JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Kongel. Dansk Millionarius. cl. s. cl. ) kraft af Deres Kongel. Marts, dertil forundte allernaadets Bevilling indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, ind paa præclun & perparurulenen, afg. Proprietair til Bøger i Menindeel udi Aalborg Stift Dr. Peder Moriden Creditorer, at melde og beviisliggiøre for maa som Skifte Forvalter, deres dagende Fordringer til Borti ligesom Deditorerne ogsaa vilde indfinde sig og betale hvad de ere skaldigt videre bekiendtgiøres. at re Ugers Dags Forretningen foretages paa Hovedgaarden. Saler den 2den August førstkommende. Aalborg, den 29de den 10 revehan. gode Kongel allernaadige Bevilling af 3de Junii 1791. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, pæna præclun A. capital altning alle dem som formene sig at have noget at fordre efter afg. Proprietær Christian han til Grøndør Gaard. ved Slagelse i Sielland, med deres Fordringer, hvad enten samme maatte bidrøre saa den Tid den Afdøde som Forvalter. leggad Baromet Haldera Gadser, eller i andre Maader, at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Til aarløder anvingerne Proprieter Christian Himle, tid til mørkegaard, forpagter Peter Sover Bredahl paa dellestrup og Kaad Tabrien, Fuldmægtig paa Slagelse AmtsContoir, at anmelde og denneliggiøre.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
paa Arvingernes Vegne efter Fuldmagt, deres Sarild, kongel andmagtig. I dette Konget allernaadigst Bevilling af 14de Jan. aaet indkaldes hos Hr. Raablaat Palliger paa St. Croner, den sande Mant som Fregatte efter afgangne Jabne. tilgade paa mange paa dertranden denne mig. der et mangeaaret paa et Koner, ane varede Gaarde. Sennensengalde mation paa den leie eller afgangns Kongen. enen har samtale satte maatte hente maa tomands paa maane paagaae at paa utal, sal. anderledes det og saadant afgangne Mad. seende dermed, kan paa gl. gaaet og stalgade dennes man Aar og Dag eller dens M. neraligge alle man, Asian Comen gis. retninger anden indes maner, end paa Danken. elske og hans man i Maaneder efter Ballandsgaagelsen. paa St. Eng, en lamme deres Fordringerlangendse. denden, kunne sal. saa de Raman ellers og dennemmen: det Ligne afmann.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Mandagen den 29de Julii førstkommende kan paa Sr. skabet Stranden gangen mandsgade Arvelade den. paa Sandsede, ade inde sendes. ogsanen rattage de er den hans os Chummede, og da deres de maa denne sendende. De som maatte denne allene paa Daten gang alle sin dannedes anden. ved, med sande Paail, at ans alle de er ningers Manebørn dinands Janaag. Omegnegade har man til at han at lavaredere er gaaer dermander og man paa tal Midder i Søndagssagede de staaer de melder paa egerede igaaende handelsessesen. maatigensgadermene sig at have assessegade det og sendte De kalde og senere den haae. for de Dalinger Sandhedse kan ogsaa er dem ende paa maae Pranden derhaanernes saa nogen skalde paaet til Simod sig end et havde i samme til denne det Sandsstemmerne den og narer. Mann.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
den at tampning var paa engaards ogsaa ben alt Tanggaarden 14de ham han, navannand S. sendende eling, Tin, og gandse meldags anden. salg forstammen gaaer til en paa aarsmaa Da angade antraade Mansgade passerer. denne som ved denne er ogsaa og siden kan saaende Salsen paa dennegade hos det saa en Sabe maller, dostende de sælges det ende at de der nogle Tdt man at et Manden den ogsaa anden oppedernes an den sande er de Bondeladsalge de anden ganske med dandemeldte Dage kand og altsaa ledes andre Gaarden dømmenderendes smandskende. Haand. berstemmende 10de Antal om Amaraa al 1. der paa angaard i Amaliegaden saadan dendel havdaands allag og daade denne Sandershannemanden holdtes dersen saa har og ares. Den alminstende anseende. besdal det gergalet hand paa en paa ansee paaden i Palmager memaden sidstedes des saner, at sande Sadenes de nede ste deromment paa aa 2de smagende Sæde en til Slet en Kiøber, da at dansesaa det den ergang i Randersens efter en Sange . . ensbaand, paandet Maanedsat som en endom. Den eneste meldes dette SenKlandt man saa kalde paa maa de en tilladens saa anden han saa saadan ning i anden aladannemmes hos den nede Aukt og Med den alle . en Sennes desaad Severe til de med dende at see disse de dens maae disse des i de - en dann til disse dens til med en melse en der man allene Divan, er at han kan en sendes eene, er deres den nedes de de des dens Mesternes den Slaveres med en saa den denne da ti samme en danidamment delad der han naar man paagaard. en de det Steds en ene de ogsaa ere saa disse eenede disse Snesen. end eder en sees des de den sees des den sees at faaer de sende ledes gadende de de des de de dens s anden deres maade de de denne meniansand. de Med. dende medens dens disse der en det ene de meddede Venner, et dendes de til aarling inanden den Tider de paa an alle allene angaardmandsaa da saae paa andre at den nens egensen saa kalde og en anseende da mandant, der den sees at samledes anden saa alminde. ledes: at de, deelde kande, denne og slaaes. de tagen den 11te tale terstemmende, om Eftermadagen et reddede og Aagaaes andag af den saa. deels derhandle saa de te Sal dennes, en Dag et Stemmen: under Garnistergade Kielders paa 10 Fag, og i Forhuset 12. Aar staaer med maals ogsaa pasesdag destine, de dem det nota Sengammer og Sædelen. dresse og og lægges de . Gaarden en Dage de meerende og denne nu *** *aa Beqvemmehal. min Hansdag og dagens Hangsrum Auction conenne naar Eftersyn hos Raadmand Maler i Rdlr. de.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Fredagen den 14de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kielmen og 3 Slet, blivende Auction 5te og sidste Gang paapaa saadan Hansdagende adspint og uden videre en naar Palaade at paalges en at Skibs Baamenter sin allene ogsaa tilhørende og uden Stadens er, dertrand Kaagaalands Daarigrands Mansul No. og agende saadmand Stigehagergang, Elshuus. landsom og Oman der saa aderretning begaaer gl. Gangaaen af begandskaaren og under samme en Bagning at til kommen udgarante alendingsaa han og udvendig beligemedtage paalide Planter Med den høre og Veile. get attran alting uagde Tilbygninger af Vindingsværk den sag en sendes tilget med fattede Planter, deelt Tag, er omme tilsagning og sættet med paand. Det oven paa en dette samme ogsaade Manen som et at stort Tøm seer allesageer alting og med den nederste Ende staaer, desten islandet gaaer have pandsenestættet med Plan nes ogsaans Mogen relsendt tiden, med Under lagne Plaul ogsaa Et til ant Sider grundmuret paa saa Elag og Piarsag og teglhængt, indrettet. til Sagelige paagaaes Jndgangaderen et Bleslag at Bede, og dernes ogsaa han og en stor Magning. en paagaal og andrettet tilgadens Bygning, at Ba denne med Paade attigt ogsaa en stor Flage har den Kaalagaldange med andre patie og komme har satte engangsmuret Braumgaar Etagshøn, tilbragt, garneren overling samt anaumuret Kobberkiedel, i ent at 2 de lettelse paa Diglægges Kartelsen. .er nedsat haar slag dømmed det Straatag, som ningen omtaaet og saaes sandt prisen fra Landensen. en denne til Stattigerte maa en Kandning, Gartel og man, engandser adskal paa Gaarmarn, samt om pladsen. dag plant parte til Sindommen beder Brandredskab. med videre Maar og naaelsgade overimenter samme som : arbanderes land an og laaneret for og Maler, til dererog Omvurderings Forrelmagen udførligere omformelder. aabenbards Hovedgaards Arragon Hollænderie i Sielland. Ster at laargartning til 1ste Man 1794, Gebhaberne. vilde det ere mere nu Conditionerne derover belændt, inden de naar saltenskield. Til Manan 1794 kan en Herregaards Aaling alver 400. Karenes et hollands paa i Aar og et Schauge paa deel ordning. Mærmere Annamme. kan bekomme hos ningen vender Pilestrædet Nr. 19 i Kleben. 9 mangen forgaaer at paa, som Aals Karl at bestyre en ansands sammensdag halt uden Havane, samtpaataaende pantinde hans allesamme de brugt udrøndrede. deel de denne snet, saasom Stales ingere er den saa en paa en og Tienens slag til førstkommende in gaaet Mandeden at kiøbenhavn, naar han fremmelser gade dennes om hans andagter som Duelind han Troe. ren. Vedkommende ville henvende sig til Smansen i Alle Kongiengade men.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Ved Proclama, som er lagt i Høse og Stads=Retten der 17de Junii og ved Siellands kantmagen 19de Dito, fredsen. maatte have noget at fordrede afg. Borger og Bager heri Staden dette har men og entes sælges at hans alde sat idet og Stads Actions Slute omhan anden 3 Uger fra Proclamation fortandelses Dato, for at anmeldte og denne deres gendringer, hvilket herved and mere bekiendtgiøres. møbenhavn den 24de hann og (1) Ved Pallang kan et las i Aabenbarn har a. Stade Aal den rød og i Salands Landen den 18de hann 1791, ere alle de, som maatte have naaet a. tordte var afgangne Tirnepige Anne Maane heraadan hans Slgryde, andralgade med paa uder Parsag et maade. en Kiøbenhavns Hal en Stads Rets Stats Comensgang forat anmelde og beville deres Fordringer ligeledes ere og den landet Arvingerandkaldede med lovlig Varsel det at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Lars under Stalter.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
ved Brettona, som er ling i Kiøbenarn har og (ande Aal den 14de og i Siellands paa den 19de jangang ere alle sagdommaans har gaaender. det naar Borger Laantain han Hermans Dagle gands. net med Kalender marsel at mede at Lignende. daleias Rets Stat Commannser grændsende. sessegaden. contaria og at hvia Jnstemmede, en en dagen mandag og let, har afg. Borger paa han Snesen Ham og forden aldes dennes og sal. de paa deeliggende i Drammede, der sende. desenter til den haandspands at hansagede dets Vand. - sig at de lidte paa anmod et mester. sestrimin er til Efterandes omsmaaneder, den. Sten Kongende paa den anden mester.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Lavalleringerne: Diverte Katter blangton at kabber, Svenske mynte at rige, Lagaae Klinparalge leen Anberg, Klan ning, Petersborger og som ringe, Petersbanger. gerlig Intarlaaninger paa Ravning, Steenkul. naale hans prang og Vester møde. Staldrupaa være naale, som maatte have Fordringer. at sterydet eller alt ignanne harsdatter Schalg, Enke. eller forden aldede Harabler var Kaasfeldt, vilde de behage anden ade Dages Forlag, at anmelde og traitimere deres Fordringerslag kandsgienne Commaal og Forvalter Bieraa store, dengaaende Maade eller Urtekræmmer Friborg paa mennet at gal og ent dengrædet, da efter saadan Tid, og paa grand al forden skredte Bekiendtgiørelse, ingen Fordringer antage. retsaa i Kronprindsensgade er det berømte engelske mendes Mand at laae for Moledet dobbelt og 1 Rdlr. sten i sammemeden meddel om dets Brug Dette for ten lige Maske Mandsaander den derlige Egenskab, at det er der saaaateren kan holland da han garne, at det borttager alle sletter og altindsaatager paa an aldeles uskadelen Maa da ondegaaende samme paadomsfald, forhindrer at Rønstian indands aardnaatet, og borttager dem igien endogsaa den dame somerdinger.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Bagergaarda No. 18. i Sormgaden staaer en dette, eenlig til at nye eller kiøre med, til Salg : den forevises. et Baggaarsenden. Siromeveren, en engal Commedit 13 Acter af 8. A. Waatil et til Røds hos Scedrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
da maadant Karen halberg, Enke efter sal er anlera Staun til Standshavn kan da han samt Salt, haabeder den kiendene ude Kiøbenhavns Sammeske dog har maae nede havende melde sige, ser : Stuen halder, Handels Mommes dermand, den denne haber, saaledes hans de de under Halbage saa saaet til Søen og saa St. dennemkaldet med deres Dage samme en de Sneende de de derende sidste Korn, og saa de et Medige, med Formand og satte Barne saakaldes og sen at paasen de ums Bidne, maa den Deeledes og sager til Eienden mildt et de at over og meret Tommer tale de ædesten sands Den aas og men at hans første Manskab, indsat indemes ved den nedlagtelse aldende Sødsende, men delse ogsaa de heldmaan sat under efterlod neppaa paagaae. e Chunna Mant, den 14de mand. Staner til Amarans Kassen. der daldende reen. en Kalderom paa Strans til saadan mit at angang allerede Baller, Camassage. den det endeel Skadender Amt, da de - nerer laded hendes erinder, og hans aldrig og Sennentaget at paa eder os denne den nindes anden Landgadesensgadedes : den nelsese godt anden satte Kalde de ringerenden den saa der ganskadenes Sted. pandt man der der hans Navne og denne saa er de og male erstandigheder dette Dags gen opdageterdamenge Bankaldende Den de ere og an den ende saakaldes dets og kalde stensen omsens sand og et St. et saa de melde samme de og den medanerende det Aar. netsaa i Camme, langede Mand. dining anden der. deres Steen. en anden ham som man at Landmand naar hans med de denne sees des S. anden eene, de sædes tetid at see de de nedes de den sende det den end den Dags dedes end et Sant at de end de de de det ned de de de tilinterne mantin paa Sal. en Stift er da alle Antal da de ene, dens en Maade de de en San en milde hamsen, denne demenne de andet et fares an Saltsaa at man le Skade paa Bedes Skandsgade. en andet naar Diaman at den at see, sen hende en passerede dens Bassesen. nes anden da denne nemgartningsmaade. de end de de de Stede det man de entressernemennemmenne. denne
Berlingske Tidende, 1793-07-12
den, saa at han han samme saa maa i Danmanden maa l. Beregiman hans endnu paans at til hende und Han hende, da den den den Sand, at det herskende demaal S. heder de enkede de denne anne Maaneder de neder. hanne de de, og et saa de Contanter. han mede Side, pagtet man ogsaa kalde annes Salg, et maae de fornøiede havende i saada de nantrendal. en munt, mands paa Batanter, kommen og alle øn sine eder sees at hans ogsaa et Aaragde: dennes ogsaa mann, som endnu staaet møder som Deyntert i samme. For at bringe denne Dagertementer igien til Lydighed mod sig, har N. beordrer dette Deputerte Batte og Røvere med uindskræntet Man derhen, samt derestert det saa ofte foreslaaede, net Danattemant af Vaucluse. Ved disse Omstændigheden. have adskillige ulatinske Deputerte af N. C. søgt om Tilladels at forlade Paris, men den blev dem efter le Sendres, storslag nagtet med den Tilsætning : at de kunde kun for bestandige holde den Tilladelse. Det gjorde megen Opsigt, da det i Mandag blev bekiendtgiørt N. C., at Pethion, Gaader, Lansumals vare undslyede fra deres Huusarrest. Da Amar tillige drettede, at Pethions Flugt var bleven bemalliget at den Deputerte Maaner, saa decreterte N. C. Majager skal atrasieres og hans Papirer forsegles. 2) rigsaftesterte Danalere skulle bringes fra deres Huus. attaltet Manalfangel, og der under stræng Opsigt heldet adskilte fra høirandre. Forgiæves modsatte Antacobte nerne sig dette Deeret. Jacobinerne dreve det igiennem. sanserde udantede kun den Formildelse, at de ikke bleve bragte til Adbadlefangslet. Den 29de løde de arresterte Daputerig gives Forestilling mod deres Forsigtning i offentlige. ganaller, man det forskande Partie blevend sit Daaet, og nadog allene den Depete Bolle, saasom han søytter, Sild. Gardings Gemanlig forlangte at tage Deel i sin Mands Fangenskab, og M. L. saarede: Hun kunde giøre. hans hende kostede. J Maar havs Forvalterne i vort Deyer. timent forlangt i N. C., at alle slagtede Deynterte skalle er kiøres saales. - dige Plandringer satte Paris siden den 24de i Strat. Rasende Qvinder bevæbnede med Dale, trang indt Sarter og Sæbemagasiner, røns hvad bekunne, og Mumenparia er gler kan saa Anstalter til, at medfatte sta Uordenen. I Gaar have Bergerne i nogle Section stianillig sorsamlet sig, for at stange dette Onde, men blive den nantsamme Tilskuere. Det heder at Municipatilæret selv har foranstaltet disse Plyndringer, og derfor udstrørt den Timelige Usansha, at Petbion (som er staae, et Drisset (som haver holdt ra at fangen i Aandet en s. man tragter efter Livet, baade i Mandens og Stil og Vogne ladede med Sæbe til la Vind. Snde den Maaske Minister Garat aar N. L. i Gaar EnangamPlandringer, hvori kan gan Munieralinder den Bals, at det havde gjort sit Beste for at standse Larte Onds. Amaler tider det vist, at da Manen Paae og Saneralkommanden. ten Hentlet vilde tale til de plyndrende Prinder, raatte tile. Aarter : hører I Herrer, bare i alle saa et, at at Krømmere ere Halanter og nandeligt Kar i Hartser vil en Dag at skalle lade dem uforskrede 2 Da herpaa 23. af de Plyndrende bleve arrestere og førte til Maren, sømte. de de Nationalaarderne i Annatet.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
Generalcommissionen af de 32 Sectioner i Marsalte har ladet bekiendtgiøre et Mansen til de franske Brandikanere.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
J samme bliver vist de Farer for det almandags Bedste, som torkomne ved Revolmmen den 31te Mai, og alle fran. ske Drare blive indhavnt til at giøre kalde Saland Mad. nierne, for at forsvare meentlig Eenhed og Udaad. med de pariaske fornemmer. Dette Manisen er af 180. Juni, og den 16de have alle ovaarstrattet Corpser aflagt. entsomme foreskrevne Eid. Samme Dag der Samre. Commisnnen udstaden Adres af det udsaldesøge Del. partementer. - Marseillernes Maaner allene heden. endagen. J samme bile de Franske opraade en Banken. Manaalesammen, klendigheder have for nemmet, ladere Deputerer have i Lænker, Sopeman er omgivet med 4000 Damene, Maren mindre og den Republiken i Redder Condenten i Sedder anlagde Dan. gre: Det agtige, mishadiste toman, Mammerder forgrebet sig han Fallet Sandraust. en paa sande Bande, som har betaltet Frankrig med Aske en Slet, vi nu finde de i Lanter, som anden at noge Stam. ral Ammermedens Hale de 2 Senne sal. mand skulde underkaste sig nogle Farumaars Lans NaMarseillers statter dem en Jorden. Franskmand gade og ste Contanien sin Slands immen. Sammes et Aar. march. Frivillige fra Departementerne sælge ham, for rien at forene sig under en Fane, som skal dens den han mine; Bayalmens Enked, Parsens og Sanden Sal. terhed. Snen vare indvortes Fander dasten aarden. saa ville mienstemmed de uddommes. - Men senerer, at et ansaligt Troppens er underen til Penge. Det ær ogsaa afgaae Tropper fra Bønnes, for at samme saa andse. sen sangade. - Manlase har en Adminds Franske alle Chaler ud de tildelstarganiske Aman i da Adcitenant Manden, Bogen af samme og Mad. rede Avil maa, at daglen sland er den han grade dertil staaer dendes den Bill smaa Bønses endomaste kan og a. saa man saastad Saa ere Aand med gene. Da ina me til denne Man af Danne o. Tanant ind af Soldam og Landskam, som har er d. de Mannet Fadet og Stifter, hans umaal. ming laae for Dagen Hansen af de . en Rama Øyne, med ene, og saner, som kandere den saaledes : stallen paa Landet. -at man sammangen der Hamme med at panieters. Det haver komnes Maan tabt en kan at han i dennes og Menneskenhedens Manns faaes hos Brandmand, I et og Amne og Sal.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
de, der faae sal. Lader er sendere Kram det den Almange Blamme, end en sands Gangen lader en sort Menneskibses, siden Giet. De gang kan nu paa det stanske St. S. gaae en Rammes. Det er Til at forsamle sigende: bage. Høe, som betænker sig, er en Forræde, . stantelig for hans Par. Lader og hans sandte tinerte. Laan er sende daase mes Ri at høre mataaet der gemand, en de s. den, som de paa skalde og De, paa den. . nerende Tønder, da Mandse, saa den. . baret et med skal denne diane Manerne, i Seddende velsmand, en med Mamme :de dagtet dring aabne, paadantendommen. en Lie de den maa den de Le Senne, sagtigeridderes Side, og dende. anlags en Madede Tegater de gaae, og saade. det dommer de savne og des Sal, saalægge vede Vanden den saae de Frantages han skal endogsaa anden. sande Man paa det naar De de denne hans Kone, de det Dan. des de nede med Sene de ste dersen, aa paagensgade. den derman i sammen som unde man for desaarede Møde. Undergan: Berlad de marland, den Sal. den ne og Daase, Dade denne. Dennes, da sammen.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
Da maatterstaaende dennemsdag det stedse med denne de ne - stand indsendes den sende med de demmede, en end dennegade de, de de dens at et mesteds er de det og nemmende mand at af et Maaler, der i Aaret 1775 bard paataget. han er al det naar haben iaar, en Maal.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
at man alle bekiendtgiøre bragt Skandsen ind han haldte taler Manskat Selv, og ved Ting. man i andet santage, anman skalde vendes da man ner at erfalde. Meningernes Forstandighed. nald erholdt af Hander, kommanske paa ingen. alt Sommene meget vanskener, men denne dag den 22d. almindestattede, med indingt Bifald oplæstergang. kilde.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
Bragal, den 30te Jan. Gangens Dattning bliver paa det første fortsat, kan at lemmes Antale hver ved den gaaende Regn med Fiendet naadnesøge valterende Varter, saadet i den senderet men vore Damenter hørtskatte. gang, en hans allende saaledes tilandt 2 Bastaaer af ner, en de mere hans paa mod os. Et nyt, mann, saa at dan optaget paa den senere Flør, er en haandsminde gangnendes pand han antag, somgang andre Belemmen for Conde forstaaet en mandan Stande, og meget anden, sende forskabets Armeere hanne de at man en meer indsender Lile. Sam anmælder sand Suur. dresse ere assager sigtet han i Sagenaa parand. des paa de Borgerskaberne. men magt, saalem Mannammeren tilved at høren. han gaderdanigste Maalante, kan god Jana. Den at har et Sangsaa paa andet Al. Dat. ler han alle nedens hans Almanal. den anden sat som ene med an sorSammensvopases Dalman Ovende. den da en en Dangaaer derende beste Sal. nes de de nedegade den nedens Dag et saalede Henseende. ansees mange og deels ingen at en maa til den 2de ædle Dan. nin, og med Bajonetterne fordrede Franskmændene fra Datterier og Redouter, retterte disse under strækkelige Strig til Maan, hverden nu deres egne Kanoner ere stil lade, og hvorfra de Allutte den 28de om Morgenen vare kun 2 Stildt børte. De allierte mistede ved Weissenant, Jndtagelse 26 Døde og 68 Saarede, men Franskmændene benimod 200 Mand, som deels bleve nedhuggede af Cavallerit dets dradte i Skandserne. I Gaar vovede Franskmænde. ne om Middagen er Udfald, for igjen at borttage Weissenauer, Skandsen, men ande tilbagebrevne. Tillige blev et Skif skudt i Stand for Franskmandene. Om Eftermiddagen lattes det nogle Franskmand at fare over fra Den til Maynz, de øvrige maatte vende tilbage til Den, hver det høie Band, som an daglig stiger, truer dem med den visse Undergang. grankfurt, den 2den Janii.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
Den 29de Junii blev en Trompeter sendt fra de Tydskes Lan til Maan, for at opfordre Fæstningen til at overgive, sig, men han skal være kommer tilbage med et trodsigt Svar.
Berlingske Tidende, 1793-07-12
De Tydske ere nu paa den Side mod Messinan kun 200 Stridt fra Manai. Egnen Bahlbach og den derværende franske Skandse er ogsaa i deres Besiddelse. Ved Trier ere allerede ankomne 5 Keiserlige Jnfanterie og 1 CarabinerRegiment. Det Torne som sammesteds trækker sig samt men, skal bestaae af 16 til 18000 Mand, og commanden ret af General strand Kiner. - Endnu har Kanonernes Forden ved Magnu ikke et Dyeblik ophørt, og hver Mat ud bender ner Jld. Den 24te Junii har et svømmende Barterie med naale Tydskrevet sta løs fra sit Anker, og er faldet gunden Handerne i 7 Mand reddede sig ved at samme m. Bombardementet begyndt igien i Forgaars Aften Kl. de en bemmed Kl. 10 stod Sanen af Christeserstikken over dertorvet indtil Egnen af Paterskirken og Jødegaden i Lue. om Natten Kl. 3 sade Franskmændene ud mod Weissenan og Dagen Krang, man bleve slaane tilbage med Forme Siden at faldt Franskmændene ud fra Conhiim, men til deres Ulytte. Paa samme Tild erobrede de Tydske der sid efter Anantskabssen liggende frane Datterie. J Gaar After Kl. 10 ster Egnen af Dynanttannet og Gaden modSeminatsamme, samt Hørterettigerne. dringøer, den 12te Hal. Fra den 3de hujus til i Dag ere 79 Skide passerede andet Gaar ankom der paa Biden en Kongens sinst. naar andre Kanter fra Daersørn. giøde paan, den ige Ram. stølgende dansk Stigere af de Spanske blevne anholdte. engeligen Malaga Tronhuus Prøve, Skipper Sal. en Kaabel, dansaaes fra Catte til Amsterdam med Vine. nens Stian Mads Pater Manien, fra Latte algiansborg paa Mile. Caldede Mai, Skinder Mag. maade den samme Aars anden Dil Hanang. tiener paa Gadeanstalterne Drammedde. Salen Slige Graan Paasingsste Attre Rønner. dam og Sine leplang, Sølvet Paaer Hansen, saaCente til Kiærinden med Dine. Negerint Skipper Hans Hals, Maren Hasan en Side Henseende dennes Mand en sa Algades efter Sækkede St. gadendendantenendigede Efteret. næ Kon 1. dale. Jn Marsen er af de Fransk og Stue C. stian, Skipper Severin, destineret fra Antona til Barcelland.