JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Efter Begjæring af Skifte=Retten og Arvingerne i afgangne Provstinde Clolds Stervboe her i Staden, bliver den Stervboen tilhørende Kongsted Sogns Konge=Korn= og Qvæg=Tiende, beliggende i Coldinghuus Amt, ikke længere fra Fridericia, end at Tienden dertil Byen i mange Aar en Natura, har været oppehaaret, ved offentlig Auction opbuden til Bortselgelse paa FridericlaRaadstue, F. RSTe Gan den 11te, Anden. Gang den 18de, og Tre Da C Gang den 25 Martii næstkommende, alt og Formiddagen Kl. 10, og ved Tre De Auction absolut bortsolgt til den Høystbydende. Tienden er matriculeret for 9 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, men Sognets Tiende dende Hartkorn er p. pr. 77 1/2 Tønde= At Kongsted Sogn bestaaer af gode og til alle Slags Korn=Sæd tienlige og frugthare Jorder, det er noksom bekiendt, hvilket og kan sluttes deraf, at der er svaret aarlig 140 Rdlr. udi Forpagtnings=Afgift af Tienden i de sidste 6 Aar. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Fridericia Raadstue bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes og Conditonerne bekiendtgiøres, hvoriblandt denne bliver een, at den halve Kiøbe Sum, om forlanges, kan blive staaende i Tienden paa første Prioritet og imod 4 proCento aarlig Renter. Fridericia den 1ste Februarii 1793. H. Buhl. Raadmand og Herredsfoged. Den 14 Noven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
J. sidstafvigte, er herV. i Ribe bortdød et ugift Fruentimmer, nemlig Mette Marie Jensdatter som tilligemed hendes forhen døde Moder, mange Aar har tient eller opholdt sig hos afgangne Præste Enke Madame Astrup her i Byen. Ved Dødsfaldet blev hendes Efterladenskab strax taget under Skifteforvalterens Behandling; men da ei meed Vished vides, hvo hendes Arvinger ere, eller hvor de opholde sig, saa blive de derfore herved Tre ende Gange efter hinanden i Riber Stifts Ugeblad indkaldte, for, inden den i Loven befalede Tid, deels at melde sig hos den civile Skifte=Ret i Ribe, og deels at bevise, hvor nærde ere fornævnte afdøde Mette Marie Jensdatter beslægtede. Ribe den 30 Januarii 1793. K. Simonsen. J. Lund. dog den 8 Februarii førstkommende, Fredagter om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver udi afgangne Abel Kirstine Hielms Stervboes tilhørende Gaard beliggende udi Colding Byes Laasbyegade, ved Auction opbuden og til Høistbydende bortsolgte følgende Eiendeele ovenmeldte Abel Kirstine Hielms Stervboe tilhørende, hvilket efter de derover tagne Vurderings=Forretninger befindes saaledes: 1. a) Stervboe=Gaarden, der som meldt er beliggende i Byens Laasbyegade, bestaaer af 10 Fag 2 Loft høi med 7 Fag Karnap 1 Loft høi Stuehuus til Gaden, 1 Fløihuus til Gaarden 4 Fag 1 Loft høi, 10 Fag gammelt Halvtag aaben i den erne Side, 10 Fag i Loft høi Huus tvert over Gaarden; Alt af Muur og Bindingsværk, samt teglhængt. Ved Gaarden er beliggende en god Hauge, og tilhører denne Gaard tildeelt Jord i Byens nordre Mark efter dens Grundtaxt som er 4 Skilling. b.) Et Ladehuus bag ovenmeldte Hauge 6 Fag 1 Loft høi med 2de Fag Kielder under. c) Et Huus beliggende paa Blesbierg, 5 Fag 1 Loft høi indrettet i 2de Boeliger, d.) Et Huus beliggende i Sviegaden, bestaaende af 7 Fag til Gaden, og 6 Fag til Gaarden med hosliggende Hauge; Ligeledes tilhører dette Sted, Jord i Byens nordre Mark efter sin Grund=Taxt, som er 1/2 Skilling. 2 a) En Toft beliggende uden Colding Byes søndre Port, omtrent paa 21 Tønder Land. b.) En Haugeplads ligeledes uden Colding Byes søndre Port beliggende. c.) Trende Enge i Teglgaardskier. Skulle ikke antagelig Bud skee paa ovenmeldte Eiendomme ved 1ste Auction, foretages derover 2den Auction den 15 Februarii, og 3die Auction den 28de samme Maaned paa samme Sted og Tiid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-15
Videre bekiendtgiøres, at Torsdagen den 28de Februarii førstkommende, bliver udi ovenmeldte Stervboe=Gaard, naar Auctionerne ere holdte over foranførte Eiendomme, Auction foretaget over samme Stervboes tilhørende Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Meubler og andre Træe=Vahre, Kakkelovne, Vogne og Avls=Redskaber, samt 2de Kiør m.v. Colding den 26 Januarii 1793. J. F. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Udtog af de nyeste Efterretninger om adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Frankerig. Dronningen tilligemed sine 2de Børn og sin Gemahls Søster holdtes endnu, ligesom for Kongens Død, indsluttede i Temple, og de nærværende Omstændigheder synes ikke at love dem nogen hastig befrielse af det te Fængsel. Efter Foregivende har man i N.C., da Kongen dømtes dødskyldig, allene sammenregnet deres Stemmer, som erklærede sig for hans hastige Død, men hverken deres, som enten udsatte den til en seenere Tid, eller som ikkun bestemde den under visse Omstændigheder, saasom naar en udvortes Fiende trængde ind i den franske Republik, da Pluraliteten ellers derved kunde have blevet større.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Dagen for Kongens Henrettelse blev Hr. Pelle tier St. Fargeau, Medlem af N. C., ihiel stukket i Revolutions=Paladset, tilforn Palais Royal kaldet, hvor han skal have pralet af at have været een af dem, som fældte Dødsdom over Kongen. Gierningsmanden, en forhen værende fransk Livgarde, ved Navn Paris, undvigde strax, men blev opdaget, og da man var ifærd med at gribe ham, skiød han sig selv ihiel. Hr. Pelletier blev efter N. C. Beslutning med største Høitidelighed begraven i Kirken Pantheon. - I det forestaaende Feldttog vil man stille over 500000 Mand i Marken, hvilke skulde deeles i 8 Hære, hvoraf 3 skulde agere imod Norden, 3 imod Sønden, een blive posteret ved Kysterne af Canalen, og een staae som Reserve ved Chalons.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Formedelst disse umaadelige Rustninger, der giøre Krigsministerens Embede høist møisommeligt, har man bragt i Forslag at deele Krigsdepartementet imellem 2de Ministre; dog var Forslaget endnu ikke antaget. Hr. Pache, beklædte endnu sin Post i dette Departement, men Hr. Rolland har nedlagt sit Embede som Minister for de indenlandske Sager, og nogle vilde meene, at den bekiendte Medlem af N.C. Hr. Collot d' Herbois, der forhen har været Directeur for en Trop Skuespillere, skulde blive hans Eftermand. - Paa Carrousel Pladsen, hvor Kongen blev henrettet, have de Fordererte med mange larmende Ceremonier opreist det Broderskabs=Træe, som de besluttede den Dag, da Dødsdommen blev afsagt over Kongen, og der med Eed forbundet sig til indbyrdes Enighed og Forsvar. Stedet skal herefter føre det Navn, Broderskabs. Pladsen, og disse Foedererte kalde sig nu Republikens Forsvarere. De vare egentlig fra adskillige Stæder trukne til Paris, for at understytte det mildere rolandske Partie, men det orleanske forstod at drage dem ganske paa sin Side, og man saae dem løbe nogle Dage for Kongens Henrettelse igiennem Gaderne og raabe: "Til Guillotinen med Ludvig? Da den franske Gesandt, Hr. Chauvelin, efter igientagne frugtesløse Forsøg paa Underhandlinger med det Londonske Ministerium, er kommen tilbage til Paris, og den seenere Gesandts, Hr. Marets, Afsendelse har og været uden Virkning, besluttede N. C. den 1 Februarii efter Hr. Brissots Forslag Krig imod Storbrittannien og de forenede Nederlande, eller som det egentlige Udtryk lyder, imod Englands Konge, og de f. N. Starholder. Der var strax givet Ordre til at giøre Beslag paa alle engelske og hollandske Skibe i de franske Havne, og man haabede ved udsendte Krigsfregatter og Caperskibe at opbringe en stor Mængde af begge Nationers Fartøier. General Dumourier var reist fra Paris til Brussel for at eftersee Forsvarsanstalterne i de belgiske Lande, og forberede Krigsoperationerne imod Holland, hvilke sig ges at skulde begyndemed Mastrichrs Beleiring. Nogle foregive, at naar Krigen ikke var bleven erklæret, skulde Dumourier have gjort en Reise til London og prøvet der nye Underhandlinger, andre vilde vide, at han har hemmelig Ordre at reise til Kongen af Preussen, og de ville herudi finde Haab om Fredsforslag. Geistligheden i de indtagne østerrigske Nederlande, skal nu til benænvte General udbetale 40 Millioner Livres. - Den franske Flaade i Middelhavet, som i December Maaned blev beskadiget og adspredt af Storm, er paa nye samlet for at iværksætte Angrebet paa Sardinien, og har til den Ende bemægtiget sig 2de af de smaa derved liggende Øer. Grevskabet Nizza i det Piemontesiske er indlemmet, som et Departement, i den franske Republik. - Den henrettede Konge blev begravet i St. Magdalenas Kirke i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Tydskland. Det østerrigske Corps, som staaer i det Colnske under Anførsel af GeneralClairfalt skal allerede have erholdet anseelig Forstærkning, og formedelst den Understyttelse, som det tillige kan vente af de preussiske Tropper i Westphalen, være i Begreb med at giøre et Jndfald i det Lüttichske. Ligeledes skal det østerrigske Corps under General Beaulieu i det Luxemburgske, som og er blevet forstærket med nye Regimenter, være færdig til at trænge ind i det Nomurske. Printsen af Coburg, som er afreist fra Wien til Frankfurt, for at overlegge med Kongen af Preussen Operationsplanen imod Frankerig, har af Keiseren faaet den Forsikkring, at til 5 April skulde Alt det, der henhørde til Armeerne, være paa behørigt Sted. Fyrsten af Hohenlohe, som saa tappert har beskytter de Trierske Laner udnævnt til Feldtmarschal. J de østerrigske Lande vedvare de frievillige Bidrag til Krigens Fortsættelse. De franske Tropper skal have begyndt at trække sig tilbage fra det østerrigske Geldern, enten formedelst det fremtrængende clairfairske Corpses Overlegenhed, eller fordi General Dumourier med en samlet Hær vil forsøge et Jndfald i det Hollandske. Fra El saa og flere Steder skulle de Franske endnu vove at foretage adskillige Streiferier ind i de tydske Lande, uagtet al den Aarvaagenhed, som anvendes for at hindre samme. Deres Hensigt er herved fornemmelig at bortføre Levnetsmidler, og undertiden lykkes dette Foretagende. J Staden Lüttich have Borgerne med en Pluralitet af 9660 Stemmer imod 40 besluttet at indlemmes i den franske Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Man siger, at det Wienske Hof vil nu og lade endeel af de tilgrændsende polske Lande besætte med sine Tropper. - Foruden sit Contingent til Rigsarmeen af 4000 Mand, sendet Hannover 12000 Mand til Holland under Anførsel af General Freptag, som er berømte af sin Tapperhed i Syv=Aars=Krigen. - Det Sachsiske Contingent af Tropper til Rigsarmeen har og allerede begivet sig paa Marschen til Rhinstrømmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Holland har næsten paa eengang faaet 2de Krigserklæringer nemlig fra Algier og Frankerig. Mod begge Fiender væbner det sig af alle Kræfter og med mueligste Hurtighed. Til at hindre et Jndfald af franske Tropper fra Flandern og Brabant, har det sat endeel af sine Grændser under Vand, og ved de fremrykkende preussiske og østerrigske Corps under Prinds Friderich af Brunsvig og General Clairfait, der allerede siges at have nødt de Franske til at forlade Ruremmende og Aachen, troer det sig tildeels beskyttet paa den geldernske Side. Det faaer og til Undsætning et Corps Hannoveranere paa 12000 Mand, som efter Rygtet skulle forenes med nogle engelske og hollandske Tropper, og faae Hertugen af Nork til Anfører. Af den i Brabant vedvarende Urolighed og Misfornøielse med den franske Regiering lover Holland sig tillige Standsning i de Franskes forehavende Angreb, især naar disses Haab om at opvække indbyrdes Uroligheder i de forenede Nederlande skulde mislykkes. Arveprindsen af Oranien var reist til Kongen af Preussen i Frankfurt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Rusland. J afvigte Aar ere Grændserne i Finland paa de Steder, hvor de i sidste Krig, med Sverrig befandtes aabne og tilgiengelige, ved adskillige nye Fæstningsværkers Anlæg satte i Sikkerhed. Af Mistillid til Portens fredelige Sinddeelag trækkes endeel russiske Tropper, sammen ved de tyrkiske Grændser under Anførsel af Generalerne Sumarow og Kochowsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Admiral Ribas er og reist til Crim for at besørge det Nødvendige til Flaadens Udrustning i det sorte Hav. J Cronstadt, Reval og fleere Stæder ved Østersøen foretages ogsaa baade til Lands og Vands store Rustninger, hvis egentlige Hensigt er ubekiendt, men synes at giøre Sverrig opmærksom. - Keiserinden har ladet tilstille Prindsen af Conde anseelige Pengesummer til Understyttelse for de franske Emigrante, hvilket har virket saa meget, at de paa nye begynde at samle sig. Hs. Maj. skal og have givet dem det Løvte, at om det ikke skulde lykkes dem at komme tilbage til deres Fædreneland, vilde hun skiænke dem en Landstrækning i Egnen omkring Agow til Beboelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Jtalien. Da Paven stedse har sat sig imod, at den franske Republiks Vaaben opreistes, istedet for det kongelige, i hans Residentsstad, saa desuagtet forsøgde de her værende franske Republikanere, efter Tilskyndelse af den franske Gesandt i Neapolis, at sætte dette i Værk. Men den rommerske Almue vilde ikke taale dette, og i den derover opkomne Strid. tilsatte den franske Legations Secretair Basse ville Livet. En fransk Banqviers Huus skal og i denne Tumult være bleven plyndret og ruineret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
De franske Tvistigheder med det rommerske Hof blive naturligviis herved forøgede. - De fardiniske Tropper erholde igiennem det Malandske idelig Forstærkning af ankommende østerrigske Regimenter,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Capitels=Taxt for Riber=Stift for Aar 1792. For Ribehuus=Amt. Rug, 2 Mk. 9s. Skp. Byg, 1 Mk. 11s. Skp. Havre, 1 Mk. 2 s. Skp. Boghvede 1 Mk. 6 s. Skp. Tøre Flesk 1 Lspd. 1 Rdlr. 15 s. Smør 1 Lspd. 1 Rdlr. 2 Mk. 1s. Honning en Pot 13 Skl. For Coldinghuus=Amt. Rug 2 Mrk. 6 s. Skp. Byg 1 Mk. 76. Skp. Havre 1 Mk. Skp. Boghvede 1 Mk. 76. Skp. Tør Flesk, 1 Lspd. 1 Rdlr. 2 Skl. Smør 1 Lspd. 1 Rdlr. 3 Mk. 14 Skl. Honning en Pot 13 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Lundenes= og Beufling Amter. Rug 2 Mrk. 11 s. Skp. Byg 1 Mk. 8 s. Skp. Havre 1 Mk. Skp. Boghvede 1 Mrk. 9 Skl. Skp. Tør=Flesk 1 Lspd. 5 Mk. 14 Skl. Smør 1 Lspd. 1 Rdlr. 1 Mk. 6 Skl. Honning en Pot 13 Skl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
For Aarhuus=Stift. Tønde Rug, 3 Rdlr. 4 Mk. 1 Tønde Byg. = 2 Rdlr. 1 Tønde Havre, 1 Rdlr. 1 Mk. 12 Sk. 1 Td. Boghvedegryn, 4 Rdlr. 4 Mrk. 12 Skl. 1 Tønde Smør = 25 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
For Viborg Stift. 1 Tønde Rug = 3 Rdlr. 5 Mk. 1 Tønde Byg = = 2 Rdlr. 1 Mk. 1 Tønde Havre = 1 Rdlr. 2 Mk. For Siellands=Stift. Rug Tønden, 3 Rdlr., Byg 2 Rdlr. Havre 1 Rdlr. 1 Mk. 8 Skl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Fyen og Langeland. Rug Tønden 2 Rdlr. 5 Mk. 12 s. Byg 1. Rdlr. 5 Mk. 4 s. Havre 1 Rdlr. 2 Mk. Lolland og Falster. Aalholm og Marieboe Klosters Amter. Hvede Tønden 3 Rdlr. 1 Mk. 12 s. Rug 2 Rdlr. 4 Mk. 2 s. Byg 2 Rdlr. 12 s. Havre 1 Rdlr. 1 Mk. 10 s. Hvide Erter 2 Rdlr. 5 Mk. 12 s. Graa Exter 2 Rdlr. 5 Mk. 5 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Halsted Klosters Amt. Hvede Tdr. 3 Rdlr. 2 Mk. 13 s. Rug 2 Rdlr. 5 Mk. 3 s. Byg 2 Rdlr. 12 s. Havre 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Hvide Erter 3 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Graa Erter 3 Rdlr. 2 Mk. 1 s. Nyekiøbings Jent. Hvede Tønden 3 Rdlr. 2 Mk. 6 s. Rug 2 Rd. 2 Mk. 9 s. Byg 2 Rdlr. 4 s. Havre 1 Rdlr. 1 Mk. Hvide Erter 2 Rdlr. 3 Mk. 10 sk. Graa Erter 2 Rdlr. 2 Mk. 14 s. Den 19de d. M. blev den for sine Fortienester og Menneskekierlighed saa almindelig elskede afdøde Conference-Raad Hans de Hoffman, Amtmand over Coldinghuus Amt, hans Liig bisat i St. Michaelis Kirke i Fridericia. Samtlige Byens Indvaanere, baade Militaire og Civile, kappedes om at bevidne den Afdødes Støv en udmærket Ære, og at gjöre hans Liig begiengelse höitidelig. Fyens civile kongelige Embedsmænd foreenede sig om, uden Sörgehusers Forevidende, at tage Liget ud af Stuen, og bar det saa langt hen i Gaden, som Amthuset strækker sig, hvor det af Liigbærerne blev modtaget. Ved Kirken modtage disse Embedsmænd Liget igien, og bar det op til Choret i Kirken, hvor Bisættelsen skeedte. Byens ridende Corps satte af egen Drift, og uden Sörgehusets forevidende, Ære=Poster ved Sörgehuset, og Liigstuen, samt ved Indgangen til Kirken, medens Liig=Processionen, gik for sig. Stadens Musikant og Guarnisonens Hautboistere overraskede Liigfölgen, ved Indtrædelsen, i Kirken, med en behagelig og smuk Sörge Musik, som, efter en kort, men opbyggelig Bön eller Tale over Graven, blev fortsat ved Udgangen af Kirken. Kort sagt, alle Byens Indvaanere søgte i Gierningen at bevidne den store Hölagtelse og Kierlighed de bare for den Afdøde, hvis retskafne og exemplariske Embedsförelse, hvis patriotiske og goddædige Handlinger, vil gjöre hans Minde velsignet og æret iblant de sildigste Slægter, især udi Coldinghuus Amt og Staden Fridericia, som haver været hans vigtigste og kiereste Virkekredser, hvor nyttige og relgiørende Indretninger vilbestandigere og herligere bevare Mandens Mindesmærke en den kostbareste Marmor Fatis concessit Multis flebilis Nulli slebisior qvam mihi optime meritus. J0 HANNEs de HofMA. Eqves Ordinis Dannebrogici Consiliarius Conferentiarum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Præsectus Dioeceseos Coldinghuusiensis Decus patriæ præclarum Cultor Officiorum indesessus. Solatium destitutis lincerumAmicus bonorum infucatus, Præsidium pauperum firmum Fautor industrie garus. Delicium subjectorum eximium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Promotor agriculturæ strenuus. Ideoqve cineres gjus Ad sera seculat Vennerabuntun. Incole Diæceleos Coldinghuusiensis. Dedit M. Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Subskriptionsplan paa et Maanedskrivt, Det nye occonomiske Magazin. Periodiske Skrivter kunne regnes blandt vore Tiders Nødvendigheder. De ere ligesom offentlige Steder, hvor Videnskabsmanden, Philosophen, Stadsborgeren søger hen for at underrettes om Oplysningens Fremskridt, Meninger nes Forandring, og den almindelige Tænkemaades Vending. Sandhedernes mindre dybsindige Jndklædning, Mangfoldigheden af deres Jndhold, giør dem tillige til en velgiørende Underholdning for Mænd, hvis Forretninger ikke afgive Tid til megen Læsning, og endog fra den ne Side betragtede blive de eet af de virksomste Midler til Udbredelse af utallige nyttige Kundskaber, som ellers vilde henhvile ukiendte og ubrugte i de Lærdes Værker, skiulte under det for Almeenmanden ugiennemtrængelige Dække af seientisisk Paaklædning og afskrækkende Systemer, hvor Resultaterne for det meste druknes under Beviser og Undersøgelser. Kundskabsmassen voxer daglig; men dens Jndflydelse paa det daglige Livs Forretninger vorer ikke i Forhold med den. De Lærde giøre idelig nye Opdagelser, men Fabrikanten, Haanværkeren, Agerdyrkeren gaaer endnu frem i den gamle Praxis, ikke altid af Fordomme mod det Nye, men lige saa ofte af Uvidenhed om noget Nyt og Bedre. Dette Nye og Bedre staaer vel ofte i de Lærdes Værker, men disse læses kun sielden af andre end de Lærde selv, og forstaaes allene af dem, fordi de kun kiende det videnskabelige Sprog hvori de ere skrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Paa Naturhistoriens, Chemiens og Physikens Lærdomme beroe næsten alle det daglige Livs Forretninger; men uheldigviis ere disses Theorier meest tillukte for dem, der meest behøve dem i practiske Anvendelser. At giøre disse Videnskabers theoretiske Lærdomme meere fattelige ved at afklæde dem deres mystiske Dragt, og fremsætte dem i et for Mængden tydeligt Sprog, vilde derfor være et meget nyttigt Foretagende, og overbeviist derom, vover jeg at tilbyde mine Landsmænd et nyt periodiskt Skrivt, som ene og allene skal have denne Hensigt, og som altsaa efter dets Natur ikke kan komme i Collision med de periodiske Skrivter vi nu have. Dets Titel, det nye occonomiske Magazin, viser allerede, at det især skulde være opoffret til Nytte for practiske Landmænd, og man seer altsaa strax hvad man har at vente deraf. Oeconomien i den vidtløftigste Forstand skal være dets Formaal. Det vil da fornemmelig indeholde Korte og fattelige Afhandlinger af Phy fik, Chemie, Naturhistorie og Gienstande, som have umiddelbar Jndflydelse paa Agerdyrkningen, Skov= og Havevæsenet, Huusdyrenes Behandling, og de almindelige Forretninger i Huusholdningen, saasom Brygning, Bagning o. s. v. Videre vil der findes Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
om nye occonomiske Opfindelser, Beskrivelse, af Jndretninger i fremmede Lande, som kunde være anvendelige hos os; Smaa indenlandske Reiser; Beskrivelser af enkelte Steder. Ligeledes vil man anvende de vigtigste nye danske tydske, franske, engelske og svenske Værker, henhørende til Oeconomien, samt nye opfundne Agerdyrknings Redskaber, eller Forslag til Forbedringer i de gamle, og oplyse dem med Tegninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Da det er at formode, at fleere vilde benytte denne Leilighed til at meddele Publicum deres Erfaringer, saa staaer Magazinet ogsaa an bent for de originale Afhandlinger, der maatte blive indsendte, naar de kun ikke ere alt for vidtløftige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Hver Maaned udgaaer et indheftet Stykke, sex til otte Ark stort, i Octav Format og Tryk som denne Subskriptionsplan. Fire Stykker udgiøre et Bind, som betales paa Trykpapiir med 1 Rdlr. Hefterne blive Subskribenterne her i Byen tilbragte. Det første udkommer i Februar 1793, og de øvrige ordentlig ved Slutningen af hver Maaned. Subskription modtages til Februarii Maaneds Udgang hos Herr Hofbogtrykker Schulz i Høibrostrædet Nr. 64. Kiøbenhavn, den 2den November 1792. C. Olufsen. Landmaaler. L. J. Det vil vel ingen Tvivl have, at mange Eiere af store eller smaa Heder, hvilke især i Jylland, og ogsaa i Hertugdommene findes mangfoldige, og tildeels heel ufrugthare, ja aldeles ere blevne uden Nytte, ønske saadanne Heeder cultiverede, og see dem forvandlede til Skove. Til dette store for Efterverden saa nyttige Værk, erbyder jeg mig af sand Kierlighed for Fædrelandet, at give enhver, der melder sig Postfri, den behørige Anviisning og Underretning derom. Denne Anviisning er fra hiin, hvilken Landhuusholdnings=Selskabet i forrige Aars Kiøbenhavn; ske Tidende No. 54 giver Publicum til Træe plantning i Hede, vidt forskiellig. Jeg tør sikkert paastaae, at det store Øiemmeed; Hede at forvandle til Skov, efter min forsøgte Merhode, ikke skal feile mig, min i dette Fald gjorte practiske Øvelse og Erfaring, er mig en visse Borgen derfor, thi i min 10 Aars Reise, har jeg saavel i Østerrig som og hos Marggreven af Carlsruhe, mangfoldig drevet denne Cultur med Heden, og har været et Øienvidne til denne herlige Følge. Jeg er desværre ikke saa lykkelig at besidde noget Hebeland, eller skulde jeg allerede, da Jorden i de anførte Tydsklands Hedeegne, der mod vores af Godhed staaer vidt til bage, have givet Publicum, af den gode Føl den rette Art af Træanlægs Cultivirten Hede, et øiensynlig Beviis. For dette Land at blive mueligst nyttig, erbyder jeg mig og unge Personer i Planteskole at give Underretning om Træerne, deres Frugters Behandling, og hvad, dertil hører, uden at forlange noget for min Møie i det Fald. Derhos kan og saadanne unge Personer, da uden min Plantage jeg besidder her Lænderier at bedrive, der circa beløbe sig til 120 Tdr. Land, finde Leilighed at øve sig i Jorddyrkning. J Almindelighed vil jeg give Underretning hvad denne Egn af Mark= og Havefrugter kan frembringe. Desuden giør jeg Publicum bekiendt, at hos mig kan faaes allehaande fine Sorter deels fra Frankerig forskrevne Frugttræer, saavelsom og alleslagt Nordammericanske og andre Træer og Planter, til Anlæg af Engelske Haver og Lystskove. Fortegnelse herover er, naar saadant forlanges postfri uden Betaling hos mig at bekomme. Rinkenis pr. Flensburg, den 5te Febr. 1793. Lorenz Jessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Bekiendtgiørelser. get behagede Livets og Dödens Herre. L den 3die d. M., ved en sagte og salig Död, at bortkalde fra denne Verden 1/2 min fromme og retskafne Mand Confe-- rence=Raad Hans de Hoffman, Amtmand J. over Coldinghuus Amt, efter en langvarig og smertefuld Sygdom. Dette mit store Tab, giver jeg mig den Ære her-1 ved at bekiendtgjöre min salig Mands og mine Venner og Paarörende, forvisset : om, at de ville tage Deel i min billige J Sorg over Savnet af den bedste og kierligste Ægtefælle, den redeligste og uegennyttigste Mand. Fridericia, den 4de: 1/2 Februarii 1793. Maria Elisabeth Beenfeldt. 1/2 salig Hoffmans. Paa Hovedgaarden Krogsgaard.