, lige besielede af Attraae efter, til Deres Undersaatters gjensidige Vel, at udvide og befæste de Handelsforbindelser, der finde Sted mellem Deres respective Stater, og overbeviiste om, at dette gavnlige Øiemed ikke bedre vil kunne opnaaes, end ved Antagelsen af et fuldkomment ReciprocitetsSystem, bygget paa billige Grundsætninger, ere ifølge heraf komne overeens om at træde i Underhandling angaaende Afslutningen af en Handels Tractat, og have til den Hensigt udnævnt Befuldmægtigede, nemlig : Hs. Majestæt Kongen af Danmark, Hr. Hans Krabbe, Hans Kammerherre og Hans overordentlige Gesandt hos Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge, Storkors af Dannebrog-Ordenen og Ridder af den Russiske St. Anne-Ordens 2den Classe; - og Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge : Hr. Gustav Greve af Wetterstedt, Hans Statsminister og Minister for de udenlandske Sager, Ridder og Commandeur af Hans Ordener, Ridder af de Russiske St. Audreas , St. Alexander=Newsky= og St. Anne-Ordeners 1ste Classe, Ridder af den Preussiske Røde Ørns Ordens 1ste Classe, Storkors af den Østerrigske Leopolds=Orden, Een af de Atten af det Svenske Academie, - og Hr. David von Schulzenheim, Hans Hof=Cantsler, Kammerherre, Commandeur af Hans Nordstjerne-Orden, Ridder af den Russiske St. Anne-Ordens 2den Classe og af den Preussiske Røde Ørns Ordens 3die Classe, - hvilke efter at have udvexlet deres gjensidige Fuldmagter, befundne i god og behørig Form, ere komne overeens om følgende Artikler: Artikel 1.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
De Danske Fartøier og Baade, af hvad Drægtighed og Bygningsmaade de end maatte være, som ankomme til Kongerigerne Sverrigs og Norges Havne, med Ballast eller med Ladning, ligesom og de Svenske og Norske Fartøier og Baade, hvilken end deres Drægtighed og Bygningsmaade maatte være, der ankomme med Ballast eller med Ladning til Kongeriget Danmarks Havne, skulle, saavel ved Indgaaende som ved Udgaaende, behandles paa samme Fod, som de indenlandske Skibe, med Hensyn til Havnepenge, Skibsafgivter, Fyrpenge, Lotspenge og Bjergeløn, ligesom og ihenseende til alle andre Afgifter eller Paalæg, af hvad Slags eller Benævnelse det end er, der tilfalde Kronen, Stæderne eller nogensomhelst privat Indretning.
Berlingske Tidende, 1826-12-15
Artikel II.