Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-06-21
Denne berømte Baierske Philolog, som har saalænge opholdet sig i Grækenland, og i den meest kritiske Periode, har ifior udgivet en Bog om dette Land i 2 Bind i 80, i det Franske Sprog hos Brockhaus i Leipzig (De Letat actuel de laGrece et des moyens d'arriver aaa restauration en deux Volumes, T. L. XXIV. og 464, og T. 11. VIII. og 325 Pag., 8vo.) Denne Bog har erholdet meget og fortient Biefald. Det første Bind handler og Begivenhederne i Grækenland fra Greve Jean Capodistrias Ankomst, og til Hs. Majestæts Konge Ottos Landgang; og skildrer derpaa Landets Tilstand, og indeholder Forslag til at befæste Kongens Herredømme. Det andet Bind meddeler Anviisning til at retablere Grækenlands Flor. - Han tilstaaer, at dette er forbundet med store Vanskeligheder, fordi det Græske Folk, som vel besidder Anlæg til alt det som er stort og ædelt, er fordærvet ved en langvarig Undertrykkelse og Elendighed; fordi Parterne ere uforsonligt forbittrede paa hinanden, og dette Partiehad er trængt ind i Hiertet af Familierne; fordi de Mænd, som besidde den største Jndflydelse, ere beherskede af Egosm- og Forfængelighed, og anvende List og Vold for at drive deres Planer igiennem, og fordi det er vanskeligt at tilveiebringe de fornødne Resourcefor at afhielpe den nye Stats Fornødenhed; hertil kommer at duelige og indsigtsfulde Personer mangle for at besætte Embederne med. Jmidlertid er det af megen Vigtighed, at Grækenland bliver godt organiseret, ikke allene for det Græske Folks egen Skyld; men fordi det vil komme til at tiene til et Støttepunkt for den Europæiske Politik, ved den Catastrophe, som forestaaer Drienten, og ikke er mere til at forebygge, (der er ingen Tvivl paa, at Europas forskiellige politiske Systemer ville bestræbe sig for at drage det ind i sine Jnteresser. Forfatteren skildrer ud forligt den ulykkelige Greve af Capodistrias Regiering og Feiltrin. Nationen modtog ham som sin Frelser; men han blev siden meget forhadt forsin despotiske Fremgangsmaade. Da han opholdt sig en Tid i London inden han begav sig til Grækenland, og en Ven af ham der, JacobacRiso giorde ham Forestillinger mod disse despotiske Forholsregler, af hvilke han erklærede at ville betiene sig, saa svarede han, Man maae ikke paatage sig en saadan Forretning, naar man ikke forstaaer at udføre den. Har jeg først engang besteget Skibet, saa bliver jeg derpaa, og vær forsikkeet paa, at jeg hellere lader det sønderslaaes paa Klipperne, end jeg slipper Roret, om endog Mandskab og Ladning skulde gaae til Grunde. Thiersch skildrer nu hans Administration i de meest dadlende Udtryk, som det er bekiendt blev han tilsidst myrdet. Hans Broder Augustin, som fulgte ham i Regieringen, skal ikke have fulgt et bedre System. Mainotterne og Hydrioterne traadte især op med Kraft mod disse to Brødres Regiering. Saasnart Efterretningen blev bragt til Grækenland, at Prins Otto af Baiern var udvalgt til Konge, saa opvakte det en almindelig Glæde; Forfatteren, som dengang var i Landet, udviste den største Virksomhed for at udsone Partierne med hinanden, og tilveiebringe indvortes Roe i Landet. J Henseende til de Marimer, som han ønsker at den Kongelige Regiering vil følge, saa erklærer han, at det vil blive nødvendigt at Konge Ottos Efterfølgere bekiende sig til den Græske Kirke; han tilraader ogsaa hvad der nu er skeet, at denne Kirke vel bliver uafhængig af Patriarken i Konstantinopel; men at den ikke maae skille sig fra de Orientalske Kristnes Samfund. Hans Hovedidre bestaaer deri, at Grækenland ikke maae omskabes til et Europæisk Land; men at man ved at give det Kultur, skal tage Hensyn paa Folkets nationale Aand, og lade det beholde sin Originalitet, (det vil vel sige, at man skal klække Folket op med Læsningen af deres gamle Klassiker; hvilket er en stor og ypperlig Jdee. Det øvrige Europa, som har lært af Klassikerne, kan maaskee nu give noget Slip paa dem, da det har erhvervet sig en egen Original-Kultur, men paa Jtaliens og Grækenlands Jordbund høre Klassikerne hiemme, og der maae de forblive Kulturens vigtigste Støtte.)