Viborger Samler, 1841-09-20
Om Ementen i Paris svæver der endnu stort Mørke med Hensyn til Urolighedernes Natur og Hovedformaal, endskjøndt de officielle Blade tillægge den en politisk Betydning. Hver Morgen samles paa Greve Pladsen og Place de Chatelet de ledige Dagleiere; her indfinde sig de Entrepreneurer og Mestere, der behøve Arbeidere; disse Pladser ere Skuepladsen for de begaaende Excesser. "J de sidste Dage," saaledes beretter Moniteuren, have Jndivider, hørende til flere hemmelige Associationer og navnligen til communistiske Samfund, blandet sig ind imellem Dagleier=Grupperne, og udtalt sig med mere eller mindre Heftighed imod Kongens Regjering, og til Fordeel for et politiskt Herredømme, støttet paa republicanske og communistiske Grundlag. Auctoriteterne indskrænkede sig til at holde et vaagent Øie med Urostifterne, hvis Taler imidlertid bleve saa heftige, at to Arresteringer maatte foretages. J Forgaars antoge Urolighederne en mere alvorlig Characteer; omtrent 300 Jndivider, 20 a 30 Aar gamle, for størstedelen klædte i Blouser, rykkede under Raa bene: "Ned med Ludvig Philip Ned med Guizot! Republiken leve!" frem paa Chateletpladsen. Stadssergenterne adspredte efter nogen Modstand den oprørske Hob. Der kastedes med Stene; flere Ser genter bleve saarede. Den commanderende Officier blev saaret i Hovedet. Hoben begav sig derefter til Gaden Saint Denys, afsang Marseillaisen og raabte: "Ned med Ludvig Philip Republiken leve! Blod, Blod maae vi have." Derfra banede Tumultuanterne sig Vei igjennem Gaderne Mouconseil, Ponceau, St. Martin, Boulevard St. Martin og Templegaden, og trængte ind hos flere Modehandlere, bemægtigede sig flere Stykker rødt Klæde, som de befæstede til deres Stokke, for at tjene som Faner. Efter disse Voldsomheder vendte de atter tilbagetil Chateletpladsen; men Synet af de opstillede Stadssergenter drev dem paa Flugten; de lode deres Faner og Stave i Stikken. Ved Midnatstid var Alt roligt. J Forgaars Aftes, Kl. 11 1/2, blev en Stadssergent anfalden i Gaden St. Honore af et Jndivid, der uden videre bibragte ham med et skarpt Jnstrument et Slag i Hovedet. Uagtet Sergenten blødte stærkt, lykkedes det ham alligevel ved Hielp af 2 Forbigaaende at gribe Gierningsmanden. Jgaar Aftes forefaldt atter flere, skjøndt mindre betydende Uordener. Jntet syntes imidlertid at hentyde paa en Jndblanding af hemmelige Selskaber, – hvilket Moniteuren saa gjerne vil indbilde Folk. Jøvrigt frygter man i Aften for et nyt Udbrud af Ementen; Garnisonen er consigneret i Casernerne, og en stærk Magt vil besætte Skuepladsen for de foregaaende Afteners Uorden. Af bestemt politisk Natur vare derimod Urolighederne i Clermont=Ferrand. "Alvorlige Uroligheder, siger Moniteuren, hvilke have flere Tegn paa virkelig Opstand, ere udbrudte i denne Stad. Census har maattet tjene til Paaskud. Man har fyret paa Soldaterne, af hvilke 3 ere skudte, og 15 a 16 saarede." Barriererne skulle, efter en Coureerberetning, være stukne i Brand; Kampen vedvarede endnu den 10de om Aftenen. En telegraphisk Depesche melder iøvrigt, at Roligheden var gjenoprettet den 11te, dog paastaaer man, at en senere telegraphisk Meddelelse har bragt Efterretning om Urolighedernes Gjen udbrud. Ogsaa Macon har været Skuepladsen for en alvorlig Tumult, der imidlertid er dæmpet.