Berlingske Tidende, 1801-08-01
J vore forrige allerunderdanigste Jndberetninger er anmærket, at vi ikke saae os i Stand til at kunne bortforpagte Godsernes Hovedgaarde førend den Sag om Hoveriets Bestemmelse var endeligen afgjort: af den indlysende Aarsag, at ingen Lysthavende, som vilde have Forpagtningen med Hoverie, kunde ventes derpaa at ville indladesig, inden det var fastsat, hvad Hoverie der skulde forrettes: ligesom Direktionen heller ikke kunde med juridisk Tryghed tilsige For Forpagteren noget vist Hoverie, saalænge den Punkt var omtvistet, og ikke paa det vedkommende øverste Sted afgjort. Men efterat Rentekammerets Decision var falden, og vi Overeensstemmelse med samme havde truffet de fornødne Jndretninger, have vi bekiendtgjort de Conditioner, paa hvilke Hovedgaardene fra 1ste Maji førstkommende skulle den 14de Februar opbydes til Forpagtning, iblandt disse er denne for nemligen, at de opbydes alternative med eller uden Hoverie, i den Hensigt, at, saafremt antageligt Bud skeer under den sidstnævnte Betingelse, vi da strax kunne søge at forenes med Bønderne om Hoveriets Ophævelse imod aarligt Afgivt. Ellers havde vi ønsket for Forpagtningsconditionernes Bekiendtgiørelse at forenes med Bønderne om at overlade dem selv Tienderne imod bestemt Afgivt i Korn eller Penge, og i den Hensigt tillagt Administrationen Ordre at handle med den derom, men af den til os indkomne Beretning paa vores Skrivelse af 4 November sidstl. maatte vi uglerne erfare, at Bønderne ikke havde villet indlade sig deri eller engang giøre noget Bud. Men for dog endnu, om mueligt, uden Tab for Fidscommisset at see dem befriede for at yde Tienderne in nature. tura, have vi i Conditionerne bestemt, ogsaa at opbyde Forpagtning af Hovedgaardene alternative med og uden Tiender dersom da antageligt Bud skeet under sidstnævnte Betingelse, kommer det an paa, om Bønderne ville beqvemme sig til at give for Tienderne hvad billigt er. Efterat dette allerede var nedskrevet, ere 3 Bønder fra de classenske Godser ankomne, som blandt andet ogsaa tilkiendegive at ville handle om Tienderne; men da de ingen Fuldmag have kunnet forevise fra Godsernes samtlige Bønder, harevikke kunne indlade os med dem Men vi ville beordre Administrationen at sammenkalde alle Godsernes tiendepligtige Bønder og afæske dem deres bestemte Bud paa Tienderne, hvilket da ved Auctionen over Forpagtningen skal til Beste for Bønderne komme i Betragtning, saafremt Fidelcommissederved kan holdes skadesløs. 11) Deeld uefter Godsernes Udskiftning tilbagestaaende, Udflytninger paa Carlsfelt=Gods have i det sidstforløbne Aar formedelst den haarde og lange Vinter og paafulgte vanskelige Sommer og Efteraar ikke synderlig kunne fremmes. Fodertrangen levnede ingen Langhalm til Tækning. At Bøndernes Heste fandtes nogenledes i Stand til at forrette det sædvanlige Arbeide, var alt hvad som kunde ventes; de Køer, som ved Udskiftninger behøves, lunde man ikke med Billighed fordre. Vl yttrede i Slutningen af vor sidste allerunderdanigste Jndberetning det Haab, at Beregningen over Bekostningerne ved Godsernes Udskiftninger og Udflytninger samt Ager, dyrknings=Seminariet skulde kunne opgiøres enten i det de iværende eller næste Aar, som er det nu begyndte, da først derefter Fideicommissets tilbageblivende og frugtbringende Pinge=Kapital bestemt kan opgives. At dette ikke har kunnet opnaaes i det forbigangne Aar et ved denne vor allerunderdanigste Jndberetning lagt for Dagen; at tilendebringe dette i indeværende Aar skal være vore Bestræbelsers Formaal. Viindstille saaledes i dybeste Underdanighed hvad Directionen for det classenske Fideicommis i Aaret 1799 har udrettet og foranstattet til Deres Kongel. Majestæts allernøieste Velbehag og udbede os allernaadigst Tilladelse til, som sædvanligt, at lade denne allerunderdanigste Jndberetning ved Trykken bekiendtgiøre.