Berlingske Tidende, 1767-07-01
Den 21 Augusti. Hos Secrete Udskottet har kommet i Betragtning, at naar Commandanter og Place-Majorer i Fæstninger, eller og Fortifications Officiers ved nogen Brigade, med flere af lige Beskaffenhed, kunne have erholdet nogen Tids Permission, eller og Forfald eller Vacancer have tildraget sig, er en haard overordentlig Bekostning vorden tilføyet Stats-Verket, ved Dag Tractamenters Udbetaling. til de Officiers, som ved deslige Leyligheder ere vorden commanderede til at giøre Jnterims-Tieneste. – Og saasom det synes at være ubilligt; ligesom det og er stridende imod Forordningerne, at Kronen ved deslige Tildragelser skal betynges med en saadan Omkostning for Jnterims Tieneste, hvilket ogsaa lettelig torde kunne forekommes derved, at nogen af de ved Garnisonen nærværende Subalterne Officiers, eller nogen anden Offecter, som udi saadan Station kunne være nærmest ved Haanden, bleve forordnede til at giøre saadan Tieneste uden særskildt Tractament at nyde; altsaa har Secrete Urskottet underdanigst anholdet hos Hs. K. M. om "at det maatte behage Hs. M. at lade hos Sig komme, naadig Overveielse, hvad derligere almindelig Jndretning herudinden maatte kunne vedtages, til efterdags at afværge saadanne Udgifter; og derom paa saadan Maade at forordne, som eragtes tienligst til dette Maal at erlange."S. D. Ved det at Secrete Utskottet har forehaft den til nærværende Rigsdag indkomne Beretning om den Finske Fæstnings Bygning, med hvad dertil henhører, har det haft Leylighed til af Acterne at erfare, hvorledes Secreterskottes ved 1756 Aars Rigsdag, i Anledning af skeete Forestilling, den 20de Augusti bemelte Aar i Underdanighed har tilskyndet, at til Kronens Fornødenhed skulle en ny Mølle Bygning af Steen, med 8 Par Steene, indrettes ved Helsingfors Gammel Stad, og til den Ende de i samme Strøm staaende, Møller nedbrydes; samt den ny Mølle=Bygning med visse fastsatte Vilkor overlades den da, saavelsom nu, værende Rigsdags Fuldmægtig for Helsingfors Stad, Borgmester Niels Burtz Larsson, til fuldkommen Eiendoms Ret, hvilket ogsaa er vorden iverksat i Følge af Hs. K. Msts, naadige Anordning, saa at de gamle Møller ere vorden borttagne, og den ny Bygning af Burtz opført. - Siden, ved næstpaafølgende Rigsdag, den 9 Nov. 1760, skal Eierne af de gamle Helsingfors Møller hos Rigets Stænders Urskillings Deputation have anmeldet Besværing over den Fornærmelse, som herved skal være dem tilføyet, og da samme Besværing ikke der er vorden antaget, have de den 23 December samme Aar i Underdanighed vendet sig til Hs. K. M., som vel den 22 Januarii 1761 herover har indfordret Sit og Rigets Kammer-Collegit underdanige Erklæring, men samme Collegium har alligevel ikke endnu indkommet dermed, saa at Sagen skal forhales, til de Søgendes store Skade, hvilke klage. klage over, at de uhørte have mistet deres lovlige og vel erhvervede Eiendomme. Saasom nu Secrete Utskottet anseer det for sin Pligt, under sine Forretninger, og i alt hvad som kommer til dets Kundskab, at see til, at ingen Rigets Jndvaaner og Medborger maa skee for nær imod Lov og Retviished, men at enhver Sag maa lovligen, efter dens rette Beskaffenhed, legges for Dagen; Altsaa, i Anledning af hvad oven er anført, og af flere i denne Sag forekomne betydelige Omstændigheder, har Secrete Urskottet for sin Deel søgt at skaffe sig videre Underretning om de gamle og nedbrudte Møller, samt om deres Natur og Beskaffenhed, alt for at udfinde, hvorvidt bemelte Klagemaale maatte være mere eller mindre grundede. – Secrete Utskottet har da af de der befindelige Acter erfaret, at den ene af forbemelte Møller, som Klagerne have haft i Besiddelse, skal være doneret til Staden Helsingfors, i Følge Privilegier og Kongel. Resolutioner af 3 Ang. 1569, 30 Junii 1594, 3 Julii 1607 og den October 1639, hvorefter og Rigets Stænder ved 1756 Aars Rigsdag, udi deres underdanige Betænkende angaaende en om denne Mølle hos dem anhængiggjort Tvist, den 26 May samme Aar i Underdanighed have udladt sig om, hvorledes med samme burte forholdes; og angaaende den anden gamle Mølle, af hvilken Landshøvdingen i Pro vingen har oppehaaret Renten, da skal den, i Følge det Kongel. Kammer-Collegii under 26 Mai 1756, udi oftbemelte Sag givne Betænkende, allerede Aar 1711 den 3 April af Kronen være solgt til Skatte, ligesom og udi Aarene 1744. 1753 og 1755, efter skeete Lovbydelse (Hembud) derpaa en vorden udfærdigede lovlige Hiemmels- og Skiøde-Breve, til Eiernes Sikkerhed; hvoraf det synes at være klart nok, hvad denne sidste Mølle angaaer, at den ikke anderledes havde bur det fravendes sin Eier, end ved lovligt Kiøb. Secrete Ul skottet har derfor ikke kunne undgaae, i Underdanighed at indstille alt dette for Hs. K. M., lige underdanig anholdende, at det i Naade maatte behage Hs. K. M. at befale Sit og Rigets Kammer=Collegium, uforhalet og uden ringeste viders Udsættelse at indkomme med sit fuldstændige underdan ge Betænkende over forbemelte allerede ved Aarets 1761 Begyndelse didhen stillede Besværing. - Og da Anledningen til samme Besværing synes at være taget af hvad SecreteUtskottet ved 1756 Aars Rigsdag i denne Sag har virket, eftersom oven for i Underdanighed er meldet, saa torde Hans K. M. i Naade finde for got, siden at give Secrete Utskotter naadig Kundskab saavel om bemelte Betænkende, som om, hvad fra den ene og den anden Side er vorden fremført, paa det at Secrete Utskottet maa kunne nærmere prøve den rette Sammenhæng, og i Fal at de Klagende virkelig findes fornærmede, som det har villet tegne sig af ovenanførte nu forekomme omstændigheder, de da maa kunne forhielpes til den Ret og den vedbørlige Opretning, som kan overeenstemmemed Lov og Retviished. S. D. Da Secrete Ulskottet har gjort sig underrettet om den aarlige Udgift, som nu for Tiden gaaer af Stats Verket til Foringens Vedligeholdelse paa Falsterbo, Kullen og Nidinge=Fyrer, har det befundet, at til denne Fyring er tilforn, indtil og med Aar 1762, aarlig ikke mere anvendet, end 5600 Daler Selm.; men for Aar 1763 er dertil udbetalt 9000 Daler Silst., og for Aar 1764 tillagt Entrepreneurerne 15000 Daler samme Myndt, i Overeenstemmelse med Hs. K. Mss, naadige Brev til Stats-Contoiret. af 4 Julii sidstl. – J Følge hvad Secrete Utskottet har befundet, har saadant efter Haanden kommet deraf, at, efter at Entreprenaden til denne Fyrings Vedligeholdelse var fra og med Aar 1747 overladt Jnteressenterne i de Skaanske Steenkuls Verker, imod den hidindtil sædvanlige Entreprenaade-Sum 5600 Daler Sølvmt for at skaffe disse Jnteressentere saa meget bedre Udkomme, ved at afsætte og bruge samme Steenkul til saadan Fyrring, saa have vel samme Jnteressentere baaret Omsorg for Fyringens Vedligeholdelse indtil og med Aar 1762, uden nogen Forhøyelse i bemelte Sum; Men, paa deres ved sidstl. Rigsdag giorte Anmeldelse, at de Skaanske Steenkul ikke vel kunne bruges til en saadan Fyrring, men at det behøvedes dertil at forskrive udenlandsk Steenkul, har fulgt Hs. K. Mst, naadige Brev af 27 May 1762, i Følge hvilket en ny Entreprenade-Contract, er vorden sluttet med Jnteressenterne, hvilken blev fastsat paa 10 Aars Tid, og derved blev Entreprenade-Summen for Aar 1763 forhøyet til 9000 Daler Smt., men for den følgende Tid skulle Hs. K. Msts. og Rigets Admiralitets Collegium lempe den efter Steenkuls-Priserne, VexelCoursen, og flere Omstændigheder, samt derom hver gang med Beretning indkomme til Hs. K. Mst. J Anledning deraf, og efterat Steenkuls-Jnteressenterne strax derpaa havde overdraget denne deres Contract til Kiøbmand Peter Bagge i Gotheborg, er ham vel ingen Erstatning vorden bevilget for Aaret 1763, for hvad Fyringen skal have kostet mere det Aar, end de i Contracten fastsatte 9000 D. Smt.;men for Aar 1764 er ham tilstaaet, efter foreviiste Regning, 15000 Daler Smt., og sees af den Anmeldelse, som Admiralitets Collegium udi underdanig Skrivelse af 6te Junii sidstleden hos Hs. K. M. har gjort, at bemelte Kiøbmand skal have paastaaet, ligeledes for indeværende Aar at bekomme en lige Sum paa 15000 Daler Smt. i et og alt, og uden videre Efterregning, saasom han ikke skal kunne paatage sig Foringen under den Priis, i Henseende baade til den høyere Afgift, som i Engelland skal være vorden lagt paa udgaaende Steenkul og til Vexel Coursens Stigende m. m.; hvorfor han og har forespurgt sig, om han videre skal beskikke Fyringen, eller fra Contracten entlediges: – Ved saadan Sagens Beskaffenhed, og da Kiøbmand Bagge har saaledes paa en vis Maade selv opsagt den ham af Steenkuls Jnteressenterne overdragne Contract om ovenmelte Fyring, har Secrete. erite Ulskottet eragtet det at være meest fordeelagtigt for Hs. K. M. og Kronen, at betiene sig af den Rettighed, som staaer Hs. Mst. og Kronen aaben, nemlig, efter foregaaende Kundgiørelse udi Posttidenderne og paa andre Maader, at lade denne Fyrring ved offentlig Auction overdrages under Entreprenade til den, som byder de billigste Vilkor, paa det at, i Fal, som formodes, derved kunne skee nogen Besparing i den Entreprenade Sum, som Kiøbmand Bagge har paastaaet, samme da maatte komme Staes Verket til Beste. – Tilden Ende har Secrete Udskottet ogsaa eragtet at være fornødent, at Jndsætnings-Summen paa Auctionen kunne lem ves noget nærmere efter den gamle Entreprenade Betalings Beløb, nemlig til 6000 Daler Smt., regnet i Rdlr. Banco efter gangbar Cours, paa det at Entrepreneuren paa den ene Side maa kunne have sin billige Udkomme, og Kronen paa den anden Side vinde Afslag udi Udgiften i Dal. Amt., alt eftersom Coursen falder tilbage igien til 36 Mark for en Rigsdaler: J hvilken Henseende Secrete Utskottet i Underdanighed har anholdet, at det i Naade maatte behage Hs. K. Mst. at befale Vedkommende, herom at foranstalte Jværksættelsen, og det saa meget forderligere, efterdi saadant 5 Henseende til indeværende Aars Fyring er angelegent.