Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-02-10
Den Alton Merkier Nr. 22 indeholder under Rubriken: Nederelven d. 7. Febr. følgende: Næsten alle tydske Blade havde hidtil skrevet om en Trudsel, som det spanske Hof skulde have gjort Hansestæderne. Af et tilforladeligt Pariser Brev kan man nu meddeele den Efterretning, at Bekymringen, for at Spanien skulde erklære Hansestæderne Krig, nu er ganske forsvunden. - (J Følge dette var den allerede i No. 4 af disse Aviser meddeelte Efterretning dog ikke saa ganske ugrundet, og de Hamburger Tidender taug naturligviis just derfor, fordi Sagen nærmest - angik dem selv. Men nu, da Buonapartes merkværdige officielle Depesche fra Hovedqvarteret Roverbello den 17 Jan., begynder med Operationerne fra den 12te, og indeholder følgende: Den 12te angreb Østerrigerne Massenas Division for Verona, hvorved Kægtningen ved St. Michel (en Flekken Miifra Verona) foranledigedes, i hvilken de bleve tilbageslagne med et Tab af 600 Fangne og 3 Kan. Samme Dag andrede de ogsaa den franske Armee for Montebalde, foranledigede derved Fægtningen ved Corona, og bleve ligeledes tilbageslagne med et Tab af 110 Fangne. Den 13de om Midnat slog den fiendtlige Division (under Provera) - som siden den 8de, da den fortrængte AngereausFortrav, havde sat sig fast ved Bevilaqua - hastig en Broe over Etsch Floden, en lille Miil Vesten for PortoLegnago, lige over for Anquarii. Den samme orgendestlerte en meget stærk Kolonne Østerrig, til venstre giennem Montagne og Caprino og tvang derved Jouberts Division til at rømme Korong og at konzentrere sig i Rivoli Denne Bevægelse, siger Buonaparte, havde jeg forudseet og begav mig om Natten derhen, hvilket foranledigede det 2 Dages Slag ved Rivoli, som vi den 14de 3 have vundet, efter den meest haardnakkede Mod hvori vi have gjort 13000 til Fanger og tages siner og Kanoner a. til Bytte. Fra den anden angreb Guieur ogsaa den 14de, den fiendtlige Division ved Anquarii, men Angrebet mislykkedes, og han gjorte blot 300 til Fanger. Den 15de fornyede Angereau selv Angribet, og dette foranledigede den anden Træsning ved Anguiari. Han gjorte 20000 til Fanger, erobrede 16 Kanoner og forbrændte alle Broerne over Etsch. Men Fienden (Provera) benyttede sig af Natten og desilerte løs lige paa Mantug. Han var alt kommen til denne Fæstning, paa eet Kanonskud nær, ved bliver Buonaparte, og angreb den af os saa ombyggelig forskandsede nordøstlige Forstad St. Georg - (som ved Søen, hvilken Mincio her danner, er adskilt fra Mantua selv) -men kunde ikke borttage den. Jeg var om Natten ankommen med Forstærkning og nu fulgte, den 16de Kl. 5 om Morg. Slaget ved Favorite (et Lystslot uden for Mantua) Frugterne af denne 7 Timers Strid ere, at den ganske fiendtlige, 7000 Md. stærke, Kolonne maatte strække Gevær og med sine 3 Generaler give sig fangen, og at alle deres Faner, Kanoner a. a. bleve os til Deel. Vurmser vilde giøre et Udfald, for at angribe vores venstre Fløi, men blev modtaget som sædvanlig, og, med Tab af nogle 100 Md., viist tilbage. Saaledes blev altsaa Keiserens fømte Armee i 4 til 5 Dage oprykket. Hertil de franske Official=Beretninger. - Den Viener Hof=Tidende, som ei gaaer videre end til Slaget ved Kivoli, stemmer i det Væsentlige saa temmelig overeens med samme. Jndtil bemeldte Slag, saa længe nemlig at ingen afgiørende Fægtning forefaldt, gik alting Alvinzy efter Ønske; men paa den fatale 15de vendte Bladet sig. Den høire Fløi blev i samme Øieblik trængt tilbage, da en fiendtlig Kolonne styrtede løs paa Sentrummet, De ved Fløien opkomne Uordener meddeelte sig ulykkeligviis de næste Batailloner, lige til Sentrummet. - Tropperne vare yderst udmattede - man maatte altsaa - vige. Sit Tab vidste Alvinzy endnu ikke at angive bestemt, men hvor stort Fiendens maatte være, vil han slutte der af at han ikke forfulgte hans vigende Kolonner og lod sig nøie med, at tage sin forrige Stilling igien. - (Vi vil snart see, hvorfor han ikke blev forfulgt paa Stedet, og om Franzoserne ikke strax derefter have indtaget meere, end den Stilling de havde førend Slaget.) Viener PrivatBreve, som rigtig nok ei heller vide et Ord om Deres Tab, have derimod, paa Flugten, optællet Fiendens desto nøiere, og angive det for 8000 Md. - Hverken Alvinzy eller Hoftidenden veed, eller vil hidtil endnu vide noget, om Proveras og hans Kolonnes Skiebne. Østerrigernes Plan med samt dens Udfald ligger altsaa tydeligt for Dagen: Alvinz, rykkede frem i 4 Hoved=Kolonner. De 3 første gik østl. fra Vitenza og nordlig fra Ala, Montebaldo a. - alle løs paa Verona, hvor de søgte at drage den franske Hovedmagt hen og at sysselsætte samme, for at lette en 4de Kolonne, som under Provera rykkede sydostlig frem fra Padaa af, Overgangen over Etsch og den videre Fremtrængelse til Mantun. Denne Kolonne, som egentlig ei var andet end en stærk Konvoy til en uhyre ProvisionsTransport, var Hovedøi mærket ved heele Operationen. Skulde det ikke lykkes at slaae Franzoserne reent af Marken, og med Magt at undsætte Mantua, saa skulde i det mindste denne Fæstning atter frisk provianteres for en lang Tid og dens syge Besætning forst, ved den sunde Konvoy. Provera, som anførte denne Kolonne, havde befaling at vove alt og gjorde virkelig ogsaa alt mueligt. Medens han den 15de lod endeel af sine Tropper slaaes med Angereau, listede han sig bort med den kostbareste Deel, med Proviant Transp., og kom lige for Mantua, hvor han dog fandt Franzoserne i den beste Position og sig paa engang afskaaret og omringet fra alle Sider. - Buonaparte Slog imidlertid Alvinzi, og vendte sig ist det for at forfølge denne paa sin Flugt (her altsaa den sande Aarsag til hans Lemfældighed, pludselig om, for ogsaa at slaae Provera, og at borttage ham med sit hele vandrende Magazin. - Hermed blev følgelig altsaa denne Plan atter kuldkastet lige i det afgiørende Øieblik, og Busnapartes giennemtrængende Aand skues atter, mere end nogensinde, i det meest skinnende Lys. Med en, ham egen, Aands Nærværelse, vidste han, førend han endnu havde erholdt de nødvend Forstærkn., at tage en Stilling, hvori han, paa et og det samme Øieblik, kunde forene sig i Masse eller fordeele sig til alle Punkterne af sin Linie. Saaledes benyttede han sine Fienders Feil. Saaledes lokkede han dem - ganske i sin sædvanlige Maneer - i den Snare, hvori han fangede dem. - - Jmidlertid trænge Republ. nordl. og øst, uopholdelig det truende Uveir, formodentlig ved en forgyldt Afleder, har lykkelig fordeelt sig, kan dog i det mindste den tilgrændsende Alton. Merkur, uden derfor at kunde kaldes indiskret, i Forbigaaende berøre den engang afgjorte Historie, som et ubekræftet Rygte.) - Kosciusko er d. 27 Jan., ledsaget af adskil. Polakker, indtr. fra Petersb. til Stokholm. Denne Helts Legeme er ved fysiske og moralske Lidelser saa svækket, at han ikke kan bevæge sig selv, men maae lade sig bære. Alle Stokh. Jndvaanere brænde af Længsel efter at see denne store Mand. - Han skal have afslaaet den aarlige Pension af 6,000 Rubler og den russiske Foræring af 1500 Bønder, og blot have modtaget Reisepengene. - Førend sin Afreise fra Peters bura har han faaet af Keiserinden og Prindsesserne en af den forsærdiget Souvenir.