JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Professor Flor har, ifølge "Kiel. Erspd. Bl., opgivet sin Stilling ved den danske Bondestole i Nød ding. Den manglende Beredvillighed hos Bønderne til at fyldestgiøre de pecumaire Fordringer for denne overordentlige Opdragelse af deres Sønner, skal være Grunden til dette Skridt - siger det nævnte Blad. Ved Forestillingen af "Arel og Valborg, i Onsdags Aftes i Veile indtraf det Uheld, at da Hr. Søeborg, Arel, klædt i den saarede Konges Hjelm og Kaabe og anlagen for Kongen, blev angreben af Erling Stakkes Kæmper, blev han af et af de fjendtlige Slagsværd saaret i eller ved Munden. Tæppet maatte øieblikkelig gaae ned. - Hr. Søeborg er dog forsaavidt restitueret, at han næste Aften kunde træde frem som Albert Ebbesen i Elverbøi." (Veile Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Hs. Maj. Kongen har bevilget en Summa til Udgifterne ved de nordiske Naturforskeres og Lægers Møde i Kjøbenhavn i Begyndelsen af næste Maaned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Man træffer Foranstaltninger til at sørge for beqvemme Leiligheder for de forventede Gjæster og flere private Mænd have ogsaa dennegang tilbudt Værelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Paa Lovisedahl, i Egnen af Hobro, indtraf i Løverdags Formiddags, under et stærkt Tordenveir, den ulykkelige Begivenhed, at Gaardens Eier, Proprietair Kjerulff, der var gaaet ud i Marken for at hjemkalde sine Folk, blev ramt af en Lynstraale og dræbt paa Stedet. J forrige Uge havde vi her i RandersEgnen næsten hver Dag Tordenregn, og det tildeels meget vedholdende og voldsom. Jmidlertid skal Kornet dog, saavidt vides, ingen Slade have taget deraf, men staaer saa sendigt og deligt, som Man nogensinde kan mindes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Af Aarhuus Avis meldes under 26de Juni, Følgende pudseerlige Historie har for nogle Dage siden tildraget sig paa Elben. En Skipper havde en trættekjær og tilsindet Kone. Nu vare Begge med hinanden ombord paa Fartøiet. Der reiste sig en Ordstrid mellem dem, og Konen blev i sin Hidsighed temmelig nærgaaende. Da greb Skipperen hende og kastede hende, uden synderlig Kraftan strængelse, overbord. Derpaa sprang han efter, svømmede med hende langs Fartøiet og hialp hende derpaa op igjen, Alt, som han strax med største Koldblodighed gav at forstaae, for at køle hendes Hede. Det skal virkelig have hjulpet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Lands-Overretten i Viborg har stadfæstet Politirets-Dommen imod Kjøbmand H. L. Bering i Randers, der - tiltalt for ikke at have efterkommet Politiets Forskrifter med Hensyn til et Parti havareret Fisk, som han havde kjøbt ved en den 26de Marts sidstl. afholdt Auction over en Deel af Ladningen af Jagten de tvende Brødre - var idømt at betale 11 Rbd. 4 Mk. 14 s. til Randers Byes Fattigkasse, samt erstatte Politimesteren 6 Rbd. 3 Mk., Tiltalte skal ogsaa betale Sagens Omkostninger for Overretten. (Vid. Av.) Dhrr. Beyer, R. Nielsen og Stockfleth indbyde i Aalborg Avis til et Møde af danske Dyrlæger, Mandagen den 2den August d. A. hos Gjæstgiver Josephsen i Randers, for derved at afhandle fælles Jnteresser og mulig danne en fremtidig Forening.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
J disse Dage har en i Kjøbenhavn bosat Mand og Borger taget sig selv af Dage ved at skyde sig en Kugle for Panden. Skjøndt allerede noget oprykket i Alderen, skal denne hans fortvivlede Beslutning være femkaldt af ulykkelig Kjærlighed. (Flyst.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Agger Canals Skibsliste. Jndg. den 25de Juni, "Jda Nicoline Frederikke J. Pedersen fra Harilepool til Nykjøbing med Steenkul, "Activ. N. P. J. Mathiesen fra Husum til Lemvig med Ballast. Emma N. Hansen fra Harlepool til Struer, med Steenkul. Den 28de: "Ane Marie, N. Poulsen fra Mandal til Wilsund med Trælast. Friheden" T. Wiige fra Christiansand til Nykjøbing med dito. Haabet, O. Reiersen fra Mandal til dito med dito. "Helene J. R. Brons fra Aggerstrand, ligger nu i Canalen og bestemt til Thisted. Udg. Den 25de: "Lydiane" H. Andersen fra Skive til Norge med Gryn og Smør. "Elida"" S. Madsen fra dito til dito med dito og Rug.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 30te Juni, P. C. Poulsen, J. Fischer, Alle fra Kjøbenhavn til Thisted med Stykgods ved Forbiseiling. N. Poulsen fra Mandal til Wilsund med Trælast. Udg. den 28de: C. R. Nielsen fra Thisted til Rotterdam med Rug og Byg. S. Ockelmann fra dito til London, med Havre. Den 30te: M. A. Frost fra dito til Mandahl med dito og Byg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
AVERTISSEMENTS. At Fæggesunds Færge, som var under Reparation nu er istandsat og at Overfart igjen med samme kan finde Sted, bekjendtgjøres herved. Fæggesund, den 27de Juni 1847. Jens Peter Kirck.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
At Undertegnede afgiver befordring for Reisende, saavels til Nørre som Søndre Side af Fjorden bekjendtgjøres ogsaa herved. Fæggesund, den 27de Juni 1847. Jens Peter Kirk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Fra Malermester D. Mayntzhusens Farve, mølle, paa Adelgaden Nr. 415 i Aalborg udsælges alle Sorter revne Oliefarver, færdige til Paastrygning i smaae og store Qvantiteter i udmærket gode Varer til særdeles billige Priser, tillige haves en Deel Fernisser til Udsalg, fortrinlig til Vogne og Møbel-Lakering, saasom Copal og BernsteensFernis m. m. samt veltørrende Linoliefernis til Farvernes Blanding.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Udmærket smukke forgyldte Rammelister, samt Gardinstænger, med Tilbehør af Ringe og Zirater faaes hos D. Mayntzhuusen senion i Aalborg. N.B. gamle Rammer modtages til Opforgyldning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Hos Jens Christensen Hedegaard i Ørum Sogn, er kommen tilløbende ei hvid Hønsehund med sort Aftegning, der kan erholdes mod at Eieren melder sig og betaler Avertissementet og Jndqvarteringen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Undertegnede, som i flere Aar har arbeidet i Hamburg og sidst i Berlin, har nu etableret mig som Guld og Sølvarbeider her i Byen, og anbefaler mig desaarsag til Enhver, som godhedsfuld vil forunde mig deres Søgning. Ved prompte og reel Bebaandling skal jeg stedse beflitte mig paa at vinde Pubblikums Tillid. Thisted, den 29de Juni 1847. P. T. Lykke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
En Gaard i Ørumbye, som skatter af 2 Tønder, med gode Jorder og 2 Engskifter, samt en fortrinlig Klielod, kan underhaanden kjøbes paa billige Penge vilkaar, med Avl at tiltrædes strax, naar man henvender sig snart til Undertegnede. Ørum, den 28de Juni 1847. Eyber.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
Fiin Hvedemeel, a 13, Bygmeel, (Pillemeel) 9 pr. Ld; fiin blaae Portorico Caffe a 23 ; middel Dito a 22 s. lys St. Croix Sukker a 19, Melis & Raffinade a 25 til 27 s. pr. A, Kjøbenhavnsk Kornbrændeviin 30 a 39 s. pr. Pot; store Perlegryn, Caroline & Java Riis, Sage, nye søde Mandler, Cathrineblommer, Corinther m.m. ere i gode Vare hjemkommen hos D. Chr. Eggert. D. G. He Et lille Assortement af forskjellige smukke illuminerede Lithographier og Galanterievahre, Hattepap & ordinair Dito; fransk Naturpapiir, Guld & Sølv Dito; samt forskjellige flere Gienstande faaes til billig Priis hos D. Chr. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-01
De respective Abonnentere fra Landet, der staae til Rest med Betaling af Avispenge og Avertissementsgebyhrer, bedes godhedsfuld at indbetale samme til anstundende Thisted Marked.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Nr. 78. Aar 1877. hist commanGræssmar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 3de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Udlandet. Efterretningen om den franske Eskadres Fægtning i de chinesiske Farvande bekræfter sig. Commandanten Laplerre med 2 Fregatter blev den 15de April angreben i Shourane en Havn i Cochinchina, af 5 store med Kanoner bevæbnede chinesiske Krigskibe, som vare ledsagede af en Mængde Dschonker. Mere end 1000 Chinesere faldt i Træfningen, som varede i halvtredie Time. Jlden fra de chochinesiske Forter anrettede kun liden Skade. Fregatten Victori cusse havde i Død og 2 svært Saarede. - Ogsaa Engelænderne have havt en nye Fægtning i China De 3 Krigsdampskibe Victor, "Pluto" og "Corsaire" seilede op af Cantonfloden med 900 Md. Landtropper ombord. J mindre en 36 Timer havde de engelske Skibe indtaget alle Forterne, der domine rede Floden, ødelagt alle Dæmninger, der afspærrede den, sprængt Magazinerne i Luften og fornaglet 8779. Kanoner. Næste Morgen lod den engelske Gouverneur den keiserlige Commissair Key=Ving komme til Consulatet, og truede ham med at opbrænde Canton, naar den engelske Handel ikke erholde nye Concessioner og alle Fremmede erholdt fri Adgang til Staden. Denne indvilgede i Alt, men Befolkningen modsatte sig samme, og truede det engelske Factorie. Angrebet paa Staden fra 3 Puncter blev nu besluttet, og Bombardementet skulle begynde, da de chinesiske An horiteter forkyndte Cantons Underkastelse. Gouverneuren indgik nu flere for Engelænderne gunstige betingelser, som lyde paa at Staden skal være aaben for brittiske Undersaattere, at de have Ret til at see sig om i Omegnen, at de maa opreise Bopæle og Pakhuse ved Flodbredden, og der anvises dem Plads til at bygge en Kirke paa Stemningen i Canton var ellers i høieste Grad ugunstig mod Europæerne, talrige Petitioner vare indsendte til Peking, hvori der forlangtes Key=Pings Afsættelse, da han skildres som engelskindet, imidlertid havde man ikke vovet at begaae nogle Voldsomheder imod Engelænderne, men hvor en eenlig staaende Europæer viste sig paa Gaden, blev han modtaget med Raabet: "Yuen Yne" fremmed Diævel!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Tilstanden i Portugal er beklagelsesværdig, og Jnterventionen synes ikke at drage gode Frugter efter sig, og vel har Sade Bandeira overgivet sig med nogle hundrede Mand, men 6000 Bevæbnede af hans Corps, tilligemed 1000 Guerillas stode endnu i Nærheden af Evora, hvor de havde Forraad for3 Maaneder. Det heed ogsaa Oporto, at Juntaen skulle have besluttet at gjøre en fortvivlet Modstand. Dronningens Amnestidecret og Proclamation ere aldeles ikke fundne fyldestgjørende, da de staae Modsigelse til Protocollen af 2den Mai. Deri er heller ikke talt om en ufortøvet Sammenkaldelse af de Cortes, ligesaalidt som om Dannelsen af et nyt Cabinet, eller og Tilbagekaldelsen af de constitutions stridende Decreter; ved et senere Decret fra Dronningen, er desuden Amnestidecretet suspenderet, og man nærer den Formening, at Regjeringen saa snart Jnsurgenterne have nedlagt deres Vaaben, ingen Løfter vil holde. Begge Partier ere yderst forbittrede paa Engelænderne, som kun med Livsfare tør vise sig paa Gaderne. J Provindserne opstaaer Folket i Masse, og Præsterne med Crucifixet i Haanden rykke i Marken imod Spanierne, som med koldt Blod har ladet 27 Fanger skyde. De spanske Trop er vare fra Braganza marscherede imod Oporto hvor Juntan skal have 9000, efter Andres Sigende 14,000 Mand samlede. Af Jnsurgenterne, som have draget sig tilbage til Evora, erfarer man at de næsten alle vare uden Officerer, General Vinhaes's Cavallerie havde forfulgt denne Jnsurgenthob, og uden Barmhiertighed nedhugget et Antal Marodeurs.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
- Den 26de Juni er den preussiske Landdag bleven sluttet af den kongl. Commissair Minister v. Bodelschwingh med en Tale, efter at have varet i 11 Uger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
De sidste Efterretninger fra Ny-York af 8de Juni melde fra Krigsskuepladsen, at General Worth. stod i Pueblaa, Santa Anna mellem ham og Hovedstaden, og man ventede at et nyt Slag vilde finde Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Jndenlandsk. Hendes Maist. Dronningens Fødselsdag feiredes i Mandags paa Sorgenfri Slot med stor Cour, Tafsel og Bal. Efter Taffelet begave Deres Majestæter, sig ned i Haven, hvor det talrige Folk af forskjellige Stænder, der havde indfundet sig, udbragte et enthustastisk Leve for Allerhøistsamme. Ovenfor Slottet, var bygget en Tribune, hvor der musiceredes, og Landboerne fornøiede sig med Dands. (Aftenbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Af de forskjellige Provindsblades Beretninger sees, at denne Høitidsdag næsten overalt er bleven fri ret paa sædvanlig Maade med Militairvande, Assemblee, Souper, Bal og lignende Forlystelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Den kjøbenhavn roeskilder Jernbanes høitidelige Aabning foregik i Løverdags Middags Kl. 12. Hs. Maist. Kongen og Hs. Maist. Dronningen gjorde Toget med, for selv at overvære Banens Jndvielse, og talrige høie Antboriteter og Embedsmænd (250 i Tallet) vare indbudne til at følge med. Banegaarden og Locomotiverne, som og den Waggon, hvori Deres Maist, kjørte, vare smykkede med Guirlander af Blomster og Grønt, og langs af Banen varede Flag. Ved D D. M. Ms. Ankomst og Afreise spillede et Musikcorps-Kong Christian stod ved høien Mast, og Kanonerne fordnede. J Banehuset ønskede Hs. Maist. Held og Lykke over dette nye Foretagende, hvorefter hele den talrige Forsamling udbrød i Hurraraab. Langs med Banen børtes der Hurraraab og Fanfarer af Castelsjægernes Musikcorps, som fulgte med til Roeskilde. Foran Toget og efter Toget gik et Locomotiv. Toget selv bestod af 10 Wagons (Personvogne), hvoraf hver rummer 160 Personer. Midt i Trainet befandt sig den kgl Vogn. Locomotivet, som anførte dette Tog, er kaldet Danmark." Musikcorpset befandt sig i den første Waggon, næstefter Locomotivet. J Roeskilde skulde der paa Slottet holdes et Taffel paa 200 Couverts. Naar dette var endt, milde deres Majestæter begive sig igien til Sorgenfri. Næste Dag Søndag) skulde Vanen aabnes for Publicum. Første Tog afgaaer Kl. 6 fra Roeskilde, Kl. 7 1/2 fra Kjøbenhavn; andet Kl. 1 fra Roeskilde, Kl. 2 fra Kid benhavn; tredie Kl. 9 1/2 fra Roeskilde, Kl. 10 fra Kjøbenhavn; og saaledes fremdeles daglig. Priserne ere: 1ste Klasse 21 s., 2den Klasse 18 s., og 3die Klasse 12 s. Milen. (Aarh. Av.) Personfreqventsen paa den sjællandske Jernbane, fra Kjøbenhavn og fra Roeskilde var i Søndags 1250. Antallet paa Mellemstationerne er ikke angivet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Det andet Jernbanetog, som i Mandags afgik fra Roeskilde til Kjøbenhavn, var nødsaget til at standse paa Veien omtrent 1/2 Time, paa Grund af en opdaget feil ved Locomotivet. Maskinmesteren tog imidlertid alene med Samme til Banegaarden for at hente et andet Locomotiv, og Farten gik derefter ubehindret for sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Ogsaa i Hamb. Correspondent, læses nu en Skrivelse fra Slesvig, hvori det kgl. Rescript om Haderslevs gamle tydske Latinskoles Forvandling fru Paaske 1848 til en dansk omtales som allerede meddeelt den slesvig-holsteenske Regjering. Prof. Fler der forleden udbad sig en Savegade under sit Op i Haderslev, paa en Reise til Kjøbenhavn, tillægges deri Skylden for at have drevet denne Sag igjennem. Forgiæves, hedder det, har Man i Ribe og Kolding indrettet riigt doterede danske Latinskoler. Med enkelte Undtagelser, blive de ikke benyttede af Slesvigere, omendskjøndt der bande der og i Kjøbenhavn vinker de Besøgende Fordele, omendskjøndt Kong Frederik den Femte tilsagde de Slesvigere, der studerede i Kjøbenhavn, som rette Danske, Communitetet og Udsigt til Ansættelse i Danmark og Nordslesvig. Men at alt dette med Tiden, under Næringsveienes tiltagende Vanskelighed, jo nok vil virke, forstaaer sig selv. Jmidlertid maatte Hertug Hans's gamle Bulværk, det sidste Grændsepunkt for tydskeklassisk Dannelse, først styrtes. Det gamle Hadersleben havde fordum en skjøn Borg, Hansburg kaldet; den er længst forsvunden; men dens Grundlægger gav Staden en anden. endnu fyrsteligere Borg, en tydsk Latinskole. Fra Paaske 1848 vil nu ogsaa den være forsvunden, forat give Plads for en dansk. Fem Aarbundreders Historie lærer, at det gaaer ud paa Fordanskningen. Allerede Christian den Sjette sagde: at det var hans Hensigt, efterhaanden igjen at introducere det temmelig i Forfald komne danske Sprog i Hertugdømmet Slesvig. (Conseils-Resolution af 26de October 1739.) Frederik den Femte yttrede: at de indfødte Slesvigere, i ingen Henseende anderledes skulde være at ansee, end for Hvad de virkelig vare, næmlig Danske, fødte indenfor Danmark Riges Grændse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Dampskibsfarten mellem Tiønning og London, skal begynde den 10de Juli. Actionairerne have for forpligtet sig til, hver Reise at sende i det mindste 60 Stkr. Kreaturer til London, og det for egen Regning, medens Resten bliver udfyldt for engelsk Regning. Alt, eftersom Handelen udvider sig, vil der ugentlig afgaae et eller to engelske Dampskibe. Allerede er en stor Mængde Qvæg opkjøbt dertil, saavel for egen som for engelsk Regning, og dette Opkjøb strækker sig ind til det nordlige Slesvig. (Dy.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
J Bankens Repræsentantforsamling i Torsdags vedtoges det, at andrage paa en bemyndigelse til at udstede Sedler lydende paa 20 Rbd. Til nye Repræsentanter valgtes Rentekammer-Deputeret Bang, Professor Raadmand David, Grosserer Major Prætorius og Grosserer Weidemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Hovedstadens Udgifter i Anledning af Dyrtiden have været saa betydelige, at Fattigvæsenet har maar tet optage over 40,000 Rbd. i Forskud. (Ab. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Den arresterede Tøimagermester C. Nielsen, Bache har nu endelig tilstaaet, at han havde paasat den Jld, som forleden fandt Sted i Adelgade i et Baghuus, hvor der boede 24 Familier. Han var med Kone og 3 Børn kommen i fortrykte Omstændigbeder, og af Sorg over sin stilling gaaet ud til Peblingesøen for at drukne sig, men havde underveis betænkt sig og besluttet, at sætte Jld paa sit Værksted, som han havde godt assureret. Og denne Beslutning havde han samme Aften udført. (Brig. Td.)- De nye Kartofler, som nu faldbydes, ere uden Feil, og i det Hele af en meget god Qvalitet. Men vi spørge: hvad er Grunden til at de gamle Kartofler holdes endnu i en saa overordentlig høi Priis: (Brig. Td.)- J Kjøbenhavn gaaer det vedvarende slauere med Rug; af Riga er solgt til 10 senere til 9 1/2 Rbd., af Finland (120 Pd.) til 10 Rbd. Paa Torvet vare Priserne, ifølge Berlingske Tidende, i Fredags 11 a 12 1/2 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
J Kjøbenhavns Adresseaviis henvender en 6 aarig Kone sig til den offentlige Velgiørenhed til Fordeel for sin 10-aarige Moder, hvem hun selv har ernæret i 36 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Kjøbenhavns Adresseavis for 22de dennes indeholder føldende Avertissement: "En Dame har været saa heldig Søndagen den 20de dennes paa Veien fra Tyrehaven til Nørreport at miste en simpel Pengevung, hvori var 2 Assistentshuussedler, lydende paa en Messingkjedel og et Sengetæppe, samt nogle forfaldne Lotterisedler. - En underlig Jroni af Skjæknen Muligen ere netop Messingkjedlen og Sengetæpvet blevne satte paa Assistentshuset for at betale Lotterisedlerne og Dyrehavslouren. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Den 20de Juni, om Morgenen imellem Kl. 2 og 3, løb Brandraabet atter i Nakskovs Gader. Det var Hr. Kjøbmand Kielers, i forrige Aar nytopbyggede Gaard, hvor Jlden var udbrudt. Uagtet den greb om sig med megen Hurtighed, lykkedes det dog det raske Brandcorps i mindre end 2 Timer at blive Herre over den, saa at kun den øverste Etage af Vaaningshuset afbrændte og samtlige Nabobygninger bleve aldeles urørte af Jlden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Atter berettes et Ulykkestilfælde fra Omegnen af Preetz, hvorefter ogsaa en Bonde fra Sclent's A aarige Datter, som med fine Legesøstre gik i Byen nærved et Træ, næsten under samme Omstændigheder, som den nylig omtalte unge Pige i Raistorff blev truffet og dræbt af Lynilden. En Legesøster holdt hende ved Haanden, da Lynet traf, og besvimede vel, men tog ingen videre Skade. J Landsbyen Lose har Lynilden nylig lagt en Bondegaard i Aske. (Aftenbl., Udnævnelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
J Anledning af Hos Majestæt Dronningens høje Fødselsdag den 28de forrige Maaned have en stor Deel Udnævnelser og Ordensdecorationer fundet Sted. Confessionarius Biskop over Sjællands Stift Mynster og Conferentsraad Holten, samt Stiftamtmand over Sjællands Stift Grev Knuth og Conferentsraad Collin med fl. ere allernaadigst tillagte Rang i 1ste Classe Nr. 13. Overstaldmester Grev Danneskjold Samsøe, Storkors af D. forundt Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Med Storkorset af Danne: broge ere 13 benaadede, hvoriblandt Contreadmiral Lütken, Conferentsraad M. Lange, Stiftamtmand Grev Sponneck, Directeur for Toldkammeret Bluhme, Conferentsraad Ørsted, m. fl. Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere 5 Commandeurer af D. benaadede, hvoriblandt Grev Ahlefeldt Laurvig, Grev Blücher-Altona. Med Commandeurforset af Dannebroge ere 16 benaadede, hvoriblandt Amtmand Kammerherre Sporon, Cabinetssecretair Kammerherre Tillisch, Conferentsraad Kjøbmand C. H. Donner, Etatsraad Bang i Rentekammeret, Etatsraad Francke i Generaltoldkammeret, Med Dannebrogsmændenes Hæderstegn ere 13 Riddere af Dannebroge benaadet, hvoriblandt Kammerherre Roepstorff, Etatsraad Generaldecisor L. C. Brink Seidelin, Commandeurcapitain Gandil m. fl. samt Amtmændene Schulin og Bretton. Med Ridderkorset af Dannebroge ere Etatsraad Bentzen, J. C. F. Wedel-Heinen, Just. Amtsforvalter, Caroe, Justitsraad C. D. Ehlers, Doctor theol. C. T. Engestofte, Justitsraad Juul i Hjørring, Justitsraad C. T. Schjott og E. D. Ehlers, Professor Ramus, Professor E. T. Jngerslew, Provst M. Plesner, Kjøbmand J. D. Mikisch i Horsens, Overauditeur M. W. Steenstrup, Overlæge J. Rørbye, Capellan ved Frue Kirke A. N. C. Smith o. fl. benaadet; med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, ere 36 Jndivider benaadede, hvoriblandt Skibscapitain Søegaard, Lærer ved Kjøbenhavns Navigationsskole, G. Petersen Lærer ved Borgerskolen i Aalborg, T. Madsen i Gjærum Sogn, Hjørring Amt o. fl. Til Kammerherrer ere 13 udnævnte, hvoriblandt Reisestaldmester Bardensleth, Grev Trampe, Kammerjunker hos Hendes Majestæt Dronningen, Deputeret A. B. W. C. v. Moltke, Assessor Koefoed i Høiesteret og fl. Til Hofjægermestere ere 4 udnævnte. Til Kammerjunkere ere 6 udnævnte, til Fægermestere trende og til Hofjunkere 5 Jndividuer, hvoriblandt Cand. jur. Jrgens Bergh og S. Mylius.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Agger Canals Skibsliste. Jndg. den 29de Juni, "Mathea Anker" P. Nielsen, fra Flekkefjord til Lemvig med Egebark og Bord. Den 30te: "Lydig" O. Aanensen fra Christiansand til Thisted, med Trælast. "Syttende Mai P. Johnsen fra Grimstad, til Lemvig med dito. "Ane Kirstine" N. Petersen fra Hartlepool til Skive med Steenkul. "Agger Canal, P. Bach fra dito til Løgstøer med dito. Freta" O. P. Hansen fra Grimstad til Thisted med Trælast. Haabets Anker", A. Ossulsen fra dito til Lemvig med dito. Prøven" A. Tønnesen fra Lillesand til Nykjøbing med dito. "Helene", M. Petersen fra Mandal til dito med dito. "Lykkens Prøvet N. Jacobsen fra Christiansand til Struer med dito. 1ste Juli. "Peter & Anne" N. A. Petersen fra Lillesandtil Thisted med dito. Familiens Haab O. J. Olsen f. Frederikshald til Hjarbek med dito. Enigheden. C. Andersen fra Lillesand til Lemvig med dito. Udgaaende Jngen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. den 1ste Juni, S. K. Bie fra Grimstad, den 2den: O P. Hansen. Begge til Thorupstrand med Trælast. Den 3die O. Aanesen fra Christiansand til Thorupstrand med Trælast. Udg. den 1ste: S. K. Bie fra Thorupstrand til Grimstad med Kartofler og Kornvarer. Den 3die A. C. Larsen, fra Thisted til Altona med Uld, Vikker og saltet Kjødm.m. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1847-07-03
Jgaar Eftermiddags løb her i Byen et Par Heste løbske for en tom Vogn, lige fra Storgaden og ned paa Grydetorvet og hen mod Kjøbmand Sørensens Huus, hvor de rendte Stjerten ind gjennem Væggen, smed en Pult overende, ved hvilken Hr. Sørensen og en Skriverdreng stode og skrev, og kastede begge med en saadan Voldsomhed hen mod den anden Side af Værelset, at de næsten vare bedøvede af Faldet, og fik nogle slemme Contussioner. Paa Veien havde de løbske Heste nær overkjørt en Pige, der stod i en Gadedør med et Barn paa Armen, men den Hurtighed og Aandsnærværelse hvormed Pigen først kastede Barnet ind i Gangen og sig selv bag efter, ræddede maaske begges Liv.