Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-20
Blandede Efterretninger. Stifteren af de Blindes Jnstitut i Wien, Directeur Klein, har udgivet et Skrift under Titel, Nachrichten von dem nenesten Zustande der Volksmenge, des Armenstandes a. in Wien, som indeholder vigtige statistiske Efterretninger om adskillige interessante Gjenstande, i denne Hovedstad og deres Jndflydelse og Virkninger. Vi uddrage deraf følgende Resultater: J et Tidsrum af 25 Aar, fra Aaret 1783 til 1807, ere i Wien fødte 140,149 Drenge, 134, 160 Piger, Dødfødte 10,734, tilsammen 285,043, ægteviede 60,941 Par, døde 189,844 af Mandkjønnet og 165,986 af Qvindekjønnet, tilsammen 355,830. Ogsaa i Wien fødtes ligesom overalt flere Drenge end Piger og Forholdet er som 100 til 104 1/2. Ved Døde var Forskjellen mellem begge Kjøn større, nemlig som 100 til 1143, da iblandt 365,830 Døde 189,844 vare af Mandkjønnet og 165,986 af Qvindekjønnet, hvilken usædvanlige større Deel ikke allene Mandkjønnets Forretninger, der ere forbundne med større Anstrængelser og Farer, men ogsaa dets friere og mere udsvævende Levemaade i Hovedstaden synes at befordre. Blandt 53 Fødseler vare 2 døde Børn; en sørgelig Følge af Sædernes Forfald. Forholdet imellem Fødte og Døde er som 100 til 125, følgelig døer nu aarlig 1/2 Deel mere end der fødes. Af Sammenligningen mellem de i disse 25 Aar indgangne Ægteskaber sees, at der naar man fradrager 5 Deel som uægte (i den offentlige Fødselstiftelse allene fødtes i Gjennemsnit 1700 Børn hvert Aar, af hvilke de fleste ere uægte i 100 Ægteskaber avles 409 Børn. Naar man antager Jndbyggernes Tal i Wien for 250, saa døe aarligen 1 af 18 Levende, blandt 22 Levende er 1 Født og aarligen er et nyt Ægtepar blandt 102 Levende. - J Aaret 1801 gjordes en ny Jndretning ved Fattigvæsenet i Wien. Jalt blev der opgiver 37,652 Personer som Fattige. Deraf vare af Mænd 6,086, Koner 12,643, voxne ugifte Personer 10,123, Børn imellem 6 og 12 Aar 4,829, Børn under 6 Aar 3,8771. Dette store Tal voxne ugifte Personer viser tilfulde, at Ægteskab i de lavere Folkeclasser ikke kan ansees som nogen Hovedanledning til Fattigdom, og at det ikke er nødvendigt, at indskrænke Ægteskaberne i de lavere Stænder mere end Nøden og tildeels Usædeligheden. allerede gjøre det. Ved en foretagen Revision blev over det halve Antal af dem, der meldte sig, ikke erkjendte for nogen Gjenstand for Fattigforsørgelses Anstalterne, fordi de enten selv eller hos deres nærmeste Paarørende kunde finde tilstrækkeligt Underhold, eller som Fremmede ikke kunde gjøre nogen Fordring paa Forpleining i Wien, 9,246 anvistes Arbeide; en Deel deraf kom i det ny oprettede Tvangshuus, andre skulde fortjene deres Brød i frivillige Arbeidsanstalter, men de øvrige ved Forretninger hos Privatfolk eller hjemme. Af de sidste fik 3,881 Understøttelse i Penge. Med ulægelige Meen beladte eller til andres Pleie trængende Mennesker, fik 1000 Plads i Forsørgelseshusene. Regner man hertil de 350 Baisenhuusbørn og 1,800 Hittebørn, der allerede findes i Forsørgelseshusene, saa bestaae alle Fattige i Wien af 17,286. Af 14 til 15 Jndvaanere i denne Stad er altsaa een Trængende. - Fødselstiftelsen og Hittebørnenes Huus aabnes paa enhver Tid om Dagen og Natten. De, som rye hertil, have Tilladelse at komme her med Masker paa og overhoved saa ukjendelig som mueligt, strax efter Førsten at tage bort igjen eller forblive der de kunne tage det fødte Barn med sig, give det i Kost hvor de ville eller lade det bringe i Hitte børnenes Huus. Qvindfolk, der ere ganske hielpeløse eller blottede for alle Midler, og bevise deres Fattigdom med et Vidnesbyrd fra deres Præst eller Fattigforstander, optages i Fødselstiftelsen, uden Betaling; de øvrige betale den bestemte billige Priis 1 fl. 30 Kr., 40 Kr. eller 10 Kr. dagligen. J Aaret 1806 bleve 1888 Fruentimmer forløste i denne Stiftelse. Hittebørnene, Huus er en med Fødselstiftelsen nøie forenet Anstalt, fordi ikke allene de fleste Børn forflyttes forFødselstiftelsen til Hittebørnenes Huus, men ford de Qvindfolk, som ere blevne forløste uden Betaling, ere forbundne at lade sig bruge som Ammer haHittebørnene, da derimod deres egne Børn ligelede optages og opdrages i Hittebørnenes Huus uden Betaling. For de øvrige i Wien eller paa Landet i Østerrige fødte uægte Børn, betales ligesom Moderen har Ævne dertil, 40 eller 20 Gylden engang for alle For de Børn, der indbringes fra andre Provindser uden for Neder-Østerrige, er fastsat en hvien Betaling af 100 Gylden, hvorfor Barnet faae sin hele Forpleining i Hittebørnenes Huus. J dette Øieblik optages deri aarligen over 2000 Børn, men de fleste gives derfra i Kost hos Pleieforældre, i hvilken Henseende en ordentlig Contract sluttes J Waisenhuset pleies 1500 Børn. De paa offentlig Bekostning eller ved Legater under holdte Børn bestaae deels af dem, der boe i Huse selv, deels af dem, der ere satte i Kost uden for Huset. Til de første regnes endnu de Børn, der af deres Forældre, Paarørende eller Andre paa egen Bekostning, sættes i Vaisenhuset for der at opdre ges. Betalingen er 40 Gylden aarligen, hvorfde faae Kost, Klæder og Undervisning, men holde ganske paa samme Fod som de øvrige. Kosten er til strækkelig, simpel og godt tillavet; Klæder, Vask uer indrettet efter Aarstiden og til Skiftning. Valsenbørnene foretage de til deres Kræfter passende Anbeider, Øvelser og Lege saa meget som mueligt fri Luft, for at styrke og hærde deres Legemt, Følgen heraf er et sundt, friske og muntert Udserne, hvorved denne Stiftelses Elever saa fordeelagtigen udmærke sig fremfor mange andre Valsenhuusbørn. Børnene undervises i Læsning, Skrivning, Regning, Religion, Sædelære og andre Skolegjenstande af ordentlige Lærere. De Ferme undervises ogsaa i Haandtegning, og udmærkTalenter tillades at besøge den latinske Skole eller Academiet for dannende Konster. Pigerne under vises ogsaa i at spinde, sye, strikke og andre qvindelige og huuslige Sysler. Naar Drengene have naaet den tilbørlige Alder sættes de uden for Huset i Lære hos en Mester. Stiftelsen betaler Laugsafgivterne, Lærepengene og en vis Sum til Klæder. J Aaret 1807 pleiedes i Huset 434 Børn og udenfor Huset 1145, tilsammen 1679. hvoriblandt 118, som vare satte i Kost der. – J de Døvstummes Jnstitut, stiftet 1779 af Keiser Joseph II., efter den Pariser Anstalts Mønster, faae 45 Døvstumme Underhold, Pleie og Underviisning i Religion og andre almeennyttige Kundskaber paa Statens Bekostning, og bringes saa vidt, at de kunne hielpe sig frem blandt andre Mennesker. Jnstitutet tager ogsaa Døvstumme i Kost mod Betaling. Eleverne modtages imellem det 77de og 14de Aar, de maa ikke være fantede og, Døvstumheden fraregnet, ikke have noget legemligt Meen. Undervisningstiden er fastsat til 6 8 Aar, medens hvilken Tid hver Eleve maa lære et ordentligt Haandværk, en Konst eller anden Forretning, hvorved han kan forskaffe sig sit Underhold. Den forberedende Underviisning i de første 38 Aar bestaaer i Tegn, Skrift og Tonesprog, i Regning, Tegning, Forstandsøvelser og Religion. Drengene sættes da i Lære hos en Mester i en Haandtering, hvortil de have Anlæg og Ævner. De døvstumme Piger lære Syning, Strikken, Spinden, Kogning &c., og ernære sig, efter at de have forladt Jnstitutet, enten af disse Arbeider, eller tjene som Piger. Foruden den værdige Directeur Joseph May ere endnu en Religionslærer og 2 andre Lærere ansatte ved Jnstitutet.