JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-03-16
Samtlige Creditorer i Stervboet efter Gaardmand Anders Nielsens afgangne Hustrue Ane Christensdatter i Stangerum Bye, Dalbye over Sogn Gierlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Mariager, den 9de Februar 1829. Høm, constitueret. Jee, som maatte have noget at fordre i afg. Gaardfæster Knud Rasmussens og ligeledes afdøde Enke, Karen Pedersdatters Stervboe i Kolpengaard, Brytup Sogn, under Stamhuset Mattrup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvorhos bekiendtgjøres, at Skiftesamling i Boen vil blive afholdt paa Martrup Skriverstue Onsdagen den 17de Juni 1829, hvortil alle Vedkommende indkaldes at møde. Bogholm pr. Horsens den 27de Februar 1829. P. Beder.
Berlingske Tidende, 1829-03-16
ved Proclama, som Dags Dato er læst ved Roeskilde Byetingsret og snarest muelig vil blive læst inden den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter den i herværende Meierkrones Stiftelse ved Døden afgangne Madame Kirstine Elisabeth Honum, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres paa Boet havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Roeskilde Kiøbsteds Skifteret, den 5te Marts 1829. Vra den Kongelige Preussiske Landret i Erfurt har undertegnede Skifte=Commis en sion modtaget Preussisk Courant 54 Rd. 5 Sølvg. 6 d. som tilkomme Arvingerne efter de afdøde Sødskende Martin Henrich Dornheim og Johanne Marie Dornheim. Thi blive disse Arvinger herved med lovlige Varsel indkaldte til for os her udi Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 7de Marts 1829. Bang. Tetens. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i af 40 - 1323 4 29. gangne Syge=Opvartningskone ved Almindeligt Hospital, Johanne Olsens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav Ligesaa indkaldes med forligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimerderes Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 9 - 1328 a 39. Handelscommissionair Johan Erich Malmborg Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongel. Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav
Berlingske Tidende, 1829-03-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 939 - 1823 4 29. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Sadelmagersvend Christian Frederich Ravns Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 4de Marts 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-03-16
Freditorerne i Stervboet efter afdøde Aftægtskone Anne Marie JørEgensdatter, afdøde Gaardmand Rasmus Hansens Hustrue paa Øen Skarre under Baroniet Lehn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes dets Arvinger. Hvidkilde, den 5te Marts 1829. J. W. Tornøe.
Berlingske Tidende, 1829-03-16
Freditorerne i Stervboet efter afdøde Gartner Frederik Gersteroph & af Pasop, under Baroniet Lehn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hviskilde, den 5te Marts 1829. J. W. Tornøe.
Berlingske Tidende, 1829-03-16
ved Proclama, som er læst ved Salling Herreders Ret og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg læses, ere alle og enhver, som maatte for mene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Madame Maren Meddel, lød Morsing, i Møgelthorum, Thorum Sogn, og hendes i Aaret 1306 afdøde Mand, Jørgen Wedel, Sognepræst for Thisse Menighed, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere Arvingerne efter begge fornævnte Afdøde, indkaldte med lovligt Aar og Dags Varsel, for at anmelde og legitimere deres Arveret, samt til at iagttage det Fornødne under Skiftet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Salling Herreders Contoir i Skive, den 9de Marts 1829. Rosenstand, Hvor, som maatte have at fordre i afgangne Skomagermester Peder Mortensens og hans efterlevende Enkes Marie Andreaine Frick fælleds Boe, under denne Kiøbstæds Skiftejurisdiction, indstevnes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne Fordringer for os. Ligeledes indkaldes fornævnte Afdødes fraværende Arvinger, med lovligt Varsel, forat anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 5te Marts 1829. Birch. Ende. Hvo som maatte have noget at fordre i nu afdøde Enke Anna Cathrine fød Hald, og hendes tidligere afdøde Mand, Consumtionskasserer i Ringsted, Hans Christian Mahlers fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Tillige indkaldes med Aar og Dags Varsel fornævnte Anna Cathrin Halds Arvinger, for mig at beviisliggiøre deres Arverettighed. Ringsted, den 10de Marts 1829. Harbolt
Berlingske Tidende, 1829-03-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Petersborg, den 28de Februar. Efterretninger fra Krigsskuepladsen af 11te, 12te og 13de Jan. General=Feldtmarskal Grev Wittgenstein har indberettet, at Følge Rapport fra den commanderende General over Tropperne Bulgarien, Gen. Roth, ere de Recognosceringer fuldkommen lykket, som den 11te og 12te Januar ere foretagne i Egnen af Bazardschik.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Generallieutenant Rüdiger afsendte to Detaschementer for at forjage Fjenden fra de Landsbyer, som ligge vore Forposter ved Schumla og Silistria nærmest. Oberstlieutenant Patton, som med en Bataillon af det 35te Jægerregiment og 50 Kosakker den 11te Januar fra Uschenly var rykket 7 Verster videre frem over Enikiol indtil nærved Omurkiol, blev omringet af 1500 Mand fjendtligt Rytterie. Han formerede strax en Quarre, kastede Tyrkerne og drev dem endelig med Bajonetten paa Flugten, efterat han havde udholdt en tre Timers haardnakket Fægtning. Den os i Antal overlegne Fjende leed et betydeligt Tab, vi mistede paa vor Side 13 Døde og 49 bleve saarede. Efterat Oberst Patton havde adspredt Fjenden, vendte han den følgende Dag med sit Detaschement igjen tilbagetil Uschenly.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Oberst Bykov, som med en Bataillon af det 36 Jægerregiment og 50 Kosakker den 11te Januar naaede Landsbyen Kujutschuck, besatte den efter en kort Modstand af Jndvaanerne, uden noget Tab paa sin Side. Han opsnappede der 3 Tyrker og gjorde 100 Stykker Hornqvæg til Bytte. Men da han erfarede, at der i Jekistscha stod et stærkt fjendtligt Detaschement, saa vendte han den følgende Dag igjen tilbage over Landsbyerne Tschelibikiol, Karapamet og Den ikler. Ogsaa fra Pravadi af bleve Recognosceringer foretagne imod Fjenden. Generalmajor Kuprianov rykkede derfra ud den 12te Januar med det 20de og 32te Jægerregiment, 75 Kosaker og 2 Kanoner, og ankom over Kerevne til Nino, hvor 8 Tyrker og 180 Stykker Qvæg faldt ham i Hænderne. De dybe Veie og det daarlige Veir tillode Detaschementet ikke at trænge videre frem, og Generalmajor Kuprianov vendte derfor den følgende Dag, uden at have lidt noget Tab, igjen tilbage til Pravadi. Den tyrkiske Hær oprives øiensynligen af den raae Aarstid, af Sygdomme og af tiltagende Mangel paa alle Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Efterretninger fra Krigsskuepladsen af 31te Januar. General=Feldtmarskal Grev Wittgenstein beretter, i Følge en fra Infanterie=General Grev Langeron modtagen Rapport af 31te Januar, at Fæstningen Turno den 30te f. M. har underkastet sig vore Vaaben. Da Grev Langeron den 26de ankom for denne Fæstning, fandt han den aldeles afskaaren fra enhver Forbindelse med den høire Donaubredde, hvilket var skeet efter veloverlagte Anordninger af Generaladjutant Baron Geismar, der havde ladet den omgive med Redouter, og saaledes forberedet dens Fald. Fem Faner og 14 Kanoner ere Trophæerne fra denne nye Vaabenbaad, der er saa meget vigtigere, som den forskaffer os et fast Punkt ved Donau, og fuldkommen sikkrer Roligheden i det vestlige Wallachie. Fæstningens Commandant, Achmet Aga, tilligemed hans Partie, har overgivet sig til Hr. M. Keiserens høie Beskyttelse. De tappre Tropper af den 5te Infanterie=Division have paa ny aflagt Prøver paa deres Heltemod. Trodsende en Kulde af 14 Grader, og uagtet en dyb Snee hemmede enhver friere Bevægelse, brændte hele Detaschementet af Utaalmodighed efter at storme Fæstningen; men Generalen, Grev Langeron, som var viis paa at den vilde overgive sig uden slig Blodudgydelse tilstædede Soldaterne ikke denne Begjering, og Fæstningens Jndtagelse skete uden Sværdslag.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Da Grev Langeron bevidnede Infanterie=Regimenterne Schlusselburg og Ladog sin Tak for Fæstningens Kales Erobring, og yttrede sin Hensigt, at lade dem afløse af friske Tropper, bade de eenstemmigen om, at den Fæstning, som de havde indtaget, ogsaa af dem selv maatte beskyttes. Foruden det allerede omtalte Krigsbytte ved Fæstningen Kales Erobring, faldt endnu 3 Faner og 9 Kanoner i vore Troppers Hænder. J begge Fæstninger toges ialt 13 Faner og 87 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Bucharest, den 20de Februar. Grev Langeron er den 16de om Aftenen kommen tilbage fra Turno. Den 18de blev der for denne Fæstnings Indtagelse afsjunget et Te Deum. Samme Dags Aften ankom hertil de i Kale og i Omegnen af Turno fangne Tyrker, hvis Antal beløb sig til 400; de skulle sendes til Bassarabien. Den 19de om Morgenen, da den i Kale fangne Commandant Achmet befandt sig hos Grev Langeron, hvor han beværtedes med Caffe og røgTobak, indtraf en Courrer med den Efterretning: "at den under Nikopolis Kanoner liggende tyrkiske Flotille af Russerne var bleven opbrændte. Russerne havde med Brandkugler i Hænderne sneget sig over den kun tyndt frosne Donau, og nærmet sig Skibene. Da man fra tyrkisk Side blev dette vaer, var det allerede for sildigt, thi Skibene stode dengang i lys Lue. Forgjæves begyndte nu et nærliggende Strandbatterie at skyde paa Russerne; ogsaa det blev med stormende Haand erobret, forinden Besætningen i Nikopolis kunde komme det til Hjelp. Russerne forsøgte endog, at føre Kanonerne bort, men allerede under den førstes Vægt brast den svage Iis; Kanonen faldt i Vandet og de maatte lade de øvrige staae. Jo fordeelagtigere denne Flaades Tilintetgjørelse er for Russerne, desto smerteligere maa den være for Tyrkerne, og denne Begivenhed turde vel koste den bekjendte Tschapan=Oglu Hovedet.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Krakau, den 18de Februar. Efter Breve fra Petersborg af 31te Januar troede man der, at Keiseren midt i næste Maaned vilde forlade Hovedstaden, og begive sig til Warschau. Den russiske Nation er ganske stemt for Krigen, og den i Fjor paabudte Recrutering gaaer for sig med overordentlig Driftighed; en ny vil finde Sted i Aar. Denne næste Recrutering skal udgjøre to Mand af 100 Vaabendygtige, og saaledes er da ti Mand af hundrede udskrevet siden Aaret 1826. Der kan ikke længer være noget Spørgsmaal om, at den russiske Armee nu kan maale sig med hvad den franske var i dens meest glimrende Epoke. Man taler her om to store Monarkers Sammenkomst, dog er dette endnu kun et Rygte. At der hersker den bedste Forstaaelse mellem de christelige Magter, det er ingen Tvivl underkastet, da alle Efterretninger fra Petersborg, yttre sig derom med den største Tillid, og Kongerne af Frankrigs og Englands Trontaler ogsaa bevise dette. Handelsforholdene imellem Rusland og Preussen, skulle, som det hedder, erholde vigtige Forandringer ved en ny Overeenskomst, hvori der vil blive sørget for, at den gjensidige Omsætning møder de færrest mulige hindringer. Ligeledes troer man, at den polske Regjering vil sende en Befuldmægtiget til Rom, for at underhandle med den hellige Stoel om et Concordat.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Neapel, den 22de Februar. Som det hedder, skal det franske Cabinet i sit Forslag, at udvide Grækenlands Grændser indtil Havbugten ved Arta og Volo, være blevet eftertrykkeligt understøttet af det russiske, og det synes uden for al Tvivl, at det nu er blevet overdraget til Gesandterne, at conferere, herover og at indlede de nødvendige Foranstaltninger, paa det at de forbundne Magters Beslutning strax skal kunne iværksættes, saasnart den definitiv er tagen. Og saa turde Grækenland erholde en selvstændig af tyrkisk Overherredømme uafhængig Regjering; thi det franske Ministerium maa ved de græske Grændsers Udvidelse være betænkt paa at betrygge Landet mod Portens Naboskab, hvilket kun kan opnaaes ved en hurtigere Udvikling af dets Beboeres intellectuelle Kræfter, og denne Udvilling bliver igjen kun mulig under deres fuldkomne Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
I Gaar er den russiske Flaade igjen herfra gaaet under Seil til Malta.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Vien, den 4de Marts. Det hedder, at det ved Postaaende Observationscorps, under Baron v. Frimonts befaling, er bleven opløst, og at Regimenterne begive sig til deres Standqvarterer i det Jndre af Riget. General Frimont ventes hertil i disse Dage, og er bleven udnævnt til Præses for en Commission, der skal beskjæftige med militaire Besparelser.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Man taler her paa ny igjen meget om en Leier, der skal holdes i Omegnen af Pesth, og som man paastaaer skal bestaae af 30,000 Mand af alle Vaaben.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Paris, den 8de Marts. Le messager for igaar indeholder følgende Artikel: "Coureer vexelen imellem Hofferne i Madrid og London er meget stærk, der gaaer sielden nogen Dag hen uden at en Coureer fra eller til Madrid passerer igjennem Paris. Jgaar ankom en Coureer i fra London til den spanske Ambassade, og i en Nat er han gaaet til Madrid. Denne Coureer havde Depescher fra den spanske Minister i London Hr. Zea Bermude; med sig, og man siger, at deres Jndhold er høist vigtigt. De Anliggender, hvorom der handles er først de portugisiske Affairers endelige Arrangement. Det synes, som om D. Miguel ikke formaaer at blive enig med sin Onkel Kong Ferdinand, thi neppe synes et Punct bragt i Rigtighed, førend man bliver uenig over et andet ; enten nu dette skeer af gammel Jalousie imellem Portugal og Spanien, eller fordi D. Miguel ikke vil indvillige i de Concessioner, som man anseefor nødvendige for Halvøens Rolighed. Det andet Punct er dernæst de spanskamerikanske Besiddelser, thi de sidste Begivenheder, i Sydamerika synes at have vækket det spanske Hofs Driftighed, og det synes, at Hr. Zea Bermudes i London ikke blot beskjæftiger sig med Midlerne for at sikkre de engelske Eiendomme, men at han ogsaa arbeider for en betydelig spansk Expeditions Angreb paa Sydamerika, der vil skee under Infanten D. Paulas Anførsel. Kongen af Spanien har endeligen overdraget ham Over commanden over de Tropper, som enten allerede ere samlede i Havannah, eller som fra Corunna skulle sendes derhen, Den Commission, som i de Deputeredes Kammer beskjæftige sig med Prøvelsen af Løvforslaget betræffende Tobak=Monopolets Forlængelse, skal med betydelig Majoritet have erklæret sig for dets Ophævelse. Hr. Frimod har af Regjeringen faaet en halv Million Fr., for derfor at lade bygge to Damp=Krigsfregatter, efter det af ham opfundne nye System. Hans Skibsværft er i Landernau, ikke langt fra Brest, og Methoden er prøvet, og befundet at være hensigtsvarende.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Madrid, den 19de Februar. For nogen Tid siden er en kongelig Ordre for alle Armeecorser bekjendtgjort, hvorved alle Soldater, som frivilligen ville gaae over til Regimenterne paa hiin Side Havet, opfordres til at melde sig desangaaende hos deres Foresatte. Efter de til Krigsministeriet allerede indløbne Beretninger har omtrent en sjette Deel af Armeens effective Styrke efter denne Opfordring yttret det Ønske, at gaae til Cuba eller Amerika. Denne Forholdsregel beviser tydeligen, at Regjeringen har i Sinde betydeligt at forstærke Tropperne i Havanna, og at gjøre Øen til en Samlingsplads for alle de Tropper, der ere bestemte til Sydamerika. Ligeledes seer man heraf, at Regjeringen, erindrende sig Tildragelserne i 1820, ikke vil samle og bortsende hele Corpser, men kun enkelte Frivillige.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
J Biscaya huserer en Oprørbande, i Salamanca en anden, og en tredie under Anførsel af en Juan Fras, forhenværende Guerillachef, har nu viist sig i Gallicien.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Man forsikkrer, at det maadeholdne Hospartie ivrigen arbeider paa at forskaffe Grev Ofalia Ministeriet for de udenlandske Sager, som nu interimistisk bestyres af Hr. Salmon. Hertugen af San Fernando vilde da for Grev Ofalig gaae som Gesandt til Paris.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Den 24de Februar. Beslutningen hvorved Cadix er erklæret for en Frihavn skal være udgaaet fra Kongen personligen. Alle Fremmede skulle nyde lige Sikkerhed med de Jndfødte, i Tilfælde af Krig skal der lades dem Tid til at drage bort, og under ingen betingelse skulle Repressalier eller Seqvestrationer bruges, hvorfor H. M., som det i Decretet udtrykkeligen hedder, med sit kongl. Ord er Borgen. Toldstedet vil formodentligen blive forlagt til Sunzo eller Øen Leon.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
London, den 5te Marts. (Da de forestaaende Debatter over Emancipationsbillen, formedelst deres Vigtighed og Omfang, kunne gjøre Fordring paa en stor Deel af vore Spalter, saa see vi os nødsagede til i et meget kort Omrids at afhandle Debatterne fra den 26de Februar til 4de Marts.)
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Mødet i Overhuset den 27de gik hen med Debatter over Petitioner for og imod Emancipationen. Lord King tog Anledning af Lord Guilfords Advardsler mod den med Katholikernes Emancipation forbundne Fare for Stat og Kirke, til at vise Huset en lille Bog for 1680, kaldet den sidste protestantiske Almanak, hvor alle de beskyldninger som nu anføres imod Katholikerne findes allerede anførte, og som synes at være visse Herrers Viisdomskilde i det 19de Aarhundrede. Citaterne af denne Piece opvakte megen Latter. Lorden sagde til Slutning, at dersom han ikke saa nødig skildte sig ved dette mærkelige Skrift, vilde han forære det til en eller anden brunsvigsk Klub, for at den paa ny kunde oplægges til Opbyggelse for dens Medlemmer. J Underhuset blev s. D. talt meget om de Misligheder, der finde Sted ved Underskrifterne af Petitionerne. Det synes som om saavel det ene som det andet Partie betjener sig af de meest uværdige Midler for at samle Underskrifter paa Petitioner. Huset dannede sig derpaa til en Committee over Anslagene for Søetjenesten, efterat Hr. Robinson havde opkastet det Spørgsmaal, om det var Admiralitetets Hensigt at gjøre nogen Forandring i Pressesystemmet. Sir G. Clerk besvarede dette benægtende, og udviklede derpaa Anslagene, hvoraf det fremgik, at der imod det forrige Aars Anslag herved var en Reduction af 117000 L., hvoriblandt der alene var 80000 L. for besparet Arbeide paa Værfterne. Derpaa moverede den ærede Baronet den første Resolution, som skulde bemyndige Regjeringen til at holde i næste Aar 30000 Mand til Søetjenesten, 9000 Marinesoldater, derunder indbefattede. Hr. Hume indvendte, at standset Arbeide ikke kunde ansees for nogen Besparing, og at de 80000 L. ikke vare nogen egentlig Reduction. Han vilde have 10000 Mand af Søtjenesten afskedigede, og troede, at saalænge dette ikke skeete, vilde Søtjenesten som forhen koste 5800000 L. Han erindrede Huset om, at Marinen 1821 og 1822 kun talte 23000 Mand, og spurgte, hvorfor den nu skulde være en tredie Deel stærkere end dengang. Ogsaa Sir Parnel androg paa Reductionen, men Sir Cockburn og Hr. Baring toge Marinens nuværende Styrke i Forsvar. Der blev derpaa vorteret paa de enkelte Summer for Søetjenesten, og iblandt disse for 1,014000 L. for Sold til 30000 Mand, 643500 for Proviant, 759718 L. for Skibs værfterne, 873500 L. for afskedigede Officerers Halvfold=Lønninger m. fl. Motionerne blev antagne.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
Løverdagen den 28de Februar bleve begge Husene ikke fuldtallige. J Overhuset blev den 2den Marts atter kun debatteren i Anledning af overrakte Petitioner. Hertugen af Newcastle sagde, at han vilde movere paa at Husets Medlemmer skulde opkaldes, naar Emancipationsbillen blev indbragt, og tillod sig bittre Udfald imod dens Forsvarere. Hertugen af Susser reist sig derpaa, og sagde, at han ikke stiltiende kunde høre paa, at man tillagde ham og hans Venner uforsvarlige og uconstitutionelle Hensigter. Man havde beraabt sig paa Valget i Oxford, og sagt, at man af dette kunde lære at kjende Landets Stemning, Men han troede at Concessionens Venner snarere have Aarsag til at glæde sig over, at 609 redelige Mænd ikke der havde tage i Betænkning at erklære sig for den sunde Fornufts Seier. Og her vilde han med Stolthed erindre om det andet Universitet (Cam brage, hvis Nedler han havde den Æn at vær, og som i havde forkastet Petitionen imod Emancipationen. Biskoppen af i Bath og Wells overrakte flere Petitioner, og erklærede sig ved denne Leilighed strengt imod enhver Concession, som farlig for den protestantiske Kirke, og stridende imod den Eed, hvorved han følte sig bunden. Hertugen af Wellington erklærede, at han følte sig ligesaa forpligtet ved sin Eed som den høiærværdige Kirkens Tjener, eller nogen anden Pair i Huset, og forsikkrede, at Billen, som han vilde foreslaae, ikke skulde indeholde noget, som Hans Høiærværdighed af Samvittighedsfuldhed for sin Eed maatte nægte sit Samtykke. Den protestantiske Kirkes Grundvold skulde blive befæstet ved Billen, og Papismen netop derved undertrykt. Han glædede sig med H. H. over det engelske Folks Religiøsitet, og selv over Petitionerne imod Emancipationen, thi de skyldte deres Oprindelse for en stor Deel til en i Folket, han vidste det, konstigen opvakt Frygt for at deres Forfædres Religion var stædt i Fare. Ogsaa Mødet den 3die hengik med Petitioners Jndleverelse, hvorved Erkebiskoppen af York erklærede, at han ikke vilde bestemme sig denne Sag betræffende, førend han først havde hørt, og kjendte den intenderede Concession i sit hele Omfang. Hertugen af Gloucester yttrede det Haab, at man ikke vilde tage en halv Forholdsregel, men befrie Katholikerne for alle Lænker, Marquis Landsdown overrakte en Petition for Emancipationen fra Bath, hvorpaa alle Ansøgere havde sat deres Stand og Bopæl, og hvoriblandt fandtes 9 protestantiske Præster.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
I Underhuset gjorde Hr. Peel den 3die Marts Eed som Repræsentant for Westburg. Jblandt Petitionerne vare især Hr. Brownlows Dublin Rotunda-Petition til Gunst for Katholikerne mærkelig. Den var undertegnet af 2 Hertuger, 7 Mar qvier, 28 Grever, 11 Viscounts, 22 Baroner, 36 Parlamentsmedlemmer og over 2000 irske Godsbesiddere. Hr. Daw son bebudede, at Hr. Peel næste Torsdag (den 5te) vilde movere paa, at den Deel af Trontalen skulde tages i Overveielse, hvori H. M. taler om: "at de Love burde revideres, som forhindre H. M. romersk- katholske Undersaatter at udøve borgerlige Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1829-03-17
J Mødet den 4de Marts i Underhuset forlangde Hr. Brougham Ordet for at bede om Undskyldning, fordi han endnu et var fremkommen med sin bebudede Motion om Slavers Tilstæ delse til Vidneaflæggelse (Slave evidence) i Colonierne, men han havde forhalet det, for ikke at afbryde den saa høist vigtige Gjenstand, som nu svævede for Huset. Efter Paaske vilde han gjøre sin Motion. Skatkammerkantsleren erklærede i Anledning af et af Hr. Bankes opkastet Spørgsmaal, at det var Hr. Peels Hensigt at movere næste Aften paa en Resolution som det første Skridt til den intenderede Bill. Det var vel mere i sin Ordre først at lade Huset danne sig til en Committee, og da at gjøre Motionen, men hans høitærede Ven Statssecretairen vilde, for at undgaae Tidspilde, strax skride hertil, mens Taleren endnu var paa sin Plads.