JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Manheim, den 24 Junii. Kurfyrsten, vor naadigste Landsherre, ankom i Forgaars her fra Dysseldorf, og begav sig strax til Schwezingen, hvor Kurfyrstinden var indtruffen Dagen tilforn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Bryssel, den 25 Junii. J tilkommende Uge reise Deres kongelige Høiheder, Hertugen af Sachsen=Teschen, og Sammes Gemahlinde herfra til Spaa, hvor de foruden de tilstædeværende Durkvigtigheder ogsaa antreffe Admiral Rodney.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Stockholm, den 28 Junii. J Gaar Formiddag kom Hs. Majestæt, Kongen, tilbage fra Finland ved høieste Velgaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Frankfurt, den 29 Junii. Man taler endnu stedse om nogle Forbindelser, som med første skulle komme i Stand imellem nogle af de fornemmeste tydske Rigsfyrster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Wien, den 29 Junii. 6 og Den Efterretning, at Tyrkerne have borttaget Ragusa, har ikke bekræftet sig, som vi strax i Begyndelsen formodede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
London, den 1 Julii. Efter de nyeste Efterretninger fra Jrland befrygter man stedse meere, at en uimodstaaelig Opposition sammesteds vil sætte sig imod Hr. Pitts Arrangement, imedens Fabrikanterne i Engelland endnu vedvarende forbande samme, og ansee det som en Jndretning, der er Jrlænderne for meget gunstig. Engellænderne og Jrlænderne ansee begge denne Sag fra en gandske forskellig Synspunkt, Hvorledes kunne Engellænderne befrygte, sige Jrlænderne, at vi skulde giøre dem Afbræk i Handelen, da de have Havne i den irlandske Kanal, som ligge lige over for vores, nemlig Bristol lige over for Cork, og Chester, Liverpool og Whitehaven lige over for Dublin og Newry, Vore ved den vestlige Kyst beliggende Havne ligge vel nærmere mod Amerika, Engelland tillader os vel at besøge sine Havne i Vestindien; men forhøier os Tolden paa Sukkeret saa stærk, at dette aarligen beløber sig til en Giendstand af 160000 Pd. Serling. Saaledes tale Jrlænderne, som ere Hr. Pitt imod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Den amerikanske Gesandt, John Adams, har i de tretten Staters Navn anholdet hos Regieringen om, at man maatte tillade de amerikanske Skibe Tilgang til de brittiskostindiske Havne, men herpaa er i det kongelige Kabinet bleven eensstemmig besluttet: At enhver fremmed Magts Tilladelse til de brittiske Rettigheder i Jndien vilde være Storbrittanniens Jnteresse og Compagniets Privilegium til Afbræk. Merkværdigt er det, at Hr. Adams har gjort denne Fordring strax i første Conference. Underhuset har været beskieftiget med Forslag til en bedre Politie=Indretning i London og Vestminster. Hr. Eden, Lord Beauchamp, Hr. Sheridan og mange andre beklagede sig meget, at slige vigtige Sager bleve forelagte Parlementet saa sildig; men deres Klager fandt lidet Gehør, og det lader, at Ministeren opsøger alle muelige Forretninger, for at underholde Underhuset saa længe, indtil Lorderne ere færdige med de irlandske Handelsforslag. Ministerens Plan synes imidlertid at være lagt, og stadfæstes dagligen mere og meere af Beretninger fra Jrland. Naar Lorderne, som det lader til, skulde giøre nogle Forandringer i disse Forslag eller gandske forkaste samme, som det irlandske Parlement ikke maatte være tilfreds med, saa er besluttet, at det irlandske Parlement strax skal afsættes og et nyt vælges. Følgen af saadan Forhold maa vi forvente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
J en Skrivelse fra Øen, St. Christoph, af 12te April meldes Følgende: J Gaar havde vi her en skrækkelig, med Jordskiælv geleidet, Orkan, saa at de i Havnen liggende Skibe vare nødte til at kappe Anker og gaae i Søen. Mange ere derved forulykte, siunkne, eller ogsaa strande te paa Kysterne. Paa Landet har Orkanen ligeledes anrettet megen Ulykke, omkastet Huse, oprevet Træer af Jorden, og derved for største Deelen tilintetgjort vort Haab om en velsignet Høst. Man befrygter ogsaa bedrøvelige Efterretninger om denne Ulykke fra de tilgrændsende Øer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Med de sidste ankomne Ostindiefarere ere ubehagelige Efterretninger indløbne her fra China, som maaskee ville indvikle det her værende ostindiske Compagnie i en alvorlig Strid. Sagen er kortelig denne: Et engelsk Skib, som laae for Anker i Søen ved Canton, affyrede nogle Velkomstskud ved et andet engelsk Skibs Ankomst. TræeForladningen af en Kanone dræbte en Chineser, som i en Baad ikke langt fra dette Skib hialp at ladde et andet enropæisk Skib. Paa Anklage af hans Paarørende forlangede Magistraten til Canton, at den, som havde affyret denne Kanone, skulde leveres i deres Hænder. Men den engelske Capitain foregav, at Kanonereren var undviget. Chineserne bemægtigede sig herpaa en engelsk Cargator, og kastede ham i Fængsel. Den engelske Capitain opfordrede derpaa strax alle europæiske Skibe i Revieret, som droge for Staden med Baade beladne med Kanoner, og truede at lægge samme i Aske, saafremt Manden ikke strax blev sat i Frihed. Magistraten gav Manden løs, for at forebygge Ulykke, og berettede Sagen til Hoffet i Peking. Jmidlertid ere mange tusende bevæbnete Chineser rykte ind i Canton til Stadens Bedækning, og Handelen med Europæerne er imidlertid ophævet. Vi vente med næste Skibe at erfare Følgerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
De sidste Tidender fra Amerika bekræfte den Efterretning, at Jndvaanerne af Boston have fattet den Beslutning i en offentlig Forsamling, for Fremtiden ikke at kiøde eller bruge engelske Manufakturvahre, og ikke ladde engelske Skibe med deres Provindses Producter, førend en ordentlig Handelstraktat er bleven sluttet imellem Amerika og Engelland, og at de have sendt denne Beslutning til deres Deputerte i Kongressen, og begiert af samme, at bringe Kongressen til at giøre saadanne Anstalter i alle øvrige Provindser af Amerika.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Haag, den 2 Julii. Den af Grev von Maillebois indgivne Plan til et nyt Krigs=Departements Oprettelse er endnu stedse Formaalet for Statsraadets Undersøgelser. Om den vil faae Fremgang, er endnu ikke bekiendt. Prinds Arvestatholderen sætter sig ikke derimod, men forlanger, at Præsidenten og Chefen for dette Krigs-Departement skal være General von der Duin, siden han er Republikens ældste General.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
General Dumoulin, Chef af vort Jngenieurkorps, skal være utilfreds over adskillige Ting og have fattet den Beslutning at nedlægge sin Betiening. Dette Forliis vilde Republiken føle, og man smigrer sig derfor med det Haab, at bringe bemeldte Herre af fra sit Forsæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Kiøbenhavn, den 11 Julii. Den 17de Nov. f. A. er Revisor, Niels Staal, allernaadigst udnævnt til Renteskriver for det jydske og fyenske Told-Contoir. Den 8de April d. A. er Candid. Theol., Frederich Feddersen, confirmeret til Diaconus til Hattsted i Amtet Husum. Den 13de April er Frederich Detlev Bay udnævnt til Tolder i Sand. Den 15de April er anden Lærer til Brunsbuttel Skole i Landskabet Sønderditmersken, Carl Hinrich Bahlenhorst, confirmeret til Rector ved bemeldte Skole. Den 29de April er Cand. Theol., Lorenz Jpsen, confirmeret til Pastor til Erfde i Landskabet Stapelholm. Den 6te Maji er Diaconus til Bordelum i Amtet Bredstedt, Paul Numsen, bestilt til Diaconus til Sa trup i Amtet Sønderborg. Copiisten ved det forhen værende Storfyrstel. geheime Regierings=Conseils Archiv i Kiel, Christian Gotthelf Kunze, bestilt til Archivarius. Stadsmusikanten i Pløen, Christian Günther, bestilt at være tilligemed Organist ved Kirken i Alstedt. Den 14de Maji er Candidatus, Johann Ernst Rachmann i Pløen, bestilt til Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 18de Maji er hidtil værende Glüksborgske Kammerskriver, Johannes Benedictus Franciscus Luders, udnævnt til Amtsforvalter i Gottorff. Den 1ste Junii er hidtil værende Material-Forvalter, Joh. Jacob Gabel, beskikket til adjungeret og succederende Told-Forvalter i Glückstad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Den 8de Junii er Frederich Wilhelm Kiær beskikket til Told-Betient her i Staden. Den 24de Junii er Søe-Capitain, Hans Henrich Rømmeling, confereret det ved Commandeur Ellebrechts Død vacante Matros=Compagnie udi 1ste Division. Samme Dag er Candidatus Juris, Christian Levsen, Volontair i det kongel. Rentekammer, udnævnt til Consulat-Secretair i Algier. Ligeledes Candidatus Juris, Peter Blicker Olsen, Vonlontair i det kongel. General-Toldkammer, til Consulat-Secretair i Marocco.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 1ste Julii, Sr. Rasmus Hansen, Gortlermester, og Jfr. Dorothea Maria Rooge. Den 4de: Hr. Sam. Ack. Giessing og Jfr. Anna Margarete Kiergaard. Den 8de: Sr. Johan Friderich Kaiser, Remmesnider=Mester, og Jfr. Rebecca Dahl. Sr. Casper Mortensen, Borger og Nagelsmed, og Jfr. Mette Johanne Rønning. Sr. Peter Weile og Jfr. Kirstine Petersen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Døde: Kiøbenhavn. Den 1ste Julii. Hr. Johan Kraft, Compagniefeldskier, 21 Aar. Den 2den: Hr. Werner Hauch Page hos Hs. kongel. Høihed Arve=Prindsen, 17 Aar. Den 3die Hr. Jens Thomsen Thostrup, Præst til Steenløse og Wexøe Menigheder, 57 Aar. Sr. Peter Bechman, Spisevært, 65 Aar. Den 4de: Hr. Ole Nielsen Hielte, Capitain i det asiatiske Compagnies Tieneste, 69 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Jndpasserede: Grev Reventlov og Professor Riisbrigh fra Fyen; Hof musikus Kirchhof fra Engelland; Byefoged Gad fra Bornholm; den nye russisk keiserl. Minister ved dette Hof Grev Rasumovsky; Lieutenant de la Port fra Rendsborg; Capitain Sehestedt fra Viborg; Generalmajor von Bruun, fra Skelskiør, 12 Recruter, fra Tydskland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
Udpasserede: Kammerherre Bentzen til Odense; Capitain Trappand til Jylland; Cancellieraad Hammond til Holsteen; ReiseMarchal v. Bülow til Meklenborg; Kammerraad Brog ger til Marieboe; Kammerjunker Holst paa Landet; Kammerherre Scheel til Callundborg; Pastor Adler til Altona; Lieutenant Brocks til Hamborg; Krigsraad Coldevin til Bergen, Sicretair Bornemann til Jylland; Kammerherre Ahrenfeldt til Lübeck; Oberstlieutenant Schøller til Fyen; Lieutenant Gutschou til Meklenborg og Zepelin til Holsteen; Justisraad Thestrup til Falster; Justitsraad Lange til Fyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
J Tallotteriets 301te Trækning i Wandsbeck den 7de Julii, udkom følgende Numere: J den 444de Trækning her i Staden udkom i Dag Udi afvigte Uge fra den 2den Julii til den 9de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 18 Par. Fødte Drenge 28. Piger 30. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 17. Qvinder 18. Drenge 8, Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Barselseng 1. Brystsyge 2. Feber 1. Forraadnelses=Feber 6. Gicht 1. Hidsig Feber 4. Kighoste 1. Kopper 3. Slag 11. Stikflod 1. Svindsoet 2. Tænder 1. Tærende Syge 8. Uangivne Svagheder 8. Ulykkelig Hendelse 1. Vattersot 1. Venerisk Syge 1. Tilsammen døde 54. Altsaa 4 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
De paa Hs. kongel. Majestæts Gods i Ods-Herred værende 9 grundmurede Skolers aarlige Reparation og forsvarlige Vedligeholdelse, bliver efter Rentekammerets Ordre, paa Nyekiøbings Raadstue i bemeldte Ods=Herred, Løverdagen den 23de Julii 1785 liciteret paa samme Conditioner, som denne Reparation og Vedligeholdelse har været nu afdøde Snedker Ole Svendsen i Nyekiøbing tilstaaet, hvilke Conditioner forinden kan faaes til Eftersyn hos Kammerraad og Forvalter Hansen paa Eegeberggaard i bemeldte Ods-Herred. Eegeberg-Gaard, den 1ste Julii 1785. J. Hansen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
J No. 36 i Skindergaden, bliver anden Etage til Leie, til førstkommende Michaeli Flyttetid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-11
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 15de Julii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver paa Børsen Anden Gang ved Auction opbuden, og til den Høistbydende bortsolgt: Fregat-Skibet Farum kaldet, drægtig 69 og en halv Commerce=Læster, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og hvilke tilligemed Jnventarii-Listen forinden kan sees hos Procurator Beyer i Laxegaden Nr. 311, men Skibet kan tages i Øiesyn ved Wilders Plads, hvor det nu er beliggende. Joct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer, af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed. Sielens aandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel, dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Kiøbenhavns Aar. er ham. Post-Tidende ran, liden Fredagen, den 15 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Rom, den 18 Junii. Det her værende Hof har med megen Misfornøielse erholdet den Efterretning, at Kurfyrsten af Cøln har nedsat en geistlig Ret, hvorved den pavelige Runcius betages Jurisdiction i alle Appellationstilfælde, saa at den der værende Runcius for Fremtiden alene skal betragtes som en blot udenlandsk Minister, uden at kunne udøve nogen Ret. Ved det nye Nunciaturs Jndrettelse i de palt bayerske Lande skulle ogsaa findes mange Vanskeligheder. Hertugen af Curland er i Dag Morges reist til Tydskland med sin Gemahlinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Cardinal Archetti skal i Morgen holde sit Jndtog, og førstkommende Torsdag skal Cardinalhatten paasættes ham i et offentlig Consistorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Lemberg, den 21 Junii. Efter en stor Hede har det den 15de og 16de d. M. her i Lemberg regnet Svovel, som, efterat man havde samlet den paa Tagene, hverken i at brænde, da man gjorde Svovelfakler deraf, eller i Lugten var forskiellig fra den sædvanlige. Det var besynderligt at see, hvorledes Tagene efter hver Svovelregn vare saa gandske gule, som om de vare anstrøgne med Flid. Den 17de havde vi igien en Svovelregn. Jmidlertid pleier dette efter Jndbyggernes Sigende at skee oftere i vore Egne. Aarsagen dertil tilskrives de Moser og Moradser, hvormed Lemberg er gandske omgivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Polen, den 28 Junii. Prindsen af Nassau, som for kort siden er ankommen paa sin Gemahlindes Godser i Podolien, skal nu begynde den projecterte Handel med polske Producter, hvortil han har erholdet store Fordeele i Frankerig, da af disse Producter betales 12 Procent ringere Told, end af andre Vahre. Denne Handel skal drives over det Sorte Hav, og Actier oprettes dertil, hver paa 1000 Ducater. J denne Handel ville mange store Herrer tage Deel, som have Godser i Volhynien, Podolien og Ukraine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Warschau, den 29 Junii. Den i forrige Uge her udspredte Efterretning, at lipker Tartarerne, som endnu henhøre under den ottomanniske Port, havde gjort et Jndfald i Ukraine, var uden Grund, eftersom de nyeste Breve ikke melde det ringeste derom. Da Veichselen siden nogle Dage er voxet meget, saa har samme borttaget meget Træe. De, som boede paa lave Steder, have igien maatte retirere sig. Naar Vandet skulde stige høiere, saa staaer Broen i Fare for at blive taget bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
London, den 1 Julii. Den amerikanske Gesandt, Hr. Adams, har forelagt den her værende Statssekretær for de udenlandske Sager, Marquis von Carmarthen, de adskillige vigtige Gienstande for hans Gesandtskab. Det første, hvorover han har tilbuden sig at træde i Underhandling med Ministeren, er Berigtigelsen og Betalingen for de sorte Slaver, som Engellænderne i sidste Krig fratoge Amerikanerne, og som ifølge Fredsartiklerne skulde gotgiøres af Engelland. Men Ministeren har afslaaet Hr. Adams Forlangende, og givet ham til Svar, at den amerikanske Kongres endnu ikke havde bragt en eneste Artikel af Fredstraktaten i Opfyldelse; da derimod fra Engellands Side var gjort alt, hvad der var lovet, og hvad der efter Omstændighedernes Beskaffenhed burde skee. Altsaa førend Kongressen ogsaa paa sin Side bragte benævnte Fredstraktat i Opfyldelse, kunde han hverken indlade sig i denne eller nogen anden Underhandling med Hr. Adams. Hr. Adams anden Hovedgienstand er at udvirke en frie Handel imellem Provindserne af Nye=Engelland og de brittiskevestindiske Øer. Men herover har man ogsaa allerede givet ham at forstaae, at man ikke vilde indlade sig med denne Sag, førend en almindelig Handels-Traktat imellem Engelland og Amerika kom i Forslag. Den keiserlige Gesandt ved herværende Hof, Grev von Kageneck, har for kort siden i en Samtale givet Marquis von Carmarthen at forstaae, at Hs. keiserlige Majestæt ventede, at ved de nu værende nye Handelsindretninger imellem Engelland og Jrland ogsaa nogle Fordeele og Opmuntring til Jndførsel af adskillige af hans Riges Producter, og især af hans Nederlandes, skulde komme i Forslag og bevilges; i andet Tilfælde vilde Hs. keiserlige Majestæt, see sig nødt til, enten at forhindre Jndførselen af mange engelske Manufakturvahre i sit Rige ved svær Tolds Paalæggelse, eller gandske at forbyde samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Efterretninger fra Jrland melde, at de fornemmeste Kiøbmænd og Fabrikanter i Dublin have holdet en offentlig Forsamling, hvori de have draget de irlandske Handels forslag, ligesom de nu ligge for her værende Overhuus, i Betragtning, og eensstemmig erklæret, at de finde samme i deres nu værende Form høist ufordeelagtige for Jrland. Begge Kongerigers Kiøbmænd og Fabrikanter ere altsaa høist utilfreds med disse nye Handelsindretninger; det enes, fordi de tabe for mange Fordele, og det andets, fordi de ikke kunne erholde alle ønskte Fordeele. Men desuagtet søger Ministeren at naae sit Øiemærke, og giøre disse Jndretninger til Lov for begge Kongeriger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Overhuset er nu bleven ferdig med Vidnernes og Klagernes Afhørelse imod de irlandske Handelsforslag, og har besluttet, i Dag 8te Dage, som den 8de d. M., fuldkommen at afgiøre Sagen. Denne Afgiørelses Opsættelse foraarsagede en lang Debatte, da Ministerialpartiet syntes at have besynderlige Hensigter dermed. Oppositionspartiet erindrede som een af disse Hensigter, at Lord Loughborough, som stedse havde været de engelske Fabrikanters bedste Advocat, da ikke kunde være nærværende, da han som en Dommer maatte reise paa Landet, og holde Rets=Sæder i adskillige Provindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Det Forslag, som nyeligen blev gjort i Underhuset, at indføre en nye Politieorden i Stæderne, London, Westminster, Forstaden Southwark, og de omliggende Steder, har opvakt alle Jndbyggeres Opmerksomhed, eftersom Planen efter deres Mening indeholder nogle Punkter, som merkelig stride imod det engelske Folks Frihed: 1) At Politiebetientene skulle have Frihed til at opbryde Huse, hvori de formodede Forbrydere eller stiaalet Gods forvaret, og hvo som heri giør dem Modstand, skal som en Forbryder forvises Landet i 7 Aar, men Politiebetientene skulle endogsaa naar de intet finde, ingen Skade være forpligtet til at gotgiøre. 2) Skulle de have Tilladelse til at anholde enhver, som bærer noget, paa Gaden, og udspørge, om det er stiaalet Gods, og naar han ingen tilstrækkelige Beviser giver for sin Ærlighed, skulle de tage ham og hans Vahre i Forvaring; men i intet Tilfælde være forbundne til nogen foraarsaget Skades Gotgiørelse. - Den første Punkt, sige de, strider meget imod den engelske Frihed, da enhver Jndvaaner hidtil har betragtet sit Huus, som en Fæstning, der ifølge Landets Love af ingen Øvrighed, under hvilket Paaskud det endog maatte være, kunde opbrækkes. Og den anden vilde uden Tvivl i en Handelstad, som London, hvor Vahre Dag og Nat maa bæres frem og tilbage, foraarsage overordentlig mange Hindringer og Chikaner. Raadet af London har derfor allerede været tre Gange forsamlet denne Sag angaaende, og i Gaar forelagt Parlementet en Ansøgning og Forestilling derover, da denne nye Plan især ogsaa angriber nogle af Stadens Londons vigtige Prærogativer. Ingen nægter, at jo en bedre Politicorden, end den, som virkelig existerer, var høist fornøden; thi Tyverie og Mord bliver daglig almindeligere; men Jndbyggerne ville ikke taale, at saa megen Frihed gives Politiebetientene, som de kunde bruge i ulovlige Hensigter, uden at være forpligtede til Gotgiørelse af nogen foraarsaget Skade. Denne Biller altsaa afviist i Underhuset, og der er givet Tilladelse til at indbringe en anden forandret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
J Gaar har den fra Jndien ankomne Gouverneur, Hr. Hastings, havt offentlig Audience hos Kongen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Polen, den 2 Julii. Efterretninger fra Rusland melde, at Hs. russisk keiserl. Majestæt den 14de d. M. er lykkelig ankommen til Moskau. Man troer, at Monarkinden vil opholde sig sammesteds 3 eller 4 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Commandeur en Chef for den til Cronstad sig befindende Eskadre er endnu ikke udnævnt, saa at samme vel ikke kommer til at løbe ud før efter Keiserindens Tilbagekomst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
J Følge en Beretning fra Petersborg blive Uroelighederne, som Tartarerne af Cuban og Egnene ved Caucasus opvække, immer større. Man regner de Misfornøiedes Antal allerede paa 80000, og angiver til Aarsag, at den russiske Grændselinie i Cuban strækker sig for vidt. Jmod de der værende nye russiske Forter skulle Tartarerne allerede have gjort adskillige Forsøg forgiæves. Man troer, at Uroelighederne ere anstiftede af Tyrkerne. Til Danzig skulle de gamle Uroeligheder herske paa nye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Wien, den 2 Julii. Hs. Majestæt, Keiseren, ventes i Dag eller i det seneste i Morgen fra Jtalien. Denne saa hastig paafølgende Tilbagekomst skal være foranlediget ved tvende fra Petersborg og Constantinopel ankomne Courerer, som igien paa nye lade befrygte en Krig med Porten. Efter Beretninger fra Constantinopel vil den nye Storvizir intet vide om nogen Grændseberigtigelse med det keiserlige kongelige Hof, uagtet denne Forretning under hans Formand allerede var kommen meget vidt. Fremdeles hedder det, at de nye tyrkiske Ministre ansee Krims Jndtagelse af Russerne med Modbydelighed, og at Krigsrustningerne til Vands og til Lands fortsættes i det ottomanniske Rige paa det stærkeste. Det er ikke at tvivle paa, at jo Keiseren i Tilfælde af et Angreb af Tyrkerne vil giøre fælles Sag med Rusland, som man allerede kan merke af adskillige Forføielser. Regimenterne i Ungern øves stærkere i Vaaben, end sædvanligen, og adskillige med Tilladelse sig i Wien opholdende Officerer have bekommet befaling, inden 24 Timer at afreise til deres Regimenter i Ungern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Paris, den 4 Julii. Man forsikkrer her, at en Alliance eller Forbindelse til Haandthævelse af det tydske Riges Frihed, Constitution, og Udelelighed er bleven sluttet den 29de Maji imellem Kongen af Preussen, Kongen af Sverrig, Kurfyrsten af Sachsen, af Hannover og af Trier, iligemaade Husene af Hessen, af Brunsvig, af Anspach &c., og at Frankrig, og Holland indbydes at tage Deel deri.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Beretninger fra Petersborg af 10de Junii tale allerede om denne Sag, da de melde, at Courerer vare blevne affærdigte til adskillige Hoffer kort for Keiserindens Afreise, og man formodede med Grund, at saadant angik en Forbindelse, som skulde sluttes imellem det tydske Riges fornemmeste Lemmer til Vedligeholdelse af Rettighederne og Magtens Ligevægt i Riget, denne Forbindelse, hedder det derhos, skal være projecteret uden at Rigets Overhoved har Deel deri, men samme troer dog, at han saa meget mindre maa udelukkes derfra, da han først for kort siden har ladet adskillige Magter af Europa overhoved, og af Riget i Besynderlighed, give Forsikring om sine Hensigters Reenhed til bemeldte Gienstandes Vedligeholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-07-15
Det Hagelveir, som vi havde her den 24de Junii, har gjort usædvanlig stor Skade paa Vinduer og i Haverne.