JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-01
der Kathner und Schiffer Christian Christensen Koppel gaard in Ruttmarckholz, neulich verstorhen und de Erlassung eines Proclams zur Bestimmung des Zustandes der Masse nothwendig ist, so verden nunmehro alle diesenigen, welche Forderungen und Ansprüche, et sey aus welchem Grunde es mølle, an diesen Nachlaz zu haben vermeinen oder demselden mit Schulden verhaftet seyn machten, hieburch ein for alle mal aufgefordert und angewiesen, die Glandiger bey Verlust ibrer Rechte und die Schuldner bey Strafe doppelter Zahlung, ihre dessalligen Angaden in der gesezlichen Frist von 12 Wachen von dem Dato der Bekaantmachung, 3dieses Proclams angerechnet, in dem hiesigen Augustenburger=Actuariat, mit Vorzeigung ihrer etwanigen Original=Documente, welche die Angaden begrunden mochten, beom Professions=Protocoll zu beschaffen und demachsc. weitere rechtliche Versugung zu gewartigen. Die answartigen Profitenten haven zugleich bey der Angade, behusige Acten=Procuratur in der hiesigen Gerichtsbarkelt zu bestellen. Augustenburger Hardesvogtey auf der Insel Alsen, den 31sten Juli 1818 Matthiesen. under Friderichshalds Byes civile Skiftejurisdiction er Stervboet efter afg. Ungkarl, Skibscapitain Caspar Jordt taget under lovlig Skiftede. handling, og i Følge den af Skifteretten i bemeldte Boe under 1ste Decemder 1814 foretagne Revisions Forretning over den Afdødes efterladte Papiret, er iblandt andet forefundet endeel private Breve der oplyser, at den Afdøde der skal være blind og opholdende sig i Flensburg. 2) en Søsterdatter ved har efterladt sig følgende Arvinger a. : 1) en Søster hvis Navn ikke vides, Navn Cathrine Skjul, der skal være gift med Regiments=Feltskiær Grin, og ikke vides. J Reiction hertil, blive saavel fornævnte som de flere den 3) en Brodersen navnlig Galpar Jordt, hvilke 2de sidstnævntes Opholdsted, myndige Arvinger og de Umyndiges Værger, forsynede med Attester om deres maatte formene sig at være Arveberettigede til Caspar Jordtes Boe, og Slægtskabs Forhold til den Afdøde, tilligemed Debi= og Creditorer, be første for at betale deres Skyld og de sidste at fremkomme med deres Pratentioner i bemeldte Boe, om saadanne maatte gives, herved indkaldede at og 13 Capt., 27 Art. samt Placaten 26de October 1792 bestemte Tid er møde eller møde lade ved denne Aldes Skifteret, inden den i Lovens 3 Aar og 6 Uger, efter hvilken Tids Forløv ingen Fordring af hvilkensomhelst Natur vil blive at beregne Boet til Udgift.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Den civile Skifteret i Frederichshald i Norge, den 30te April 1817, Veiberg. Dahl.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
(111 1815) Ved proclama, som er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 2de d. M., ere alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afdøde Tømmermester Johan meldte Rets Skiftecommission for at anmelde og beviisliggjøre deres For Wilhelm Zahn, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at melde sig hos bedringer; hvilket herved bekiendtgiøres. Den Kongel. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 16de August 1819. Steendrup. Møllerup.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Ved Proclama som i Dag er læst i den Kongelige (3 1814 & 15, gande Overret samt Hof= og Staveret, ere anMarie Røbels Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde, som maatte have noget at fordre udi afgangne Jomfrue Jngeborg og bevise deres Krav i Skiftecommissionen. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadrets Skiftecommission, i Kiøbenhavn, den 14de August 1818. Stendrup. Møllerup. (1815, Capitain Claw Arvesen Granvolds Stervboe, De, som maatte have noget at fordre udi afg. Skibs indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til udi den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmælde og godtgiøre deres for at legitimere og paasee deres Arveret. Fordringer. Ligesaa indkaldes med lovligt Barsel den Afdødes Arvingen have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne NaalemagerJerved indkaldes med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte Jens Bøttrup og hans efterladte Enke, for undertegnede Skifteforvatere at anmelde og beviisliggjøre samme, saaledes som Loven efter os Man befaler. Randers Raadstue, den 10de August 1818. Magistraten og Byefogden. Dvon Barn, Ramens Angeburg ven Varmen St. Jurgen der da die Bittwe des vor einigen Jahren verstordenen Schiffers Andreas Regultung ihres Nachlasses die Erlassung eines ogentligen proclams er er Flensburg, numehro auch mit Tode abgegangen, und zur gerlærichen, derlig ist, soverven von Gerichtsmegen alle und jede Glandiger, som mie di Barm und ihrer Erdmasse, virmit en - fur allemal, mithin peremtePland=Besiter, und Schuldner der gedachten Litte Jngeburg von und Verpfichtungen bey Strafe resp. der Ausschlistung, des Vertustes den rich aufgjordert und angewissen, ihre dessalligen Forderungen, Ansstue, mischen innerhald sechs, die Aucharligen aver unter Bestenlung der Procufandrechte und Guter, anch der doppetten Zayllung und zwar die Einderclams, im hiesigen hospnals=Secretariat anzugeven, have tyre etwanige ratur at at innerhalv zudi Bochen naa Betaantmagung dieses PreDocumente in Original zu productrer, begrandigte Anskriften davon zurna zulassen, und demnachst wettere rechtliche Versugung zu gewartigen. Flensburg, im Hospitalsgericht, den 11te August 1818.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Provisores und Borsteder des Hospitals und zum helligen Geiste daselvst. J. Johansen, Secretair.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Efter der i Assens Afdøde Præster Enke Madame venningsen, fød Vestphal, bliver i min Toldcasserer Albertud's Boepæl foretaget en Skiftesamling Fredagen den 22de September førstkommende, om Formiddagen hvortil de respective Arvinger, der efter det af hende oprettede Kongelige allernaadigst confirmerede Testamente ere : Madame Ricoline Dorthea Cornelig hansen, givt med Giestgiver Hr. Magnus Anthon Adolps Albertus i Assens. Afgangne Hr. Jacob pansen, residerende Capellan i Horsens, hans Søn Peder Henningsen Hansen.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Præste=Enke Madame Anne Elisabeth Kier, fød Mundsberg i Kiøbenhavns Afgangne Henning Kiersgaard i Aarhuus, hans Søn Lars Kieldrup Kiers gaard, eller i Fald han ved Døden er afgaaet, da i hans Sted hans Halvsøster Madame Marie Catrine Carlsen, fød Kieldrup i Aarhuus. Afgangne Kiøbmand i Randers Hr. Frederik pelt, hans Søn FrederieAfdøde Madame Henningsens Tienestepige i Assens, som var i hendes Tieneste da hun døde. Thistrup og Fuglslev Sogne i Aarhuus Stift, disses Fattigkasse. veltoft Byes Fattigkasse. Jomfrue Wilhelmine Adele Sparre i Kiøbenhavn. Jomfrue Vilhelmine Augusta Juel, Datter af Præsten Hr. Niels Juel Jomfrue Anne Sopnie Hansen i Fridericia. herved, med 6 Ugers Varsel, indkaldes til behagelig at give Møde, Enker, Befrøfte. med Laugværge, de Umyndige med Værge og Fattigkasserne ved sammes respective Foresatte, selv eller ved lovlig Fuldmagt, for i Overeensstemmelse med Testamentet og Boets Tilstand, hvorom alle Vedkommende ere givne Communication, at afhandle det fornødne til Skiftets Slutning. Assens, den 5te August 1818.
Berlingske Tidende, 1815-09-01
Proclama, læst i Lands Over, samt Hof= og Stadsretten den 14, August sidstleden, ere alle de, som formene at have nogen Fordring paa afgangne Hr. Kammerherre og Assessor i Høiesteret Niels Krag Leve, haus Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og godtgiøderes Fordringer for og som Esecutores testamenti. Kiøbenhavn, den 17de August 1818. Feddersen, Conferenceraad. A. Müller, Etatsraad a Giestgiver Pagh i Restved ved Døden er afgangen og hans Boe af : som Skifteforvalter taget under Behandling, saa indkaldes herved m. 12 Ugers Varsel alle de som maatte have noget at fordre i bemeldte Gie giver Paghs Dødsboe, dermed inden foreskrevne Tids Forløb at melde og saadan deres havende Krav at beviisliggjøre for mig som Skifteforvalt efter bemeldte Afdøde. Restved, den 12te August 1815. M. S. Schønheder, virkelig Justitsraad og Borgemest, samt Byefoged i Restved. følge Placaten af 26de October 1792, indkaldes Creditorerne efter afgang J Forgetarl Peter Magnussen i Helsingøer, inden befalet Tid at af melde og bevise deres Fordringer for Magistraten og Byefogden i Helsingøer som Skifteforvaltere.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Paris, den 22de August. Pariserne finde det meget paafaldende, at Engellænderne have sammentrukket saamange Tropper paa Montmartre. Men denne Stilling er saa meget mere vigtig, da den ikke alene beskytter Paris, men ogsaa truer, hvis urolige Bevægelser skulde forefalde i Staden. hvor han tilbragte fom Timer med Marschal Neys Forhør, - Politiepræfecten begav sig i Søndags Aftes til Conciergeriet, derhandler meget levende, for at forhindre at Toullon ikke bliver besat- Fra Toulon meldes under 15de d., at Marqvis de Riviere un af fremmede Tropper. Det lader som General Bianch absolut vil besætte denne Stad. Ogsaa Antibes skal besættes af de allierede Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Hertugen af Angouleme har, førend han forlod Paris, udstædt en Proclamation til Jndvaanerne i det sydlige Frankrig, hvori han i det Væsentligste siger: "Vi kiende Eders gode Sindelag mod Kongen, og stolende paa Eders Troskab ere Vi uden fremmed Beskyttelse igien komne til Eder. Kun omgivede af Franske ankom Vi blandt vore Landsmænd. Vore Fædres Gud har velsignet vore Hensigter. De Fæstninger, som forsvare Alperne og Pyrenæerne, have underkastet sig Kongen. Ligeledes have Toulon og Bayonne overgivet sig; Vi takke især alle dem, som stedse ere blevne Os troe a."- Journal de Paris for idag indeholder Følgende: Alle Venner af det constitutionelle Monarkie og den sande Frihed i bemærke med inderlig Glæde Regieringens kloge og faste Gang midt imellem de Klipper, som omgive den. Døv for Partiernes overdrevne Skrig, og stræng mod Forbrydelser, veed Kongen at erkiende enhver Fortieneste. Jeg vil, saade Hs. Majestæt, da han igien betraadte Kongeriget, kun det, der kan bidrage til Frankrigs Redning. - Labedoydre skal under de forskiellige Forhører have nævnet alle sine Medskyldige. En anden af disse Forbrydere, General Pire, har lovet at givet de vigtigste Oplysninger, naar man blot vil indstrænke hans Straf til Forviisning. Man siger, at der skal være opdaget en førend Bonapartes Tilbagekomst skiftet Sammensværgelse, som gik ud paa at lade Tulleriernes Slot sprænge i Luften. Ogsaa Hertuginden af Leu skal have været indviklet deri.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Den 25de August. Den herværende Gouverneur, Baron v. Muffling, har ladet Følgende bekiendtgiøre: " Gouvernementet i Paris har med Uvillie seet, at Jldesindede veblive at insultere de allierede Tropper, og at den hidtil viste Staan somhed ikke har frembragt nogen god Virkning.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Man har desaarsag givet de allierede Troppers Skildvagter i Paris Ordre at forholde sig efter Reglementerne, det vil sige, at skyde paa alle dem, der nægte dem tilbørlig Agtelse og med Villie fornærme dem, eller slokke sig udenfor Vagthusene for at afstedkomme Uordener. Undertegnet. Baron v. Müffling.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Gouverneur i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Jfølge en Kongel. Befaling skulle strax alle Forter og Batterier paa Kongerigets Kyster afvæbnes. Alle Kanoner &c. skulle bringes tilde Kongel. Magasiner. Kystkanonererne og Kystvogterne skulle strax afskediges.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Oberst Tassin er udnævnt til Chef for det Kongel. Gensdarmerie i Paris. - General Ramel er bleven myrdet i Toulouse. Han vilde skille en Folkehobad; men den skiød paa ham, og mishandlede ham siden, saa at han døde. - J Lyon er Alt meget roligt.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
J Elsat staae, med Jndbegreb af 56,000 Østerrigere, 120,000 Mand fremmede Tropper. Efterat Østerrigerne ere rykkede ind i Marseille og Nismes, er Roligheden atter bleven tilveiebragt i disse to Stæder. General Rapp har tilkiendegivet Besætningen i Strasburg, at Kongen har befalet at udbetale den foreløbig 400000 Franker til Godtgiørelse for den tilbagestaaende Sold.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Det udbredte Rygte, at Spanierne skulde være rykkede ind i Frankrig, er, ifølge de sidste officielle Beretninger, ganske ugrundet. - J hele Frankrig er man meget beskieftiget med at vælge Medlemmer til Repræsentanternes Kammer. Allevegne foretrækkes de Franske, der ere bekiendte for deres Hengivenhed for Konge og Fædreland.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Politiepræsecten Chabrol har paa Hjørnerne ladet opslaae en Proclamation, hvori han tilkiendegiver, at Borgerne skulle helligholde Ludvig den Forønskedes Navnefest i Hiertet, og, formedelst Omstændighederne, i stille Huuslighed.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Over den faldne Labedoydre indeholder vore Blade, hvad hans øvrige personlige Karakteer angaaer, nu næsten et Slags Lovtale, i det de udtrykke sig om ham paa følgende Maade: "Militairpersoner, som have tjent under Labedoydre, tildeele denne Officeers Karakteer den største Roes. Han forenede i høi Grad de glimrende Egenskaber, som henrive Mængden og fylde den med Beundring. Hans Koldblødighed i Faren bragte endog de meest erfarne Soldater til at studse, og hans brusende Mod havde noget Romantisk, der udgjorde Riddertidens Ziir. Labedoydre besad Midler til at behage; han var smuk, riig og den interessanteste Selskabsbroder. Tilbedet af sit Regiment, som han aldrig forlod, uddeelte han med ungdommelig Letsind betydelige Summer til samme. Begavet med en fyrig Siæl og stemt for det Sælsomme, var det ikke at undre over, at han med Jver greb den Mands Sag, der kun traadte frem til Frankrigs Fordærvelse, og snarere end han havde fortient at opoffres for Nationernes Hevn og Rolighed. Labedoydres faste Standhaftighed for Domstolen viser en stor Karakteer. Den ædle Tilstaaelse af hans Forbrydelse, Aabenhiertigheden i hans Svar minde omden berømte Montmoreney, som, skyldig i Majestætsforbrydelse, holdt det under sin Værdighed at betiene sig for sit Livs Skyld af bedragerske Spidssindigheder. Man beklager meget, at det blev ham nægtet at udvikle de Aarsager, der havde styrtet ham i Ulykken. - At det her for nogen Tid siden ikke just saae ganske roligt ud, beviser ogsaa den Omstændighed, at de hannoverske Tropper, som camperede i Boulogneskoven, adskillige Gange rykkede ud om Natten, og gik under Gevær.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Hidindtil synes de Franskes varme Ønsker om at see de allierede Tropper drage bort endnu ikke at gaae i Opfyldelse. Tvertimod ankomme endnu flere til Paris og dens Omegn. De Franske kunne ikke begribe hvorfra alle de preussiske Tropper komme. General Taaruziens Armeecorpses Ankomst var et Tordenslag for dem. Ligesaa ubegribeligt er det dem, at Preusserne vedblive at tage med Magt den ene Fæstning efter den anden, medens man paa de andre Allieredes Side gaaer langt skaansommere frem, og lader sig nøie med Conventioner og Blocader, som falde Fæstningsgarnisonerne til liden eller og aldeles ingen Besvær.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Hvad her udkommende Blade end sige om den store Rolighed og Orden, der skal herske paa hiin Side af Loire, veed man dog af Privatbreve, at næsten alle Forvaltningsgrene ere aldeles standsede der, og næsten ingen Afgivter indkomme. Desaarsag reise Hertugen og Hertuginden af Angouleme under stærk Escorte. Man klager meget over de i Mængde omvankende franske Officeret, som opføre sig overmodige, ikke alene mod Jndvaanerne, men og mod de allierede Officerer. De Franske komme nu til Jndsigt i mange Ting. Hvad de før ikke vilde troe, ligger nu tydeligt for deres Øine. Saaledes see de med Forundring, at Bonaparte og hans Tilhængere have sat dem i et saadant Forhold til alle Nationer i Europa, at de nu ikke have en eneste Ven eller Allieret, der tilbyder dem et Tilflugtsted i deres Ulykke.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Turin, den 6te August. Lucian Bonaparte er endnu i det herværende Castel. Han behandles med stor Opmærksomhed men bevogtes nøie, hvorover han meget beklager sig. Man venter fra Paris Jnstructioner om hvorhen han skal bringes.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Florenz, den 14de August. Porto=Ferrajo paa Øen Elba har hidindtil endnu ikke givet sig. En Vaabenstilstand finder Sted. De toscanske Tropper ere i tolig Besiddelse af heele Den Elba, naar man undtager denne havn og dens Forter.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Ifølge Efterretninger fra Corfica er den i Fortet Fiorenzo værende Commandant, der ikke vilde lade den trefarvede Fane nedtage, bleven dræbt af Folket. Fleerheden af Jndbyggerne erklærede sig den 28de Juli for Ludvig den 18de, og man ventede til Rolighedens Vedligeholdelse og befæstelse 3000 Mand allierede Tropper til Corsica London, den 25de August.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
J en Generalforsamling af Directeurerne for det efindiske Compagnie er Hr. Hudson Lowe bleven udnævnt til Gouverneur paa St. 1 Heleng.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Breve fra Ostindien af 12te Marts indeholde Følgende : Vor Armee i Bengalen saae sig nødt til kun at gaae forsvarsviis 8 tilværks. Krigen mod Napauls Biergboere blev kun begyndt med i ringe Kræfter, efterdi man holdt Fienderne for svagere end de virkelig vare. Paa denne Side have vi en Marattrig at befrygte. Sir et T. Hislop har organiseret en Armee paa 30,000 Mand, med hvilken han er rykket i Marken.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Den Expedition, som skal have Sted mod Guadeloupe, der staaer, ifølge de sidste Breve fra Barbados af 16de Julii, af 6000 a Mand. Paa Guadeloupe ere kun 1100 Mand regulaire Tropper, som 3 have erklæret sig for Bonaparte. De have endog Mangel paa Krudt, 2 hvoraf de dog vente et betydeligt Forraad med Fregatten Hermine de fra Newyork. Det hedder ogsaa, at et americansk Fartøi med 60 i Fade Krudt ombord er løbet ind til Point a Pierre. Paa Martiniqve ligge vestindiske Regimementer i Besætning. Man vil imidlertid . vide, at Oprørerne paa Guadeloupe ville nedlægge deres Vaaben, i hvis man vil løve ikke at behandle dem som Fanger. Vor Regiering betiente sig af the Zephyr som Parlementairskib til at føre de americanske Krigsfanger tilbage til deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Den americanske Agent Hr. Adams sørgede i Forening med den engelske Regiering for deres Fornødenheder. Førend Skibet ankom til sin Bestemmelse gjorde Fangerne Oprør, og bemægtigede sig Forraadenne, hvoraf de tilintetgjorde mere end de kunde nyde. Skibet ankom endelig til Boston.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Hr. J. Pro skal, som man forsikkrer, have en Commando ved den afticanske Kyst. Han vil begive sig derhen paa Linieskibet Jn constant.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Fra den africanske Kyst erfare vi, at Krigsfartøiet Comus, Capitain Taytor, i de derværende Farvande har taget fem Skibe, som dreve Slavehandel. De overgave sig først efter levende Modstand.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- J Frankrig er det nu meget usikkert at reise. De afskedigede i Soldater med Officerer i deres Spidse, overfalde og udplyndre de Reisende paa offentlige Landeveie. Saaledes er det i Egnen af Diion gaaet Hr. Standford, der kom fra Jtalien. Labedeyeres Henrettelse har, ifølge meget tilforladelige Privatbreve, opvakt stor Urolighed blandt de Utilfredse i Paris. Endnu nogle Dage førend den skeete havde de antaget en saa stolt Tone, at det næsten var umueligt for Enhver, som ikke hørte til deres Partii, at gaae igiennem Gaderne uden at blive fornærmet af dem. Ludvigs ordenen og den hvide Cotarde bleve offentlig haanede. Bonapartisterne syntes at være ganske sikkre paa at Labedoydre vilde undkomme af Fængselet. De yttrede sig lydelig og med største Uvillie over hans Dødsdom. Men efterat hans Henrettelse virkelig er gaaet for sig, har Scenen forandret sig. En Mængde Mennesker vare nærværende, da han blev skudt; dog mærkede man intet Forsøg paa at befrie ham.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Brussel, den 26de August. Med det første komme adskillige belgiske Brigader tilbage fra Frank tig giennem vor Stad. De skulle indskibes til Colonierne. Som man forsikkrer skulle nordiske Tropper komme i deres Sted i Frankrig, - Den nylig udkomne engelske Militairalmenak indeholder Folgende om Hertugen af Wellington Den 7de Marts 1787 begyndte han sin militaire Løbebane som Fændrik ved det 73de Infanterieregiment. J Aaret 1789 blev han Capitain, derpaa kom han til det 18de Dragonregiment. 1793 blev han Major ved det 33de Infanterieregiment, og ikke længe derefter blev han Oberstlieutenant. J Aaret 1794 commanderede han en Brigade. Da han var i Ostindien, indtog han i Aaret 1792 Seringapatnam. 1803 blev han Generalmajer. 1805 angreb han med 4,500 Mand, hvoriblandt der kun var 20000 Europæere, Schindahs Armee, der bestod at 38,500 Mand Cavallerie, 10500 Mand Jnfanterie og 90 Kanoner, derpaa overfaldt han med stor Hastighed Rajahen af Berards Armee, som han ganske tilintetgjorde, tog den vigtige Fæstning Gawilgaar, og undertegnede derpaa Freden med Rajaberne af Schindag og Berard. J Aaret 1805 kom han tilbagetil Engelland, hvor Parlementet takkede ham for hans tappre Forhold. 1808 blev han Generallieutenant. Hvad han siden har udrettet i Spanien, i Frankrig og i sidste Felttog, er bekiendt.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Berlin, den 29de August. Nogle Efterretninger fra Paris sige, at der i denne Stad paa ny har været forberedt en Sammensværgelse, som skulde bryde løs den 15de, men lykkeligviis blev forraadt den 12te. Man vil vide, at henved 1000 engelske og preussiske Uniformer allerede vare forfærdigede (for at giøre Forvirringen endnu større, og at man ogsaa havde sikkret sig sex Kanoner.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Man har nu forøget Sikkerhedsforanstaltningerne ved at forstærk, Tropperne i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
- Jfølge vore Tidender er Admiral Sir George Cockhurn, som bringer Napoleon til St. Helen, ansvarlig for ham. Besætningen kommer til at bestaae af paalidelige Folk, en Enhver, der er fremmed eller paa nogen Maade mistænkelig, maa ikke tilstædes Adgang, Napoleon, hans Ledsagere og Betiente staae under bestandigt Opsyn Naar Skibe ankomme, bliver han, saalænge de opholde sig ved Øen under nøiere Dpsigt. Jøvriat skulle de Ønsker, han maatte yttre med Hensyn til sine Sager og huuslige Anliggender, enten strax umiddelbart efterkommes af Gouverneuren eller i særegne Tilfælde ndberettes til den engelske Regiering. Over de Penge, Kienedie&c., som han medbringer, er optaget en nøiagtig Fortegnelse, og Raadighed derover efter Omstændighederne vel tilladt ham, men kun paa den Maade den engelske Regiering finder tienlig. Disse og nogle andre Bestemmelser, som ikke umiddelbart angaae det sikkre Tilsyn, ere Hovedindholdet af den af Krigsdepartementet i London angaaende Bonaparte udfærdigede Jnstruction, hvis Aand og Jndhold nok som vise, at den engelske Regiering, idet den tog Hensyn til Ulykken, dog mindedes alle de Pligter, som dens egen og Europas Sikkerhed, eller ogsaa blot alt for ængstelige Gemytters bange Tvivl paalagde den Wien, den 19de August.
Berlingske Tidende, 1815-09-04
Man venter at Hs. Majestæt vil komme tilbage i Slutningen af September. I October ville, som man forsikkrer, Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden begive sig til Jtalien, for at lade sig krone i Maylland. Alle adelige Garder, og en stor Deel af Hofstaten skulle derfor sendes derhen; ogsaa ville adskillige Erkehertuger og Erkehertuginder forskiønne denne høitidelige Handling ved deres Nærværelse. Man troer, at Opholdet i Jtalien vil vare den hele Vinter. - J Servien kiæmpes meget heftig mellem Jndvaanerne og Tyrkerne. De sidste ere blevne aldeles slagne i adskillige hidsige Fægtninger. Der gives ingen Pardon.