JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
En Moralsk Dict. Trygt Gud og dørk all Jordens Herre, Betænk dig vel saa giør du best, Omgaaes dem, der elsker Ære, Giør dig ey stoer af det du est. Giv efter, ey med andre trættes, Sæt ey paa eget Tykke Priis, Hør agtsom til hvad dig berettes, Søg ey at synes alt for viis. Den Tale du med andre fører. Bør skee om det han best forstaar, Enhver de Sager nødig hører, Som over Horizonten gaar; Du bør i all din Tale være Troefast, oprigtig, redelig, Holdt Ord og tænk det er din Ære, Besind dig før du binder dig. Vær tienestagtig, from, beleven, Tag vel og ydmyg mod enhver, Vær mild, hav dog i Panden skreven, At ingen kommer dig for nær Døm ikke før det dig tilstædes, Men naar du dømmer see derhen, Du Sagen veedst og ey forledes Af den, som ey er Sandheds Ven. Holt Venskab uden egen Baade, Tilgiv, forlad af Hiertens Grund, Søg store Herrers Gunst og Naade, Dog ey at krybe, som en Hund. Af Ævne stræb for alles Ynde, At holde Venskab med enhver, Vær ikke den, som skal begynde Proces med nogen, hvem det er. Spørg ey hvad andre giør og vandler, Giør ey af egne Sager stort, Laan frit, men viid med hvem du handler, Vær rund i det du skiænker bort Og naar du dig i dine Dage, Vil føre op og lade see, Glem dig ey selv, men det saa mage, At alting kan maneerlig skee. Glem ey din Ven i Nød at rekke En hielpsom og medliden Haand, Bær over med hans Feyl, og dække Dem til med Venskabs kierlig Baand. Kast bort Fortræd, som Sindet qvæler, Ey yttre den til nogens Spot. Skift Fred, hvor Had og Vrede dvæler, Tænk ey med Hevn at giøre godt. Dit Giensvar skee foruden Galde, Foruden Hykleri din Roes, Lee sømmelig, naar det kan falde, Tag Skiemt, giv Skiemt, men lee derhos Enhver det i sin Stand det sømmer, Bør gives hver en Mand for sig, See til du ey om nogen dømmer, Og hold dig selv ey ypperlig. Giør godt, men lad det ey udsiunge, At det sin Dyd ey miste skal, Thi dølg det for din egen Tunge, At hun ey dermed holdes fall. Din Ven i Trang at forekomme, Fortiener dobbelt Tak og Priis. Vær gavmild, tag dig saa i Lommen, At du dig selv en giør et Riis. Stild. Stild Vrede før den ud vil bryde, Tal vel om den dig hører mindst; Glem ey din skyldig Tak at yde; Spil kun for Lyst, ey for Gevinst. Snak lidt, tal vel, vær ey Bedrager, Sæt Priis paa det dig er forært. Din fattig Gieldener med Plager, Ei overfald, men Medynk bær. Lad ey din Næstes Lykke giøre Ved Avinds Soel din Siæl Uroe, Det du i Løndom faaer at høre, Bør og hos dig i Løndom boe. Dig selv af noget ey berømme, En andens Feyl du lide bør, Lad saa al Verden siden dømme, Og føre Snak om hvad du giør. Om de Gamles Sange.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Jøderne havde Loffange, som Davids Psalmer i Besynderlighed ere, samme bleve syngne i Tempelen af Leviterne ved Guds Tienesten, og dertil blev af Præ stene blæst i Trompetter og Hørne, og af Leviterne tillige musiceret med andre Jnstrumenter; Saaledes blev f. Ex. ved det daglige Morgen-Offer synget den 1ste Dag den 24de Psalmee, den 2den Dag den 48de, den 3die Dag den 82de, den 4de Dag den 94, den 5te Dag den 81, den 6te Dag den 93, og paa Sabaten den 92 Psalme; men ved Aften-Offeret 2 Mos. B. 15. Paa de store Fæster blev ogsaa synget det store Halleluja, eller de Psalmer fra den 113de til den 118de: Paa Løvsalernes Høytid blev synget Psalmerne fra den 120de til den 134te, o. s. v.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
De pleyede ogsaa at synge Psalmer, ved deres Giestebude, i Særdeleshed, den 23de. Naar de spiste Paaske-Lammet sang de ogsaa det store Halleluig. Hedningene havde ogsaa deres Sange ved deres Offere, som de meget tidlig opstemte, og blæste tillige paa Piber, imedens Folket samledes til Templerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Hos de Christne vare de fra første Begyndelse brugelige, i sær da Christus, og Hans Disciple sang samme tilligemed. Jmidlertid holder man ikke for, at de Christnes Sange har været skriftlig forfattede førend længe efter, og først i den Latinske Kirke ere komne ret i Brug i Ambrosi Tider. Herhos sang man dem da ikkun saa at sige Choraliter i god Eenfoldighed, men med desto større Andagt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Om Bogstavernes Opfindelse. Af hvem Bogstaverne allerførst ere opfundne, beroer paa lutter uvisse Formodninger. At de Hebraiske Bogstave ere de allerældste, som mange har foregivet, staaer ikke til at bevise; thi dersom man endog vilde tilstaae, at det Hebraiske Sprog var det allerførste og ældste, som dog af mange Lærde bliver imod sagt, saa holder man dog meget troelig for, at de Hebraiske Bogstave, saaledes som de nu ere i Henseende til Figurerne, ere først blevne opfundne af Esra, i det mindste ere dog de samme, som Jøderne lærte i Caldæg, da de havde forglemt de gamle, som de havde havt tilforn; Hvorhos man ogsaa vil, at de Samaritanske har været de egentlige gamle Hebraiske Bogstave, hvorved de gamle Hebraiske, dog eller ikke skal have været nogle andre end de Cananæiske og Phoeniciske, efterdi ogsaa i Særdeleshed de gamle Mynter og Penge, som ere blevne fundne i Jorden omkring Tyrus og Sidon, udviser sligt. Om man fra Begyndelsen af har brugt Puncter derunder, eller at de først ere blevne satte dertil af Maforetherne, ved det 400de Aar efter Christi Fødsel, giver atter paa den anden Side Anledning til megen Disputeren, dog torde. torde vel den sidste Meening være den retteste. De Grækiske Bogstave skal Cadmus. have bragt med sig til Grækenland; men da han var en Phoenicier, har hans Bogstave vel ogsaa ikke været noget andet Slags, end de Phoeniciske, hvilke Tiid efter anden ere blevne noget forandrede. De vare i Førstningen ikkun 16 i Tallet, til hvilke Palamedes endda lagde 4re og Simmonides atter 4re. De gamle Græker skreve alting med store Bogstave, saa at den smaa Skrift er noget Nyt, ligesom og alle Accenterne, undtagen Spiritus asper.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
De store Latinske Bogstave ere blevne gjorte af de store Grækiske, og tildeels ogsaa har ligesaadanne Figurer, som de.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Nogle ville at Evander og andre at Pelasgerne har bragt dem til Jtalien. Førstningen vare de ogsaa ikkun 16, ligesom hos Grækerne, men siden bleve de ogsaa forøgede med 8te. Den smaa latinske Skrift, som vi nu bruger, var ganske ubekiendt for de gamle Romere, og er først opkommen fra Longobarderne, hvorover disse Bogstave ogsaa blive kaldede Longobardiske eller Barbariske.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
De Tydske og nu brugelige Danske Bogstave skal ogsaa være komne fra Asien, og nedstammer fra de Runiske, som næsten ligner de ældgamle Grækiske. De skal i Førstningen ikke have været flere end 11 eller 12, nemlig J. A. U, B. C. D. 8, M. N. R. S. H, hvis Navngivelse a, bye, ogsaa synes at være ældre end Alpha, Bæta, Gamma etc. Derefter skal man endda have forøget dem med 4re, nemlig F. O. K. T. indtil man endelig har bragt dem til det nærværende Antal. Herhos har man bestandig forandret deres Figurer, indtil de nærværende, som vi nu har i Brug ere komne der udaf. Dog forstaaes herved ikkun Current=Skriften eller de smaa Bogstave; thi den Skrift, som kaldes Cancellie er aabenbare taget af de latinske Bogstavers Figurer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Adskilligt Nyr. Onsdag Formiddag gik herfra til Kiøbenhavn, under Hr. Søe=Lieutenant Grams Anførsel de trende Transport-Skibe, som har hidbragt den her i Byen for nærværende Tiid liggende Garnison. Samme Dag blev et Qvinde=Menneske for begaaet Barne-Føddel i Dølgsmaal paa Gaarden Sølvigen i Schiørn henrettet paa Hoe-Øen, som ligger i Nærværelsen af det Sted, hvor Gierningen for omtrent halvandet Aar siden er skeet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
En her i Staden opgivet sit Boe) Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Schavland. Hr. Schnitler. Hospit. Hr. Porsanger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Dødsfald. Bergen. Hr. Torgius Grogaard, forrige Sogne-Præst til Lindaas Præstegield, i hans Alders 80de Aar, og Jfr. Malene Fasmer 30 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 2 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Udpasserede. Hr. G. Kiempe til Kiøbenhavn. Ankomne Skibe. Skipp. R. Surland fra Bordeaux med Viin og Brændeviin etc. Ud Udgaaende Skibe. Skipp. D. Asbund. M. Moor. B. Hansen. S. Holm. G. Eschelsen. J. Weitseyt. D. Fergusen. P. Petersen, alle til Jrland med Bord. H. Holst til Kiøbenhavn med et lidet Partie Kaaber. Rossenmeir til Kiøbenhavn med Kongens Tiende=Kaaber. P. Pettersen. P. Dranch, begge til Kiøbenhavn med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Efterretninger for Publico. Følgende Stæder i Strinde Fogderie holdes Tingene paa efterskrevne Dage: Budvigen den 17de AugustiLeenstranden den 19de dito. Tiller og Klæboe den 21de dito. Strinden den 24de dito. Festnings=Portene lukkes om Aftenen Klokken 10, og aabnes om Morgenen Klokken 4 og en halv Slet. Broe=Porten lukkes sidst om Aftenen, og aabnes først om Morgenen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Jndkomne Vahre i Tronhiem. fra den 1ste Januarii til den 11 Augusti a. h. Malt = = = = 14638 Tønder. Byg = = = = 12908 Tønder, Rug = = = = 2015 Tønder. Erter = = = = 305 Tønder. = = = = 1726 Tønder. Havre Gryn heele og halve - 868 Tønder. Tilsammen - 32460 Tønder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Til Kiøbs. Et Hovedvands-Æg af Guld, vegtig 4re knap en ottendeel Lod, er paa Adresse=Contoiret indlagt til Forhandling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Hos Kiøbmand Sr. Just Hansen er at bekomme: Augurker, fiin Olie, Oliver og Cap pris i Glasser eller lange Flasker; Jtem Si rop de Capillaire, Veritable han de Sans pareille, han de lavande, han de la Remed. Hongrie i smaa og større Glasser etc.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
som i denne Uge er hidkommen fra Frankerig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Hvor en dobbelt Dæk-Chaise i god Stand, er at bekomme for 30 Rigsdaler, anvises herfra.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Følgende Kaaber=Stykker kan paa AdresseContoiret bekommes for hossatte Priser: Kongens Potrait, som Prinz, 16 sk. Grev Moltkes, 1 Ort 8 s. Admiral Cort Adelers, 16 sk. Petter Oxes 16 sk. Baron Holbergs, 16 sk. Julenes, 20 sk. Rantzauenes, 20 sk. Rosenkrantzenes, 20 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-14
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. Ao. 1736. blev Banken i Kiøbenhavn stiftet. 1733. blev Assurance-Compagniet i Kiøbenhavn stiftet. 1731. blev det Ostindiske Compagnie i Sverrig oprettet. 1665. blev Salt-Compagniet i Kiøbenhavn anlagt. 1737. blev General Kirke-Jnspectionen, anordnet. 1683. blev Heste-Market i Kiøbenhavn forordnet. 1699. blev den nye Stiil indført. 1704, blev Commerce-Colleg, i Kiøbenhavn oprettet. 1731. blev Brand-Cassen i Kiøbenhavn indrettet. 480. blev Michels Dag Festen anordnet, som skede af den Romerske Pave Felice. 1743, blev Videnskabernes Societet i Kiøbenhavn stiftet. 1693, bleve begge Ridder=Ordens Statut terne udgivne. 1735. blev General Landets Oeconomie og Commerce-Collegium oprettet. 1736. blev Examina Juridica indførte ved Kiøbenhavns Universitet. 1626. blev det første Sukker=Raffinaderie, anlagt i Kiøbenhavn. 1632. blev paabudet at alle Skibe skulde maales. 1640. bleve de Latinske Chor-Sange afskaffede og igien i deres Sted Danske Psalmer. 1661. blev Uldfelds Gaard nedrevet og en Støtte igien opreyst. (Mere skal følge)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Den beskæmmede Karrighed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
En Malere udi Ytrect i Holland blev anmodet, at male et Skildt over en Huus=Dør, som skulle forestille en Biørn i en Jern-Lænke. Betalingen, hvilken Maleren derfor begiærede, syntes at være for høy Priis; thi blev han adspurgt med hvad føye han kunde begiære saa meget for at male en Biørn, Maleren gav i Lystighed til Giensvar: At det ikke var saa meget Biørnen, som Lænken, der var saa kostbar. Saa vil jeg, sagde den anden, ingen Lænke have. Men frygter J da ikke, svarede Maleren, at Biørnen løber bort, Ney, sagde Manden, det har vel ingen Nød. Maleren indstillede til ham selv det at overveye, og de bleve enige med hverandre om en ringe Maler-Løn. Da Arbeydet var færdigt, fik Maleren sine Penge og Manden sit Skildt, det han strax hængte oppaa sit Huus, og betragtede ofte med megen Fornøyelse. En Morgen-Stund efter at samme, Nat var indfalden et haardt Veyr med Snee og Slud, samt stor Slag-Regn ud paa Huuset, stod Manden op af sin Seng og gik i sit Nattøy ud paa Gaden. at see til sit Skildt, han fandt det bedækket, med Snee, thi lod han Sneen affeye med en Kost. Men da Skildtet var affeyet var Biørnen ikke meere at see. Derudover blev Manden vred, klædde sig hastig paa, løb hen til Maleren og klagede over uforsvarligt Arbeyde. Maleren hørte paa ham med al Taalmodighed, omsider brast han ud med disse Ord: Er det ikke det jeg sagde eder forud, at eftersom J ikke vilde betale Lænken, som skulle holde Biørnen, kunde den lætteligen løbe bort. Den Priis om hvilken vi bleve accorderede var saa ringe, at jeg ey kunde levere Olie=Farve. Men dersom J havde betalt mig for OlieFarve, saa havde den Lænke nok bunden Biørnen saa fast, at den til denne Time var bleven staaende. Efterretning om de syv Vunderverk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Man finder i de gamle Historier, mange sælsomme og forunderlige Tings Beskrivelser, deriblant maa i Besynderlighed regnes de saa kaldede syv Mirakler eller Vunderværker, hvormed den gamle Verden har ziret, som ere følgende: 1. De Babylonske Mure, samme bleve bleve opførte og byggede af Dronning, Semiramis, og deres Omkreds eller Vidde beløb sig til 12 Tydske Mile og et Stadium. De vare 120 Alen høye og 30 Alen tykke, oven paa vare de saa brede, at tvende store Vogne kunde mødes og fare forbi hinanden, og der var endda saa meget Rum tilovers, at store Træer og Viinstokke kunde voxe derpaa, som i en anden Skov. 2. Solens billede eller Colossus paa den Øe Rohdus, som ligger i det Middelandske Hav. Dette billede var udhuggen i Steen, eller efter andres Meening af Ærtz, og lignede en Mand. Det var saa stort og høyt at det rakte op til Skyerne, og de største Skibe kunde seyle for fulde Seyl imellem begge dets Fødder. 3. Pyramiderne, af disse har adskillige staaet i Ægypten. Om den fornemste af dem skriver Herodotus, at hundrede tusinde Mennesker har arbeydet paa den i heele 20 Aar, og at imedens Arbeydet varede blev allene i Løg og Hvideløg fortæret for et hundrede og tresindstyve tusinde Kroner. Hvad maae da ikke været tilgaaet af anden Slags Kost, af Jern-Redskab og Klæder til Arbeyderne? Disse Pyramider har været høye Taarne fiirkantede, neden til brede og oven til spidse, ganske igjennem af heele Steen, ikke huule inden til, men opbygte i Trappeviis. Neden under samme havde de Ægyptiske Konger deres Begravelser. 4. Mausoleum. En stor og prægtig Bygning, som Dronning Artemisia lod opføre udi det Land Caria, til hendes Hosbonds og Ægtemages Jhukommelse efter hans Død. Der fortælles at hun lod hans Legeme opbrænde til Aske, og blandede sin daglig Drik, dermed. 5. Diana Tempel i Ephest: Samme var bygt af Sneehvid Marmor, og saa høyt berømt, at der tales endog derom i Apostl. Gr. Cap. 19, 27.6. Jupiters billede. Dette var opført i den Stad Olympia i Grækenland, og blev kaldet Jupiter Olympicus. De Spil og Lege, som holdtes til sammes Ære, blev kaldte Olympia. 7. Vare=Taarnet paa Øen Pharos Egypten. Det var opbygt af reene hvide Steene og mange Etager høyt, hvorpaa man om Natten satte brændende Blus til de Søefarendes Tieneste. Det skal have været saa høyt, at man har kundet see Lyset og Skinnet deraf over fjorten Mile i Søen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Endskiønt man nu ikke kan betage de gamle Verdens Aldere deres Ære for saadanne Bygnings=Dirater: Saa kan dog vore Tider fremvise Mirakler og Underværker af langt større Betydenhed og ypperligere Værd. Men Tiden, som har fortæret disse de Gamles indbildte ævige Mindes-Merker, saa deres Sted ikke engang kiendes, vil eller ikke lævne de nyere ævigere Varighed. Ønskers Oprindelse ved Nysning. Nysen eller Nysning er fra de allerældste Tider af bleven holdt for et Tegn til en besynderlig Begengelse; hvorover det eller ikke er noget Nyt, at man ved saadan Leylighed tilønsker en prosit Grækerne sagde: Jupiter Serva. Latinerne: Salve! som vi Danske siger: hielp GUD. Det er altsaa ganske falskt og urigtigt, at saadanne Ønsker ved Nysningen skulde være opkomne i Gre go Magni Tider, da der var en stor Pest, Pest, og naar en nyste, da almindelig ogsaa døde, hvorover man strax ønskede hans Bevarelse, hvilket af mange ogsaa bliver igiendrevet og modsagt. Ellers troede man allerede og i forrige, Tider, at naar noget blev sagt og en nyste derpaa, saa var det sandt, som den gemeene Mand endnu troer, og pleyer sige: han nyser derpaa, det vil blive fandt. Men da mange nu troer, at naar en nyser tilig eller fastende skal det betyde noget Got, og at han skal faae noget til Foræring: saa troede man og fordum, det, som var tvertimod; derimod holdt man det for et meget lykkeligt Tegn, naar man nyste om Middagen. Men naar en nyste, førend man spiste af den frembaarne Mad, maatte samme Ret sættes bort igien og en anden Ret først frembæres, som man spiste af, efterdi man troede, at den visse Død ellers fulgte derpaa.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Om Silde=Fangsten. Silden bliver ikke fanget andensteds hverken i Floder eller Søer, end ikke i det Spanske eller Middellandske Hav, eller i noget andet Hav, undtagen Havet imod Norden. Den kommer fra de yderste Kanter af det nordlige Hav, falder og løber i utrolig og forfærdelig Mængde i Nordsøen og det Storbrittaniske Hav, hvor den har sin Gang rundt omkring og løber derfra ud i den rumme Søe imod Landet og Havets Bredde, endogsaa igiennem Sundet og Beltet ind i Østersøen, hvor den ligesom frembyder sig at man skal fange den; i sær løber den gjerne hen, hvor den fornemmer Jld, Lys eller Mennesker. Man beretter, at Silden skal have en Konge- og Anfører, ligesom Bierne, hvilken vel ikke er større end de andre, men har paa Hovedet, som er rødagtigt, et Tegn, ligesom en Krone og er ziret overalt med Skiel fulde af Kroner, fra Hovedet indtil Rumpen. Denne Konge følger Silden i forunderlig stor Mængde, og da de har glindsende Øyne, seer de ud om Natten som Jldstraaler, og nærer sig, som ingen anden Fisk giør, allene af Vandet, og saasnart de kommer ovenfor Vandet i Luften, saa døer de. Jo nærmere de kommer Landet, jo mavrere bliver de, og dette mueligt af Mathed og Reysens Længde, eller formedelst det fremmede og ubevandte Vands Natur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Sildefangerne ere utallige; i Holland findes allene over Tusinde saa kaldede Silde-Buyser. Naar vi nu ville sætte, at hver Buyse eller Silde=Skib ikkun hiem fører 70 Læster Sild, saa bliver det allerede 70000 Læster, beregner man hver Læst til 12 Tønder, og hver Tønde til 7 Rdlr., saa er det 840000 Tønder, og Fem Millioner, Otte Hundrede og Fiirsindstyve Tusinde Rigsdaler. Dette er kun blot allene i Holland. Hvor megen Sild, bliver ikke fanget i andre Kongeriger, Søekanter og Søestæder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Adskilligt Nyt. disse Dage ere de trende sædvanlige og her i Byen hiemmehørende Jægter hertil fra Christiania ankomne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
J Onsdag tog Hans Høyvelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow en Tour til Meelhuus, for med det samme at bivaane det paa Gaarden Soelberg holdende Sommer Ting for Leenstrandens Almue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Fra Christiansund berettes, at Sildefangsteen tegner sig til meget godt, og allerede gjort et skikkeligt Fiskerie af store og fede Sild, og har Forhaabning om at giøre det endnu bedre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Kiøbenhavn den 5te Augustii. Man har i Dag seet nyt Byg af dette Aars Grøde, som har været til fals paa Torvet for 15 Mark Tønden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Kiøbs
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Kiøbs=Slutning. Sr. Peder Brun solgt til Mr. Ole Rachløvsin iboende Gaard for 1600 Rigsdaler, med Condition at tiltræde samme førstkommende April Maaned.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Bekiendtgiørelse. Kiød-Taxt for Slagterne i Tronhiem fra St. Ols-Dag til Michels-Dag. 1 Mark beste Oxe-Kiød - 2 og en halv s. 1 Mark ringere Oxe=Kiød = 2 sk. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 3 s. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 s. 1 Mark Faare=Kiød = = = 2 s. 1 Mark Bukke-Kiød - - - 1 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
9 Søndag efter Trinitatis prædiker, formodentlig. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. J. Thode. Hr. Angll. Frue=K. Mr. Dous. Hr. Schnitler. Hospit. Hr. Porsanger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Dødsfald. Guinea. Hr. Eiler Christ. Hagerup, Præst paa Citadellet Christiansborg, død i Augusti Døde og Fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
J forrige Uge ere her i Byen 3 døde og 8 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Copulerede. Mr. M. Møller Skipper og Jomfr. Bing copulerede den 20 Augusti.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Ankomne Skibe. Skipp. L. Longreen fra Riga med Hamp. og Rug. T. Doves fra Dantzig med Rug. P. Wolle fra Sælland med Kornvahre. R. Bowes og S. Buschmand begge fra Dublin med Baglast. T. Knegt fra Frankrig med Salt. Dirich Brun fra Dantzig med Rug og Støkgods. H. E. Pens og W. B. Ursin begge fra Riga med Hamp og Rug. W. Robbertsen fra Frankrig. med Salt. N. Thomassen fra Østersøen med Rug.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Udgaaende Skibe. Skipp. C. Freesmand til Jrland med Bord. Jamis Robbertsen til Christiansund baglasted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Til Kiøbs. Hos Sr. Bernhardus Albers, som logerer hos Monsr. Jan Corneliussen, kan bekommes til Kiøbs: Fine Hollandske Læreter, Cammerdug og Kniplinger af beste og smukkeste Sorter, for billig Priis, hvor Liebhaberne i betimelig Tiid ville behage at indfinde sig, eftersom han agter med første at afreise. Fl. Josephi Opera, 2 Rdlr. 2 Ort. Sleid. Keyser-Historie, 1 Rdlr. 2 Ort. Plin Histor. Natur. 1 Rdlr. 2 Ort. J. Gerhard, Comment, in 1 & 2 Ep. Petri, 2 Ort. Metanæologi P. Rosenst. Goisce, 2 Ort. C. Rein. Janua Ling. Hebr. 3 Ort, ere paa Adresse-Contoiret til Forhandling indlagde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Opfindelser, Anlæg og Anordningers Alderdom. 1683. blev den Danske Olie=Mølle i Kiøbenhavn anlagt uden for Amager=Port. 1686, blev fierde Fredag efter Paaske paabudet at helligholdes. 1529. blev Danske Psalmer første Gang, siunget i Kiøbenhavns Kirker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-21
Sildefangsten er først begyndt Ao. 1163. At nedsalte Silden opfandt Wilhelm BøkelAo. 1416. 1699. blev Assistentz-Huset i Kiøbenhavn oprettet. 1615. blev Børsen i Kiøbenhavn bygt. 1616. blev det Ostindiske Compagnie i Kiøbenhavn oprettet. 1623, blev Regentzen i Kiøbenhavn færdig bygt. 1653. blev Bogtrykkeriet i Christiania anlagt. 1661. blev den første Høyeste-Rets Jnstruction udgivet. 1682. blev Ober=Hof=Retten i Norge oprettet. (Mere skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-08-28
En sælsom Proces.