JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Den 25de om Aftenen sendte de ved Hr. Pitt forsamlede Minstre en Coureer til Kongen i Windfor for at bede ham at han om Søndag Morgenen vilde komme til Byen. Han kom, der blev holdt et geheimt Conseil hvis Resultat var: En Cabinetsordre, hvorved Bankdirecteurerne befales, ikke at betale det mindste i Penge førend Parlamentet har tilkiendegiver sin Mening i denne Sag. Som Aarsag til denne Beslutning anføres i denne Cabineksordre, at man, ved de store Pengefordringer paa Hovedstaden, som foraarsages ved ugrundet og overdreven Forskrækkelse i adskillige Deele af Landet maae befrygte Pengemangel for den offentlige Tieneste. Banken har da ni hørt op at betale i Penge. Den betaler alting i Bankosedler, og ved ulige Summer lader den sig give Penge tilbage. - For saa meget mueligt at vedligeholde den offentlige Credit, have nu allerede 3000 Kiøbmænd og 42 Pairs forpligtet sig til at modtage Bankosedler i Betaling, og paa andre Stæder i Landet, giøres ligesaadanne Forbindelser. Jmidlertid har denne Sag dog allerede frembragt det Onde, at mange Manufacturister have været nødte til at give mange af de res Arbeidere Afskeed, da de ei kunde faae Bankosedler vexlede til at betale dem med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Den 27de blev ovenmeldte Cabinetsordre ved et Kongelig Budskab sendt til Parlamentet. Debatterne vare heftige. Nogle af Oppositions=Partiet kaldte denne Fremgangsmaade en National Bankerot. Jmidlertid blev det som det var, og Ministerens Forslag Kat takke Kongen i en Addresse og 2, at udnævne en hemmelig Committee til at undersøge Bankens Tilstand, bleve den 28de i begge Huse antagne. Hr. Sheridans Forslag i Underhuset, at denne Committe tillige maatte undersøge Aarsagerne som havde frembragt Cabinetsordren af 26de, blev derimod forkastet. I det øvrige forsikkrede Ministerne i begge Huse at det ikke var deres Meening at den tagne Forholdsreglskulde være af nogen Varighed, kun for det første havde de holdt den for nødvendig. - Man er nu meget nysgierrig hvad de to udvalgte Committeer ville sige om Bankens Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
I Dag den 3die forkyndte Kanontordenen fra Park og Tower en mageløs Seier, som Admiral Jervis den 14de Februar med 15 Engelske Linieskibe har tilfægtet sig over den Spanske Flaade, som bestod af 27 Linieskibe. Han har frataget Spanierne 2 Linieskibe paa 112, 1 paa 80 og 1 paa 74 Kanoner. Fægtningen varede i 5 til 6 Timer. Den brittiske Flaade har ei lidt nogen væsentlig Skade, heller ikke har Tabet af Mandskab været meget betydeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
De nyeste Efterretninger fra Ostindien sige at alting, er rolig der, og at det er ugrundet at Tippo Saib skulde have fiendtlige Hensigter. Dog skal han have sluttet en Allianz med Maratterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
De nye Taxer i Jreland, som ere lagte paa Sukker, Thee, Viin, Salt, Malthuse, Glas, Heste og Brændeviin, beløbe sig til en Million; alle øvrige Taxer ere blevne forhøiede til 10 Procent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Om sit nye Laan har Minister Pitt endnu slet ikke sagt noget i Parlamentet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Blandede Efterretninger. Den bekiendte Grev Suwarow, som viiste sig saa meget heeltemodig ved Warschaus Ødelæggelse, har er klæret dem russiske Keiser, at da der nu ei var nogen Krig havde han heller intet at bestille. Keiseren har givet ham Afskeed paa denne Erklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Den hollandske Flaade er ei gaaet til Brest, men kommet tilbage til Texel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Den Russiske og Tyrkiske Keiser have ved deres Gesandtere forsikkret hinanden giensidig Venskab, og nøiagtig Opfyldelse af den paa 10 Aar sluttede Vaabenstilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Den berømte General Mak, er nu af Keiseren bleven udnævnt til Generalqvarteermester ved Rhinarmeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Om den ulykkelige Lafadette, fortæller en Keiserlig Officier, som selv har havt Vagt hos ham i Olmutz, at han siden den Tid hans Kone har været hos ham, har faaet nye Klæder af grov Sars, Skoe derimod har man skeet ikke vildet give ham, hvorfor een af hans Døttre har syet ham et Par af Klæde, af en gammel Kiol
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Jndenlandske Efterretninger. Over den Priis=Opgaver hvilke ere de beste BrandAnstalter for store Stæder, ere indløbne 28 Afhandlinger, hvoraf kun een er skrevet paa Dansk. Hoved præmien af 300 Rdl. har Videnskabernes Selskab tilkiendt Professor Valentiner i Kiel. Af de to øvrige Præmier har en Regieringsraad Straser i Hildburghausen faaet den af 150 Rd. og en Borgemester Kriegelstein i Ohrdruf i Thuringen den af 50 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Directionen for den Kongelige Communitæt har foræret de begge Bønder Poul Pedersen og Hans Mid delsen paa Communitætsgodset Eybye, i Roskilde Amt, hver et forgyldt Sølvbæger, som et Agtelsesbeviis for udviist Flid og Duelighed i Agerdyrkningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Ved Rabberknudt i Jydland er i Febr. Maaned forulykket et svensk Skib, Gustav den tredie, ført af Skipper Hageberg, fra Terravechia bestemt til Gothenburg med Salt; Skipperen og 4 Mand ere druknede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Fra Lissabon meldes under 4de Febr. at det danske Skib Providentin, ført af Lourens, med Salt til Terceira, er taget af en spansk Kaper, dog derpaa igien taget af et engelsk Krigskib og ankommen paa Tagus, men siden atter frigivne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Fridericia, den 21 Martii. Paven har virkelig sluttet Fred med den Franske Republik, eller rettere sagt, tilkiøbt sig den. Betingelserne ere nemlig følgende: 1. Paven erkiender den Franske Republik. Han afstaaer til samme alle Rettigheder som han havde paa Bologna, det Ferrariske og Romagne. Ancona bliver saalænge Krigen varer, besat af Franske Tropper. 2. Paven betaler den Franske Republik 30 Millioner Livres Tourn vis, og desuden endnu 15 Millioner som han skyldte Republiken, ifølge den forhen sluttede Vaabenstilstand. Han udle ovenmeldte Vaabenstilstand ere blevne omtalte. 3 Paverer alle Konstsager, Malerier, Statuer o. s. v. som i ven sender en Ambassadeur til Paris for at tilkiendegive og betaler 30000 Livres til Skadesløsholdelse for Bas sit Mishag over Legationssecretair Bassevilles Mord, sevilles Enke og andre Personer, som have lidt ved denne Forbrydelse,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Passerede Skippere. H. Hansen junior af Flensborg til Norge med Brændeviin. 18de L. E. Petersen af Colding til Norge med Kornvare. med Brændeviin, Kornvare og Stykgods. C. Petersen af P. H. Hansen af Flensborg til Christiansund og Trundhiendito, til Bergen med dito. H. Bune af dito, til Molde med Brændeviin og Kornvare. Den 19de C. Christiansen, af dito Flensborg til Norge med Brændeviin og Kornvare. A. Mør fra Laurvig hiem med Jern Sortementer. A. Asmussen af tensen af dito, fra Frederichstad hiem med Baglast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Fortsættelsen af de 5 Franske Directeurers Skilderie, 3die Potrait. Louis Marie Reveilliere Lepaux. Hans Fødselsted er Montaig i Vendee Departement. Hans Alder er 43 Aar. Hans Ungdom tilbragte blev Advocat, og gik for Parlamentets Skyld til Pa han i Angers; han nød en færdeles god Opdragelse, ris. Da han kom tilbage til Angers, beskæftigede han sig med Botaniken, og indrettede den derværende Botaniske Have. To Trediedele af Aaret tilbragte han i en lille Bye, kaldet Faye, hvor han i Philosophiske Betragtninger, skabte sig nye Theorier og drømte og Revolutionen. Den kom, og han befordrede dens Fremgang ved sine Skrivter. Et Departement valgte ham til Generalstæderne (le Etat Generaux, hvor han viisde sine rigtige Grundsætninger og sin faste Karakteer. Borgerstanden Geistligheden og Adelen vare den gang endnu adskilte; han og paa en constituerende Forsamlings Jndretning. Li var een af dem som især trængte paa deres Forening, gesaa haardnakket fordrede han Stændernes Afskaffelse; hans Overbeviisning var saa inderlig, at man aldrig kunde faae ham til at betiene sig af de Udmærkelsestegn. i Klædebragt, som Etiketten dengang havde ført i Brug. Han var siden Departementsforvalter for Maine og Loire. Den Tid begyndte Oprøret i Vendeen. Han vilde forebygge det, og oprettede et Selskab af et Slags for at prædike Orden, Agtelse for Eiendom, Broder, Folkeapostler, som paa Torvedagene vandrede omkring kierlighed og Frihed. Forgieves; Reveilliere og hans Medbrødre maatte flygte og reddede sig allene ved nogle Gendarmers Ædelmodighed. saa megen større Jver, jo mere det siden lang Tid stod J Conventen udtalede han Ordet: Republik med ham skrevet i Hiertet og Hovedet. Men ikke desmindre hadede han hine rasende Demagoger: Han skrev offentlig under sit Navn imod dem, og de indviede hans skaben paa det Høieste, opgav han sin Post, og gik til Hoved for Morderkniven. Da denne Sekte drev On hage i de simple Borgers Classe. Femten Maaneder levede han saaledes i Frygt, under Mangel og Lidelser, Kort efter de 73 og 22 kom han igien i Conventen. Hans forrige Demission blev erklæret for ugyldig formedelst den Tidspunkt han havde taget den i Han blev Medlem af Elleve=Commissionen, og var een af de flit Constitution. Efter de Fægtninger som skeede i Vende tigste og dueligste Medarbeidere paa den nærværende maire, vilde visse Partimennesker benytte sig af den ertutionens Jndførelse, men Repeillere Slog dem med holdte Sejer til at forhindre de nye Valge og Constifaae Ord. det af 218 Stemmer, de 216. Strax fra BegyndelVed Dixecteurernes Valg erholdt han i Oldingraasen af haabede man meget af ham, og man tog ikke feilDirectoriets Proklammationer i kritiske Tidspunkter ere næsten alle af ham. J hans Privatliver han simpel, reen i sine Sæder; mild i sine Tilbøyeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Avertissement. Hvor et smuk Kammer med behørige Meubler, enten for 2 en ledig Person eller Skole=Discipel, er at faae til Leie, anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
1 til næstkommende Michaeli, nogle Værelser til Gaden, hos Jfrael Carl Wulf paa Wendersgaden Nr. 291 er og Gaarden, enten for en Familie efter ledige Personer, meublerede eller umeublerede, at faae til Leie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-21
Her paa Adressecontoiret faaes Af= og Tilgangslister a 1 Mk. 8 s. Bogen. Kaagebog for den retskafne Huusmoder, 3 Mk. 83. Exemplaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Kongelig allerresseNo. 24. Fredagen de Disse Aviser udgives 2 gange ugentlig, for 1 Frankfurt, den 11 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Alting forkynder at Roligheden ved Rhinen nok ikke vil vare meget længe. Mannheim og Neuwied ansees nu som de Punkter hvorfra Operationerne ville tage deres Begyndelse, da Tropperne ganske uventet trække sig sammen paa disse Steder. General Mack ventes om nogle Dage. Herværende Keiserlige Commandant, Oberst Milius har i Dag tilkiendegivet alle sig her opholdende Officierer og Commissarier, at de paa det sildigste den 15de maae være paa deres Poster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
I Dusseldorf blive Frantsosernes Anstalter til Feldttogets Aabning med megen Iver fortsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fra Worm meldes, at de Keiserlige i Egnen ved Oppenheim giøre Anstalter til at lægge en Skibbroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Ved Overrhinen er ellers endnu alting stille, uden at man er meget flittig ved at demolere Kehl og Broe skandsen ved Huningen. Trevise, den 4 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
J vor Egn er alting roeligt. Frantsøserne, uden at vove nye Operationer, holde sig roelige i deres Stilling. imellem Castelfranco og Bossano. Østerrigerne indskrænke sig ligeledes til at giøre forskiellige Dispositioner indtil alle Forstærkningsstropper blive samlede. Fra Gør meldes at allene de nye Tropper, som der skulle passere igiennem, beløb sig til 40000 Mand Infanterie og 10000 Mand Cavallerie, hvorved den Keiserlige Armee i hiin Egn vil komme til at bestaae af 70000 Mand. (Af denne Efterretning lader det dog ikke, at Frantsoserne have trækket sig længere tilbage fra Friaul, som forrige Postdag, blev forsikkret fra Frankfurt. Lide privilegerte. ColCorses 24de Martii 1797. Rdlr aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia. gesaalidet er det sandt at de havde forladt Trient, som følgende Efterretning viser.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Jnspruk, den 1 Martii. Kantsoserne have ingenlunde rømt Trient, men tvertimod den 24de Februar angrebet vore Tropper paa 3 Punkter ved Deutschmet, for at bemægtige sig den vigtige Post ved Salurn, og der at forskandse sig førend vore Forstærkninger kunde hindre dem deri. Men deres Anslag mislykkedes; de bleve med meget Tab drevne tilbage og forfulgt af vore Tropper og Skarpskyttere, og ikke engang deres Forskandsninger ved Monte Corona som de kastede sig i, kunde redde dem. Vore Tropper angreb dem der paa nye, og indtoge denne vigtige Post. Forstærkninger indtræffe i Hobetal. Landeveiene herfra til Brixen vrimler af Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Paris, den 5 Martii. Freden med Paven er sluttet, men om Betingelserne veed man her endnu intet med Vished; dog siges at Paven betaler 30 Millioner o. s. v. (see forrige No.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Følgende officielle Beretning fra Buonaparte er bleven bekiendtgjort: Hovedqvarteer Tolentin, den 19 Febr. " Jeg skal ufortøvet sende Dem de 10 Faner, som vi have frataget de Pavelige Tropper. - Herved sender jeg Dem det Brev, som den hellige Fader har skrevet mig til, tilligemed mit Svar paa samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Buonaparte. Paven Pius Altil hans kjære Søn, Hilsen og apstolisk Velsignelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
For at bilægge vore Jrringer med den Franske Republik i Mindelighed, sende vi Dem som vore Fuldmægtige Hr. Cardinal Mattei, som De kiender, Hr. Galeppi, Hertugen af Braschi og Marquis Massini. De have Fuldmagt til med Dem at aftale og underregne Fredsberingelserne, som vi haabe at blive retfærdige og billige, og som vi forpligte os til at stadfæste. Ar vi paa deres Ord ei have forladt Rom, maae være Dam et Beviis paa det store Tillid vi have til Dem. Vi slutte med Forsikkringen om var største Høiagtelse og meddele Dem vor faderlige og apostoliske Velsignelse. St. Peter i Rom, den 12te Februarii 1797. Pius VI Pave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Hovedqvarteer Tolentino den 19de Februarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Buonaparte General en Chef ved den Jtalienske Armee til hans Hellighed, Paven Pins V. Allerhelligste Fader, Jeg takker Deres Hellighed for alle de Høfligheder, som indeholdes i det Brev, De have behaget at beære mig med. I dette Øieblik er Freden mellem den Franske Republik og Deres Hellighed bleven undertegnet; jeg agter mig lykkelig, at jeg kundet bidrage til Deres Beroligelse. Jeg advarer, Deres Hellighed for visse Folk i Rom; der ere solgte til Frankerigs Fiender, eller allene lade sig lede af Liden skaber, som bestandig drage Staternes Omvæltning; efter sig. Heele Europa kiender Deres Hellighed fredelige Sindeelag og personlige Egenskaber. Jeg haaber, at den Franske Republik vil være een af de Magter, som Rom skal tælle blandt dets ægteste Venner. Jeg sender min Adjutant for at arbevidne Deres Hellighed, min Høiagtelse og beder Dem at troe, at jeg intet ønsker saa meget, som ved alle Leiligheder at give Dem Beviser paa den Agtelse og Ærbødighed, med hvilken jeg er, Deres lydigste Tiener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Buonaparte. Desuden melder Buonaparte at den Commission af Lærde, som befinder sig ved hans Armee, har havt en riig Høst i Ravenna, Pesaro, Ancona, Lorettor og Pe rug, at alt skal blive sendt til Paris, og at det, tilligemed det man saaer fra Rom, indbefatter alt det Skiønne Jtalien eier, undtagen nogle faa Stykker i Meapel og Turin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Commissair Monge, som Buonaparte havde sendt til den lille Republik St. Marino, holdte en Taler til Republikens Regent Capitanei, hvori han blandt andet sagde Friheden næsten forlaget fra hele Europa, var allene tilbage i St. Marino, hvor Deres Viisdom og Dyd vedligeholdt denne Skat. - Efter Forløb af Et oplyst Aarhundrede, skammede det Franske Folk sig ved sit lange Slaverie, gav sig et Sving og er nu frie. v. s. v. - Maaskee ville der skee Forandringer i Naboefolkenes politiske Forfatning. Skulde en Deel af Deres Grændse være stridig, eller ogsaa en ustridig Deel af Naboestaterne være Dem absolut nødvendig, saa beder jeg paa Obergeneralens Vegne at lade ham det vide. Han ønsker at give Dem Beviis paa den Franske Republiks oprigtige Venskab. Republiken St. Marino sendte herpaa Deputerte til Buonaparte, med den Erklæring: "At=Fristaten Marino, tilfreds med sin Middelmaadighed, undsaae sig ved at modtage det ædelmodige Tilbud at udvide dens Gebeet. Menat den med Taknemmelighed vilde antage nærmere Handelsforbindelser og en Tractat, som kunde sikkre dens Existenee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Hvormeget end nogle Journalister hidtil havde at udsætte paa Buonaparte, saa komme de nu dog over een i, at han i sine sidste Forhandlinger med Paven viser sig som Menneskeven og Politiker tillige, og ei tillader sig en Tonne, som mangen anden i hans Sted vilde have brugt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Buonapatres store Fremgang Jtalien har den gode Følge, at mange unge Menneskeer frivilligen lade sig hverve til hans Armee. I Dag trækkes Lod, begge Raad, hvilke af de Deputerte der skulle gaae af. Dog kunne de afgaaende igjen blive valgte paa nye. Det er slet ikke usandsynlig at ved denne Lodtrækning mangen brav Mand vil miste sin Plads, man vil altsaa deraf, at disse blive valgte igjen eller ikke, med megen Sikkerhed kunne bedomme, den sande Almeenaand. - J Henseende til de forestaaende Premier= og Valg=Forsamlinger, har Directoriet udgivet en Proclamation, hvori det lover dem af alle Kræfter at beskytte deres Uafhængighed, og tillige opfordret Borgerne at betænke hvad der tiene til deres Fred, og derfor hverken at vælge Anarkister eller Rofalister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Fra London har man her Efterretning at Pengemangten daglig bliver mere følelig i Engelland. Ligeledes at de 1800 Galeislaver fra Brestykkelig ere blevne satte i Pension i Engelland. Jmidlertid har 500 Raadet i Henseende til Galeislavernes Expedition besluttet, et Budskabtil Directoriet at begiere officiel Underretning om samme. Nogle Deputerte yttrede deres Misfornøielse over, at Directoriet egenmægtig havde ophævet Tribunalens Dom, og gjort Forbrydere til Franske Søl dater. Den offentlige Stat skal være i saa sket Tilstand, at selv Repræsentanterne kun have faaet deres halve Gage for afvigte Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Jmellem Maynne og Erne har man opdaget en stor Flok Emigranter; man fandt 2500 Bøsser og 2000 Sabler hos dem. Adskillige ere arretterte, blandt hvilke 6 Piger, som have broderet 6 hvide og 1 sort Fune.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Haag, den 11te Martii. J Friesland begynder det nu at blive rolig igien De fleste af dem som bleve arreterte ere igien satte i Frihed, og iblandt disse de 25 Medlemmer af den forrige, Regiering. Ogsaa i Zütphen er man nu igien rytig, og de Klubister, som vilde tvinge Municipalitæten til at løsladeten Arrestant, ere arreterte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
J Amsterdam opdagede man for nogle Dage siden mistænkelige Sammenkomster af mange Invaanere hos uberdigede Præster. (Det er hos saadanne reformeerte Præster, der ei ville erkiende Menneskenes Rettigheder, og Folkets Souveranitæt) Man overrumplede dem uformodentlig og fandt en Deel=Orange=Cocarde hos dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Republikens Jnddeeling i 11 Departementet er nu besluttet i Conventen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Til de i Conventen decreterte Finant Grundsætninger hører: "Der skal ikke indføres nogen Kopskat, som uden Hensyn til Formuens Forskiel er lige høi for alle Jndvaanere; der, hvor en saadan Skat allerede er indført skal den, saasnart Jndtægten af andre Afgivter tillader det, afskaffes. Fornødenhederne af den første Nødvendighed, som endnu ikke ere bebyrdede med nogen Afgivt skulle bestandig blive frie derfor, og de som ere bebyrdede dermed, skulle saasnart muelig befries derfra. Til disse Fornødenheder henregnes: Kartofler, Ærter, Bønner, Rug, Boghvede, Byg(for saavidt det ei bruges til Malt) Salt, Sæbe, Brænde, Torv og let Huusleie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
London, den 2 Martii. Ved at slaae med 15 Engelske Linieskibe 27 Spanske har Admiral Jarvis rigtig nok givet et nyt Beviis paa den Brittiske Marines Superioritæt, men hvorroesværdigen den gjorte Erobring af 4 Spanske Skibe, er for Admiralen og Officiererne, saa et den, ubetydelig sig selv. Den Spanske Flaade er vor dog endnu meget overlegen, og det fattes vor Admiral paa en god Havm at faae sine Skibe reparerte. De erobrede Skibe med deres 3 a 4000 Mand stærke Besætning ere ham til Besvær, han maae nok sende dem til Engelland. Skulde Freden mellem Spanien og Portugal virkelige komme til Stand, saa kan han ikke engang sætte dem i Land i Portugal. - Til Belønning for hans Helte daad bestemmer man Pairs Værdigheden for AdmiralJarvis. Nogle ville endog allerede give ham det adelige Navn: Lord St. Vineent, fordi det var i Nærheden af Cap Vincent, han vandt denne Seier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Lord Bridport er med 15 Linieskibe fra Portsmouth gaaet i Søen, tilligemed Lord Colpoys Flaade. Begge skulle søge at forhindre den Brester Flaades Forretning med den Spanske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
De Laan Ministeren har gjort fra 7 Decbr. 179. til samme Tid 1796 beløbe sig til 61,651,096 P. Sterl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Civillisten, som siden den 5te Januar igien skylder for 5 Qvartaler betaler nu Kiøbmændene, som have levert Varer til Hoffet, deres Regninger for en halv Qvartal, som derfor er mærkværdig, da man hidtil endnu aldrig har betalt mindre end en fuld Qvartal Prinds af Wallis har endnu ikke faaet noget afgiørende Svar paa sit Tilbud at være Vicekonge Jreland. Man siger, at han skal have forlangt at det maatte blive ham tilladt, at indføre fuldkommen Lighed i borgerlige Rettigheder, uden Hensyn til Religionens Forskiellighed. J Jreland haaber man at Tilbudet vil blive antagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Regieringen har nu bekiendtgjort, den med Land græven af Hessen Darmstadt den 10de Junii 1796 sluttede Subsidie Tractat: Landgræven leverer ver Regiering 2286 Mand, som kunne bruges overalt undtagen i Ostindien og paa Flaaden. Kongen betalet for hver Mand 30 Kroner Banko, og desuden alle Feldtredskaber, Heste, Vogne, Transportomkostninger o. s. v. Foruden dette betaler Kongen en aarlig Subsidie af 80000 Kroner Banko, og eengang for alle 15000 P. Sterling til Corpsets første Eqvipering, ligesom alle Officiererne en Qvartals Gage til Eqvipering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Blandede Efterretninger. J Nederlandene forene Bønderne sig nu at giøre Jagt paa de mangfoldige Røvere man der er bebyrdes med, og fange mange af dem. Een, som man nylig fik fat paa, og som hørte til de saakaldte Chauffeurs, skal have myrdet 40 Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Brussel sælges de i Klosterne og Kirkerne forefundne, Zirater, for nærværende saa let Kiøb, at en heel Skriftesloel, af meget konstig Arbeide, betales med 1 Gylden og kolassalske Helgenbilleder Stykket med 6 Styver. Fordeelen Republiken har af disse Kostbarheder bliver altsaa meget fiin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
Kongen af Nrapel har anbefalet en nye Recrutering, af 16000 Mand, for at oprette 4 nye Jægerregimenter. Den Reapolitanske Søemagt sættes ogsaa i Virksomhed, og to Divisioner giøre sig færdige til at gaae underseil. Den ene skal i Begyndelsen af April seile til Triest, for at afhente Kronprindsens Brud, Erkehertuginde Clementine, den anden skal krydse mod de Tuniske og Algiriske Corfarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-24
For nogle Postdage siden drømte man i Rom om, at Katholikerne i Engelland og Jreland vilde sende Paven 600000 P. St. til Understøttelse. Nu derimod fortælles fra London, at Paven skal have sendt 600000 P. St. til Engelland, men hvorfør eller hvortil siges ikke.