JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Den 19de foreslog Deelaunay efter en Opfordring fra Roger Martin, at der, for at hæmme de Jldesindede, der i deres Skrifter offentlig forkynde Foragt mod Lovgivningen, og Higen efter Kongedommets Opreisning, skulde gives en provisorisk Lov paa et Aar modPressefrækhed; da dette ved Constitutionen var tilstædet. Dette Forslag blev den nedsatte Commission meddeelt. Kiøbenhavn, den 5te Martii. Som en for alle patriotiske Videnskabselskere vigtig Efterretning ille vi at bekiendtgiøre, at Kongen har tilkiøbt sig det berømte og betydelige Suhmske Bibliothek, paa de Vilkaar, at denne vor ypperste Lærde deraf beholder til Brug, hvad hans Arbeider udkræve, og ham aarligen gives 3000, og efter hans Død hans Frue 2000 Rigsdaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Kiøbenhavn, den 7 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Observationer. Meteorologiske Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Vinden. Kulde. 29 Februar. 28. 6. 9. Uvis. Martii. N. O. N. O. Uvis. S. O. Hos os Undertegnede findes følgende nye Bøger: 1) Florians Fabeln, fransisch und deutsch, herausgegeben von Catel, mit schönen Kupfern geheft, 1 Rdlr. 2) Europans politische Loge und Staats-Jnteresse, 3 Rdlr. heftet 56 Sk. 3) Gedike fransisches Lesebuch für Anfanger, nebst einer kurtzen Grammatik, 6te Auflage, 36 Sk. 4) Galthens Beskrivelse over Kiøbstedet Ribe fra sin Begyndelse, indtil nærværende Tid, 48 Sk. paa Trykpapiir, og 64 Sk. paa Skrivpapiir. Proft og Storch paa Børsen Nr. 11. 12. 13.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden. Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift, udgivet efter Sørgehusets Begiering, faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
AVERTISSEMENT. Onsdagen den 9de Martii, førstkommende og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre bestaaende af Guld, Sølv, Pretioser, Tin, Kobber, Messing og Blik, Jern og Træfang, Linned, Uldent, Senge= og Gangklæder, Silketøier, Sukkerduner, Nanqviner, Tamiser, Nettelduger, Lærreder, Meubler, Bøger, Skilderier, Seeletøier, Vogne og Avlsredskaber m.v. afg. Kiøbmand Andreas Nielsen Hvidts og Hustrues Boe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i den afdødes Gaard paa Hiørnet af Stormgaden og Broestrædet udi Helsingøer, Catalogi bekommes paa Auctionsstedet i bemeldte Helsingøer og hos Kongelig Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Kiøbenhavns Aar. No. umann. Jonask, Post-Tidender. annamme. mu Fredagen, den 11 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Jtalien, den 16de Februarii. Herfra mælde de frankfurtske Tidender, at den saa kaldte Greve af Provence, i Forening med Exhertugen af Vauguyon og Exgreven af St. Priest især sysselsætte sig med at give Frankerigs gamle Constitution sin hele Reenhed og Kraft tilbage. De Fattige skulle i ham finde en særdeles Velgiører. Da nyelig det til Corsica bestemte i engelsk Sold staaende franske Emigrant-Regiment, Royaletranger drog ikke langt fra Verona, giorde dets Chefen Schveitzer, ved Navn Baron Durler, bemeldte Greve af Provence sin Opvartning. Denne tog meget naadig imod ham, og overgav ham en Marechal de Camp Bestalling med Sigende: De seer mig nu uden Armee; men i det jeg forfremmer Dem til General, troer jeg at befinde mig med Dem paa Thuilleriernes Trapper. Om dette Grevens Haab vil bringes Virkeligheden nærmere ved de Depecher, en overordentlig Courer er underveis med fra Madrid til Wien, og der siges at have Hensyn til Almeenfreden, efter at Engelland alt er til traad Præliminairvilkaarene, vides ikke. Ogsaa fra Turin tales meget om particulair Fred under Spaniens Mellemhandling, og tilføyes, at Hoffet i Turin neppe tør lade det komme an paa Udfaldet af de store Planer, de Franske kiendelig spores at have for, og at man blot dvæler med Freden, for at give Keiseren Tid at forstærke sig i sit Lombardie, hvorhen, naar Sardinien sluttede Fred, den hele italienske Krigs-Vælde vilde vende sig. Hans pavelige Hellighed skal allerede have sat sine Tropper paa Fredsfod, hvilket dog formodentlig i Europas politiske Vægtskaal ikke vil frembringe nogen meget mærkelig Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Basel, den 20de Februarii. Her paastaae nogle, at der, uagtet Udseendet ikke er dertil, vel var noget Freden angaaende i Værk, at Barthelem ikke er ørkesløs, skiøndt man af ham aldrig faaer noget at vide. Saameget er vist, at omtrent for 10 Dage siden en fransk Legationssecretair er reist herfra, uden enten at sige, hvorhen, eller hvorlænge. Vel er han den tredie i Rang, og en ung Mand, men duelig og taus, og synes elsket og troet af Gesandten; at ham er betroet en hemmelig Sending, er vist, men mere veed man heller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Regensburg, den 25de Februarii. Grev Lehr bach reiser i Dag eller i Morgen herfra, nogle sige, til Wien, andre paastaae derimod, han gaaer lige til Basel; hvorfor og for hans Reises Held giøres de varmeste Ønsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
(En anden Tidende anmælder blot hans Reise til Wien).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Wien, den 20de Februarii. De med Erkehertug, Carl til Armeen gaaende Generaler bellegarde og Lauer, og Oberste Chasteler er hele Feldttogets Styrelse overladt. Man lover sig meget godt af deres Harmonie. Lauer er en stor Jngenieur, og en Ven af Wurmser, hvem Overcommanden over begge Armeer skal være tillagt. Som Grund til Clairfaits Afskeed, angiver en Skrivelse fra Wien i politiske Journal, at han havde skildret visse Vanskeligheder ved det forestaaende Feldtog meget store, og at man hverken i Wien eller London havde billiget Vaabenstilstanden i det Øieblik, da alle Fordeele vare paa de coaliseredes Side, og man giorde sig Haab om, at kunde tage Vinterqvarterer i og om Trier. Tillige siges, at da Borgerskabet i Wien gjorde saa megen Høytid af General Clairfait, formodede det sagtens ikke, han saasnart skulde faae sin Afskeed; ligesom en allernaadigst Afskeed kunde bestemme en Mands Fortienester og Værd, og den offentlige Meening om ham,
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Stokholm, den 9de Februarii. Under dette Datum beretter politiske Journal, efter at have meddeelt Afviisningen af de Cavallerer, der vare sendte til Rusland at mælde den svenske Konges Giftermaal: At den russiske Legationsraad Baron Budberg siden, efter Sigende, er hidkommet med visse Erklæringer, men som det svenske Hof, der troelig følger sit Selvstændigheds og Uafhængigheds System har besvaret paa en for dets Værdighed sømmelig Maade; tillige berettes, at en svensk Eskadre under Wachtmeisters Commando skal med Vaarens Begyndelse komme paa Kiøbenhavns Reed, og derfra detachere nogle Skibe til at afhente Kongens Brud, der nu alt skriver svenske Breve til sin Brudgom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Brüssel, den 25de Februarii. General Kleber har givet alle Generaler ved Sambre- og Maas=Armeen befaling, at holde sig færdige paa første Vink, der drage endnu daglig mange Tropper til Coblenz, Trier, og Moselens Bredder. General Jourdan ventes daglig fra Paris. Han medbringer adskillige erfarne Jngenieurs, med hvilke han i Directoriets og Krigsministerens Overværelse har ordnet Planen til forestaaende Campagne. Den saa kaldte Colonne insernale, der er sammensat af Grenaderer og Jægere, er ankommen fra Vendeen, og har i største Hast fortsat sin March ad Rhinen, hvor Feldttoget henimod Midten af Marts skal aabnes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Strasburg, den 21de Februarii. Breve fra Londen mælde, at Generalerne offentlig have sagt Tropperne, det nærværende Feldttogs Plan gaaer ud paa at bemestre sig Maynz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Paris, den 22de Februarii. J Følge de almindelige Efterretninger ere Armeerne nu fuldstændige, og lide ikke Mangel paa nogen Ting; Patrioterne see følgelig i Tillid til Carnot dette Feldttog imøde med samme Uraalmod, som de saae det fra 1794.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
J det sydlige Frankerig skal nu være Orden og Roelighed. Fra Avignon skrives, at Freron saaledes har luttret Departementet Vaucluse, at Mordene nu ere ophørte, Banderne forsvundne, og alting roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
J Brest er en Division af syv Linieskibe rede at løbe ud. J Havre er en Division Fregatter. Fregatten Pensee giør god Fangst i Nordseen. Andre Fregativisioner have allerede bemestret sig adskillige fra Admiral Christians adspredte engelsk vestindiske Flode adskilte Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Haag, den 27de Februarii. Den hollandske Flodes alt for nogen Tid siden bebudede Udløb er nu virkelig gaaet for sig den 23de, da Viceadmiral Braak er gaaet i Søen med 4 Linieskibe, 7 Fregatter, og nogle mindre Fartøyer. Den amsterdamske Courant mælder, som authentisk, at der for nærværende Tid ere 22 Linieskibe, 30 Fregatter, 16 Cuttere, og 6 Canoneerbaade i den bataviske Republiks virkelige Tieneste eller Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Paris, den 26de Februarii. Finantssagen har atter i disse Dage næsten udelukkende sysselsat vor Lovgivning, og i de tre sidste Dage raadslaaes ikke længere i Committeesecret, men offentlig. Det endnu udkomne Resultat er et Forslag af Camus ufortøvet igien at begynde Nationaldomainernes Salg under ny Betingelser, at tilbagetage Decretet og Godtgiørelserne, og erklære Assignatet for Republikens Mynt, hvori alle Contracter skulle sluttes. Midlertid er man endnu ikke kommet til nogen endelig Slutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Louvets Sentinelle siger: Chouannerne vise sig paa nogle Decader, kun i visse Theatre, Caffehuse, Ball og Selskabssale; Grupperne paa de offentlige Pladser bestaae af Jacobinerne, paa nogle Dage opkiøbes i Dusinviis Robespierres Tale fra 27de Julii 1795, og man holder en nærforestaaende terroristisk Uroelighed for sandsynlig; men at den i Grunden vil være royalistisk, og de forleedte Terrorister kun skydes i Gabet for de andre. J Følge heraf opfordres Directoriet at tilsparre Pantheon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Det hedder, at General Buonaparte skal commandere den italienske Armee, og Bournonville i hans Sted have Overbefalingen i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Haag, den 1ste Martii. For ogsaa udvortes at høytideligholde Nationalconventens Samtræde i Dag, varer fra alle offentlige Bygninger Nationalflagget, der og i Dag paa alle Republikens Krigskibe er bleven høytidelig indviet og heiset. Altsaa existerer Conventen fra i Dag af virkelig, og Generalstaterne ere forsvundne. Man troer, at den ved sine Talenter udmærkede Peter Paulus vil blive den første Convents Præsident, ligesom han var første Præsident for Hollands provisoriske Repræsentanter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
London, den 19de Februarii. Den Ulykke, som paa tre Maaneder forfølger alle vore til Vestindien bestemte Tropper, Rustninger og Floder, og tilintetgiør al derpaa anvendt Bekostning fra Regieringens Side, er endnu ikke ophørt. J Forgaars fik Admiralitetet den meget ubehagelige Tidende, at den hele af 400 Seilere bestaaende Transportflode, der saalænge har samlet sig i Cork i Jrland, og havde henimod 10000 Mand Tropper ombord, vel endelig den 9de under Bedækning af Krigskibet Canada og flere, havde givet sig paa Reisen, ad Vestindien, men alt den 9de udstaaet saa hæftig en de Storm, som nogensinde Admiral Christians Flode havde prøvet, saa at hele Floden var adsplittet, og mange Skibe beskadigede. Hvor stor Ulykken er, veed man midlertid endnu ikke tilfulde. Halvtredsindstyve Kanonskibet Grampus, der havde det 56 Regiment om Bord, og det store Transportskib Myrtle med det 57de Regiment og flere Tropper ere masteløse indløbne i Plymouth, og have udsagt, at de endnu tyk Taage vare komne fra de øvrige Skibe. Eet er gaaet under med Officerer og Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
J Forgaars ankom tvende Transportskibe fra Elven til Portsmouth. De ere den 8de gaaede bort i et Selskab af 100 Skibe. Den 10de adsplittedes de ved Storm, og da den 11te en hollandsk Eskadre lod sig see, var man bange, at adskillige vilde falde den i Hænde. Som det hedder, skal den russiske Flode ufortøvet løbe ud, forstærket af 5 engelske Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Det er ingen Hemmelighed mere, at den spanske Flode vil agere i Forening med den franske. Grey fremstod den 16de i Underhuset, og beklagede, at hans Fredsmotion Dagen tilforn var bleven forkastet, men erklærede, det skulde ikke holde ham fra hans Bestræbelse at gavne Fædrelandet. Ministeren syntes fast at have besluttet at fortsætte Krigen, og hans fremdeles Fredsforslag vilde altsaa være spildt; men Krigen maatte nu vedvare, eller ikke, var dog Landets Finantstilstand, høyst foruroligende. Han bestemte 22de Februarii til en Motion i denne Anledning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
J Gaar har Vilberforce efter lang Debat i Underhuset giennemdrevet sit saa ofte gjorte Forslag til Slavehandelens Afskaffelse, og det blev med 97 mod 67 Stemmer bevilget, at en Commission skulde nedsættes til at indbringe en Bill herom. Denne Commission bestaaer af Ministeren Pitt, der understøttede Vilberforces Forslag, samt af Vilberforce selv, For, Adair, og Dolben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Kiøbenhavn, den 11 Martii. Under Dato den 25de Februarii er udkommet en Placat, angaaende Opdagelse og Anmeldelse af de Midler og Effecter, som maatte tilhøre forrige Foged i Ørke og Guldals Fogderier under Tronhiems Amt, Carl Christian Dons, og ikke af Vedkommende allerede ere angivne, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
J Tallotteriets 554 Trækning i Wandsbeck, den 8de Martii, udkom følgende Nummere: Hos Hof=Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gøt inger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sountage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof-Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift, udgivet efter Sørgehusets Begiering; faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof-Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C. og Evangeli=Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-11
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Kiøbenhavns Aar No. annus, umue. nu Post-Tidender, Militair. ugrunMandagen, den 14 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Hamborg, den 7 Martii. (Under dette Datum, meddeles os i Hamborgs neue Zeitung følgende Efterretning, der angaaer os saa nær, at den paa anden Haand bør optages her, siden den da ikke kan haves fra første).J Anledning af den franske Ministers Erkiendelse ved det danske Hof, har Statsministeren Grev Bernstorf nyelig erklæret de fremmede Minister Kongens Bereed villighed dertil, samt tilsendt de ved fremmede Hoffer residerende danske Ministre følgende Note. Da Kongens System er saa aldeles frit fra Fordomme og Lidenskaber, grunder det sig i ethvert Tilfælde paa de Motiver og Grunde, Fornuft og Sandhed frembyde. Det retter sig følgelig efter de Modificationer, som ved Omstændighedernes udviiste Forandring blive ligesaa retfærdige, som uundgaaelige. Saalænge kun en revolutionair Regiering var til i Frankerig, kunde Hs. Majestæt ikke antage dets Minister, men nu da den franske Constitution er bleven organiseret og regelmæssig, ophører denne Forpligt, og Hr. Grouelle vil med det første offentlig og i de sædvanlige Former blive erkiendt. Dette Skridt er i øvrigt aldeles isolert; det siger, og betyder intet videre, end hvad det er i sig selv; det vil sige, det er en naturlig Følge af Omstændighederne, og et Beviis mere paa Kongens fuldkomne og upartiske Neutralitet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Nederelven, den 8de Martii. Under Titel: et Ord til Hamborgs Borgere, har en ubenævnt i Anledning af det nu i Hamborg værende vigtige Spørgsmaal: Skal den franske Republiks Minister offentlig erkiendes, ladet trykke sine For= og Mod grunde. Han siger der: Dette Spørgsmaal angaaer eders tilkommende Held. Der er ingen i eders Stad, der er intet Hof i Europa, der jo vidste, at i fem Maaneder en fransk Gesandt til Hanseestæderne har opholdt sig i Hamborg. Han underhandler med eders Senat; hele Verden behandler ham med den skyldige Agtelse. Hvorfor have J vovet at optage ham, Hvorfor har ingen drevet paa hans Forviisning, som paa hans Forgængers 1793, og paa de andre franske Agenters 1794, uden Tvivl, fordi Omstændighederne have forandret sig."
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Bremen. Magistraten har her fornyet den Befaling, at alle af deres Fædreland udvandrede fremmede Militairpersoner inden 3 Dage skulle forlade Byen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Rhinstrømmen, den 27de Februarii. Den 18de kom en østerrigsk Officeer med en Trompeter til Coblenz, og overgav Commandanten en Depeche. Denne sammenkaldte strax et Krigsraad, og sendte derpaa Depechen til General Kleber til Bonn. Denne sendte den, saasnart den var læst, med en Coureer til Paris. Dens Jndhold er man aldeles uvidende om, men troer, den maae være af Vigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Amsterdam, den 1ste Martii. Efter de nyeste Efterretninger fra Brüssel er det desværre kun alt for rimeligt, at Vaabenstilstanden ved Rhinen ufortøvet vil blive hævet. Det er endog et almindelig udbreedt Rygte, at i Dag den første Martii Fiendtlighederne skulle begynde igien, og at Pichegru og Jourdan havde de bestemteste Befalinger af Directorio at gaae offensiv frem. Vist nok er det, at de krigførende Magter aldrig have gjort saa overordentlige Tilberedelser til at fortsætte Krigen, og skulde Freden ikke i denne Vaar tilbagegive Europa den saa inderlig ønskede Rolighed, ville de ulykkelige Rhiinboer ved 3400000 Krigere aldeles blive ødelagte, ja Krigen ført paa selve Rhinen; thi de Franske bygge i Bonn, Cøln, og Andernach en Art Halvgaleyer, for at betiene sig af disse paa Floden. De vil dertil indrette 30 af de stærkeste og største Coffardieskibe, og lade komme Matroser fra Dunkirchen og Ostende, hvil kr., tillige med Rhinskipperne, skulle tiene derpaa. De franske Generaler love sig heraf store Fordele, saavel til at hæmme Østerrigernes Overgang over Rhinen, som til at fremme deres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Haag, den 1ste Martii. Man forsikkrer nu, at de i forrige Uge fra Texelen udløbne 4 Linieskibe, samt tretten Fregatter og Kuttere ere bestemte til Ostindien, og troer, at en fransk Eskadre fra Brest, eller Rochefort skal forene sig med dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-14
Paris, den 28de Februarii. General Stofflet, en Tydsker af Fødsel, der i Spidsen for Royalister og Chouans hidtil, næst General Charette, virksomst ledede Krigen i de vestlige Departementer, er nu den 21de fangen, og følgende Dag, tillige med to af sine Adjudanter, og nogle andre Personer, arqvebuseret i Angers.