JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Et Parti Smør og Ost af bedste Qvalitet, helst fra en Herregaard, ønskes tilkjøbs, naar man snarest behager at opgive nøieste Priis i en forseglet Billet, mærket Smør, der aflægges hos Hr. Værtshuusholder P. Lassen ved Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Ved Scheelsminde Feglværk kan nu atter faaes gode heelbrændte og smukt formede Muursteen for billig Priis, ligeledes kan der stadig faaes nybrændt Steenkalk til 4 Mk. 8 s. ved Værket og 5 Mk. pr. Tde. leveret i Aalborg, eller lige saa lang Vei.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Prøver af Pariser- og Wiener-Tapeter forefindes hos Undertegnede, og Ordre deri modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Smukke malede Rouleux haves i forskjellige Størrelser, O. C. Green. Sweitzerost faaes hos 9 C. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Atter er nybrændt Kalk at faae hos Anthon i Sundby af Gudumlunds Fabrik.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
En duelig Stuepige, der kan fremvise gode Anbefalinger, kan faae en god Tieneste til November. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Hos Frederik Wissing, Gravensgade Nr. 111, faaes Skrivebog efter det i London udgivne Smith & Doliers progressive System, udført og forlagt af Bing & Ferslews lithographiske Establissement i Kjøbenhavn, engelsk Skrift i 6 Hefter, dansk Ditto i 4 Hefter, hvert Hefte, bestaaende af 24 Qvartsider a 16 sk. pr. Hefte. Disse Skrivebøger, der, ved at afbenyttes saavel i Skolen som privat, i høi Grad bidrage til at lette Underviisningen, kunne, selv uden nogen Lærers Veiledning, med stor Nytte anvendes ved Øvelser i Skjønskrivning.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
250 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, kunne strax faaes tillaans imod betryggende og legal Sikkerhed. Aalborg, i Overformynderiet, den 6te Juli 1843. Møller. C. W. Obel.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Hos Undertegnede faaes til billige Priser, hvide Piquets-Sengerepper, uldne Sengetepper, couleurte Thee duge, Reise Kofferter af Læder og med Sælskinds-Betræk. J. Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Ægte Lyneborger Salt faaes i Foustager og mindre Dele til nedsatte Priser hos F. W. Siger.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Et Rapsseil eller et andet Seil, som er tjenlig til at tærske Raps paa, ønskes tilkjøbs af Lund paa Postgaarden. Subskription paa et skjønt lithographisk Kunst blad at samtlige 15 danske Konger med historiske Erindringe, og Kaart over Danmark med Chausseerne, forbunden med Præmier, hvoriblandt et Landsted beliggende strax udenfor Kjøbenhavn, af 2000 Rbd. Værdie modtages hos Bogbinder. J. C. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
J Stervboet efter afdøde Huusmand Clemmen Larsen af Hou i Hals Sogn, afholdes en Skiftesamling paa undertegnede Herreders Contoir Løverdagen den 5te August d. A., Kl. 3 Eftermiddag, hvorved der iblandt andet ventes at blive afsagt Kjendelse og Arvingerne efter Afdødes forud afgangne Hustrue, kunne ansees for arveberettigede i Boet og dette derefter om muligt optaget til Repartition og Slutning. Hvilket herved i Henhold til Placaten af 21de April 1824 bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 13de Juli 1843. R. Ostenfeldt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
J Continuation af det til Arvingerne efter afgangne forrige Overformynder og Farver Poul Diderik Søltoft heraf Byen udstedte Proclama, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel Anne Cathrine Lundgaard, hvis seneste bekjendte Opholdsted var Kjøbenhavn, til at melde sig hos Undertegnede for at modtage den hende ved berørte Afdødes Testamente tillagte Arv, der udgjør omtrent 600 Rbd. Hjørring, den 12te Juli 1843. Westerby. Executor testamenti,
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-13
Paa Grund af skeet Overbud for den Aalborg Hospital tilhørende Gaard i Vesterhassing, som afdøde Peder Madsen sidst har havt ifæste, og hvorover blev afholdt Auction den 6te dennes, bliver, ifølge Resolution af Directionen for Hospitalet, bemeldte Gaard med Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb, Avl og Besætning, stillet til ny Auction, som afholdes i selve Gaarden, Tirsdagen den 25de i denne Maaned, Kl. 10 Formiddag. De 2/3 af Kjøbesummen kunne blive indestaaende mod Prioritet i Eiendommen, og Kjøberen kan strax tiltræde Gaarden. Lysthavende indbydes. Kjær og Hvetbo Herreders Comptoir i N. Sundby. den 13de Juli 1843. N. Ostenfeldt. J Hr. Rees Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Stiftorivende Aalborg og Adresse-Avis. Aar 1845. No 139. Fredagen den 14de Juli. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Gudstjeneste. 5te Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i FrueKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. Til Aftensang Hr. Pastor Boesen. – J Søndertranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. – J Nørretranders Kirke Kl. 9 1/2 Hs. H. Hr. Provst Hertel. J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Udlandet. Alle Madrids Oppositionsblade ere ikke udkomne siden den 3die ds. Regenten har ikke kunne indtage San Pedro de Penas. Salamanca har erklæret sig imod Regenten. General Seognes Correspondence, der opsnappedes, beretter, at hans Leir begynder at demoraliseres og at han befrygter, Saragossa vil erklære sig med det Første J Barcelona mener man, at Regenten ikke har nogen anden Udvei, end at aftakke. Den 27de Juni om Aftenen forsamlede Generalerne Seoane og Zurbano og andre Over-Officere sig for at holde Krigsraad. Generalerne skulle ganske lagte have udtalt sig for en Erklæring imod Regenten, fordi hans Sag tager en slem Vending. Derpaa ere de rykkede op med Lerida og have paa Marschen mister meget Mandskab ved Desertion. De Deputerede Prim og Mado, fulgte lige bag efter dem, toge imod Deserteurerne og anvende Alt for at vinde de endnu rolige Stæder for sig. Mange Spaniere udvandre til det nordlige Afrika. Fra 4 forskjellige Puncter er der ankommen Skibe med Personer til Algiers Havn, nemlig fra Malaga, Alicante, Barcelona og Valencia.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Det 10de tydske Armee-Corps skal commanderes af den hannoveranske Generallieutenant Halkett. Den 24de September skal Armeecorpset formeres ved Lüneburg og blive samlet indtil den 8de October incl. Jnfanteriet skal staaer i Leir ved Deutsch-Evern ikke langt fra Lüneburg; Cavalleriet og Artilleriet skulle cantonnere i Byen og Omegn. Maneurerne begynde den 26de September og ende den 6te October. Den 8de October endes Concentreringen med stor Parade.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Homoopathen, Dr. Hahnemann, er død i en Alder af 89 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Helsingborgsposten meddeler en udførlig Beretning om Høitidelighederne den 23de Juni ved Afdækningen af det Monument, som er blevet opreist paa Helsingborgs Skibsbro, til Minde om den nuværende Konges Land stigning der den 20de Octbr. 1810. Adskillige af de høiere civile og militaire Embedsmænd i Skaane vare blevne indbudne til Festen og Deputerede fra Malmo og Landskrona indfandt sig frivilligt, anførte af samme Stæders Borger mestre, flere Danske vare ogsaa tilstede. Efter en Tale at Borgermesteren i Helsingborg skete Afdækningen under Kanonsalut, og sex smaae hvidklædte Piger snoede Krandse om Monumentet, hvorpaa Melodien til Nationalsangen blev spillet. Derefter var der stort Middagstaffel og om Aftenen Bal. Til Lemmerne i Stadens Fattighuus gav Kjøbmand Hallberg et Middagsmaaltid med Viin. Monumentet, som hviler paa en sleben Fod af Granit, er af Jern. Paa den ene Side staaer med gyldne Bogstaver: "Kronprinds Carl Johan, eenstemmigen valgt af det svenske Folk, steeg i Land her den 20de October 1810. Derover er paa Capitælen en fyrstelig Krone af Guld med 2 Laurbærqviste underneden, samt derunder Provindsen Skaanes Vaaben, og paa hver Side et Skjold med en Laurbærkrands af Guld. Paa den anden Side findes øverst en kongelig Krone af Guld med 2 Laurbærqviste underneden, samt Kongens Navnetræk, paa begge Sider omgiven af Skjolde med Laurbærkrandse af Guld. Paa denne Side læses den Jnskription: "Under Kong Carl den 14de Johans Regjering anlagdes Havnen og fuldendtes i 1832. Paa Siderne ere ligeledes Skjolde og yderst paa hver Forside Løvehoveder. Det Hele er omgivet med et smukt Jernstakit.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J det franske Academies Møde den 15de Mai meddeelte Hr. Celeron de Blainville den Efterretning, at der den 7de Marts om Eftermiddagen, var udbrudt en Vulcan i Havet imellem Øerne Marie Galante og Guadeloupe. En mægtig Sølle af fortagtig Vand havde hævet sig til en betydelig Høide, og Havet vidt og bredt omkring været bedækket med Damp. Man har troet, at Guadeloupe, efterat denne Sikkerheds-Ventil var aabnet, vilde være saa temmelig sikkret imod et nyt Jordskjælv. De seneste Beretninger derfra af 16de Mai gjendrive midlertid allerede denne Formodning; thi ifølge samme havde man, paa Grund af nogle stærke Jordstød den 11te f. M., atter maattet standse med Restaureringen af de offentlige Bygninger.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J Liverpool, hvor der fornylig har været en stor Jldebrand, have nederdrægtige Mennesker lagt tændte chemiske Svovlstikker, indsvøbte i Bomuld, ind under de Huller, der ere anbragte i Pakhusenes Døre til Adgang for Katte, og hvis man ikke lykkeligviis havde opdaget det, vilde Byen have været udsat for total Ødelæggelse. Vi mindes fornylig i Journal des Debats at have læst en lignende Nederdrægtighed, idet nogle Tyve om Natten havde bortstiaalet et Stykke af en Jernbane, vi mindes ikke hvor. Det blev opdaget itide, men ellers kunde der være skeet en frygtelig Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
De siden Revolutionen i Aaret 1831 i Bologna og andre Stæder i Romagna garnisonerende Schweitzertropperskulle endnu for Høst afskediges og hjemsendes Deres Antal beløber sig til 4000 Mand, hvis Forpleining kostede ligesaameget som 10,000 Mand af Landets egne Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Man vil paa den senere Tid, navnlig i Frankrig, flere Gange have gjort den bemærkning, at Lynilden er slaaet ned i Bygninger, der have været forsynede med fuldkommen vel vedligeholdte Lynafledere. Hidtil er det ikke lykkedes, paa nogen tilfredsstillende Maade at forklare sig denne sælsomme Afvigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Efter Forlydende skal der nu i Paris udkomme et stort Dagblad baade i det engelske og franske Sprog, under Ledelse af den amerikanske Gesandt i Berlin, Henry Wheaton, den berømte Dr. John Bowring i London og el af Frankrigs meest udmærkede Statsmænd og Philosopher Bladets Tendents skal være at mægle Fred og international Philantropi. Foretagendet grundes paa en Capital af 600,000 Fr., ved Actier paa 1000 Fr. i Amerika, Frankrig og England. Under Ledelse af en vis Dr. Creisnach har der i Frankfurt a. M. dannet sig en jødisk Nysect, der allerede tæller ikke faa Tilhængere. Enhver, som vil indtræde i Samme, maa forpligte sig til ikke længere at holde fast ved nogen jødisk-talmudistisk Ceremoni eller Læresætning, ikke at betragte Omskjærelse, hverken som nogen religiens eller som nogen borgerlig forpligtende Act, og at troe paa, at Messias er kommen med det tydske Fædreland. Denne SeetsTilhængere voxe daglig i Antal.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
paa den birminghamer Jernbane havde man nylig det hidtil uvante Syn, at see et heelt Regiment Cavalleri blive kjørt til London. Rytterne bleve alle siddende paa deres Heste, og hele Toget skal saaledes have taget sig høist besynderligt ud.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J Franken og ved Rhinen stiger Prisen paa Brød, og for Rugbrød betales 6 Rbs. pr. Pd. Jmidlertid træffes alle Foranstaltninger for at forsyne forskjellige Stæder med Kornvarer, og man modarbeider den videre Stigen. Det engelske Admiralitet har nu udstedt den længe ventede befaling, at den tidligere Søofficers-Umform (blaa med hvide Opslag) skal afløse den i de senere Aar indførte (blaa med røde Opslag).¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J Christiania hører man uagtet de lyse Nætter i den senere Tid næsten daglig tale om nye Jndbrudstyverier, saaledes skal der være gjort Jndbrud paa Karenslyst, Consul Fayes, Prof. Sverdrups, Candidat Moes, Hr. Kjøbmand Ziølners Løkker, paa det chemiske Laboratorium og flere Steder. Fædrelander.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Kjøbenhavn, den 11te Juli. Paa Løverdag tiltræder Hs. Maj. Kongen sin Reise over Falster og Lolland til Holsteen, med en Suite af 46 Personer. (Ah. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
"Kbhvnsposten" indeholder en Beretning om den i 1814 i Kbhvn, oprettede Normandsforening", som levede en 14 Dages Tid, men derpaa ifølge den svenske Ministers, GrevTawasts befaling blev hævet. Vi sige "Befaling, thi anderledes kan det ikke kaldes, naar en fremmed Minister tiltager sig en saadan Myndighed i den Stat, ved hvilken han er accreditteret, at forlange et i sin Tendents ganske uskyldigt Selskab hævet, blot fordi det ikke behager ham, Det var ogsaa denne myndige Mand, der forbød den danske Regjering at tage den franske General Lallemand i sin Tjeneste. Denne General blev, som bekjendt, afskaaren fra den franske Armee, og deeltog paa en hæderlig og virksom Maade i det danske Armeecorpses Felttog i Holsteen; siden begav han sig til Kbhvn, og vilde træde i dansk Tjeneste, men man turde ikke antage denne dygtige Officeer. Sørgelige og ydmygende Erindringer!
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
- J Mandags bleve ved Concursen følgende af Hs. M. Kongen udsatte Præmier vundne saaledes: 1) for en Samling af de smukkeste blomstrende Potteplanter tilkjendtes Handelsgartner Kellermann Guldmedaillen; og for den næste derefter Handelsgartner P. Hansen Sølvmedaillen; ligesom og Kunstgartner L. Petersen Sølvmedaillen for en overordentlig udmærket Fuchsia fulgens. De øvrige Præmier tilkjendtes: Gartner Bech ved Rosenborg Have for en Samling af Viindruer, Ferskener, Kirsebær, Jordbær og Ananas; Handelsgartner Hansen for en Samling afskaarne Planter af Landroser med Navne; ligesom og en extra Sølvmedaille til Handelsgartner Batzske for to udmærkede Blomkaalshoveder.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
J Søndags var der en mageløs Færsel til Dyrehaven; paa Strandveien foer 4 Rækker Vogne forbi hverandre, og Støvet stod saa tykt omkring paa den uvandede Deel af Strandveien, at det næsten var livsfarligt at befare den. Ogsaa tilsøes befordredes en saa talløs Mængde Mennesker, at det neppe var muligt i Dyrehaven at faae noget at leve af. Wandsbecker Jntelligenzblatt, der hidtil hæderlig har hævdet sin Plads ved Siden af Kieler Correspondenzblatt i Kampen for den nyholstenske Jnteresse mod Schleswigholsteinernes antidanske Fanatisme og statsopløsende Stræben, ja som maaskee har været redigeret endnu bedre, med mere Aand og større Conseqvents, end det nævnte Blad. – har, tvunget af Forholdene maattet formindske sit Format, ophøre med at levere større ledende Artikler, og for Fremtiden indskrænke sig til at meddele Nyheder, ja selv, at levere disse under snevrere Grændser og i en formellere Tone. Hvad det er for Forhold. - siger Fædrelandet – der har tvunget vor gode Medstrider til saaledes at lemlæste sig selv, derom kan der visselig ingen Tvivl være." Det er upaatvivlelig det schleswigholsteinske Bureaukratie, hvis fordærvelige Magt her spores, thi det spiller nok liberalt mod den danske Presse og den danske Regjering, men det bruger kun sin halvt tillistede og halvt tiltvungne Myndighed til at undertrykke enhver folkelig Stræben, enhver frimodig Yttring indenfor det hellige Schleswigholsteins Grændser. Dette er det vistnok, som Wandsbeckerens djærve Opposition mod de nordalbingiske Sympathier og Principer har mishaget, og som derfor har brugt sin Censurmagt til at tage Braaden fra den; mulig har det her ogsaa været inspireret af det hamborger Penge-Oligatchi, der i sin ved Skjæbnens Jroni benævnte Fristat tyraniserer Pressen trods nogen Souverain og hvem naturligviis en saa frittalende Nabo har maattet (Fædrel.) være en Brand i Næsen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Om den danske Kirke i Flensborg hedder det blandt Andet i et Udtog af et Brev i Fædrelandet. Hvilken Dansk har bivaanet en Gudstjeneste i denne Kirke, og ikke følt sin Nationalitet dybt saaret, Skjøndt den 64 Fod lange og 32 Fod brede Kirke er meget solid bygget, og ved en ingenlunde betydelig Bekostning kunde oppudses og blive et særdeles smukt Guds Huus, saa seer den dog nu ikke blot forfalden, men endog uanstændig ud. De virkelig smukke og grundfaste Hvælvinger staae nu i over 20 Aar uden at være oppudsede; alle Stolene ere meer eller mindre forfaldne og nogle halvt nedrevne, saa Stumperne ligge i Baggrunden af Kirken; Gulvet er ujævnt, og paa sine Stedet aldeles opbrudt, saa at man vader i Gruus, og blandt Stolestumper, Muurbrokker og alskens Ureenlighed endog kan finde Menneskeknokter liggende. Faaer man ogsaa Leilighed til at besee den til Kirken hørende Præstebolig, da mærket man ligeledes her den samme, af Jntet standsede Ødelæggelsens Aand. For nogle Aar siden androg Klosterforstanderne (thi siden 1551 tilhører Bygningen det i Flensborg værende Kloster eller Hospital) hos Regjeringen om, at den danske Kirke maatte nedlægges og sælges, og Gudstjenesteen for Fremtiden holdes i Klosterbygningen. Andragendet understottedes af Magistraten, men det geistlige Collegium, hvis Betænkning Regjeringen afæskede, stemte for, at den danske Kirke burde bibeholdes, og dermed staaer Spørgsmaalet endnu hen, uden Svar fra høiere Steder, og giver saaledes en beqvem Anledning til, bestandig at udsætte den hver Dag for mere synlig Trang til Reparation.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Fra Slesvig skrives: Bønderne (?) i det nærliggende 14de Landvalgdistrict have besluttet, at lade afdøde U. J. Lorensens Been høitidelig hjemføre fra Genfersøens Bredder i Schweitz, eller, hvis dette møder for store Hindringer, da at reise et Monument paa hans Grav i hiint fjerne Landet Monument, svarende til den Taknemmelighed for den Hedengangne, som man er opfyldt af. Udgifterne skulle dækkes ved en schleswig-holsteinsk Landsubskription. (Danv.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Arbeidet paa den altonarkieler Chaussee gaaer nu rask fra Haanden. Jfølge "Merkuren" var ved Juni Maaneds Slutning over Halvdelen af Jordarbeidet, eller 7 Miil og 18 1/2 Favne, tilligemed 46 Broer og Steenkister allerede færdige, og efter den hidtil gjorte Erfaring var der Udsigt til at Bekostningen i det Hele taget vilde blive under Overslaget. "Ibeh. Wochenbl. advarer meget imod at kjøbe et af det geographiske Jnstitut i Weimar iaar udgivet, af Weiland tegnet, Kort over Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Da dette Kaart er udgaaet fra en over hele Europa anseet geographisk Anstalt, og tegnet af en af de berømteste Korttegnere, maa denne Advarsel forekomme En noget ubegribelig; men Hemmeligheden stikker i, at Titelen lyder: "Die Königlich danischen Herzogthumer Schleswig, Holstein und Lauenburg."(Loll-Falst. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Fra Kjerbye, i Asperup Sogn i Fyen hedder det i Hv. Av.: Hver Torsdag indfinder sig her en Bondedreng, efter Sigende hjemmehørende ved Assenskanten, som ved overtroiske Midlers Anvendelse f. Ex. Korsets Betegnelse, Gidning med hellig Jord Kirkegaardsjord) ofve paatager sig at helbrede lægelige og ulægelige Spadomme. Sidste Torsdag var her vistnok langt over hundrede Patienter samlede, for at consulere denne Mirakkeldreng, og disse, i Forening med deres Ledsagere, afgav et høist usædvanligt Skue. Det var ikke uden Jnteresse at betragte den Spænding af Haab og Frygt, som malede sig paa disse Menneskers Aasyn, da henover Middag den uanseelige Torsdagsdoctor kom kjørende ned ad Gaden. Alle ilede nu til Stedet, hvor han tog ind, nogle Syge bares, andre ledtes og enkelte, som havde Slagtilfælde, bleve overvældede af disse midt paa Gaden, hvor de laae og vaandede sig i de skrækkeligste Convulsioner. Men hvad der meest maatte forbause, var den øiensynlige Tillid, som denne for alle indvortes og udvortes Criterier blottede Læge allerede har opnaaet blandt sit Publicum. Det var nemlig Tilfældet, at han blandt de Syge erklærede enkelte for incurable, og det er vist, at en Dødsdom fra Høiesteret ikke kan virke mere sønderknusende paa den Domfældte, end denne Erklæring af Hermesteren virkede paa de Ulykkelige, som nu under Graad og Beklage forlode det Sted, de fulde af Haab og Tillid havde betraadt. Drengens Evne til at gjøre Undergierninger hidrører efter hans egen Fortælling derfra, at han er sine Forældres syvende Søn, født paa den syvende Dag i den syvende Maaned ofv., og Rigtigheden af denne Legende drog ingen af det talrige Publicum i Tvivl.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
En Pige i Nyborg fik for kort Tid siden en holden Finger, og for at faae denne cureret henvendte hun sig til sin Madmoder. Denne, som just af en Veninde havde erfaret et probat Middel mod slig Daarlighed, men er rigtig kunde erindre sig det, raadede Pigen at henvende sig til hendes Veninde, som hun navngav hende, for at faae nærmere Underretning, hvilket Raad Pigen ogsaa fulgte. Denne var meget beredvillig hertil, men sagde dog, at hun vilde faae bedst Underretning hos en gammel Kone nede i Byen, som hun nævnte hende, af hvem hun havde erfaret Middelet. Pigen takkede for Efterretningen og begav sig til den omtalte Kone, af hvem hun ogsaa uden mindste Betaling erholdt en fuldstændig Underretning og Anviisning paa Noget fra Apotheket, og som ogsaa efter nogle Dages Forløb yttrede sin velgjørende Kraft. - Ovennævnte simple Historie fik Doctor L., tilfældigviis at høre, og hvad tænker vel Læseren han gjorde? Jkke mindre end anklagede dem alle tre, baade Konen, hos hvem Pigen tjente, og hendes Veninde, samt den gamle Kone, for – man tænke sig - Qvaksalvere! De maatte nu møde i Retten, men bleve naturligviis frikiendte, og - hvad der var det bedste af det – Doctoren idømtes Sagens Omkostninger. Da nu den samme Doctor ved denne Leilighed fik en dygtig lang Næse og han forresten i sig selv er dygtig lang, saa kan man nu ret have Aarsag til at kalde ham for – Doctor langt (Hv. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Jfølge kgl. Resolution bortfaldet fremtidig Aftensangstenesten i Frue Kirke i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Hr. Pastor H. Fønss i Aarhuus agter i nogle Maaneder at be de Bibellæsning i Fruesogns Borgerskoles Locale hver Onsdag, Kl. 7–8 Eftermidd. Johannis Evangelium vil blive oplæst og forklaret. Adgang staaer Alle aaben.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Et Tordenveir, som i Torsdags, trak over Ringkjøbing egnen skal paa Klitten have været meget haardt. Lynilden, dræbte saaledes i Klegod 2 Faar, som stode tøirede tæt ved hinanden, og fandtes næste Morgen liggende med alle 4 Been ind under dem. Ret mærkelig er det, at deres 2 Lam, som vare samme Sted, levede og fandtes liggende ved de døde Faar. (Ringk. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Copulerede. J Ringkjøbing d. 14de Juni, Slagter J. Christensen og Jfr. A. M. Elkjer. D 16de Uhrmager Chr. Høi og Jfr. J. M. Jensen. D. 17de: lædevæver Jean Jacob Lefevre og Jfr. Sophie Marie Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-07-14
Handels- og Skibsefterretninger. Havnearbeidet i Bogense er nu efter tvende Sommeres rastløse Arbeide, under Overtilsyn af den duelige Havne-Assistent Petersen, fremrykket saavidt, at man snart venter at see dette meget betydelige Arbeide aldeles fuldført. Hvad der saameget kommer dette saa betydelige Havneanlæg tilgode, og som vistnok kun sjeldent forefindes ved slige Foretagender, er den ypperlige Grund, som hele den lange Strækning af ca. 900 Alen Havn afgiver, der heelt igjennem under Landgravningen er foregaaet saa at sige aldeles igjennem en Leerbanke i Havets Bund, og af saa fast Bonitet, at den efter Naturens Orden aldrig kan skydes efter. Man er nu færd med at grave Bassinet, hvor den samme gode Grund heelt igjennem viser sig. Med dette Arbeides Fuldførelse, der forventes i dette Efteraar, vil Bogense faae en tryg og beskyttende Havn i den anførte Strækning for Fartøier til 8 a 9 Fods Dybgaaende. Som Vinterhavn betragtet, vil denne Havn formedelst sin gode aabne Beliggenhed vistnok være at anbefale for fremmede Skibe. (Hemp. Av.)J Løverdags Formiddag løb i Horsens en af Skibsbygmester Kjellerup for egen Regning bygget Jagt paa over 900 Tønder af Stabelen og fik Navnet "Anne Elisabeth.