JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Frederikshavn, den 2den Junii. Blandt de Skibe, som fra den 31te f. M. til den 2den ds, ere passerede her forbi, ere os følgende Navne opgivne: Jagten "Birgithe Catharine", H. Petersen af og til Rudkjøbing fra Bergen; Galeasen Christianshaab, af og til Flensborg fra Hull, Jagten "Marie, H. Lundt, af og til Flensborg fra Newcastle; Jagten "A. Dorthea, P. Clausen, af Æroskjøbing fra Drammen til Kolding; Jagten "Thurø, af Æroskjøen fra Frederikshald til Faaborg; Jagten "det gjenfødte Haab, N. F. Petersen, af Ærøskjøbing, fra Drammen t. Veile; Jagten Emma, Massmann af Heiligenhafen, fra Bergen til Stettin. Endvidere har man seet flere, men forøvrigt ubekiendte, større og mindre Skibe at seile syd og nord efter; dog antager man, at J. Norberg af Østerriisor var iblandt de sydgaaende, der passerede forbi idag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 1ste Juni, A. W. Schrøder f. Newc., best. t. Nykjøb. p. F. (udg. d. 2den). Den 2den: H. M. Bøie f. Nykjob. p. F., best. t. Norge m. Byg og Ærter. O. Kruse f. Korsør, best. t. Bergen m. Kornv. O Larsen f. Porsgrundm. Jern og Træl. – Udg. Den 31te Mai. W. Hoppe f. Königsberg t. Kragers. - Ved Listens Slutning Kl. 9 1/2 Aften Vinden St., stille Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Aggercanals Skibsliste. Udg. Den 29de Mai, M. Petersen af Klitmøller f. Nykjøb. og Thisted til Altona m. Huder, Skind og Smør.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Hals Skibsliste. Jndk. Den 3die Juni, C. Johansen f. Østerr. m. Træl. J. Lisborg f. Frdhvn, m. levende Fisk Udg. Den 3die Juni, S. P. Sørensen og S. Henriksen t. Christiania og J. R. Andersen t. Christianssand, Alle m. Kornv. (Nicolettes Minde, Petersen, ligger paa Rheden for Jndgaaende. "Anna & Peter", Chr. Cortsen, er under Jndseiling. Cathrinat, J. Norberg, er sigte nordfra.)- Vinden den 3die NB., stiv Kuling.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Reisende med Dagv. til Aalborg igaar. Fra Aarh.: Hr. Brasch, Boghandler Lundt. Fra Rand. Mad. Heinemann, Komd. B. Cohn. Fra Hobro: Handelsbetjent Rafn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Døde. Premierlieuten, i 2det Livregt, tilfods F. W. v. Ansøe, 29 A.; forhenv. Avlsforv. D. Höffding; Borger og Høker I. Clausen, 71 1/2 A.; F. G. v. Bocard af Huset H. F.E. Meuschen i Riga; Enke efter Snedkermester Wandrup, 73 A.; H. Wilder, 60 A.; Enke efter Landphysicus, Dr. med. Bugge, Cathrine Gabriele, f. van Hoff, Canceller. Chr. Berg, 78 A.: Chr. Ludvig Holst, 75 A., Brændeviinsbrænder A. C. Jversen, 62 A.; Cand. theol. og Jnstitutbestyrer N. Simonsen, 64 A. ; A. F. E. Nielsen, 19 1/2 A.; Alle i Kbhvn. Provst Mehl, 57 A., i Rachlev Præstegaard. Jac. Bang Richelien, 16 1/2 A., i London. Ottonia Christiane Elisabeth Clemmentine, Dahl, 1 A, i Frederiksborg. Th. Gottfr. Stautius, 17 A., i Søbo i Fyen. R. sal. Rasmussen, f. Houmann, 78 A., i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Bekjendtgjörelser. At min elskede Hustru, vore 9 Börns kjærlige Moder, Abel Cathrine Lange, föd Hammer, efter længere Tids Svagelighed omskiftede Tiden med Evigheden Mandagen den 27de Mai, 46 Aar gammel, bekjendtgjöres herved sörgeligst. V. T. Lange, Kammerraad og Amtsforvalter,
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Hos Niels Christian Møller i Nørre Sundby kan faaes Steenkalk fra Vissegaards Kalkbrænderi a 5 Mk. pr. Tønde. 2000 Rbd. søges tillaans til 11te Juni Termin i første Prioritet i fast Eiendom. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
At jeg den 17de, 18de og 19de Juni næstkommende agter at opholde mig i mit sædvanlige Logis hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Bispensgade i Aalborg, bekjendtgjøres herved. - Regninger til Grevskabet bedes mig tilstillede, uqvitterede, inden den 11te dennes. Lindenborg, den 3die Juni 1839. Kirstein. Opbydelse. 1050 Rbd. Sedler, tilhørende Commissionair Jens Hjersings Legat, kunne, imod anordningsmæssig Sikkerhed, ifølge denne Opbydelse erholdes strax tillaans. Aalborg Raadstue, den 1ste Juni 1839. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Dersom der blandt de til 2det jydske Jnfanteriregiment i Kjøbenhavn for iaar udskrevne Rekrutter, der skal møde den 10de Juli, skulde være En, der ønskede at stille forsig, vilde man behage at henvende sig til Adressecontoiret i Aalborg, der giver nærmere Underretning. Det bemærkes, at Vedkommende muligen kunde blive fritagen for at møde i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
En duelig og lærvillig Dreng, med gode Forkundskaber, kan blive antagen i Lære ved Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Af Umyndiges Midler kunne i anstundende Juni Termin erholdes 206 Rbd. 24 s. S. og T. tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 3die Juni 1839. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Jmod anordnet Sikkerhed kan 2750 Rbd. Sølv og 420 Rbd. 76 s. S. og T. erholdes tillaans i anstundende Juni Termin. Aalborg i Overformynderiet, den 3die Juni 1839. Chr. Winkel. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Creditorerne i Stervboerne efter: afdøde Jomfru Mette Marie Lange her af Byen, afdøde Else Kirstine Poulsdatter og forud afg. Mand Tømmermester Jens Pedersen, ligeledes her af Byen, og afdøde Huusmand Thomas Jensen Baltzer af Klodske i Mygdahl Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjørring, den 24de Mai 1839. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Licitation. Tirsdagen den 18de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, afholdt offentlig Licitation paa Buderupholms Hovedgaard over Opførelsen af en ny Bro over Buderup Vase. Overslaget andrager 917 Rd. 80 s. og er dette, saavelsom Conditionerne for Bortliciteringen, til Eftersyn paa Hornum Fleskum Herreders Contoir i Ribe og hos undertegnede Godsforvalter. Buderupholm, den 2den Juni 1839. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Den Peder Christian Brøndlund forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte- og AfgivtsRestancer tilkjendte, Gaard Kraghede i Hørby Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. og den samme underlagte Parcel Nr. 3, af Hartkorn 2 Skp. Alb., stilles herved til Salg ved en fjerde Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 10de Juni førstkommende, Formiddag Klokken 10, hvilket herved bekjendtgjøres. - Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 30te Mai 1839. Friberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Mai Maaned 1839. Hvorfra Til Hvem. Porto. Christiansf. Skolelærer N. C. Hvidberg i Fræer Skole. 16.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Frdhvn. Farversvend Frd. Bonne i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Frostadt. H. Ch. Christiansen i Gulbeck. Helsingør. L. P. Wiibek, adr. Simon Huus i Jallerup. 24. Soldat Mikkel Nielsen fra Bindslev. Hjørring. Hobro. Reebslagersvend F. Møller i N. Sundby. Kbhvn. Bagersvend Niels Nic. Smith i Aalborg. 3. Nibe. Sognefoged Lars Nielsen i Neufling. Mad. Lindegaard i Skoustrup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-04
Odense. Randers. Underofficeer Larsen i Aalborg. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Aalborg Stiftstidende. og Adresse-Avis. Aar 1839. No 109. Torsdagen den 6te Junii. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Udlandet. England. Det gjenopstandne Ministerium har endnu ikke givet noget Kiendetegn paa, hvilken bestemte Retning, det agter at slaae ind i. Man bemærker kun den yderste Forsigtighed og Tilbageholdenhed fra enhver Yttring, som kunde antyde en større Helding til den venstre eller høire Side. Ministrene synes endnu ikke at ansee den Jordbund, hvorover deres Vei gaaer, for tilstrækkelig prøvet og snarere at ville oppebie Begivenhederne og Partierne, end gaae dem imøde. Da Præsidentvalget i Underhuset var afgjort, afholdt Lord Russell sig fra enhver bestemt Yttring og udtalte kun sin Tilfredshed med, at Valget var afgjort uden hine Partihadets Yttringer, der ved den Valgtes eiendommelige Stilling let kunde efterlade en forstyrrende Erindring. Da Grev Winchelsen trængte paa en Erklæring om den Politik, Ministeriet agtede at følge, vægrede Ministerpræsidenten sig ved, overhovedet at give nogen Oplysning herom. Den vigtige Bill, som forlanger 30,000 Lstr. til Folkeunderviisningens Forbedring, og som vil blive angreben af Toryerne i Høikirkens Navn, er opsat i 14 Dage. - O'Connell har allerede i Dublin holdt en Tale, fuld af Begeistring for Dronningen, for Jomfruen paa 18 Aar" (Jomfruen fyldte den 24de Mai sit 20de Aar, der er lige saa tilbedelsesværdig som ung og pletfri og som hos sig forener alle Egenskaber, der vilde gjøre hende værdig til at pryde Ridderskabets Tider, hun som, stærk i sin Bevidsthed, har beseiret Wellington, Seierherren i saa mange Slag, og Sir Robert Peel, den Rænkefulde, og derved frelst Jrland, hvorfor det taknemmelige Jrland i Nødens Stund vilde stille 400,000 Mand." "Jeg selv, udraabte han, vil som Frivillig tjene i denne tro Hærs Rækker." Tillige tilsagde han paa Dronningens Fødselsdag den 24de en Folkeforsamling paa Beresfordpladsen og en almindelig Jllumination.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Frankrig. Grunden til Hertugen af Nemours's saakaldte Lystreise angives at være følgende. Man havde som den Prinds, der, som man paastaaede, skulde gaae til Algier, snart betegnet Hertugen af Orleans, snart Hertugen af Nemours, kun Eet var vist, nemlig at "Crocodilen laae færdig i Toulon for at føre en af dem til Algier, Nu synes det afgjort, at Hertugen af Orleans, uagtet de søde Baand, der fængsle ham til Hjemmet, er optraadt som Concurrent af sin Broder, der var udseet til hiin Sendelse. Man tilføier, at Hertugen af Nemours til Slutningen var bleven foretrukken sin i den sidste Tid i Gunst noget sjunkne Broder og at der var afgaaet befalinger til Toulon til at modtage Hertugen af Nemours. Dette skal have fremkaldt en lige saa levende som ubehagelig Scene mellem Brødrene, hvorpaa den faderlige Autoritet gjorde Ende derved, at ingen af de begge Concurrenter kom i Betragtning, Kun for at redde Decorum og fordi Hertugen af Nemours's Afreise var saa godt som officielt annonceret, var man kommen paa det Project at lade ham foretage en Lystreise, af hvis beroligende Jndflydelse man venter en Udsoning af Gemytterne. – J Constantine er, næst Opdagelsen og Tilintetgjørelsen af Complottet, en anden Begivenhed Gjenstand for Opmærksomheden. Dette er nemlig en af Achmed Bens Slavinder, den skjønne Anechals Daab. Avecha har benyttet Franskmændenes Jndmarsch til at erholde sin Frihed og vil nu antage Christendommen eller rettere sagt vende tilbage til den, da hun er af europæisk Herkomst og tidligere har været døbt. Superiorinden i St. Joseph bringer hende til Algier for at hendes Omvendelse ikke skal øve nogen skadelig Jndflydelse paa Constantines muhamedanske Befolkning. Jfølge en anden Correspondents fra Algier i Commerce har man den religiøse Proselptisme, over hvis Overhaandtagen siden Oprettelsen af Bispedømmet Algier saa ofte har været ført Klage, at takke for den sidste Sammensværgelse i Constantine.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Fædrelandet. De med Dagsposten forventede kjøbenhavnske Blade ere alle udeblevne. Grunden er os ubekjendt. Kjøbenhavn, den 1ste Junii. J den af Justitien mod Hans Christian Lund for uberettiget Lægepraxis anlagte og for Høiesteret indankede Sag, under hvilken Justitsraad Blechingberg mødte som den Tiltaltes Defenfor, blev for denne Ret den 30te Mai afsagt følgende Dom Hans Christian Lund bør for Actors videre Tiltale, denne Sag fri at være, dog saaledes at han betaler alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret 20 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Fru Heiberg agter i Sommermaanederne at foretage en Reise i Rhinegnene. (Aach. Av.) Coll. Tidenden meddeler udførlige Efterretninger om den oprettede Hjelmstierne-Rosenkroneske Stiftelse. Stiftelsens Fond antages at være omtrent 377,000 Rbd.; "og da de Udgifter", hedder det i Slutningen af Beretningen af dHrr. executores testamenti Conferentsraad Engels. toft og Etatsraad Treschow, som efter Grevindens Dispositioner aarligen skulle udredes deels til Livrenter og Pensioner m.v., deels til Administrationens Omkostninger, fortiden beløbe sig til over 13,000 Rbd., som udgjør Renten af meer end 325,000 Rbd., saa vil naturligviis en meget lang Tid medgaae, inden den omhandlede Stiftelse kan træde i Virksomhed. Dette Tidspunct vil saameget længere forhales, deels paa Grund af, at Grevindens Velgjørenhed har bevæget hende til, i flere Tilfælde at substituere nye Legatarier i deres Sted, som maatte afgaae, deels som Følge af, at 25,000 Rbd., som ere bestemte for Universitetet i Christiania og Videnskabernes Selskab i Thronhiem og Bergen, og 12,100 Rbd., som ere legerede til forskjellige Stiftelser i Kjøbenhavn, først skulle opsamles og udredes, samt at der fra den Tid, Stiftelsen kan træde i Virksomhed, uden Undtagelse aarligen skal oplægges en Trediedeel af Revenuerne, hvorefter endda ingen Uddeeling maa skee, forinden i enhver Classe den 2/3 af Revenuerne, der skal være Gjenstand for Anvendelse, udgjør i det Mindste 3000 Rbd. aarlig, men indtil den Tid alt det Aarlige oplægges."
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Om det ubehagelige Optrin, som den 27de Mai fandt Sted ved Indgangen til lange Linie, da de svenske Studenter, der havde aflagt et Besøg i Kjøbenhavn, igien afreiste, erfarer man af Kjøbenhavnsposten" Følgende: Efterat de danske Studenter havde ledsaget deres svenske Venner ned til Toldboden og der taget Afsked, gik man i Masse ind paa Langelinie, for endnu engang at bringe dem et Hurra ved Dampskibets Afseiling. En stor Mængde Mennesker var her forsamlet, og flere hjertelige Hurraraab løde fra begge Sider, idet man tillige fra det svenske Dampskib sang flere danske Sange, som det sidste Tegn paa de Svenskes broderlige Sindelag. Da Dampskibet endelig var afgaaet, og man atter vilde strømme ud af Langelinie, var den forhen enkeltstaaende Skildvagt, der uden mindste Modsigelse havde ladet Folk komme ind, (til daglig Brug skal der rigtignok forevises Tilladelsestegn, men ved overordentlige Leiligheder har man altid været vant til, selv at tage sig denne Frihed) bleven forstærket med 526 Mand og en lille Underofficeer, som modsatte sig Udgangen, idet han opfordrede de Udpasserende til at vise Tegn. En saadan Misbrug af Myndigheden", hedder det, især da den blev ledsaget af plumpe Gebærder, maatte opbringe Folk, og da man trængte sig nærmere, for at see Enden paa denne militaire Usurpation, befalede den Lille, idet han trak Sablen ud, Soldaterne, som Nogle sige, at sætte Bajonetten paa og at hugge ind paa Folket for at drive dem bort. Soldaterne, der imidlertid vare blevne forøgede med nogle flere, udøvede denne Ordre med saa lidet Maadehold og saa ganske i den Commanderendes Aand, at endog et af Geværerne blev itu slaget, formodentligt paa de dem omgivende Folk. Efter en mindre levende Kamp trak Folk sig tilbage, men greb, efter en paany tilføiet Fornærmelse, til de i Nærheden liggende Steen, deres eneste Forsvarsvaaben, og bragte derved Soldaterne til at trække sig tilbage bag Muren. Vi skulle ikke kunne sige, hvad Ende denne Begivenhed vilde have taget, hvis ikke en af Castelsjægernes Compagnichefer var kommen til, for at mægle mellem de Stridende, og senere Commandanten selv, Kammerherre du Plat, var bleven hentet. Nu blev et foreløbigt Forhør optaget paa selve Stedet, hvor flere af de Angrebne traadte frem og vidnede om de dem tilføiede Jnsulter. Efterat Commandanten havde lovet, at en Krigsret skulde blive nedsat, skiltes man roligt ad." Forøvrigt beundrer Kjøbenhavnsposten den Maadehold, Folket udviste under de tilføiede Fornærmelser, samt beklager, og det vistnok medrette, at en saadan Strid har fundet Sted, fordi den saa saare let kan give Anledning til, at den Enighed og indbyrdes gode Forstaaelse imellem de forskjellige Stænder, som netop er vor Tids Tegn og vore Bestræbelsers bedste Frugter, kunde faae et for en lang Tid uovervindeligt Knæk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Jndustriforeningen har ifølge dens Tidende valgt Dhrr. Prof. Weyse, Instrumentmager Marschall, Uhrmager Elegreen, Mechanicus Hansen og Lector Wilkens som Medlemmer af en Committee til at bedømme det af Hr. Cand. Ramsing opfundne Jnstrument Auletion, et Slags selvspillende Orgel, der ved Foreningens Udstilling har tiltrukket sig saa megen Opmærksomhed. Tillige er i Foreningen nedsat en Committee til at undersøge Haandværksskolers Nytte og Jndretning. Til Medlemmer af denne Committee ere valgte Dhrr. Auditeur Feddersen, Jnstitutbestyrer Carlsen, Guldsmed Dahlhoff, Lector Wilkens og Prof. Ursin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Den i forrige Nr. omtalte Placat angaaende Forbedringer i Landsbyskolelærernes Kaar, indeholder følgende Bestemmelser: § 1. Landsbyskolelærerne skulle være fritagne for alle Skatter, Bankrenter og andre offentlige Afgifter, forsaavidt saadanne hvile paa de, dem efter Anordn. af 29de Juli 1814 § 55 Litr. d tillagte, Skolelodder, saa at Beløbet udredes af Sognets eller Pastoratets Beboere, i Forbindelse med hvad der ellers, i Overeensstemmelse med Anordningens §56, lignes paa disse. Ligeledes bør, hvor fornævnte Skolelodder, ere tiendepligtige, Skolecommunen udrede Vederlaget, eller, hvor Tienden ydes i Kjærven, en Godtgjørelse derfor til Skolelæreren efter Cancelliets Bestemmelse; hvorhos Communen fremdeles har at betale Brandforsikringspræmien for Skole bygningen. – § 2. Enhver Skolelærer, som tillige er Kirkesanger, skal, om han endog er eneste Skolelærer i Sognet, nyde den i fornævnte Anordn. 61 § ommeldte Kirkesanger løn, 10 Rbd. Sølv aarlig. – § 3. Forsaavidt det, efter indhentet Betænkning fra vedkommende Skoledirection og Skolecommission, maatte befindes, at Sognet eller Pastoratet kan taale den deraf flydende forøgede Byrde, kan det forventes bevilget ved Cancelliets Resolution, at den Alkortning maa bortfalde, som for det Beløb, hvortil Offer og Accidentser, kunne ansættes, er gjort i den ved allerede approberet Plan, overeensstemmende med § 55 Litr. a i Anordningen af 29de Juli 1814 for Almueskolevæsenet paa Landet fastsatte Løn, saa og at saadan Afkortning maa bortfalde i Skoleplaner, som herefter approberes. – § 4. Naar en Skolelærer har Løn til en Medhjælper eller Pension til sin Formand at udrede, bør han ikke bebyrdes med Enkepension, men denne udredes af vedkommende Commune, nemlig Sognet eller Pastoratet, efter § 56 i bemeldte Anord, af 29de Juli 1814. Ogsaa bør Communen udrede enten hele Enkepensionen eller en forholdsmæssig Deel deraf, naar den Andeel af Skolelærernes Løn, som betales efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, efter Fradrag af bemeldte Enkepension, vilde udgjøre mindre end 20 Tdr. Byg. Herved bliver det dog at iagttage, at det Beløb, hvortil Offer og Accidentser ved Skole planen ere blevne ansatte, bør naar Afkortning for Samme siden, i Medhold af denne Anordn. § 3, er Skolelæreren, eftergiven, lægges til hans Løn, for at bedømme, om han paa Grund af dennes Størrelse skal fritages for at svare Enkepension, og denne derimod udredes af Communen, ligesom der ogsaa med Hensyn hertil stedse i de Skoleplaner, som for Fremtiden approberes, skal gjøres en Beregning over Offer og Accidentser, skjøndt ingen Afkortning for Samme skeer i Lønnen. Jøvrigt vil det i ethvert Tilfælde, ved Pensionens Bestemmelse af Cancelliet, tillige af dette Collegium være at afgjøre, hvorvidt Pensionen, i Overeensstemmelse med foranførte Regler, skal udredes af Skolelæreren eller af Communen. Ere der flere end een Enke paa Embedet, udredes kun den ene Enkes Pension af Skolelæreren eller Communen, den eller de øvrige Enkepensioner derimod af Skolelærer-Hjælpekassen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
Fra de fleste Stæder læse vi Beskrivelse over Festligheder i Anledning af Danmarks Høitidsdag: den 28de Mai. J Aarhuus blev Dagens Betydning alt om Morgenen Kl. 5, ved en Salut af 27 Kanonskud forkyndt Stadens Jndvaanere og, efterat samtlige Skibe i Havnen, endogsaa de fremmede (engelske, svenske og norske, havde flaget den hele Dag vare Folk mod Aften strømmet i skareviis ud til Riis=Skov, hvor der musiceredes af Borgervæbningens Musik-Corps. Rundt omkring paa Prinds Ferdinands Plads var opreist pyntelige Løvhytter, og begge Musikhalustrader vare smykkede med grøntomviklede Søiler og Guirlander. Kl. 9 1/2 blev hele Pladsens Omkreds oplyst med Lamper og Blaalys, og mellem to høie Bøgetræer svævede som i Luften et Transparent, der var indfattet med Krandse paa begge Sider, med danske Flag i Kors ovenover. En stor Runddeel, midt paa Pladsen, oplystes af Beegkrandse, og udenom disse blev der afsjunget en af Hr. F. S. Birch forfattet Sang, hvorefter En af Festens Bestyrere (Hr. Overkrigscommissair Elmquist) udtalte nogle Ord, som endte med det Ønske: "at Gud vil endnu længe lade os beholde Frederik den Sjette, at det Træ, Han plantede, maa udbrede sit skjærmende Løvtag over Landet, og Frugterne deraf forherlige Hans Livs Aften." Og da Taleren sluttede med det Udraab: "Længe leve Hs. Majestæt Kongen, Held og Velsignelse over Stænder-Jnstitutionen!" udbrød den hele talrige Forsamling i et nifold gjentaget Hurraraab, ledsaget af 27 Kanonskud. Dernæst udbragtes flere Ønsker, hvorpaa Folk fordeelte sig omkring i Skoven, som flere Steder var illumineret.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
(Aarhuus Avis.)¬ J Veile feiredes den 28de Mai af det for den lille By ikke ubetydelige Antal af 120 til 130 Borgere og Embedsmænd under Præsidium af Dhrr. Major Fibiger og Agent Linnemann. Skaaler, foruden de sædvanlige, udbragtes for "Cultur og Civilisation af Hr. Bataillonschirurg Hvidding, for "Trykkefriheden af Hr. Major Fibiger, for "Bonde, Borger og Embedsmand, af Hr. Assessor With, og for "Sønderjyderne" af Hr. Procurator Anchersen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
De Studerendes Antal ved Universitetet i Kiel i dette Semester udgjør 219, hvilket er 27 mindre end i det foregaaende. Af disse ere 102 fra Hertugdømmet Holsteen, 86 fra det Slesvigske, 5 fra Lauenborg, 13 fra det øvrige Danmark og 13 fra Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
(Kiel. Corresp.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
De d. 31te Mai saavel i Sundby som ved Nykjøbing paa Falster afholdte Auctioner over Heste af forædlede Racer, havde fra Rigets forskjellige Egne hidkaldt en Mængde Mennesker, hvoraf jo rigtignok den færreste Deel vare egentlige Liebhavere. Ved Auctionen i Sundby, hvor, efter Fortegnelsen, 29 Halvblodsbeste vare stillede til Salg, solgtes imidlertid kun en for 190 Rbd. Enkelte af dem skulle senere være solgte underhaanden. Af de til Forauction ring ved Nykjøbing stillede Heste, efter Fortegnelsen i Tallet 21, solgtes derimod 14, Størstedelen tilhørende det classenske Fideicommis. Totalbeløbet for de solgte Heste udgjør 2277 Rbd. For 4 brune Hopper 3 Aar gamle, efter Cigar, blev af Hestehandler Foermann givet 1023 Rbd. 2 brune Hopper, 2 Aar gamle, efter Cigar, kjøbtes af Propr. Hansen til Valdnæssegaard for 300 Rbd., en mørkebruun Hoppe, 2 Aar gammel, efter Cigar, af Gaardmand H. Kylling i Taaderup for 155 Rbd. og en bruun Hoppe efter Claudesley, 2 Aar gammel, af Gaardmand P. Steffensen i Alstrup, for 50 Rbd. Vi anføre dette sidste som Beviis for hvorledes Sandsen for et ædlere Opdræt efterhaanden meer og meere udbreder sig ogsaa blandt Bon(Loll. Falst. Stiftst.) destanden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-06-06
For et Par Dage siden begravedes i Kjøge Liget af en Pige, som man Dagen efter det sidst afholdte Marked havde fundet død eller dræbt udenfor Byen. Mistanken faldt paa to Karle, hvem man Dagen iforveien havde seet forfølge en Pige saaledes, at hun maatte flygte for dem ind i et Huus, og de bleve derfor arresterede. Ved Undersøgelsen viste det sig imidlertid, at den Pige, som de havde forfulgt, levede, hvorfor de altsaa løslodes, og man har siden Jntet hørt om denne Sag. (Sjællandsposten.)