JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-11
trykte Physiqve experimentale, par M. Si gand de Lafond; Demonstrateur de Physiqve experimentale & Maitre de Mathematiqves, hvilken Bog indeholder tydeligen og i Korthed de nyeste og fornemste til denne Videnskab henhørende Forsøg, og de derpaa sig grundende Lærdomme, hvorfor den med Berømmelse er bleven anmeldet i inden og udenlandske lærde Tidender. For at giøre denne Bog destommeere brugbar og tydelig, har Oversætteren forøget den paa adskillige Steder, med Anmærkninger og Tillæg i Besynderlighed til Slutningen med et nogenledes udførligt Tillæg over Luft=Hændelserne (Meteora). Bogen, som bestaaer af 2de Tommer, skal blive overladte til de Herrer Subscribentere, hvis Navne udi den sidste Tome blive anførte, for 2 Rdlr. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 48 sk. paa Skrivpapiir, hvoraf den halve Deel betales ved den første Tommes Annammelse, som nu paa Adresse=Contoiret kan bekommes, og den anden halve Deel, naar den sidste leveres; og har de regierende Majestæter Kongen og Dronningen, tilligemed den øvrige Høy=Kongelige Familie allernaadigst behaget derpaa at subscribere. Liebhaberne til dette ligesaa nyttige. som lærde Skrivt, vil derfore behage jo før jo hellere at anmælde sig og imodtage den allerede udkomne 1ste Tome, da ikkun faa Exemplarer til Afhændelse ere opsendte Provst Hagerups Tale paa Kongens Geburts=Dag, er at faae til Kiøbs hos Chordegnen til Frue=Kirke Sr. Rynning, og koster
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Fortsættelse af No. 10. Om Pragtens Jndflydelse paa Statens Fordeele. at hvert Land, som har Kunstnere, og Fabriker til Pragten, har derved ogsaa hos sig en Rigdoms Kilde, som giver rundelig af sig, itte allene i den Henseende, at det fortsender meget til Fremmede, men ogsaa fornemmelig i den Henseende, at der fortæres meere i Landet, følgelig Agerdyrkningen drives, stærkere, og Naturens Produkter daglig formeere sig. Dette lader sig slut ten derudaf, at alle Marker omkring store Stæder, endogsaa de som ere kun middelmaadige, bliver godt betalt. Skulde der i saadanne Lande giøres Forordninger om Klædedragt, saa vilde det ufeylbarligen inden kort Tiid geraade i Armod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Pragten i Jtalien biedrager saare meget til Fabrikernes Vedligeholdelse i Lyon, siden der gaaer saare mange didhen af disse Vahre. Dog faaer Jtalien den Penge Udgift for disse Vahre igien rigelig erstattet hed den megen raae og spundne Silke, som derfra sendes til Cyon. Lige de samme Fordeele lader Pragten. eller Lyon ogsaa Kongeriget Spanien, Handlingen til Levante og begge Jndierne ved Silkes og andre Vahrers Jndkiøb nyde. Den samme Beskaffenhed, har har det ogsaa med alle Fabriker, Vrag ten, som opliver det og tilskynder Arbeyderne at forstørre dem og stedse hønse paa nye Forandringer, giør tillige at i de Lande hvor de befinde sig; der forbruges desto meere af de første Nødvendigheder, og at de samme derved erhverve Rigdomme. J mange Provinser dybere ind i Landet, Frankerige, og i nogle Europæiske Lande er Agerdyrkningen blot derfore forsømt, fordi der ikke fortæres mange Levnets Midler, eller hvilket er det samme, fordiPrægten ikke kan naae der hen. Man behøver kun der ligeledes af oprette Fabriker, eller anlegge Skibsfart, saa skal disse Lande snart blive frugtbare og rige, og dette har man siden blot Pragten at takke for, som tilligemed har indfundet sig. Man tør ikke ved at frygte for, at Pragten nogensinde skal forstyrre sin egen Gierning, dens Fiender maae sige hvad de vil. De Rigdomme som komme deraf kan paa ingen anden Maade forsvinde, undtagen naar Landet slet forvaltes, eller Mængden af rede Penge bliver alt for stor, Thi saa stiger Arbeyds-Lønnen, derved falder Fabrikerne og tilligemed Agerdyrkningerne, siden det mangler paa Folk til at fortære Frugterne. Det var velikke Pragten at tilskrive, at Uld=Fabrikkerne er kommen fra de Osterrigske Nederlande til Engelland, og den der bærende Søe-Handel til Holland. Man maae langt mere søge Aarsagen dertil i Landets Forvaltning. Men da dette Land ligger lige jevnsides hed et Land, hvor Skibsfarten er meget sterk saa har det endnu stedse beholdet endeel af sine Fabriker, en sterk Landahling og en overflødig Handling med sine Produkter. Disse Lande, som ligge langt bortelsen Havet, skulde efter deres Fabrikers Forlig været og blevet fattige, hvis ikke Pragten havde hæntet. fra dem hvad der hører til Næring og Nødtørft.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Pragten i Paris har gjort alle Enropæiske Nationer denne Stat skatskyldige. Deres Moder, Juveler, deres Stuespil, ja endog deres Academier trækker fra de Udenrigske aarlig meere end 10 Millioner derhen; Disse 10 Millioner underholder i Hoved=Staden, selv et stort Antal af Jndbyggere, ligesom og i adskillige Provinser, af hvilke Hoved-Staden faaer sin NæringsMiddel. Man ibrer stedse uden Asia delse derimod, at Folk, som Jndtægten af de offentlige Jndkomster overlades, alt for haftig kommer til Rigdomme. Just dette, at saadanne Folk af deres samlede Rigdomme anvende meget paa Pragten, giør Jvrigheden imod Pragten saa meget hæftig. Men burde man ikke meget meere holde det for en Lykke, at Statens Rigdomme, ved Pragten igien i Hovetal bringes. ud iblandt Folket, da samme derimod inden kort Tiid maatte blive fattige, om de ved Gierrighed sammenskrabede, Rigdomme bleve liggende ubrugte? Hvad skeer dernæst, naar en Riig ved alt for stor Pragt berøver sig sin Formue, Hans Undergang befordrer et stort Antal Familiers Velstand. Han ligner en Søe, som lader sit Vand paa alle Sider udgyde sig og endelig selv hentørres, men giør derimod en stor Omkreds af Marken frugtbar. Til Statens Bæste kan Rigdomme aldrig fordeeles formeget, og gaae omkring i blandt Folket. Just dette er en Virkning af Pragten. og Alt, gives. ne Alt dette gielder og om Vragten i Henseende til heele Europa almindelige Bæste. Vilde en Nation derudi lokke alt for mange Rigdomme til sig og beholde dem hos sig, saa ville dette tilføye. alle andre Nationer en merkelig Skade. Rigdommen maae fordeele sig overalt; den maae fortæres i Landet overalt; en stor Circulation af Venge maae være overalt, kortelig: Pragtens Medhielp er fornøden overalt, thi alle forommeldte Fordeele er den at tilskrive. (Fortsættelse heraf skal følge.) Maria Bebudelses Dag prædiken. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Høymesse. Dom K. Hr. Provst Jrgens Hr. Angell. Frue-K. Mr. Rosenvinge, Hr. Mag. Wittrup. Hospitalet Hr. Provst Welding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Siette Onsdag i Faste prædiker Dom K. Hr. Angel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Dødsfald. Frues Bay fød Tønder, død i Schognen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Jndpasserede. Hr. Stifts-Provst Ole Jrgens med Familie fra Faaberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Skipper N. Stauning og Hembol, begge til Kiøbenhavn med Bord og Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Auctioner. Sørenskriver over Strindens Sorenskriverie, Jens Christian Heide lader bekiendtgiøre, at paa Reqvisition af Skifte-Forvalterne udi afgangne Morten Christian Lingels og Hustrues Stervbod, bliver bemeldte Stervbods AvlsGaard, Echle, eller Schle=Spandet kaldet, skyldende 1 Øre 12 Marklang Landskyld med Bygsel, i Strindens Fogderie og Tinglang beliggende, ved offentlig Auction paa samme, Gaard, opbuden, Første Gang nestkommende den 21de Martii Klokken 2 Eftermiddag, Anden Gang den 23de Martii ligeledes Klokken 2 Eftermiddag, og Tredie Gang den 25de Martii Klokken 10 Formiddag, da Gaarden, om fornøyelig Bud skeer, bliver den Høystbydende tilslagen. bemelte 25de Martii Klokken 11 Formiddag, bliver paa samme Gaard, Echle, auctioneret, det der værende Løsøre, bestaaende, af Huus-Meubler, Skilderier, Lintøy, Sengeklæder, Glastøy, Porcelain, Steentøy, Tin, Messing, Kaaber, Bliktøy, Jernfang, Træfang, Gaards-Redskab, tærsket Korn, Høe og Halm med meere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Til Kiøbs. Bæste syltet Kissebær og Jngefær, Agurker og Snitbønner, er til Kiøbs hos Sr. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Da Frue Kammer=Raadinde Westermann er sindet underhaanden at bortselge sin velindrettede og gode Gaard, med Remisse her i Byen, saa ville Lysthavende med hende selv om Kiøbet accordere, da den største Deel af Kiøbe-Summen kan blive staaende i Gaarden, naar Kiøberen er suffisant.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Fundne Sager. For nogen Tiid siden er i Ole Røehuusens Gaard paa Bachlandet indkommet en Gied, som Eyeren kan bekomme tilbage sammesteds.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Bortkomne Sager. Syvert Steffensen Løngen af Hørrigs-Sogn, i Guldalen, som har tabt sin Kull-Seddel paa 31 Rdlr. 31 Rdlr anmoder hermed alle forekommende, som imodtage deslige Sedler af Bønderne, at de ikke udbetaler samme, med mindre Eye rens Signete tillige forevises, og at den i andet Fald urette Jhændehaver, maatte blive annoteret, samt i disse Liviser bekiendtgjort, hvor, i saa Maade fornøden Underretning om han kunde blive at søge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Bøger. Continnation af Commerce=Secreterer, Nissens Register har nu under Titul af det 3die Hæfte forladt Pressen, samme indeholder en fuldstændig Extract af de Kongelige Forordninger, Forbuder, Placater, Ordsnantser, Fundaser, Reglements, Privilegier, Rescripter, Cancelliets, Generalitetets og Commissariatets, Camrenes, General Kirke-Jnspections Collegii og General Post-Amtets Breve og Ordres, som deels i det 1te og 2det Hæfte findes udeladte og deels bekomne siden samme vare udgivne, og som fra Aaret 1670. til 1771. ere udgangne, henførte til begge Lovenes Bøger og Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers kort Jndhold og Dato, tilligemed et Alphabetisk og Chronologisk Register. Til dette Værk har man med Høy Tilladelse betient sig for en stor Deel af Tronhiems Stifts=Archiv, og har man anvendt al Umage for at bringe Skriftet til en muelig Fuldkommenhed, for at giøre det saa meget meere nyttigt for dets Kiøbere; bemelte Bog sælges nu i Tronhien hos Autor paa Adresse=Contoiret for 3 Ort Exemplaret paa Trykpapiir og 3 Ort 8 s. paa Skrivpapur; tilligemed de 2de forrige Hæfter for 5 Ort 8 s. paa Tryk= og 5 Ort 20 sk. paa Skrivpapiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Følgende Bøger ere paa Addresse=Contoiret. til Forhandling indlagde: Paragenis, en Græchers og Hedensk Philosophs gudelige Undersøgelse, 1 Ort 12 s. Rothes Tanker og Kiærlighed til Fædernelandet, fiint Skrivpapiir, 2 Ort. 16 s. Doctor Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger til Danske og Norske Lov, 3die Deel, 2 Ort 12 sk. Laugs-Artiklene, 6 Ort, alle indbundne. Den Danske Proteus, et Ugeskrivt. 1 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Her i Bogtrykkeriet er endnu at bekomme tilkiøbs følgende Skrifter, som sidst afvigte Høst fra Christiania er tilsendt, neml. Walpurgers Betragtninger over de vigtigste Under og Sandheder i Naturens og Naadens Rige, koster 1 Rdlr. 2 Ort 8 s. Lütkens Undersøgninger, angaaende Statens almindelige Orconomie, 1 Rdlr. 1 Ort. M. S. Døderleins Videnskaberne, som et Middel til Lyksalighed, samt Videnskabernes muelige Oprindelse og Fremvext, 1 Ort 8 s. CommandsOrdene for Cavalleriet paa Tydsk og Dansk, 12 sk. Ditto for Infanteriet, 12 s. Prof. And. Schytte om Videnskabernes Nytte i Kirken og Staten, 16 s. Forsøg til Oprindelsen af det bevificerede Gods i Norge, 20 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Tanker over den Corficanske Heldt Paseal Paa li, 10 sk. Breve fra Døde til Levende af Margaretha Klopstok, samt Abels Død, et Sørgespil, 1 Ort 4 s. Oluf Bangs Samlinger af adskillige nyttige og opbyggelige Materier, saavel gamle som nye, 7 Dele, 1 Rdlr. 2 Ort. Matrosen som bliver Keyser i Muratapa, og derefter igien Matros, 2 Ort 16 s. Prof. Gotscheds Grammatica, 2 Ort 16 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Kong Augusti Levnets og Kierligheds Historie, af Fransk paa Dansk, 2 Ort. De Danske Skriveres ugrundede Klage, 10 sk. Forslag til en Kongl. Reformations-Commission, ved C. Martfelt, 1 Ort. Historie og en Grækerinde i de nye Tider, 1 Ort 16 s. Beretning om Anezire udi Norge, 4 sk. Hans Ege ges omstændelige Relation angaaende den Grønlandske Missions Begyndelse og Fortsættelse, 2 Ort. Passions-Cantata, opført af det Musicaliske Sælskab i Christiania, 4 sk. Med fleere Skrifter, som er at see af den Fortegnelse, der udkom fra dette Bogtrykkerie sidsigvigte 2 October.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Her i Bogtrykkeriet er nyelig trykt ferdig et Skrift paa 32 Sider median 8vo, med Titel: Til Nordmænd om Troeskab mod Kongen og Kierlighed til Fædrenelandet, i Anledning af Einer Tambeskiælver, ved Johan Nordahl Brun, som koster indhæftet 10 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Fortsættelse af No. 11. Om Pragtens Jndflydelse paa Statens Fordeele. Den nærværende Mangel paa Jndbyggere, Agerdyrkningens Forfald og den forfærdelige Mængde af fattige Folk i Engelland, tør man ikke tilregne Pragten. Det har i den sidste Krig, mistet et alt for stort Antal af Mennesker, og det maae have alt for mange Folk i Landene i de tre øvrige Verdens Deele. Der maa gives mange Skatter, paa det man kan betale Renterne. af Stats-Gielden, som aldeles ikke befinde sig i et rigtigt Forhold med Engellands øvrige Rigdomme. Disse ere de sande Aarsager. Engelland maae tage sin Hielp blot af en stor Pragt i Landet, og i de under dets Over-Herredømme henhørende Lande, om det skal vedligeholde sine talrige Fabriker, ved Arbeydet for samme formindske de Fattiges Antal, og ved sin Ulds og andre Landets Producters Brug for sig ne Fabriker, vil holde Agerdyrkningen. i Drift. Saa længe de alt forsterke, Afgifter giør Arbeyds-Lønnen i Engelland for dyr, og der altsaa ikke kan sælges meget til Udenrigske, saa er for dette Rige intet andet Hielpe Middel for Haanden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Holland har Pragten at takke for sine talrig beboede Stæder og Landsbyer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
J mange Stæder lever det endeel af Folket elendig, siden den dyre Levemagde ogsaa giør alt Arbeyde dyrt. Men dette kommer ikke af Pragten, men af Afgifterne; som i Holland er meget sterkere end som andensteds. Folk paa Landet føler ikke nær saa meget til de overmaade store Afgifter, efterdi de stedse, sælge deres Producter dyrt Stæderne, og sammes Fortbringelse til Vands paa Kanalerne, meget letter den Transport Bekostningerne. Tilmed ligger Afgifterne fornemmelig paa Levnets=Midlerne, og treffer ikke Landmanden, saalænge han kan sælge alle sine Producter i Landet. Men vi ville sætte, at Pragten i Stæderne forbydes; og de Rige vænnes igien til gamle Hollænderes strenge, ringe og maadelige Levnet; da maae nødvendig de Kiøbmænd, som handle enkelt, tilligemed Haandværks=Folkene mestendeels løbe bort af Stæderne, siden de ikke kan sælge deres Vahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Jndbyggernes Antal vil i en kort Tiid forfærdelig smelte, og de som endnu blive tilbage, vil formedelst Afgifterne til Demningernes Vedligeholdelse, og til de sædvanlige Statens Udgifter, ligeledes efter haanden blive fattige Folk. Denne Staatens Undergang forebygges ved Pragten, i det den ved de Ting, der gaar til og forødes i Landet foraarsager en vis Slags Ligevegt imellem Borgere, Bønder og Rige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
J Engelland vilde det inden en meget kort Tiid drage næsten alle de samme Følger efter sig, dersom Pragten saaledes skulde indskrenkes. Udi begge Staater, ere Rigdomme desuden allerede alt for meget i en Hob tilsammen, og vilde endnu meere sammendynges. Jblandt den gemene Mand vilde Ven genes Omløb derimod blive meget søbnig, Folk skulde ikke meere have at arbeyde i Fabrikerne, og ikke videre kunne finde deres Underholdning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Frankerig skulde ligeledes føle slige Virkninger, Pragten er tilmed i Frankerig Aarsagen, at Handelen der er blevet saa sterr. Vilde man efter den Franske Staats=Lærers Forslag antaste den ved Forordninger og KlædeDragt, saa skulde man derved tilstoppe den allerrigeste Kilde. Man skulle tildende andre Lande de skiønneste Kunster, hvorved dog de fleeste Penge bringes fra hine til Frakerige. Af Naturen ere Mennesker ikke tilbøyelige til Arbeyde, og arbeyder stedse gjerne ikke meere end de til deres Nødtørft nødes til at giøre, Folk som ere fornøyede med det, som Naturen til deres Livs Nødtørft har givet dem, ere ikke Folk som driver Handling. Vilde man i en Stagt gandske og aldeles forbyde Pragten, saa skulle enhver Jndbygger venne sig til at have nok i det blot høyst nødtørftige, dette kunde han finde i Landet, og skulle altsaa ikke hænte hos andre Nationer forbudne Vahre, som kan undværes. Fra den Tiid af skulle ingen bidere arbeyde for at faae disse undværlige Ting, ingen vilde anvende Fliid paa at vinde Penge. til at kiøbe dem for. Jnden kort Tiid skulle slig en Staat hverken have Penge, Vexelerere, eller Fabriker, eller Skibsfart meere. Den skulde ikke engang have fornøden at avle meer af Korn, og andre Geværter, end den behøvede for sig selv. Thi hvad vil den giøre med de øvrige Frugter, naar den intet har fornøden af andre Nationers Overflødighed? Naar nu paa saadan Maade alle Arter af Handlinger havde en Ende, saa skulde og den heele Handling i Almindelighed inden kort Tiid gaa til Grunde. Hvortil behøve vi i Europa de Asiatiske Geværter, Frugter og FabrigVare. Europa eller i det mindste den største Deel deraf, har lang Tiid staaet uden disse Geværter, og endnu meget længere uden de Americanske. Alt hvad di faae af disse 2de Verdens Deele, tiener ikke til videre, end til at vedligeholde vor Pragt; Dersom disse to Bardens Dele, bleve forglemte, saa vilde vor Handling blive meere end Halvdeelen mindre. (Fortsættelse heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Palme-Søndag prædiker, formodentlig. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Mag. Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Syvende Onsdag i Faste prædiker: Dom K. Hr. Provst Hagerup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Skier-Torsdag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Mag. Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Lang Fredag prædiker formodentlig Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Hegge. Mr. Bukker. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Mag. Wittrup.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Copulerede. Mr. Hans Netter og Jfr. Dahl, copulerede her i Byen den 23de Martii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Jndpasserede. Studiosus Sr. Hersleb fra Christiania.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Ankomne Skibe. Skipper Knut fra St. Ubes med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Udgaaende Skibe. Skipper L. Kruse, M. Axen, O. N. Mogelstue, alle til Jrland med Bord. A. Moursund til Frankrig med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Bekiendtgiørelse. Jeg undertegnede, logerende hos Mæster Sadelmager Peder Torstensen her i Byen, forfærdiger saavel Vanter, som Pænge og Tobak-Punger, med adskillige Mynster, baade af Silke og Traae, ligesom Liebhaberne det maatte forlange, alt for billige Priiser. Carl Renert Blod.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Proclamata. Da Kiøbmand Charsten Carstensen Feldsted, sidstleden den 6te Januarii ved Døden er afgaaet her i Tronhiem, og hans efterladte Stervboed og Eiendeele straxen af os, som Stedets Civile Skifte=Forvaltere, er taget under lovlig Behandling: saa bliver saadant herved bekiendtgjort, og hans Arvinger, Debi- og Creditorer, 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde for Skifte=Rætten, inden den i Norske Lov foreskrevne Tiid; Arvingerne med gyldige og antagelige Beviser, om deres Arve=Ræt, Debitorerne med Betaling for hvad de findes skyldige til Boet, og Creditorene med deres Fordringer saaledes beviste, som Loven byder at bør skee, naar noget kræves efter død Mand, da enhver som indstiller sig, kan vænte at blive pleyet Lovmæssig efter Boets Tilstand, men de som udebliver over fornævnte Tiid, have at tilskrive sig selv den Skade, som de derved maatte lide. Videre indkaldes herved alle de, som imod haandgivet Pant, af Sal. Carsten Feldsted have oppebaaret og bekommet Penge til Laans, ufortøvet at indfinde sig hos os med Betaling derfore, hvis af hvis Mangel de Sal. Feldstedt haandgivne og i Stervboet efter hannem forefundne Panter, bliver paa Eiernes Gevinst og Forliis bortsolgte, ved den nu over Sterboes Effecter foretagne Auction, til hvilken Ende de ogsaa ere anførte paa de trykte Fortegnelser. Tronhiem den 25de Martii 1774. G. Waager. P. B. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Da Skipper Christian Andresen Raben, som har ført Brigathen, Skibet Anna Sophia kaldet, fra Apenrade, her i Tronhiem ved Døden er afgaaet den 23de Januarii sidstleden; saa er hans Efterladenskaber af os, som Stedets Civile Skifte-Forvaltere, straxen taget under vedbørlig Betryggelse, til videre paafølgende lovlig Behandling og Rigtighed for hans Creditorer, Arvinger og andre Vedkommende, hvilke alle herved 3de Postdage efter hinanden indkaldes, at møde for os her i Tronhiem, det snareste skee kan, eller i det seeneste inden saadan Tiid som Norske Lov foreskriver, og der deres Anliggende at anmelde, og saaledes beviisliggiøre, som Loven byder at bør skee er ter død Mand, da enhver som anmelder sig skal vederfares Ræt efter Boets Omstændigheder, men de som udebliver over den anbefalede Tiid, maae tilskrive sig selv Aarsagen, om de derved lider nogen Skade. Tronhiem den 25de Martii 1774. G. Waager, P. B. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Auctioner. Mandagen den 28de Martii Klokken 1 Eftermiddag, bliver hos Constabel Peder Erichsen, holden en offentlig Auction over hans afgangne Qvinde, Kiersten Jacobsdatter Rønnings efterladte Effecter, bestaaende af Guld og Sølv, Kaaber og Mæssing, Tin og Steentøy, Jern og Træfang, Sænge og GangKlæder, med videre, Thi vilde Lysthavende behage at indfinde sig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
De som enten kan have noget at fordre, eller forestille i bemeldte Stervboe, vilde behage at mælde sig i Stervboe-Huuset samme Dags Formiddag Klokken 10, da de skal vederfares hvad Lov og Ræt medfører. Tronhiem den 25de Martii 1774. A. C. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Til Kiøbs. Da Frue Kammer=Raadinde Westermann er sindet underhaanden at bortselge sin velindrettede og gode Gaard, med Remisse her i Byen, saa ville Lysthavende med hende selv om Kiøbet accordere, da den største Deel af Kiøbe-Summen kan blive staaende i Gaarden, naar Kiøberen er suffisant. Hos Sr. Jens Andreas Lassen, er tilkiøbs at bekomme allerbæste Sort Sæde=Havre, samt et Qvantum godt Havre-Meel, for billigste Priiser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Bortkomne Sager. Fra Mæster Slagter Jens Doche, er bortkommet et ægte Rør med Sølv=Beslag, paa Knappen stod i Hobbelt Træk J. P. D., hvor som herom kan give Oplysning bekommer en god Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Udi en ubleged Lærrets Pose, som i Gaar ere tabt af en Reysendes Slæde, fra Byen til Skifte-Stædet Oust, da Veyen blev taget Bye-Elven op efter, var adskillige smaae Ting, nemlig: Æbler, Speserier, samt sorte Fruentimmer-Skoe med Sølv=Spender udi og videre; hvo som herom kan give Oplysning paa Adresse-Contoiret loves en raisonable Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-25
Bøger. Følgende Bøger ere paa Addresse-Contoiret til Forhandling indlagde: Paragenis, en Græchers og Hedensk Philosophs gudelige Undersøgelse, 1 Ort 12 s. - Rothes Tanker om Kiærlighed til Fædernelandet, fiint Skrivpapiir, 2 Ort. 16 s. Doctor Hedegaards Juridiske og Practiske Anmærkninger til Danske og Norske Lov, 3die Deel, 2 Ort 12 sk. Laugs-Artiklene, 6 Ort, alle indbundne. Den Danske Protens, et Ugeskrivt, 1 Rdlr.