JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Man har Nachricht erhalten, das ein Kriegs schiff der Republik von 50 Kanonen, so von dem Hr. Lorenzo Moro commandiret ward, und leck geworden, inder Mundung des Havens von Foggin, nicht weit von Smirna, gefunden sey aber der Capitain und des Schiffsvolk haben sich nach Smirna gerettet, um daselbst Hilse, zu suchen, das Schiff wieder in See zu bringen.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Rom, den 28 November. Endlich har der Papst ehegestern die Wünsche dieser Hauptstadt erfullet, indem Se. Heiligket eine zahlreiche Cardinals-Promotion vorgenommen, worinn følgende Pralaten begriffen sind: 1) Giov. Francisco Stoppani von Mayland, von 58 Jahren, vormals Nuncius bey der Wahl des ist regierenden Kaysers. 2) Fabricio Serbelloni von Mayland, von 58 Jahren, Runcius zu Wien. 3) Franciscus Durini, von Mayland, 60 Jahr alt, Nuncius inFrankreich. 4) Henrico Enriquez, von Neapolis, 52 Jahr alt, Nuncius zu Madrid. 5) Luca Melchior Tempi, ein Florentiner, 65 Jahr alt, Nuncius zu Lissabon. 6) CosmoJnperiali, ein Genueser, 68 Jahr alt, Gouverneur von Rom. 7) Josepho Levizzani, von Modena, 65 Jahr alt, Secretar der Memorialien. 8) Vicenzo Malvezzi, ein Bologneser, 38 Jahre alt, Kammerherr des Papstes. 9) Clemenzo Argenvillieres, ein Rømer, Auditor des Papstes. 10) Josepho Maria Ferroni, ein Florentiner von 60 Jahren, Secretar der Versammlung der Bischfe. 11) Ludovico Maffet, ein Rømer, 51 Jahralt, Auditor der Rota. 12) Ludovico Maria Toregiani, ein Florentiner, 56 Jahr alt, Secretar, der Kongregation der Consulta. 13) Gio. Giacomo Millo von Casal, Datarius des Papstes. 14) Gio. Francisco Bankhieri, von Pistoja, Schazmeister. 15) FlavioChigi, 42 Jahr alt, Auditor der Kammer. 16) Der Pater Galli, ein Bologneser, General der Canonicorum regul, der Kongregation von St. Salvatore.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Bastia, den 4 November. Von Corte har man, das Gafforio den 23sten October in der Capuciner-Kirche beerdiget worden, und das seine Anhanger dieser Ceremonie mit vieler Pracht beygewohnet hatten. Der Canonicus Otticour hatte den Dienst, und Marco Antonio Castagnera hielte ihm die Leichenrede. An eben demselden Tage hielten die Vornehmsten von der Parthey des Gafforio eine Versammlung, worin von einigen ein Reglement vorgeschlagen ward, in dem Jnnersten der Jnsel eine gewisse Policey vestzusetzen. Maria Matra, der bey dieser Versammlung præsidirte, drang darauf, das der Bruder des Gafforio, den man megen des Mordes seines Bruders im Verdacht gehaabt, zur Straf solte gezogen werden. Die Nacht darauf begab sich dieser Matra, one absuwarten, was man inAbsicht des Gefangenen beschliessen, würde, auf das Schloss, undverlangte, das man ihm den Gefangenen ausliefern sollte. Da der Gefangenwarter sich wegerte, dieses zu thun, bis man ihmeinen formlichen befehl gebracht hatte, soseste Matra des andern Tages einen anderne Gefangenwarter. Erkehrte darauf den 26sten wieder nach dem Schlosse, und brachte einen Geistlichen mit sich. Er befahl, Gafforio muste sogleich beichten, und ward darauf mit gisernen Stangen tod geschlagen. Em Missethater, der wegen des Mordes seiner Frau nach dem Casteel gebracht war, muste diese grausame Hinrichtung vollstrecken. Hieraufgieng Matra zu der Wittwe des Hingerichteten, und liess ihr Haus plundern, darauf nahm er mit den Gehulsen seiner barbarischen That die Flucht. Da die Gefangenhauser geosinet vurden, entwischten alle Gefangene. Das Volk har beym Durchsuchen des Schlosses die leiche des Gafforio darinn gefunden. Die ganze Stadt stukt uber die vielen Ausschweifungen der Haupter der Rebellion, indem dieselbe viele Mühe gehabt, sich wieder in den Besig des Schlosses zu setzen.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
London, den 10 December. Man har dieser Tagen om Hofe einen auserordenlichen Rath gehalten, der die wichtigen Depeschen betroffen so man von Wien u. von Constantinopel emfangen har, woher Herr. Potte, berichtet, das er nichts perabsaumete, um zu verhindern, dass man die Pforte nicht in Absicht gewisser Sachen hintergienge, die man sich bemuhete, derselden auf eine unrichtige Art vorjustellen.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Haag, den 12 Decbr. Die Staaten dieser Provintz haben die Hebung der Taxe auf die Karten und Würselnoch ausgesetz, weil dieselben noch verschiedene Anordnungen machen wollen, um diesen Jmpost desto einträglicher zu machen, den Betrugereyen vorzubeugen, und den Verkauf der Karten an Fremde zu erleichtern. Da der Herr Professor Kong Willens gewesen ist, hier offentlich uber die Experimentalphysik zu lesen, so har er seine Vorlesungen dieser Tagen in Gegenwart der Herren des Hofes und vieler Personen vom ersten Range mit vielem Beyfalle angefangen.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Brüssel, den 8 December. Weil sich die Geistliche auf keine Art und Weise bequemen wollen, freywillig die Schlufsel zu ihren Schazen herzugeben, und zu gestehen, auf welche Art sie dazu gekommen, und wie viel ste betragen; so hat die Kayserin-Koniginn eine Commission verordnet, so die Sachen wegen der Güter der Geistlichen welche dieselde besitzen, und wovon sie den Besiz nicht beweisen konnen, zu untersuchen, und die Erkarung der Kayserin vom 15 Septbr. dieses Jars zu vollstrecken.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Dresden, den 9 December. Die Blattern, womit der Prinz Clemens be fallen worden, schlagen so glücklich aus, das man sich mit der Hoffnung schmeichel kann, es werde derselde bald davon hergestellet werden. Der Prinz Albrecht, dessen Zimmer an des Prinzen Clemens seines stost, und der die Blattern gleichfalls nog nicht gehabt har, last nicht die geringste Furcht blicken, diese Krank heit auch zu bekommen, und har verlangt, das man ihn in seinem Zimmer lassen mochte. Es ist dieses nicht die erste Gelegenheit, wobey dic ser Prinz gezeigt har, das er uber die gemeinen Vorurtheile erhaben sey, und og derselde gleich noch sehr jung ist, legt er solche Zeichen von der Grundlichtet seines Verstandes ab, die die Hoffnungen rechtfertigen, die sein glücklich Naturell veranlast hat. Man führt in der Manufactur von Meisen fort, an der Ritter Statue des Königs von ubernaturlicher Grosse, die aus Porcelain verfertigt wird, zu arbeiten. Diese Statue wird gewis ein Meisterstück von dieser Art werden.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
AVERTISSEMENS. Zur Umziebe=Leit an nachstkunstigen Ostern, sind in den Mad. Soners Hofe auf der grossen Kaufmackerstrasse wohntimmer für eine vornehme Herrschaft zur miente. Seldigebe stede in 12 Zimmern, mit Boden, Keller, remissen für 3 Karosse, und Stalraum für 8 Pferde, mit einem Henboden daruber. Näherre Nachricht ist bey der Mad. Sour zu bekommen. Das unter dem 17 August. a. c. Kongl. Allergnadigst zugelassene Qvantum Talg und Talg-Lichter ist von St. Petersburg angekommen; die Lichter sind extra meis und gut, mit Baummollene Tachten, von Grosse von 4 bis 10 auf ein Pund, in Cassen vom 2 bis 7 Lispd. per Casse; der Talg in grossen Fustagen ungefehr drittehald Schifpfund, beyde Theile werden nachdem en verlangt wird, ausgeliefert Vormittags von 10 bis 12 und Nachmittags von 2 bis 4 Uhr, in der Porcelainsbude auf der Ecke von der grossen Strandstrasse, gegen Amalienburg, von dem Eigner, Hans Wiingreen, mit welchen um den Preis accordirt wird Vey dem Kongl. Leibgutschen, Sr. Jens Jacobien om alten Strande sind zur erstkommende Ostern, Umziehe=eitZimmer ensuite mit Kicke und Speiskammer, für ene honette Familie zu bekommen Bey dem Gewurghandler Sr. Warner, in der Wimmelschaft an der Ecke der Closterstrasse sind 10 nene Actien inder Kønigl. Octroyirten Asiatischen Compagnie unter der Haand zurkauf zu bekommen, woselbst anchadte Conditionen zu erfaren, und wegen des Kauses naher accordiret werden kan.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Bey dem Procurator Hans Buus, wohnhaftig in der Sturmstrasse, sind hubsche Logementen, für Unverbeyratete Personen.
Berlingske Tidende, 1753-12-28
Nachdem die zur Ersten Königl. allen privilegieten Covenhagener Lotteren, welche zum allgemeinen Nutzen Jbro Königl. Majest. Reichen und Landen, insonderheit zur Erziehung armer und bedurftiger National=Kinder zu der Ehre Gottes und dem Dienste des Landes, den 10 Sept. jungsthin angefangene Collection, bisherronach Wunsch und Hofnung sehr wohl avanciretals wird dem Publico hiemittelst die wie derholte Versicherung ertheilet, das die Biehung dieser Lotteren onfehlbar zu denen in dem Plan anberahmten Zeiten, auf dem hiesigen Königl. Schlosse Charlottenburg vorgenommen werden wird, als nemlich: Die von der 1sten Classe den 25 Febr. 1754. 2ten Classe den 22 April. 3ten Classe den 10 Junii. aten Classe den 29 Julii. und die von der 5ten Classe den 16 Sept. 1754. Wer sonst noch, in Consideration des christlichen Endzwecks, wieauch der vielen grossen Gewinnen solcher Lotte rey, in derselden zu interessiren beliebet, kan mit Lozzettuin bedienet werden bey denen vorhin bekannt gemachten Collecteurs, worzu der Hr. Postmeister Romer in Oldenburg noch hinzugekommen. Copenhagen d. 17 Decbr. 1755. Jonas Collin, Lotterey-Jnspecteur. maa Bey der Hr. Johan Jürgensen wohnend in der Win melschaft auf der Ecke von der Badstubestrass, bleiben zu Ostern rechter Zeit zum vermiethen ledig, bequeme Logimenter zu eine kleine Familie oder Wittwe, welche antzo zum Theil von der Hr. Regimentsquartiermester Kiøbte bemohnet werDemnach der Studiosus Theodoros Harderer kuren in seinem testern Logement bey Sr. Wohlehrw Hr. Wolf, Capilan an der hiesigen Herligen Geist Kirche, mit Tode age gangen, und dessen Verlassenschaft sich for beschaffen sindet, das seldige kein ordentliches Proclama anzustatten per mag; Alls last der Theilungs=Vervalter der Universitathiemit 3 Mahl in den Dänischen und Deutschen Post Re tungen des gedachten Verstordenen Erbeen, mie auch Glaubiger und Schuldnern einladen, die Erstere ihre Erbrecht, und die Glaubiger ihre Vorderungen nach dem Gesen zu ligitimiren, und endlich die Schuliner ihre Schulden an den Nachlas zu bezahlen, alle aber binnen der im Gesetst vorgeschriebenen Zeit sich ein zu finden, da einem jeden nach Zustande und Umstanden des Nachlasses wiederfaren soll, ma recht ist. Copenhagen den 24 Decbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
No. 105. Ve Kiøbenhavnske Danske Fidender.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Awaavavavavedgaardsvævease Mandagen, den 31 Decembr. er vor vi Frankfurt, den 8 Dec.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Neapolis, den 20 Nov. Da man paa Kongens befaling aabnede Mezentii Kiste, fandtes derudi intet andet end et firkandtet Sølv Liig Skrin, hvorudi laae Asken og Beenene af forbenævnte Tyran. Samme skal som en Antiqvitet bringes til Portici, og Graven skal fyldes igien med Steene og Jord.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Schafhausen, den 2 Dec. Det bliver ikke fra Jtalien stadfæstet, at Græv Christiani, Store Kantzler i det Østerrigske Lombardie, skulde være ved Døden afgangen. Hans vedholdende Upasselighed, som endnu holder ham Sengeliggende i Varrese, har maaskee givet Anledning til saadant Rygte. Bemeldte Sygdom har ikke villet tilstæde ham, at komme den 24 Nov. til Mayland, for at registrere de under første i bemeldte Maaned fra Wien indløbne Ordres. Jndholdet deraf skal være følgende: "Saasom Hendes Majestet, Keyserinden, til desmeere at fremme sine Lombardiske Staters og troe Undersaatters Velstand og Fordeel, har udnævnt sin 3die Søn, den Durchlauchtigste Erke-Hertug Leopold Peter, til General-Capitain og Gouverneur i bemeldte Stater; og siden Høystbemeldte Prinz var endnu ikke i Stand til at paatage sig Regieringen, saa havde Hendes Majestet betroet Hertugen af Modena samme Charge imidlertid at forvalte. Store Cantzleren, Græv Christiani, er tilligemed af Hendes Keyserl. Kongel. Majestet bleven udnævnt til hendes befuldmægtigede Minister, og confirmeret som Præsident i den Høyeste Ret.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Kiøbenhavn, den 31 Dec. J Løverdags, behagede det hendes Majestæt, vor Allernaadigste Dronning, tillige med Hendes Kongelige Høyhed, Princesse Sophia Magdelen, at besøge den Jtalienske Opera, som blev opført paa den Kongelige Danske Skueplads.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
J sidstafvigte Nat, kom der uformodentlig Jld løs udi Orange-Huuset ved Frederichsberg Hauge, hvorved endeel af den saa kaldede Prinzens Gaard blev lagt udi Aske, og de sidstleden fra Africa hidførte Struds=Fugle maatte sætte deres Liv til udi Luen.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Jblandt andre Høye Personer af distinction, som i disse Dage ere ankomne, er Hans Durchlauchtighed, Prinz Æmilius Augustus af Holsteen=Sønderburg, og Hr. Ritmester Græve af Holsteen.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Høye og Velædle Magistraten her i Staden, har under 24de hujus ladet bekiendtgiøre: At Hans Kongelige Majestæt, haver ved et Rescript af 30 Nov. sidstleden, Allernaadigst befalet og anordnet, baade for at conservere Posse. mentmager=Lauget, og for at hindre fremmede og forbudne Vahres Jndsnigelse og Forhandling, at Baand=Fabriquerne, Frie=Mestere og alle Privilegerede, som forferdige noget Slags Arbeyde der henhører til Possementmager Haandværket, og udi den Kongelige Allernaadigste Forordning af A. 1744 ere nævnede, skal hermed være paalagde, ligesaavelsom Mesterne i Lauget, at lade alt deres Arbeyde hos Oldermanden stemple, førend de samme til nogen Kræmmer eller andre maae sælge eller aflevere, og skal kræmmerne og alle andre ligeledes være forbudne, at handle med noget af forbemeldte Possementmager Arbeyde, som ey af Oldermanden er stemplet, men alt det Arbeyde, som de maatte befindes at handle med ustemplet, skal ansees for fremmed Arbeyde, endskiøndt det her kunde være forfærdiget, og, naar Possementmager=Lauget attraperer eller overbeviiser nogen, at handle med ustemplede Vahre, skal de af Politien giøres all lovlig og fornøden Assistence.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Til Slutning paa Aaret: Saa har vi, Gud skee Lov, bragt dette Aar til Ende, Og Solen vil igien til Nordre Kant sig vende, Det Ordsprog det er sandt, at Aar er ey saa lang, At man alligevel dog Nyt-Aar faaer eengang. Jeg skyldig er min Tak, dig, Læser, at frembære, At du i dette Aar saa gunstig ville være, Og læsede med Lyst de Tidender jeg skrev, Hvorved du mangen Gang din Tiid uskyldig drev. Min Tak jeg byder frem og ynsker det tillige, Gid Lykke, Naade, Held fra dig maae ikke vige, Gid alt hvad du slaaer paa, maa heldig gaae for sig, Og gid du all din Tiid maae blive lykkelig. Lad see fremdeeles at du ey din Gunst forgietter, Bliv ved som hidindtil at yndede Gazetter, Som fra vor Presse gaaer, Gud skal velsigne dig, Og i det Nye Aar dig giøre lykkelig.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende: Skipper indkomne: Den 29 Dec. John Andersen Kolstrup fra Danzig, m. Støk gods. Udgaaene:
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Den 29 Dec. Martin Brandt, Melchior Krüger og Anders Krumbech, til Femmern.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 41 a 40 1/2 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 10 1/4 a 10 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 18 a 17 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Notification. Da Collectionen, som den 10 Sept. sidstleden, til det Første Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, til almindelig Nytte for Hans Majests. Riger og Lande, i sær tiltil fattige og nødlidende National Børns Opdragelse til Guds Ære og Fæddernelandets Tieneste, blev begyndt, hidindtil efter ønske og haab, meget vel er avanceret: Saa forsikkres publicum ydermeere herved, at samme Lotteries trækning ufeylbarlig paa de i Planen berammede tider skal vorde foretagen paa det Kongel. Slot Charlottenborg, saasom: Af 1ste Classe den 25 Februar. 2den Classe den 22 April. 3die Classe den 10 Junii.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
4de Classe den 29 Julii. og af 5te Classe den 16 Septemb. 1754.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Hvo der ellers endnu, i consideration af dette Lotteries Christelige hensigt, og dets mange store gevinster, behager at interessere derudi, kand med Lodsedler vorde betient hos de forhen bekiendtgjorte Collecteurer, hvortil endnu er kommen Hr. Postmester Rømer : Oldenborg. Kiøbenhavn den 17 Dec. 1753. Jonas Collen, Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Ligesom man formoder at interessenterne i det Fynske Lotterie, haver paa alle stæder af lister erfaret udfaldet paa den anden Classes trækning; saa venter man og, at de som maatte have lyst at continuere fornyelsen til de øvrige Classer, indfinder sig dermed paa collectionsstæderne saaledes, at enhver af de Herrer Collecteurers liste kand indløbe til Lotterie-Jnspecteuren næstkommende 20 Jan. 1754., fra hvilken dag Protocollerne blive sluttede, saasom begge de resterende Classer i følge Planen, vorder strax efter hverandre No. 105 den 31 Decbr. 1258. udtrokne uden opsættelse eller forhaling næstkommende 1 Febr. og følgende dage e. 4. Odense, den 23 Dec. 1783.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
AVERTISSEMENS. Paa den Kongelige Danske Skueplads, bliver Onsdagen den 2 Jan, opført til Hoved=Comoedie det lykkelige Skibbrud, et nyt sik. udi 5 Acter af S. T. Hr. Baron Holberg: Til Efter=Comoedie Geert Westphaler eller den meget talende Barbeer. Hvad som bliver opført paa Fredag, skal nærmere ved placater blive bekiendtgiort.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Udi Mad. Tidemans Urtebod i Klædeboerne, er extra Strat Citroner, Lüneborg Negenaugen, Spanske Anschofer, for en billig priis at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Mandagen den 7 Januar. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver udi Viinhandler Sr. Lorenzens huus paa Østergade ved offentl. Auction bortsolgt adskilligt, hvoriblant endeel smukke Sirtzer, Linnet og Skilderier med videre, imod contant betaling ved vahrenes annammelse i sær af ubekiendte til Hof=Etatens Auctions=Forvalter Christian Bagge boende paa hiørnet af Vi gants gade mod volden, hvor Catalogi herover er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
For et Herskab eller anden temmelig stor familie eller cavaliers, ere smukke værelser, stalderum og vogneremise, nu til leye at bekomme, udi Cancellie-Raad Grinvolds forrige, nu Hof-Skoemager Beckens tilhørende Gaard i Pilestrædet, hvilke værelser til førstkommende Paaske flytte tid kand imodtages, og derom nu accorderes med eyeren boende paa samme stæd.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Det Harboiske Enkefrue Klosters Gaard i Kannikestrædet, som nu beboes af Hr. Justitz=Raad Schrøder, bliver til næst forestaaende Paaske tilkjøbs eller til leye at bekomme, hvorom vedkommende vilde addressere sig til Etats-Raad Munck. Gives hermed tilkiende, at den kunstige hest som hidindtil har viist sine kunster udi boden paa Kongens Nye=Torv, er tilkjøbs for 200 Ducater hvor tilligemed følger ald den dertil hørende Videnskab, iblant andet at hesten, naar den herre vil ride derpaa, maae legge sig paa knæ for ham, og naar han sidder paa den, maae giøre sin Compliment naar han vil have det, samt naar han sidder derpaa falde ned og legge sig paa knæ naar han forlanger det. Hesten er smuk og god til en Ridehest, samt dertil ung, saa at ingen herre tør skamme sig derved. Kunsten er over 10000 Rdlr. være for en herre, som er en elskere af heste og af at ride. Men samme videnskab bliver ikkun tvende personer aabenbaret, nemlig herren der kiøber hesten, og en af hans troeste betientere, saasom der skal to til at thresere saadan en hest af hvad Slags endog den er, enten god eller slet, og skal dem alting med denne afrettede Hest leveres, samt beskreven meddeeles. Liebhaberne kand melde sig hos Cortand. Fra Pressen er udkommen Ridderens Terlons Historiske Merk værdigheder, Kongen af Frankrig overgivne, som en Raport omhans Underhandlinger ved det Danske, Svenske og Polske Hoffer fra 1656 til 1661. af Fransk paa Dansk oversat og med adskillige historiske Anmerkninger oplyste af A. S. Dellast. Første Deel Skriftet indeholder iblandt andet en oprigtig og tilforladelig Fortælling om den dobbelte Krig imellem Danmark og Sverrig i hvilken Kiøbenhavn blev befriet fra den farlige Storm som de Svenske løbe til samme Hoved=Stad den 11 Febr. 1658 og hvorfor vi endnu helligholde en aarlig Taksigelses Fest. Man forestiller sig altsaa vort Danske Tungemaal herved at levere noget som kand interessere alle retsindige Patrioter og Elskere af Fædernelandets Historie. Denne 1ste Deel findes til kiøbs for 2 mk. Exemplaret paa Trykpapier hos Oversætteren selv, som boer hos Snedkeren, Sr. Vogt i Kokkegaden og hos Hr. Boghandler Pelt paa Børsen; paa hvilke Stæder og endnu ere at bekomme nogle Exemplarer af det paa Dansk oversatte Brev om Sielens udødelighed beviist af Fornuften.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Kiøbenhavnske Danske Post Tidender. No. 105. den 31 Decembr. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Det giøres herved bekiendt, at Onsdagen førstkommende 10 Januar. 1754, om Formiddagen kl. 11, bliver udi Aalborg hos Sr. Anders Herrebow, til forpagtning paa 6 aar, fra førstkommende 1 May af, ved offentlig auction opraabt, Dronninglunds anling og drift, beliggende udi Wensyssel under bemeldte Aalborg Stift, og samme imod aarlig afgift den høystbydende tilslagen, paa de conditioner, som ved auctionsstædet vorder bekiendtgjort, og ellers forinden kand faaes til eftersyn hos Forvalteren Sr. Christian Friderich Rosen paa Dronninglund. Under Gaardens forpagtning, er henlagt Dronninglunds Sogns Konge- og Kirke Korn og QvægTiender, undtagen Qvæg-Tienden af Strandfierding. Til Gaarden kand aarlig faaes: Rug 120 a 130tdr., Byg 56 dr., Haure, 260 a 270 tdr., aules i ordinaire aaringer 1100 Læs Høe, men naar Høet groer til, da 13 a 14000 Læs og derover. Der kand staldes 150 Stude aarlig, men naar Høevexten er god, da 200 Stk. og desuden, kand ordinair fødes 100 Stk. Fæehøveder, 49 Bester og 150 Faar, hvilket og aldt med endnu meere om Sommeren kand græs Paa samme tild og sted, bliver ligeledes Dronning Gaards an ling og drift, ved offentlig auction til bortforpagtning paa 6 aarfra førstkommende 1 May af, opraabt efter de conditioner, som iligemaade ved auctionsstædet vorder bekiendtgjort, og forinden, hos Forvalter Rosen er at faae Til denne Gaard kand aarlig faaes: Rug 90tdr., Byg 40dr., og Haure 160 tdr., staldes 130 Stude, og fødes 90 andre Fæehøveder, 40 Bester og 100 Faar, som og alt kand græsses om Sommeren, og aules aarlig 7 a 800 Læs Høe, men naar Høet groer til, da over 1000 Læs. Saa er og Gaardens Forpagtning, underlagt Dronninglunds Sogns Konge- og Qvæg Tidende udi Strandfierding. Thi ville de lysthavende behage sig til bemeldte tild og sted at indfinde.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Da Borger og Skipper Peder Nicolay From af Nystæd i Lolland, paa sin hiemreyse i October Maaned sidstafvigte, med Skib, Folk og Gods er forulykket, saa haver Rettens Middel som skifteforvalter, saasnart forulykkelsen blev dem bekiendtgjort, mødt paa stærvboet, efter forbemelte sal. Peder Nicolay From, og foretaget forsegling, og derpaa i følge loven registreret, ved hvilken forretning: den afdødes enke Karen Christensdatter Kock gav tilkiende at hendes sal mand havde endeel sødskende, og deraf vidste hun en broder i Norge, som skal være underofficer, men paa hvad sted han er. eller om han er levende eller død, og sig arvinger efterladt, vidste hun ikke. En søster i Holsteen, som hun ey heller vidste paa hvad sted hun er, eller om hun er levende eller død og sig arvinger efterladt, saa skal og være nogle brødrebørn i Kiøbenhavn, der iblandt en søster, gift med en Kiøbmand i Holbech i Siælland, navnlig Niels Rue, og som denne stærvboe ey taaler ordentlig proclama at bekoste (thi saavidt erfares, vil gielden overgaae indtægten, saa bliver samtlige i live værende eller deres arvinger, sal. Peder Nicolay Froms rette og sande arvinger, 3de gange i de danske aviser indkaldet, at møde eller møde lade paa stærvboet, naar aar og dag som er et aar og 6 uger er expereret, da skiftet vorder foretaget, til samme tid indkaldes stærvboets debi= og creditorer, de første at legitimere deres krav, og de sidste at betale deres gield, da de alle kand vendte at blive behandlet efter Kongl. Lov og Forordninger, samt stærvboets tilstand. Nystæd i Lolland, da Dec. 1753. M. Aagaard, Byefoged sammestæds.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Hos Julins Freichen i Mimmelskaftet bliver til nestkommende Paaskee flyttetid til leye, de Logementer med stalderum til 10 beste og remise til 3 vogne, a. hvilke nu af Deres Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober=Ceremonie-Mester Victor Christian von Plessen beboes.