JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
Avertissements. er er mig imellem Onsdagen og Torsdagen den 2den og 3die October og Natten i mit Kammer hos Kiøbmand Peter Lorenzen den ældre, følgende Sager bortstiaalen: 1) Et Sølv Lomme Uhr i Kasse, som viser Datum, med Læder Rem ved, som er beslagen med Sølv, og SølvUhrnøgle. 2) Et dito Sølv Uhr med Staal=Kiæde og Sølv=Nøgle, 3) En Læder Pung med fire Remmeli, skabt, som en Tegnebog, borderet med ægte Sølv=Traad paa den ene Side, den lukkes med en Sølv=Hegte. J samme var 8 a 10 Rdlr. holsteensk Species=Mynt, og en Recept for Christen Christensen, mod kræft artig Saar. 4) En Buxdom sølvbeslaaen Pibe med en skarp Kant, og en dobbelt Sølv Lænke ved samme. 5) En rund Hat og en blaa Klædes Kiole. Mistanken falder rimelig paa en fra det Fynske Jnfanterie=Regiment for Brokskade forafskediget Soldat Jonas Gustav, svensk af Fødsel, lys af Haar, med en bred Næse, omtrent 68 Tommer høi, som for 3 Aar. siden var dømt i Slaverie paa 2 Aar for Jndbrud og Tyverie ved Dugmanufacturet i Fridericia, og nu efter udstaaet Straf strax efter Paaske dette Aar kom med et Magistrats=Reise=Pas fra Fridericia til min Hosbonde, velbemelte Peter Lorenzen, hvor han upaaklagelig tiente til Tirsdagen den 1ste Octbr., da han fik sin Afregning og sit Skudsmaal af sin Hoshonde. Om Onsdag Aften bildte han vores Naboes Peder SøsingsFolk ind, imellem 10 og 11, at han endnu sov i Lorenzens Huus, hvorfor Folkene lukte ham ind. Si den er han ei bleven seet i Apenrade, undtagen om Torsdag Morgen, da han gik ud af Nørre Port. - Jeg beder ærbødigst, at alle Øvrigheder og andre som bemelte Vare eller ovenmeldte Jonas Gustav, maatte forekomme, at de vilde anholde samme, og lade min Hosbonde ovenmelte Kiøbmand Peter Lorenzen, boendes i Ramsherred Gade i Aabenraa, saadant vide, da jeg taknemmelig skal erstatte Omkostningerne. Fridericia den 7de Octbr. 1899. Christen Christensen Weibøll, tienendes hos Peder Lorenzen den. ældre, Kiøbmand i Aabenraae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
J Følge og Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling, datteret 10de f. M., som læses til Vedkommende Rette, vorder herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Merkur 3de Gange, efter hinanden med Aars og Dags Varsel indkaldte: a) Arvingerne efter afgangne Hans Peter Udesen Haahr, som boede og døde paa Nørberggaard ved Lindberg i Ølgaard=Sogn, Ribe=Amts Øster=Herred; b) Alle dem, som formeene sig at have Noget at fordre efter ham, sub poena præclusi & perpetui silentii, inden ovennævnte Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav. Det meldes ellers til alle Vedkommendes Efterretning, at samtlige Stervboets Eiendeele efter benævnte Afdøde ere ved offentlig Auktion bortsolgte, og at derer berammet at holdes en Skiftesamling i Boet udi Varde=Raadstue Torsdagen den 28de Novbr. næstkommende Formiddag Klokken 10. Varde, den 1ste October 1799. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
Bye= og Herredsfoged a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
J Følge og Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilling, af Dato 10de September, sidst, vorder herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden med Aars og Dags Varsel indkaldede: 1) Arvingerne efter afgangne Matros Peder Christensen Aagger, af Allerslev under Outrup Sogn i Ribe=Amts Vester Herred, som efter erholdet Underretning er druknet paa en Søereise ved Altona i October 1797, og 2) alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter benævnte Afdøde, sub poena præclusi & perpetui silen til, inden benævnte Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arve=Rettighed, og de sidste deres havende Krav. - øvrigt bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning: at en Skiftesamling efter benævnte Afdøde, er bestemt at holdes her i Varde Byes Raadstue Løverdagen den 30te Novbr. næstkommende, Formiddag Klokken 10. Varde, den 1ste Octbr. 1799. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
J Følge og Kraft af Kongel. allernaadigst Bevilgning under 10de Septbr. sidstleden, som læses til Vedkommende Rette, vorder herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske, samt Ribe Stifts Aviser og den Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, indkaldede alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos Kiøbmand Hr. Peder Sørensen her i Varde, som til Skifte Rettens Behandling har opgivet sit Boe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Varde, den 1ste Octbr. 1799. L. Fogtmann. Parcellers Faldbydelse. Bye= og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
Paa Sønderskovs Gods, beliggende ved Konge Aaren, imellem Colding og Ribe, er paa Hovedgaards Marken, nogle Huusmænds Parceller fra 15 til 20 Tdr. Land, frie Hovedgaards Taxt, under Haanden at faae til Kiøbs paa de Vilkaar, at hele Kiøbesummen kan blive staaende uopsagt i 3, 4 eller 5 Aar, og at for det første Aar ingen Renter deraf svares, imod at Kiøberen strax opfører Bygninger, i det mindste 5 a 6 Fag, hvortil de paa Stedet kan faae Ege Bygningstømmer til Kiøbs, ogsaa forvente Bygnings Hielp efter Forordn. Caution behøves ikkuns for den 1/2 Part af Kiøbesummen, som ydermeere strax ophører og tilbageleveres, saasnart Byningen paa Parcellen er opført og udi Brand=Cassen. forsikkret. Endog kanefter Omstændighederne af Sælgeren, forventes nogen Forskud til at bygge, naar derfor stilles antagelig Sikkerhed. J. Følge den 18de 5 i Forordningen af 27de f. M., angaaende Trykkefrihedens Grændser, bekiendtgiøres herved fra det Kongelige Danske Cancellie, at de herefter nævnte ere under Tiltale for Misbrug af Skrivefriheden, nemlig: 1) Studenten Maltha Conrad Bruun. 2) Jacob Holm. 3) Translateur Heiberg. 4) Kammerherre Blücher. 5) Cancellie=Raad Holm. 6) Bogtrykker Wandel i Aalborg. Og 7) Bogtrykker Michaelsen i Helsingøer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-08
Jormedelst min og min Kones tiltagne Alder og dermed forbundne Skrøbelighed, agter jeg at nedlægge min hidtil førte Kiøbmandshandel, og tilden Ende har jeg besluttet at afhende min iboende Gaard med dertilhørende Kornlade, Pakhuus og Leievaaninger a., hvormed om forlanges, kan følge et complet Brændeviinstøi paa 2 Tdr., en indmuuret Kobber Bryggerkiedel, med alle til Brændeviins=Brænden, Bryggen og Malt giøren henhørende Kar m.v.; item, en Eiendoms Jord paa Veile nordre Mark som indeholder circa 5 Tdr. Land med dertil hørende Enge hvorpaa kan avles 8 a 10 Borger Læs Høe, et indhegnet Engskifte hvorpaa kan avles 2 Læs Høe; alt foruden den Jord og Græsning Gaarden efter sin Grundtaxt, har Ret til paa Byens søndre Mark. Gaardens Bygning bestaaer af 26 Fag VaaningsHuus 2 Etager høi med Kiælder under 8 Fag, 10 Fag dito en Etage, 10 Fag til Pakhuus 2 Etager og 14 Fag til Hæstestald og Kornlade, foruden en aparte Sidebygning til Koestald. Af Gaarden ligger smukt, ved Byens Torv med 50 Fag Huus til Gaden, og at Værelserne, som tildeels ere malede og betrukne, tilligmed de øvrige Jndretninger, ere gode og beqvemme enten for en Kiøbmand eller en anden honet Familie, er noget Libhaverne best vil bedømme ved at tage samme i Øyesyn. Denne Gaard med bemeldte dens Tilhørende, kan altsaa strax faaes til Kiøbs, naar Libhaverne derom ville henvende dem til mig. J andet Fald bliver den stillet til offentlig Auction, som holdes i Gaarden, Løverdagen den 30te November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvorved den da, om antagelig Bud skeer, vorder bortsolgt enten samlet eller nogle af Bygningerne med Grund og Gaardsplads separat, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal vorde bekiendtgjort, og skulde Gaarden, forinden den berammede Auctions Dag under Haanden blive bortsolgt, skal sligt betimmelig blive bekiendtgjort paa det ingen Libhaver skal foraarsages forgiædes Reise. Weile den 24de September 1799. J. B. Baldevien. Hertil et Tillæg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Under 27de September 1799, har Hs. Majestet allernaadigst udgivet følgende Forordning, som nærmere forklarer og bestemmer Trykkefrihedens Grændser. At, ligesom det i Almindelighed er Vort Ønske og Vor Villie, at enhver af Vore kiære og troe Undersaatter skal nyde al den Frihed, som kan bestaae med Orden i Staten; saa ynde Vi og især Trykkefriheden, fordi Vi ansee denne som det virksomste Middel, til at udbrede Oplysning og almeennyttige Kundskaber iblandt alle Borger=Klasser. Med Hensyn til at fremme en for Menneskeheden saa velgiørende Sag, have Vi, kort efter Vor Regierings Tiltrædelse, ophævet Censuren, og derved aabnet Vei for enhver oplyst og retskaffen Mand, til at kunne meddele offentligen Resultaterne af sine Grandskninger, og ubehindret yttre sine Tanker og Meeninger og hvad der kunde bidrage til det almindelige Bedste. Men, ved ubegrændset Friehed, maatte Pressen blive allehaande uædle Lidenskabers Verktøi, til skadelige Følger for den offentlige Rolighed og den private Sikkerhed. Trykkefrieheden maa altsaa, ved Lovens Forskrivt, ledes til Almeenvel, som er dens Øiemærke, og den maae, som endeel af den offentlige Underviisning, være Regieringens Tilsyn undergiven. Det paaligger Os derfor, som Konge og Lovgiver, at sætte Skranker, for dens Misbruge, saaledes, at den ei skal udarte til tøileløs Frækhed, og blive et Middel for Ondskab, til at kunne, ustraffet, undergrave Statens Grundstøtter, og forstyrre den borgerlige Sikkerhed, der staaer i uadskillelig Forbindelse med sand Borgerfrihed. Jmod saa danne Misbruge have Vi igientagne Gange advaret, især ved Rescriptet af 3die December 1790. Men Vi erfare med yderste Mishag, at Vore Lovgivninger desangaaende endnu uden Ophør overtrædes, og at nogle ildesindede Personer med strafværdig Frækhed dagligen antaste og forhaane alt hvad der, i ethvert Borgersamfund, er helligt og agtbart, samt jevnligen udbrede falske Forestillinger, og søge at forplante vrange Meeninger og de, for Mennesket og Borgeren vigtigste, Gienstande; hvorved den mindre oplyste Deel af Almuen, især den uerfarne Ungdom, letteligen kan misledes og forderves. Vel forebygges saadan Udaad allersikkerst ved Skrivters Censur, førend de til Trykken maae befordres; men, da dette Middel medfører en ubehagelig Tvang for enhver god og oplyst Mand, der har Lyst til at gavne med sine Jndsigter, ville Vi ikke giøre Brug deraf, Derimod ville Vi forsøge, saa bestemt og nøie, som mueligt, nærmere ved Lov at fastsætte Trykkefrihedens Grændser, og at tilføie passende Straffe for dem, som vove at overtræde Vore landsfaderlige og velmeente Buds Forskrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
J øvrigt have Vi besluttet, at formilde de Straffe, der ere fastsatte i D. L. 2 B. 21 Cap. 4 Art., N. L. 2 B. 20 Cap. 4 Art., samt D. og N. L. 6 B. 1 Cap 7 Art., saavelsom D. og N. L. 6 B. 44 Cap. 1, 2 og 9. Art., for saavidt disse kunne taale Formildelse, uden at forfeile deres Hensigt; hvorimod Vi, med Hensyn til at værne kraftigen om den borgerlige Agtelse, som er en af de helligste Rettigheder i Borgerselskabet, have anseet det fornødent, at anvende legemlige Straffe imod grove Æreskiændere. Og, som det har viist sig, at lumsk og nedrig Ondskab i Almindelighed søger Skiul under Anonymtet; men Retfærdighed fordrer, at enhver bør vedstaae ligesaavel det, han lader offentligen trykke, som hvad han skrivtligen eller mundtligen yttrer, og at han altsaa ikke mindre bør være sit Navn bekiendt i hiint, end i disse sidste Tilfælde; saa ansee Vi det tienligt, at forbyde al Anonymitet, og at paalægge enhver, der udgiver noget trykt Skrivt, den Pligt, at nævne sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Paa disse skal ogsaa Kobberstikkeren sætte sit Navn, under Straf af 200 Rdlrs. Bøder til Stedets Fattige. 15 J. Jngen maae udøve Bogtrykker=Konsten, uden dertil at have erholdet Vort eget Privilegium, som udfærdiges igjennem Vort Danske Cancellie; Og de nu værende Bogtrykkere, der ei allerede ere privilegerede, kunne, paa Ansøgning, vente samme gratis meddeelte. 16 F. Enhver, som lader trykke noget Skrivt (lidet eller stort, skal paa Titelbladet nævne sig som Forfatter, ved sit fulde Navn, Embeds eller anden Karakteer, eller Haandtering, samt om han selv, eller hvilken anden er Forlægger; saa skal og Stædet, hvor Skrivtet er trykket, tilligemed Bogtrykkeren nævnes. J øvrigt maae intet trykkes, uden hos de privilegerede Bogtrykkere. Dersom nogen handler herimod, skal Skrivtet confisqveres, og saavel Forlæggeren som Bogtrykkeren dømmes til at bøde 200 Rdlr. til Stedets Fattigvæsen, samt desforuden til lige Straf med Forfatteren, ifald Jndholden af det udgivne Skrivt befindes at være strafværdig. 17 F. Forlæggeren og Trykkeren af et Skrivt skulle ogsaa begge indestaae for, at den derpaa navngivne Forfatter er den sande, samt at han, dersom Skrivtet paatales, er og forbliver tilstæde, saa at han ved Lovmaal og Dom kan drages til Ansvar og Undgieldelse, for dets Jndhold. Brister saadan Hiemmel dem, da skulde de staae i Forfatterens Sted, og dømmes til at lide den Straf, som vilde have rammet ham, ifald han havde været tilstæde. 18 S. Dersom nogen er sat under Justitiens Tiltale, formedelst Misbrug af Trykkefriheden, maae ingen Bogtrykker antage et Skrivt fra ham til Trykning, saalænge han staaer under offentlig Anklage, med mindre en boesiddende Borger giver sin skrivtlige Erklæring, at ville indestaae for Skrivtets Jndhold. J Mangel af saadan Borgen, skal Bogtrykkeren staa til Ansvar, og dømmes, ligesom om han selv var Forfatter af Skriftet. Naar Justits=Action anlægges imod nogen, for Misbrug af Trykken, skal samme derfor strax bekiendtgiøres til vedkommendes Efterretning, i alle indenrigske Aviser, fra den Øvrighed, som befaler Actionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
19 F. J alle Journaler og periodiske Blade, skulle ikke allene Forlæggeren og Bogtrykkeren, men tillige Forfatteren af hver Artikel, saavelsom Redacteuren, nævnes; hvilken sidste skal staae til Ansvar ligemed Forfatteren, for hvad der indføres i Journalen, eller Bladet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
J Aviser eller offentlige Tidender, skal Redacteuren, paa lige Maade nævnes, og være ansvarlig for Jndholden, tilligemed Udgiveren. De, som forsee sig herimod, straffes efter denne Forordnings 16de S. 20 s. Ingen maae, efter at han ved Dom er bleven kiendt skyldig i Overtrædelse af denne Vor Anordning, lade noget Skrivt trykke, forinden Manuscriptet er blevet foreviist Stedets Politiemmester, og af ham paattegnet, at det maae trykkes; hvilken Paategning skal aftrykkes paa det første Blad. Dersom en Bogtrykker handler herimod, og trykker noget Skrivt for en Forfatter, der saaledes er bleven dømt, uden at Mannuscriptet findes paategnet af Politiemmesteren, da skal han have sit Priviligium forbrudt, og desuden ifald Jndholden er stafværdig, dømmes til lige Straf med Forfatteren. Og paa det at ingen Bogtrykker skal kunne undskylde sig med Uvidenhed, i dette Tilfælde, befale Vi, at enhver Ret, som dømmer nogen enten til Straf, eller Advarsel, for Misbrug af Trykken, skal paa den skyldiges Bekostning, uopholdeligen lade Doms Slutningen bekiendtgiøre i alle indenlandske Aviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
J øvrigt skal den Forfatter, paa hvilken foranførte Regel er anvendelig, være forbunden til at levere Politiemmesteren 2 Exemplarer af Munuskriptet, hvoraf denne beholder det ene (der bør være umakuleret og forsynet med Forfatterens Navn) til sin Sikkerhed, for at afværge, at ikke det af ham paategnende Exemplar skal kunne forfalskes, ved Forandringer eller Tilsætninger. 21 s. Naar et Skrivt, formedelst dets strafværdige Jndhold, paatales af Justitien, skal det være Pligt for enhver, der har samme til Forhandling eller Uddeeling, efter offentlig bekiendtgjort Advarsel, ufortøvet at aflevere til Stedets Politiemmester alle de Exemplarer deraf, som han har i sin Værge. Disse skulle forblive under Politiemmesterens Bevaring, saalænge, indtil Sagen ved endelig Dom er afgjort, og dersom da Forfatteren vorder aldeles frikiendt, tilstilles de igjen Vedkommende; men, i det modsatte Tilfælde, foranstalter Politiemmesteren dem opbrændte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Skulde nogen, efter at den offentlige Opfordring til at aflevere et saadant Skrivt er skeet, desuagtet vedblive at uddeele eller falholde det, eller at have tilbageholdt Exemplarer deraf, da skal han derfor bøde 500 Rdlr. til Stedets Fattigvæsen. Skeer det oftere, da bøder han dobbelt saa meget, og skal tillige, ifald han er Borger, eller privilegeret Boghandler, have sit Borgerskab eller Privilegium forbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Avertissements. Omendskiønt underskrevne Brødre og saavel testamentariske, som lovlige og eneste sande Arvinger efter vores den 12te Maji d. A. ved Døden afgangne ældre Broder Simmon Bertelsen Stub i Piedsted Bye og Sogn, Holmanns Herred, Weile Amt, nogenledes ere forvissede om, at han ingen os uvitterrig Gield haver efterladt sig, saa ikke destomindre til fuldkommen Sikkerhed og Betryggelse for os og Arvinger, som hans Efterladenskaber haver modtaget og lovlig ere tilfaldne, bliver herved indkaldet med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, ligesom det ved Proclama for Ober=Retten den 24de Juli 1799 og for Under=Retten den 4de Septb. næstefter, skeet er, alle de, som formeene sig at have noget at fordre i ovenmeldte vores afdøde Broders Stervboe, at fremkomme og anmelde deres Fordringer med den Beviislighed Loven foreskriver at bør skee efter død Mand, enten for vores Befuldmægtiget, Skoleholder Anders Danielsen i bemelte Piedsted, eller og hos mig den Afdødes Broder Bertel J. Bertelsen Stub, Forstander ved Hospitalet i Nyekiøbing. paa Falster, da enhver beviist retmæssig Fordring, skal vorde uopholdelig afgjort og betalt. Ligeledes erindres og indkaldes herved dette Stervboes Debitorer, til at afbetale det de skylde dette Stervboe, med hvilken Betaling de kan henvende sig til ovenmelte vores befuldmægtiget. Jvar Bertelsen Stub. B. J. Bertelsen Stub, residerende Capellan til Forstander ved Hospitalet. Thorebye Sogn i Lol= i Nyekiøbing paa Falster. lands Muse Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Af Hr. Hempels Forlagsskrivter haves her paa Adresse=Contoret følgende: Staunings offentlige Taler 5 Mk. Slagelse Dokumenter Mennesket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Svineaplen. Maneren. Jversen for Domstolen. Clara de Plesse, 1 og 2 Bd., heftet, Forsyningen, en Comoedie
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-09
Buonapartes Liv og Levnet = 1 4 sk. Leopoldine, 1 og 2 Bind. Om Tienestefolk. Bouchardts Prædiken. Sang om den oplyste Tidsalder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Haag, den 5 October. Den 2den d. M. gjorde Englænderne det haardeste Angreb paa vor venstre Fløi og Centrum især. Slaget varede med største Haardnakkenhed paa begge Sider, den hele Dag, saa Natten allene gjorde Ende paa Blodsudgydelsen. Den 3die begyndte Fægtningen paa nye, og saavel vort Centrum som venstre Fløi maatte vige for Overmagten, og overlade Fienden vore Positioner, foran Alkmaar, med Staden Alkmaar selv; vort Hovedqvarteer er lagt tilbage til Bevervyk. Følgende er det omstændeligere herover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Skrivelse fra Alkmaar, den 3 Octbr. Jgaar Morges Kl. mellem 6 og 7, gjorde Fienden det heftigste Angreb paa vor venstre Fløi og Centrum. Vore Tropper forsvarte sig tappert, men maatte endelig vige for Overmagten, og forlade sine Positioner, efterat have gjort Fienden betydelig Skade. Fienden løb adskillige Gange Storm, men blev tilbageslaget. Ilden var fra begge Sider skrækkelig, og adskillige Huse, kom i Brand. Paa den venstre Fløi trængte Fienden, frem indtil Bergen, hvor der rasende blev sægtet, og Fienden med Tab af nogle Fangne, blev tilbageslaget. Nu trængte vor venstre Fløi og Centrum paa nye frem; Artilleriet spilte uophørlig med beste Følger, men det paakommende Mørke gjorde Ende derpaa. Den 3die om Morgenen begyndte man paa nye at fægte, og ethvert Fod bredt Terrain blev gjort stridig. Længe var Seie ten afgiørende, indtil endelig vore, udmattet trak sig tilbage, som dog skeede fægtende og i beste Orden. disstprivilegerte. Stifts. Con 15de October 1799. Elmenhoff, som tillige er sammes Redacteur.)Alle vore Magsiner, Hospitaler og hele Bagage, blev bragt til Bevervyk, hvor ogsaa Armeen tog sin nye Stilling, som bedre kan forsvares. Vi see her adskillige Landsbyer staae i Brand; Fienden kiøbte sin Seier, dyrt, og saa stor vort Tabender, kan Fiendens dog ikke være ringere, da vort Artillerie anrettede skrækkelig Øde læggelse blandt dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Endnu kan ikke med nogen Vished bestemmes vort eller Fiendens Tab ved dette Slag. Den smukke Landsbye Koedyk, er under Slaget aldeles opbrændt. Til Harlem er komme endeel fiendtlige Fanger, og 40 til 50 Skibe med Saarede. Jblandt vore Saarede befinder sig den franske General la Maison, og Brigadechesen Mercier, og desuden er 60 Fartøier underveis til Amsterdam, med Saarede, hvoraf de fleste skal være Frantsoser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Det er bekræftet, at Englænderne have bemægtiget sig Lemmer i Friesland. Dette Angreb skeede med nogle Kanonbaade, besat med 60 til 70 Mand. 4 til 500 Mand med 4 Kanoner er desaarsag brudt og fra Grønningen, og Rygtet gaaer, at Englænderne har atter forladt Lemmer. For saasnart mueligt at forsyne Armeen med de fornødne Overkiøler, er i det Lovgivende Kammer foreslaaet, at paalægge enhver Embedsmand som har over 2000 Gylden aarlige Jndkomster, og enhver Borger, som holder over 2 Tienestefolk, at levere en Overkiole. Den 3die blev et heelt Compagnie Bergskotter, 107. et St. Mand, som i Slaget var taget fangen, bragt til Amsterdam.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Frankfurt, den 5 Octbr. Endnu haves ingen officiel Beretning over det store Slag i Schveitz den 25de og 26de Septbr.; dog har det stadfæstet sig, at Frantsserne have indtaget Zürch. og at det Keiserlige Cancellie og Krigskasse er gaaet tilbage til Bregenz; samt at General Hobe og OberstPuoquet ere døde. Den 27de var det Hotiske Corps Hovedqvarteer i St. Gallen. Jmidlertid har Feldmarschal Suvarov begyndt sine Operationer imod Schveitz, allerede den 23de, ved at indtage Acrolo og Gothardsbierget. Tillige har General Rosenberg naaet Graubundtens Grændser, og der taget 500 Frantsoser fangen. General Auffenberg, har erobret Korsbierget, og derved overvundet en stor Hindring; og General Jellalich har den 25de slaget Frantsoserne ved Mühlhorn, og stod Fienden i Ryggen paa samme Tid da Hote blev angrebet. Ved os har Blade paa engang vendt sig. Jgaar rykkede Frantsoserne meget talrige ud fra Maynz, slog Landstormen tilbage til Hattersheim, og angreb idag Morges paa nye. Landstormen maatte formedelst Mangel paa Munition, trække tilbage. De Keiserlige og Maynserne vare for svage til at forsvare Nidda, og maatte retirere over Maynen. Fra igaar Aftes til idag Middag, har der været en stærk Kanonade. Da Bønderne ingensteds kunde staae sig, og selv det regulaire Keiserlige og Maynzer Militair retirerte, saa var Følgen heraf, at Høchst blev af Frantsoserne besat og Niederrad forladt af de Tydske. Jdag Eftermiddag Kl. 5 kom 400 Frantsoser giennem Bakkenheimer Porten, ind i vor Stad, og besatte Hovedvagten, men afgik endnu samme Aften igien inden Kl. 7. De true nu Aschaf senburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Den 1ste Octbr. gik det Rygte i Augsburg, at Feld marschal Suvarøv med sin Armee allerede den 28 September var kommet til Luccern, og gjort Anstalter til at angribe Bern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Wien, den 2 Octbr. J Forgaars kom Cadet og Feldvedel Hagen hertil som Coureer fra Prins Victor Rohann, med den Efterretning, at han den 21de Septbr. blev angrebet af 8000 Frantser, for hvilke han maatte forlade sin Post i Walliserlandet, men den 22de angreb han Fienden ganske uventet, og efter 2 Dages Fægtning drev han Fienden tilbage over Simpidabierget og Brieg, hvorved Fienden tabte 3 til 4000 Mand. Danne Cadet blev saa vel modtaget, at Keiseren lod ham om Aftenen kalde til Taffels.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-10-15
Efter Breve fra Constantinopel, den 19de Septbr. var Storviserens Armee kommet til Damascus, men iøvrigt havde man ingen paalidelige Efterretninger fra Armeen.