JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-10-20
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. J sin Beretning om Oberst Montagnaes og hans Helteskares Kamp og Tilintetgjørelse siger Gen. Lamoriciere: "Den 22de var Oberst Montagnac rykke ud fra sit Bivouar Qved-Baouli, forlokket til denne Marsch ved forræderiske Jndbydelser og Raab om Understøttelse. Ved Dagens Anbrud opslog han sin Leir ved Bækken Sidi-Brahim, og fortsatte derfra sin Marsch i Spidsen, for 185 Orleansjægere og en Escadron af 60 Ryttere; Leiren efterlod han en Reserve. Tre Fjerdingvei fra Leiren blev han var en temmelig stor Hob Arabere, der sværmede omkring paa et Plateau; disse lod han strax angribe af en Deel af Escadronen, men denne blev snart overvældet af et pludseligt fra et Baghold fremstyrtende overlegent Antal af arabiske Ryttere. Øieblikkeligen ilede Prontognar med Resten af Escadronen de Betrængte til Hjælp, men han maatte friste den samme Skjebne. Levningerne af Escadronen flygtede til Jnfanteriet; dødelig saaret gav Montagnac endnu den befaling at danne en Qvarre- og sendte Bud til Leiren for at hente Reserven. Qvarreen blev i en Time angreben af 3000 Ryttere, som Abd eel Kader selv anførte; da Franskmændene havde opskudt deres Patroner, indesluttede Araberne dem i en stedse snevrere og snevrere Kreds, og - som en fra Blodbadet undkommen Karabinier udtrykker sig - støde Qvarreen sammen som en gammel Muur. Jmidlertid ilede Commandanter Froment-Coste skyndsomst frem med Reserven; han blev ligesom Montagnac truffen af en af de første fjendtlige Kugler, og snart maatte ogsaa hans Mandskab bukke under for det uhyre overlegne Antal. Kun 80 orleanske Jægere vare tilbage; disse stode under Capt. Giraud ved Bagagen; han lod danne en Qvarre, og det lykkedes ham at bane sig med sine Krigere Vei igjennem Arabernes frygtelige Jld og naae et Marabut (et lille Gravcapel ved en Helligs Grav), hvor de forsvarede sig i 3 Dage og afslog de af Abdel Kader foreslaaede Betingelser om at nedlægge deres Vaaben. Omsider maatte Emiren, trods sine Skarers Overlegenhed, standse med Angrebet. Fredagen den 26de Septbr., Kl. 6 om Morgenen, gjorde denne Helte skare, 73 Md. stærk, et Udfald og gjennembrød med saadant Raseri det af Abdel Kader efterladte Blokeringscorps, at den lille Qvarre ikke blev forfulgt paa den første Miil af deres Tilbagetog. Et nyt Angreb modstod det ved at afbenytte de i flere Stykker sønderskaarne Geværkugler; men omsider slap Munitionen op, Kræfterne sank, og ved en Huulvei, som Araberne forhen havde besat, styrtede de til Jorden ved Siden af deres faldne Capitain. Den i Bivouaket efterladte Besætning reddede 14 Md., - de eneste der overlevede Blodbadet.
Viborger Samler, 1845-10-20
J Paris fortælles at den faldne Oberst Montagnachar under en i 1839, kort efter Mai-Ementen, afholdt Mønstring, tilbageviist og afslaaet Æreslegionens Kors som Kongen selv vilde hæfte paa ham. "Det er Kongen, som giver Dig Korset", sagde Ludvig Philip: "Nu, saa afviser Montagnac Kongen", skal Officieren have svaret. Da Montagnac senere mødte i Krigsministeriet, sagde han: "Jeg kan ikke bære et Hæderstegn, som jeg har tilkæmpet mig i Borgerkrig." Vi erindre ikke - siger "Börsen halle, at have læst denne Anecdote.
Viborger Samler, 1845-10-20
Storbritannien og Jrland. Den ombord paa Eclair" grasserende Feber fortsætter endnu sine Ødelæggelser, efterat Skibet er lagt under Qvarantaine. Den 9de Octbr. døde Skibslægen Bernard, der, da Skibet laae ved Madeira, frivillig tog Tjeneste paa Skibet; han var den fjerde Læge, som dette Skib har mistet siden Feberens Udbrud, den femte Læge, som Skibet efter Ankomsten til Portsmouth fik ombord, var ogsaa angreben af Feberen, men man antager dog at han nu har overstaaet Sygdommen. Denne Læge og hele Skibsmandskabet maa nu underkaste sig en streng Qvarantaine i det ved Havnen opbyggede Hospital, og Skibet skal nu radicalt renses.
Viborger Samler, 1845-10-20
Arbeiderne ved Kystdefensionen, saavel Blokskibe som Havnefortificationer, fortsættes med Jver. Hertugen af Wellington har som Oversynsmand over de 5 ligeoverfor Frankerig liggende Havne (Lord Warden of the cinque ports) besøgt hele Littoralet fra Deal indtil Nye.
Viborger Samler, 1845-10-20
Den nye Lordmajor i London, Johnson, er Brillemager af Profession. Under den sædvanlige Gallafart paa Themsen fra Blackfriars- til Westmirster Broen sad Hs. Herlighed paa Høisædet i Kahytten af den prægtige City barke, foran sig paa Bordet det gyldne Scepter, Symbolet paa hans Magt, og omgiven af hans Raads vise Hoveder, da Barken stødte imod en af Westminster broens Piller, og hele det høivise Collegium samt Scepter, Bord, Stole, Viinflasker og store Fade med kostelige kolde Spiser styrtede i bedste Confusion imellem hinanden. De høivise Herrer ere imidlertid slupne derfra med Skrækken; kun Viisdommens Sæde har erholdt nogle Buller.
Viborger Samler, 1845-10-20
Toldvæsenet i London eller rettere nogle paapassende Toldbetjente have i disse Dage gjort en god Fangst hos tre londonske Juvelerere, der deels havde indsmuglet deels vare i Begreb med at indsmugle italienske og franske Fabricata. Værdien af de confiskerede Pretiosa anslaaes til mere end 4000 Lstl., hvoraf Tolddefrandationen udgjør 1000 Lstl. J en af disse Juvelereres Bøger ansloges Beløbet af de i den senere Tid fra Frankerig indførte Varer, til 214,000 Fres, og de Toldbeviser, han kunde fremvise, løde kun paa 10 Lstl.
Viborger Samler, 1845-10-20
De engelske Jernbaner have i indeværende Aars første Halvdeel afgivet 550,000 Lstl. mere i Nettoindtægt end i det tilsvarende Semester i 1844. Paa Grund af det mageløse Opsving, som Jernbanevæsenet har taget, er ogsaa Betalingen for Jngenieurerne stegen i samme Grad. Saaledes erholder Jngenieuren Sir John Rennier, der har Opsyn over Jordarbeidet m.v. ved en Jernbane, der skal anlægges i den nordlige Deel af England - 1000 Lstl. (9000 Rbd.) om Ugen. Man seer, at det som Englænderne kalder "Philosophie", siger Augsb. Allg. Zeit. betaler sig bedre end den tydske Metaphysik.
Viborger Samler, 1845-10-20
Tydskland. Fra Main skrives under 7de Octbr. Man vil vel ikke længere drage i Tvivl, at de underKongen af Preussens og Fyrsten af Metternichs Ophold ved Rhinen leilighedsviis stedfundne Samtaler have fornemmelig havt til Gjenstand den sidste Tids Begivenheder i Tydskland. Fyrsten af Metternich vil – naar ikke alle Tegn skuffe - endnu engang bringe sit bekjendte System i Anvendelse paa den populaire Bevægelse i Tydskland, om med samme Held, hvormed han hidtil har ledet den tydske Politik, vil Tiden lære. De betænkelige Gestalter, som Sagerne under Festerne ved Rhinen antoge, i de protestantisk tydske Lande, kunde ikke undgaae nogen Statsmand, og i den Anskuelse, at Noget maa skee, stemme begge de store tydske Hoffer overeens. Ere vi godt underrettede, saa ville de nærmeste Forholdsregler, angaae deels en Fornyelse af de tidligere bestaaende Jndskrænkninger, deels ogsaa nye, yderligere Jndskrænkninger, fremkaldte ved den nyere Bevægelses Characteer. Der tales om at fornye og atter at kalde ilive den i Aaret 1839 opløste Frankfurter-Undersøgelsescommission og at indføre flere nye Restrictioner med Hensyn til Pressen. Rheinischer Beobachter, stadfæster Efterretningen om en Conference, som efter den preussiske Regjerings Foranstaltning skal afholdes af evangeliske Geistlige. Det er meget rimeligt at Afsendte fra de evangeliske Stater i Tydskland ville om føie Tid træde sammen paa et passende Sted for at raadslaae om fælleds Forholdsregler, der maatte egne sig til at fremme den evangeliske Kirkes Rolighed og Tarv.
Viborger Samler, 1845-10-20
Man vil vide at de katholske Dissenters skulle opfordres til at slutte sig til en af de Confessioner, der ere sanctionerede i de tydske Forbundsstater for at kunne forblive i uforstyrret Besiddelse af deres Rettigheder som Statsborgere.
Viborger Samler, 1845-10-20
Rusland og Polen. J en Skrivelse fra St. Petersborg af 27de Septbr. hedder det: Hvad det sidste Tog til Cancasus angaaer, da have vi vundet meget Terrain, og vi have banet os Vei dybt ind i Fjendens Land; næsten hele Daghestan er besat af vore Krigere men - Sandheden kræver sin Tribut - Toget har kostet os mange udmærkede Officerer og modige Soldater. Mange Officierer, som have udmærket sig under Felttoget, ere forfremmede og have erholdt Ordensdecorationer. – Derimod melder Deutsche Allg. Zeit. i en Correspondentarkel fra St. Petersborg af 20de Septbr., at Jngen nu misunder Fyrst Woronzows Stilling, og det gammelrussiske Parti, der har ophøiet denne Mand til den høie Post, han nu beklæder, tier nedtrykt. Flere Dødsfald have virket til at skaffe det egentlige russiske Parti Overvægten i den senere Tid, og Fyrst Worozows Nederlag, har tilføiet samme et stærkt Slag. Thi denne caucasiske Krig, lykkelig endt af et af Hovederne for det russiske Adelsparti, vilde have forøget dets Anseelse. Navnligen vilde det sandsynligviis have bestræbt sig for at udelukke Medlemmerne af det baltiske Ridderskab fra de høiere Statsembeder og Militairposter, og saaledes betydelig formindske de tydske Provindsers Jndflydelse. Nu er derikke Udsigt til at en saadan Plan vil kunne lykkes. J indeværende Aars ulykkelige Felttog vare endog de lykkelige Officierer i Caucasus størstedeels fra de tydske Provindser, til Ex. General Freitag, og man taler allerede om at en af Generalerne fra disse Provindser turde erholde den øverste Commando, saafremt Fyrst Worouzows nye Angrebsplan ogsaa skulde strande.
Viborger Samler, 1845-10-20
Jndenlandske Efterretninger. Den 11te October 1782 blev Steen Steensen Blicher født i Landsbyen Vium i Lysgaard Herred, Viborg Stift, i Midtpunktet af Nørrejylland og paa Skjellet imellem Heden og Marken." J Randers Avis af 11te October d. A. læses følgende smukke Lykønskningsdigt: Sagtnes vel Gangen paa ældre Been, Ung er end Aanden hos gamle Steen; Plages og Hylstret af Værk og af Gigt, Man mærker det ei i hans Prosa og Digt. Aartier Sex med Tre tilvisse. Leire sig paa hans tyndere Jsse. Staaer derfor Bøssen da nu i Ro Sysler ei meer han i præstlige Bo, Finder man ikke ham mere i Lyngen, Tier fra nu af hans gladere Syngen? Nei, - ikke Vingen er stækket endnu, Til Mere af Moerskab staaer endnu din Hu Som altid, Du bliver Dig selv - national, J Tanke og Yttring en sand Liberal, En Hersker i det Dig egne Gebeet, En anden Tyrtæus" – en Sandheds Prophet! Det vare en Stund, før endnu Du i Qvel Vil qviddre for os et ømt Farvel!" End seent Dig Livets "Gitterværk briste, End seent vi høre Sangen den sidste."
Viborger Samler, 1845-10-20
Viborg. Jaftes havde Madam Lewini sin Beneficeforestilling. Den var ikke meget besøgt, og skjøndt dette vel havde sin nærmeste Grund i den ringe Assistance der stod til hendes Raadighed, da næsten hele Selskabet var afreist, saa turde man maaskee dog have ventet, at Publicum ikkedestomindre vilde have taget Anledning til i Gjerning at vise Madam Lemini den Andest, som hun hidtil kun havde nydt igjennem Klap og Bravo. Det samlede Selskabs sidste Forestilling (i Fredags) var "Herren seer Dine Veie, hvilket Stykke udførtes i alle Henseender tilfredsstillende, og vi ville fornemmelig udhæve Madam Lewini, Hr. Pallesen og, som den tredie i Rangen, Madam Petersen. Hvad de to Førstnævnte angaaer, da ere deres seeniske Qvaliteter (Madam Lewini ved hendes naturlige Smag og elskværdige, ukunstlede Navetet, i Forbindelse med hendes smukke Sang, Hr. Pallesen, ved hans sjeldne kunstforstandige Correcthed og mangesidig uddannede Talent) blevne saa almindeligt anerkjendte her, at det bliver overflødigt at udhæve det videre paa dette Sted. Derimod turde maaskee Madam Petersens Talent ikke være blevet anerkjendt efter Fortjeneste, og det vil muligen gaae hende saaledes flere Steder, hvor hun opholder sig paa kortere Tid og ikke forhen har været bort. Hun har nemlig en temmelig svag, noget klangløs Stemme, der ofte nøder hende til at forcere den noget for at blive tydelig. Men en mindre velklingende Stemme er altid Noget, som et Publicum i længere Tid maa vænne sig til, for igjennem den at kunne eller ville høre og paaskjønne en forstandig Opfattelse af Rollerne og de enkelte Repliker i Forbindelse med Flid og Smag, i hvilke Egenskaber sidstnævnte Skuespillerinde neppe staaer tilbage for nogensomhelst af hendes qvindelige Colleger, som i de senere Aar have gjæstet Viborg.
Viborger Samler, 1845-10-20
- Ogsaa idag er Posten udebleven og manglede ved Avisens Slutning Kl. 5. Saafremt Generalpostdirectionen ikke snarest maatte faae isinde at afhielpe den i d. Bl. Nr. 61 paapegede Ulempe med at lade flere Poster henligge i Randers for at afvente Dampskibsposten, skulde flere heri Byen have projecteret for egen Regning at etablere en ridende Post herfra til Randers hver Søndag, der Mandag Morgen skulde retournere hertil med deres til Randers ankomne Breve osv.
Viborger Samler, 1845-10-20
Skibs-Efterretninger. Ringkjøbing. Natten mellem 14de og 15de De, er formedelst Modstrøm indstrandet 3de Skibe i Nyminde-Gab herfra Byen, nemlig : 1) Smakskibet, Emanuel, ført af Skipper Anders Sørensen Clausen, kommende fra Kjøbenhavn med Stykgods. 2) Skibet "Mette", ført af Skpr. Peder Madsen, kommende fra Tonning, ladet med Salt. 3) Skpr. P. Hansen, Jensen, kommende fra Norge med Trælast, Sidste er senere bleven flot af Grunden. Mandskabet er reddet. (Rkb. Av.)
Viborger Samler, 1845-10-20
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret, i Viborg, den 6te October 1845. Nr. 152. – Ldsoprykt. Holm som Actor, contra Arrestanten, Knud Jensen Pot (Ldsovrpkt. Jespersen), tiltalt for uhjemlet Besiddelse af 2 stiaalne Heste, og ved Nørre Herreds Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. - Dom: "Med Hensyn til Straffen for Arrestanten bør Underretsdommen ved Magt at stande. Derhos bør han udrede i Erstatning til Gaardmand Søren Pedersen i Feldballe 10 Rbd." Nr. 203. - Ldsorpkt. Nyboe som Actor, contra Arrestantinden Maren Nielsdatter (Ldsovrpkt. Quistgaard), tiltalt for Tyveri og ved Aars og Slet Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - Dom: "Herredstingsdommen bor ved Magt at stande."
Viborger Samler, 1845-10-20
Nr. 229. Kjøbmand Levin af Aarhuus (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller) contra Smedemester Birch sammesteds (Modte ikke).¬
Viborger Samler, 1845-10-20
(Citanten, Kjøbmand Levin, paaanker under denne Sag en inden Aarhuus Bytingsret den 5te Juni d. A. afsagt Domi en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, Smedemester, Birch, hvorunder denne har paastaaet hiin tilpligtet at betale ham 60 Rbd. i Leie for et halvt Aar af Jndstævntes Sted, hvilket Citanten i Foraaret 1843 havde leiet af Jndstævnte, paa 2 Aar, for en aarlig Leie af 120 Rbd.,men hvilket Leiemaal de i Løbet af Sommeren f. A. vare komne overeens om at ophæve for det sidste Halvaar). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Kjøbmand Levin, bør til Citanten, Smedemester Birch, betale de under nærværende Sag paastævnte 60 Rbd. med lovlige Renter 4 pCt. deraf fra den 20de October f. A. indtil Betaling skeer, men iøvrigt for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Saa betaler han og denne Sags Omkostninger til Citanten med 8 Rbd. De af Citanten fremlagte og foran benævnte Attester bør denne inden 8te Dage efter denne DomsAfsigelse foranstalte afskrevne paa behørigt stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Dom: "Citanten, Kjøbmand Levin bør for Jndstævnte Smedemester Birchs Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Den kongelige Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at den under Sagen fremlagte Leie contract af 16de Febr. 1843 ikke af Underretsacten kan sees at være skreven paa behørigt stemplet Papiir.
Viborger Samler, 1845-10-20
Reisende med Dagvognen fra Viborg til Ans, den 19de October: Hr. C. von der Heyde, Gartner Klotrup, Hr. Kornerup. (Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1845-10-20
Høivelbaarne Hr. Kammerherre Baron de Bretton, Stiftamtmand i Viborg! Tillad at nogle skjønsomme Landmænd i svage men velmeente Hentydninger udslynger deres Hjærters Følelser, og bringer Dem en oprigtig Tak. Vi have med vor Opmærksomhed længe følt, og med inderlig Glæde erfaret af deres offentlige Færd, at selv den største Besværlighed med idelig og lange Reiser, ingenlunde formaaer at holde Dem tilbage fra at møde paa de Steder, hvor De formodede at Deres Nærværelse for Almeenvellets Fremme at være til Nytte i Deres Embeds=Kreds, og vi har deraf erfaret, at De er Bondens sande og uforfærdede Talsmand, der besidder disse gode Egenskaber: Retfærdighed og Godhed, som i vor Midte øiensynlig har hævet sig saa klarligen, at disse Forhaabninger dermed er bleven os til Deel, at Deres Tragten efter Retfærd ingenlunde kan svækkes af andre Anskuelser. De værner om Bondens lovlige Rettigheder fra Barndommen til Alderdommen med lige Omhu; ja selv fra det unge inrollerede Mandskab være takket, som deres hulde Forsvarer ved Sessionen. Gud lad Dem længe leve og virke i vor Midte, da vil Almeenvellets Fremme forhaabentlig henslumre i den glade Forviisning, at vi ikke alene har den Trost, at være regieret af en god Konge, men tillige af en retfærdig Øvrighed. Dem være takket, uden at forglemme dem af vor egen Midte, som bestræber sig for vor fælleds Velgaaende. Det være og forblive da Bondens og vore Medborgeres Trøst og Hæder, at selv den Snilde ikke formaaer at sønderrive de Baand, hvormed Statens Medborgere broderligen staae til hinanden, og mindre forstyrre den gode Borgers sande Velgaaende. Troskab og Lydighed være og forblive vore urokkelige Bestræbelser. Skrevet i October 1845.
Viborger Samler, 1845-10-20
Af nogle Landmænd i Salling, Viborg Amt.
Viborger Samler, 1845-10-20
AVERTISSEMENTS. Den 11te October sidstleden henslumrede i Døden blidt og roligt min inderlig elskede Mand Johan Henrich de Leth, Justitssecretair, ved Landsoverretten i Viborg, Etatsraad og Ridder af Dannebrog. Han opnaaede en Alder af 784 Aar; han var Embedsmand ved denne Ret i 56 Aar, og ror Agteskabs Tid udgjorde næsten 55 Aar. Han var nedkjær og retsindig, derfor var han meenagtet og hædret i sin Embedsvirksomhed; hans Væsen, rar Velvillie og Kjærlighed, derfor var han almeenyndet og elsket i alle sine Livsforhold. Mange ville savne ham, og Mange ville kjærlig berøre hans Minde. Det er min milde Trost under Adskillelsens Bitterhed. Viborg, den 14de October 1845. Hans dybtsorgende Enke Andrea Leth, født Ring.
Viborger Samler, 1845-10-20
Den 13de October hensov min elskede Mand. Niels Fjelrad, Eier af Steensborg, i en Alder af 85 Aar. Dette ikke uventede, men dog smertelige Tab for mig og rore Børn, bekjendtgjøres herved for Slægt og Venner. Vor Trøst er det, at den Afdøde ved sin retskafne Vandel har erhverret sig et hæderligt Eftermæle og et kjerligt Minde. Steensborg, den 17de October 1845. Maren Fjedrad, sodt Krogsgaard.
Viborger Samler, 1845-10-20
En Overbestyrer=Post for Veiearbeiderne i Viborg Amt er vacant, at tiltrædes til Foraaret 1846. De, som til en saadan Post, hvormed er forbunden en aarlig Gage af 800 Rbd., maatte ansee sig duelige og iøvrigt qvalificerede, vilde behage, forsaavidt de attraaer Posten, at henvende sig med de fornødne Beviisligheder til Stiftamtmanden i Viborg paa Viborg Amtsraads Vegne. Viborg Stiftamt, den 1ste October 1845. L. Bretton. Jmod fornøden Sikkerhedsstillelse ønskes en Landeiendom, større eller mindre, men dog ikke under 100 Td. Land g. M., strax - og om muligt helst med den fornødne Besætning - i Forpagtning. Man behage i frankerede Breve at henvende sig til Cand. juris Neckelmann i Viborg. Hestehuder og Fæhuder. kjøbes af A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1845-10-20
En Gaard i Nærheden af Torvet helst med tilliggende Have, ønskes tilkjøbs. Bogtrykker Wissing anviser. At jeg er flyttet ind i den nye opbygte Gaard, paa Hjørnet af St. Mogensgade og St. Mathiasgade (ved Raadhuset), og anbefaler mit velassorterede Uhr-Lager til Publicums velvillige Opmærksomhed, meddeles herved. D. A. Topp. At jeg i Dag er hjemkommet fra Hovedstaden og har medbragt nye Modeller paa Hatte og Kapper samt nogle fine Blomster, tillader jeg mig at underrette mine ærede Kunder J. M. Thim.
Viborger Samler, 1845-10-20
Nye Modeller paa Vinterhatte, samt Kapper, franske Blomster m. m. til Modehandel henhørende er arriveret M. Fischer, Modehandlerinde.
Viborger Samler, 1845-10-20
Gamle Hatte modtages til Modernisering, ligeledes alle Slags Silke=Baand til Vaskning.
Viborger Samler, 1845-10-20
Fra Pressen i Viborg er udkommen: Skitzeret Udkast til Oprettelse af og Convention for en Creditkasse for Jordeiere i Jylland, med nogle kortfattede bemærkninger, af Carl Neckelmann, Cand. juris. Priis 2 Mk. og faaes hos P. C. Kabell. 2 1/2 Tdr. Land grom. Maal, beliggende ved Klovthøi, kan faaes tilleie. Man henvender sig derom til G. Boye. ledes at Godt Geradet Byg H. Boye.
Viborger Samler, 1845-10-20
Ferske Fæhnder. kjøbes til mit Fabriksbrug og betales med 11 a 12 Mk. 224, efter Hudernes Godhed. J. C. Philipsen i Viborg.
Viborger Samler, 1845-10-20
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. 8, hos Hr. S. Buchwaldt i Viborg. - L. A. Damgaard i Skive. P. C. Dige. P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. W. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. J. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1845-10-20
Kornauction. Tirsdagen den 4de November 1845, Kl. 11 Formiddag, lader Viborg Cathedralskole ved offentlig Auction paa Viborg Raadhuus bortsælge sit Landgildekorn for 1845 og sit Vederlag for Kongetienden af Afgrøden 1845 af Smollerup, Dauberg, Vesterorum, Østerorum, Lunde, Feldingberg, Vrid sted, Kobberup, Flye, Dommerbye, Jeberg, Lybye og Grønning Sogne, ialt circa 384 Tdr. Rug, 284 Tdr. Byg og 25 Tdr. Havre. Conditionerne erfares ved Auctionen. Viborg Cathedralskoles Forstanderskab, den 8de October 1845. E. Selmer. Rod. F. C. Olsen.
Viborger Samler, 1845-10-20
Jfølge Reqvisition af Landsoverretsprocurator Jespersen i Viborg paa den almindelige Enkekasses Vegne, som Udlægshaver, bliver Jens Mortensens tilhørende og paaboende Gaard i Vestervandet, Sjørslev Sogn, Lysgaard Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng gl. Matr. 1 Td. 2 Fdkr. Alb. med alt sammes Tilliggende samt Bygninger, Avl og Afgrøde, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 24de November, Mandagen den 8de December, og Tirsdagen den 23de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die paa den sælgende Gaard. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placat, 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaberes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 13de October 1845. H. H. Holm. Paa Viborg Stiftstidendes Leuilleton", hvoraf Nr. 13 er udkommen, modtages Subscription paa de kgl. Postcontoirer og i Viborg hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1845-10-23
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 167. Vivor 4 Skiftelsende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Dannemann. MagaaenTorsdagen den 23de October 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.