JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Denne Vandring er særdeles interessant gjennem Sandbjergene, hvor Udsigten hvert Øieblik forandrer sig, og frembyder Landskaber i en ganske ubekjendt Stiil, saa Tegnebogen og Blyanten vist erindres, for at gjemme mange Omrids. Den lille, derlige, røde og hvide Sandrose fortjener Blomsterynderes Opmærksomhed, og kan heldigt bringes til andre Egne, naar man tager Roden med. En Naaletræplantning ved OpbyKirke viser, at Sand Ørkenen kan forvandles til Fyrreskov.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Efter at have besøgt Omegnen af Fiilsøe og Blaabjerg, kan den Reisende paa een Dag naae over Hederne til Jellinge og Veiles venlige Omgivelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Maatte en Hypocondrist gjenfinde et fornøieligt Sind, eller en Svagelig føle sig forfrisket i den styrkende Vesterhavsluft, vilde det meget glæde os. At en Naturforsker, Fisker eller Jæger vil finde sig tilfreds, og have et uforglemmeligt Tidsfordriv i flere Dage, især hvis han kommer fra en smuk og frugtbar Egn, derom vides flere Exempler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Nogle Jagttagelser i Nærheden af Vesterhavet. Klimatet er her ofte paa kort Afstand saa foranderligt, at man næppe turde tro det, hvis man ikke selv havde holdt Thermometret i Haanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Udlændinger befinde sig som oftest upasselig efter at have været indhyllet i denne Taage vi Jyder derimod befinde os i den, som Fisken i Vandet. Saldelene (?) mene vi udøve en meget ødelæggende Virkning paa bredbladede Planter, og derfor befrygte vi, at Rapsen desvære aldrig her bliver af nogen Vigtighed, uagtet al Landmandens Flid, især hvis Taagen indtræffer Blomstertiden, naar Frøet ansættes. Paa Marsken (vi mener særdeles mellem Konge-Aaen og Jerne Sogn, er et saare frodigt Planteliv mid i Salttagen; men den leeragtige Jordbund, Kleg, maae aflede de skadelige Virkninger, og Rapsen er, saavidt os bekiendt, endnu ikke forsøgt der. 1/2 til 1 Bredegrad sydligere voxer Rapsen fortrinligt, men der er allerede en Forandring Plantelivet. Efter denne maaskee noget trættende Spadsegang i Moserne og i Taagen, maatte vi udbede os vore Læseres Overbærelse, for at føre dem lige ud paa Strandbredden. Ved Blaavand, gjør Havet en meget betydelig Jndskjæring, hvor Strømmen forstærkes eller bøier sig mod det endnu ubelyste Refshorn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Jndsenderen besøgte Blaavand efter et Mellemrum af 25 Aar. J 1812 kunde man kjøre næsten en Miil mod Vest fra en Gaard, hvorfra der nu næppe er 800 Alen til Havet. Hvor man dengang spadserede meget beqvemt, sejle nu de største Skibe. Paa Agrene dette Stykke over er al Græsværten forsvunden, der er blot tykke Saltplanter. Mod Orby nærmer Havet sig betydelig, i den Grad, at man maa befrygte, at Husene inden næste 25 Aar maa flyttes. Mellem Ribe-Aa og Konge=Aaen er derimod en betydelig og gavnlig Tilvæxt. Raturen synes her at give Vink om, at Jnddæmningen maatte lykkes overalt, hvor der ikke er Sand, men Kleg=Bund. Jndsenderen mindes klart for 40 Aar siden første Gang at have besøgt denne Egn. Nu er der god Græsgang og avles flere Hundrede Læs Hø, hvor man den Tid næppe kunde vade gjennem Klegen. Man seer først et Rør med en stor knollet, trævlet Rod, efter nogen Tid blandes Stedet, der som oftest er som en lille Ø, med Aster og Søjer, efter Haanden optager disse første Plantebeboere Harrild og Kløver, der tilsidst aldeles fortrænge Urfædrene og danne en ypperlig Mærskeng. Disse første Fædre, eller Rørene, som Beboerne vist alle kjende, og hvoraf der findes en Mængde ved Udløbet af Konge=Aaen og flere Steder, kunne vi ikke noksom anbefale til særdeles Opmærksomhed, at de ret omhyggelig plantes, hvis det ikke allerede skeer, paa saadanne Steder, som Naturen anviser ved at danne en lille Ø af Kleg. Paa Sand ville de ædlere Planter ikke indfinde sig, som det lader, da de smaa Holme ved Udløbet af Konge=Aaen vel ere blevne noget større, men dog endnu bestandig blot bestaae af Nør blot bestaae af Nør Bidrag til Ribe Kjøbstads Fattigvæsens Historie. (Fortsat.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
J Aaret 1819 tilfaldt Fattigvæsenet efter Hans Hansen Fredsteds og Kones Testamente 624 Rbd. 2 Mk. 4 s. Sølv. Af denne Sum betaltes det i Aaret 1817 optagne Laan til Almissebodernes Reparation med 466 Rbd. 1 Mk., Rest altsaa, som kom Fattigkassen tilgode 158 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Endnu for dette Aar vare de extraordinaire Udgifter betydelige. Til Amtstuen i Haderslev betaltes for tvende Personer, som her vare forførgelsesberettigede, 207 Rbd. 2 Mk. 9 2/5 s. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
J de tvende følgende Aar erholdt Fattigkassen i Mulcter og Bøder 156 Rbd. 1 Mk. 14 s. Sølv, (deriblandt 10 Rbd. for en foretagen Huus inqvisition). Ogsaa i de derefter følgende Aar har Fattigkassen haft en ikke ubetydelig Jndtæg, af Bøder og Mulcter, hvoriblandt i Aaret 1832 200 Rbd. Sølv, som indbetaltes fra Toldkamret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
J Aaret 1825 bortsolgtes det Fattigvæsenet, tilhørende Huus N 74 i Hundegade for 152 Rbd., i Aaret 1827 Huset N. 250 i Korsbrødre, gade for 320 Rbd., og i Aaret 1830 Huset N. 299 i Grønnegade for 152 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Ved Stiftsresolution af 11te April 1828 blev bevilget, at det maatte tillades Cathrine Kirke at afgjøre dens ældre Gield til denne Byes Fattigvæsen, nemlig 448 Rbd. Sølv, ved at transportere til Fattigvæsenet saamange af dens Obligationer for mindre Summer, som kunde udgjøre hiint Beløb, og af samme kun at tilsvare 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
J samme Aar 1828 paatænkte man, at indrette en ordentlig Forsørgelses- og Arbeids-Anstalt for et Antal af 80 Fattiglemmer. Der blev indsendt Udkast til en Forsørgelsesplan, Grundtegning til Bygningens Opførselse og Overslag over Bekostningerne. - Uden en betydelig Pengesum kunde en saadan Jndretning ikke sættes i Værk Man ansøgte derfor om et Laan af Nationalbanken, og anbød til Sikkerhed Fattigkassens rentebærende Obligationer, som udgjøre over 4000 Rbd. Sølv. Men da Directionen herpaa kun vilde udlaane 1500 Rbd. mod 5 pCt., saa bortfaldt den intenderede Plan, og, som jeg formener, i pecuniær Henseende til Fordeel for Byens Jndvaanere; thi slige Forsørgelsesanstalter ere, naar de skulle underholdes af det Offentlige, over at Maade kostbare, og maae inden faa Aar ophøre af sig selv. Disse Anstalter have tillige det Odense hos sig, at Onde og Gode ere blandede mellem hinanden, at værdige Trængende, som uden egen Brøde er bleven nødlidende, sættes i Classe med de slette og ryggesløse. Ogsaa Børneopdragelsen har i saadanne Indretninger at kjæmpe med store Vanskeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Da en saadan Arbeidsanstalt ikke kunde oprettes her i Byen i det Store af Mangel paa Ressourcer, saa instituerede man i Begyndelsen, af Aaret 1831 en Art af Arbeidsanstalt i det Mindre, som fik Navn af Raspanstalt, fordi nogle Fattiglemmer der sattes til at raspe Farvetræe. Der leiedes et Locale, anskaffedes Apparater, og man indkjøbte for det første et Par tusinde Pund Brasilietræe fra Flensborg. Denne Anstalt modtog i Forskud et Laan af det Offentlige paa 150 Rd. H. C., som Fattigkassen senere har tilbagebetalt. Man under denne Foranstaltning meget heri Byen, isærdeleshed fordi det Arbeide, som der forefalder, skal afskrække flere Personer fra at søge Understøttelse hos Fattigvæsenet. Hvilke de Personer ere, der saaledes ere blevne afholdte fra at falde Fattigvæsenet til Byrde, kan jeg ikke bestemt opgive; men Principet selv forekommer mig at have noget stødende. Jmidlertid har jeg anseet det for min Pligt i en Sag, for hvilken næsten alle Stemmer hævede sig, at medvirke hvad jeg formaaede til Anstaltens Vedblivelse. J samme Aar 1831 etableredes ogsaa et saakaldet Havecolonie Anlæg. Det Jordsmon, som dertil fandtes meest passende, er en Toft uden for Nørreport, St. Peders Kirkegaard kaldet, der tilhører Cathrine Kirke. Denne Eiendom blev af de forrige Leiere overdraget Fattigvæsenet, imod at dette tilsvarer den aarlige Afgift 3 Tdr. 1/2 Skp. Rug og 3 Tdr. 1/2 Skp. Byg, som betales med Penge efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, 28 Familiefædre, som deels ere Haandværkere, deels Dagleiere, men ellers uformuende, uden dog at sortere under fast Fattigforførgelse, have erholdt hver sit Stykke, og opdyrke samme med Urter, Rødder, Kartofler og Kaal. Enhver skulde betale til Fattigkassen 12. aarlig, men der haves sædvanlig flere Restancer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
J Aarene 1830 og 1831 fik Fattigkassen en stor Mængde Børn at forsørge, hvis Forældre, døde af den her i Byen grasserende Typhus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Under 24de Febr. 1835 indgav man følgende Forestilling til Fattigvæsensdirectionen: "J de Commissionen herved fremsender Regnskab for Spindeanstaltens Jndtægter og Udgifter pre1834 tillader man sig tillige at ledsage samme med følgende ærbødige Jndstilling. Fornævnte Anstalt tog sin Begyndelse i Aaret 1789, de Hans Majestæt bevilgede, at et rentefrit Laan af 1,000 Rdlr., 500 af Fattigkassen og 500 Rd. af Byens Kasse maatte optages til et Spinderie, for Fattige her i Byen. - Af den trykte Udsigt som findes i Ribe Byes Ugeblad over denne Jndretnings Status fra 1789 til 1797, seer man, at der almindeligviis er spundet aarlig 6 a 700 indtil 1000 Pd. Hør, og 50, 60 til 1,00 Pd. Blaar. De Forsøg, som skeete med Hegling og Vævning, standsede efter nogle Aars Forløb. De daværende Bestyrere klage stedse over de Hindringer, som lagde sig i Veien for Hielpeanstaltens Virksomhed, deels derved, at Hør ikke kunde faaes fra første Haand, eller til første Haands Priis, og deels ved Man gel paa Arbeidslyst. - J Begyndelsen af nærværende Aarhundrede skal Anstalten have havt god Fremgang; men i de sidste 10 a 12 Aar er den næsten stedse gaaet tilbage. Man har oftere forgiæves forsøgt at afhænde det spundne Hør og Blaar ved offentlig Auction, og man har flere Gange maattet nedsætte de bestemte Priser. Spindet, som udføres af nogle aldrende Fruentimmer, der høre under Fattigforsørgelsen, er sædvanlig saa maadeligt, at ingen Huusmoder, vil kjøbe Garnet. Manufacturvæsenet har desuden i den senere Tid taget en saadan Retning, at der endog for den bedre indenlandske Vindskibelighed kun er liden Opmuntring. Man kan paa disse Grunde ei andet end finde sig foranlediget til at andrage paa, at denne Anstalt maa indgaae og ophæves, som nu ei længere er svarende til sin Hensigt. Og giver man sig tillige den Frihed at indstille: 1, at Pengeoverskudet 232 Rbd. 4 Mk. 5 3/5 s. r. S. maa tilfalde Byens Fattigkasse deels til Bestridelse af den Gield, som den med Fattigvæsenet forenede Arbeidsanstalt har paadraget sig, og deels til Succurs for denne Anstalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
at de Spindeanstalten tilhørende trende Kakkelovne, som findes i Skolelærernes Høyers og Betzers Skolestuer og i den Sidstes Værelse, maae tilfalde Byens Skolevæsen. 3, at 10 Rokke, som ere overladte nogle Fruentimmer i Almisse og Gjæsteboderne, maae benyttes af disse, saalænge samme ere brugelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
at de Jnventariisorter som findes i Lærerindens Madame Bechs Værelse, maae forbeholdes til Forbrug for Børnene i Haandgjerningsskolen. at de øvrige Jnventariisorter maae bortsælges, og Beløbet deraf tilfalde Fattigkassen." Denne Jndstilling blev aldeles bifaldet af Directionen ved Skrivelse af 2den Marts s. A Under 14de Juli 1835 indgav Commissionen ligeledes efterfølgende Forestilling til Directionen: "Ved Skrivelse af 21de Juli 1834 blev bifaldet, at den heri Byen oprettede Arbeidsanstalt maatte indtil videre vedblive under den Betingelse, at Hr. Kjøbmand H. G. Bjerrum forsynede samme med det fornødne Blaatræe, og igjen modtog dette i forarbeidet Tilstand imod at betale Raspelønnen med 25 Ls. pr. 100 Pd. Denne betingelse er nu ophørt, da Hr. Bierrum ikke længere ønsker at tilstille Arbeidsanstalten det fornødne Træe, eller besørge Raspningen der udført. Commissionen har derfor taget under Overveielse, hvorledes man kunde sikkre Anstaltens Vedblivelse, som ansees ønskelig og nyttig. Man lod til dette Øiemed en Jndbydelse f. udgaae til de Handlende og Farverne her i Byen i de til at lade sig antegne for et vist QvantunBlaatræ til Raspning, imod at erholde samme Vægt i forsvarlig forarbeidet Tilstand, og erlægge 25 Ls. i Arbeidsløn, samt 2 s. for Afhentelse og Tilbagebringelse pr. 100 Pd.; men denne Jndbydelse blev ikke paategnet af nogen af de Mænd, 18 i Tallet, for hvilke den forevistes. Commissionens Medlemmer have dernæst formeent, at Blaatræe for Fattigkassens egen Regning maa anskaffes til Forarbeidelse og Udsalg. Efter kyndige Mænds Dom bør ikke indkjøbes et mindre Qvantum Træe end 10,000 Pd., som efter vedlagte Notice fra Hr. Kjøbmand Rahr vil kunne erholdes hos Handelshuset Gehrt & Køhler i Altona for 235 Rd. 8 Ls. Hertil Udgifter for Fragt, Told m.m. 29 Rd. 37 Ls. Jalt 264 Rd. 45 Ls. Denne Sum vil efterFattigkassererens Opgivende kunne bestrides af Fattigkassens Overskud for indeværende Aar. Arbeidsanstaltens Status er fortiden saaledes: Fattigkassen har forstrakt samme efterhaanden med ialt . . . . . . 215 Rd. 5 Mk. 7 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Vedlagte Oversigt af Bestyrereren viser, at 32 Personer have siden Arbeidsanstaltens Begyndelse i Aaret 1831 til 5te Juni 1835 fortjent i Arbeidsløn . . 178 - 2 - 12- Efter sidste Regnskab haves i Beholdning . . . . . .De tilbageblevne Jnventarii sorter maa i det mindste ansees for at være af Værdie . . .Er 215 Rd. 5 Mk. 2 s. H. Der synes saaledes at være Grunde, som tale for Indretningens videre Fremme. Man tillader sig derfor ærbødigst at indstille. a, at Arbeidsanstalten maa indtil videre vedblive, saalænge Hr. Rahr vil forestaae Bestyrelsen, hvortil han har erklæret sig villig. b, at fornævnte Sum 264 Rd. 45 Ls. HC., eller om noget mere imod Formodning skulde behøves, maae anvendes af Fattigkassens Overskud til at indkjøbe de anførte 10,000 Pd. Blaatræe. Jøvrigt bør man ikke undlade at forestille for Directionen, at saavel Hr. Kjøbmand Rahr som Bestyrer, som Skoemagermester Christian Gregersen, der velvilligen har paataget sig Overopsynet, have gjort sig fortjente af Arbeidsanstaltens Fremme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Ved Skrivelse fra Direktionen af 1ste August 1835 blev bifaldet, at Arbeidsanstalten maatte indtil videre vedblive, og at det fornødne Blaa træe maatte indkjøbes af Fattigkassens Behold ning. Direktionen lod tillige tilkjendegive, at den takkede Hr. Kjøbmand Rahr og Skoemager Gregersen for deres Tilbud at ville have Opsyn med denne Indretning, og for deres Opoffrelser, i denne Henseende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Under 10de Novbr. 1836 har Hr. Kjøbmand, H. G. Bjerrum paataget sig for 3 Aar at forsyne Arbeidsanstalten med i det mindste 8000 Pd. heelt Farvetræe, Blaatræe eller Guultræe, og at betale i Raspeløn for hvert 100 Pd. raspet Træe 25 s. til Arbeidsanstaltens Kasse. (Sluttes i næste Nummer.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-01
Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Rummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Rumere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
allernaadigst Kongelig legeret. priviFod. St. No Adres Avls overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Nr. 53. Tirsdagen den 3die Juli. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. J Palladset Luxemburg træffes Anstalterne til Processen mod Laity. Flere Personer ere alt forhørte; ligesaa ere der foretagne flere Undersøgelser i Huse, endog i nogle Caserner, navnlig i det 4de Husarregiments, Tornisterne bleve gjennemsøgte for at borttage de politiske Skrivter, som man formodede samme indeholdt. To kongl. Ordonnantsofficerer have bivaanet disse Politiets Undersøgelser. Af den Jver, hvormed disse drives, turde man fristes til at antage, at mere end et blot politisk Skrivt er det der har sat Politiet i Bevægelse. Pasquier har havt en lang Conferents med Mole; ved denne Samtale, skal der være bleven yttret, at Laity kun er den ansvarlige Udgiver, men Prinds Ludvig den virkelige Forfatter til Skrivtet. Samtidig med dette Rygte hedder det, at man har fundet Originalmanuskriptet, efter nogle Fortællinger hos Laity, efter andre hos en Madame Gordon. Man forsikkrer, at Debatterne i Retten, navnlig om Competencen, til at afgjøre denne Sag skulle have været meget levende. Michel (fra Bourgos) vil nok paatage sig Forsvaret for Laty.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Jfølge Efterretninger fra Afrika er Staden Blida slet ikke besat af de Franske; den nærmeste Leir er i enhalv Miil fra denne Bye og i en meget usund Egn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Portugal. Nye foruroligende Optrin ere forefaldne i Lissabon. Da man ved en Procession bemærkede, at Silva Carvalho har en af Baldachinens Stokke, under hvilken Hostien førtes af Erkebispen, hørtes der Skrig og Tegn paa Uvillie blandt Folket. Dog kom den ikke til Udbrud for Processionen havde naaet Kirken. Kongens Vogn, der først kjørte bort, blev hilset med Skjældsord, ligesaa Baron BomsinsDog vare disse saa heldige at naae uskadte hjem; men da Carvalho viste sig, blev Folket saa heftigt, at han nødtes til at trække sig tilbage ind i Kirken. Politi chefen, Cabral, tog ham derpaa op i sin Vogn og haabede stolende paa sin Popularitet at kunne frelse ham. Men ikke saasnart bemærkede Mængden det, før den styrtede løs imod Vognen og standsede den i Farten. Med en Kniv i Haanden aabnede Een af Pøbelen Karethøren, Cabral trykkede sin Pistol af, Angriberen styrtede omkuld, dog ikke truffen af Kuglen (denne traf en fattig Kone, der stod rolig i sin Gadeder). Herved vandt Politichefens Vogn et betydeligt Forspring og naaede heldig et Huus i en afsides Gade. Jmidlertid indtraf den eenarmede, modige Saa Bande ra. Medens han var ifærd med at tiltale Folket fik han et Bajonnerstik paa Brystet, der dog prallede lidt af mod den store Stierne, han har paa samme. Det lykkedes ogsaa ham at undslippe, men vendte snart igjen tilbage med en Battaillon Linietropper, drev Pøblen fra hinanden og bragte Carvalho og Cabral i Sikkerhed. Talrige Fængslinger have funden sted; flere Nationalgardebattailloner skulle ofvæbnes; men et Spørgsmaal bliver det om Regjeringen formaaer det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
England. Med en Majoritet af 35 Stemmer læstes i Underhuset 3de Gang den irske Corporationsbill. Discussionerne angaaende dette Spørgsmaal udbredte iøvrigt intet nyere Lys over det. Ved Kronningen gaaer Toget fra Buckinghampalladset til Vestminsterabbedet i følgende Orden: 1) en Esquadron Livgade; 2) de ordentlige Gesandter i den Orden, efter hvilken de have Rang i England, først den mexikanske, bagerst den preussiske; 3) de overordentlige Gesandter i den Orden de ere ankomne til England; 4, et Detaschement Livgade; 5) den kgl. Familie; 6) den kgl. Overbaadsmand med 48 Skippere, Dronningens Følge i 12 Vogne, og 7) endelig Dronningen selv i en med 8 Heste bespændt Vogn, der er omgivet af flere høiere Statsembedsmænd, foruden flere Løbere. En Esquadron af Livgaden sluttet Toget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Hannover. Conradis Andragende om Competencen er med nogle Modificationer af Vicepræsidenten Dr. Lang bleven antaget i det andet Kammer efter 5 Timers yderst heftige Debatter. Kamret besluttede ligeledes, at denne Beslutning ikke behøvede at gientages, som en Lov, efter Reglementet, 2 Gange. Præsidenten udviklede under Discussionen sin tidligere bekiendte Anskuelse, at Hovedandragendet af Conradi saavelsom og Langs Modificationsandragende ikke maatte komme under Afstemning; heri understøttedes han af den kgl. Commissarius og forlod i Forening med denne Kamret, saa at Afstemningen skete under Præsidium af Dr. Lang som Vicepræsident, Langs Modification af Andragendet lyder paa, at Stænderne ville raadslaae Forfatningen, som Kongen har forelagt den, men at de ere af den Anskuelse, at derved kan den Forfatning, som retmæssig stod ved Kraft for Hs. Majestæts Thronbestigelse, ikke anderledes paa en tilfredsstillende Maade ophæves eller forandres, end naar den efter Statsgrundloven begrundede, Repræsentation saavelsom og Provindsialstænderne dertil meddele deres Samtykke. Med andre Ord: det andet Kammer har forkastet det hele Forfatningsudkast. J Osnabrück ere Differentserne blevne udjevnede til Folkets Gunst; de paatænkte Festligheder ville derfor finde Sted. Ved Kongens Jndtrædelse i Osnabrück vil der blive overleveret ham een af de fleste Borgere underskreven Petition om Grundlovens Opretholdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Schweitz. Urolighederne i Cantonet Schwyslade til at blive af en alvorligere Charakteer. Begge Partier staae nu under Vaaben; en Ubetydelighed vil kunne bringe Fiendtlighederne til Udbrud. Saaledes som Tingene derfor for Øjeblikket staae kan en bevæbnet Jndblanding ikke udeblive længe fra de Eedsforbundne, og til hvis Fordeel den vil skee, er vel ikke vanskeligt at forudsige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Sverrig. Crusenstolpes Domfældelse formedelst Forseelser imod Trykkelovgivningen foraarsagede Natten mellem d. 20de og 21de Juni et Opløb i Stokholm. Man forsamlede sig udenfor Els Fængsel og forlangte lydt og høit hans Frigivelse, og da denne ikke fulgte, gik Toget til Justitscantsler Nermanns Huus, hvis Vinduer sloges ind. Overstatholderen og Commandanten lykkedes det imidlertid snart at bringe Roligheden tilveie. Kongen har paabudt den strengeste Undersøgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Churhessen. Stænderne have besluttet at lade Spørgsmaalet og Rothenburgerqvarten afgjøres af Forbundsdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Ægypten. Efterretningerne fra Sprien udbrede endnu intet klarere Lys over Tingenes Gang og Sammenhæng her. Regjeringen søger at udbrede Rygtet, at Opstanden er aldeles undertrykket, og alligevel foretages der uhyre Anstrængelser for at rekrutere Jbrahims Armee. Den authentiske eller snarere officielle Efterretning, at Mehmed selv vilde i Slutningen af Mai Maaned afgaae til Sprien synes at kunne bestyrke Mistanken om, at Sagerne ikke staae saa heelt vel - Sultanen har taget sin Sommerresidents i Berlerbei paa den asiatiske Kyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Brasilien. Roligheden i Bahia er fuldkommen bragt tilbage og Opstanden 1 Rio Grande næsten undertrykket. Jndependenterne under da Mator ere totalitet slagne og Regjeringens Tropper har indtaget Villa do Rio Pardo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Jndenlandske Efterretninger Stænderforsamlingen i Viborg. J Slutningen af Mødet d. 13de Juni indleverede Assess. With et Andragende fra Seminarist Nielsen i Greis om at Vacancer i Skolelærerembeder maatte offentligen bekjendtgjøres." J Anledning heraf nedsattes ingen Kommittee. -J Mødet den 14de Juni fremlagde Oberst Broch et Forslaa om Stænderforsamlingernes Offentlighed." Spørgsmaalet om en Kommittees Nedsættelse blev besvaret med ligemange benægtende og bekrættende Stemmer, og derfor anseet for afviist. - J Mødet 16de Juni oplæste Etatsr. Brink-Seidelin et Forslag om at de Kongl. Lovudkast maatte for Fremtiden blive de Stænderdeputerede meddeelte for deres Sammenkaldelse." Kommittee: Roulund, Etatsr. Brink-Seidelin og Kammerj. Lüttichau - J Mødet d. 18de Juni anmeldte Præsidenten, at ved de nu foretagne nye Valg i de mindre Landeiendomsbesidderes 22de Valadistrikt var bleven valgt til Deputeret Gaardeler H. Redleisen i Søedahl med 94 St. og til Suppleant Propr. Momsen til Sønderskou med 80 St. - Stiftsprovst Hald oplæste et Forslag om Valgbarhed for Bekienderne af den mosaiske Tro" Kommittee: Oberst Broch, Biskop Østgaard og Stiftamtmand Rosenørn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-07-03
Det keiserlige russiske Dampskib Herkules ankom i Tirsdags Morges sydfra paa Kbhvns Rhed og saaluterede indenfor Batteriet Trekroner med 7 Skud.