JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
Blandede Efterretninger. Da en ny Bye=Broe i Trondhjem efter Borgerskabets Ønske opføres over Nidelven, saa har Hs. Majestæt, med Hensyn til Stedet, hvor Broen beqvemmest kan anlægges, under 20 Marts resolveret, at Broens Landkar maa anbringes ved Bysiden paa Fæstningens Grund, og at Byen maa lade planere en Kjørevei i en Strækning af 190 Alen fra Porten ovenfor Brovagten, hvor Kjøbmandsgaden og Østergade støde sammen, hen til Brostedet, imod at Byen paa egen Bekostning nedriver Vagthuset ved den gamle Broe, og igjen opfører det ved den nye, og indhegner Roflottillens Locale med en Palisadering, samt endelig, at, saafremt det i Anledning af det nye Broanlæg skulde ansees fornødent at flytte ConsumsionsContoret, bør Saadant skee paa Byens Bekostning uden Byrde for Statscassen. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
Den norske Rigsbanke har til Commissionen for Rigsbank=Repræsentativernes Eftersyn og Tilintetgjørelse overleveret for April Maaned en Sum af Rbdlr. 321,217 N. V., hvilken Sum, i Overeenstemmelse med 14de §. i Loven angaaende Pengevæsenet af 14de Juni 1816, ved offentlig Opbrænding er tilintetgjort d. 30te April, inden Aggershuus Fæstning, paa Pladsen udenfor den Port, som vender til Slotsbryggen. (S. Bl.)J Christiania er udkommen: bemærkninger over Skriftet: En sandfærdig Beretning om Danmark politiske Forbrydelser mod Kongeriget Norge fra 955 til 1814, en historisk Skiffe af C. M. Falsen, Amtmand over nordre Bergenhuus. 126 Sider 8vo. Forfatteren giør strax paa første Side følgende Erklæring: J Nationalbladet har man engang, for omtrent et Aar siden, anført mig blandt de danskfødte Embedsmænd, og jeg fandt det den Gang ikke nødvendigt at modsige, Beretningen, fordi jeg var og fremdeles er afden Formening, at det er en Mands Handlemaade, ikke hans Fødested, der bestemmer hans Værd. Nu derimod, da jeg træder op som Nordmand, anseer jeg det nødvendigt at tillægge, at jeg er født i Opslo, hvilket jeg med Præsteattest kan bevise. – Forfatteren gjennemgaaer med megen Sagkundskab og Sandhedskierlighed det hele Skrift, og viser det Falske, Ugrundede og Uretfærdige i hiint Nidskrift, og ender blandt andet med, at Sagen forekommer ham saa national, "at Forfatteren endog burde opgives, at han kunde vorde stemplet med fortjent Foragt. - Anmeld, begriber ikke, hvorledes et Skrift, som det om Danmarks Forbrydelser, har kunnet gjort saa megen Opsigt og sætte saa mange Penne i Bevægelse i Norge. Allerede Titelbladet, som taler om politiske Forbrydelser fra 956 (da det sikkerligen har været meget slet bevendt med Politiken, indtil 1814, altsaa henved 8 Aarhundreder, indeholder en saadan Qvintessence af Latterlighed og Flauhed, at Bogen snarere tjener til at vække Latter end Harme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
Om den franske Revolution er kommen ovenfra eller nedenfra, har længe været et Stridspunct, blandt Skribenterne. Endnu nyligen er dette igjen blevet bragt paa Bane i det engelske Parlament. Saaledes paastod Marquis af Buckingham: at den franske Revolution fandt først sin Næring blandt de laveste Folkeclasser; at Erfaringen har lært at de Jndtryk, Revolutionen har efterladt i alle Gemytter, ikke ere at udrydde, og at dens Grundsætninger udbredte sig som et Ukrud over hele Europa og søge overalt en Jordbund. Rigtig nok fandt Misbrug Sted i dette ulykkelige Land, men man lærte Pøbelen at holde lange Taler derover, at skraale over det Afskyelige deri og fordre Forbedringer. Vel er Engellands Forfatning bedre en Frankrigs i Begyndelsen af Revolutionen, men enhver, der har lagt Mærke til Landets Tilstand i de sidste 6 Maaneder, vil forfærdes over de Forsøg, der gjordes, for at opflamme Folkeraseriet ved det overdrevne Malerie af offentlig Nød. Hvilken Misbrug er der ikke dreven med een af de brittiske Undersaatters skjønneste Rettigheder, at indgive Bønskrifter, hvorved man paa det groveste fornærmede Parlamentet? Grev Darnley og Hert. af Susser gjendreve denne Mening. Grunden til Revolutionen, sagde den sidste, ligger i Krænkelsen af Folkets hellige Rettigheder. Er Raseriet da eengang udbrudt, saa benytter sig Egennytten af dette skrækkelige Vaa hen, for at opreise sig en Trone paa Ruinerne af den omstyrtede Statsbygning. Retviis, Fremfærd, retvise Regenter holde hvert Folk i Tømme. De skylde sig det selv, ikke at paalægge Folket for meget, at søge at afhielpe dets Besværinger og ikke at skiule Alting bag Stathemmelighedens Slør. Følge Ministerne Besparelsens Løbebane, gjøre de virkeligen nyttige Jndskrænkninger, saa afhielpes derved de Misfornøiedes Skrig mere end ved strænge Love. Hert. af Susser forsikkrede, at de bedste Skribenter ikke ere af den Mening, at den franske Revolution er opstaaet blandt de lavere Folkerlasser. Personer af høiere Rang, især en bekiendt Prinds af Blod, udmærkede sig fortrinligen ved denne Leilighed. J de lavere Folkeclasser opstod tvertimod Contrarevolutionen, og den i samme herskende Aand har gjort det mueligt for de forbundne Magter, at bevirke Anarchiets Omstyrtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
J Feldttogene 1813, 14, 15 have 2 til 3000 preussiske Krigere faaet en Øienbetændelse, hvoraf over 500 ere blevne aldeles blinde. Til Bedste for samme er der indsamlet 20,000 Rd., og der er nu paa Bane, at oprette 4 KrigsblindeJnstituter i Berlin, Breslau, Marienwerder og Kønigsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
J Demans nyligen udkomne statistiske Fremstilling af det preussiske Monarkie anslaaes dets nuværende Fladeindhold til 4983 Qvadratmile med 9,822,000 Sjele (foruden Krigshæren). Ved Erstatningsunderhandlingerne i Wien skal den preussiske Stats Befolkning være anslaaet til 9,400,000 Siele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
Efter en Beretning fra den franske Generalconsul Corances i Haleb, har man opdaget under Ruinerne af det gamle Laodicea, i Lille-Asien, en Triumphbue, og en Søilegang under en ny Bygning; man har ogsaa fundet en smuk MarmorGruppe: en Mand, der fører en lænket Løve. Paschaen lod Stedet imidlertid strax tilkaste igjen og vil ikke tilstede nogen Eftergravning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. OIO--- Fjortende Aargang. No. 37. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Solin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Mai 1817. Vaaren og Freden. Deld os, Den Gamle med riimfrosne Lokker, Vinteren, flyer. Vaaren, bekrandset med himmelblaa Klokker, Livet fornyer. Kampen var haard, men den Freden mon bringe; Seiren skal klinge, Løftet paa Tonernes mægtige Vinge Høit mod de purpurne Skyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Hvad er det for en Madame, der tripper saa let op ad den midterste Trappe? Det er en Ægtekone, der i syv Aar har levet i uægte Ægteskab med sin Mand, som hun nu vil skilles fra; hun har en liden Dreng ved Haanden, som hun paa ingen Betingelse vil give fra sig; men beholde, som det sidste Erindringstegn paa et ulykkeligt Ægteskab. Hvad er det for en Stimlen hist? Det er Ole Vovehals, som efter en kort Excursion fra Tugthuset, nu endeligen efter i fire Dage at have besøgt Venner og Frænder, er kommen tilbage fra sin Vandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Her komme to moderne Tjenestepiger, klædte i fiin Sirtz, med Kniplingskapper paa Hovedet og Papillotter i Haaret. De have anklaget deres Madmoder, som ikke vilde taale at de skulle gaae hver Dag paa Dansebod, og de fordre nu Satis Hist gaaer en faction og et Halvaars Løn. Mand meget gravitetisk op ad Trappen; hans nedhøiede Hoved og furede Pande, røber dyb Eftertanke, og næsten skulde man troe, det er en Archimedes, der tilraaber sin Morder, forstyr mig ikke min Cirkel. Men ingenlunde! Det er en Person, der er født med det gallske Stridsorgan(Rauforgan, og om hvem man med Rette kan sige, hans Haand er mod Alle. Jstedet for at alle andre Mennesker anvende Alt for at undgaae Processer, gjør han Alt for at faae dem. Det er Chicanens udtrykte billede, som ved Lovtrækkerie troer at kunne spille Gjæk med sine Medborgere. - Denne snigende Figur, der lig en Slange, lister sig hist ind af Porten, er, naar ikke alle Tegn bedrage, - sub 104 en Tyvshæler. Han har allerede hjemme overveiet hvad han skal sige, og som en klog General Planen færdig, uagtet han ogsaa er beredt til, efter Omstændighederne at forandre den paa Valpladsen, naar det gjøres fornødent. Den store Bygning, der ved en Buegang hænger sammen med Domhuset, har Overskriften: Til almeen Sikkerhed. Et Arresthuus, det være nok saa smagfuldt bygget og nok saa beqvemt indrettet, maa altid opvække sørgelige Følelser hos os. Til Frihed blev Alt, som kun aander, skabt, og neppe har Livet udviklet sig i den mindste Livsspire, førend det med Liv begavede Væsen stræber efter Frihed. Saaledes bryder Embryonet med Magt sit Fængsel, i det Øieblik det føler sin Tilværelse. Frihed er den evige Gjenlyd i Naturen, den Kraft, der sprænger alle Lænker, det Gode, som Midet og Løven hige efter. Men denne himmelske Frihed fandt sin Grændse i denne Bygning, og maatte finde den for den almeene Sikkerheds Skyld. Dersom den mindste Spurv, som flyver uden for dens Jernstænger, kunde tale, vilde den, stolt af sin Frihed, udraabe: hvor møisommelig jeg end maa søge min Føde, hvor ringe en Skabning, jeg end er, er jeg dog fri Men hvor skrækkeligt det Jndtryk end er, som Frihedens Tab maa gjøre paa det frie Menneske, saa kan det dog ikke andet end glæde os, at en mild Lovgivningsaand saa meget som mueligt ved Menneskekjerlighed har søgt at døde paa hiint Tab. Naar man sammenligner Stadens nærværende civile Arresthuus med den gamle Slutterie bygning, saa er det ligesom man saae det syttende Aarhundrede ved Siden af det nittende. Forsvundne ere de skumle Huller, man den Gang kaldte Fængsler, og den groveste Forbryder kan nu, saalænge han ikke er dømt eller har udstaaet sin Straf, indaande reen Luft, og det er kun hans Person, man har villet forsikkre sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Vi have hidtil betragtet Statens aandige Apothek, hvor det findes og tillaves Lægemidler mod alle Slags Svagheder i Staten. Vende vi os til en anden Side, saa finde vi et virkeligt Æskulap=Tempel, lige ved Siden af Themiss, endskjønt ikke denne Gud her, som fordum paa Øen Parus, har en Statue af Guld og Elphenbeen. Dette er den alvorlige Side af Torvet, men gaae vi til den anden, saa støde vi paa et Vederqvægelsestempel, et Sted, hvor man igjen kan samle nye Kræfter, det er med andre Ord, en Restauration, hvor alle Livsaander kunne restaureres, hvor Unge og Gamle, Lærde og Ulærde, Fornemme og Ringe kunne hente Olie for den halv udslukte Livslampe, og bringe dens taagede Vegge tilat brænde lyst og klart. J Middelpunktet af disse Templer finder man, ligesom i det gamle Rom, et herligt Piscina eller Favissa, hvor otte Delphiner med aabent Gab synes at forkomme af Tørst, som de kun et Par Gange om Aaret, naar Hanen opskrues, see sig istand til at lædske. Vil man have billedet af et Forum, romanum ganske fuldstændigt, saa tænke man sig Valbykonerne med Høns og Kyllinger, Bønder med hele Læs Fedevarer, de mange Høkere og Piger og Madmødre, der komme her for at gjøre Jndkjøb, som det fra alle Rigets Kanter forsamlede romerske Folk, der offver Jordens og Aarets Grøde paa Gudernes Alter. Ved i seenere Tider at have bereist en Deel af de danske Provindser, har ikke sjeldent det Ønske maattet opstaae hos mig, at man i disse, i Almindelighed lavtliggende Lande, maatte henvende sin Opmærksomhed paa Hovedvandløbenes hensigtsmæssige Oprensning, hvorved store, tildeels ganske unyttede Landstrækninger kunde komme til en eller anden Nytte, og hvorved det gjordes den virksomme, og nu saa kjendeligen oplyste Landmand mueligt, at anvende de mindre Forbedringer i disse Egne, som Hoved-Canalernes eller Aaernes Tilstopning, for liden Brede og Dydde, nu gjør umuelige. Dette er Tilfældet i Sjælland, Fyen, Jylland og meest i Lolland og Falster. For faa Uger siden passered, jeg netop disse 2de sidstmeldte Provindser, og havde, ved at reise fra Naskov til Rødbye, Nyested og Nyekjøbing, fuldelig Aarsag, at ønske disse, i mange Henseender velsignede, og yderst frugtbare Egne, en hensigtsmæssig og paa rigtige Data grundet Vande afledning, hvis Mængde for Tiden gjør Agerbruget uberegnelig Skade, og vil efter min Jndsigt volde Veiforbedringerne uovervindelige Hindringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
J en Samtale med en af mine HandelsVenner i Nykjøbing, for hvem jeg tilfældigviis yttrede mig, hiin Sag angaaende, blev jeg til ikke liden Glæde underrettet om, at Provindsens høitagtede, utrætteligen virksomme Stiftamtmand just nu skal have gjort Begyndelsen med, ved en øvet Officier, at lade opmaale og afveie alle vigtige Vandløb paa Falster, for derefter, under lignende Bestyrelse, at lade disse udgrave og forstørre, saaledes, som det, efter hiins Forslag og nedsatte Commissioners Overveielse, findes nødvendigt. Hele Arbeidet bliver udført af dem, som have Nytten deraf, og i et Forhold som Commissionerne bestemme. Pengebekostningen skal være høist ubetydelig, og Arbeidet saaledes fordeelt, at det snart og uden synderlig Byrde kan fuldføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Fordelen af disse Foranstaltninger maa ligge temmelig nær for Øiet, da endogsaa flere Bønder, med hvem jeg paa min Reise igjennem Falster, har talt om hine Arbeider, syntes aldeles tilfreds med, hvad der i denne Hensigt var paabudet, som nok ellers ikke altid er Tilfældet med det Nye det have nok saa god en Hensigt og Følge. Udfaldet af dette Arbeide kan ingenlunde blive tvivlsomt, og Herr Stiftamtmandens kraftfulde Virksomhed vil vist ikke mindre vise sig i Udførelsen af denne velgjørende Plan, end den allerede i saamange Henseender har udmærket sig, og hvorom de senere Aars Veiarbeide afgiver et fremlysende Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Da Stiftamtmand v. Jessen vist er den første høiere Overøvrighedsperson, som paa denne planmæssige Maade, har paa denne Gjenstand, i dens hele Omfang, anvendt særdeles Opmærksomhed, var det saare ønskeligt, og upaatvivleligen til almeen Nytte, som og et følgeværdigt Exempel for andre, om Han, eller andre Vedkommende, som nøie kjende den Plan, hvorefter man er gaaet frem ved Arbeidets Udførelse, og som er lagt til den fremtidige Vedligeholdelse, vilde sørge for at lade denne Sag komme til almeen Kundskab. Det synes imidlertid saare ønskeligt, at hiint Slags Arbeider gik forud for Veiforbedringerne, da disse ikke blot maatte lettes ved gode Vandafledninger, men gjøres mere varige, og altsaa blive mindre bekostelige at vedligeholde. Jordbrugeren maa, ved hensigtsmæssige Vandsafledninger, temmelig snart høste Fordelen deraf, og burde de altsaa af mere end een Aarsag, ønskes at gaae forud for Veiarbeidet, som, naar dette først er begyndt i et Amt, levner Bonden mindre Tid og Kraft til at udføre de meget ønskelige Udgravninger. Vedkommende høie Collegium, under hvilket denne Deel af Bestyrelsen sorterer, og som i sin Tid, under Anførsel af den i Dannemark Aarbøger udødelige C. Reventlow, har sat, sig et uforgjængeligt Hædersminde i hver dansk Landboes Hjerte, vil ikke, under en ei mindre kraftfuld Anførsel, lade en Sag af saamegen Vigtighed, for flere store Egne, være sig ligegyldig. Aalborg, den 20 April 1817. N. Christophersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Som et Slags Selvtak til Herr Grison fra den anonyme Jndsender i No. 36 af Kjøbenhavns Skilderie, anvendes endnu nogle Øieblikke paa noget Mere i Anledning af hiin Opgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Uagtet det sidst er bleven godtgjort af Jndsenderen, at saafremt der af 100 Numere udtrækkes 6, da Betalingsgangene maa være mindre, end naar af 9 udtrækkes 5 Numere; saa indrømmes dog herved, at Herr Grison har truffen det bestemte Udtræks Betalingsgange, a 78, saa nøie, – paa Brok nær, - som det træffes kunde. Nuspørges: Hvoraf kommer det da, naar alle de andre Gevinstmaader bør betales med Mindre, at alligevel det bestemte Udtræk betales med flere Gange, - Svar: Alle de andre Gevinstmaader rette sig efter en dobbelt Beregning, nemlig: naar af 90 Numere udtrækkes 5, og betales med 16 - 270 – 6300 – 60,000 Gange; hvormeget bør da betales naar af 100 Numere udtrækkes 6 – hvilket i mit Sidste tydelig er anført. Men nu er denne dobbelte Regning ei anvendelig paa det bestemte Udtræk. Hvad enten der af 90 Numere udtrækkes 2 - 3 eller alle 90 i een Trækning, er Forholdet stedse uforandret det samme for det bestemte Udtræk. Naar jeg har bestemt første Udtræk 90 Gange, nemlig enten No. 1, 2, 3, o. s. v., saa maa det jo træffe paa eet af dem, hvad enten der udtrækkes 2, eller alle 90 Numere. Da altsaa i ethvert Tilfælde, naar man vil være sikker paa at vinde 70, maa besættes hverken mere eller mindre end 90 Tal, saa bortfalder her Forskjellen af Udtrækantal reent, og kommer det blot an paa hele Lottoriets Numer antal; thi den simple Regula de Tri er her nok, der siger, naar 90 giver 70, da giver 100. 777, altsaa paa det Nærmeste 78 Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
(Jndsendt.) Forestillingen den 6te Maj, Epigrammet, hvorved Theaterdirectionen erhvervede sig Publikums Tak, for at have skjænket det en længe savnet Nydelse, et med Flid, Tænksomhed og Kunst udført Skuespil, frembød et for Velyndere af Kunst og Talent overordentligt Særsyn. Det har sikkent overrasket Alle at see Tenorsangeren, Hr. Rosenkilde, anført paa Plakaterne som Hippeldantz; thi hvad der nu i lang Tid ikke har været Tilfældet, var det i Aftes, fuldt Huus. Det var lystigt at lægge Mærke til Publikums Yttringer over det Særsyn, det ventede paa. Med sand Forundring, hørte Anm. næsten alle at være enige i, at dette Foretagende aldrig vilde lykkes Hr. Rosenkilde; thi Man skulde, synes mig, ingen Dom fælde over en Skuespillers Talent, førend han har havt Leilighed til at vise, om han har Noget, og Hr. No. Held i denne Henseende var hidtil tyndt. Vi kjendte ham som en herlig Sanger, lidet eller intet som Skuespiller. Burde Man da være forud indtaget mod en Begynder i Kunsten, der i Grunden - men det er dog ikke lidet – kun gav os Leilighed til at beundre en udmærket Syngestemme, Burde Man ikke mere have betragtet dette Storforsøg paa at bane sig en Vei i Kunst riget, med Velvillie og bifald, Men Publikum var den Aften imod Sædvane streng. Den tredie Scene kom og Hr. R. traadte frem som det personificerede Vellevnet, yderst sandt truffen, paa Scenen. Han røbede Mistillid til egen Kraft og Talent. Enhver kunde umiskjendeligt bemærke, at Evnen var der, men Modet skulde først arbeide sig frem. Første Scene gik uden Feil, men uden at more meget, og Publicum, der saa ofte har ødslet sine bifalds-Yttringer i svære Mængde paa sand Maadelighed - som det hedder, for at opmuntre - iagttog ved denne Scenes Ende en Stilhed, som vilde have knust Enhver, der trængte til bifalds-Yttringer. Hr. R. forstod at fortjene dem. J anden Act, 1ste Scene, kom han atter ind og frapperede yderst overraskende ved en Sikkerhed, komisk Kraft og et eiendommeligt Lune, som strax henrev det hele Publicum, og fra dette Øjeblik af fængslede dets Jnteresse vedvarende Stykket igjennem. Der ere mange Ting at sige til Roes for dette vovelige, vel udførte Foretagende. Hr. R. vedligeholdt den antagne Maade at sige Rollen paa, fortreffeligt. Han steg i komisk Kraft, men oversteg ikke Grændsen, for dens Yttring. Han nedlod sig ikke til at gjøre sine Bortgange stærkere for at faae Klap. Der er mange gode Egenskaber kommen for Dagen hos denne Skuespiller, og vi kunne i ham betragte en reen Gevinst for Theatret. Men han tillade os nu, at bemærke nogle smaae Feil, som - dog nei - vi ville give ham et Beviis paa vor Agtelse, i det vi overlade det til ham selv at opdage dem: at rette dem, vil være ham let. Nu ønske vi os, og det hele Publikum, som omsider beredvilligt erkiendte den Fornøielse, Hr. R. skjænkede det, at denne unge Kunstner, thi han har nu hævdet sig dette Navn, maa ret flittigt blive brugt og bragt til den Høide, hans udmærkede komiske Talent tyder hen paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Indenlandske Efterretninger. J Torsdags var et Partie af 476 hele og 65 halve Fade Risengryn til Auction, men da intet høiere Bud skeete end 50 Rbdlr. for hver 100 Pd., saa blev intet af samme solgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Af Vexler, som komme fra Norge, sees, at samme nu stemples. Stemplet, f. Ex. paa een indtil 200 Specier lydende Vexel, er den norske Løve, og ved Siden af denne læses 12 s. Spec. Den Holsten lauenborgske Criminalret har under 14de Marts d. A. dømt fra Livet AnneMarie Hacker og hendes Stedmoder Sophie Hacker til Tugthuusarbeide paa Livstid for begaaet Mordbrand; det nærmere om Sagen leveres her. Den 19de Jan. 1816, om Aftenen afbrændte alle Bygningerne paa Gaardmand Hackers i Bargfeld, under Rendsborg Amt, beliggende Gaard, hvilken Aften det blæste saa stærkt, at hele Landsbyen vilde have løbet Fare, dersom Vinden havde baaret paa samme. Hele Familien var fraværende, paa den ældste Datter, Anne Marie nær, der Dagen efter tilstod for adskillige af Byens Jndvaanere, at hun havde paasat Jlden efter befaling af hendes Stedmoder Sophie Hacker, der dengang opholdte sig i Rendsborg. Begge bleve derefter arresterede, og da Georg Friederich Hacker senere ved adskillige Omstændigheder var blevet graveret, blev har og belagt med Arrest. - Under Foregivende af, at han vilde søge et Laan i Meklenborg, reiste han den 15de Januar, syg og indpakket i Sengeklæder, med det eneste Kiøretøi, han eiede, og sine yngste Sønner, bort, og lod Konen og den ældste Datter blive allene hiemme. Strax efter Afreisen opstod det Rygte i Byen, at der snart vilde blive Jldløs, hvilket end mere udbredtes, da Konen d. 16de solgte Høe og Kreature, lod Sager bringe ud af Huset, og Dagen efter reiste til Rendsborg, angiventlig, for at lade sig sye en Frakke. Den 19de hyrede hun der en Slæde til Hjemreisen, dog kun for den halve Vei, men da hun underveis forgiæves spurgte om Nyt fra Bargfeld, kjørte hun hjem, dog uden at træde af i sit eget Huus, gik en kort Tid ind til Sted datteren, og reiste, under et usandsynligt Foregivende, 2 Timer efter igjen til Rendsborg. Kudsken, der kjørte hende, saae hverken Møbler, Sengeklæder eller Avlsredskaber i Huset, hvilket samme Aften brændte; de reddede Skabe fandtes ganske tomme. Datteren udsagde følgende Morgen, at Moderen havde lovet hende en Trøie, for at opbrænde Huset, hvilket alt skulde være fuldført under dennes første Reise til Rendsborg, til hvilken Ende Moderen havde taget endeel Straae indi Kammeret; men da hun havde været bange forat fuldføre Gierningen, havde Moderen ved sin Tilbagekomst truet hende med Prygl m.v., hvorpaa hun om Aftenen tog en Glød ud af Ovnen, lagde den i Straaet, og forblev i Kammeret indtil Jlden havde fænget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
En Lars Jacobsen har af Justitien været tiltalt for crimen bestialitatis. Ved Stevns og Faxøe Herreders Extraret var han dømt til at halshugges med Øxe og derefter kastes paa et Baal og brændes, ligesom og af Arrestantens Boe Koens Værdie, hvormed c. b. er begaaet, erstattes med 58 Rbd. N. V.; ved Lands Over- samt Hof= og Stadsretten, var han tilfunden at straffes med Baal og Brand m. v., hvorimod den d. 21 Januar sidstl. afsagte Høiesteretsdom lyder saaledes: Lars Jacobsen bør hensættes til Arbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. J Henseende til Erstatningen samt Actionens Omkostninger bør Lands-Over samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-05-10
Mariboe, den 1ste Maji. Den 21de April afbrændte paa Gaarden Svenstrup i Sjælland Forvaltervaaningen samt Mejeriet. Endeel Dækketøi og Gangklæder bleve et Rov for Luerne. - Ved Auctionen paa Knuhtenborg den 30te April kostede en Griis fra 40 til 50 Rbd. - Jdag havde vi et saare skjønt og mildt Veir, med II Graders Varme. (Mariboe Av.)