JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Dom: Johanne Margrethe Petersen bør arbeide i Viborg Tugthuus i et Aar. J Henseende til Erstatningen og Ac De til. 8. indelse Actionens Omkostninger bør Byetingsdommen ved Magt at stande. No. 419. Mødte selv. - Procurator Hans Haagen efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll. - Tiltalte Astrid Halvorsdatter.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
J denne Sag blev hun tiltalt for begaaet Barnefødsel i Dølgsmaal. Ved en af Laugmanden i Syd= og Øster=Langdomme, paa Jsland Benedict Grøndal under 28 Junii 1800 afsagt, Dom er hun tilsunden at indsættes paa Livstid i Kiøbenhavns Tugthuus. Derimod er hun ved Sysselmand Findsens og Meddomsmænds Dom af 24 Maji s. A. dømt at miste sit Hoved, saaledes : at halshugges med Øxe. Dom : Astrid Haldorsdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage; saa bør hun og have sin Hovedlod forbrudt og Jord til Kongen, om hun nogen er eiende Endelig bør hun betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. No. 356. Mødte selv. - Kammer=Advocat Schønheder paa Embeds Vegne, contra Rottbøll. - Den forhen constituerede Amtsforvalter Wilhelm Friderich Winding.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Denne Sag angik den hos Jndstævnte, i Henseende til de ham anbetto de Oppebørseler, befundne Kassemangel. Ved Corsøer Byetingsdom af 5 Marts 1798 er Jndstævnte tilfunden at betale til Kongens Kasse de paastævnte 3457 Rdlr. 35 s. med Renter og Processens Omkostninger, samt, i Mangel af Betaling, hensættes i Kiøbenhavns Fæstning. og der forblive, indtil han har afbetalt det Skyldige eller ved Døden afgaaer, med videre. Dom : Byefogdens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Kammer=Advocaten for Høiesteret betaler Wilhelm Frederich Winding 20 Rdlr. No. 229.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Jngen mødte. - Hans Ressum paa sin Myndlings Vegne, contra Jngen mødte. - Halvor Hitton og afgangne Sorenskriver Schilies Stervboe og Arvinger. Nærværende Sag angik Jndstævntes gjorte Disposition, hvorved Citanten formeente sin Myndlings Odelsret til Gaarden Averstad at være krænket under Skiftet den 28 Novbr. 1785 efter Svend Jensen, med oldere. Ved Aggershuus Stifts Overretsdom af 16 December 1799 er Sorenskriverens Dom, saavidt paaanket er, ved Magt kiendt, og Citanten af egne Midler at betale det stemplede Papiir, med videre, og Sorenskriveren ved Dom af 11 Decbr. 1798 friekiender de Indstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag Dom: Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemte Tid for Høiesteret, bør betale 30 Lod Sølv til vor Frelseres Kirke førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette ; og, saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 30 Lod Sølv. ere betalte, bør han aldeles have tabt Sagen og en tillades videre derpaa at tale. No. 341. Schønheider. - Skibskapitain Philip Rvan, contra Wivet. - Tienestekarl Niels Johnsen, Denne Sag betræffer : at Niels Johnsen af Raan, i hvis Tieneste han stod som Gaardskarl, er uden Aarsag blevet slagen og ilde medhandler, samt befalet at forlade hans Tieneste til sidstleden i Maji, uagtet han ikke til den Tid var lovlig opsagt. Citanien er derfor ved Kiøbenhavns Politieretsdom af 1 Maji d. A. dømt at betale til Niels Johnsen 30 Rdlr. og bøde til Politiekassen 20 Rdlr.; men i øvrigt friekiendt ham for dennes Tiltale i denne Sag. Dom: Politie ettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Procurator Wivet for Høiesteret betaler Skibskapitain Philip Ryan 20 Rdlr. og til Justitskassen som To bende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Løverdagen den 14 Novbr. No. 194. Schønheder. - Birkedommer Høeg, contra Rottbøll. - General=Krigscommissair Føns, som Formand i Lehnsgreve Scheels Boes Administrations Commission. Denne Sag vedkommer 49 Rdlr. 2 Mk. 2 1/2 s., som ContraCitanten kom tilgode hos Høeg, som for meget anført i dennes Regning over en for afg. Kammerherre Benzon mod Kammerherre Grev Scheel efter Høiesterets Dom af 13 Februar 1796 udført Commission og de i den Anledning passerede Forretninger. Ved Randers Raadstuedom af 29 Octbr. 1300 er den paaankede Byetingsdom, afsagt den 19 Maji. samme Aar, ved Magt kiendt, og Birkedommer Høeg tilfunden at betale i Processens Omkostninger til Contra=Citanten for Raadstueretten 20 Rdlr. og til Justitskassen for unødig Trette saa meget som Dommen og Segl koster med 6 Rdlr. Mk. Byefogden har ved fornævnte Dom tilpligtet bemeldte Birkedommer Høeg, til Contra=Citanten, som Formand i Grev Scheels Boe, at betale 425 Rdlr. 1 Mk. 3 1/2 s. dansk Courant med lovlig Rente 4 pro Cextum fra den 2den Decbr. 1799, indtil Betaling skeer, men ophævet Processens Omkostninger. Dom: Raadstuerettens Dom bør ved Magt at stande: dog saaledes : at Processens Omkostning for bemeldte Ret og Høiesteret ophæves. Til Justits=Kassen betaler Birkedommer Høeg som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Mandagen den 16 Novbr. No. 115.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Maanedlige Stats- Rettbøll. - Forrige Degn og Skoleholder Jens Christian Jermin, contra Mødte selv. - Procurator Peter Boll Wivet, som befalet Actor.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Denne Sag angik 4 af Citanten i sit Embede, som Degn og Skoleholder, begangne Forbrydelser, nemlig : 1) at han har boet uden for Degneboeligen i Aastrup; 2) ikke i 3 Aar været til Afters; 3) forsømt sin Pligt som Degn og Skoleholder, og 4) ikke afleveret Kirkenøglen i Præstegaarden, men ladet den hænge i Digneboeligen. Han er derfor ved den ergangne Provsteretsdom af 7 Januar 1800 tilfunden at have fine Embeder, som Degn til Aastrup og Storup Menigheder, og som Skoleholder for Aastrup Skole, forbrudt; at betal til Justitskassen saa meget som Dom og Segl koster ; erlægge til Aastrup Sogns Fattige 10 Rdlr. og betale ligesaa meget til Justitskassen ; at bekoste det stemplede Papiir til Actor, 2de Jndlægge og til Acten, samt betale i Processens Omkostninger 10 Rdlr. Dom : Provsterettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes : at de Jens Christian Jermin idømte Bøder og Betaling af stemplet Papiir bortfalde. Tirsdagen den 17 Novbr. No. 393. Mødte selv. - Procurator Henrich Dreier efter Kongelig befaling, contra Klingberg. - Tiltalte Lots Hans Johansen Lyboe. Under denne Sag var han tiltalt for, ved Skiødesløshed og Uforsigtighed i at indlotse Kiøbmand Wendelboes Jagt paa Tilbagerelsen fra Apenrade, har tilsat og forliist samme paa Knastgrunden 1/4 Miil fra Faaborg. Han var derfor ved Fyenboe Landstingsdom af 24 Junii sidstleden tilfunden herefter at være uværdig til at være Lots mere, og den ved hans Uforsigtighed tilsatte Jagts vedkommende Eiers Ret til skadesløs Erstatning være denne forbeholden paa anden lovlig Maade at udgiøre. Saa bør og Hans Johansen Lyboe betale alle de af denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvorunder er indbefattet de af Actor Raadmand Trojel her ved Overretten og Sagførerne Wilhielm og Heilman ved Underretten i deres fremlagte Regninger anførte Dietpenge, med videre. Derimod var ved Hiemtingsdommen af 25 Septbr. 1800 dømt : at naar Kiøbmand Wendelboe inden 3 Maaneder fra Dato aflægger Edsor, til Hans Johansen efter lovlig Indstævning, at han for det af Jagten biergede Skrog og Redskab ikke har erholdet mere end de 340 Rdlr. det er solgt for og at det var den høieste Summasaan derfor kunde erholde, og desuden tillige bekræfter : at det øvrige Tab af Segl og Baad virkelig er gjordt, bør Hans Johansen inden 15 Dage derefter betale til Wendelboe alt det Tab og foraarsagede Udgivter han saaledes bestemmer at have lidt og havt ; og da Skaden er skeet ved hans grove Uforsigtighed, bør han have hans Lots=Embede forbrudt og være uværdig til for Fremtiden at Januar Maaned 1802. betiene samme. Saa betaler han og alle de af denne Sag lovlig flydende Omkostninger til de under Sagen brugte Sagførere, efter nærmere Approbation af Amtmanden paa de fremlagte Regninger, med videre.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Løverdagen den 21 Novbr. No. 226. Klingberg. - Knud Jøgersen Hande paa sin Hustenes Vegne, contra Rottbøll. - Sorenskriver Erich Gørsen, Rottbøll. - samt Gurve Aslachsdatter og Søn Ol Olsen. Nærværende Sag betræffer den formeentlige Fornærmelse, som Citanten paa sin Hustrues Vegne skulle være tilføiet ved en Skiftebehandling af 13 Decbr. 1793 efter hans afdøde Hustrues Fader Ole Olsen Magistad, med videre. Aggershuus Stifts Overret har ved Dom af 12 August 1799 asviist den udtagne Stævning af 14 Septbr. 1797. Udi Kost og Tæring for Stifts Overretten betaler Citanten til Gurve Aslachsdatter og Søn 30 Rdlr. og ligeledes til Sorenskriver, Gløersen 30 Rdlr. Forrige Laugmand Over=Auditeur Rosenstand Golske har ved Dom af 18 August 1798 asviist Horedstævningen og Søgsmaalet, hvorimod den paaklagede Skiftebehandling er ved Magt kiendt. J Kost og Tæring, ved Laugtinget betaler Citanten til Enken Gurde Aslachsdatter og Søn 30 Rdlr., og til Skifteforvalteren Sorenskriveren Erich Gløersen, ligesaa meget.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Dom : Den udtagne Over=Hoftets Stevning af 14 Septbr. 1797 afvises. J Kost og Tæring for Stifts Overretten og Høiesteret betaler Knud Jøgersen Hande til Sorenskriver Gjørsen 30 Rdlr og til de Indstævnte Gurve Aslachsdatter og Ole Olsen ligeledes 80 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Fra den 2den til den 30te Januarii ere her i Staden copulerte 57 Par, fødte Drenge 102, Piger 116, tilsammen 218 ; døde Mænd 72, Qvinder 79, Drenge 61, Piger, 45, tilsammen 257 ; ere altsaa 39 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 20, Barselseng 6. Betændelsesseber 6, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brok ; Brystsyge 27, Druknet 1, Dødfød 4, Feber 5, Forraadnelsesfeber 14, Forstoppelse 1, Galdefeber 2. Gilt 3, Guulsoet 1, Halsyge 1, Hastig død 2, Jndvortes Svaghed 5, Kigbøste 1, Kopper 23. Krampe 5, Manspine, Orm 1, Skarlagensseder 6. Slag 35, Slagflod 4, Svindsot 12, Trødske 2, Tænder 3, Vattersot 10, Uanmeldte Sygdomme 44.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til den 30te Januarii af Patienter indkomne 174, Ud Skrivelse fra Mayland af 11te Decbr. J Forgaars er Overgeneral Murat afreist herfra til Lyon Før sin Afreise udstedte han følgende Skrivelse til Regierings kommitteen : "Borgere : Med Glæde seer jeg af deres Beretning, at de har anviist 6 1/2 Millioner Livres til det løbende Aars Udgivter, og lagt mine Fordringer for Troppernes Fornødenheder paa Hierte. Jeg relser om nogle Dage til Lyon, hvor den første Consul, efter Ministeren Tallayrands Skrivelse, selv vil indfinde sig. Han bifalder med alle vise Mænd, den lykkelige Tanke, at forsamle et Consulta uden for deres Territorium, for derved at forebygge Partienandens Jndflydelse paa den nye cisalpinske Regierings Constitution. Det er et Beviis paa deres Jver for deres Fædrenelands Vel, som vil holde deres Minde i Erindring, selv naar deres Medborgere have glemt hvad de have lidt og hvilke Opoffringer de i saa Henseende have gjort for Fædrenlandet.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Amiens af 13de December. Lord Cornwallis og Joseph Bonaparte holde daglig Conferencer, som ofte vare til Midnet, og efter hvis Forløb der hver Gang sendes Courerer fra Paris til London. Den sidste Coureer, som ankom hertil fra London, maa have medbragt meget vigtige Depescher, thi den derpaa følgende Conference varede i 6 Timer. Den bataviske Minister Schimmelpenning consererer med begge særskilt. Man venter at Definitivfreden vil blive underskrevet endnu i dette Aar, i det ringeste inden 14ten Dage, og at Kongressen strax derpaa vilblive aabnet med de øvrige Hoffes Deputeerte, som man nu allerede har indrettet Værelser til i Lyon. Borgeren Salletti er reist i et Ærinde for den første Consul giennem Genua til Lucca. Et her udføredt Rygte, at den liguriske Republik turde blive forenet med den elsalvinske, behøver nok endnu nøiere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Schweiz den 16de December. De Farer, som den offentlige Rolighed truedes med i Canton Zürich, ere forsvundne og lykkelig afvendte ved Borgeren Sugers og 2de Medskyldiges Arrestering i Winter thun. Tropperne, som vare beordrede derhen, ere allerede paa Tilbagemarschen. I Graubunden have Jndvaanerne protesteret imod alle ny Forandringer og deres Forening med Helvetien. De vil sende Grev Sal til Amlens for med Vished at erfare de fremmede Magters Beslutning i Henseende til Helvetiens tilkommende Skjebne - Al Forventning er nu spændt paa Landamtmand Redings Reise til Paris og hvad han vil udrette hos den første Consul. Man paastaaer at denne Reises Hensigt blot har været at afvende en pludselig Forandring, som forestod den nys indførte Regiering.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Wien den 16 Decbr. Kongen af Etrurien har paa ny ansøgt om at blive erkiendt af vort Hof; men dette vil neppe skee, før Storhertugen af Toskana fuldkommen er bleven skadesholdt, De aarlige Jndkomster, som Storhertugen af Toskana har tabt, og som skal godtgiøres ham, angiver man til 2 Millioner, 100000 Gylden. I Gaar kom en Coureer fra vor Ambassadeur i St. Petersburg med Depescher hvis Jndhold skal angaae Skadesløsholdelsessagen i Tydskland. De østerrigske Ministre skal i Henseende til Skadesløsholdelsessagen have faaet et hemmeligt Vink, ikke at overile sig men søge at vinde Tid, da man endnu haaber meget at indskrænke Secularisationerne. Et Rygte siger, at Bispedommet Salburg skal efter Nyaar blive besat af østerrigske Tropper.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Efter Breve fra Bucharest har Paswan Oglu i Widdinladet præge mange tyrkiske Penge af slet Gehalt; dermed betaler han ikke allene sine Tropper, men vil endog paanøde Kiøbmændene dem.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Londoo den 18de December. Fra Jrland er indløben den ligesaa uventede som ubehagelige Efterretning, at Oprørsgand har yttret sig paa vor i Bantrybay liggende Flaade som under Admiral Mitcheel, skulle affelle til Vestindien, Oprøretyttrede sig den 7de ombord paa Skibene Temerary, under Admiral Campbell og Formidable, hvor Mandskabet erklærede : at der var Fred og at de ikke vilde lade sig sende til Vestindien, men seile til Engelland. Den 10de blev ombord paa Skibet Temerary en Matros lagt i Lænker og kattet formedelst en grov Opførsel, mod en Skibslieutenant Strax efter bemærkede man Spor til et Mytterie, hvorved der blev raabt : sæt den Fængstede i Frihed, Admiral Campbell viste her tilligemed alle sine Officerer det meest uforskrækkede Moo, trængte midt ind iblandt Oprørerne, greb Hovedmændene, som bleve førte i Lænker, til Fladskibet under Admiral Mitchel. Derved blev Roligheden vedligeholdt og Oprøret qvalt i Fødselen. En Fregat blev sendt hertil med denne Efterretning, som gav Anledning til, at Ministrene vare samlede i 3 Timer. En Erpres blev sendt til Lord St. Vinent, og 6 Linieskibe af Kanalflaaden ere nu i største Jil beordrede til Bautry=Bay. Den 14de var alting roligt. Da de Skibe, paa hvilke Oprøret har yttret sig, netophøre til de, som strax efter Prætiminairernes Underskrivning bleve i en Hast hemmelig detascherede fra Portsmouth til Bautry Bay, saa paastaaer man, at der paa den hele Kanalflaade har hersket Misfornøielse iblandt Mandskabet, fordi de paa deres lange uvirksomme Krydstog for Brest ei have havt nogen Leilighed til at giøre Priser, som de øvrige engelske Krigsskibe, og at Freden derved er bleven befordret. Regieringen har derfore afsendt endeel af de misfornøiede Matroser deels paa de til Vestindien bestemte Skibe, deels til Bautry=Bay, og kun ladet de, paa hvis Subordination man meest kunde giøre Regning, afgaae til Torbay Men de ministerielle Blade modsige naturligviis disse Rygter. Forskjellige af At forerne paa Flaaden i Bantry Bay ere imidlertid allerede at komne til Portsmouth, hvor de skulle dømmes. De 6 Linieskibe af Bantry Bay Flaaden, som skulle afgaae til Vestindien, ere formedelst disse ladtrufne Omstændigheder blevne tildage.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Alle de f. Ægypten tilbagekomne Gardekorps ere ankomme til Portsmouth og ventes i næste Uges London, J Onsdags blev i St. James forestillet for Hs. Majestæt, Borgeren Otto, som den franske Republiks befuldmægtigede Minister, Conferentsraad C. Anker fra Kiøbenhavn og General Waltersdorff, hvilke sidste bleve præsenterede af den danske Gesandt. Hr. Ford, Politie=Dommeren i West mester blev af Hs. Majestæt slaget til Ridder og rakt Haanden, til Kys.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Den følgende Dag var Cour hos Hendes Majestæt Dronningen, hvor de ovenomtalte Personer da ligeledes blive præsenterede. Borgeren Otto var ved denne Leilighed ganske sinkpel og smagfuldtlædt, i en Kiole og Burer af puruefarver Fløiel, tilligemed en riig broderet Vest og kom i en tosædet Vogn af anul Farve, paa hvis Dør allene stod hans Navn i Træk uden Vaaben.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
J Følge ind øbne Breve fra Holland er henved 100 Stidstrandede paa den hollandske Kyst i de sidste Storme. Paa en Dag kastede Søen allene 80 Liig op paa Bredderne af Texel. Vores vestindiske Flaade, som har været saa længe opholdt for Medring i Danerne, er endelig afseilet den 14de. Paa 5 Fregatter i Portsmould ere Folkene aftakkede, efterat de tilforn havde faaet deres Betaling. Generalmajor Waltersdorf og de øvrige danske Commisserier afgaae nu med det første herfra til St. Croix. Man paastaaer at Definitivfreden imellem Engelland og Frankerige allerede er arrangeret og at Spanien allene giør Vanskeligheder, fordi det et faaer nogen Skadesløsholdelse for Tabet af Trinidad, Domingo og Louisiana. Lord Hobart gav i Gaar et prægtigt Dince, hverved Generalmajor Waltersdorf var tilstede.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Man taler nu om Pari er intets nærforestaaende Ophævelse. Lemmerne begynde aller de at ostægge Besøg hos Bag mændene. Hr. Pitt skal den Hensigt være reist til Cambridge, hvilken Stad han er Repræsentant for i Underhuset, for sammesteds at krumme sig, som et Aften ted siger. Opposttionsbladene paastaae, at en Ministerialforandring er nødvendig og at Hr. For er den Mand, som ber sættes i Spidsen for Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Paris den 18de Decbr. Moniteuren for i Dag melder officiel: At Præliminalrerne med Porten ere ankomne den 7 Navbr. til Constantinopel; at Rets Effendi har paa den samme Dag komplimenteret den franske Charge d'Affaires Ruffin i Anledning af denne lykkelige Begivenhed; at han Dagen derpaa har sendt ham en tyrkisk Afskrivt af Præliminairerne og fordret en fra skeder for ; at Gesandtskabs-Tolken har den 9de havt Andients hos Rets Effendi, hvorved denne har sagt ham med ydelig Stemme : "Jeg beder den franske Gesandt, at melde vores store Ven officiel, at den høie Port har med overordentlig Glade modtaget Fredspræliminairernes Underskrivning ; at den har læst de 4 deri Skipulerede Punkter med Beundring ; at deres Aand bære Præget af den meest ophøiede Viisdom ; at de 4 stipulerede Grundsætninger love saa beroeligende Følger, at vi ere tilbøielige til at ansee disse Fredspræliminairet som en Definitivtrattat ; at vi love os deraf Fornyelst andet gamle i Aarhundrede bestaaende Verskab, og Oprettelse af begge Nationers giensidige Handel og fælleds Velfærd. I Gaar har Statsraad Real i det lovgivende Korps gjort et Forslag angaae de Dødsstraffe og derfor erklæret : at de nærværende Omstændianeder bydende fordre, at opsætte endnu den af Conventet dekreterede Afskaffelse af Døvsstraffe indtil lykkeligere Tider. Forresten er det lovgivende Korps udelukkende beskiestiget med de dert forelagte Pri efter til en Civilender. Den 12te var Expeditionen til Domingo er endnu afseilet. Den 9de stormede det der saa heftig at 2de Fregatter, henhørende til Expeditionen, ere blevne stærk beskadigede. Den første Consul har foreslaaet Generalerne Betruper, Jordan og Limartellier til Kandidater for Statet. Paa Listen over National=Norablerne for Seinedepartementet finder man iblandt de Fraværende : General Morten General Duroe, Contreadmiral Lineis, Otto, Gesandten i London, Ludvig Bonaparte og Portalis, Sønnen, og iblandt de Tilstædeværende General FayetteDen første Consuls Reise til Lyn vil nu sikkert finde Sted, den 21de i Følge med Ministrene Talleyrand og Chaptal. Den derhen afreiste eisalvinske Gesandt Serbellont Kal sammesteds holde aabent Taffel. J den første Consus Fraværelse skal General Duroc føre Kommanden i Paris. - General Bournonville, som har afslaaet Ministerposten i St. Petersburg, gaaer formedelst Svaghed til det sydlige Frankerig; derimod har General Lasnes modtaget Gesandtskabs posten i Portugal og reiser med det første til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Frankfurt den 22de Decbr. De Udvandredes Tal, som paa alle Grændsepunkter vende tilbage til Frankerig, er udeskrive sig stort De som mangle Pas og blive til bageviiste paa en Punkt, slippe gierne igiennem paa et andet Sted. - Prinds Ludvig Rohan er reist igiennem Strasburg til Paris, hvor hans Gemalinde fød Princesse af Curand allerede er ankommen. Rhinstaden truer med store Ødelæggelser ved Kl. Den udfordres 200000 Skandsekurve for at standse samme. Ved Kosthelm er et Skib med en Ladning til Holland forliist.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Skrivelse fra Amsterdam den 22de Decbr. Admiral Winter er med nogle Officerer ankomme hertil fra Texel.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Privatbreve fra Paris tale endnu om Arresteringer, som har havt Sted og at Politiet sammesteds holder et meget vaaget Øie med visse Fordægtige. Det hedder fra Paris, at man sammesteds ved Tilegrasen har faaet den Efterretning, at den til St. Domingo bestemte franske Flaade er løben ud fra Brest den 15de d. M.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Røverbanden under den berygtede Briand Lepelleriers Anførsel er nu tilintetgjort, dog har denne Seier kostet endeel brave Mennesker Livet. Et Detaschement Fodfolk og 10 a 12 ridende Jægere, som vare kommandeerte mod Røverbanden, fandt samme stærk forskandser i en Mølle. Raverne gav strax Jld, hvorved de dræbte i og saar de 3 Jægere. Man lod hente Undsætning og blev ved at angribe Møllen, hvorved 1 Officeer og næsten alle Fodfolkene bleve dræbte og et Antal bevæbnede Borgere saarede. Man besluttede nu at stikke Møllen i Brand. En Kone med 2 Børn flygtede fra den brændende Mølle og disse bleve skaante. Samtlige Røvere ere omkomne i Jlden. Værten blev skudt, da han traadde ud af Huset. Lepelletier fulgte ham med en Dolk i Munden og en Pistol i hver Haand. Alle skiød paa ham uden at treffe. Han derimod nedskiød en ung National- gade, som vilde gribe ham. Endelig gav en Jæger ham 2 Sadelhug, som kostede ham den ene Haand. Han styrtede til Jorden og blev bragt levende til Bernay. Under den afbrændte Mølle har man funden meget Guld, Sølv og Uhre, men kun et Liig. Alle de brave Folk, som ved dette Anfald. ave tilsat Livet, ere hæderlig bleven jordede og et simpeMonument opreist paa deres Grav.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Den 2 aarige Lord Clarke, som ved Festen den 9de November fik en Contusion, er død i Paris af sammes Følger, og hans Liig skal føres over Calais til Engelland. Kiøbmandsstanden i Belgien har erklæret den franske Regiering : at den aldrig vil tillade fremmede Kiøbmandsvares Jndførsel i Belgien. Dens faste og uforanderlige Beslutning er at begunstige udelukkende den franske Jndustrie. Engelland. Nylig overrakte man Sir Sidney Smith den londonske Borgeret og tillige en prægtig Sabel til Foræring. J Talen til ham blev han takket for saa tappert og lykkeligt at have so saaret Fortet Jean d'Acre i Syrlen mod den franske Armees fortvivlede Angreb under Bonaparte, hvorhan med en Haandsuld Britter tilbageslog den Mand, som med Rette bliver kaldt vor Tidsalders Alexander og som var angivet af en Skare Krigere, som man hidtil havde holdt for uovervindelige. S. Smits Heltebedrivter blive sammenlignede med Richard Løvehiertes i det hellige Land. Ved Modtagelsen af Sabelen, som hen kyste, sagde han : at den skulde være hans største Pryd i Freden og i Krigen skulde dem stedse blive brugt til Fædrenelandets Forsvar og Staden Londons Beskyttelse. Efter Borger-Edens Aflæggelse blev han lunder Folkets Fryderaab ført tilbage fra Raadhuset til sin Boepæl.
Berlingske Tidende, 1802-01-01
Lord St. Vinent vil efter Rygtet, efter Desinitivfredens Slutning, gjøre en Reise til det sydlige Frankerige for sin Sundhed.