JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-31
Forpagtnings Auctioner. 1) Egeskov Hovedgaards Avling og Græsning med underliggende Tiender af Qverndrup og Kirkebye Sogne, Sunds Herred, under Svendborg Amt i Fyen, bliver ved Auction, som holdes paa Postgaarden i Odense Tirsdagen den 12 Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt til Forpagtning med fuld Hoverie, paa 7 Aar fra 1 Ma 1815 til 1 Mai 1822. 2) Ligesaa med fuld Hoverie bliver Damsboe Hovedgaard under Grevskabet Brahesminde, beliggende i Salling Herred udi fornævnte Amt, denne Gaards Avling og Græsning med Kirke=Tienderne af Jordløse og Haarby Sogne, ved Auction, som holdes paa bemeldte Postgaard i Odense Torsdagen den 14 Juli førstkommende, Kl. 10 Formiddag, opraabt til Forpagtning paa 7 Aar fra 1 Ma 1815 til 1 Mai 1822. De trykte Konditioner til ovenmeldte 2 Gaarders Forpagtning: ere om 14 Dage at bekomme til Eftersyn paa Posthusene i Odense, Assens, Nyborg, Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Veile, Horsens og Randers, samt hos Hr. Forvalter Møller paa Egeskov pr. Odense og Hr. Birkedommer Jensen paa Steensgaard ved Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-31
Sædvanlig haver ved Egeskov Hovedgaard været græsse, omtrent 200 Stkr. Hollænderie=Køer og ved Damsbo110 Stkr. Hollænderie-Køer, foruden Tyre, Ungqvæg, Bester, Faar og Sviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-05-31
Om Gaardernes Jorders gode Beskaffenhed og Forpagter Værelsernes smukke Jndretning, ville Liebhaverne erkyndige sig, ved selv at tage dem i Øiesyn, og i den Henseende melde sig hos fornævnte Forvalter Møller og Birkedommer, Jensen, som lade gjøre Anviisning og meddele Underretning: Hvedholm den 23 Mai 1815. P. Bille Brahe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Elba
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Hvad Napoleon angaaer, da bemærker Alt. Merk.,at det Man hidtil har læst om ham er saa utilforladelige og tildeels usandsynligt, at den herefter kun vil optage, hvad der officielt bekjendtgjøres om ham. Jmidlertid synes dog følgende Beretning om hans Ankomst til Elba at bære flere Præg af Ægthed og indvortes Sandsynlighed, end de forrige. Den 3 Mai kom den engelske Fregat, som havde Napoleon ombord, til Porto Ferrajos Havn. Folket bevidnede sin levende Glæde, og en almindelig Jllumination foranstaltedes om Aftenen. Næste Morgen skikkede Napoleon først en Fane iland, som plantedes paa Fortet under Artilleriesalver; den bestaaer af et hvidt Feldt, besaaet med Bier, hvori Napoleons og Øens Vaabener forenede med en rød Stribe. Derefter tog han selv iland, saluteredes ved sin Ankomst med 101 Kanonskud, fra Fæstningen, og holdt sit Indtog, ledsaget af alle Stadens Antoriteter. Under Kjolen har han en Sølvmors Vest og en Sølvdekoration, paa Hovedet en lille Hat med hvid Kokarde; han syntes at nyde den beste Sundhed. J Staden vere alle Tropper under Vaaben (der tales i denne Beretning Jntet om de 2400 Md., som hemmelig skulde være overskibede), og Geistligheden kom ham i Høitog imøde; Mairen overrakte ham med en Tal Stadens Nøgler. Toget gik til Kathedralkirken, hvor et høitideligt Tedeum blev afsjunget, og derfra til det for ham provisorisk indrettede Palæ, hvor han modtog Opvartning af de høiere Embedsmænd, som han alle underholdt sig med nogen Tid. Han skal ved denne Leilighed have sagt: "saasnart jeg indsaae, at Krigen, førtes ikke mod Frankerig men mod mig, havde jeg for stor Kjerlighed til denne Stat, til ikke at ville gjøre Alt, hvad dens Vel fordrede. Efter nogen Hvile steeg han med sit Følge tilhest, for at besee Fæstningerne Marciana, Campo, Capo, Liveri, og Rio. Da man var kommet tilbage herfra, gav han et brillant Taffel hvortil alle Autoriteter havde den Ære at være indbudne; om Aftenen var Staden atter illumineret. Den 5te Kl. 6 tog Ex Keiseren med Kommissærerne tilhest hen at besee Pladsen Longone, 5 Mile derfra; denne saavelsom alle Besiddelser paa Øen bleve ham høitidelig overleverede af den østerrigske Officeer; Folkets Tilløb var overordentlig stort. Før sin Tilbagereise udstædte Brigadegeneralen Dalesme en Prokiamation til Elbas Jndbyggere at den menneskelige Lykkes Omvexling havde ført Keiser Napoleon i deres Midte, og hans eget Valg givet dem ham til Behersker. J denne anføres følgende Ord, som Keiseren selv havde sagt til Generalen: "Jeg har opofret Fordringerne paa mit Fædrelands Jnteresse og blot forbeholdet mig Souverænitet over Øen Elba; dette have alle Magter indvilliget; tilkjendegiv Elbaneserne, at det er dens Klima og Beboernes milde Sæder, som have bestemt mig til dette Valg. - Napoleon har hidtil kun et lidet Tjenerskab og nogle saa prægtige Heste og Vogne; dog ventes der mere af hans Bagage saavelsom et Troppekorps. Man forsikrer at han alt har udnævnt General Bertrand til sin Minister for det Jndre. Grev Klamin, en af dem, der havde ledsaget ham til Elba, er allerede igjen i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Frankerig. Man forsikrer, at Fouche, Cambareres, Sieres, og endnu 15 til 20 andre Senatorer allerede have nedlagt deres Poster, og flere muligen ville følge efter. Hvorledes Stemningen nu er mod Senatet kan sluttes af de talrige mod det stilede Flyveblade og Smaaskrifter, som udkomme, Efter en Kongelig Forordning skal den franske Armee indskrænkes til 220,000 Mand af alle Vaabenarteer. Brigadegeneralerne skal herefter kaldes Feldtmarskaller, og Divisionsgeneralerne Generallieutenanter; deres Uniform bliver uforandret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Engelland. (Af Statstid. Under Debatterne i Overhuset om de Norske Hav nes Blokade bemærkede Grev Grey, at der var Jntet, som forpligtede Engelland til et tage Forholdsregler, for at bringe Norge til Underkastelse. Kongen af Danmark kunde vel frasige sig Ret dertil; men et Lands Souverainitet kan ikke overdrages til en anden Magt imod dets Jndbyggeres Villie. Denne sin Paastand bekræftede han med en Grotius og Puffendorf o. fl. Den beskyldning, at Norge ikke gjorde Modstand; men at denne kom fra en af Danmark næret Faktion, gjendrev han ogsaa med Forsikring, at der i Norge ikke var en eneste dansk Soldat. Fæstninger, Poster, Grændser, Alt var besaaf Nordmænd, som havde svoret at døe for deres Uafhængighed. Den begyndte Underhandling var bygget paa uretfærdige Grundlag: Freden paa Læsen, forenet med Krigens Voldsomhed. Videre sagde han, at skjøndt Prinds Christian i Begyndelsen havde handlet efter Fuldmagt, saa havde han siden handlet som Souverain efter Aftalmed nogle af de anseeligste Mænd i Landet. En norsk Rirsdag var bleven fastsat til 10 April, og Forsamlingen havde tilbudt Prinds Christian Norges Krone, paa den udtrykkelige Betingelse: at han skulde renoncere paa Danmark. Lord Greenville antog med Grey, at en Souverain ikke kan overgive sine Undersaatter til en anden, og at disse have Ret til at modsætte sig, hvis Overgivelser, strider imod deres Jnteresse. Han meente derfor, at det var uretfærdigt at blokere Norge, sigende at dersom man antog det for en Deel af Danmark, saa havde vijo Fred med det; antoge vi det derimod for en uafhængig Stat, saa havde det som saadan ingen Fornærmelser tilføiet os, og betragtede vi det som en Deel af Sverrig, fandt han det upassende at sende en engelsk Søemagt hen at tugte Sverrigs Rebellere. Grev Harrowby fandt det derimod af ingen Betydenhed, enten Engelland havde garanteret Sverrig Besiddelsen af Norge eller ei, og beviiste af Exempler fra den vestphalske og utrechtske Fred, at Jndbyggere i Lande, som afstaaes til en anden Magt, bør underkaste sig. Lord Liverpool fandt endog at Norge vilde vinde ved at komme under Sver riig, da det saaledes istedetfor en uindskrænket fik en indskrænket Regjeringsform, men tilføiede ogsaa, at Norges Forhold mod Engelland ikke havde været det beste. Tilsidst blev Lord Greys Motion forkastet med 113 Stemmer imod 34, Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Den 8 Mai et Grev Bubna kommet til Turin som Gouverner over Piemont. Kongen af Sardinien som hvis Ankomst til Turin man har havt en fortidlig Efterretning,) landede den 11te i Genua, ledsaget af en russisk Gesandt Den 4de har Paven formelig taget hele Kirkestaten efter sin gamle Udstrækning, med Legationerne Bologna og Ferrara iberegnede, i Besiddelse, samt udstædt en Proklamation, som begynder med de Ord: "Den guddommelige Barmhiertigheds Trium, er nu kommet over os o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Hs. høitidelige Indtog i Rom skal have fundet Sted den 10de. Vigtigere er følgende Proklamation, som Kongen af Sicilien har udstædt fra Palermo: "Ferdinand den 4de, Konge af begge Sicilierne og af Jerusalem &c. Med største Bedrøvelse have vi erfaret det listige Rygte, som vore Fjender udsprede; at vi skulde have frasagt eller ville frasige os vore Rettigheder til Kongerige, Neapel. Vi have derfor fundet os forpligtet at tilkjendegive isærdeleshed Jndbyggerne i Kongeriget Neapel, vore elskede Børn, dette Rygtes Falskhed, og erklære herved, at vi aldrig have frasagt og bestemt aldrig ville fra sige os vore lovmæssige og endnu vedvarende Rettigheder til Kongeriget Neapel &c. Det hedder for vist, at en Eventyrer Fulvio Qvici, har begyndt at vække Uroligheder og Oprør i en Deel af Kongeriget Neapel, som dog igjen for det meste skal være dæmpet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Hamborg. J denne Stad begynder nu ogsaa Liv og Virksomhed, jen at vende tilbage, og paa de ødelagte Forstæders Gruusrelser sig en Mængde Smaaehuse og Bøder. Staden, rømmedes af de Franske til d. 28 Mai, ialt omtrent en 20,000 Md. Derpaa skulde den russiske Gen. Benningsen rykke ind d. 31te gjennem Altonaerporten. Det ham borgske Senat har d. 26de bekjendtgjort, at det igjen har overtaget Stadens Regjering; siden d. 18de udkommet ogsaa igjen i sin gamle Form den i over et Aarhundrede berømte Avis, Hamborger Korrespondent. Om Freden. ere Efterretningerne meget uovereensstemmende, og det rigtigste er nok, at Jngen rigtig veed noget. Undertegnet er den endnu ikke, men det hedder, at dens Undertegning er nær, da man er enig om alle Hovedpunkter, og at endog Nederlandenes Fyrste i den Anledning vilde reise til Paris. Andre ville vide, at Freden skal afsluttes i London, og til Ære for Engellands Deeltagelse kaldes den Londoner Traktat. For Frankerig siger man, at den skal blive ærefuld, dog angives det forskjelligt, hvorledes denne Stats Grændser blive. Avignon siges den at skulle beholde; og i Vestindien faae Guadeloupe (? som er afstaaer til Sverrig?), Martiniqve, og St. Domingo tilbage, samt Besiddelserne i Ostindien og Jsle de France. Den maae ingen Krigskontributioner mere udskrives, heller ingen Kunstværker bortføres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Schwarzenberg har i en Proklamation taget Af skred med sine Vaabenbrødre, og i en hæderlig Erkjendelse af deres tapre Daad erindret dem om Dagene ved Culm, Leipzig, Hanau, Brienne og Paris, hvorved Europas Frihed og Uafhængighed reddedes. - Ligesaa har Kongen af Preussen ved en Kabinetsordre fra Paris entlediget alle de frivillige Jægere. Gammelt Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
De tydske Aviser meddele nu først følgende smukke Proklamation, som Keiser Alexander udstædte i Rusland 1812 efter Moskaus Jndtagelse af de Franske: "Det russiske Riges Ære er ved Moskaus Jndtagelse ingenlunde skjændet, thi alt det Uheld, som Fjenden vilde berede os, skal falde tilbage paa hans eget Hoved. Vi have taget de sikreste Forholdsregler for at gjøre Fjendens Trium til hans uundgaaelige Fordærvelse. Kun Mure uden Jndvaanere og uden Levnetsmidler har han forefundet; og vore Tropper trække sammen omkring ham. Han er kommet ind i Rusland med 300,000 Mk., størstedeels af forskjellige tvungne Nationer. Den ene Halvparheraf har Sværdet og Sygdomme ødelagt; med den anden er han rykket ind i Moskan; men kun af Følgerne skal man bedømme Beregningerne ved dette Jndtog, Han er ikke kommet i et Land, hvor hvert af hans Skridt udbreder Skræk, og hvor Jndvaanere og Armeer kappes om at kaste sig i Støvet for ham; Rusland er ikke vant til at lade sig beherske, det vil til sidste Mand forsvare sine Love, sin Gudsdyrkelse, sin Eiendom, sin Frihed. Alma tige høieste Væsen, give dit Folk Mod og Kraft i den retfærdige Sag, for hvilken det striver, at det, i eget forsvar triumferende over Fienden, ogsaa maa tilkjæmpe andre Fyrster og Folk Uafhængighed og Frihed!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter den skeete Regjeringsforandring er en stor Mængde Smaaskrifter, som man kunde vente, udkommet i Paris, hvoraf Alt. Merk, giver i Korthed, en almindelig Oversigt. De ere dog ikke saameget over Napoleon som mere over Senatet og den nye Konstitution m. v., da Politiet vaager over, at man ikke overskride visse Anstændigheds Grændser. Et af de udkomne Skriften vil have den i 1400 Aar bestaaende Konstitution vedligeholdt, uden at betænke, at det Gamle, som er afskaffet, ikke meere kan vende tilbage af den simple Grund, fordi det Nye har været der. Et andet udlader sig saaledes Den engelske Forfatning, hvoraf man har taget Grundprinciperne for vor nye Konstitution, er for lang Tid siden udartet og kommet af Brug, og dens Plads erstattes af Monarkens Privatkabinet, der leder Anliggenderne efter Godtbefindende. Mellem de royalistiske Stemmer lade ogsaa republikanske sig høre. Senatorer, Gregoire i sin Kritik paastaaer, at Konstitutionen ikke tilstrækkelig sikrer Friheden, dadler Senatets Arvelighed og mener, man ikke burde have valgt Ludvig den 18de, men en anden Bourbon. En anden bringer Folke souverainitet paa Bane. En har gjort Plan til en ny Statskonstitution, som han allerede 1809 skal have havt færdig og tilsendt Jefferson en Afskrift af. Et af Skrifterne mod Napoleon fortæller en Fabel: at Elefanten blev stødt fra Thronen af Krokodillen, men tog sin Tilflugt til Leoparden, som i Forening med Løven og Ørnene angreb og ødelagde Krokodillen, og Elefanten kom igjen til Regjeringen. En anden poetisk Forfatter har den upoetiske Jdee at lade Napoleon fra en Pyramide styrte sig i et Blodhav, hvori han bader sig, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Ligeledes cirkulerer i Frankerig en saakaldet Proclamation fra Napoleon til Folket, som er en Satire paa Senatet, da det gaaer ud paa at vise dettes Medlemmer som skyldig i alle de Magtsmisbrug, hvorfor Napoleon beskyldes. Saaledes gives Fr. de Neuschatenu Skyld for Opfindelsen af Droitsreunis, Collin og Duchatel af Douanevæsenet, o. s. v. Andre bebreides deres nedrige Smiger, og bemærkes, at Senatet og Statsraadet, ved aldrig at have gjort Keiseren Modforestillinger, var Skyld i, at han, da det lovgivende Korps i Vinter begyndte derpaa, maatte ansee det for en Oprørerhob. - Men især er der udkommet et heftigt Stykke kaldet: det franske Folks Manisest til Ludvig den 15des Mordere, hvori der forekommer følgende Tirader, hvoraf man kan gjøre sig Forestilling om Stemningen mod Sentet: 3de samme Mennesker, som 1790 søtte daglig at nedsætte Kongemagten og stemmede for dens Afskaffelse, som ikke rødmede ved at bringe den ulykkelige Ludvig og hans elskværdige Kone og Søster under Skasottets Morderøre, som opfandt Druknerierne i Nentes, Nedskydningerne i Lyon, September Mordscenerne &c., som ved deres Love gjorde Penge til Vare, Ægteskabskilsmisse til Sædeli hed, som kaldte Bonaparte til Konsulater og til Thronen, tiltryglede sig Tiller, Værdigheder og Ordensbaand, og forgudede den Tyran, hvis Triumsvogn, de trak; disse Mennesker, disse foragtelige Senatorer, ville endnu herske!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
En fransk og tydsk Lærd have forenet sig om at udgive en fransk Oversættelse af Schillers Sørgespil. Antallet af franske Officerer skal være saa stort, som kunde være nok for en Armee paa 600,000 Mk., hvorfor Regjeringen skal have tilladt Keiser Alexander at tage et Antal af 10,000 af dem i sin Tjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Den berømte Døvstummelærer, Abbe Sicard, som en Tid var i Ungade under Napoleon, har nylig været til Taffels hos Keiser Alexander; ligesaa Prinds Eugen (den forrige Vicekonge) der behandles med stor Udmærkelse af de allierede Souveræner og det franske Kongehuus, saavelsom hans Moder (Ex Keiserinden) og hans Søster (Ex Dronningen af Holland). Malesherbes har spiist hos Kongen. Det er Hert. af Orleans Moder, Philip Egalites Enke, der skal beboe Kardinal Mauryserkebiskoppelige Pallads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
En Kommission er nedsat til at undersøge Fængslerne, som skal have opdaget uhyre Misbrug, da Mange skal have været fængslede uden lovgyldig Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Tydskland. Den berømte Komponist Vogler er død i Darmstadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
(Af samtlige danske Aviser og Udgiveren. J Rendsborg har man den 24 Mai med megen Høitidelighed feiret den brave Storkommander Prinds Frederik af Hessens Fødsesdag, en Mand, hvis Navn vil være i agte, og kjær Erindring saalænge der er dansk Tænkemaade til for hvad han i Vinter gjorde til at hævde dansk Krigerære og Nationaluafhængighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
En Borger i Kjøbenhavn har udsat 300 Rbdlr. S. V. foden beste Besvarelse af følgende Opgave: "Hvilke ere de meest hensigtsmæssige Midler til i en stor Stad og navnlig i Kjøbenhavn, at forebygge og afværge Tyverier, 100 Rbd. S. V. for den næst beste. Afhandlingerne kunne skrives paa Dansk, Tydsk eller Fransk og indleveres til 1 September hos Grosserer Nielsen i Nyhavn No. 35, som indestaaer for Præmierne Den 25 d. M. om Eftermiddagen Kl. 7 1/2 aflagde Hr. Gely=Latour en Prøve med at gaae ind i en gloende Over paa Exerceerpladsen, hvortil han havde indbudet det Kongelige Danske Videnskabers Selskab i Kjøbenhavn, at hvis Medlemmer følgende indfandt sig: Admiral Winterfeldt, Prof. Kall. Overhofmarskal Hauch, Statsraad Thorkelin Prof. Herholdt prof. Wad, Geheime-Konferentsraad O. Malling, Konferentsraad Schlegel, Prof. Mynster, Prof. Ørsted, Prof. R. og J. Müller, foruden endeel andre Videnskabsmænd. Overhofmarskallen lod sit Thermometer under to af de Tilstædeværendes Opsigt, holdes i Ovnen, Det steeg til 130 Gradet, og var ved nærmere Eftersyn sprunget og det derpaa værende Papiir svedet. En anden af de Tilstædeværende holdt sit Thermometer i Ovnen, og det steeg til 145 Grader, som er langt over kogende Vands Varme, Hr. Gelv-Latour gik derpaa ind i Ovn adskillige af de Tilstædeværende sulgte efter ham, men kund ikke udholde at blive der i 1 Minut. Hr. Selv Latour havde taget en Flaske med Viin og noget Mad ind med sig i Ovnen og fortærede sit Maaltid ganske muntert, i det han forsikrede Tilskuerne, at han befinder sig meget vel og kunde blive det en heel Dag. Jmidlertid tørrede han dog ideligen Sveden af sig, og da han, efter en lille Halvtimer, Forløb, kom ud af Ovnen, slog hans Puls 160 af de smaa Slag. Han udførte saaledes sit Experiment til alle Sag, kyndiges Fornøielse. At han besidder et hidtil ubekjendt Middel til at modstaae Jldens og Hedens Virkning, er uden for al Tvivl, og hans Konst fortjener den høieste Grad af Opmærksomhed og Beundring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Efter Almanakken have Vi nu Sommermaaned, men Mange, især Gamle og Svagelige, maae endnu tye til Kakkelovnen. En stærk vedholdende Storm i de sidste Dage har des- uden gjort betydelig Skade paa Frugttræerne, hvis overflødige Blomstre ellers lovede riig Afgrøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Kjøbenhavns Verelkours den 31 Mai. Alton, k. S. 491 7/8. vondon 2 M. 16 1/2 Rbdlr. Amsterdam 2 M. 4553. Specier 520. Disse solgtes til 31 1/2 Rbmk., for Kommitteesedler blev givet 63 1/2 pr. 100.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Paa Søndag prædiker Hr. Adjunct Wiberg til Høimesse i St. Knuds Kirke. Spørgsma a l. Kan Publikum vente nogen fuldstændig Beskrivelse over den skrækkelige Steen Bataille som forefaldt i Skibhusene anden Pintsedag; hvoraf Nederlaget især ramte en heel Gaard Glasruder; dog skal ogsaa et Barn være ilde forslaaet i Hovedet. Heltene i slig en Kamp burde ikke blive skjulte: Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Ved offentlig Auction, som holdes paa Assens Skibbroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
førstkommende Torsdag den 9 d. M., Formiddag Kl. 9 slet, bortsælges følgende Vare: Et Partie Bjelker fra 10 til 18 Alen, et dito bedste Fyrfjælle, et dito ordinaire, et dito gullandsk Kalk, et dito beste Rom, et dito grøn Sæbe i 1/2 Tønder, et dito Cikorie, et dito grøn Vitriol, et dito Salt; hvilket herved bekjendtgjøres. - Assens den 1 Juni 1814, Paa Odense Raadstue bortsælges ved Auction Onsdagen der 3 Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, nogle Tønder Hvede og omtrent 400 Tdr. Byg af det hos Magistraten oplagte Konsumtionskorn. Odense den 1 Juni 1814. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Paa Christiansdahl kan bekommes 14 a 16 Stykker overfødte Sviin, enten samlede eller stykviis, naar de Lysthavende derom henvender sig forinden 8 Juni til undertegnede Forpagter. - Christiansdahl d. 30 Mai 1814. O. Rye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Overste Etage i No. 28 paa Overgade er til førstkommende Flyttetid til Leie. - Odense d. 2 Juni 1814. Fich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Undertegnede, liggende med sit førende Skib i Nyehavn, agter og kort Tid at afreise og medtage Stykgods til Odense. - Kjøbenhavn den 28 Mai 1814. Ole Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
For en skikkelig Kobbersmedsvend, som kan forestaae et Værksted, er en Kondition strax at bekomme hos Kobbersmed Jørgen Wessaloffsky i Fridericia, paa billige Vilkaar, jo før jo hellere ønskes Svendens Ankomst. Fridericia d. 27 Mai 1814. Jørgen Wessaloffskp. En vel tilreden bruun engliseret Ridehest og en dito blisset Ridehoppe anvises tilkjøbs uden for Vesterport No. 338.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Den 18 Mai har jeg optaget en sortbroget Soegriissom dens rette Eier, naar han afhenter den inden 8 Dage og betaler Omkostningerne, kan afhente hos Den 3 Juni 1814. Rasmus Poulsen i Hunderupgyden, De i denne Avis No. 69 falbudte 10,000 Rd. er nu bortlaant 215 Rbdlr. 4 Mk. 3 1/2 s. S. V., Umyndiges Midler under Salling Herreds geistlige Overformynderie, kunne erholdes til Laans i 11 Juni Termin førstkommende, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Herredsprovst. - Vesterskjerninge pr. Svendborg, den 25 Mai 1814. Bredsdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Efter Forlangende af Hr. Transportforvalter Herdahl, i Assens bliver næstkommende Mandag den 6 Juni, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdt Auction i Bubelholmstedet paa Tommerup Mark over et ham sammesteds tilhørende Tørvemaal, efter Konditioner, som faaes paa Auctionsstedet. Odense den 1 Juni 1814. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Af de herfra for nyelig undvigte og under 18 April samt 14 Mai efterlyste Tyvs=Arrestantere er Jens Mellerup og Christopher Paul Metz igjen bleven paagreben og indbragt til deres Arrester her i Odense, ligesom Sammel Heimann ogsaa er bleven paagreben og med flere indbragt, til Assens Arrest; hvilket herved af mig bekjendtgjøres. Odense den 1 Juni 1814. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Gammel Rom er at bekomme i potter og ankerviis, som ogsaa Punsch-Extrakt, Citroner, søde og bittre Mandler, Katharineblommer, Riisengryn, Kandissukker, Kaffe, fiint Stempelblaat m.m. paa Hospitals-Apotheket i Odense hos Fr. Kruger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-06-03
Nylig hjemkomne Varer, saasom: god Kaffe, lys Kandis, Pudersukker, Raffinade, Kongothee, Korender, Chocolade, fiin Jndigo, hollandsk og Skraaetobak, Sirup, Salt, med flere Sorter Varer, er at bekomme til billigste Priser paa Vestergade No. 252 hos Carsten Hausen.