JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Dom: Anders Johnsen bør for Actors og Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sag frie at være. No. 124, Porcellainshandler Andreas Pinvig, c. Urtetræmmerlauget i Kiøbenhavn. Sagen angik Citantens begaaede Jndgreb i Jndstevntes Langsartikler, ved at have solgt et Pund Caroliner Risengryn. Han var derfor ved Kiøbenhavns Politierets Dom af 21de Maji 1795 tilfunden at bøde 10 Rdlr. til Lauget. Dom, Porcelainshandler Andreas Pinvig bør, for at have handlet med Caraliner Risengryn, bøde 10 Rdlr. til Urtekræmmerlauget her i Staden. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. Nr. 230, Lieutenant Sophilens Ludvig Weitzmann, og afg. Mette Cathrine Pleyms Arvinger, Fogden Henrich
Berlingske Tidende, 1797-02-01
at denne vigtige Pligt mod det Almindelige herved Pirchernd med Pladsen Schau, og endelig Pladsen. kan efterkommes. Rettens Gebyr og Skriversalg, Taler m. v. Ved den ud Sagen ergangne Commisrium betaler Grandsean efter Kiendelsen, hvorimod stionsdom af og Manangengiendte at stanten bør, de ham idømte Muleter modereres til 8 Rdlr. til næste Lovene Farsdags under itsragelse, at fra Dom: Kammerherre og Stiftbefalingsmand Friderich, vige og til Jørgen Malther paa egne, sin Mynd Krag Juell Wind bør for Eitantens Tiltale i denne Sag frilings forrige Lieutenant Anders Nachsen og Søn Chri Christopher Rachschou, deres Vegne, overlade allede til ham i Contracten af 14 April lang overdragne. Eiendomme, nemlig Storen, Pladserne Ødelsen, Udsen, Schoug med Vandfald fra Welleren, Saugen Plocherud med 4000de Bords Qvantum, en Grynmølle, en Mølleplads og et Qværnehuus, samt Ødegaarden Plocherud med Skov, alt for den Sum maae uvillige, kyndige og upartiske Langrettesmænd bestemme. Saa bør han og paa lige Maade til Contra Citanten overlevere Pladsen Talet eller Hulde. mark, imod Lysningskummens Betaling 80 Rdlr. samt i denne Processes Omkostninger til Contra Citanten til nogenledes Opretning 200 Rdlr. Denne Dom er ved Oberhofrettens Dom af 9 April lang stadser, stet, dog saaledes: at Processens Dintostninger imellem Parterne for Commissionen og denne Ret opherves. I øvrigt bør Hoved og Contra Commissarierne for Hølger Aretanders Tiltale i denne Sag frie at var re, og han til dem udi Kost og Tæring for denne Ret at betale 5 Rdlr. Dom, Oberhofrettens Dom bør ved Magt at stande, Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Tirsdagen den 12 Januarii. No. 144 r. Friderich Carl Schmitto, tydsk Compastor ved den hollandske Menighed i Store Maglebye paa Amager, c. Store Maalebye Sogns Jordbrugere. betræffende, om Contra Citanterne ere pligtige, en ten at betale alle de Skatter, bemeldte Præst bør erlægge, eller i dets Sted ude ham Qvægtiende efter Loven m.v. Ved Kiøbenhavns Amts Oberrets Dan af 15 Octbr. rang er Sætteskoutens og ScheppenDom af 12 Junii forhen som tilpligter Contra Catanterne, een for alle og alle for en, imod indbyrdes. og anden Regres, som de bedste veed, vil og kan, at udrede for Hr. Schmitto og i Aaret ang forfaldne de fremdeles for ham og Efterkommere i dette Embede, paabudne Kongelige Skatter og Paalag, saavel ordinaire, som extraordinge, af hvad Navn nævnes kan de allene undtagne som allernaadigst maatte vorde paalagte Formue uden for aldte Jndkomster. Canduesgader Ran skal, og de Tinglem til Over. daglighed henhøre, men i ovrigt for Hr Schmitto. videre Tiltale denne Sagfrie at være samt ophævet, Processens Comtestninger underkiendt og forandret. men derimod tilfunden Contra Titanierligen foralle og alle for en omod indbunder og andet Regres som de bedste ved vil og kan aarlig at komme fr. Schmitte til Undsætning og blive de engel og har, teraler dring som paaligt Vanighedens Præster, efter det Høieste, som i Aarene 1430 til 1742 af Menigheden dertil er udredet, der udgiør 33 Rdlr. 1 s., og er Undsætningen for Aaret 1741, hvilken Undsætning Menigheden bør udrede for Aaret 1786, da Hr. Schmitto kom til Embedet, og fremdeles paa den Maade, som den Kongelige Befaling af 9 Oct. 1739. i Henseende til Menighedens begge Præster byder: hvorimod derudi afdrages eller liquideres, hvad der i de ommeldte Aar allerede er udredet og betalt ham som Undsætning i Skatter. For saavidt som Store Maglednes Præstekalds vedkommende Kongelige Skatter, og Paabudde maatte beløbe sig til mere aarlig, end bemeldte og Rdlr. 1ste, eller samme i Tiden ved nye Paalæg skulle blive forøgede, bor Menigheden paa saadan Maade, som ved Contracten og Vedtægten af og Martii 168 er indgaaet og reguleret, komme Hr. Schmitte til Undstetning, nemlig med den halve Deel deraf aarlig, der ligeledes, i Overeensstemmelse med den Kongelige Befaling af 9 Detbr. 1819, udredes og deeles. For Hr. Schmittos videre Tiltale bør Menigheden frie at være, samt ophævet Processens Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Dom: Store Maglebne Menighed bør, i Overeensstemmelse med de Kongel. Befalinger af 6 Nov. 164 og 9 Octbr. vig fra Compastor Hr. Friderich Carl Schmittos EmbedsTiltrædelse i Aaret 1816 og fremdeles komme Præsterne til Hielp i deres Skatters Udredelse, saaledes, at den for dem aarlig bør betale de Statter, som i den fremlagde Extract af Stolestade og Kirke Regnskabsbog for Aarene 1730 til 1742. ere specificerede; dog bør herudt komme i Afdrag, hvad Menigheden af de hidindtil forfaldne Statter allerede maatte have betalt. I det øvrige bør Store Maalebye Menighed, saavel for Bidraget til flere eller andre Statter, som for Citantens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
J denne Post har Oberretten decideret: at Engel No. 25. Guldsmed Christian Blichfeldt, c. Helene afg. Benners for Tobakken bør have Credit for 4565 Rdlr. Skibscapitain Lunds Ente paa sin Datters Cathrine 1 Mk. 3 s., men fradraget det i Regningen creditere Lunds Vegne. Denne Sag bestod derudi, at Titan de 4224 Rdlr. 5 Mk. 4 s., bliver endnu at godtgiøre ten under Ægteskabs Lofte skal have besvangret bemeldte Maanedlige Stats=Tidende. meldte Cathrine Lund, og derefter et paa nogen Maade havde villet erstatte hende hendes Æres Tab, enten ved at indgaae i det Ægteskab, han engang skal have lovet hende, eller at give hende den efter Loven tilkommende Medgivt, i Mangel af Ægteskabs Opfyldelse Herom har Hof= og Stadsretten ved Dom af 28 April 1794 kiendt: at naar Guldsmedmester Blichfeldt inden sit Værneting, efter foregaaende lovlig Stevning til Vedkommende, med sin corporlige Eed betræfter: at han ikke under Ægteskabs Løfte har besvangret Contra Citantindens Datter Cathrine, bør han for Contra Citantindens Helene Svensen afg. Coffardie Capitain Lunds Enke paa hendes Datters bemeldte Cathrine Lunds Vegne, hendes Tiltale i denne Sag frie at være; men trøster han sig et til saadan Eed at aflægge bør han til Contra Citantinden, paa hendes Datter, Vegne, betale i nogenledes Reparation 100 Rdlr. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Mandagen den 23 Januarii.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Fra den 28de Januarii til 4de Martii ere her i Staden copulerte 72 Par, fødte Drenge 138, Piger 152, tilsammen 290; døde Mænd 96, Qvinder 25, Drenge 49, Diger. 16 De til Forsendelse med Posten er Piger 58, tilsammen 279, ere altsaa 11 flere fødte end døde De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 22 Barselseng 5, Betændelsesfeber 2, Blodstyrtning 2, Brot Brystsyge 36, Druknet 3, Dødfødt 2, Falden til Døde 1 Feberig, Flerfeber 1, Forraadnelsesfeber 12, Galdefeber 3 Gicht 6, Hastig Død 1, Hævelse 1, Kighoste 5, Koldbrand 1, Kopper 2, Krampe 3, Langvarig Svaghed i Mavepine 2, Meslinger 3, Modersyge 1, Nærvefeber 1. Nærvesyge 1, Orm 1, Skarlagensfeber 11, Slag 55 Slagflod 4, Sting 1, Svindsot 26, Trødske 6, Tænder 5 Uanmeldte Svagheder 30, Ulykkelig Hændelse 2, Vatter, set 12.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 5te Februarii til 4de Marts af Patienter indkomne 153, ud Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender &c. gaaet 140, døde 12. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulyttelig Hændelse: En Karl brækket et Been; en Kon nedfaldet og forslaaet sig; en Soldat brækket et Laar; en Arbeidsmand nedfaldet paa et Skib og forslaaet sig, en Mand faldet og brættet et Been, en Karl ligeledes og forpriet et Been; en Arbeidskarl nedfaldet af en Trappe og meget forslaaet Hovedet; en Husar styrtet med en Hest og brættet et Been, en Arbeidsmand ved Forløftelse faaer et forligt Brot, en Favnsætter forstaaet paa Hoveder af et Stykke Favnebrænde, et Drengebarn faldet og brækket et LaargenMaler ligeledes og slaaet 2 Sideben itug en Skibstømmer, mand hugget sin ene Fod med en Øre, en Arbeidsmand faldet paa Gaden og brækket et Been, en Husar stuttet i Øiet med en Kniv, en Pige i Vildelse skaaren sig i Halsen. Korn. Rug, Holstensk, Td. 2 Rd. 2 Mk. 8 s. . Dansk, Td. . 2 Rd. 2 Mk. 4 s. Hvede, Holstensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. 3 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 3 Rd. 5 Mk. a 4 Rd. 83. Byg Td., 2 Rd. - Mk. 8 a 12 s. Bog=Gryn Td.. 5 Rd. 3 Mk. t. Malt Td. . . 2 Rd. 4 Mk. 83. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td., 5 Rd. 3 Mk. s. Boghvede=Gryn Td. 7 Rd. - Mk. 2 s. Efter Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. 13 a 14 Rd. Flesk, røger, 1 Rd. 4 Mk. 8 s. grønsalted, Lpd. . 1 Rd. 2 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. d. - Mk.. s. Holsteenske 14 a 16 Rd. - Mk. 2s. Smør=Fyensk, Td. 34 a 38 Rd. Mk. 2 s. Siellandsk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 364 Rd. - Mk. 2 s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. 13. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 15 Rd. - Mk. 2 s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. - Mk. - s. . . tor, Skpd. 4 Rd. - Mk. s. Klipsisk Skpd. . 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. Mk. 2 s. Jslandsk dito, Td. . 100 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skod . 15 Rd. - Mk. - s. Klipsik, Skpd. 21 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. = 19 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 4 Rd. - Mk. 2 s. Høst=Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td., 23 a 24 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk T.... 4 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Lyneborsk Td. . . . 7 Rd. - Mk. Spansk Td. . . 4 Rd. 4 Mk. Engelsk Td. . . 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Fransk Td. . 2 Rd. - Mk. Vine. En Adme Rhinsk Bun 65 a 80 Rd. udenrigs 57 a 72 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 80 Rd. udenrige 50 a 70 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin, 40 a 60 Rd. udenrigs 30 a 50 Rd. Et Oxeh. Fransk Brænder. 80 a 900 Rd.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
udenrigs. . 65 a 75 Rd. Humle. Brunsviger) og a 100 Rd. - Mk. t. Garleber ) Skpd. 30 Rd. - Mk. t. Brabandsk ) . . 80 Rd. - Mk. 1s. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. 1 Mk. F. Tiære Td.... 5 Rd. Mk. J. Hør Skpd. 42, 45 a 32 Rd.) efter dens J. Reen Hamp Skpd. 36 a 400 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk For . . 6 Rd. - Mk. - s. Pommersk En . . 6 Rd. - Mk. 2 s. Pommersk Bøg .. . Rd. - Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Holsteensk Bog . - Rd. - Mk. 2 s. Jydskenkelt = = =Rd. Mk. t.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
svensk . .- Rd. Mk. s. Birt .- Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 Mk. 4 Rd. - Mk. 6 Et Læs Tørv 1 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. - s. Kul Td. - Rd. 3 Mk.. s. Forring. det stort Læs. Ad 3 Mk. t. et mindre dito 2 Rd. 2 Mk. t. Halm et Læs. 2 Rd. 1 Mk. - s. . Hans og Fiederværk. Kalkunske gamle Parret 4 Rd. - Mk. 6. . . . unge Parret 3 Rd. 2 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 4 Mk. - s. . . mahre et Par Rd. 5 Mk. - s. dens gamle Parret. . 4 Mk. - s. unge Parret . 4 Mk. - s. Kyllinger et Par . Stk. s. Giæs levende Stk. 1 Rd. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1797-02-01
Slagtede Stk. . 1 Rd. 1 Mk.. s. J. Ender et Par 1 Rd. 1 Mk. s. Duer et Par . 1 mk. 12 s. . Æg en Snees . 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Livorno, den 3die Januarii. Den 23de f. M. ere 2de engelske Officerer ankomne hermed en hvid Fane, have overleveret den franske Officeer en Depeche til den franske Commandant, og ere efter nogle Timer igien afreist. Det heder, at Engelænderne ville forlade Lande, og Porto-Ferrajo, dersom de Franske godvilligen trække bort fra Staden og det Toscaniske, i modsat Fald skulle Engelænderne have besluttet, at anvende al deres Magt paa at indtage vor Stad.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Bozen, den 13de Januarii. De Keiserlige er i Forgaars rykte ind i Dolce, og have tillige indtaget Posten Madonna della Corona. J en Affaire som forefaldt ved Misserbe, have de Franske mistet 30 Fanger, som bleve bragte til Padua. De wienske Frivillige ud merkede sig i Besynderlighed ved denne Fegtning og erobrede 2 Kanoner. General Alvinzy, som med 30,000 Mand er stødt til det hidtilværende Dawidowichske Corps, rykkefrem over Ala og Chiusa mod Peschiera. Det heder, at de Franske ere ved et Angreb paa Mantua den 10de eftertrykkelig blevne slagne tilbage. Roveredo, den 14de Januarii Vor Hovedarmee har, Trods alle Vanskeligheder, lykkelig steget over Montebaldo, og slaget de Franske ud af den fast Stilling ved Rivoli, med et Forliis af 13 Kanoner, megen Munition &c. I Gaar stod den ved Campara, imellem Peschiera og Verona, og de Franske veeg paa alle Sider, saa som de ved vor Armees raske Fremrykken, bleve angrebne i deres venstre Flanke. Keiseren har egenhændig skrevet til General Alvinzy, at han skal giøre sig al Umage for at redde Fæstningen Mantua, som er Nøglen til Jtalien. Da Bierget Montebaldo, imellem Roperedo og Verona, paa nærvevende Tid er bedækket med Snee og Jis, bleve vor Armee Avantgarde og mange 1000 Tyroler=Skarvskyttere forsynede med Fodjern, paa det de desbedre kunde klavre. General Davidovich er syg. General Landon rykker med et stærkt Corps frem mod Brescia, for at komme de Franske i Ryggen. Da General Wurmser har kunne høre Kanonernes Torden ved Rivoli og Campara, saa vil han ogsaa ikke have været ørkes. løs. Dersom Mantua ikke denne Gang bliver undsat, kan den ikke holde sig længe; thi der ere mange Syge i samme, og man mangler Medicamenter, Vicenza, den 14de Januarii.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Det Rygte, at Mantua var allerede undsat, er vel endnu ikke bleven bekræftet; dog have de keiserlige Armeer hidintigjort en lykkelig Begyndelse med deres Operationer. Den 11te og 12te har General Provera med 15000 Mand angrebet et fransk Corps, som stod tæt ved Legnago; i begge disse Fegtninger ere de Franske blevne stagne og drevne paa Flugt Endeel af samme har reddet sig til Legnago. De Keiserlig have strax opfordret denne Fæstning. Legnago ligger ved Etsch Floden, saasnart de Keiserlige ere Mestere af denne vil det blive dem lettere at komme Fæstningen Mantua til Hielp. - Et andet keiserligt Corps har ved St. Michael, 4 Mile fra Verona, havt en Fegtning med de Franske, ved hvilken de sidste ligeledes ere komne til kort, og have begyndt at vige til Verona.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Jtalien, den 14de Januarii General Buonaparte har overdraget den franske GeneralRusca Expeditionen mod de oprørske Carsagnaner ved følgende Skrivelse: "Stæderne Carara, Carsagnana og Castelnu ova ere i Opstand. De marcherer derfor med en bevægelig Colonne mod Castelnuovæ, lader Hovedmændene for Rebellerne skyde ihiel, sender 20 Gisler til Mayland, og lader af brænde det Huus, som tilhører Hertugen af Modens Skriftefader, som er Ophavsmand til Urolighederne, og opretter paa Pladsen en Støtte, med disse Ord: "Straf for en rasende Geistlig, som har misbrugt sit hellige Embede og prædiket Oprør og Mord." De lader i de oprørske Egne Præsterne og Forstanderne i Klosterne komme tilsammen, siger dem, at dersom de ere besielede af saa gode Grundsætninger, som Cardinal Mattei, Erkebiskopperne af Mayland, Bologna ac hvilke ved deres Morals Reenhed erindre os om Kirkens første Tider - skatter jeg dem høit, men dersom de prædike Oprør, skal jeg lade afbrænde deres Klostere &c. De vender Dem herpaa til Carrara, og endelig til Livorno, for at beskytte Kysterne imod Engelænderne &c." - Efter de nyeste Beretninger er General Rusca allerede rykket ind i Castelnuove. Endeel af Jnsurgenterne have taget Flugten fra Carsagnana, og endeel ere arresterte. - Fra Mayland indtil Legnago har General Buonaparte, som endnu den 9de befandt sig med sin Gemalinde i Bologna, ladet oprette Signaler, for strax at blive underrettet om de Angreb, som Østerrigerne maaatte foretage sig. - For at opmuntre Soldaterne til Mod, har bemeldte General ladet forfærdige for ethver Corps en Fane, som viser de Heltegierninger, hvorved det har udmærket sig. - De Franske have opfanget den venetianske Postillon, som kom fra Rom, og har taget fra ham hans Postsæk.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Roveredo den 15de Januarii. J dette Øieblik indløb med en Stafette den Efterretning: at vore Tropper have besat Verona, og at General Prover, var ankommen med sit Corps ved Mantua.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Paris, den 16de Januarii. Efter Redacteurens officielle Beretninger ere nu 7 Linieskibe og 4 Fregatter af vor 17 Linieskibe stærke og til Jrland bestemte Flaade komne tilbage til Brest, nemlig: 5 Linieskibe under Contreadmiral Bouvet, og 2 under ContreadmiralNielly. Et strandede i Ratz; der mangle altsaa endnu 9 Linieskibe, om hvis Skjebne vi indtil i Dag endnu ingen nærmere Efterretning have.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Roverede, den 17de Januarii. I Gaar vare Efterretningerne fra den Alvinzyske Armee ikke gunstige, en Deel af samme maatte trække sig tilbage indtil Ala. J Dag har man faaet at vide, at den igien var rykket frem. Den Efterretning, at General Provera er ankommen ved Mantua, bekræftes fra alle Sider. (Da den wienske Hoftidende af 21de endnu intet har meldet om denne Fremtrængen mod Mantua og Veronas Jndtagelse, hvor den franske Hovedmagt stod, saa maae man endnu oppebie nærmere Bekræftelse paa disse Efterretninger.)
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Coblenz, den 18de Januarii. De fleste Tropper trække sig herfra og fra Rhinegnene til det Jndre af Frankrige. Man regner vor Garnison for ikke meget høiere end 300 Mand. Efter Foregivende samle disse Tropper sig i det Jndre af Frankrige, blot for at forekomme forefaldende Uroligheder. Den sande Hensigt maa dog ved hellere være, at lade disse Tropper enten Marchere til Jtalien selv, eller støde til Rhinarmeen, for at erstatte de fra denne Armee til Jtalien afmarcherende Tropper. Franske Officerer, forsikre, at dersom det skulde komme til nok et Feldttog, hvilket man desvære venter, skulde Krigsskuepladsen for største Deelen trække sig bort fra vore Egne, og saa meget som muelige til de keiserlige Stater.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Wien, den 18de Januarii. Efterat Directoriets Fredsunderhandlinger med Lord Malmesburn vare afbrudte i Paris, havdet her værende Hofsendt en Coureer til London med nye Forslag til Krigens Fortsat telse. - Den spanske Regiering siges at opbyde alt, for at bevæge det rommerske Hof til at slutte Fred med Frankrig, saaat de pavelige Tropper dog vel ikke torde komme til at agere imod de Franske. For at bestride Omkostningerne til det forestaaende Feldttog, var der bleven foreslaget, at indskrænke mange Betienteres Gage. Denne Besparelse var beregnet til 1 1/2 Million, som udgjør Renterne af en Capital af 30 Millioner Gylden; men Keiseren har forkastet dette Forslag. -Man forsikrer, at den runeiske Keiser har i Paris ladet giøre Forestillinger hos Directoriet, til Beste for de emigrerte franske Prindser. Den største Deel af Garnisonen i Livorne, har den 9de i største Hast maattet brække op derfra til den franske Armee. Kun 600 Mand ere blevne tilbage til Besætning sammesteds. Overhovedet har Buonaparte meget trukket tilsammen de hidindtil adspredt liggende Tropper.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Paris, den 20de Januarii. Søeministeren har ladet bekiendtgiøre i Redacteuren følgende officielle Beretning: "Fregatten la Fraternite, paa hvilken General Hoche og Admiral Morard de Galles befinde sig, er den 13de ankommen i Havnen ved Rochefort, under Geleide af Linieskibet la Revolution. - Paa samme Dag ere 4 Linieskibe, le Redoutable, le Nestor, le Fouqueur, leTourville, og de 4 Fregatter, la Romaine, la Sinene, la Cocarde og la Fidele, som den 5te Januarii afseilede fra Bantry Bay, komne tilbage til Brest. Paa deres Fart havde de slet ingen Fiende truffet. (Den engelske Efterretning, at Fregatten la Fiddele var strandet i Bantry Bay, er altsaa, som man heraf seer, ugrundet.) - Der ere altsaa nu komne tilbage af vor Bresterflaade, som bestod af 17 Linieskibe og 12 Fregatter, 12 Linieskibe og 4 Fregatter; altsaa mangle endnu, naar man fraregner Linieskibet le Seduissant, som strax dede i Bantry, 4 Linieskibe og 3 Fregatter, fra hvilke, saavelsom fra Transport= og de mindre Krigskibe endnu nærmere officielle Efterretninger ventes. (De engelske Beretninger angiver, som bekiendt, at begge de franske Fregatter, la Surveillante, og ompatiente, hver paa 38 Kanoner, ere strandede. Fregatten la Fortue paa 44 Kanoner er bleven taget af det engelske Krigskib Polyphemus. Videre sige de londonske Beretninger, at de Franske have mistet 4 Linieskibe, af hvilke i er bleven jaget paa Strand, 1 skudt i Grund og 2 et Ror for Bølgerne.) - J øvrigt holder man det her for noget overordentligt og forunderligt, i nærværende Tids Omstændigheder, at 12 af vore Linieskibe og 9 Fregatter, som vare saa adspredte og deelte i enkelte Divisioner, have med saadan Sikkerhed kunnet vende tilbage til vore Havne, uden at møde nogen Fiende, hvis Søemagt er saa overlegen: Privatbreve fra Brest af 13de Jan melde endnu, at man paa ommeldte Dag med Aften signallserte sammesteds mange Skibe, men man vidste ikke endnu om de vare engelske, eller franske, som hørte til vor Flaade. - I Dunkirken bleve Anstalterne til en Landings=Expeditions Udrustning paa nye drevne med stor Virksomhed. Mange Tropper fra Grændsefæstningerne ere beordrede derhen. Et betydeligt Antal fiendtlige Deserteurer vil ogsaa tage Deel i Expeditionen. Den her forsamlede Bankører og Kiøbmænd have forkastet den dem af Finantzministeren forelagte Plan til en Banques Oprettelse, og dermed endt deres Raadslagninger. Mangel paa offentlig Tillid er een af de fornemste Aarsager dertil Wien, den 21de Januarii.
Berlingske Tidende, 1797-02-03
Det her værende Publicum er i den uroligste Forventning i Henseende til de Krigsefterretninger, som viser i Mode fra Jtalien. Man havde forsikret, at de Franske Troppers Linier fra Verona indtil Legnago skulde den 11te blive angrebne paa forskjællige Stæder; men disse almindelige Angreb ere irkeskedte paa denne Dag. General Provera angreb kun et lille Fransk Corps ved Legnago, og tog fra samme et par hundrede, Fanger. Man troer, at dette blot var et Skinangreb, for at komme de Franske til at troe, at Hovedmagten trak sig mod Legnago, da den dog i Besynderlighed var bestemt mod Verona. General Baonaparte har paa den franske Republiks Vegne, ansøgt det toscaniske Hof om, at bevilge den ufortøvet 2 Millioner i rede Penge, nemlig i Million til Erstatning for de Omkostninger, som Republiken har gjort, for at forsvare Havnen ved Livorno og den anden Million som et Laan, hvis Capital og Renter Republiken punctlig skal betale tilbage. Man troer, at Storhertugen vil være nødt til at opfylde dette Forlangende. Den franske Regiering har gjort den tyrkiske Keiser en Foræring af et Compagnie Aidendeartillerie paa 70 Mand med 3 Kanoner og 2 Haubitser af særdeles Smukhed, og foreslaaet at oprette efter samme et Corps Musselmænd.