JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
J Censuren over Senchers Physik fandtes det Sted: "de Lowenhackiske Sæddyr skulle gaae ud, fordi de ere utugtige - det Copernicanske System skal gaae ud, fordi det strider mod Guds Ord. Kraniz fortæller i sin Encyclopædie, under Artiklen Muttermahl, at der d. 4 Dec. 1726 blev i Blois født en vis Mathurin Voiret, i hvis Øine man tydeligen kunde see to Chiffreblade af et Uhr, med romerske Tal, og at dette Uhr var fremkommet, fordi Moderen under Frugtsommeligheden ivrigen havde ønsket at eie et Uhr(Der maatte i vore Dage fødes mange Børn med Chiffreblade i Øinene, dersom deres Moders Begjerligheder under Svangerskabet skulde frembringe saadan Virkning!) Nogle Aar derefter fødtes i Hotel Dien et Barn, i hvis Øine man tydeligen kunde læse: Sit nomen Domini benedictum Nuomstunder gives Mennesker i Hobetal, i hvis Øine man tydeligen kan læse de Ord: Ondskab Nedrighed, Uforskammenhed o. s. v.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Fyrst Potemkin havde for adskillige Millioner russiske Casseobligationer i Kapsler, hvilke saae ud som Bogbind. De vare opstillede i Boghylder. Han pleiede at kalde dem sit Privatbibliothek, og morede sig ofte med at ordne dem. (Et lignende Jndfald havde en nu afdød Mand i Kjøbenhavn. Han havde en Capital af over 100,000 Rbd. i Obligationer, indsyet som en Bog, og denne skal han have kaldet sin Bønnebog.) Det Ordsprog, det maa tidlig krøges, som godt Som skal vorde, er, i det mindste i Henseende til Aandsudvikling, ikke altid sandt. Den berømte Satiriker Jonathan Swift, blev ved sin første Doctor Examen, paa Grund af Dumhed og Udygtighed, afviist. Ved anden Examen blev han vel ikke afviist, men erholdt dog kun er speciali gratia Doctorværdigheden. Vor store Holberg fik til Exam. phil. (d. 10 Marts 1704), i Følge Universitetets Examens Protocol, i Methaph. Characteren mediocriter (omtrent vort non cont.), og som Hovedcharacteer illum som trent vort hand ill.). Med Grund sagde derfor den eiegode Riisbrigh, hver Gang han saae sig nødsaget til at give en Student en maadelig Characteer: "det maa Mosis ikke bryde sig om, jeg har saaman selv faaet non cont. til Examen phil." - Den berømte Digter J. Thomson an faaes i Skolen for et saa maadeligt Hoved, at Rectoren, da han kom ind i en Boglade og læste de første Linier af Digtet Vinteren, ikke vilde troe sine egne Øine, da han fandt Thomsons Navn paa Titelen. - Den udødelige Linne blev i Skolen saa miskjendt, at Faderen, en Landsbyepræst, der havde bestemt ham til den geistlige Stand, efter Lærerens eget Raad, tog ham udaf den latinske Skole i Waxis og satte ham i Lære hos en Skomager, men lykkeligviis fik Lægen Rothmann, der snart opdagede Drengens Genie, ham til at kaste Sylen, og en smaalandsk Skomagerdreng blev siden en Gjenstand for Europas Beundring, og Stifteren af et nyt Plante system.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Indenlandske Efterretninger. J Torsdags, den 21 Juni, holdt Universitetet sin aarlige Høitidelighed i Anledning af Rectoratets Omskiftelse. Hr. Prof. og Justitsraad N. Schow, nedlagde dette Embede, og Hr. Prof. og Etatsraad G. Wad, Ridder, blev hans Eftermand. - Jndbydelsesskriftet var forfattet af Hr. Etatsraad, Prof. og Dr. B. Thorlacius, Ridder. - Ved denne Leilighed tildeeltes de forhen tilkiendte Præmier for videnskabelige Afhandlinger følgende: i Theologien: M. H. Hohlenberg, Cand. Theol.; i Lovkyndigheden: J. V. Møll, Cand. juris, i Philologien: C. S. Elberling, Studiosus Pilolog., accesst erholdt R. J. Hendrichsen, Studiosus Philolog., i Historien: H. C. Reedtz, Studiosus jur.; i Æsthetiken: C. A. Thortsen, Studiosus Theol., at cessit erholdt N. Krossing, Cand. Philos. Handlingen foregik i Regentskirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Ladningen af det danske asiatiske Compagnies Skib Christianshavn, Capit. G. G. Stage, skal bestaae af følgende Varer, 358 Kister Porcelain, 48 Topper dito, 11,659 Pd. Radix China, 44,400 Pd. Gallangen; 6,664 Pd. Snørrottinger; 239, 157 Pd. lyst Puddersukker; 23,312 Pd. Sago; 13,786 Pd. Thee Bohe, 228,350 Pd. Congo, 110,365 Pd. Campoy, 20,760 Pd. dito, 12,000 Pd. dito, 13,225 Pd. Z. Zioun, 9,65 Pd. Patri 3. Z., 1,968 Pd. dito i 2 Pds. Daaser, 27,826 Pd. Pecco, 1,080 Pd. dito, 1,215 Pd. dito i 2 Pds. Daaser, 1,077 Pd. Pecco & Patri 3. Z., 36,900 Pd. Thuncan, 16, 139 Pd. Haysanchin, 16,758 Pd. Young Haysan, 18,078 Pd. Haysan, 2,400 Pd. dito, 4,710 Pd. dito, 1,200 Pd. Tchye, 1,198 Pd. dito i 2 Pds. Daaser; 40,000 Stkr. gule Nanquiner; 300 Stkr. diverse coul. Damaster, 160 Stkr. dito dito Tafter, 200 Stkr. dito dito Sattiner. (Efter H. T.) En Mand i Kjøbenhavn har skienket de Fattige et Aars Udbytte af en Actie i Bryghuset ved Langebro, nemlig fra October 1819 til October 1820, 12 Rbdlr. i Sedler. Bryggerne, de Herrer Nielsen og Nissen, have ligeledes skjænket det Udbytte, de hver have modtaget af en Actie, 12 Rbd., til de Brandlidte i Hollænder, byen. Jmidlertid har en Ubenævnt ladet bekjendtgjøre, at han vil kjøbe saadanne Actier og betale 1500 Rbd. for Stykket. Til saadan Priis og saadant Udbytte har Kjøberen altsaa kun 3/4 pC. af sine Penge, og der maa altsaa være Udsigt til langt større Udbytte i Fremtiden, naar sligt et Kjøb skal svare Regning. Under Krigen stege disse Actier fra 1000 til over 5000 Rd., i samme Forhold Udbyttet, som en Følge af Tidsomstændighederne, steg. Meget bidrog hertil Vinens Dyrhed, som tvang Folk til at drikke dobbelt Øl istedetfor Viin, og bragte det endog paa de Fornemmes Bord. Men med den tilbagevendte Fred faldt Priisen baade paa Viin og udenlandske Øl sorter, som Porter &c., og dette forringede naturligviis Afsætningen paa Øllet fra Langebroes Bryghuus. Det indeværende Aar, som tegnede saa godt for Landmanden, svarer desværre ikke til hans Forventninger. Den længe vedvarende Vinterkulde har foraarsaget, at Vintersæden kun staaer maadeligen, og at Jorden paa de fleste Steder, formedelst Manglen paa Regn i den sidste Tid, er haard og tør. Vaarsæden staaer heller ikke forgodt, og dens Halm vil i Aar blive meget lav; hvorledes Kjærnen vil blive, maa Tiden lære. Frugttræerne have ved Sommerens Begyndelse havt Blomster i Mængde, men kun de lavstammede forskaanedes af den idelige Blæst. Derimod ere de mere høistammede for en stor Deel bedækkede med Orme. Den næsten fuldkomne Mangel paa Varme i Luften, og den idelige Nattekulde, volder, at Frugterne ikke saa let kunne modnes. Asparges, som i April gaves i Mængde, ere i Juni kun faa af, og med Jordbærrene seer det kun maadeligen ud. Vi trænge høiligen til Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
J denne Uge vare de første grønne Ærter, til Torv i Kjøbenhavn. Man saae Folk rives om dem til 18 a 20 Mk. Skjæppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Paa Boghandler Reitzels Forlag er udkommet: Kampen for Valhal, et Sørgespil af Jngemann, og faaes i hans Boglade paa store Kjøbmagergade No. 11 for 1 Rbd. 72 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Aarhuus, d. 19 Junii. Jgaar Formiddags præsenterede Hs. Høihed Prinds Frederik Fordinand i egen høie Person Sit Regiment for den commanderende General i Nørrejylland, Hr. Generalmajor Ridder von Lasson. Jdag afreiste Hs. Høihed til Randers, for at bivaane Revnen over det Jydske Regiment lette Dragoner. Jmorgen Aften ventes Hs. Høihed tilbage hertil igien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
To Forældre havde i Gaar Eftermiddags her den Sorg at miste deres eneste Børn, begge af en 8 a 10 Aars Alder; det ene, et Pigebarn, faldt ned fra en Svale og slog sig ihiel paa Stedet; det andet, en Dreng, var ubemærket faldet ud i Aaen fra et Tvættested, hvor det først fandtes nogle Timer efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Ribe, d. 19 Junii. Den 14de Juni var for Kiøbstæden Varde en sørgelig Dag, da mere end 60 Gaarde og nogle Huse blev et Rov for Luerne, hvorved mange Familier bleve huusvilde, trænge til alt og for en stor Deel see en sørgelig Fremtid imøde. - En mere detailleret Beretning om denne sørgelige Begivenhed, skal blive leveret i næste Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Skive, den 15de Junii. Pindsemarkedet i Onsdags var folkerigt, men Handelen var i det Hele maadelig, skjøndt der var ikke den Mængde af Handlende, som der pleie at være. - Den vare mange gode Heste; men da kun en Holstener indfandt sig, var Afsætningen kun ringe. Prisen var fra 100 til 130 Rbd. pr. Styk. - Smør kostede 10 s. Pdt., Hørlærred 24 a 28 s. Alen, Blaarlærred 20 a 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Skrivelse fra det Holstenske af 19 Juni 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
J Fortsættelse af min sidste Skrivelse af forrige Maaneds Udgang, kan jeg endnu fremdeles melde Dem, at Priserne paa Fedevarer, som Smør og Kjød, siden den Tid endnu mere ere faldne, da man nu kan kjøbe i Pund Smør for 2 a 3 Skilling Courant, eller for 8 a 10 Rigsbankskilling. Et Pund Kjød koster omtrent det samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Mange Skippere belave sig paa at indskibe Fedevare, især Smør, til Kjøbenhavn, da de have erholdt Efterretning, at man der for en FjerdingGræssmør tager 16 a 20 Rbdaler og for et Pund 2 Mk. og 2 Mk. 4 s. Da mange andre Producter og Livets Fornødenheder saaledes ikke ere saa dyre som før, saa kunne Embedsmænd eller andre, der have en fast Jndtægt, nu ligesaa godt have deres Udkomme med 1000 Rdlr. som før med 1500 Rdlr. - J mange Aar har man her i Landet ikke oplevet et saa foranderligt Veirligt som i dette Foraar og Sommerens Begyndelse, i hvilken vi ideligen ere blevne hjemsøgt af Kulde, Storm, og undertiden af Hagel, hvorved Træ og Havefrugter have lidt meget. Baade Huse og Lyststeder staae i ringe Priis og finde faa Kjøbere dog er nylig ved Tating, i Landskabet Eiderstedt, et meget smukt Lyststed, der tilhørte Consul Lexoui Tønning, bleven solgt og temmelig godt betalt af en fornem reisende Dame. Denne Dame opsøgte i denne Egn sin eneste Broder, der i mange Aar havde været fraværende, og da hun endelig fandt denne som Daglønner, kjøbte hun hiint Sted, og agter maaskee at nedlade sig der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. (Sluttet; see forr. No.) Af alt det Anførte, vil man let see, at Tyrkerne med Rette fortjene Navn af Barbarer; thi de Enkelte ved Hoffet, som have lært europæiske Sprog, og hemmeligen antaget nogen enropæisk Civilisation, kunne ikke komme i Betragtning mod Massen af Folket, der har ikke mindste Begreb om Folkeret og Menneskerettigheder, og hvoraf ikke En blandt Tusinde forstaaer at skrive eller læse, og med Haardnakkenhed modsætter sig hvert Skridt til Oplysning og Forædling. Hvad Under, at et saadant Folk anseer hvert Menneske, der ikke er Tyrk, med den dybeste Foragt? Hvor mægtig Sultanen synes at være, og hvor stort Begreb han end i sin Titel giver os om sin Vælde, saa er han i Grunden dog meget indskrænket ved Hofetiquetten: Divanet, Oulema og Janitscharerne. Tyrkerne vide det, og betragte ham derfor med største Ligegyldighed. Paschaerne kunne saa meget lettere og med saa meget større Held gjøre Opstand. De ere ham kun lydige, saalænge de finde deres Regning derved, og Magten, skjøndt efter Formen concentreret i Sultanen, er dog egentligen i hans Undergivnes Hænder. Som en Pragtdukke, behængt med Diamanter, og beruset af Hyklerie, lever han i sit Seraille, og det er mere dem, der lede Traadene, end ham selv, som man frygter og venter sig Gavn af. Embederne er det tilladt at sælge til den Høistbydende, og enhver Embedmand søger at faae Pengene ud af sit kjøbte Embede ved Midler, man let kan tænke sig. Dette tjener til evigt Tønder for Opstand, og Oprør, hvorved Strømme af Blod ofte flyde og Statens Jndtægtskilder formindskes. Det er med det tyrkiske Riges Kræfter, som med Sultanens Magt, de synes ved første Øiekast uhyre, men befindes, nøiere betragtet, ikke at være af stor Betydenhed. Paschaerne, der betragte sig som afhængige, betænke mere deres egne end Rigets Skatkammer, som desuden ved den store Ødselhed blandt Embedsmændene udtømmes. Jo uordentligere og mindre Statsindtægterne indflyde, desmindre seer man sig istand til at lønne og til rette Tid at betale Statsembedsmændene. En naturlig følge heraf er: at Enhver søger at berige sig, saa godt han kan, hvortil, under saa forvirrede Omstændigheder, aldrig kan fattes Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Spec. 262. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 70 a 70 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 91 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 119 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 163. Svenske Sedler 69 1/2 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Formuestilstand, der dog altid bliver i det Høieste en Hypothese; thi de Regler, efter hvilke man i Almindelighed vurderer Folks Formue, grændser ofte til sande Urimeligheder.) Den ædle Æresfølelse er, til at holde et Sogns Fattigkasse i den bedste Tilstand, en kraftigere Drivefjeder end alle Pengelønninger for Fattigforstandere, og den tillidsfulde Overbeviisning om Fattigpengenes saa kyndige og hensigtsmæssige Bestyrelse, er af heldigere Virkninger for Sognemedlemmernes Gavmildhed, end et Tvangsmiddel, eller endog den strængeste befaling. At ogsaa de fleste Midler til Fattigdoms Forebyggelse &c., ere lettere at udføre hos enkelte Sogne, end hos en folkerig Stad, fremlyser af sig selv. Til Slutning gjennemgaaer Rec. Hr. T. Møllers lille Skrift, og siger, at han lader det staae ved sit Værd, om Hr. Hammelef bedre havde naaet sit Maal, ved at henvende sig til vedkommende høje Collegium med sine Besværinger, end at lade dem trykke; men at det skulde gjøre ham Ondt, dersom Hr. H. om hvis gode Hensigt hans Skrift bærer det umiskjendeligste Vidnesbyrd, skulde med Andre gjøre den Erfaring, at det i Almindelighed er en taknemmeligere Forretning, at rose offentlige Jndretninger, end at laste dem, og at man i vor bedste Verden er mindre udsat for Fare ved at forsvare de Riges og Fornemmes end de Ulykkeliges Sag. Et nyttigt Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Man har beregnet, at i Engelland og Wales blandt 7300 Personer findes een Afsindig. Efter et i Aaret 1817 gjort Overslag, har London ikke havt saa mange Selvmordere som andre Hovedstæder. Baade i Paris, Berlin og Kjøbenhavn var Forholdet, i Sammenligning med hiin Stad, som 5 til 2, 5 til 8 og 3 til I. Man har deraf villet slutte, at der ikke gives saa mange Sindssvage i Engelland som i andre Lande. Men derimod findes i Skotland blandt 2000 Personer 3 Forrykte. Mærkeligt er det, at Forholdet imellem Catholikerne og Protestanterne i Corks Daarehuus var som 10 til 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Staden Sidney, Hovedstaden i Ny-SydWales, har tiltaget saa meget i Befolkning, at den nu tæller 7000 Jndbyggere og mange smukke Bygninger; den har et med Kornvarer, Urter, Fjerkræ, Æg, Smør, Frugt velforsynet Torv, en Bank med en Capital af 20,000 Pd. i 200 Actier, hvis Sedler ere i Omløb paa hele Colonien; og dens blomstrende Forfatning skjønnes deraf, at den i afvigte Aar har ydet 12 pC. i Udbytte. Der findes ogsaa sammesteds to store offentlige Skoler, een for Drenge og een for Piger, hvilken sidste tæller 60 Pigebørn. Desforuden har Sidney to andre offentlige Skoler, der tælle 220 Børn af begge Kjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Den 16 Juni d. A. anstillede Hr. Zachariæ med det i hans Skrift: Fluglust und Flugesbeginnen, omtalte koniske Faldskjærm, nogle Forsøg paa Observatoriet i Leipzig. Skjærmet var gjort af Pap, og betynget med Træstokke. Forsøgene, som anstilledes i Overværelse af H. D. Hertug Emil af Holstein=Augustenburg, Professorerne Krug, Mollweide og Mobius, saavelsom adskillige Studerende og mekaniske Konstnere, faldt meget heldigt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Beboerne i Matterdalen (i Schweiz) kjende hverken til Standsforskiel eller Luxus, hverken til Sagførere eller Notarier. De give sig selv Love, og iagttage dem samvittighedsfulde. Deres Contracter udskjæres i Træ, og til Kjøbets Beskrivelse behøves kun saadanne Træsnitter. Stridighederne afgjøres af Familiernes Overhoveder; Gjæstfriheden mod Fremmede er overordentlig, og Eiendomssikkerheden saa stor, at en Rigel tilstrækkelig betrygger Alt hvad en Bygning indbefatter. Laase, trængende Fattige og Tyve kjender man der ikke. Folket lever af Agerdyrkning og Faare avl, og nyder en fortræffelig Sundhed. Af hvilken Autoritet – spørges i et offentligt Blad – er Don Jewett, der har taget Falklandsøerne, i de sydamericanske forenede Staters Navn, i Besiddelse, egentligen befuldmægtiget? J spansk Sydamerica have tre fra hverandre uafhængige Fristats-Foreninger, Kolumbia, La Plata (Buenos Ayres), og Chili danne sig; men har nogen af dem, og hvilken fortrinligviis givet sig Navn af de Sydamericanske forenede Stater, Efter al Sandsynlighed maa La Plata være meent, saafremt ikke maaskee Don Jewett, Øversten for de forenede sydamericanske Staters Marine, er en Eventyrer, af det Slags som Commodore Aury, og for egen Regning søger at anlægge i Port Soledad en Caperstation, som hiin fordum paa Øen Amelig, og nu, som det hedder, paa spansk St. Domingo. Men til en Røverrede, for især at oplure Skibe, der gaae til og komme fra Sydhavet, hurtigen at bringe dem i Sikkerhed, og paa egen Haand erklære dem for god Prise, vilde Havnen Soledad være bedre skikket end Amelig, hvor de americanske Øvrigheder vare for nær og havde et vaaget Øie med dem. Jndkjøb af Bytte til let Priis vilde ogsaa have større Tillokkelse end det kolde, øde, fattige, ikke engang med Brændeved forsynede Falkland, formaaer at tilbyde Søfarende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Med det brittiske Depot for Hvalfangst i Port Egmont er det en ganske anden Sag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 September. Cours. Hamb. 2 M. 258, a vista 261. Amsterd. 2 M. 237 1/2. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1821) 74. Nationalbank-Oblig. (af Laaner d. 4 Februari f. A.) 93 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 133. Svenske Sedler 66 s. Disconto 6 pC. Forslag. Offentlige Spadsereveie ere imodsigeligen een af de største Velgierninger for en stor Stad som Kjøbenhavn, og at gjøre dem saa beqvemme som mueligt, een af de første Fortjenester, Vedkommende kunne erhverve sig af dens Jndbyggere. Forretningsmanden, den drivtige Professionist, den omhyggelige Huusmoder have sieldent Leilighed til at forlade Hovedstadens beklumrede Luft, uden et Par Gange om Ugen i de faa Sommermaaneder. Stakket er den Vederqvægelse, de kunne søge til Erstatning i den fri Natur for næsten 8 til 9 Maaneders Jndspærring indenfor Axelstads Volde. Offentlige Spadsereveie kunne derfor henregnes til een af de første Betingelser for et godt Sundheds politie. - Men beklageligt er det, at Fodgjængeren, paa den lange Vei lige fra Bakkegaarden igjennem Pilealleen og Falconeeralleen indtil Assistencekirkegaarden, en Strækning, hvor dog saa mangfoldige Mennesker spadsere om Søndagen, ikke finder en eneste Bænk. Det vilde være en ubetydelig Bekostning, at anbringe en Snees Bænke paa disse Veie. Hvorledes skal man forebygge, at Bænke og Borde, ja endog Mindestøtter, besmøres medanstændige og utilbørlige Skriverier, Jkke uden Harme seer man, hvorledes Bænkene i Rosenborg- og Frederiksberg Hauge, Marmorstøtten ved den af Pram besjungne, delige Emilias Kilde ere tilsmurte. Vist nok burde Frækhed og Utugt straffes ligesaa alvorligen, naar den yttrer sig paa et saadant Sted paa Træ og Steen, som naar den yttrer sig ved Tryk paa Papir, men vanskeligt vil det altid blive at komme paa Spor efter Gjerningsmanden. Det bedste Middel mod saadan Misbrug synes derfor at være det, at overstrygge saadanne Borde og Bænke med en saa mørk Farve som mueligt, hvorved Skriften ikke kan komme tilsyne, og at forsyne Støtter a. med et Jernrækværk. Tilforn var Herkules Statue i Rosenborg Hauge en sand Pasquino-Støtte; men ved det skjønne Jernrækværk, den for ikke længe siden har faaet, afholdes Kaadhed og Ondskab, fra at vanhellige den med sin frække Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Der tales meget om Næringsløshed og Mangel paa Leilighed til at fortjene det tørre Brød for den Fattige, og dog gives der Udvei til, i det mindste Livets Ophold, som aldeles ikke paaagtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Paa vore Alfarveie og Marker voxer i denne Tid i Mængde det saakaldte Fuglegræs, som Canarie fugle saa gjerne spise, og som vist mange Hundrede af dem, der have disse Fugle, vilde kjøbe, naar de ikkun kunde faae det tilkjøbs. Men man seer ikke en eneste Fattig plukke denne Plante Jstedet derfor forskrives Canariefrø fra Udlandet og betales i dyre Domme. Det er Pligt, i sin Glæde at tænke paa den Fattige, og ingen Skik er rosværdigere end den, at lade en Fattigbøsse gaae rundt ved hvert Glædesbord i muntre Samfund. Men hvor meget man end gider tænke paa sin ulykkelige Broder, saa ønsker man dog neppe at have Ulykken for Øine, selv naar man søger Adspredelse i den fri Natur. Hvor ubehageligt er det derfor ikke, at see sig paa offentlige Steder, hvor man kommer for at stemmes til glade Følelser, at plages af pialtede Betlere, som Lemlæstelser og Legemsmeen maa tjene til Tiggerbrev, - Hvor et velindrettet Fattigvæsen gives, burde de, der til Moro og Fornøielser besøge saadanne Steder, forskaanes for saadant Overhæng, især naar de ville spise eller drikke deres Middags= eller Aftensmad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Rettelse. J forrige Numer, 1ste Side, 2den P., 1ste Liin., for Kokoppeindpodningen, læs, Koppeindpodningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-25
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 70000 ROOmAttende Aargang. No. 51. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Juni 1821. Brevvexling imellem Trine Gertsen og hendes Faster Susanne Kratskov *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Kjere Faster,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-06-26
Kjøbenhavn, d. 12 Junii. J Aftes, meget tildig, kjere Tante, ankom jeg til Kjøbenhavn. Jeg maatte bie en heel Time, førend jeg kunde komme ind af Nørreport, for bare Kareter, Holsteensvogne, Giger og Ridende, som i to lange Rader ogsaa vilde ind. Jeg spurgte hvor alle disse mange pyntede Folk kom fra, og man svarede mig, at de kom fra Dyrehaven og Skarlottenlund og andre Steder. Det forekom mig, at Kjøbenhavn maatte være en forfærdelig stor By, siden der kunde være saa mange Folk ude, og Byen ikke blive saa tom som en Klub casse. Men som jeg hører, skal der være over hundrede Gange saa mange Folk i Kjøbenhavn, som i Ebeltofte. Naar man kommer paa Østergaden, saa seer man først ret hvad det er for en By, man er i. Den Ene er færdig at løbe den Anden over Ende, og Alle have saa travelt, at 9 Den ærede Brevskriverinde vil gunstigt tilgive, at man, efter bedste Ævne, har rettet hendes Retskrivningsmaade. Sætteren. man skulde troe, der aldrig har været mere at bestille end nu, da man dog paastaaer, at Mange intet gide, og de Fleste intet have at bestille.