JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
J Nærheden af Kjøbenhavn begynde nu ogsaa enkelte Bønder at interessere sig for Udvandringen til Nordamerica, navnlig til de norske Brødres Colonier i Wisconsin. J et Sogn skulle tre eller fire Gaardmænd i denne Tid have afhændet deres Eiendomme, og tænke til Sommeren at begive sig med deres Familier til Fristaterne. (Kbhpst.)J en Afhandling om "Pengenes Almagt, siger den Frisindede: "Naar en Mand af Rang, Stand, Formue o. s. v. rammes af Lovens Arm – hvilket dog nu og da skeer –, da beklages hans Familie. Dersom hans Forbrydelse er af en meget graverende Natur, dersom hanhar begaaet noget rigtigt Lumpent, og Saadant ikke retvel kan neddysses, saa gaaer han vel stundom Glip af den offentlige Medlidenhed, og Jngen finder den forskyldte Straf for haard. Men de stakkels Børn beklages dog bitterligen. De have jo ikke deelt hans Brøde, som de have deelt hans Rov. – Dog, hvo offver den fattige Forbryders arme Børn en medlidende Tanke, De uskyldige Smaa - eller det Pak, skulde vi sige – komme ikke i Betragtning. Det kan være den fattige Søn ligegyldigt, om hans Fader er hensat i Slaveriet, hans Moder død i Tugthuset - ikke sandt, De Fattige have intet Stamtræ og ingen Stamtavle, Skulde de dog eengang tilfældigviis blive rige, eller skulde der engang i Seklets eller Aartusindes Løb dukke et Universalgene - en Thorvaldsen – op fra Vraaen, saa findes der nok en Herkomst Gartner, der beviser, at den Store nedstammer fra Adelslægt, maaskee endog har en Draabe Kongeblod i sine Aarer, som under andre Omstændigheder ikke vilde være bleven opdaget."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Nykjøbing Skibsliste fra den 7de til den 11te Januar. Jndklarerede: Jagten Den unge Tobias, C. S. Gram, af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Briggen Old Peter, H. P. Svinding, af Ærøeskjøbing, til England med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Kjøbenhavns Torvepriser, den 10de Januar. Hvede, 8 Rbd. 64 s. a 9 Rbd. - s.; Rug, 6 Rbd. 64 s. 2 7 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 56 a 4 Rbd. 72 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. 40 s.; Havre, 3 Rbd. 80 s.a 4 Rbd. 8 s.; Ærter, 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. 48 s.; Flesk, røget, Lpd., 2 Rbd. 24 s., a 2 Rbd. 40 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 8 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 23 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 38 s. a 40 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Blandinger. Selv i det keiserlige Palladses Forgemakker i St. Petersborg begaaes Tyverier. Kölner-Tidenden fortæller saaledes, at da Laquaierne i forrige Vinter her ventede med Peltse og Kapper paa deres fra Couren kommende Herskaber, bemærkede Fyrst G., idet han lod sig iføre sin Pelt, at det ene Opslag manglede. En Tyv havde skaaret det af, og om dette endog kun syntes at være en Ubetydelighed, saa havde Tyven alligevel ret godt forstaaet sin Fordeel; thi Peltsen var af sort Zobel, det allerdyreste Slags Foerværk, og alene det afskaarne Opslag idetmindste tusinde Rubler værd. For at bøde paa Skaden, blev Peltsen strax sendt til Fyrstens Skræder; men denne havde endnu ikke været istand til, i hele Petersborg at opdrive et saa stort Stykke Zobelskind, som der manglede, da en Laquai i Fyrstens Livree næste Morgen indfandt sig hos Skræderen med det afskaarne Opslag og triumpherende fortalte, at det var lykkedes Politiet at opdage Tyven, og at han nu vilde vente for at medtage Peltsen, som hans Herre ønskede at bruge endnu samme Formiddag. Skræderen ansaae naturligviis den foregivne Laquar for fuldkommen accreditteret ved Opslaget, syede dette i en Hast fast til Peltsen og medgav ham denne; men hvor blev han ikke forundret, da Fyrstens Kammertjener ved Middagstid indfandt sig for at afhente Peltsen, og det nu opklaredes, at Tyven snildt havde benyttet det afskaarne Opslag til at komme i Besiddelse af hele Peltsen. Denne var og blev forsvunden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Naar hvisalig Kong David ikke meere vidste hverken ud eller ind, greb han til Harpen og spillede og sang et Stykke. Med de spanske kongelige Herskaber ynes det samme at være Tilfældet. Nylig var der saaledes stor Hofconcert, hvorved Dronning Jsabelle foredrog Slutnings-Arien af "Normat, naturligviis med stort Bifald. Ogsaa hendes Fru Moder, Marie Christine, var ret ved Stemme og sang en Duet. Duetter synes overhovedet at behage denne Dame meere, end Solver. Jnfanten Don Francisca de Paulla, der er i Besiddelse af en dyb Tenor, sang tilligemed sin Datter i Chor. Slige Øvelser ere forresten slet ikke at spotte over; thi gode Sangere blive nuomstunder høit betalte, idetmindste bedre end Skolemestre; det kan Ludvig Philip bevidne. Nu nævner man ellers igjen Greven af Trapani (Kongen af Neapels yngste Broder, 15 Aar gl.), som den, der har størst Udsigt til at blive Dronning Jsabellas Gemal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Keiser Nicolaus, siger man, har under sit Ophold i Jtalien erklæret sig for Partiet; men i Spanien er Greven lige upopulair blandt alle Klasser. Jnfanten Don Henrico (Sømanden) vilde, som indfødt Spanier, være meest populair, skjøndt heller ikke han, hverken fra Aandens eller Hjertets Side, skal være nogen Undtagelse fra Bourbonernes sidste Ætlinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
(Jndsendt.)– maa tilstaae at have feilet i Opgaven No 2. Tøi. var bleven sat paa 87.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Da Afhændelsen vil skee deels ved Auction, deels ved Bortlodning, anmodes Enhver om ved Afleveringen. at opgive, paa hvilken af disse Maader Arbeidet ønskes afsat. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Man tillader sig at gjøre opmærksom paa, at ogsaa andre Sager end Damearbeider modtages med Taknemmelighed. Nykjøbing, den 23de December 1845. Løverdagen den 17de Januar, Kl. 7, afholder Klubben "Harmonien" ordinair Generalforsamling. Da Directionen ved denne Leilighed vil gjöre Selskabet Forslag til Anskaffelsen af et nyt Locale, ønskes Forsamlingen saa talrig som mulig, Nykjøbing, den 10de Januar 1846. Directionen. Landoeconomisk Bøde i Uykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Løverdagen den 17de Januar Formiddagen Kl. 11 ville flere af de nyere Agerdyrkningsredskaber blive foreviste og forblive i Nykjøbing 14 Dage, for om nogen af Stiftets Landmænd ønske at tage Modeller af samme. Comiteen for Agerdyrkningsinstitutets Oprettelse samles Kl. 9 samme Dag En rask, velopdragen Dreng, der regner og og skriver godt, kan strax blive antagen i Handelslære. Reflecterende ville behage at henvende sig til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
En skikkelig og velopdragen Dreng, som har Lyst til at lære Handelen, kan blive antaget i Saxkjøbing hos M. C. Fester Til førstkommende Flyttetid søges en lille, beqvem Huusleilighed af en lille næringsdrivende Familie. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Hos Kleinsmed Bendzen kan til førstkommende Flyttetid erholdes tilleie et Værelse til Gaden paa 3 Fag og et lidet Kammer til Gaarden. Spanske Viindruer ere i disse Nykjøbing. Dage igjen arriverede hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Spanske Viindruer, ægte Bilbao Kastanier, Dadler, Krakmandler, Confectrosiner, nye Cathrineblommer, Figen, Kokus-, Vald, spanske og brasilianske Nødder, samt Bolcher og syltet Ingefær erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Flamsk Sild, ægte Christiania Anchiovis, feed tænSchweizer, Stolzer og Eidammer, samt guul og grøn Appetit-Øst, Brunsviger, lybsk og holsteensk Pølse, Lemonasier samt Agurkaster og Eddikeagurker anbefales fra Lion Levisons Urtekramhandel. Couleurte Taffel, samt hvide Stearin- og MargarinLys, Argandiske (med dobbelte Væger), samt almindelige Forme- og Spedelys i alle Størrelser, Lampeolie samt klar Lampetran sælges billig hos Lion Levison, Patentfarver for Töi og Garn bekommes i Lion Levisons Urtekramhandel. Agern-Casse og bitter Sundheds-Chocolade er at erholde i Lion Levisons Urtekramhandel, Bouteiller kjøbes. Appelsiner til 3 a 4 Sk. Stykket erholdes hos Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-12
Af Umyndiges Midler under Baroniet Sønderkarles Overformynderi, kan erholdes tillaans 366 Rbd. 4 Mk. 1 1/2 s.S. & T. imod lovbefalet Sikkerhed. Raahaugegaard, den 6te Januar 1846. Bagger, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nalskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rodbr. Apolseler Grundtvig i Saxkøbing. Pormener v. Staffeldt i Ryge og Færgestager Antiel i aabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 15de Januar. No 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 10de Januar var stort Taffel en galla hos Hs. Maj. Kongen i Anledning af Hs. kgl. Høihed Kronprindsessens høie Fødselsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
J Løverdags har Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i den første af de mange, den nu undergivne Pressesager, nemlig i Sagen mod Redacteuren af Bladet "Morgenposten", Cand. theol. P. Larsen, der er bleven idømt 300 Rbd. Mulct og 5 Aars Censur. Jgjennem Lehnssecretariatet er under 31te Decbr. f.A. udfærdiget et allerhøieste Patent, hvorved Kammerherre, og Amtmand over Bordesholm, Kiels og Cronhagens Amter, Josias Friederich Ernst Heintze, Ridder af D. og Domd., med ægte Descendenter er optagen i den danske friherrelige Stand, – og under samme Dato er udfærdiget allerhøieste Confirmation paa Exectionsbrevet for det af ham oprettede friherrelige von Heintzeske Fideicommis paa 100,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
(Collegialt.) Jfølge Privatefterretninger fra Viborg er første Assessor i den derværende Overret, Baron Bretton, kaldet til Kjøbenhavn, for, efter aflagt Prøve, at constitueres som Assessor i Høiesteret, i Anledning af Høiesteretsassessor Tetens's Constitution som Amtmand i Kjøbenhavns Amt. Samtidigt dermed taler man om, at Broderen, Stiftamtmanden over Viborg Stift, ligeledes snart kan imødesee en Forflyttelse til et andet Embede. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Det constantinsborgske Fidei-Commis, som saa kort Tid blev nydt af Grev Ambrosius de Fædder i Aarhuus, er nu ved dennes Død gaaet over til Fæddernes nærmeste Slægtning, Kammerjunker H. G. Barner, Fuldmægtig i Rentekammeret, der saaledes erholder en aarlig Rente, af 8000 Rbd. Dette Fide-Commis hidrører iøvrigt fra Conferentsraad de Fædder, der under Christian den Syvende var Politimester i Kjøbenhavn. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har udnævnt Excellencerne, Udenrigsministeren Grev Reventlow Criminil, Overpræsident Kjerulff og Generalpostdirecteur, Grev Danneskjold-Samsø til Commandeurer af Nordstjernen med det store Kors. Hvad Generalpostdirecteuren angaaer, ville vi ønske, at han i denne Æresbeviisning maa finde Opfordring til fra sin Side at virke til Jndførelsen af en regulair Pakkepostforbindelse mellem Kjøbenhavn Stokholm og Christiania, og til Nedsættelsen, af den urimelig høie Fragt, der betales for Overførelsen, selv af de mindste Pakker mellem Helsingør og Helsingborg, samt til en lettet Befordring for svenske Blade i Danmark og danske i Sverrig, som der kunde være saare god Grund til. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Hs. Maj. Kongen af Preussen har benaadet Digteren H. C. Andersen under hans Ophold i Berlin, med Ridderordenen af den røde Ørn, tredie Classe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
J No 3 af Viborg Stiftstidende har Udgiveren, Bogtrykker Wissing, seet sig, foranlediget til at give følgende Oplysning: "Red. har nu indgivet en Besværing til Cancelliet over Censor (see Av. M. 205). Med Hensyn til Aalb. Avis's Bemærkning om Censor, troer Red at burde oplyse, at den nærmeste Grund til at denne ellers humane Embedsmand ved denne Leilighed er kommen ind paa Stryge-Systemet, sandsynlig hidrører fra en ligesaa mærkelig som characteristisk Skrivelse til ham fra Viborg Stiftamt, hvilken er bleven mig bekjendt ved et ifølge bemeldte Autoritets Ordre over mig optaget Politiforhør, Var nævnte Amts Skrivelse imidlertid for mig paafaldende, saa var den dog i anden Henseende belærende; thi jeg erfarede deraf, at Hr. Kammerherren havde anseet det for Dristighed!! at jeg under 22de Decbr. havde tilladt mig den Frihed at tilstille ham et Brev, der var affattet i en aldeles sommelig Tone. Foreløbigt maa Publicum, tage tiltakke med fornævnte Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Efter endt Borgerrepræsentantvalg i Svendborg, den 5te de, oplæste Byfogden en Dagen forud modtaget Cancelliskrivelse, ifølge hvilken Borgerne meddeeltes den glædelige Efterretning, at Hs. Maj. Kongen efter Hs. kgl. Høihed Gouverneurens derom gjorte Jndstilling, under 24de f. M. allernaadigst har behaget at ophæve Svendborg Borgervæbning, samt derhos befalet Oprettelsen af et for Byen hensigtssvarende Brandcorps og Politicorps. (Sv. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
J Frederiksborg Amtstidende skrives: "Det skal være ganske rigtigt, at de Tyve, der have gjort Jndbrud paa Storehedinge Raadstue, paa Statafgaarden og endnu et Sted i Stevns=Egnen ere herfra denne Kant; den er, som bekjendt, frugtbar paa deslige Subjecter, og disse synes derhos ligesom at staae under Høiesterets specielle Beskyttelse, vi sige synes; thi naturligviis gjælder det kun lidet, at Jngen tvivlede om og at de bestemteste Jndicier beviiste, at det var Rasmus Larsen (kaldet "Lyngby-Rasmus").der for et Aar siden begik Røveriet hos Enkemadame Rosenstand paa Fredensborg, og naturligviis er det ubetydeligt, at baade Underdommeren og Lands-Overretten i den Anledning domfældte Rasmus Larsen. Rasmus Larsen nægter, og Rasmus Larsen frifindes. – Høiesteret maa have sine Grunde, derom tvivler vi paa ingen Maade; men Man tillade os, – heldigt er dog dette Resultat ikke. Hvorledes er Under- og Overrets Situation under saaadanne Omstændigheder, Og hvorledes indvirker en slig Høiesteretsdom paa Tyvene, Vi ville lade Sagkyndigere dømme og forbeholde os kun at meddele hvad der af den sidste Tids Tyve-Krønike heri Egnen er kommet til vor Kundskab. J Ugen for Juul skeete Jndbrud hos en Gaardmand i Omegnen af Slangerup, – Juleaften blev endeel Sølvtøi stiaalet hos Overkrigscommissair Hass i Frederiksborg Nyhuse, for nogle Dage siden have Tyvene brudt ind hos Birkedommeren paa Hirschholm, Kammerjunker Haxthausen, og medtaget ogsaa adskilligt Sølvtøi m. m., og afvigte Nat have de gjæstet Consumtions Jnspecteur Svenstrup her i Byen. De Folk bruge Tiden!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Endvidere hedder det i samme Blad af 10de ds. For Avisens Slutning modtage vi Efterretning om et sidste Nat forøvet Jndbrudstyveri hos Hr. Kammerraad Madsen paa Trollesminde, hvilket vi ikke ville opsætte at anmelde, fordi vi tillige kunne tilføie, at saavel Sparekassens Contanter og Papirer, der beroe hos Kammerraaden som Kassens Formand, som og hans egne rede Penge ere blevne urørte. Derimod skal en betydelig Deel Sølvtøi, Pretiosa og Kostbarheder være stiaalet og forskjellige andre Effecter ødelagte. Ligeledes er sidste Nat et Jndbrud forsøgt hos Gjæstgiver Abel her i Byen, og forrige Nat samme Forsøg anstillet paa 2de Gaarde i Frerslev, Man seer heraf, at i det mindste Tyvene ere vaagne herude."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Breve fra de danske vestindiske Øer bringe Efterretning om, at Slaverne atter begynde at flygte bort til de engelske Øer, navnlig skal der fra en Plantage paa St. Jan være flygtet 36 Slaver til Tortola, der ikke ligger meere end omtrent et Bosseskud derfra, og hvortil alle Slaverne vilde svømme over, hvis de ikke frygtede forHaierne. Jngen med menneskelig Følelse i Brystet kan fortænke andre Mennesker i, at de foretrække Frihed for Slaveri og saadanne Facta ere gode Paamindere baade for det danske Folk og den danske Regjering om, at de begaae Synd imod Gud og Mennesker ved at tillade Slaveriet at vedblive paa de danske Øer i Vestindien. Det er paa denne Maade, at Reformer have størst Udsigt til at blive udførte, naar Opretholdelsen af den gamle Tilstand ikke længer er mulig. Begynde Slaverne først i Mængde at flygte bort fra Plantagerne, saa deres Dyrkning bliver umulig, da skulle vi snart faae Plantere at høre som de ivrigste Forsvarere af Emancipation; thi de ville let indsee, at dersom de skulle faae nogen Erstatning for Slavernes Frigivelse, maa det være medens der endnu er nogen af dem paa Plantagerne. At forlange Godtgjørelse for dem, som ere løbne bort, vil vel neppe falde selv nogen Slaveholder ind. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Jfølge Privatbrev er Agent Carstensen d. 21de Decbr. bleven viet til sin Cousine, Miss Mac Ewing, i St. Mariakirken i Florents. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Veterinairskolen bekjendtgjør, at i Overeensstemmelse med Beterinairskolens Bekjendtgjørelse af 5te f. M. ere 4 Grise blevne fodrede alene med bedærvede Kartofler i fire Uger, at regne fra 4de f. M. De til Fodringen, anvendte Kartofler vare i den Grad bedærvede, at de dannede en grødagtig Masse af en smudsig, graa Farve og frembode en utaalelig Stank. Til tvende af Grisene anvendtes Kartoflerne raae, og til de to andre bleve de kogte, Kogningen skete nogle Dage førend Fodringen, for at fremkalde en ringe Grad af Syrlighed i Massen. Saavel de raae som de kogte Kartofler bleve blandede med Vand, førend Fodringen, der gjentoges tre Gange dagligen. Samtlige Grise viste stadigen en uforstyrret Sundhedstilstand og en uforandret Begjærlighed efter Foderet, som de toge til sig i usædvanlig Mængde. Af de kogte Kartofler fortæredes en noget større Mængde end af de raae. Den 2den d. M. slagtedes tvende af disse Grise, nemlig een af dem, som bleve forrede med raae, og een af dem, som fik kogte Kartofler, og det befandtes da, at Jndvoldene ikke havde taget nogen Skade af dette usædvanlige Fødemiddel, og at navnligen hverken Mave, Tarme canal, Lever, Lunger, Hjerte eller nogetsomhelst andet Organ frembøde noget Usædvanligt. Ei heller fandtes Kjødet at afvige i Beskaffenhed fra godt, sundt Kjød i Almindelighed. Det viste sig derhos at begge Grisene, kort forend de slagtedes, havde fortæret en rigelig Mængde Foder. Den Griis, som blev fodret med kogte Kartofler, var noget federe end den anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Berl. Tid. siger, at det lader til at Drukkenskab igjen tiltager i Kjøbenhavn forsaavidt man kan slutte det af Antallet af de for Drukkenskab anholdte og til Politiet afleverede og arresterede Personer. Antallet i forrige Aar var nemlig 649 og deraf 157 Fruentimmer, medens Antallet i 1844 kun var 544 og i Aaret 1843 kun 384, skjøndt der var langt mere Beskjæftigelse for Arbeidsclassen og fattige Folk end i de foregaaende Aaringer. Afde i forrige Aar anholdte Personer vare 2 Mandfolk, som hver vare 24 Gange anholdte, og 2 Fruentimmer hver 10 Gange anholdte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 10de Januar. En herværende Embedsmand, der skal være ansat som Fuldmægtig ved en offentlig Jndretning, er forsvunden. Man siger, at han skal have udfærdiget falske Vexler til et Beløb 14,000 Rbd., ved at efterskrive en anden Embedsmands Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Et Rygte har allerede længe fortalt, og det gjentages nu med mere Bestemthed, at "Dagens" forrige Redacteur, Cancelliraad Fribert, kan ventes hertil fra America. Der skal være fundet en temmelig Sum i Bankactier i hans Bo, og ved disse Actiers i de senere Aar saa betydelig forøgede Værdi, skal hans Gjæld til den kongelige Casse være ganske dækket. Saa forsikkrer man. At Fribert imidlertid skulde have isinde at vende tilbage, kunne vi ikke troe, dertil vilde høre ikke alene en ualmindelig Frækhed, men ogsaa en ualmindelig Dumhed, og Fribert var ingen dum Mand. Han maa kunne indsee, at her vilde han ikke kunne nære sig, da de Omstændigheder, under hvilke han forlod sit Fædreland, vare af en saa graverende Natur, at de ikke kunne dækkes ved en simpel Betaling af Cassemangelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
J Torsdags, den 8de Januar, var der Generalforsamling af Actionairerne i Tivoli. Resultatet skal være bleven, at der ikke kan ventes Renter, og endnu mindre Udbytte, hvorimod der blev foreslaaet, at hver Actionair skal tilskyde 4 Rbd. pr. Actie for at dække Underballancen, hvilket ogsaa skal være blevet vedtaget. Og Andet var der i Grunden heller ikke at gjøre, Actionairerne maae dog hellere vove Noget til, end tabe det Hele, men det maa have været ret interessant, det vil sige, naar man var udenfor Sagen, at have været tilstede ved denne Generalforsamling, og seet de mange lange, bedrøvelige Ansigter. Casino-Actionairerne maae ellers være blevne ganske benauede om Hjertet ved dette Resultat af Tivoli Generalforsamlingen; thi det varsler i Sandhed ilde for Casino, og det Klogeste, en Casino=Actionair nok kunde gjøre, vilde være at slaae sine Actier løs jo før jo hellere; har Tivoli ikke kunne bestaae, vil Casino endnu mindre kunne det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Jfr. Annerstine Beyer, Lærerinde ved Døttre skolen, og Cand. phil. Boysen, Lærer ved samme Skole, indbyde i denne Tid til en høiere Dannelses anstalt for Damer, hvor der vil blive holdt Forelæsninger over det danske, tydske, franske og engelske Sprog, og deres æsthetiske Literaturer, over Elementarunderviisningen, over Opdragelses- og Underviisnings=Videnskaben, og endelig over Historie og Geographie. Det vil altsaa blive et Slags Seminarium eller Gymnasium for Lærer inder, eller, som de nu kaldes, Gouvernanter. Betalingen bliver 1 Species om Maaneden for hvert Fag, hvori dog kan ventes Moderation, naar der høres Forelæsninger i alle Fag. – At vi trænge til en saadan Anstalt, og at den, under en dygtig Bestyrelse og med de fornødne pecuniaire Kræfter, der især i Førstningen høre til et saadant Foretagende, baade vil kunne gavne overordentlig meget, og lønne sig for Entrepreneurerne, det ansee vi udenfor al Tvivl, men det har undret os ganske at savne det religiøse Element i Disciplinerne og den æsthetiske Dannelse uden en tilsvarende religiøs, er ikke andet end en lydende Malm og en klingende Bielde". Qvinden skal ikke være Theolog, men den religiøse Dannelse er og bør være Slutstenen af at menneskelig Dannelse, for Qvinden som for Manden, og i en Tid som vor, der er greben af en saa stærk religiøs Bevægelse, som meere og mere trænger ned til Folket, bliver det saameget nødvendigere at hæve hende til et friere, høiere og fastere religiøst Liv, end den blotte Følelses-Religion, hvori hun nu almindeligviis lever, kan give hende. Dette er Sagen betragtet fra et almindeligt Synspunct; men for de Piger, der bestemmes til Lærerinder, ansee vi en høiere religiøs Dannelse for en ubetinget Nødvendighed. De blive vel som oftest ansatte paa Landet hos isoleert boende Familier, hvor den religiøse Underviisning maa betroes dem, eller hvor de i det mindste maae udove megen Jndflydelse paa den, og vi ansee det derfor ligesaa nødvendigt for Lærerinden, som for Seminaristen, at hun faaer et Begreb om Catheketik. Dette er vel just ingen høiere religiøs Dannelse, men Catheketiken er dog altid fremmende, den klarer Begreberne, og dermed bør forenes Foredrag over Christendommen, saaledes som den er opsattet til de forskjellige Tider, og saaledes som den religiøse Bevidsthed nu opfatter den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-15
Reisende fra 7de til 14de Januar. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Pakkeposten; Matros Hansen; med Personposterne: Stud. Carstensen, Guldsmed Lund, Stud. Smith, Baron Rosenørn=Lehn, Landsoverretsprocurator Nyholm, Bygmester Glahn, Pastor Hansen, Cand Mørch, Propr. Grandien, Hr. Saxtorph og Broder, Hosekræmmer David, udenfor Posterne, Grevinde Knuth med Familie og Følge, Procurator Aagaard. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposterne: dHrr. Møller, Frost og Lietze, Fru Rose, Kjøbmand Kroyer, Pastor Aaby, Kjøbmand Kroyer, Forpagterne Mencke og Wessen berg; udenfor Posterne: Bygmester Glahn, Propr. Scheby.