Berlingske Tidende, 1780-08-01
Varene, som udføres fra Vest Florida, bestaae af Pelds værk, Hjorte= og Raadyr=Skind, hvilke Jndianerne levere, og som beløbe sig til en temmelig Summe, eftersom Jndianerne af Had til Spanierne næsten intet meere bringe til Luisiana; videre af Farvetræe, Perleaske, noget Jndigo og allehaande Trævahre. (lumber) Denne sidste Artikel er siden Krigen med Kolonierne bleven overmaade vigtig efter. som næsten alle Engellændernes Vestindiske Øer nu forsynes derfra med samme. De 2 Søehavne i denne Provinds Mobile og Pensacola, have en umiddelbar Handel med London. J Aaret 1770 løb der 9 Skibe og 27 Skalupper indi disse Havne, og 10 Skibe og 31 Skalupper løbe ud af samme; Udførselen fra Florida beløb sig, efter Whitworths Angivelse fra 1763 til 1773 til 79993 Pd. Sterl 10 Skilling. 3 Pence, og følgelig, det ene Aar imod det andet beregnet, omtrent 7290 Pd., og Jndførselen til Florida 37068 Pd. Sterl. 15 Skill., 4 Pence, eller omtrent aarlig 3409, Pd. De Vare, som Engelland føre derhen, bestaae i forarbeidet Jern, Kobber, Messing, Krudt, allehaande Manufactur Vare, fornemmelig Ostindiske, Viine og Specerier. Den Handel, som fra Vest=Florida drives i Smug med Spanierne, er temmelig anseelig. Hovedstedet i Vest=Florida er Pensacola, som ligger under 30 Grader, 25 Minuters nordlig Brede, og under 284 Grader 37 Minuter vestlig Længde fra Teneriffe. En nen der omkring er overmaade ufrugtbar, og bestaaer næsten allene af hvid Sand. Havnen er bedækt paa alle Sider, 25 til 34 Fod dyb, og kan rumme en stor Mængde Skibe. Foran Jndløbet ligger en Sandbanke, som har 21 Fod Vand. Fortet paa det faste Land ved Jndløbet til Rheden ligger paa en Sandhøi, og er kun i meget slet Tilstand. 1763 bestod det kun af et høit Stokværk, omkring hvilket Engellænderne giorde en Grav, som ved sine Udunstninger gjorde Luften endnu meere usund, end den forhen var. J Fortet selv var Gouverneurens Huus i et meget indknebet Rum og nogle elendelige Hytter for Soldaterne, som vare bygte af Bark og takte med samme, og i hvilket Gulvet ei eengang var belagt med noget. General Haldimand lod det da han 1767 kom hertil, meget udvide, og alt det rydde af Veien, som kunde forhindre Søeluften frie Adgang. Besætningen erefarede snart det gode Virkninger heraf, da der uagtet den hede Sommer kun døde saa af samme. 1778 blev der endnu lagt en Redoute til det. Nu har det 4 Bastioner, paa hvilke ere 24 Kanoner. Det indbefatter Gouverneurens Huus og Soldaternes Boeliger. Lige over for Staden ligger paa Øen St. Rose et Fort af samme Navn. Førend man kan løbe ind i Havnen, maae Fortet fra Pensacola ligge imellem Nord og Nordost, og da maae man holde langs med Landet imellem samme og Øen St. Rose, for at undgaae en Banke, som ligger Vestnordvest tæt ved Øen. Vesten for Jndløbet foraarsage Klipperne ofte en stærk Brænding, for hvilken man ligesaavel maae tage sig i Agt, som for de rivende Strømme, der komme fra Rheden. Krigskibe, som stikke 20 Fod dybt, maae bugseres ind i Havnen. Smaa Fahr tøier kunne kun gaae op til Byen. 1719 blev det i Krigen, som førtes under den Spanske Cardinal Alberonis Ministerio, erobret af Franzoserne, som sløifede Fortet. J samme Aar geraadede denne Kolonnie i stor Aftagelse, eftersom Jndvaanerne for største Deelen begave sig til Mobile og Nye Orleans. Endnu gives her hverken Kirke eller Præster, endskiønt næsten alle Jndvaanerne ere Skot= eller Engellændere; og her ere Børn, 10 Aar gamle, som endnu ei ere døbte. Luften er her medet usund; dog kunde de mange smitsomme Sygdomme iblant den første Engelske Besætning ikke saa meget tilskrives denne Aarsag, som de adskillige slette Indretninger. Stedets største Vigtighed bestaaer i dets Havn, som er den eneste sikre paa hele Kysten. Den har en overmaade fortrefselig Beliggenhed til at drive Contrebande Handel med Spanien. J Krigstider kan den være meget farlig for denne Nation, eftersom Floden maae paa sin Reise fra Vera CruztiHavannah, gaae den 2 Grader nær, for at undgaae Monsonerne. Omtrent 12 tydske Mile Vesten Pensacola ligger Mobile. J Bayen Mobile falde Floderne Tumbiobe eller Mobile, og AlebamAlebama eller Koosch, hvilke begge have deres Udspring i Tschickasawernes Land. Staden ligger egentlig ved den vestlige Side af Bayen, ved en Flod af samme Navn, paa det Sted hvor det færske Vand blander sig med Søevandet. Naar Floden gaaer tilbage, saa blive der altid en Mængde smaa Fiske liggende paa Stranden, som døe af Solens Hede, og formedelst deres Stank giøre meget til, at Luften endnu bliver usundere, end den i sig selver, formedelst Uddunstningerne af de tilgrændsende Moradser, og det Dynd som ligger ved Mundingen af Floderne. Brøndvandet har endog en ubehagelig saltagtig Smag, og der er intet sundt Vand nærmere end 1 1/2 engelsk Miil fra Byen. Den første engelske Besætning leed her næsten ligesaa meget, som den Pensacola, eftersom man ligesaalidet som der havde baaret nogen Omsorg, for at forsyne den med det, som Europæer der ei ere vante til Clima, nødvendig behøve. Nu har Stedet allerede over 1000 Jndvaanere, og Besætningen bestaaer af et Regiment. J Staden er Stakholderens Huus, Barakkerne, et Bagerie, et Hospital og et Proviant=Magazin De Franske Jndvaanere gik bort herfra til Nye-Orleans, eftersom Jndianerne vilde ligesaa lidet have noget med dem at bestille, som med Spanierne. Staden er ganske aaben, men midt i den ligger Fortet Charlotte, en regelmæssig Fiirkant af 4 Bastioner, en Grav og en Contrescarpe. Det har en Molo ved hvilken Vandet er 8 til 15 Fod dybt. Længere ned ved Bayen ligge endnu nogle ubetydelige Forter. Ved Spidsen af Mobile paa den østlige Side af Bayen staaer et Lyse=Taarn, og fra Bayen strækker sig mod Vesten Øen Dauphine, paa hvilken er en Landsbye af mange Træhuse. Omtrent 12 tydske Mile Vesten fra Mobile ligger Biloy et Sted, hvorhen mange Franzoser 1719 begave sig fra Pensacola, og begyndte at blomstre, da Skibs=Øen (lle auvaisseaux) ikke ligger langt derfra, bag hvilken Skibe, som et stikke over 14 Fod dybt, kunde sikker gaae til Ankers paa en sandagtig Grund.