JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Ribe, den 29de Junii. Hans Majestæt Kongen og Hs. Kgl. Høihed Prinds Fr. Carl Christian ankom i allerhøieste Velgaaende hertil igaar Eftermiddag Kl. 5 fra Varde, over Hjerting, Fans og Mands. Hs. Majestæt steg af hos Hs. Høivelbh. Hr. Stiftamtmand, Ridd., Grev Sponneck og Hs. Kgl. Høihed hos Hr. Justitsraad, Amtsforvalter Nielsen. J Morges Kl. 3 1/2 afreiste Allerhøistsamme og Hs. Kgl. Høihed, over Havervad til Rom og indtraf atter hertil i Aften Kl. 8 1/2. - Udførlig Beskrivelse af Festlighederne skal følge næste Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Blandede Efterretninger. Fra den Kongl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler er under 4de Juni udstædt en Bekjendtgjørelse, saa lydende: "Ved allerhøieste Resolution af 4de f. M. har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at approbere følgende nærmere Bestemmelser i Henseende til den philosophiske eller saakaldte anden Examen ved Kjøbenhavns Universitet: 1) Det skal herefter ikke være nogen Studerende ved Kjøbenhavns Universitet tilladt, ved Enden af sit første academiske Aar, at indstille sig til den philosophiske Exammens tvende Prøver paa eengang i samme Exammenstermin. 2) De, som beviisligen, formedelst Sygdom eller andet lovligt Forfald, ere blevne forhindrede fra, i det første Foraar, efter overstaaet Examen artium, at underkaske sig bemeldte Exammens første Prøve, kunne, efter derom til det philosophiske Facultet indgiven Begjering og derfra erholdt Tilladelse, stædes til denne Prøve i Slutningen af den næstpaafølgende August Maaned. 3) De, som, uden at kunne behørigen oplyse saadant Forfald, ikke til rette Tid i det første academiske Aar, have underkastet sig den philosophiske Exammens første Prøve, have derved tabt Adgang til at indstille sig til denne Prøve tidligere end til det næstfølgende Foraar; det skal imidlertid være dem tilladt, endnu i deres første academiske Aar til sædvanlig Tid at underkaste sig bemeldte Exammens anden Prøve, dog saaledes, at de forinden, i August Maaneds Slutning, indstille sig til særskilt Prøve i Mathematik, og derved erholde Characteer. 4)
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
De, som i deres første academiske Aar til rette Tid have indstillet sig til første Prøve af Examen philosophicum, men have forladt den, efter at have erholdt Nul eller Characteren Non contemendus i een Rubrik eller Haud illandabilis i to Rubrikker, skulle være underkastede den i næst foregaaende 3die Post givne Bestemmelse, uden at noget Slags Forfald i dette Tilfælde kan ventes antaget for gyldigt. 5) Det vil iøvrigt, med Hensyn til de Studerendes Adgang til at nyde Communitetsstipendium og Regentsbeneficium, have sit Forblivende ved Bestemmelserne i Reglementet af 30te Juli 181855 4 og 17, saaledes, at de Studerende, som ikke i deres første academiske Aar have absolveret den philosophiske Exammens tvende Prøver i det Mindste med Hovedcharacteren Hand illandabilis, tabe Adgang til at erholde ovennævnte Stipendium og Beneficium, samt Ret til fremdeles at nyde samme, forsaavidt de allerede i det første academiske Aar ere komne i Besiddelse deraf. 6) Foranførte Bestemmelser træde strax i Kraft saaledes, at de blive at anvende paa de Studerende, som i Aaret 1831 have underkastet sig Examen artium.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
J Burmann Beckers Efterretninger om de gamle Borge, i Danmark o. s. v." fortælles: at for 4 Aar siden leveredes endeel Papir til Tøihuset i Kbhvn, til Patroner. Der fandtes blandt dette Papir tvende tykke, skrevne Folianter, indeholdende en fuldstændig Samling af alle Dispositioner, Ordres, Rapporter og Croquis, der angaae det mærkelige Feldttog i Sverrig, under Kong Christian V, ledsaget at mangfoldige ypperlige Tegninger og Grundrids af de svenske Fæstninger. Dette Mannuskript, hvis Tab havde været uerstatteligt, foræredes da til Garnisons=Biblictyrket. "Hvormeget, som kunde have oplyst de gamle Herregaardes Historie, siger Forf., ger der ikke saaledes gaaet tabt ved den utilgivelige Skjødesløshed, hvormed man behandler DocuFra Nord=Ditmarsken klages over, at Tyverierne tage der forskrækkelig Overhaand. Næsten hver Morgen hører man om Jndbrud, og Marktyverier henregnes til god daglig Orden. Jngen Landmand kan lade sine Heste staaer Natten over paa Marken; thi, om end ikke selve Hestene blive bortstiaalne, saa skiæres dog Halerne af dem. Faar stiæles bort i Mængde, og da de for en Deel allerede ere slupne op," saa begynder man nu hist og her ved Nattetider at slagte Hornqvæget paa Marken, hvorved det er meget at befrygte, at det især vil gaae ud over de fede Marskstude.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Copulerede i Uldsted=Præstegaard, den 1ste Dennes: Hr. Guldsmedemester Hendrik Plaate og Jomfru A. M. Preetzmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Hals Skibsliste. Den 30te Juni indkom: C. Olsen af Østerriisøer fra Drammen med Trælast. A. Halvorsen og J. Norberg af og fra Østerriisøer med Trælast. C. Bruse af Fiskebakkefra Drammen med Trælast. Th. Hansen af og fra Mandahl med Trælast. S. Sørensen af og fra Frederikshavn, med Stykgods. P. Ekkersberg af og fra Tønsberg med Trælast. - Afseilet: J. Christensen af Aalborg til Kbh. med Korn og Fedevarer. D. Michelsen af Horsens til Antwerpen med Havre. A. Jørgen af og til Christianssand med Korn. L. Cortzen af Aalborg til Hurup med Ballast. S. J. Meiners af Husum til Randers med Viin. Den 1ste Juli indkom: J. Christensen af Aalborg fra Mariager med Brænde. S. Hendrichsen af Fiskebekskilfra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet: J. F. Anderskou af og til Odense med Ballast. N. Nissen af Aalborg, til Kbh. med Korn. Den 2den indkom: A. Larsen af og fra Østerriisøer med Trælast. K. Christensen af og fra Christiansand med Trælast. - Afseilet: C. Olsen og Th. Thorbjørnsen af og til Arendahl med Korn. H. B. Böttgers af Pappenborg til Brugge med Havre. E. O. Røed af og til Laurvig med Byg. C. Simonsen, H. Klemmen og H. Sørensen af og til Østerriisøer med Korn. J. Lindemann af Blankense til Antverpen med Havre. F. H. Brunikhorst af Spitzerdorph. til Antverpen med Havre. H. A. Lykke og J. Olsen af Lysekihl til Østerriisøer med Korn. P. Hansen af og til Flensborg med Ballast. C. N. Damsgaard af Aarhuus til Kbh. med s. Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Vinden. Den 29de Juni, NB.; den 30te, R.; den 1ste Juli, NB.; den 2den, OD., Efted. NB., Kl. 6 B.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Bekjendtgjørelser. At vor yngste kjære Sön, Anton Marinus Euphrosin, 1 Aar 5 Maaneder gammel, omskiftede Tiden med Evigheden afvigte Nat, bekjendtgjöres herved sörgeligst Familie og Venner. Aalborg, den 4de Juli 1832. A. M. Wulff. F. Wulff. födt Herskind. At vor elskede kjære Datter, Severine Winther, ved Døden er afgaaet, Torsdagen den 28de Juni, om Ef Agers Sygeleie, bekjendtgjøres herved sørgeligst af hendes Forældre. Gudum und, den 29de Juni 1832. C. Winther, G. Winther, fød Weibye. Landinspecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
J Anledning af Kammerraad Rivers Forflyttelse, er Krigsraad Districtschirurg Lumholdt i Nibe i Vacancen constitueret som Districtschirurg i Aalborg samt Fleskum og Kjær Herreder, og Candidatus Chirurgiæ M. Jelstrup constitueret som Districtschirurg i Nibe med under hørende Landdistrict, hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Efterretning for Beboerne i de respective DistrictsChirurgicater. Aalborg Stiftamthuus, den 3die Juli 1832. Castenschjold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
J Gaarden Nr. 132, ved Vesteraa, er anden Etages gode og bekvemme Beboelse, bestaaende af fem Værelser til Gaden og tre Værelser til Gaarden, Kjøkken, Spise- og Pigekammer, et godt stort Loft og flere huuslige Bekvemmeligheder, at faae til Leie til Michaeli Flyttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
J samme Gaard er endeel gode Kornlofte og Pakhuse strax til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
I Huset Nr. 164 i Kattesundsgaden er tvende Beboelser, strax eller til Michaeli Flyttetid til Leie. Underhaanden kan faaes tilkjøbs : Stedet Nr. 501 i Hjelmerstald i Aalborg. J Mangel af Salg kan samme faaes til Leie, og kan tiltrædes strax. De herpaa Reflecterende kunne henvende dem til Hr. Skrædermester Winding i Aalborg, som paaviser Eiendommen. Nibe, den 2den Juli 1832. W. Pettersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Det saakaldte Kjøngs Plaster, som tillaves af Hr. Boel ker i Kjøbenhavn, sælges i Æsker, hvorpaa staaer trykt Kjøngs Plaster, tillavet af Boelker, udsælges ei andre Steder her i Byen end hos Bertel Christensen ved Vesteraae Nr. 132, og min Søn Oluf Christensen i samme Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Fiin og middel Klæde, Silke Vester, Sommer=Frakke og Beenklædertøi, en stor Deel nyeste Galanterivarer, hvoriblandt smukke Dame=Kamme m. m. m., er i disse Dage hjemkommen til billigste Priser hos Jacob Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
For en honet Familie er en beqvem Leilighed, bestaaende af 4 Værelser foruden Kjøkken og andre Bekvemmeligheder, med hosliggende store Have, at faae tilleie paa billige Bilkaar. Det nærmere erfares hos Hr. Kjøbmand Green. Den, der maatte have laant af mig 4de Deel af Thaers Grundsætninger for Landoeconomi, anmodes om at tilbagelevere den. Hjørring, den 2den Juli 1832. Brink Seidelin. For at gjøres bekjendt med og afgive Erklæring over Adskilligt, der i den senere Tid er fremkommet under Behandlingen af Pastor Jermiins Bo af Vesterhassing, indkaldes saavel bemeldte Afdødes Creditorer som Arvinger til at møde ved en Skiftesamling, der afholdes her paa Contoiret, Fredagen den 27de Juli dette Aar, Eftermiddag Klokken 3, og vil Boet og muligt til den Tid blive optaget til Slutning og sammes Slutning bestemt. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, Et beqvemmeligt Sted for en honet Familie anvises til Leie fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Den Leilighed som min Svigersøn sidst har beboet, bestaaende af 3 a 4 Værelser med Kjøkken, Spisekammer og fornødent Loftrum, er enten strax eller til Michaeli at erholde til Leie. Aalborg, den 20de Juni 1832. Thore Green.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Proclamata. Arvingerne efter afgangne Mette Christensdatter, Boelsmand Niels Jensen Ondrups Huustro, af Næsborg By og Sogn, Sleth Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til for mig, som Skifteforvalter i hendes Bo, at melde dem og beviisliggjøre deres Arveret. Blandt disse skulle være: a) 2 Sønner af hendes afgangne Broder Søren Terkildsen, nemlig Christen Sørensen og Peder Sørensen, begges Oxholdsted vides ei. b) 2 Sønner af hendes afgangne Broder Jens Terkildsen, disses Navne vides ei, men de skulle opholde dem i Skibsted, i Aalborg Amt. c) Hendes Broder Christen Terkildsens Datter, Maren Christensdatter, hvis Mand skal hedde Peder og boe i Pingstrup, Bislev Sogn, Hornum Herred, Aalborg Amt. Herredscontoiret i Næsborg per Løgstøer, den 30te Juni 1832. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Licitationer. Fredagen den 13de Juli førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver, paa Raadstuen i Nibe, afholdt Licitation over Forandring af Steenkisten i Tranders Kiær, i Nærheden af Lutholmen, paa Landeveien imellem Aalborg og Egense. Overslaget, der er paa 34 Rbd., samt Conditionerne henligge til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen. Nibe, den 2den Juli 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Auctioner. Fredagen den 13de Juli førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver ved Auction, som afholdes i Kjøbmand N.N. Færchs Stervboes Gaarde og Huse i Nibe, bortsolgt, endeel Salterieredskaber, nogle Fyrreplanker og Bielker, endeel Egetømmer, noget Kaagtømmer, 450 Bundter hollandske Tøndebaand, 3 jernbeslagne Slæder, en stor Jerngryde med mere, hvortil Liebhabere indbydes. Nibe, den 2den Juli 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Efter Begjæring af Forvalter Hjort paa Birkelse bliver, Mandagen den 23de Juli d. A., Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Aabybro, over en betydelte Mængde unge Stude, Kvier, Køer, Heste og Plagge, 1 Kakkelovn m. m., hvilket er udpantet hos adskillige Fæstere under Birkelse og Rævkjærgaard Godser for Skatterestancer, saa og hos Tienderestantere i Jetsmark Sogn, Alt mod contant Betaling. Kjær og Hvetbo Herreds-Contoir i Nørre-Sundby, den 2den Juli 1832. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-04
Fredagen den 6te Julii næstkommende, Eftermiddag Klokken 3, bliver afholdt Auction over Græs=Afgrøden paa den under Scheelminde hørende Vesterkjærs-Eng.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Det er endnu temmelig uvist, om Fyrst Talleyrand bliver Præsident i Conseilet. At Kongen ønsker ham paa denne Post, synes vist; men det fortælles ogsaa med temmelig Bestemthed, at han, paa Grund af sin høie Alder han er snart 80 Aar), har vægret sig ved at modtage samme. Hr. Dupin, Præsident i Cassationsretten, der en Tid lang for sit Helbreds Skyld har opholdt sig paa Landet, er kommen til Paris omtrent paa samme Tid som Talleyrand, det hedder, efter en udtrykkelig Indbydelse af Kongen - og betragtes nu som en af de vigtigste Candidater til en Premierministers Post; dog er det ogsaa sandsynligt, at hans Ankomst er fremskyndet derved, at hans Nærværelse befandtes nødvendig, nu da Cassationsretten snart skal afgjøre det vigtige Spørgsmaal om Krigsret Dom menes Gyldighed. Disse blive ved at fortsætte deres Virksomhed, og endnu vides ikke, hvorlænge Beleringsstanden, skal vare. Chataubriand og de andre Carlister, der nylig arresteredes i Paris, ere hidtil ikke satte paa fri Fod; derimod synes Oprøret i Vendee ganske at være dæmpet. Hvor Hertuginden af Berry er bleven af vides ikke med Vished; det almindelige Rygte er, at hun er flygtet til Holland og har været dristig nok til at lægge Veien om af Paris. Paa sidste Sted opdagedes nylig, at et Handelshuus stod i Begreb med at udbetale 200000 Fr. paa Hertugindens Ordre; de derved foranledigede Undersøgelser skulle have ledet til vigtige Opdagelser med Hensyn paa Sammenhængen af det carlistiske Complot.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
J Anledning af at Lafayette skriftlig er bleven opfordret til at erklære, om det er sandt, at han den 5te Juni havde efter Opfordring bekrandset den røde Fane samt den røde Hue, har han svaret Brevskriveren Hr. Madier, en Tilhænger af le juste milien, saaledes, fra sit Landsted laGrarge: De spørger mig, om det er sandt, som agtværdige Personer skal have fortalt Dem og De igjen Deres Venner, at jeg nemlig skal have sat en Krands paa en rød Hue, som ved General Lamarques Ligbegjængelse blev baaren hen for mig, ikke af Folket c: af mere end 100000 Borgere, hvis patriotiske Yttringer vare aldeles uovereensstemmende med hiin Scene, men af en Gruppe, hvis Characteer og Hensigt Tiden vil oplyse. De vil selv indsee, at jeg maa være i Forlegenhed med at sige Dem min Mening om de Personer, som - hvis man tør forudsætte hos dem nogen Kundskab om deres Fædrelands og dets Borgeres Historie - kunde drive Glemsomheden, Lettroenheden eller Partiaanden saa vidt, at de kunde lade sig binde hiint Eventyr paa Ærmet og udbrede det med enfoldig Tilfærdighed. Hvad derimod dem angaaer, som have foregivet at vide hine Omstændigheder eller endog selv at have seet dem, da gjentager jeg de samme Ord, som mine Venner have sagt nogle af dem lige i Øinene, at deres Paastand baade er en Dumhed og en Løgn. Giør De kun dette Brev saa bekjendt, som De synes; jeg vil til Slutning blot tilføie en kort bemærkning: Hvis jeg nemlig med nogen Opofrelse og ikke uden Opsigt har modsat mig de forbryderske Voldsomheder, hvis blodige Symbol i Aarene 1792 og 93 den røde Hue blev, da har jeg ligesaalidt bøiet mig for de contrarevolutionaire Anmasselser, som En efter den Anden have hindret Friheden, fra 1789 i at blive til Virkelighed. Denne Consequence i min 56aarige politiske Løbebane er allerede i og for sig en Protest imod det nyeste System, som i Anledning af en ved 50 Gange større Overmagt undertrykt Opstand og efterat Sagen allerede var afgjort, kalder alle de foregaaende Regieringers Ulovligheder og Umoralskheder til Hielp for at befordre sit Værk: Tilintetgjørelsen af Principerne og Forpligtelserne ved vor Revolution fra 1830. Denne Revolution vil - trods vore Feilregninger - naae sin Bestemmelse og opfylde mit Livs Ønsker."
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Adskillige sydfranske Blade melde eenstemmig, at Bourmont den Yngre har fra Spanien afgjort det Forsøg at liste sig ind i Frankrig, men blev opdaget af Toldofficianterne paa Grændsen, arresteret og bragt til Perpignan. Han var ledsaget af 4 spanske Carabinieres, som fyrede paa Toldbetjentene, men dog ikke kunde hindre hans Fængsling; iøvrigt tilskriver man General d'Espagne dette Puds, som skal have iværksat det ganske paa egen Haand og uden det spanske Hofs Vidende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Lord Durham begiver sig med det allerførste i overordentlig Gesandt til St. Petersborg. Hensigten af hans Sendelse skal være at interessere sig eftertrykkelig for Polakkerne. J denne Anledning gjorde Hr. Fergusson en Motion i Underhuset, hvori han skarpt dadlede den russiske Politik i Henseende til Polen og opfordrede Regjeringen til at holde nøie over Vienertractaten, da Undertrykkelsen af Polens Nationalitet var at betragte som det første Skridt til det Universalmonarki, hvorefter Rusland higede. Lord Palmerstons Svar herpaa var noget undvigende. Han bemærkede nemlig, at England ikke var den eneste Magt, der havde garanteret Vienertractaten, og hvad Tilintetgjørelsen af den polske Nationalitet angik, da troede han deels ikke, at dette var Ruslands Hensigt, deels ansaae han Planen - hvis den nogensinde var lagt for uudførlig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Forhøret over den Matros, som kastede Stenen efter Kongen, er nu offentlig bekjendtgjort. Forbryderen, hvis Navn er Collins, tilstod Alt uden Vægring, men erklærede tillige, at han ansaae sin Udagelse af Greenvicher=Hospitalet, uden at han fik den Pension igjen, som han nød, førende han blev optaget i samme, for en Uretfærdighed, da Georg, den 4des Statut bestemmer, at den Straf ikke maa tilkjendes, undtagen for Haandgribeligheder imod Foresatte, eller for Capitalforbrydelser; men nu havde han ikke gjort sig skyldig i anden Opsætsighed, end at han havde sagt til Opvarteren, at han ikke vilde have sit Kammer feiet mere end eengang om Dagen; ligeledes havde hans Ansøgning til Admiralitetet kun gaaet ud paa at faae sin Pension igjen. Dette er nu den Anklagedes Paastand, om hvilken Times siger, at den sandsynligviis er falsk, men tillige ønsker at vide, om den kunde være sand.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Et nylig til England indløben Skib bringer den Efterretning, at O. Pedros Escadre den 11te Juni er bleven seet under Seil og i rum SøVelgien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Der er nu atter bestemt en Termin for Kongen af Holland til Tractatens Antagelse, inden hvilken Conferentsen bar, som det synes temmelig bestemt, fordret idet mindste en Begyndelse, nemlig de resp. Gebeters Rømning. Journal des Debats hoverer over den lykkelige Oplysning af denne vanskelige Knude og forsikkrer, at Fyrst Talleyrand ikke havde forladt London, før denne vanskelige Sag var afgjort, idetmindste forsaavidt den kunde betragtes som en europæisk Sag. At Conferentsens Fordring til Holland i den sidste Protocol maa være alvorlig, sees ogsaa af en Skrivelse fra Amsterdam, hvori det hedder, at Afgjørelsens Øieblik synes at være kommen, at man ikke kan fortænke Conferentsen i et den omsider ønsker en Ende paa sine langvarige forgieves Bestræbelser, men at man heller ikke kan fortænke den hollandske Regjering, som den der taber ved Forandringen, at den strider imod af alle Kræfter. Hvad isærdeleshed Rømningen af Citadellet ved Antverpen angaaer, da paastaaes, at Kongen af Holland vel har erklæret sig villig dertil, men kun under den betingelse, at samme indtil Fredslutningen besættes af engelske Tropper. Hvorvidt de øvrige Magter ville give deres Samtykke hertil, er vist meget ubestemt, og Sagen i det Hele langt fra at være saa afgjort, som Journaldes Debats formener.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Cholera. Det russiske Ministerium for de indenlandske Anliggender har under 10de Juni bekjendtgjort, at ifølge de fra Gouverneurerne selv over de længst bortliggende Provindser indløbne Efterretninger er Cholera nu ophørt over hele Riget. Men medens den saaledes ophører i Øst, tiltager den derimod i Vest. J Paris er i den sidste Tid Antallet saavel paa Patienter som paa de daglige Dødsfald betydelig forøget; den 27de Juni døde 62. I Gent angrebes den 19de 71 og den 20de 85 Personer. Fra London bemærkes ganske tørt: Sygdommen er atter udbrudt her, men ingen Bulletiner udgives; derimod tilstaaes, at den i adskillige Egne af Jrland bortrykker mange Mennesker. F.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Blandede Efterretninger. Senator Dr. J. G. Bausch i Hamborg har feiret sit 50aarige Embeds-Jubilæum, i hvilken Anledning Senatet, ved en Deputation lod Jubeloldingen overlevere en Skuepenge med hans Brystbillede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Etsteds i Sverrig er skudt en hvid Ræv, hvorover den overtroiske Deel af Almuen sattes i Forskrækkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
De nyeste Fængslinger i Paris. (Journal des Debats yttrer herom følgende i sit sædvanlige frimodige og ædle Sprog, der altid i høi Grad har udmærket dette Blad og sat det i Agtelse. De Herrer v. Chateaubriand, Hyde de Neuville og v. Fitz=James ere arresterede. Jntet i Verden kunde tvinge os til at skjule vor Forhauselse og vor Smerte. Hr. v. Chateaubriands Venskab har været dette Blads Stolthed og Berømmelse. Dette Venskab proclamere vi nu lydeligere end nogensinde før. Hele Frankrig, vil slutte sig til os, forat reclamere Hr. v. Chs. Frihed; Frankrig, der i en Række af Aar har talt Hr. v. Ch. blandt dets berømteste Forfattere, Frankrig, hvis Rettigheder Hr. v. Chr. har forsvaret med en Genniets Varme og Veltalenhed, der aldrig vil overtræffes. Hvilke Meninger ogsaa Hr. v. Ch. monne have over den nærværende Regjeringsform, hans Kjerlighed til Hæder og Frihed er derfor ikke mindre levende og reen Hr. v. Ch. er stærk nok ved sin Genius og sin Veltalenhed; han conspirerer ikke. Uden Tvivl har Regjeringen ikke kunnet beslutte sig til Hr. v. Chs Hæftelse uden efter Udsagn for Retten, der vistnok vare ligesaa graverende som usandfærdige; men viere overbeviiste om at han sættes i Frihed strax efter de første Oplysninger. Hver Dag af Hr. v. Chs Fængsel, er en ny Sorgensdag for os, for alle gode Borgere, for enhver, der ærer og elsker Videnskab og Frihed. Vi paastaae ogsaa uden Frygt, at Hr. Hyde de Neu ville ikke conspirerer. I Hans Medgang har Hr. Hyde de Neuville, ligesom Hr. v. Ch., været vor Ven; vi forlade ham tilvisse ikke i hans Modgang. Er det nødvendigt at paaminde H. de Ns. beundringsværdige Redelighed? Gives der et Menneske, der har viist sig meere lidenskabelig for Frankrigs Hæder og Roes, for alle ædle og ophøiede Jdeer; Hr. H. de N. hørte til det Ministerium, til det sidste, under hvilket Restaurationen saae skjønne Dage fremstraale, der havde paataget sig at løse den patriotiske og hæderlige Opgave, at forsone og forene Tronen med Friheden. Han faldt i Ungade, ligesom Kongedømmet alvorligen vilde tilintetgjøre Chartet. Despotismen havde ingen dødeligere Fiende end ham. Hvilke Ønsker han end maa nære, han conspirerer ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-07
Hertugen af Fis=James have vi ikke den Ære at kjende nøie; men den ophøiede Karakteer, der aabenbarer sig i hans Taler, overbeviser os om at han ikke kan være mere skyldig end sine Colleger.