JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Saavel Over, som Underhuset har nu decreteret en Taksigelses Adresse til Lord Wellington, samt Officererne og de Gemene i hans Armee. J Overhuset talte, ved denne Leilighed, Marquis Wellesley meget levende for sin Broder Lord Willington. Lord Porchister gjorde den 26de Januar i Underhuset Forslag til en Undersøgelse af Aarsagerne til Schelderogets ulykkelige Udfald. Efterat han havde opfordret Huset til Opmærksomhed paa den Gienstand han havde at foredrage, saasom den var af saa saare meget Jnteresse, sagde han: Den Gienstand, som min Pligt byder mig at forelægge Dem, er ulykkeligviis af det Slags, der interesserer Nationens Ære ganske besynderlig: og jeg kommer allene i dette Huus, for at kræve af dets ophøiede Tribunals Retfærdighed, at Ophavsmændene til denne store Ulykke maae vorde offentligen afstraffede. I Begyndelsen havde jeg den Hensigt at grunde min Undersøgelse paa hele det Krigsystem man fulgte i forrige Aar; men i dette Vilderede af Ulykker, hvor Ensformighed og Vedholdenhed ikke findes uden allene i deres Uerfarenhed, der frembragde dem, indskrænker jeg mig for Øieblikket til een eneste som ogsaa er tilstrækkelig nok til at vække Husets retfærdige Uvillie, ligesom den har retfærdiggjort Fædrelandets Kummer. Man har forrslaaet en Undersøgelse; jeg har i dette Huus hørt ædle Lorder tale, som yttre de Hensigt selv at ville giøre Forslag til en Undersøgelse, som forlange samme anstillet paa den punktligste, nøiagtigste og strængeste Maade, som ere villige til, hvis de ikke skulde vorde frikiendte, at underkaste sig den strængeste, den haardeste Straf, men som dog under denne Stoltheds Maske nære det hemmelige Ønske: at undslippe Straffen. Jeg troer Nationens Ære stedse er knyttet til dens Retfærdighed med de tætteste Baand, og jeg foreslaaer en Motion, hvis Tendents er : at Huset skulde formere en Committe, til ret nøiagtigt at undersøge den sidste Expeditions Plan og Udførelse. Viist nok maae jeg forvente, at man igienvil komme frem med hiin barnagtige Undskyldning: Hvi ville J bringe denne Forholdsregel i Anvendelse, førend det er Tid dertil, Hvorfor forlange J at en Commitee skal oprettes, førend vi fremlægge de retfærdiggiørende Artstykker, Men jeg forlanger en Committees Oprettelse til at bedømme disse Artstykkers Beskaffenhed. Endelig forlanger jeg, at en competent Tribunal skal indsættes, for hvilken jeg kan frembringe mine Grunde. Huset maae tage den Forpligtelse paa sig, at anstille denne Undersøgelse. Mit Øie mærke er ikke at discutere Grundene. Jkke Undersøgelsen selv, Ministrene vil jeg underkaste Husets Dom. Mit Formaal er at forskaffe det fornærmede Folk denne eneste Trøst i dets Ulykke, for den glimrende Fremtid hvortil Udsigterne nu ere tabte, og for det forfærdende Malerie, der er udfoldet for dets Øine. Jeg vil forfølge Ophavsmændene til denne Ulykke, jeg vil indhente dem paa deres Snigveie, jeg vil sønderrive Sløret hvormed de indholle sig, og lige for Folkets Øine vise dem den skielvend nogne Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Lord Porchester giennemgik nu de enkelte Omstændigheder ved Wakcherens Tog, og endte saaledes : "Hvis nogensinde en Leilighed frem bod sig, der gjorde en Undersøgelse fornøden, og hvor denne Undersøgelse stod i nøieste Forbindelse ei allene med vor Berømmelse men ogsaa med selve vor Existentse, saa er det den Leilighed der i dette Øieblik frembyder sig. J Dag hviler Nationens Haab paa os. Jeg bedes huset dog ei at taale at det ministerielle Embede taber sin Reenhed; jeg beder det, at det dog ei vil vise sig uværdig til Nationens Tillid, ved en blind Tiltroe til Mænd, der allerede have skuffet Rigets Haab, End have vi meget at kjempe; men ogsaa have vi endnu meget at tabe. Ere viretfærdige imod os selv, saa formaae vi endnu at hævde Constitutionen imod dens Fienders Kraft. Naar vi ere svage eller strafskyldige i Udøvelse af vore Pligter, da skulle vi see Ministrenes Fald; men denne skulle vi ikke see, uden tillige at see den ledsaget af den almindelige Fordærvelse; og denne uhyre Fordærvelse skal omfatte alt hvad der er Nationen helligt og dyrebart, Jeg har endnu kuns er Spørgsmaal at bringe i Forslag : Vil man have en Undersøgelse, eller vil man det ikke.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Efterat meget var talt for og imed Motionen, blev Lord Porchesters Forslag, at huset Fredagen derpaa, nemlig den 2den Februar, skulde danne en Committee, antaget med 195 imod 186 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Petersburg, den 7de Februar. Ved Handelens nærværende Sperring tiltager Jndustrien i det Jndre af Riget ganske øiensynlig. Over 100 Klædefabrikant-Familier fra Schlesien og Sachsen ere for kort siden vandrede hid til Rigets sydlige Provindser. Faareulden bliver ogsaa stedse meere forrædet. Vi have adskillige Skæferier af spansk Race, og nogle af disse tælle allerede tusinde og flere Stykker.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Veirliget bliver endnu ved at være meget mildt. Det er længe siden man har vidst af en saa mild Vinter at sige.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Generalen af Jnfanteriet, Barclayde Tolly, er bleven udnævnt til Krigsminister.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Statsraad Werst er af Keiseren bleven ophøiet til Ridder af St. Anne Ordenens anden Klasse, for hans Deeltagelse i Arbeidet med den nye Finantsplan. Med Udnævnelsen til Ridder fik han tillige en ostbar Solitair Ring.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Warschau, den 15de Februar. Under de nærværende fredelige og venskabelige Forhold imellem Fastlands-Magterne har Besættelsen af Hertugdømmet Warschaus Grændser med russiske Tropper, og Troppe-Corpsets Sammentrækning sammesteds, intet andet Øiemærke end det, stedse at holde et respektabelt Militaire i det russiske Polen; da det russiske Polen, der udgjør mere end Halvdelen af det forrige polske Kongerige, nu dan ner en Formuur for de øvrige gamle russiske Provindser fra det sorte Hav og til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Af den polske Armee have nu mange faaet Tilladelse til at gaae hiem paa ubestemt Tid.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Cassel, den 15de Februar. Hieronymus Napoleon &c.¬
Berlingske Tidende, 1810-03-02
J det Vi fuldbyrde Vort Kongl. Decret af 25de December 1809, hvorved Vi have skiftet den westphalske Krones Orden; J Betragtning af at Vi see Os i Stand til at dotere denne Orden, uden derved at unddrage de til at dække Stats Udgivterne bestemte Fonds noget, saasom Vi hertil bestemme en Deel af de indgaaede Capitalers Godser, der endnu ikke ere lagte til de geistlige Stiftelsers Kasse, og saaledes anvende Jndkomster, der hidtil uden Nytte for Stater, blot berigede enkelte Privatpersoner, til væsentlig Nytte for samme :J den Hensigt at forskaffe denne Anstalt en sikker Grundvold, samt udvide den og giøre den urokkelig : have Vi ved nærværende Statuter fastsat og forordnet: Den westphalske Krones Orden inddeles i 3 Classer, nemlig : Stor commandeurer eller Stordignitarier, Commandeurer og Riddere. Storcommandeurernes Antal, nemlig 10, hvoraf de 3 erholde Storcommanderier, Commandeurernes Antal 30 og Riddernes 300 bliver herved bekræftet.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
De Ordenstegn, der meddeles Prindserne af Vor Familie og de den vorde Fremmede tildeel indbefattes ikke med under dette TalStorcommandeurernes Antal skal ikke forøget; dog kan Storkantsleren, med Vores Tilladelse, meddele Espectance paa den første Stor orden, der maatte vorde ledig. Ordenstegnet skal bestaae i en aaben Guldmedaille, over hvilken en kronet Ørn befinder sig, der holder en Tordenkile i sine Kløer med den Jndskrivt: Ie les unis. Randen af Medaillen skal forestille en Slange, der bider sig i Halen. J det øverste Feld skal paa høire Side en kronet Løve og paa venstre Side en Hest vende med Fordelen mod hverandre, og i det nederste Feld skal, imellem 2 Ege= og LaurbærGrene, være en Løve og en Ørn, som ere midt igiennemskaarne og for nede under en Krone. Ørnen skal holde et Scepter i sin ene Kloe. Under Tordenkilen og i den øverste Ende af Medaillen skal være trukker et blaat emailleret Baand, med den Paaskrivt: Character og Oprigtighed. Vi erklære Os for denne Ordens Stifter og Stormester, og det er Vor Villie at dette Stormesterdømme skal være forenet med og indlemmet i Vor Krone, saa at samme aldrig kan skilles derfra, hverken af O eller Vore Efterkommere. Storcommandeurerne skulle nyde alle de civile Æresbeviisninger, der ere tilstaaede Vor Krones Storværdigheder, saavelsom de høieste Militair=Honeurs. De føre Titelen Excellents. Commandeurerne erholde de samme civile Æresbeviisninger som Statsraaderne, og tillige de militaire Honeurs, der tilkomme de høiere Officeers=Poster. Ridderne skal man bevise de med Officeers Rangen forbundne militaire Æresbeviisninger. Storcommandeurerne, de undtagne det have Storcommandeerin, og Commandeurer, skulle have en aarlig Gehalt af 2000 Franker. Ridderne faae 250 Franker. Fremmede, som maatte faae Vor Orden, have ingen Ret til saadan Gehalt. Til anførte Ordens Dotation bestemme Vi for bestandigen den Qvedlinburgske Abbedies og det Magdeburgske Provsties Godser og Jndkomster, og forbeholde Os, i fornødent Tilfælde, at forøge den anførte Dotation, i det Vi da ville tilføie og dermed forbinde Got ser af samme Art, med Undtagelse af dem, der allerede ere lagte til de geistlige Stiftelsers Kasse. Riddernes Eedsformular skal være følgende: Jeg sværger, som ærlig og redelig Ridder, at være Æren og Kongen troe. Et Ordensmedlems Titel og Ordensteen, og den dermed forbundne Gehalt, er uigienkaldelig, og kan allene tabes igien ved at vorde dømt til vanærende Legemsstraf.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Da der imidlertid gives Handlinger, som, skiøndt de ikke høre til den sædvanlige Rettergangs Sager, dog ei desmindre, i den hele sædelige Verdens Øine, geraade den til Vanære, der giør sig skyldig i samme, saa er det Vor Villie, at Ordenens Over=Capitel skal føre er Slags moralsk Opsyn over Riddernes Opførsel, og at hvis nogen paa offentlig beviislig Maade skulde handle mod fine Pligter og Ærens Grundsætninger, en saadan da, efter Storkantslerens Jndberetning samt foregaaende nøiagtig Undersøgelse og fremlagte Beviser, skal vorde stævnet for det under Vort Præsidium forsamlede Capitel, for der at tilbagelevere Ordenstegnene og see sit Navn udslettes af Riddernes Liste. Cassel, den 5te Februar 1810. (Undertegnet) Hieronymus Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Den 17de Februar. Hs. Majestæt har gjort Universitetet, Marburg en Foræring af det Bibliothek, der tilhørte det forrige tydske Ordens Comthurie i Luklum, og bestaaer af omtrent 3000 af de meest agtede Værker i den nyere Litteratur.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Anduar, den 24de Januar. Hs. Majestæt har med største Tilfredshed erfaret, at Stæderne Jgen og Cordova ei afventede Troppernes Didkomst, men uden Opfordring afsendte Deputerede for at overlevere Kongen Nøglerne og tilbyde Lydighed, Huldskab og Troskab. Andalusien, der mere end nogen anden Provinds maatte føle Spaniens Tyranners Jern=Aag, smægtede med største Længsel efter Befrielse fra Tyranniets Tienere, for at kunne lægge dets Kierlighed til Fred, Rolighed og Orden for Dagen. Dette Folk, der af Naturen er begavet med en hurtig Dømmekraft, saae med Uvillie den Despotismus, som en revolutionair Klub, der kaldte sig den høieste Junta, udøvede. Ethvert vilkaarligt Foretagende af samme var det et nyt Beviis paa de Menneskers Daarskab og Forvendthed, hvoraf det bestod. De dreve Grusomheden saa vidt, at de lode Militair=Hospitalerne i Andujar og Mancha-Rea aldeles være uden Tilsyn og Hielp, og gave de beklagelsesværdige Offere, som deres Vold havde bortrevet fra Familiernes Skiød for at forsvare en anarkisk Regiering, til Priis for den gyseligste Død. De Hs. Majestæt erfarede denne umenneskelige Adfærd, befalede han strax at lade de Syge pen det omhyggeligste vorde behandlede ved Saarlæger, af Armeen, og for alting at forsyne Hospitalerne med alle Nødvendigheder.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Jndvaanerne i adskillige af de Egne, hvorigiennem Kongen er reist have ansøgt om Ophævelse af Fendaltienesten og Herskabernes Rettigheder. Hs. Majestæt har naadigen modtaget disse Ansøgninger, og erklæret, at Bevilgningen af det Ansøgte ikke maatte ansees som en Naade, men meget mere som en Velgierning af den nye Constitution.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 18de Februar. J sit Gaarsmøde har Senatet udstædt følgende vigtige Senatus Consult, hvortil Udkastet er bleven undersøgt siden den 14de ved en Commission af Raadet: Første Deel.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Om de romerske Staters Forening med det franske Rige. 1) Den romerske Stat er forenet med det franske Rige, og udgjør en Hoveddel af samme. 2) Det skal udgiøre 2 Departementer, Rom Departement og Traf menne Departement. 3) Rom Departementet skal have 7 Deputerte i det lovgivende Corps, og Trasimene Departementet 4.4) Rom Departementet skal staae i første Serie; Trasimene Departementet i 2den.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
5) J Rom og Trasimene=Departementerne skal oprettes et Senatorerie. 6) Staden Rom er den anden Stad i Riget. Mairen af Rom skal være tilstæde ved Keiserens Eeds Aflæggelse ved hans Tronbestigelse. Ved alle Leiligheder indtager han, saavelsom Staden Roms Deputation, umiddelbar den næste Rang efter Mairen og Deputationen for Staden Paris. 7) Den Keiserlige Prinds fører Titel og erholder Æresbeviisninger som Konge af Rom. 8) En Prinds af Blodet eller ogsaa en af Rigets Stordignitarier skal opholde sig i Rom, for at holde Keiserens Hof. 9) De Godser, der i Følge Senatus Consultet af 30te Januar d. A. skulle udgiøre den Keiserlige Krones Dotation, skulle reguleres ved et eget Senatus=Consult.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
10) Efterat Keiserne ere blevne kronede i Rotredame Kirken i Paris skullede, før det 10de Aar af deres Regiering, krones i St. Pd. ders Kirken i Rom. 11) Staden Rom skal nyde besynderlige Friheder og Privilegier, der skulle vorde bestemte af Keiser Napoleon. Anden Deel. om den Keiserlige Trones Uafhængighed af enhver Magt paa Jorden. 12) Aldeles ingen fremmed Souverainitet taales ved Udøvelsen af den geistlige Magt i det Jndre af Riget. 13) Ved Ophøielse til pavelig Værdighed skulle Paverne aflægge En paa, at de aldrig ville foretage noget imod den gallicanske Kirkes fire Propositioner, der bleve vedtagne i Geistlighedens Forsamling 1682. 14) De fire Propositioner af den gallicanske Kirke ere blevne erklærede som almeengieldende for alle Rigets catholske Kirker. Tredie Deel. Om Pavens verdslige Existents. 15) Der skal opføres Palaier for Paven, i de forskellige Steder i Riget, hvor han vil residere. Der skal nødvendig være eet i Paris og eet i Rom. 16) Der skal anvises Paven 2 Millioner Revenster i Landgodser, der ere fri for alle Afgivter og ligge i forskiellige Dele af Riget. 17) Cardinal=Collegiets og Propagandernes Udgivter ere blevne er klærede for Keiserlige. 18) Det nærværende organiske Senatus=Consult skal, ved et Bud, skab, overbringes Hs. Majestæt Keiseren og Kongen. Undertegnet. Cambaceres, Prinds,
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Rigs-Erkekantsler.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Den 20de Februar. Kongen af Reapel er ankommen til Rom. Fra Spanien ere ingen nyere Efterretninger indløbne.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
London, den 11te Februar. Alle de Papirer, der vedkomme Scheldetoget, ere nu blevne forelagte Parlamentet. J det første Møde, der blev holdt af den i Anledning af Toget til Walcheren oprettede Committe, forlangte Lord Porchester at Si David Dundas skulde kaldes frem for Skrankerne. General Fiskalen modsatte sig denne Paastand fordi Sir Dundas var, som Geheimeraad, ved sin Eed bunden til ei at aabenbare Cabinettets Hemmelig heder.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
En Paquetbaad fra Brasilien er ankommen hertil. De Brevskaber samme har medbragt ere ingenlunde opmuntrende for Handelen og Manufakturerne. - Skibet Royal Edward, Capitain Clint, fra Liverpool, bestemt til Havannah, er bleven nødt til at gaae til Jamaika, fordi han blev afviist fra Havannah, saasom, efter de sidste alle spanske Coloniertrufne Anordninger, Havnene i samme ere lukkede for alle Nationers Handelskibe. I Underhusets Møde den 2den Februar forelagte Mr. Rose Huset, de forlangte Papirer, for at kunne bestemme Ind- og Udførselen i forrige Aar. Mr. Rose beviser derhos at Engellands Handel Balance var 16 Millioner til dets Fordeel, da Udførselen havde netop saameget oversteget Jndførselen. Værdien af de rede Penge, der ere gaaede ud af Landet, er omtrent 6 Millioner; Værdien af det som blev indført udgiør 10 Millioner. Hvad man siger og vore Penges Udvandring af Landet, og om Landets Undergang som en Selvfølge af denne Udførsel af klingende Mynt, en uden Grund. Handelen medde forenede Stater, der var os berøvet, er bleven erstattet ved vor Handels Tilvext paa andre Steder i Amerika.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Wien, den 17de Februar. Allerede strax efter den franske Minister Grev Ottos første Andientser udbredte sig i de høiere Cirkler det Rygte, at vor Prindsesse Louise skulde formæles med Keiser Napoleon. J froe Forventning saae man dette Rygtes Stadfæstelse imod de, hvilket da ogsaa skeete i Forgaars ved Hr. Forlets Ankomst, der er første Secretair ved vort Gesandtskab i Paris. Hr. Forlet har overbragt Formælings Pacterne, der allerede ere underskrevne af KeiseNapolen; de bleve ogsaa strax ratificerede af vores Keiser. Cabinets Coureer Bayer er allerede i Gaar afgaaet herfra til Paris, med Ratiscationen.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Hs. Keiserlige Malestæts Overhofmester, Fyrst von Trantmansdorf, gjorde i Gaar denne glædelige Efterretning bekiendt ved Hoffet Det hedder her gandske almindelig at vor Gesandt i Paris, Fyrst v. Schwarzenberg, ved denne Leilighed har gjort sig meget fortient af de Keiserlige Huus saavelsom Staten. Ubeskriveligt er det Jndtryk som denne lykkelige Begivenhed har gjort paa Wiens Jndvaaneres Hierter.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Man er meget ivrigen beskieftiget ved Hoffet med Forberedelser til store Festligheder. Fyrsten af Neuschatel skal indtreffe her den 2den Marts. Den 5te skal Fyrsten vis til den Keiserlige Brud per procuram. Den 8de skal Reisen gaae for sig til Paris, og den 13de skulle de høie Reisende indtreffe i Braunau.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Erkehertugerne, der hidtil boede i Burg, maa nu forlade samme, og beboe egne Palaier, ligesom ogsaa Erkehertug Carl allerede har gjort i nogen Tid. Alle de Embedsmænd, der ved sidste Krig have mistet deres Betieninger, skulle, efter Keiserl. Ordre, endnu have deres fulde Gage et heelt Aar.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Urolighederne i Bosnien imellem Tyrkerne og de den græske Kirke hengivne Rayer, skulle endnu vare ved. Jo grusommere Tyrkerne. fremfare mod dem, des videre griber Oprørsluen om sig.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Bayonne, den 8de Februar. Hertugen af Abrantes er i Dag ankommen hertil. Følgende Parolbefaling blev den 31te Januar bekiendtgjort i Madrid : En Kolonne Infanterie og Kavallerke under General SondapranCommando, der for 3 Dage siden afgik fra Madrid, er ved Santa Crude la Sart, stødt paa talrige Røverbander, der strax bleve oprykkede eller adspredte"."Den 29de fandt denne Officeer henimod 150 Banditer ved Landsbyen Prade; han angreb dem strax i Spidsen af 25 Chasseurs af det 26de Regiment, dræbte 20 af dem og tog 18 Heste. De øvrige reddede sig i største Uorden. Undertegnet, Belliard. Lorient, den 7de Februar. Alle Fartøier have erholdet Ordre, at seile Floden Auray op, for at tilintetgiøre Fiendens Forsøg, der havde i Sinde at opbrænde dem. De ankrede en halv Miil fra Staden, Auray, og ere nu i fuldkommen Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Mayland, den 11te Februar. Efter Breve fra Genua har Paven, som hidtil levede i Savona, begivet sig til en Stad i det forrige Provence. Botzen, den 13de Februar. J det sydlige Tyrol træffe de Franske Anstalter, der lade formode at Eisack og Etschkredsen skulle tilfalde Kongeriget Jtalien. Da de franske Grenaderer bankede paa Døren til den Hytte, hvori Hofer havde skiult sig, aabnede han den selv med de Ord: "Jeg er Andreas Hofer. Jeg er nu i de Franskes Vold. Dræber mig paa Stedet; men sparer min Kone og mine Børn. De ere uskyldige og kunne ikke staae til Ansvar for hvad jeg har giort". Han er 45 Aar gammel, en smuk Mandes her kulisk Vext. Hans lange sorte Skiægiver ham et patriarkalske Udseende.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Fra Sachsen, den 20de Februar. Ogsaa i Sachsen er det nu oprettet et Gens d'Armerie. Siden sammes Oprettelse i Meis nerkredsen, ere 370 fordægtige Personer blevne opsnappede. Pforzheim, den 13de Februar. Sandsynligviis forbliver nu Kong Gustav Adolph med samt sin du chlauchtige Familie i det Badenske, og enten vælger han Heiter heim eller Mørsburg ved Bodensøen til sit Opholdsted. Man venter i denne Anledning paa Efterretninger fra Paris.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Coursen er endnu ikke bleven noteret i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Blandede Efterretninger. Botzen. Hofers Kone er endnu her. Hun er kun 44 Aar gammel; men Kummeren har udværet hende, saa hun seer ud som om hun kunde være 74 Aar. Hendes 14aarige Sønligger i Hospitalet af Krost i Fødderne, og de 4 Døttre leve hjemme af andre Menneskers Godhed. Da Bønderne reent have udplyndret Hofers Huus, saa har den i det sydlige Tyrol kommanderende Divisions=General Grev Hilliers, fra sit Hovedqvarteer, udstædt følgende Parolbefaling under 6te dennes, "Andreas Hofers Kone og Børn berettiges herved til at beboe Vertshuset i Sand, og de civile og militaire Øvrigheder beordres at sørge for at denne Kone og hendes Huus respecteres, da Feil ere personlige, og hun ingen direkte Andeel har taget hverken i Opstanden i Tyrol eller i hendes Mands Forbrydelse. Hofers Kone har nylig erholdet et Brev fra Mantua fra sin Mand, hvori han melder hende at han er ankommen til Mantua, og at man i alle de Steder han er kommen igiennem, har gjort sig med en Umage for at see ham. Han roser den gode Behandling de Franske bevise ham, og troer at han snart vil blive ført til Mayland. Hofers egen Mening om hans forestaaende Skjæbne er følgende: "Hvad der er passeret før Amnestien blev publiceret, en min tilgivet; for hvad der er forefaldet siden samme, skal jeg, under Guds Bistand, nok vide at retfærdiggiøre mig. Mayland. Da Hofer med Lænker paa Hænder og Fødder blev bragt til Mautua, har han endnu sit lange Skiæg og Generalstrøien. Han blev forraadt for 100 Louisdorer.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 24de Februar. Onsdagen den 21de Februar Kl. 11 om Formiddagen blev Nyborgs nye lærde Skole indviet og dens Rector, E. Munthe, indsat af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Hansen. Biskoppens Tale handlede om Gymnastikkens og Musikkens velgiørende Jndflydelse paa Mennesket; Rectoren anførte nogle af de Aarsager, han har til at glæde sig over, at han er bleven ansat ved Nyborgs lærde Skole. Før, mellem og efter Talerne blev afsiunget en Cantate, som ledsagedes af et Positiv. Et Par Dage i Forveien bleve Disciplenes Fædre og Værger og Byens anseeligste Borgere, Embeds- og Hædersmænd indbudne til at bivaane Høitiden, som holdtes i den nye Skoles store Sal, der er bestemt til Gymnastiske Øvelser. Da gen efter var et Bal af Skolens Disciple efter deres Fædres og Værgers Forlangende.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Aalborg, den 22de Februar. De herværende Amerikanere have i Dag høitideligholdt deres berømte Frihedsstifters, George Washingtons, Fødselsdag ved Flagning. Briggen Alexander, som havde nogle og tredive Flag heiste, tog sig især godt ud Ribe, den 27de Februar. Efter omtrent 8 Dages foregaaende haard Frost med afvexlende Sneefog, have vi nu her pludselig faaes Tøeveir med stærk Storm fra Vesten, som allerede adskillige Gange har foranlediget høi Flod.
Berlingske Tidende, 1810-03-02
Da en sikker og stadig Communication med Kongeriget Norge efter Freden med Sverrig nu er aabnet, har Hs. Majestæt Kongen ved Resolution af 17de Februar sidstleden allernaadigst bestemt, at Placaten for Norge af 21 Junii f. A., angaaende Stævningers Udtagelse til Høiesteret under Krigen, skal være ophævet, saaledes at der for Fremtiden med deslige Stævningers Udtagelse forholdes som tilforn.