JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Da Sygdommen efter Districtslægens Erklæring ikke har været af saadan smitsom Natur, at den kunde tages under Behandling for offentlige Regning, saa finder Amtsraadet ikke at kunne tilstaae Supplicanten nogen Understøttelse i den omhandlede Anledning. 16. Et Andragende fra Birkedommer Haastrup paa Liselund i Refsvindinge Sogn, hvori han besværer sig over formeentlig urettelig at være ansat til Fattigbidrag i Giislev og Ellested Sogn, hvilken Ansættelse er skeet fordi han bestyrer Forvalter=Forretningerne paa Lykkesholm, hvor han med Familie ikke har Bopæl. Efterat Giislev og Ellested Sogneforstanderskabs Erklæring, herover har været indhentet, resolverede Amtsraadet, at da Fattigbidrag ifølge Anordningerne skal lignes paa Beboerne i Sognet, alene med Undtagelse af udensogns Boende ere pligtige at betale Fattigskat af det Hartkorn de eie i Sognet, og Birkedommer Haastrup opholder sig og har Bopæl for sig og Familie paa sin Eiendomsgaard i Refsvindinge Sogn, kan den Omstændighed at han bestyrer Forvalter-Forretningerne paa Lykkesholm og der undertiden indfinder sig og besørger Forretningerne i et dertil af Eieren overladt Værelse, hvor han ingen Huusholdning fører, ikke medføre nogen Forpligtelse for ham til at svare Fattige eller Skoleskat til Giislev og Ellested Sogne, og den skete Ansættelse vil saaledes bortfalde ifølge Placaten af 5 Decbr. 1815 og Cancelli-Resolution af 12 Octbr. 1833. 17. Et med Ringe Sogneforstanderskabs Erklæring forsynet Andragende fra Møller Christensen i Boltinge Mølle, hvori han besværer sig over at være ansat til 8 Rbd. i Fattigskat af Formue og Leilighed, foruden hvad han bidrager efter Hartkorn. Uagtet at Møller Christensen, i Forhold til de Beboere med hvem han har sammenlignet sig, synes temmelig høit ansat i Fattigbidrag, fandt Amtsraadet dog med Hensyn til hans Leilighed, da han ikke har Børn at forsørge, ei tilstrækkelig Anledning til at bestemme nogen Forandring i den skete Ansættelse, hvorimod man maatte paadrage Sogneforstanderskabet ved næste Ligning nøie at forvisse sig om de Bidragspligtiges Formue og Leilighed, for derefter at tage Bestemmelse om hvorvidt der kunde være Anledning til Forandring i Formuebidraget. 18. Kammerjunker Veimester Oldenburgs Regnskab over Udgifter ved Grundforbedrings- og Vedligeholdesarbeiderne under hans Bestyrelse paa de mindre Landeveie i Aaret 1847 blev fremlagt med dertil hørende Bilage. Dette Regnskab med tilhørende Bilage blev afgivet til Veicomiteen for, efter af denne at være gjennemgaaet, at forsynes med Paategning. 19. Kammerjunker Veimester Oldenburg indsender med Anbefaling 2de Ansøgninger fra Veibetjent Rasmussen paa Langeland og M. Andersen om Gratification, den Første paa Grund af hans Flytning med Familie til Langeland, hvor han nu har maattet bosætte sig, og den Sidste paa Grund af de extraordinaire Udgifter han har havt, fordi han har været ansat som Veimester saavel i Fyen som paa Thorseng.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Da Amtsraadet erkjendte, at Rasmussens Forflytning til Langeland var nødvendig og til Fordeel for de derværende Arbeider, blev ham tilstaaet en Gratification af 40 Rbd., og da Andersen, der havde Tilsyn med Veiarbeiderne saavel i Fyen som paa Thorseng, i Anledning af sine Reiser og Ophold paa forskjellige Steder, ogsaa havde havt flere Udgifter, blev til staaet ham en Gratification af 20 Rbd., hvorhos man, i Betragtning af at Veibetjentene Erslev og F. Rasmussen med Paapassenhed have udført de dem overdragne betydelige Forretninger, tilstod Disse en Gratification af 15 Rbd. hver. 20. Med Horne Sogneforstanderskabs Erklæring af 9 og 10 dennes var indkommen 11 Klager over Fattigbidrag for Da disse Sager kræve nøiere at gjennemgaaaes end Tiden tillader i dette Møde, blev Afgjørelsen deraf udsat til næste Møde. 21. Følgende Contracter om Pengegodtgjørelse istedetfor Befordring, der ere udløbne med Aaret 1847, bleve fornyede saaledes: 4) med Herredsfogden i Salling Herred paa 5 Aar til Udgangen af Aaret 1852, 2) med Birkedommeren ved Baroniet Lehn paa Embedstid, 3) med Herredsfogden for Vindinge Herred for Aaret 1848, 4) med Birkedommeren ved Stamhuset Thorseng for 1848. 5) med Provst Plesner paa Langeland for Aaret 1848, dog med den yderligere Bestemmelse, at Provsten for Baad, leie paa Reiser til de mindre Øer Strynøe og Dreise er holder særskilt Betaling efter indgiven Regning. Derimod ere Færgemændene i Rudkjøbing og Vemmenæs formeentlig forpligtede til, efter deres Privilegier og den 13de § i Forordningen af 26 Juni 1844, at overføre Provsten og Enhver til Fribefordring af Landet berettiget, uden Betaling imellem Langeland og Thorseng.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
22. Extracterne for October Qvartal over Jndtægter og Udgifter for Amtsrepartitionsfondet og Amtsfattigkassen bleve fremlagte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-10
Udskrivningsbidraget til Amtsrepartitionsfondet for 1848 blev bestemt til de sædvanlige 1 Rbd. 2 Mk. pr. Tønde Hartkorn Ager og Eng og 64 s. pr. Tønde Skov= og Mølleskyld til Amtets mindre Landeveisarbeider, og under hvilket Beløb tillige er indbefattet hvad der skal udredes til den almindelige Veikasse, og til Repartitionsfondets øvrige Udgifter blev bestemt at bidrages 36 s. pr. Tønde Ager og Eng og 18 s. pr. Tønde Skov= og Mølleskyld. 23. Til at tiltræde Valgbestyrelsen ved de nu forestaaende Valg af nye Amtsraadsmedlemmer blev udnævnt Jægermester Sehested til Broholm og Justitsraad Lindegaard til Lykkesholm. 24. Arrestforvarerne i Nyborg og Svendborg bleve for Opvartning samt Jldebrand og Lys ved Amtsraadsmøderne i 1847, tilstaaende, den Første 8 Rbd. og den Sidste 5 Rbd. 25. For Protokolførelse, Correspondence og ExpeditionerAmtsraadssagerne betræffende blev Examinatus juris Olivarius for 1847 tilstaaet 25 Rbd. 26. Gjennemsynet af Amtsrepartionsfondets og Amtsfattigkassens Regnskaber blev som forrige Aar overdraget Kammerherre Greve Ahlefeldt-Laurvigen samt Proprietairerne Dons og Langkilde, og Gjennemsynet af Fattig- og Skoleregnskaberne for Vindinge og Gudme Herreder overdroges til Provst Selmer, og af samme Regnskaber for Sunds og Salling Herreder til Proprietair Bülow, og endelig for Langeland og Thorseng til Procurator Boesgaard. Da intet Videre var at forhandle blev Forretningen sluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
udlandet. Frankerig. Vi have allerede berettet igaar, at Lamartines Manifest, hvori der udvikles de Grundsætninger, efter hvilke alle Republikens diplomatiske Agenter have at indrette deres Handlemaade overfor de udenlandske Kabinetter, nævner fremmed Jntervention i Schweitz og Jtalien som Anledning til Krig og udtaler Republikens Berettigelse til at beskytte nogle undertrykte Nationaliteter, naar Timen til deres Opreisning maatte synes at have slaaet ifølge Forsynets Bestemmelser. Af dette saa overordentlig vigtige Aftstykke, der synes snart at maatte fremkalde Erklæringer fra de andre Magter og derved sætte Forholdet mellem disse og Republiken paa en fast Fod, tillade vi os endnu at meddele Følgende: "Den franske Republik behøver ingen Anerkjendelse for at existere; den bestaaer ved naturlig Ret, den er et stort Folks Villie, der kun forlanger Berettigelsen af sig selv; men da den franske Republik ønsker at indtræde i de bestaaende Regjeringers Familie som ordnet Magt og ikke som et Europas Rolighed forstyrrende Phænomen, er det passende hurtigt at underrette de forskjellige Regjeringer om de Grundsætninger og Tendentser, der fra nu af ville bestemme Frankerigs Politik mod Udlandet. Den franske Republiks Proklamering indeholder intet Angreb mod nogensomhelst Regjeringsform i Verden. Monarkiet og Republiken ere i sande Statsmænds Øine ingen absolut Grundsætninger, der bekæmpe hinanden paa Liv og Død; det er Kjendsgierninger, der danne en Modsætning og kunne bestaae Ansigt mod Ansigt, idet de begribe og agte hinanden. Krigen er altsaa ikke den franske Republiks Grundsætning; Verden og Frankerig ville imødegaae Broderskab og Fred. J Aaret 1792 vare Forholdene ganske anderledes: dengang bestod Frankerig, af to Nationer: de ud af Besiddelse satte privilegerede Klasser forenede sig med det fangne Kongedømme og Udlandet for ved en Jnvasion atter at paatvinge Frankerig Monarkiet, Aristokratiet og Hierarkiet; Mellem klassen, som til samme Tid havde bemægtiget sig Regjeringen, behøvede desuden en stærk Diversion for Folket; for at afholde det fra at indtræde i sin egen Regjering, maatte den adsprede det paa Valpladsene. Folket var i 1792 kun Redskab, ikke Gienstand for Revolutionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Den provisoriske Regjering har udnævnt en Kommission for Nationalbelønninger med Borger Albert i Spidsen. Admiral Baudin har tiltraadt Kommandoen over Middelhavseskadren; Man meener at han skal krydse ved den italienske Kyst. Jfølge "Times var det i Havre, hvor Ludvig Philip med Dronningen indskibede sig paa det fra Southampton, til at overføre et fransk Selskab, bestilte Dampskib Expresse. En Fiskerbaad havde sat dem over fra Honfleur; de havde allerede tidligere forklædt sig, da deres flere Dages Ophold ved Kysten var forbunden med Fare; ved Ankomsten til Newhaven udraabte Kongen: "Gud være priset, jeg staaer paa brittisk Jordbund!" J Crondon havde Kongeparret en hjerteskjærende Sammenkomst med endeel Medlemmer af den kgl. Familie; Reisen derfra gik til Claremont, et Belgiernes Konge (Ludvig Philips Svigersøn) tilhørende Landsæde 14 engelske Miil fra London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Schweitz. Fra Bern berettes, at Regjeringen i Neuschatel har aftakket under Forbehold af Kongens Sanktion; fra selve Neuschatel hedder det endog, at Kantonen har løssagt sig fra Preussen; en af Statsraaderne er afsendt og ankommen til Berlin. Jfølge "Schwab. Merc." viser den engelske Gesandt i Bern sig offentlig med Lola Montes; hendes Udseende er blegt og afblomstret, men hun har et skjønt Øie og en meget graciens Holdning. Jtalien. Man har Breve fra Mailand af 1ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Efterretningen om den franske Revolution var ankommen; Roligheden var ikke bleven forstyrret. - J Cagliari har Folket forjaget Jesuiterne. - Mehemed Ali, der reiser for sin Sundhed, er ankommen til Malta.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Tydskland. Den anden Leipziger Deputation til Kongen af Sachsen har ikke udrettet synderligt mere end den første. - Storhertugen af Hessen-Darmstadt, har udnævnt Arveprindsen til Medregent. - J Hannover vil Man ved Privatkorrespondents vide, at Kongen af Sardinien har erklæret Østerrig Krig. - J Jena er Hofraad, Prof. Dr. Eichstadt afgaaet ved Døden i en Alder af 76 Aar; den lærde Professor har i 38 Aar besørget Redaktionen af "Jen. Lit-Zeit. Sverrig. Søndagen den 6te Februar Kl. 9 Aften viste sig i Skellefteaa en Luftkugle, der sagte sænkede sig i horizontal Retning fra Øst til Nord, nærmende sig Jorden. Den syntes for Øiet at være af en Kanonkugles Størrelse. Paa dens Gang, og saalænge den faaes, hvilket vel varede et halvt Minut, oplystes Egnen som af det klareste Solskin. Vinden var vestlig, og Kulden 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Den 6 Marts er Kapitainl. C. N. Wulff allern. udnævnt til Chef for Dampskibet "Ægir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Under s. D. ere efternævnte Officerer allern, udnævnte til Chefer for de Skibe og Vagtposter, der ere bestemte til at eqviperes i dette Foraar, nemlig: Capitain C. C. v. Dockum for Kadetskibet, Korvetten "Flora, Kapitainl. C. R. F. Baron Dirckinck-Holm feld for Vagtskibet i Øresund, Korvetten "Najaden", Kapitainl. M. N. Suenson for Briggen "St. Thomas" der er bestemt til at afgaae til Kysten af Guinea og derfra til Station ved de vestindiske Øer Kapitainl. E. Raffenberg for Briggen "Mercurius, der er bestemt til at afgaae til Jsland; Kapitainl. J. P. F. Wulff for Vagtskibet ved Altona, Skonnerten "Elben" og Kapitainl. F. C. G. Muxoll for Vagtstationen paa Kjøbenhavns Rhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Høiesteret har afsagt Dom i Sagen: Justitsraad Liebenberg imod Niels Brandt Hansen for Tyveri (Defensor Rotwitt). Ved Viborg Landsoverrets Dom af 15 Novbr. 1847 er Tiltalte anseet med 2 Aars Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus, hvorimod han ved Veile Kjøbstads Extrarets Dom af 13 Septbr. f. A. er dømt til 6 Aars Arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. Dom. Landsoverrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Liebenberg og Advocat Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. til hver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Blandinger. Adressen om fuldstændig udvidet Valgret og Valgbarhed, udgaaet fra Medlemmer af Haandværkerdannelsesforeningen i Kjøbenhavn, er i disse Dage bleven forsynet med et overordentligt stort Antal Underskrifter af Borgere af alle Klasser, hvilket noksom viser, at Folket begynder at indsee Bieblikkets høivigtige Betydning. Det i Anledning af Adressen, til i Torsdags berammede Møde er udsat til Søndagen den 12 ds. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Under Overskrift: Et Ord med om Nationalitet og Christendom af Rasmus Sørensen er udkommet et særskilt Blad, der vistnok fortjener at læses og overveies af Alle, men især af Menigmand, hvortil det saameget mere egner sig som Forfatteren i sit klare og kraftige Sprog er ligesaa fattelig og tydelig som hans Deeltagelse og Medfølelse for de arbeidende Klasser, baade dem i Kjøbstæderne og dem paa Landet, er varm og levende. (Kbhst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Sognebeboerne i Jordrup pr. Aarhuus have tilstillet Amtsraad, Landvæsenskommissair Brødsgaard en Sølvtheepotte som Hædersgave for hans retsindige og nidkjære Virksomhed som Sognefoged i 26 Aar. "Lollands-Postens" Udgiver og Redakteur, Prokurator og Bogtrykker J. C. Larsen, er i Løverdags afgaaet ved Døden, i sit 55de Aar, efter længere Tids Sygeleie. Han havde i endeel Aar, indtil October 1835, været Redakteur af Lollands-Falsters Stiftstidende medens denne udgaves i Maribo af Pastor C.E. Schultz's Enke, og stiftede ved Nytaarstid 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Bladet "Lollands-Posten" der nu fortsættes af hans Enke foreløbig under Redaktion af Faktoren i hendes Bogtrykkeri, Hr. C. Madsen. (L. F. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Ved det Langeske Selskabs fire første Forestillinger i Slagelse har Besøget været saa ringe, at Selskabet ikke vil kunne holde sig der ret længe og ikke kunne give det foreløbigt averterede Antal Stykker, hvis Besøget ikke bliver bedre. (Slag. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Kopulerede i Kjøbenhavn: Prof. Christian Winther og Fru Werliin, f. Lytthans; Kjøbmand C. Rodian og Jfr. J Sem; Kjøbmand M. Frænckel og Jfr. Loya.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Odense. "Guldnøglen, gaves iaftes for godt besat Huus, Forvandlingerne udførtes meget skuffende og hele Forestillingen vandt uddeelt bifald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
(Dagsposten.) J Anledning af en Artikel af Orla Lehmann i "Fædrelandet" betræffende Landets og specielt Kjøbenhavns Forsvar, bringer Berl. Tid, fra en aldeles paalidelig Kilde til Publikums Beroligelse til sammes Kundskab: at umiddelbart efter Modtagelsen af Efterretningen om den i Frankerig foregaaede Statsomvæltning, er det kommet under Overveielse, hvilke Foranstaltninger der maatte være at træffe for at sikkre Landet og Staden mod et pludseligt Angreb, og at som Følge heraf de fornødne befalinger allerede ere givne til uopholdeligen at montere Citadellet mod Søsiden, til at armere og montere Langelinie, til strax at paabegynde de nødvendige Forarbeider, for øieblikkeligen at kunne give Rendsborgs Fæstning fuldstændig Forsvarsarmering, og til ligeledes at begynde Forarbeiderne i Henseende til en provisorisk og hurtigst muligt udført Forstærkning af Kjøbenhavns og Rendsborgs Befæstninger; at der endvidere er truffet Foranstaltninger til at Krigs reserve=Bataillonerne i Tilfælde af deres Jndkaldelse kunne blive forsynede med subalterne befalingsmænd, ligesom ogsaa at Organisationen af Forstærkningens Fastmandsklasse søges fremmet det hurtigste muligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Skibs= og Handels-Efterretninger. Skibet Em man Hansen, af Kjøbenhavn, fra Hammerfest med Stokfisk til Triest, indkom d. 29 Febr. uden Master og Bolværk og med Tab af 2 Mand, der vare skyllede overbord, til Greenock, Ladningen er meget beskadiget og Skibet maa losse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Amsterdam d. 6 Marts. Hvede uforandret: Rug uden Omsætning: Byg noget lavere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Odense Kirkenyt. Frue Sogn. Begravet: den 2 Marts, Muursvend R. Christophersens Datter, Hansine Caroline Juliane Rasmussen, 9 Uger; den 8de, Billedhugger F. C. S. Halles Søn, Hans Ulrik Halle, 1/2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Fasten J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Svitzer, til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Provst Colding. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westeengaard. - J Hospitals=Kirken: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Ind= og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer, Jndgaaede: den 10 Marts, L. Poulsen af Snoghøi, fra Middelfart, Jagten Juliane Christine med Korn; P. Petersen af Faaborg, fra Middelfart, Jagten Helleflynderen med Korn J. Steen af Odense, fra Veile, Jagten Enigheden med Korn; E. Nielsen af og fra Bogense, Jagten Victoria, ballastet. Udgaaede: den 10de, H. T. Helweg af Odense, til Holland, Briggen Peter & Wilhelm med Rug; J Steen af Odense, til Horsens, Jagten Enigheden, ballastet: L. Poulsen af Snoghøi, til Middelfart, Jagten Juliane Christine, ballastet: P. Petersen af og til Faaborg, Jagten Helleflynderen, ballastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
AVERTISSEMENTS. J Henhold til Hr. Advocat Blaunfelds Skrivelse i Følgeblad til Fyens Avis No. 51 d. A. indbyde vide fyenske Actionærer i den flensborg-husumtønninger Jernbane til et Møde paa Comediehuussalen i Odense, Mandag den 20 Marts førstk., Formid. Kl. 12. Jnterimsactier forevises ved Indgangen. Odense den 11 Marts 1848. Lüttichau. C. Paludan Müller. P. Richardt, Industrie-Forening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
De Herrer, som have tegnet deres Navne paa de i sin Tid udgaaede Indbydelses-Planer til en Industrie-Forening for Fyens Stift, saavel som enhver Anden, der maatte interessere sig for denne Sag, indbydes til en Samling paa Stiftsbibliotheket (Gymnasiebygningen) Mandagen den 13 Marts om Eftermiddagen Kl. 4. for at tage Beslutning om Foreningens Constituering. Fyens Stifts Læseforening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Den første ordinaire halvaarlige Generalforsamling for dette Aar afholdes Løverdagen den 18 Marts om Aftenen Kl. 8. Theatret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Mandagen d. 13 Marts Kl. 7 gives en stor Forestilling i 5 Afdelinger hvoriblandt Jndbruddet, eller Pierrots Tapperhed romantisk Pantomime i 1 Alt; de to og de fire Acrobater, og Fregatten paa tørt Land. Det Øvrige erfares af Placaten. Jean d'Abis & Volkersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Fra mit Vindue er imorges tabt en Meerskums Pibe, med Sølvbeslag. Den retsindige Finder bedes, mod en Godtgjørelse, at aflevere samme til mig. Odense den 11 Marts 1818. K. C. Paulsen, Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Omendskjøndt vi som Jndbydere til et aldeles privat og sluttet Selskab efter vort Begreb om Frihed næppe skylde Nogen uden for Selskabet en offentlig Erklæring om hvem eller hvorfor vi have indbudt eller udeladt En og Anden, og skjøndt vi have den Overbeviisning at Jndsenderen i Stiftsavisen for 9de ikke repræsenterer "Pluraliteten af Byens Borgere, skulle vi dog gjerne oplyse ham om at vi ved vores Jndbydelse til et Maskebal for en stor Deel have taget Hensyn til ikke at colidere med den os bekjendte indgivne Ansøgning om Tilladelse til en offentlig Maskerade til Jndtægt for Stiftelsen af 18 Sept. Vi have derfor kun ladet Jndbydelsen circulere til de af vore forskjellige Bekjendtskaber, som vi kunne vente interesserede sig for Bespiisnings-Anstalten, hvilken vi ville tilstille Overskuddet af det af os paatænkte Maskebal. At der vel kan glemmes eller forbigaaes at indbyde En eller Anden som kunne have havt Lyst til at deeltage i dette sluttede Selskab er vist høist undskyldelig, og vi have jo derfor eiheller nægtet Nogensomhelst Adgang som desangaaende have henvendt sig til os førend Slutningen af Listen, der jo ifølge Cancelie Skrivelse af 22 Februar 1820 var nødvendig. Odense d. 11 Marts 1848. Bestyrelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
For et confirmeret ungt Menneske, der skriver en tydelig Haand, er en god Plads ledig paa et Bye- og Herredsfoged contoir i Fyen. En egenhændigen skreven billet, mærket Contoirist, bedes indlagt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Classelotteriesedler ere at erholde i hele, halve og Qvartlodder indtil Løverdagen den 18 ds. hos Collectrice Schalburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Extra fine, fine, middelfine og ordinaire Spillekort,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
af L. P. Holmblads Fabrik i Kjøbenhavn, faaes til Fabrikkens bestemte Priser i den Hempelske Boghandel. Gutta-Fercha-Saaler, ere atter arriverede hos Chr. Callesen. Halm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Hvede, Rug, Byg= og Havre=Halm kan bekommes billig i No. 1 paa Korsgaden i Odense. Sammesteds faaes 100 Lpd. Kløverhøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Sæde-Hørfrøe. Fra førstkommende Markedsdag, den 11 dennes, er til Salg nogle Tønder udmærket, reen Sædehørfrøe, 1ste Aars Avi efter Riga Frøe, avlet paa Odense nye Fattiggaards Jord. Udsalget er paa selve Gaarden, i Skjæppeviis eller mindre Maal; Man behager at henvende sig til Hr. Kasserer Müller dersteds, der besørger Udsalget. Odense den 11 Marts 1818. Paa Fattigvæsenets Vegne. J. E. Colding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Oberlandsk rødt og hvidt Kløverfrøe, Thimothei og Raigræsfrøe sælges billig hos J. J. Stokkebye. Odense Nørregade Nr. 404.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Rottbøll Friis paa Odense Vestergade No. 256 anbefaler sin Markfrøe=Handel med følgende: italiensk Ray, under for sin tætsluttede og tidligste Græsbund; engelsk & fransk ditto, Fløielsgræs, Thimotheie, Kløver- og Spergelfrøe. Ligesaa staae til Salg 20,000 Stkr. bedste brændte Muursteen. At Ølprisen fra i Dag af atter er nedsat med 2 Mk. pr. Tønde, bringes herved til offentlig Kundskab. Odense d. 10 Marts 1848. C. H. Hansen. Asproppet Gl. I Haab om rigelig Afsætning, udsælges fra Bryggeriet paa Fisketorvet, afproppet Øl, tilden yderst billige Priis: Dobbelt-Gl a 6 Sk. pr. Flaske Bord-Gl No. 1 a 4 Sk. pr. Flaske Do. No. 2 a 3 Sk. pr. Flaske. (naar tages 12 Flasker bringes det i Huset, og No. 2 sælges da for 2 1/2 Sk. pr. Flaske). Odense d. 10 Marts 1848. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Svendborg. Med sidste Post er arriveret et smukt Udvalg af franske Shawler i alle Farver fra 5 indtil 20 Rbd., uldne dito i ganske nye Mønstre, Orlean, Sach soni, Lyster, sorte Silke-Tøier, dito Tørklæder, & Slips, samt et stort Udvalg af Bønder-Baand. som anbefales til forestaaende Confirmation. Joh. Chr. Riisbrich. N. N. Blumensaadts Fabrikata, Odense Nedergade.