Københavns Adresseavis, 1767-05-08
Det Kongelige Taffel i den prægtige Riddersahl, var paa det høykongeligste i Anledning af den høye Fest serveret. Hans Majestet Kongen blev ved Taffelet opvartet af Hr. Oberkammerherren v. Reventlan, Hendes Majestet Dronning Caroline Mathilde af Hr. Gen. Admidal Greve af Danneschjold; Hendes Majest. Dr. Sophia Magdalena af Hr. Geh. R. Bernstorf, Hans Kongel Høyhed Prinz Friderich af Geh. R. Grev Reventlau. Hendes Kongel. Høyhed Prinzesse Lovise af Hr. Ober=Jægermester Gram, og Hendes Kongel. Høyhed Prinzesse Charlotta Amalig af Hr. General Grev Schmettau Forskiereren ved det Kongel Taffel var Hr. Kammerherre Bæhr, og Hr. Kammerherre Beulwitz; bar Maden omkring. Foruden dette Kongelige Taffel vare endda samme Dag, et Fyrsteligt Taffel; et Taffel for de fremmede Ministere; et Taffel for de serverende Kammerherrer; fire Marschals Taffeler; et Taffel for de opvartende Kammerjunkere; Rosen=Taffelet; tvende Taffeler for Officierer, og et Taffel for biskopperne. Desserten paa det Kongelige Taffel forestillede en paa Trappetrin ophøyet perspectivisk Tempel en das geliet. J det inderste af Templen stod et Offer Alter, hvorpaa saaes en flammende Lue. Paa begge Sider af Alteret saae man Undersaatternes Kierlighed, under Gestalt af begge Kongerigerne og Provintzerne, som holdte Skaale, med Hierter udi, at haste dertil, for at ofre samme. Over den mellemste Portal læstes Hs. Majestets Symbolum: Gloria ex amore Patrie. Paa Postammenterne af de perspectiviske Pillarer vare anbragte Medaillons med Sindbilleder, som alluderede paa det forrige. Foran saaes opstillede de Kongelige Regalier=Kronen, Scepteret, Rigs=Æblet og Sværdet, paa Puder, som laae paa Piedestaler og i deres Orden. Jligemaade vare to Skjolde anbragte, som holdtes af Genier, med denne Jndskrivt paa det første: De Danske fryder sig, hver trofast Nordmand prange. Ved dette Salved Par i deres Jubel=Sange! og paa det andet: Guds Kierlighed elsk dette Salved Par Vor Kierlighed da sterkest Grundvold har, Musiken, som ved det Kongelige Taffel blev opført paa denne høytidelige Salvings=Fest, var componeret af dem Kongel. Kapelmester Hr. J. A. Scheibe, og Poesten til samme af Hr. J. Ewald. De derudi syngende Personer, forestilledes under Navne af Retfærdigheden, Magten, Viisdommen, Fredens Engel og Undersaatterne, hvilke sidste begyndte og sluttede med følgende Chor Undersaatterne. Fred med den Salvede, Hans Krone skinnede Af Viisdom, Dyd og Magt. Vi saae vor Christian, Og hørte Folkets Bønner. Vor Slægt døe førend Han Og yngste Sønne=Sønner Skal vidne om Hans Pragt. Art. Retfærdighed. Christians skarpe Øye, Tindrer i det Høye. Nedrig Ondskab skielv. Naar hans Dommes Torden. Buldrer over Jorden, Flygte Frekhed selv.Men milde Straaler skiøb fra Heltens Øye, Til dem som krøb i Støvet under Thronen. Han bøyer sig og rekker dem sit Scepter, Og smiller ved at kaldes Armod Trøst. Saaledes ligner Christian den Høye, Som paa Sin Throne ey de Mindste glemmer, Og med en Faders milde Røst Opløfter Ydmyge af Støvet. Magten. Afinægtig Stolthed falde under Thronen, Og naar Han sidder for at dømme Folket, Da staaer jeg ved hans høyre Side. Aria. Magten. Flyer Laster, flyer for Christians Domme, Den Onde flygte vur han kan Men Landet fyldes op med Fromme, Som bygge under Christian Thi Magt blev givet Ham paa Jorden, Magt til Retfærdighed og Doni, Hans Slutning staaer saa fast som Norden, Hans Bud skal intet støde oml. Viisbour. Hist seer jeg een ærværdig Skare. Af Viisdoms Venner og af sølvgraae Fædre, Som zittrende opløfte Røse og Hænder. Vi saae den Salvede: - Og Han var viis som een af Herrens Engle Hvor saligt er det Land, hvis Konge kiender, Gud, Landets Nytte og sig selv Saaledes talede den Viise, Og Glædes=Taave trilke af hans blege Kinder. Aria. Fredens Engel. Christian, salved Held i Norden, Du, som elsker varig Fred! Hos dig vil jeg boe paa Jorden. At du bekrandst med unge Palme Maae spare Undersaatters Blod. Kroner, som Tyranner bære, Svømme bort i Blod og Sveed; Men din Krands skal evig være Heltes Laurbær Kroner falme, Og til dem er Du for god. Lev længe Christian, lev længe med Mathilde! Velsignelser fra Himmelen og Jorden, Fra Havet og fra alt det Skabte, Og fra det Skabtes milde Skaber. Skal strømme paa de høye Salvede, De være Menneskets Fornøyelse! Troe Undersaatters Lyst og Glæde, En Skat, som Norden sildig taber. Og sildig skal først Nordens Sønner græde: Thi medens Christian lever med Mathilde Skal alting være lutter Glæde, Og hver skal boe i sit Paulun med Fred. Den store Slotsgaard eller saa kaldede Ridebane var decoreret som en antiqve Fest med Krandse og BlomsterFestoner i alle Arcader eller Buer, omviklede med Guldbaand og opheftede ved deres Guldknapper. De fiirkantede Pillere, som findes imellem hver Arcade, vare omvundne med grønt paa adskillige Facons. Runddelens Arcader vare udzirede med Granne=Festons og med Blomster, hvilke tiente ligesom en Fond for en Bygning, der opreyste sig paa en høy Sole saasom af orientalsk guul Marmor, forestillende et Viinspring, og caracteriserede Gratiernes Fontaine, hvilke præsenteredes i Midten, holdende en stor Kamme saasom af Bronze eller Metal, der forestillede Hoved=Springget, som til begge Sider, communicerede Viin til tvende mindre Fontainer, hvoraf virkelig udsprang rød og hvid Viin igiennem tvende Løve=Hoveder saasom af Bronze. Ovenpaa bemeldte sinaa Fontainer vare tvende antiqve Vaser anbragte paa en Forhøyning af nogle Trappe=Trin. Den hele Bygning var eller uderet med gisk nige Attribner til Vinen. Pilasterne eller Peterar anikring bemeldte Bygning vare saasom af hvid Kariner og Huld riflede, og dens Grund saasom af en rød or entalsk Margar var decorered med architectoniske antiner Baand, holte ligesom ombaand, bemeldte Bygning. Oven over disse Baaad vare paa begge Sider af Gratierne tvende Medaillous med tvende Barchi Stave i enhver, og under den tvende ViinFestoner saasom af Bronze. Hoved Gesinset var saasom af hvid Marmor og Friesen orneret med Viinranter paa en Guld=Grund. Oven over bemeldte Hoved=Gesins var en Sole, saasom af rød Marmor, hvorpaa var i Midten ligefor en Dør paa Opsatzen udhængt et rødt Klæde med Guld Ornammenter, Fryndser og Qvaster. Den Cocagna, fom efter gammel Skik var tillavet til denne Fest, blev høytidelig frembragt paa Pladsen, lige for Viinspringer, efterat det Høykongelige Herskab var opstaaet fra Taffeles. Fire og tyve Karle nemlig 12 Matroser og 12 Soldater) vare, som Festens Betientere til den Ende iklædte paa antiqve Maade med Krandse paa Hovederne ombundne med røde Baand, hvide Klæder og brede Belter om Livet, hvorpaa vare Guld=Ornammenter, om Armene, Halsen, og tvende Steder paa Beenklæderne samt Skone vare ligeledes røde Baand ombundne. Disse Fest=Betienteres Optog skede fra Ride=Huset. To af dem kom gaaende en Distance forud ligesom Anførere, nogle af de andre trak en rød Vogn med forgyldte Hiul. Oven paa denne Vogn stod den heelstegte Stud eller Stald=Oxe, som skulde gives til Priis, og vog 90 Lispund. Tungen af den vog allene 9 Pd. Dens Horne og Kløver vare forgyldte, og den var udziret med paasatte 4 Beder, 10 Lam, 24 Grise, 25 Par Høns, 16 Gies og 20 Par Ænder, altsammen stegt. Paa hver Side af Vognen gik de øvrige Fest Betientere og bare Kurve fulde af Brød. Saasnart de havde bragt denne Fest=Steg til sit Sted midt paa Pladsen, komme strax Liebhaberne og giestede den; og strax derpaa blev oven fra Viinspringet af Kammer=Foureer, Reytzer til Priis udkastet iblant Almuen en anselig Sum Penge, og tilsidst de tvende røde Fløyels Poser, hvorudi bemeldte Penge havde været. Hans Majestet Kongen behagede og allernaadigst at ansee dette, som ligeledes endtes uden Uorden; og Tilskuernes Mængde paa begge Siders Altaner var meget talrig. Almuens Besøg ved Viinspringene varede indtil langt ud paa Natten.