Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1831-08-19
Det synes ogsaa, som om den franske Regjering har indseet dette; thi under 7de dennes skrives fra Brüssel, at den franske Feldtmarschal Gerard har befaling til, ikke at overskride den fransk-belgiske Grændselinie. Fra andre Kanter hedder det imidlertid, at den fremrykkende Hær strax vilde træde i Virksomhed for Belgierne (Fra Lüttich berettes endog, at den er rykket ind paa tre Puncter, over Givet, Mons og et andet uangvet Sted.) Hæren er saaledes sammensat: Marschal Gerard, Høistcommanderende; Generallientenant Sanct Cyr Nuquens, Chef for Generalstaben; Generallieutenant Haro, Chef for Jngenieurvæsenet; Generallieutenant Negre, Chef for Artilleriet; Hr. de la Neuville, General-Jntendant. De fire Jnfanteri=Divisioner commanderes af Generallieutenanterne Barrois, Teste, Hullot og Tiburicio Sebastiani. To Divisioner svært Cavalleri staae under befaling af Generallieutenanterne Dejen og Fredagen den 19 August 1831. Baron Gerard. Det lette Cavalleri commanderes af General Lawoestine og Hertugen af Orleans. Den Sidste commanderer den ene Brigade, ved hvilken Hertugen af Remours er ansat som Oberst. Kongen af Hollands Tropper marschere fremad, og have, heel uventet for Belgierne, aabnet Feldttoget. Det synes som om Hollænderne nære stor Tillid til deres Regjerings Foranstaltninger. Allerede i Dagene til den 4de August stod 15,000 Hollændere, forsynede med talrigt Skyts, paa den hollandske Grændse. Deres Linie strakte sig fra Landsbyen Weerdt til to Miil fra Venlo. Den 5te afgik Prindsen af Oraniens Hovedqvarteer fra Turnhout til Gheel, som Dagen forud var taget af den anden Division under Hertugen af SachsenWeimar. Derefter modtog bemeldte anden Division Ordre at bryde op til Diest. Samme Tid var den første Division, under Generallieutenant van Geen, paa Marschen til Gheel, og den tredie, under Generallieutenant Meyer, var rykket frem til Moll. Disse Armeeafdelinger forenede sig ved Hasselt, hvor de - saa skrives fra Aachen under 9de August - leverede den belgiske General Daine et Hovedslag, sprængte hans hele Corps og erobrede alt dets Krigsmaterial. General Chasse, der, som forhen meldt, commanderer de hollandske Tropper i Citadellet ved Antwerpen, havde den 5te ved Daggry bemægtiget sig den belgiske Post ved Michhausen og samme Dags Aften Kl. 10 gjort et Udfald, hvorved han, paa lidet nær, fornaglede alt Skyts paa de belgiske Batterier. Hollænderne tabte ved denne Leilighed fem Mand og 37 saaredes, hvoriblandt 5 Officierer. Samme Dag satte Belgierne Nord Fortet under Vand. Fra Lüttich skrives under 8de August, at den belgiske Armee rykker paa alle Puncter tilbage. De hollandske Tropper modtoges godt af Jndvaanerne i Turnhout, hvor de derværende trefarvede Faner forsvandt strax og Frihedstræet brugtes til Vagtild. 300 belgiske Grenaderer gjordes til Fanger. Dette saa pludselige Angreb har vakt megen Sensation i Belgien, hvor Glæden over den udbrudte Krig kun føles af enkelte kamplystne Soldater og af det ubetydelige Parti, som hylder de Potter og van Robaulz, og andre Fiender af den nuværende Tingenes Orden. De roligere Tilskuere indsee derimod, at Hollænderne ere allerede trængte ind paa alt for mange Puncter og med alt for mange Masser, medens Belgiens Stridskræfter aldeles ikke ere tilbørligen forberedte til en Krig. Det hedder fremdeles, at yder Franskmændene ikke Hjælp, vil Belgierne, der med alt deres Skryderi ere temmelig modløse, komme til kort, Paa Schelden have Hollænderne følgende Stridskræfter imod Belgierne: For Viessingen ligger et Linieskib paa 96 Kanoner, for Ternenze en Fregat paa 46; for Welzoude 2 Kanonbaade; for Batz en Fregat paa 46; for Frederichsfort en Corvette paa 28 Kanoner og 4 Kanonbaade; for Doel en Bombarde og et Dampskib paa 12 Kanoner; for Lillo en Fregat paa 46; for Perlenfort en Brig paa 18 og 2 Kanonbaade; ligeover for Marienfort ligger en Corvette paa 28 og 2 Mørsere; ved Pyp de Tabac en Corvette paa 28 og 2 Kanonbaade, hvilken Magt endnu den 3die dennes, om Morgenen blev forøget med 3 Fregatter og 5 Kanonbaade.