Berlingske Tidende, 1809-07-10
21de Bulletin. En General=Adjutant fra Fyrst Poniatowski er ankommen fra Storhertugdømmet Warschaus Armee. Fyrst Serge Gallizin maae være kommen til Lublin, og hans Avantgarde til Sandomir. Fienden finder Fornøielse i at udsprede ephemeriske Bulletins, hvori han daglig bekiendtgjør en Seier. J Følge heraf gjorde han i Slaget ved Esling 20000 Geværer og 2000 Kyrasser til Bytte. Han siger, at han er bleven Herre af Valpladsen den 21de og 22de. Han har selv ladet udbrede et Kobberstykke forestillende dette Slag, hvor man seer ham sætte over fra den ene Strandbred til den anden, og lade sine Barterier giennemstryge den og Kamppladsen fra alle Kanter. Han opdigtede ogsaa et Slag, kaldet Slaget ved Kitsee, hvori en stor Mængde Franske skal være fangne eller dræbte. Disse af smaae LandværnsColonner, ligesom Schille, udbredede Barnagtigheder, ere Kunstgreb, som man anvender for at bringe Landet i Allarm og Oprør. General Marciani, som blev gjort til Fange i Slaget ved Raab, er ankommen til Hovedqvarteret. Han siger, at Erkehertug Johann, som efter Slaget ved Plave har tabt 2/3 Deel af sin Armer, har siden efter erholdt saa stærk Rekrutering, at Tabet næsten er oprettet, men at disse Rekruter ikke forstaae at bruge Vaaben. Han anslaaer Ærke hertugerne Johanns og Palatinus's Tab i Slaget ved Raab til 12000 Mand. Nogle Personer have villet finde Modsigelse imellem den østerrigske Armees Styrke ved Esling, som var angivet for 90000 Mand, og de 80000 Fanger, som ere tagne siden Foldtogets Aabning; de vise derved kun liden Eftertanke. Den østerrigske Armee rykkede i Marken med 9 Armeekorps, ethvert paa 40000 Mand, og havde inde i Landet Rekruter og Landværns=Corps, saa at Østerrig, virkelig havde meer end 400000 Mand bevæbnede. Fra Slaget ved Abensberg indtil Wiens Jndtagelse, Jtalien og Polen iberegnet, kan man have frataget Fienden 100000 Fanger, og han har mistet at Døde, Deserteurer eller Adspredte, henved 100000 Mand. Han maatte altsaa have 200000 Mand tilovers, som ere fordeelte paa følgende Maade : Erkehertug Johann havde i Slaget ved Raab 50000 Mand, den østerrigske Hovedarmee bestod før Slaget ved Esling af 90000 Mand, 25000 Mand beholdt Erkehertug Ferdinand i Warschan, og 25000 Mand vare fordeelte i Tyrol, Croation, og som Streiscorps paa de behmiske Grændser. - Ved Esling bestod den, Bierrigske Armee af det første Corps under General Bellegardes Kom mand, det eneste som ikke deeltog i Slaget og endnu var fuldstændigt, samt af Levningerne af det 2det, 3die, 4de, 5te og 6te Corps, som vare ødelagte i de foregaaende Slag. Havde disse Corps intet tabt og været saaledes forenede som i Begyndelsen af Feldtoget, saa ville de have udgivet 240000 Mand. - Fienden havde 90000 Mand, et Beviis paa det uhyre Tab, han har liidt. - Da Erkehertug Johann, nykkede i Feldten, bestod hans Armee af det 8de og 9de Corps, i det hele af 80000 Mand. Ved Raab var den 50000 Mand stærk, Ta det beløb sig altsaa til 30000 Mand; men iblandt disse 50000 Mand, befandt sig 15000 Ungarer af Jnsurrectionen, det virkelige Tab er altsaa 45000 Mand. Erkehertug Ferdinandrykkede ind i Warschau med det 7de Corps 40000 Mand stærkt, dette er sammensmeltet til 25000, han har altsaa mistet 15000 Mand. Man seer altsaa, hvorledes disse Beretninger ere grundede, og hvorvidt de kunne være undfærdige. - Vicekongen slog ved Raab 50000 Mand med 30000 granske. Ved Esling blev 90000 slagne og holdt i Tømme af 30000 manske, som havde aldeles ødelagt dem, dersom ikke det Tilfælde med Broen var indtruffet, som foraarsagede Mangel af Munition. Østerrigs store Anstrængelser vare Resultatet af Papiirspenge og det østerrigske Gouvernements Beslutning at vove det Yderste. J Fare for en Bankeret, som kunne have frembragt en Revolution, tilføiede det heller 500 Millioner til fine Papiirspenge, og forsøgte den sidste Anstrængelse paa at lade dem discontere igiennem Tydskland, Jtalien og Polen. Meget sandsynligt havde denne Grund meer end nogen den Jndflydelse paa dets Bestemmelse. Jkke et eneste fransk Regiment, Keisergaden undtagen, blev kaldt tilbage fra Spanien. General Grev Laurision fortsætter Raads Beleiring med den største Jver Staden har allerede brandt i 24 Timer, og hiin Armee, som tilfægtede sig saa fior en Seier ved Esling, gjorde 20000 Geværer og 20000 Kyrasser til Bytte; denne Armee, som i Slaget ved Kirsee dræbte saa mange Mennesker og gjorde saa mange til Fanger ; denne Armee, som efter sine apocryphiske Bulletins tilfægtede sig saa store Fordele i Slaget, ved Raab, seer rolig sine Hovedfæstninger beleirede og brændende, og Ungarn giennemstreifet af Partiecorps, sin Keiserinde, fine Dicasterier, alle sit Gouvernements kostbare Effecter flygte indtil den tyrkiske Grændse og Europas yderste Ende. En østerrisk Major havde det besynderlige Jndfald at passere Donau med 2 Elvfartøier ved Mundingen af Marsch. General Gillevieux angreb ham med nogle Kompagnier, drev ham tilbage til Floden, og fratog ham 40 Fanger.