Berlingske Tidende, 1779-01-22
London, den 29de Dec. og 1ste Januarii. I Dronningens Palais blive alle Anstalter gjorde for Hendes Majestæts Nedkomst, som man venter i Januarii Maaned. - Til de Penge=Summer, som Ministerne skulle have udfundet til at bestride de overordentlige Omkostninger i dette Aar, regner man, foruden Laanet af 7 Millioner endnu en Don=Gratuit af en Million, og dernæst endnu to Millioner, som skulde optages af det Ostindiske Compagnie, hvilke 3 Millioner tilligemed de nye Skatter, som ere i Planen, tilsammen udgjøre 9 Millioner, saa at der i alt bringes tilsammen en Sum af 16 Millioner. - Amerikanerne skulde, som man her troer, have Møye for at finde de nødvendige Penge til det tilkommende Feldttog. Deres Gield skal allerede være stegen saa høyt, at de ikke meer kunde betale Renterne deraf, og Frankerig, siger man, behøver sine Penge selv alt for vel til, at den skulle understøtte dem med et forskud. - Ved Washingtons Armee selv skal der være Mangel paa Levnets=Midler. En Deel af denne Armee er inqvarteret i Connectient og en Deel i Provindsen Nye=Pork, og den øvrige Deel cantonerer i Nye-Jersey. Hoved=Qvarteret er i Marris=Town. - De Amerikanske Papiir=Penge skal efter Nye=Uorks Tidenden være i saa slet Priis, at man giver 10 Daler i Papiir for en Sølv=Daler. - J den Pensylvanske Pakket læser man en Fortegnelse paa hvad de Amerikanske civile Betientere aarligen koste. Efter denne Fortegnelse, som skal være kommen fra Hr. Mifflin, forhen Generalmajor Amerikansk Tieneste, beløbe saadanne Omkostninger sig nu til 77000 Pd., da de for sielden udgjorde meer end nogle tusinde Pd. aarlig. Kongres=Præsidentens Salarium er 4000 og Vice=Præsidentens 2500 Pund; General Washington, synes at være den eeneste af de Amerikanske Cheffer, som tiener uden Jnteresse. Men af nogle Breve lader sig formode, at denne uegennyttige Mandlet torde fatte den Beslutning, at tage sin Afskeed, ikke fordi han har forandret sin Tænkemaade, men for den megen Møyes og Fortrædeligheds Skyld, som han maae udstaae. J dette Fald bestemmer man General Green til hans Efterfølger. Samme er en ung Mand, 32 Aar gammel, men en af de beste Officierer, som Amerikanerne have, saa at han og derover i Almindelighed bliver kaldet den Amerikanske Wolfe. Han commanderer for nærværende Tiid i Nye=Engeland. - Man er nu her meget begiærlig efter at vide noget tilforladeligt om den d'Estningske Flode At den er gaaen til Vestindien, ville nogle ikke troe, fordi den paa de Franske Øer ikke kunde finde Forraad nok til sin Underholdning. Herover vil man og vide, at den er bleven seet i Mundingen af Delaware. - J et hvert Tilfælde er dog den Storm, som Commandeur Rowley har udstaaet, en sand Ulykke. Koffardie=Skibene under hans Bedækning ere allerede ved Jule=Tider blevne ventede paa vore Øer. Nu kunde de ikke komme dertil førend sidst i Februarii Maaned. - Den 27de December fik Hoffet Depecher fra Paris og Madrit, hvilke foraarsagede en Raadsforsamling, som blev holdet den 30te jusd. Efter Rygtet angaae de Parisiske Depecher en Cartels Oprettelse til Krigsfangernes Udvexling imellem begge Magterne. Hvad de Spanske Depecher angaaer, saa hører man ikke, at samme indeholde noget mærkværdigt, og Sagerne imellem vort Hof og det Spanske synes saaledes endnu bestandig at blive i den samme uafgjorte Crisi, hvori de have været saa lang Tiid. - Den 28de og 31te Decbr. ankom og Depecher fra General Clinton i Nye=Pork. Men Hoffet har ikke bekiendtgjort noget deraf for Publikum, hvilket dog vist var skeet, dersom der var nogen Grund i det udspredte Rygte: At der var forefaldet en Action ved Bergen=Town til Skade for Amerikanerne, hvorved 700 Mand af dem, og deriblant General Marwell, vare blevne gjorte til Fanger af de Kongel. Tropper. - Ligeledes har det sig og med adskillige andre Rygter, iblant hvilke nogle øiensynlig ere udspredte af Amerikansk-Sindende, og hvortil fornemmelig kan regnes, at 500 Hesser paa en Gang vare gaaet over til Washingtons Armee. - De private Efterretninger fra Amerika ere denne Gang overhovedet saa usikre, at man ikke en Gang veed at sige noget viist om Admiral Byrons Flode. Nogle sige, at den igien er udseylet, for at opsøge den d'Estaingske, og andere sende den ved en stærk Storm til Hallifax i Nye=Skotland. - Det sikre Nyt fra Nye=Pork bestaaer desverre kun deri, at de Kongel. Tropper vare der endnu sidst i November.