JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-20
En Skaansk Møllesteen, i Diameter 7 Qvarteer, 1 1/2 Tomme, tyk 9 Tommer, er at faae tilkjøbs hos Jens Rasmussen, Møller i Middelfart. med Hauge ønskes tilkjøbs; Adressekontoiret giver Anviisning, Et til Beboelse vel indrettet Huus eller liden Gaard naar man personlig henvender sig til samme. En Paraplys med grönt Taftes Betræk, krimt Haandtug, og pletteret Beslag, som er mig frakommet, og muelig forglemt et eller andet Sted her i Landet aller Byen, efterlyses herved. Odense 20 August 1818. i Andrup & Petersens Gaard. S. Hansen, ring til at sætte paa Fingeren, som er funden paa Veien Paa Politiekammeret i Odense er bleven indleveret en Guld imellem Sandholdts=Lyndelse og Tørringe, omtrent 3 1/2 Miil, her fra. Eieren kan faae den udleveret, naar han melder sig betaler dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn, inden lovbefalet Tid, og opgiver Ringens Kjendemærker, samt til Finderen. - Odense d. 17 August 1813. Lindved. udtaget af Ovnen paa Aalykkegaards Kalkbrænderie. Forme Tirsdagen den 24 August bliver igjen Faxøe Steenkaltiltagende Dyrhed (uden at omtale den dermed forbundne Ridelst Brændens, Daglønnens, Stenenes og Skipperens Fragt, sito) bliver Prisen 78 Rd. d. K. eller 13 Rbd. pr. Tønde eller 3 Skjepper tilmaalt som sædvanlig. Bestilte og ubestilte Kjøbere bedes at lade deres Bud medbringe Sække eller Tønder, tillige bringes de forglemte Tønder fra dette og forrige Aar da ingen for Eftertiden nu faaer Tønder fra Brændingen af 3 i Erindring, hvilke bedes saa hastig muligt afgivet, i manglende Fald meddeles Vedkommende Regning paa deres Værdie efter Tiderne. S. Jensen. Odense den 18 August 1813. paa Vestergade No. 231. Kl. 2 bliver, efter Magistratens Foranstaltning, ved offentlig Mandagen den 23 August førstkommende om Eftermiddagen Auction bortforpagtet den Odense Bye tilhørende Lykke No. 4 som er inddeelt i Lodder, og er beliggende paa den søndre Side af Landeveien til Bolbroe; saa og 17 til 19 Lodder, udi Hestemosen Vesten for den forreste Exerceerplads; samt et Stykke Jord eller nogle Tønder Land udi Grønløkken imellem Vognmandslokken og Landeveien. Auctionen holdes paa Marken ved Lodderne. - Odense den 19 August 1813. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-20
Auction over Steenvad Mølle. af Udlægshaveren Hr. Petersen i Nørre-Bierth, vorder J Følge passeret Forliig og Indførsel, samt efter Begjæring, Steenvad Mølle, der eies og beboes af Mølleren Peder Jensen Schaustrup, og er beliggende i Harth Sogn, Brusch Herred, Veile Amt, stillet til offentlig Auction 1ste Gang Mandagen den 16de, 2den Gang Mandagen den 23de og 3die Gang Mandagen den 30 August førstkommende. Til Møllen, som ligger i en god og frugthar Egn, omtrent 1 Miil fra Kolding, haves altid overflødig Søgning, ligesom og tilstrækkelige Vand til Maleværkets Drivt. Dens Hartkorn er Mølleskyld, 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr., samt Ager og Eng 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. 1ste og 2den Auction holdes udi Herredstingstuen her i Gang om Formiddagen Kl. 110, ved hvilken sidste Auction Kolding, men 3die Auction i fornævnte Steenrad Mølle, hver Møllen absolut bortsælges, saafremt antageligt Bud skeer, og i hvilket Fald de registerede og vurderede Møller og Effekter, samt Belætning af Heste, Kreaturer m.v., da tillige bortsælges ; alt efter de Konditioner, som bekjendtgjøres paa Auctionsstederne, hvortil Lysthavende herved indbydes. Herredskontoiret i Kolding den 2 August 1813. Vestengaard. 8 til 10 Læs Tørv, paa Odense Heed, kan overlades til Lysthavende, naar de strax anmelder sig. Adressekontoiret giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-20
En Pharmaceuticus, som til førstkommende i Rovember ønsker sig Kondition, anviser Aviserpeditionen Emploi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Krigs-Efterretninger. (Af fr. Bl. og Alt. Merk.) Fredshaabeterudslukt, Fiendtlighederne have taget deres Begyndelse i Nærheden af vort Fædrelands Grændse, ogsaa vore Brødre, de danske Tropper, have kjæmpet med mod de fælles Fjender, hvis Hensigt, som vi vide, gik ud paa Jntet mindre end vort Fædrelands Tilintetgjørelse. Forsynet ledsage og styrke dem i den hæderrige Kamp for vort gamle Danerriges Selvstændighed, at de snart i Forening med vore Allierede maatte vinde Freden, og seierkronede vende tilbage i vore Armee. - Følgende er hvad de franske Blade hidtil indeholde omFjendtlighedernes Begyndelse :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Under 15 August udstædte Gouvernøren i Hamborg, General Hogendorp, en befaling, hverved, i Anledning af Vaabenstilstandens Opsigelse og med Hensyn til Ordens Vedligeholdelse, da Staden er erklæret i Beleiringsstand, enhver Forsamling af Indbyggerne paa Gader og Stræder, naar den bestaaer af mere end 4 Personer, forbydes paa det strængeste; de, som ikke paa første Opfordring skilles af, skulle skydes, men hvis det er Fruentimmer pidskes og sættes i Fængsel. Fremdeles befaledes, at i Tilfælde af fjendtlige Angreeb paa Hamborg, skal, naar der gribes til Vaaber, eller Kanonerne løses, enhver Borger forholde sig rolig i sit Huus og lukke sine Dørre, de som uden Tilladelse lade sig finde paa Gaverne eller Voldene, saavelsom de der udbrede foruroligende Rygter, skulle arresteres og efter Omstændighederne stilles for en Krigsret; derhos er indskjærpet at ingen maa tage sig selv til Rette, og hvo som i Særdeleshed maatte lægge Haand paa en fransk Militær, har forbrudt sit Liv. - Andendagen efter, den 17de, forsamlede Gouvernøren Stadens Embedsmænd, Præsterne og de anseeteste Borgere paa Raadhuset og holdt en Tale til dem, hvori han tilkjendegav, at Vaaben. stilstanden var udløbet, og Fiendtlighederne vilde tage deres Begyndelse; han erindrede dem derhos om Hamborgs nylige Oprør og Keiserens mod dem udvist Naade, haabende, at denne uventede Tilgivelse vilde end mere bestyrke den Lydighed, de som Undersaatter skylde deres Souperæn; han paamind de Embedsmændene og især Religionens Tjenere om deres Pligt at søge at vedligeholde en god Stemning hos Folket, og lovede at lade Enhver vederfares den strængeste Retfærdighed, men ogsaa med lige Strænghed at straff alle Overtrædelser. Forsamlingen syntes gjennemtrængt at denne Tale, og lovede, at Gouvernøren overalt skulde finde den Lydighed, uden hvilken der ikke er andet en Lovløshed og Forvirring. - Næste Dag den 18 August brød Marskal Prindsen af Eckmühl op fra sine Kantonneringer, drev strax Fjenden paa alle Punkter tilbage med betydeligt Tab, og fratog ham en Deel Fanger; de Lanske Tropper have forholdt sig meget godt i denne Affære. Prindsen lod derpaa Fjendens Stilling foran Lauenborg rekognescere; den var meget stærk, formedelst 3 Forskandsninger, hvori vare 1800 Mand med Artillerie og noget Kavallerie; men om Natten lod han den angribe af den 3die Bataillon af det 30te Linieregiment, som tog Forskandsningerne med Bajonetten udenat løsne et Skud, hvorpaa Fjenden i største Uorden trak sig tilbage over Steckenitz, og efterlod et stort Antal Døde og Saarede. De allierede Troppers hele Tab er kun omtrent 100 Mand, for det meste let saarede; adskillige preussiske Officerer ere tagne til Fange. - Prindsen af Hessens Hovedqvarteer var den 19de endnu i Sye(i Holsteen paa Grændsen), men skulde næste Dag opbryde, Mölln ved Steckenitz var indtaget, og vore Tropper havde holdt sig meget tappert, - - Saaledes bebudet altsaa vore brave Troppers Mod os fremdeles gode Tidender fra Krigsskuepladsen. Gud bevare Fædrelandet og dets kjække Sønner. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Berlinske Tidender melde følgende fra Stralsund: "Al er nu spændt efte, Resultaterne af Kronprindsens Reise. De herværende Kjøbmænd er tilkjøndegivet, at de svenske Skibe ikke meere skulle betale Sundtolden, men holde dem saanær muligt til den svenske Kyst, hvor et tilstrækkeligt Antal Kanonbaade skal være posteret til deres Beskjærmelse. De svenske Tropper have forladt deres Leir ved Greifswalde, men Hytterne er blevne staaende, at tjene de fremmede Forstærkninger, der ventes. Hidtil er endnu ingen engelske Tropper landede paa Rügen; skjøndt Rygtet daglig bebudede det; derimod vedvarer Udskibningen af Krigsforraad. Paa Kronprindsens Reise er to Reisebulletins udkomne, en i Trachenberg den 11 Julii og en her i Hovedqvarteret den 17de. Den sidste slutter med de Ord: "De Beviser paa Glæde og Hengivenhed Hs. Kongl. Høihed modtog fra preussisk Side i alle de Stæder, han gjennemreiste, har Nationalaandens Stempel, der saa herlig udmærker Preussens Undersaatter."De Personer af den i Hamborg og Lybek senest oprettede Borgergaarde, der flygtede ved de Franskes. og deres Allieredes Jndrykning i disse Stæder, erfarer Man nu ere af den svenske Kronprinds anviste at begive sig til Ribnitz, hvor de skulde anvende Vaabenhvilen til at forberede sig til Kampen. Korpsets Organisering styres af Syndikus Gries fra Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Efter Keiser Napoleons Tilbagekomst til Dressen, den 4de havde den østerrigske Gesandt, Grev Bubna, en lang Forhandling med Hertugen af Bassano. Keiserer, nød derpaa nogen Hvile til Kl. 3, hvorefter han med den ham egne mageløse Virksomhed arbeidede til langt ud paa Natten. De 2 følgende Dage den 5te og 6te gik Hs. Majestæt slet ikke ud, men arbeidede med Hertugen af Bassano. Major Generalen, Grev Daru, og Cheferne for Armeens vigtigste Forvaltningsgrene. - Napoleons dagens den 15 Augusts Høitideligholdelse i Dresden var bestemt med al den Glands som skyldes Stadens ophøiede Beskytter; men formedelst Vaabenstilstandens Opsigelse var det nu bestemt, ogsaa i Dresben at høitidelige holde Keiserens Fødselsdag den 10de. Man mener, at den keiserlige Garde allerede den 11e skulde brække op fra Dresden fremad; Bureauerne derimod forlægges tilbage til Leipzig. Lazaretherne i Dresden tømmes for Saarede, som føres tilbage og ned af Elben. Man mangler næsten Ord til at udtrykke sig om Storheden af de Forskandsninger, som deels ere anlagte deels endnu anlægges omkring Driøden. Mange tusinde Arbeidere ere samlede dertil fra hele Sachsen, som betales af de Keiserlige Kasser; flere Batailloner ere beskjæftigede med at fælde Træer til Pallisader, det hele styres af Officerer. Der bliver en dobbelt Række af Forskandsninger uden om Dresdens og dens Forstæders Linier den inderste Linie faaer dobbelte Grave, som fyldes af Elben. Ved Pirna og Kønigstein udhugges Forskandsninger og Batterier i Klipperne som ere ganske uovervindelige. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Endnu først i August kom daglig talrige franske Korpser, især af Kavallerie gjennem Leipzig til Stormeen. General Grev Nansouty er kommet til Drisden, for at kommandere Kavalleriet af den Keiserl. Garde i Hertugen af Jstriens Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Den 8 August kom en Koureer gjennem München med den Efterretning, at Kongen af Neapel vilde indtræffe der, paa sin Reise til Storarmeen. Hs. Majestæt kom og virkelig til München den 10de. Den - nu først bekjendtgjorte - Traktat, hvorved Vaabenstilstanden forlængedes, er afsluttet mellem GeneralDumoustier paa fransk Side, og Generalerne Schumalof- og Krusemark, som vare forsynede med Fuldmagter forVarclay de Tolly, Chef for de forbundne Armer den 13 Juli Vaabenstilstanden forlængedes til d. 10 Aug. (n. St.) saaledes at Fjendtlighederne først kunde begynde efter 6 Dages Opsigelse i de resp. Hovedqvarterer; i Henseende til de Vanskeligheder, som havde reist sig med Hensyn til de beleirede Fæstningers Proviantering under Vaabenstilstanden, blev man enig om at afgjøre dette ved Befuldmægtigede i Prag under østerrigsk Mægling. - Jøvrigt bemærke selv engelske Binde, at Frankerig kun kan have havt nye Fordele af denne Opsættelse hvorved det end mere har kunne forøge sin Magt og forstærke sine Midler til Krigens kraftigste Fortsættelse. Ogsaa Engellænderne tilstaae, at General Graham (see forrige Avis) er blevet haardt saaret i Spanien ved et Skud i Hoften. - Det hedder ellers i et østerrigsk Blad fra Frankfurt at Efterretningerne fra den spanske Grændse lade ingen Tvivl om, at der med den største Virksomhed arbeides paa Opstillingen af en betydelig Magt, for at hindre den engelsk spanske Armees Fremtrængen Frankerig. (Stæderne St. Sebastian og Pampelona, ligge som bekjendt temmelig nær den franske Grændse og 4 Pyrenæerne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Den østerrigske Kours forværrer sig ved de synkende Fredsforhaabninger og staaer nu paa 172. - En hayersk Kreds=Bataillon har an søgt om at maatte ophøies til en Nationalgade Bataillon, for at kunne stride uden for Grændserne mod Fjenden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
(af samme Blade.) Frankerig. Keiserinden har den 11te præsideret i et Ministerraad paa St. Claud
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Den saa meget omtalte Præst ved Jena, Henry, som Russerne bortførte, skal nu befinde sig i taaleligt Fængsel i Silberberg i Schlesien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
De sidst omtalte Duer bleve efter Bestemmelsen slupne løs i Thuilleriernes Have, og paa 2 nær, som satte sig i Træerne, fløi de øvrige Nord paa, efterat have gjort nogle Kredsvingninger i Luften og tabte sig for Øiet; man troer, de har endnu om Eftermiddagen kunnet være i Lüttich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Kunstneren Lenoir Søn af en af de Lærde, som var med paa Expeditionen til Egypten har opfundet et Slags paraboliske Metalspeil som kaste Skinnet saa stærkt tilbage, at man kan læse en Afstand af 200 Skridt, derfra, og troer, at de kunne anvendes til Fyrtaarne paa Kysterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Kong Joses af Spanien er ankommet til Morsontaine i Nærheden af Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
J Steenkulgruberne ved Aachen har nylig tildraget sig. Ulykke, foranlediget vo den brændvare Lufts Antændelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Den franske Toulonerslaade (hvorom forhen melde, skal fter engelske Efterretninger bestaae af 22 Linieskibe, hvoraf 6 paa 120 - 130 Kanoner, og 10 12 Fregatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Monitøren indeholder en vigtig Anviisning til at bemre det i Regnveir høstede Korn fra Fugtighed. Dette Riddel bestaaet i at sætte Kornet i smaae Stakke paa Maren ligesom det er afmeiet. Hver Stak indeholder 50 til jo Neeg og sættes paa følgende Maade. De 3 første steeg lægges paa langs paa Jorden hvorved man maget seet saaledes at Axene ikke berører Jorden; men lægges Midten, saa at følgelig den tykke Ende af hvert Neeg kom ner ud af, Vipperne indad. For at det førstes Ax ikke kal røre ved Jorden, vender man det tredie om, saa at dets Rodende kommer under det førstes Ax, eller og man lægger et Bundt gammelt Straae derunder. Stak tin reiser sig da, ved at lægge Negene Ax paa Ax og tæt simmenpresse dem. Ved saaledes at lægge Negene, Axene stedse krydsende sig og hvilende det ene paa det andet, bliver Midten af Stakken meere ophøiet end det Udvendige, hvilket Alt danner en jævn Skraaning, hvorved Vandet faaer afløb, og giver Stakken Form af en omvendt Top. Til Tag bruges et almindeligt Neeg eller Halmknippe, som tilbindes fast i Rodenden, hvorved den aabnet sig som en Regnskjerm, og saaledes sættes paa Spidsen af Stakken. Uagtet saaledes udsat for Regn, Blæs og Soel, er det dog sjeldent at Kornet spirer i Stakken, hvilket lettelig skeer ved at indkjøre der fugtigt. Ved godt Veir kan man aftage Taget om Dagen og igjen sætte det paa om Natten. Foruden den sidstmeldte Trætte imellem Arvingerne og Apothekeren, der forlanger 30000 Franker for fine Medikamenter til en bortdøde Dame, er i Paris en anden sælsom Proces paa Bane imellem en Haarskjærer og en Kone over en Parykmagerregning paa 2762 Franker, hvilken Gjeldnersken paastaaer er trukket efter Haarene, end skjøndt der ikke handles om mindre end 17 Parykker, 5 Cachefolies, 15 Toupeer, 4 Par Lokker a la Ninon og 3800 Papillotter, samt et Instrument af Frisørens Opfindelse, Calorisen kaldet. Det sees og af disse Regninger, at enhver Tirebouchon (Proptrækkerbukkel) er ansatil 5 Franker og 35 Centimer. Det Moersømste er, at Kontraparten gjør fra sin Side Indsigelser imod Friserens Jntriguer, fordi han først fik hende narret til at lade sin naturlige Haar afskjære, for at anlægge Parykker. Nan den har, som Man kan tænke, ogsaa protesteret imod Betalingen af dette dyrebare Hoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Østerrig. J Anledning af de fra Regjeringen 1800 udsatte Priisspørgsmaal, angaaende Opfindelse af Sutrogater, der kunne erstatte de indiske Lægemidler, ere 52 Priisskrifter indkomne, de fleste dog af liden Værd. Jngen blev den hele Præmie tilkjendt, men 2 fik hver en Belønning af 100 Dukater, og 1 nævnedes med Agtelse; disse 3 Forfattere ere: Zsoldos i Ungarn, Hacker i Freysingen, og Sander i Nordhausen. Man har fundet, at Valeriana celtica kan erstatte Serpentoria og Angelika i tophiske Febere, og at Licken parictiens eller Parmeliparictina saavelsom Barken af Rhus cotinus kan tjen til Surrogat for Kinabarken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Malta. Endnu døer daglig omtrent 20 Mennesker, af Pesten, men den angriber blot de Indfødte, og Engellænderne undgaae den. Den Syge, som overlever den fjerte Dag, kommer sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Engelland. Lord Aberdeen reiste den 7 August til Varmouth, for at indskibe sig paa Fregatten Cyduus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Under Parlamentsforhandlingerne, angaaende Traktaten med Rusland og Sverrig som Norge 1) har Lord Liverpool, erklæret, at Engelland ingen Alliance- og Subsidietraktat havde med Rusland og Preussen (?)J Anledning af en Ordstrid, som reiste sig mellem den engelske Admiral Hollewal og Gen. Murray angaaende Troppernes Gjenindskibning ved Tarragona, har denne udfordret hiin til Duel; men Admiralen har svaret, at det først maatte afgjøres, om Gen. Murray (der skal stilles for en Krigsret) er en saadan Karl, at en Mand af Ære kan slaaes med ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Spanien. Den gule Feber er igjen udbrudt i Malaga.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Kjøbenhavn, den 20 August. (f Statstid.) Efterat Gouvernøren paa Bornholm havde bragt i Erfaring, at Chefen for en svensk Orlogsbrig, Wanto litet kaldet, som krydsede mellem Bornholm og Christiansøe, havde forbudet Fartøier at komme fra Bornholm til bemildte Fæstning og sagt Mandskabet paa de af ham anholdte Baade og Fartøier, at han var stationeret der for at bindre Tilførsel til Fæstningen, har Kommandanten paa Christiansøe, i Følge modtagen befaling fra bemeldte Gouvernør, forlangt af Chefen for denne svenske Orlogsbrig Erklæring over Aarsagen, hvorfor han anholdte danske Fartøier og hindrede dem Adgang til Fæstningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Bemeldte Brigchef, Kapitain Cronstedt, har derpaa afgivet et saadant skrivtligt Svar: at Aarsagen hvorfor han anholdte Fartøier mellem Bornholm og Christiansøe var, at alle danske Fartøier skulde af ham opbringes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
J Følge af denne Erklæring har Gouvernøren, hvis Pligt det er at vedligeholde den saa nødvendige Kommunikation med Christiansøe Fæstning og at beskytte danske Skibe i de der værende Farvande, seet sig sat i den Nødvendighed, at møde denne af bemeldte svenske Kapitain Cron stedt udøvede offensive fjendelige Handling med at give Ordre til fornævnte Brigs Forlagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Til den Ende er Kapitainlieutenant H. C. Wulff den 24 Juli sidstleden Kl. 10 1/2 om Formiddagen udgaaet fra Christiansøe med 4 Kanonjoller. Kl. 11 1/2 heiste bemeldte Brig svensk Flag og Vimpel og skjød et løst Skud, hvilket af Kapitainlieutenanten blev besvaret. Kl. 11 3/4 begyndte Jlden fra Kanonjollerne, da Briggen dreiede Bredsiden, til og gav 2 fulde Lag, hvoraf 2 Kugler traf 2 af Kanonjollerne, men uden at gjøre nogen synderlig Skade. Kl. 12 3/4 afsendte Briggen en Officeer i et Fartøi under Parlementairslag med Forespøgsel om Frig var erklæret mellem Danmark og Sverrig, Kapitainlieuten. Mulffe Svar var. at eftersom Briggen, i Følge dens Chefs til Kommandanten afgivne skrivelige Erklæring, havde Ordre at opbringe alle danske Skibe og standse al Kommunikation mellem Fæstningen og Bornholm, var han Kapitainlieutenanten) tillagt Ordre at forhindre saadant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Briggen søgte nu med alle Seil og Aarer at undflye Nordefter, og kom ved den tiltagende Luft Kl. 2 uden for Skudvidde. Kl. 3 indhentede Kanonjollerne atter Briggen, da Attakken begyndte paa nye og varede indtil Kl. 3 1/2, paa hvilken Tid Briggen ved den stærkere tiltagende Kuling atter undflyede. Efterat Briggen saaledes var fordreven uden for Christiansøe og dens Udskiær, vendte Kanonjollerne tilbage, til Fæstningen, hvor de ankom Kl. 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Avertissements. Den 18 August behagede det Forsynet, efter 3 Ugers Sygdom, ved en sagte og rolig Død, at bortkalde fra dette jordiske Liv til sin himmelske Salighed min inderlig elskede Mand, Borger og Bødkermester Lars Nielsen, i sit 64de Aar. Enhver, som kjendte denne retskafne Mand, er jeg overbeviis om, deeltager i min og Børns billige Sorg, uden skrivtlig at bevidne os samme. M. Rasmusdatter, Odense d. 18 Aug. 1813. Enke efter sal. Lars Nielsen Bødker. Forpagtning. Den anmeldte, men igjen udsatte Auction over Bortforpagtningen af Fjellebroe Hovedgaards Jorder og Hollænderie, samt Espe og Herringe Sognes Kirke-Korntiender, bliver herved bekjendtgjort at foretages Løverdagen den 11 September. førstkommende, Formiddagen Kl. 10, i Ringe Kroe. Konditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, og ere forinden til Eftersyn fra Dato hos Dhrr. Gjæstgivere Larsen i Odense og Jeppesen i Faaborg, og Hr. Kiøbmand M. Krøyer i Svend, borg, og her paa Skristerstuen. Fjellebroe d. 21 Aug. 1813. Paa den høigrevelige Eiers Vegne efter Ordre Sedmidt. 1202 Rbdlr. 1 Mk. 11 s., Umyndiges Midler under Grevskabet Wedelsborgs Overformynderie, er at erholde til Laans paa anordnet Maade; Vedkommende behager at henvende sig til Evers, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Sidstafvigte Onsdag den 18 dennes er en Dreng, ved Navn Søren Pedersen, bortgaaet her fra Gaarden uden at man siden efter har hørt noget til ham; han var iklædt en gammel hvid Hvadmels Trøie, et Par gamle Skindbuxer, et grøn Tørklæde om Halsen og en gammel Hat paa Hovedet, samt bare Fødder; af sit andet Tøi har han intet taget med sig han er omtrent 13 Aar gammel, føer af Væxt, rundladen og rød af Ansigt, og bruun af Haar. Formodentlig gaaer har nu om at ligge under et eller andet Foregivende, thi for henved 4 Aar siden kom han som Tiggerdreng til Veilegaard, hvorjeg da tog ham on, og har siden beholdt ham til han nu atter har grebet til sit gamle Haandværk. Han er overmaade færrig i at sige Usandhed (hvormeget han endog derfor er bleven straffet, endog med den ærligste og troeskyldigste Mine, derfor er det nok mueligt, at han har givet sig et andet Navn. Enhver som maatte antræffe denne omløbende Dreng, bedes at anholde ham og derom at underrette mig, da jeg strax skal lade ham afhente og betale alle ved ham havte Omkostninger. Juulskov den 22 August 1813. H. P. Langkilde. Tilkjøbs forlanges en liden Varneseng og til Eng anvises en Høvlebænk med tilhørende Snedkerredskabe: Vedkommende vilde behage at henvende sig til Adressecomtoirt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
Hos Undertegnede er til Salg en moderne Gif S. B. engelsk Arbeide, pletteret og forsynet med 2 Lpd. ter, samt tilhørende Seletøi. Bøgense, 20 August 1813. S. Borring junior.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-08-23
I Huset No. 399 paa Nørregade er 2 Værelser med Sovekammer at faae til Leie til førstkommende Michael, for en Enke eller eenlig Person.