Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-30
Sidste Kollegialtidende indeholder følgende mærkelige Kundgjørelse: "J et til Cancelliet indgivet Andragende(tidligere omtalt S. 451), have 197 Jndivider af et af Landets Stifter anholdt om, at deres Børn maatte undervises og confirmeres efter Pontoppidans Forklaring istedetfor efter den authoriserede, af afdøde Biskop Balle forfattede, Religions=Lærebog, ved de Skolelærere og Præster, som dertil maatte være villige, idet de som Grund for deres Ansøgning anførte, at de ansaae Pontoppidans Forklaring for at være mere grundet paa Bibelen og at indeholde meere uforfalsket christelig Lærdom end Balles Lærrebog, der giver Anledning til mange tvivlsomme og vildfarende Meninger, som efter deres Anskuelse ere meget farlige for den opvoxende Ungdom, hvilket maa ængste og bedrøve Forældrene. Efterat Cancelliet i denne Anledning igjennem vedkommende Biskop havde modtaget Erklæringer saavel fra Provsterne som fra de Sognepræster, i hvis Sogne nogen af Ansøgerne opholdt sig, har Collegiet under 12 d. M. tilskrevet Biskoppen til Bekjendtgjørelse for de Vedkommende, at ingen Forandring kan bevirkes i den allerhøieste befaling, hvorefter den af Biskop Balle forfattede Lærrebog i den evangelisk christelige Religion skal lægges til Grund for Religionsunderviisningen i Skolerne; og at Supplicanterne derfor, forsaavidt de have uconfirmerede Børn, hvilket erfares langt fra ikke at være Tilfældet med dem alle, uagtet Ansøgningen forudsætter det, maae fremdeles være pligtige at lade deres Børn modtage Underviisning efter bemeldte Lærrebog, for hvis Jndhold disse ogsaa, ved deres Antagelse til Confirmation, maae kunne gjøre behørig Rede. Vel maatte nu Collegiet, ifølge de Oplysninger, der indeholdtes i de med Biskoppens Betænkning indkomne Erklæringer fra vedkommende Provster og Sognepræster, antage, at Sagen var uden Jnteresse for mange af de Jndivider, hvis Navne fandtes under Ansøgningen, som havde sit Udspring fra Enkeltes Tilskyndelser; idet flere havde forklaret, at deres Navne vare underskrevne uden deres Vidende, en Deel havde yttret, at, uagtet de efter Opfordring ikke havde villet nægte Underskriften, havde de dog senere ønsket det ugjort, da de ei havde noget imod Balles Lærebog, eller vidste, hvad der paa samme kunde være at udsætte; hvortil endnu kom, at Mange af dem, som havde taget Deel i Ansøgningens Jnd givelse, ikke havde uconfirmerede Børn; men for saavidt der dog, iblandt de Paagjældende, maatte antages at findes Enkelte, der, om end af en misledt Anskuelse, lagde Vægt paa det Ansøgte, anmodede Man Biskoppen om igjennem disses respective Sjælesørgere, eller, hvor han maatte finde det hensigtsmæssigt, personligen eller igjennem Provsten, at søge at overtyde Supplicanterne om, at de Sætninger i Lærebogen, hvilke nogle af dem havde udpeget som kjætterske, ere, naar de kun ikke rives ud af deres Sammenhæng, fuldkommen stemmende med Frelserens og hans Apostles Lære saavelsom med Troens Artikler, samt at denne Lærrebog i det Hele indeholder samme, paa den hellige Skrift grundede Christendomslære, som den forhen brugte Pontoppidans Forklaring, og at den kun i sin Tid er bleven foretrukken som almindelig Underviisningsbog i Religionen, fordi den i større Korthed og Tydelighed indeholder Alt, hvad en Christen behøver at vide, for at blive fast i Troen og et gudfrygtigt Levnet, samt fordi den, ved sin Jndretning, er bedre skikket til at føre til sand christelig Kundskab og Forstand, end den ældre, i Spørgsmaal og Svar affattede, Lærebog. Hvorhos Cancelliet tillige anmodede Biskoppen om at betyde de Paagjeldende, at det vel ikke kan formenes Nogen, ogsaa at lade Pontoppidans Forklaring gjennemgaae for sine Børn; men at denne ikke i Skolen kan bruges, enten i Stedet for den befalede Lærrebog eller ved Siden af samme, saalidet som Børnene kunne antages til Confirmation, uden at kunne gjøre tilstrækkelig Rede for den christelige Religions Sandheder i Overeensstemmelse med den befalede Lærebog. Hvilket vedkommende Præster forventedes nøie at ville iagttage." Endvidere er fra Cancelliet under 12 d. afgaaet følgende Circulair=Skrivelse til samtlige Biskopper i Danmark: "Da Cancelliet, af forskjellige hertil indkomne Ansøgninger og de i Anledning af samme indhentede Oplysninger, er bleven overbeviist om, at der, især i nogle af Rigets Stifter, afholdes talrige saakaldte gudelige Forsamlinger, tildeels foranledigede ved en eller anden Tilreisende og sigtende til at samle det størst mulige Antal Underskrifter paa Begjæringer og Forandring i Henseende til de Bøger, der ere authoriserede til Brug ved Religionsunderviisningen, og i den bestaaende kirkelige Orden, saa skulde Cancelliet herved tjenligst have Deres Høiærværdighed anmodet om, behageligen at ville indskjærpe de Herrer Geistlige i det Dem anbetroede Stift, nøie at overholde de i Forordningen af 13 Januar 1741 om gudelige Forsamlinger allernaadigst givne Forskrifter, i hvis Følge slige Forsamlinger ikke maae være talrige og heller ikke afholdes af omflakkende Personer, eller uden vedkommende Geistliges Nærværelse eller Forevidende. Jsærdeleshed bør det paasees, at ikke Nogen reiser omkring, under Foregivende at ville styrke og opvække andre, samt anstille Andagtsøvelser eller Samlinger, hvori Gjenstande, Religionen og Kirkevæsenet vedkommende, blive forhandlede." – Ligeledes ere samtlige Amtmænd, ved Circulair=Skrivelse af f. D. herfra anmodede om at tilholde vedkommende Justitsembedsmænd nøie at have Tilsyn hermed.