JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Undertegnede er overbeviist om, at det vilde være høist ønskeligt, om enhver Contract, som har en Pengebetaling til Gienstand, og som ikke strax skal realiseres, blev sluttet i Sølv, for hvis Beregning i de fleste Tilfælde, naar Mynt ei kunde tilveiebringes, den paa Betalingsdagen gieldende Cours kunde antages som Basis. Jngen af de Contraherende vilde da blive bedraget eller brøst holden og Mange vilde derved afholdes fra med en Letsindighed, som maa forfærde Enhver, derhar det ringeste Begreb om Penge i Almindelighed og det danske Pengevæsen i Særdeleshed, at forskrive sig i Rigsbanksedler for at forskaffe sig Realiteter. Jeg anseer det derfor for min Pligt, at giøre Publicum opmærksom paa, at Forfatteren, efter min Formening, heri har feilet. Som et uden Tvivl fyldestgiørende Beviis herfor vil jeg her anføre, at Speciescoursen i den senere Tid har staaet langt under Vexelcoursen paa Hamborg, med hvilken den ellers burde i det mindste være lige. Det er altsaa klart, at ikke den Omstændighed, at man behøvede Species, for dermed at betale de Varer man her havde indkjøbt eller agtede at indkjøbe, men at, foruden andre Aarsager, snarere Trang til udenlandske Vexler, for dermed at dække Forpligtelser paa fremmede Steder, har opdrevet Coursen. Det vilde iøvrigt nok ikke være vanskeligt at giendrive de af Forfatteren for sin Mening anførte Grunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Dersom Betalingen af de i Sølv solgte Varer af Kjøberne skulde have været præsteret, strax efter Auctionen, kunde Forfatteren maaskee have havt Ret, naar han paastaaer, at det ikke giør det Jndtryk, naar en enkelt Mand kiøber en vis Sum i rede Sølv, som naar denne Sum skal anskaffes af Mange, af hvilke den eene da naturligviis vil opdrive for den anden. Men naar Kjøberne, saaledes som Tilfældet har været, har et Tidsrum af flere Maaneder, i hvilket de kunne anskaffe sig det fornødne Betalingsmiddel, og altsaa ei behøve, alle paa engang at komme til Markedet, kan denne successive Sølvanskaffelse neppe være saa farlig for Coursen, som naar en stor Sum paa eengang skal tilveiebringes. Forfatterens Paastand, at den Vished man har om at der til denne eller hiin Tid skal bruges en bestemt Sum i rede Sølv giør, at de, som ere i Besiddelse deraf, holde paa det, maa uden Tvivl ligeledes bortfalde, da Anskaffelsen, efter det Ovenanførte, kan skee successive i et længere Tidsrum. Snarere maatte dette kunne anføres imod de Salg, som, især for udenlandsk Regning, skee i Rigsbanksedler; thi ved disse er Commissionairen, for ei ved den vaklende Cours at udsætte sin Committent for Tab, nødt til, strax efter Salget at forvandle Beløbet til Sølv eller Banco, og af denne Omstændighed, der naturligviis ei vil kunne blive nogen Hemmelighed, vil da den, der er i Besiddelse af Sølv, kunne benytte sig. Kiøbenhavn, d. 17 Febr. 1818. L. N. Hvidt, Børscommissair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag blev i Aar, som sædvanlig, høitideligholdt i det bestandige borgerlige Selskab. Ved denne Leilighed blev følgende Sang afsjungen: Hvad Syn i Keiserstad at skue! Forsamling, Slægters Lovsang Værd! Ei under Himlens vide Bue, Saaes nogentid slig Kongefærd. See, Sværdet hviler nu i Skeden, Trompettens Klang er Glædens Lyd. De samles at grundfæste Freden, Og Jordens Held er deres Fryd. Der sidder nu vor ædle Konning Blandt Konger i det here Raad, Jmens vor eiegode Dronning Ham ligner i elskværdig Daad. Han for sit kiære Rige vaager. Omskuende hans Viisdoms Blik Adspreder hine Uveirstager, Som morke over Landet gik. Ja som en yndig Sommermorgen, Tilstraaler os vor Fremtids Stund, Og Takkens Rost omsubler Borgen, Fra Stad og Landsbye, Mark og Lund. Vor Fredrik, Kongenavnets Hæder, Thi Fred er slettet i hans Navn, Os bringer Fredens hulde Glæder. Og lindrer viis og god hvert Savn. Den Dag, han kommer her tilbage, Som elsket Fader i sin Kreds, Mænd, Qvinder, Børn, vil ham modtage. O. Han vil være saa tilfreds, Hvorhen Han skuer, i hvert Øie Han seer taknemmelige Blik, Som bede til den Evighøie. Velsign, Algode, Frederik, Sødt til os lyde Dine Toner, Musik, med blid og festlig Klang, Som naar igjennem Skovens Kroner Opstiger Vaarens Høitidssang. Hverandre Haanden, Venner, rækker, Vor Fredriks Fødselsdag er det. Den Fryd i Borgerhjertet vækker. Lev, Konge, Ven af Pligt og Ret. Hørrebow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Anmelderen kan atter glæde Skilderiets Læsere med efterfølgende Beviser paa RaadvaddamsFabiks heldige Fremgang. Det kan ikke andet end fryde hver Fædrenelandsven, at see denne vigtige Konstflidsanstalt, istedet for, som saa mangen anden Fabrik, at synke, tvertimod alt mere og meere hæve sig og gjøre Forskrivelsen af Artikler, for hvilke der tilforn gik saa betydelige Summer udaf Landet, aldeles overflødig, medens derved mangfoldige arbeidende Hænder sættes og holdes i gavnlig Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
J Aaret 1814 ere fra Raadvaddams Fabrik solgte af der fabrikerede Varer, Blikarbeide. Durchslage 119 Stkr., Krudthorn 12 dito, Skovoxdaaser 176 dito, Lyseplader 508 dito, Lygter 335 dito, Lyseprofitter 72 dito, Lyseformee 172 dito, Rivejern 313 dito, Sparebøsser 13 dito, Tragte 515 dito, Vandkander 66 dito, Vandøser 18 dito, Penalhuse 23 Dosin, Dukketøi 182 dito, Kage forme 18 Stkr., Vaagelamper 3 dito, Hæverter 30 dito, Rangler 45 Dosin. - Træearbeide. Syleskafter med Messingringe 76 Dosin. - Messingarbejde, a) forsølvet: Spænde= og SkrueSporev 114 Par; b) uforsølvet: Dragkistebeslag362 Sats, Capiteler 12 dito, Gardinbøiler 72 Par, Gardintridser 27 Dosin, Gardines 80 dito, Lyseplader, engl. Facon 52 Par, Nøglehuller 15. Gros, Uhrnøgler 64 Gros, Uhrklokker 31 1/2 Pund, Bordruller 170 Sats, Viinkraner 237 Stkr., Jldtøiskroge 48 Stkr., Voxstabelstager 18 Stkr., Skuffeknappe 13 Gros, Hængsler 392 Dos. Par, Knappe af hvidt og guult Metal 1187 Gros, Apothekervægter 22 1/2 Pund. - Jerne og Staal Arbejde. a) File og Raspe 796 Dosin; b) støbt, Strygejern af Staal 208 Stkr., Stryg holdte 312 Stkr., Fyhrtøier 41 Stkr., Gryder, Potter og Pander 12823 Pund, Pressejern, 4 Stkr., Portklokker 42 Stkr., Barkmøller 3 dito, Brændeviinsriste 1 Sats; c) smeddet, Klokkefjedre 52 Stkr., Smør= og Oste=Søgere 113 dito, Stegeriste 31 dito, Kjøkken=Fyhrstaal 210 dito, Prop trækkere 168 dito, Sætzern 3 Dosin, Meieredstiver 6 dito, Kjødgafler 56 Stkr., Haugeriver 26 dito, Støvletrækkere 28 Par, Jldkister 136 Stkr., Muurskeer 54 dito, Stangskruestikker 13 dito, Liigkisteskruer 134 Dosin, Brødknive paa Brædt 12 Stkr., Manskietjern 93 dito, Hakker 6 dito, Øxer 166 dito, Hammere 316 dito, Skibskrabere 175 dito, Søm, alle Sorter 622,000 Stkr., Laase 96 dito, Bødkertængsle 21 dito, Gangskuffer 8 dito, Fyhrtøier 14 dito, Jldtøi 457 Par, Folde og Brød=Knive 115 Dosin, Høvlejern 41 dito, Huggejern 84 Dosin, Meie-Leer 78 dito, Skiæreknive 96 dito, Skibs=Stiksauge 33 Stkr., Skov- og Lang=Sauge 10 dito, Stegepander 4345 Pund, Baglastskuffer 107 Stkr., Grave spader 1306 dito, Engelske Spader 264 dito, Haugefaxe 6 dito, Kaalknive 58 dito, Gartner sauge 12 dito, Strigler 219 dito.; d) fortinnet: Strigler 927 Stkr. Trendser og Brodoner 436 Par, Ride- og Kjøre=Stænger, 234 Stkr., Stigbøiler 68 Par. - Been, og Horn-Arbejde. a) Been: Naalehuse 60 Dosin, Hovedvandsæg 12 dito; b) Horn, Pølsehorn 26 Dosin. - Kartemager-Arbejde. Uld- og Bomulds Karter 170 Dos. Par.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Den nylig afdøde Professor Johan Nicolai Oest, er født d. 10 Dec. 1755 i Nenkirchen. i Angeln, hvor hans Fader var Præst. Han blev først i Glücksborg Lærer ved et Opdragelsesinstitut for unge Fruentimmer, og siden ansat ved Skolelærerseminariet paa Brahetrolleborg i Fyen, hvor han 1795 blev Directeur og første Lærer. 1803 fik han Rang med Professorer. 1813 blev han Ridder af Dannebrog. De Skrifter, han har udgivet siden han kom til Fyen, findes anførte i den nylig udkomne Prøve af det dansk norske Forfatterlexicon. Førend han kom til Fyen har han skrevet paa Tydsk et kronet Prisskrift om Ungdommens hemmelige Synder, der findes indført i det Campiske Revisionsværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Vor Litteratur er bleven beriget med 4 nye Ugeblade. I. Den forhen anmeldte nordiske Tilskuer (der egentligen er en Fortsættelse af Dannora). Det udgives af Hr. J. K. Høst, og hidtil ere 14 Nummere udkomne. 2. Adrastea. Et Oppositions blad. Litteraturen, Politie og Theatret helliget. Dets Formaal angives i No. 1. Det forlægges af Hr. Boghandler Steen, som modtager Bidrag, overeenstemmende med Bladets Plan. Hidtil ere 7 Nummere udkomne. 3. Tilskueren, der udgives af Hr. Prof. Rahbek, og hvoraf hidtil 10 Nummere ere udkomne. 4. Aftenposten, som udgives af Hr. Bogholder Søndergaard, og hvoraf hidtil 4 Nummere ere udkomne. For de, som attraae et godt Jndboe, gives der Leilighed i tilkommende Uge ved den Keiserlig Østerrigske Minister Grev v. Lützows Auction, Fortegnelsen derover erholdes hos Hornbech i Vimmelskaftet No. 17 for 8 Rbs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Ved Auctionen over 182 Kister hvide Havannasukkere, som skulle sælges i rede Sølv, bleve ikkun nogle faa Kister folgte. Paa de øvrige Kister skeete intet Bud. Da i Gaar (d. 17de) 16 Piber Madera skulde sælges, ligeledes i rede Sølv, gjordes aldeles intet Bud, og Auctionen ophævede sig saaledes selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Mariboe den 13de Februari. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn- og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte Januari Maaned følgende: En Tønde Hvede 20 Rdlr., en Tde. Rug 15 Rd., en Tde. Byg 7 1/2 Rd., en Tde. Havre 4 1/2 Rd., en Tde. graae Ærter 10 Rd., en Tde, hvide Ærter 10 1/2 Rd., en Tde. Kartofter 4 Rd., et Pund røget Flesk 68 s., et Pd. fersk Flesk 56 s., et Pd. Kjød 22 s., et Pd. Smør 1 Rd., et Pund Ost 20 sk.,er Pd. Talg 88 s., et Slagtenød 75 Rd., et Faar 8 a 9 Rdlr., et Sviin 65 Rdlr. - Alt i Rigsbankpenge Navneværdie. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Kjøbenhavns Børs den 17de Februari. Cours. Hamb. 2 M. 660, a vista 666. London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 650. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 65 1/2 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Den forrige Konge af Sverrig har ladet udgaae en Bekjendtgjørelse, at han agter at besøge det forjettede Land, hvortil han allerede har erholdt Storsultanens Tilladelse. Han opfylder derved, siger han, et Løvte, han allerede i sine Ungdomsaar havde gjort. Han indbyder 10 Brødre til at gjøre ham Selskab, nemlig en Engellænder, en Dansk, en Holstener, en Spanier, en Fransk, en Ungarer, en Hollænder, en Jtaliener, en Russer og en Schweizer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Triest er Samlingsstedet og Tidspuncten d. 24de Junii. Den, som kan spille paa et Jnstrument, medtage det. Enhver maa i det mindste eie 2000 Augsb. Gylden til at besørge Reisen og danne en almindelig Casse. Brødrene klæde sig i en sort, prunkløs Kjole, lade Skjægget voxe og kalde sig de forte Brødre. Costumet og hvad der hører til Bevæbningen og Udrustningen bestemmes i Triest. Tjenerne, hvoraf man har Tilladelse at medtage een, klæde sig i sort og graat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Preussen ved Nederrhinen. Fra Coblenz skrives, under d. 23 Jan., at i Nederrhinsarmeen, under Gener. Hr. Kleist, foretages nogle Troppebevægelser, hvis Hensigt skal være, at bringe det første preussiske Armeecorps, der deels stod i Cölln, deels i og ved Luxemburg, i nærmere Forbindelse. Til den Ende ville Sachserne forlade os den 24de d. M., og besætte Cantonerne Dürn og Burgheim. Ogsaa Egnen af Wittlich forlades af Sachserne, hvilke, som det hedder, gaae til Cølln, hvorhen det tredie tydske Armeecorps forlægges. Derimod vente vi her Hovedqvarteret af det første preussiske Armeecorps, under Generalmajor v. Pirch. - Ogsaa i det Belgiske sporer man store Bevægelser blandt de preussiske Tropper. Kirkestaten. Paa Kong Joachims Side spores, efter en Skrivelse fra Rom af 11 Jan., mange Bevægelser og Skridt, for at forsikkre sig den definitive Besiddelse af Mark Ancona. Hans Ministere i Udlandet paastaae ikke allene, at Neapel maa have de det lovede 400,000 Siele paa det romerske Gebets Bekostning, men der gjennemreise ogsaa egne Agenter Marken, for at forøge det neapolitanske Partie, og opfordre Beboerne til Adresser, hvori de begiere, at indlemmes i Kongeriget Neapel. J Diario Romano læses en Skrivelse fra Vicepræfecten Ferrari, hvoraf man seer, at hine Agenter understøttes af Præfecterne, og at Adresserne maa være meget nøiagtigen forfattede. De maa indeholde en Taksigelse for de udviste store Velgierninger til Kongen, og Nytaarsønske til hans Huus. - Paven har, under den 7de Febr., ladet tilskrive Kong Joachims Gen. Consul i Rom, Ridder Zuccari, et meget eftertrykkeligt Brev, hvori erklæres, at den hellige Fader er kjed af, at taale længer hans Opførsel mod Regjeringen. Man kjender, hedder det, de Rænker, hvorved det lykkedes ham, hemmeligen at danne et Spionvæsen; de Uslinger, der have solgt sig til ham, forat tjene en fremmed Sag; de Skrifter, som han, i forbrydersk Hensigt, har ladet udbrede; de hemmelige Klubber, han holder, Maaden, hvorpaa han yttrer sig der, og de Breve, han skriver, for at optænde kjetterske Meningers Jld, der i saa mange Aar har hæret den halve Jordklode. Brevet endes med, at der er givet befaling til Politiepræsidenten, at opsøge, og paagribe hine Uslinger, der tjene ham til Redskaber, og at han selv, ligesom hver anden Privatperson, skal være underkastet Local Politielovene, da han aldeles ikke mere har nogen politisk Caracteer. - Zuccari har sendt denne Skrivelse til sit Hof, og dette har igjen sendt den til Kongressen i Wien. - J Rom venter man med det første nye Begivenheder, der ere uundgaaelige. Der overgives Note paa Note. - Kongen af Neapel var allerede den 16de kommet sig af sin Upasselighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Frankrig. Man vil vide, at Kongen var særdeles fornøiet ved den Afskedsaudience, han gav den engelske Gesandt, og forsikkres tillige, at de nye Jnstructioner Lord Wellington har faaet, egne sig til at lette og fremskynde Fredsværket. - Baron Bignon har udgivet et Skrift, efter hvilket den franske Statsgield, med Jndbegreb af den ikke funderede, udgjør 2 Milliarder og 919 Mill. Fr., hvoraf Renterne beløbe sig aarligen til 108 Mill. Fr. Den engelske Statsgield er 18 Milliarder, Fr. og Renterne 768 Mill. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Spanien. Expeditionen til America afseiler d. 15 Jan. Den har 487 Officierer og 9960 Mand ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Kongressen i Wien. Sachsens Anliggender ere næsten afgjorte, og i Sessionen den 28 Jan, vare de Hovedgjenstand. - Man har leiet Værelser for endnu 2 Maaneder. Den 12 Febr. venter man, de europæiske Sager ville være bragte i Rigtighed. Det hedder, at Keiser Franz vil næste Sommer aflægge et Besøg i Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
H. M. befinder sig upasselig, og den nye Kane kjørsel er derfor bleven afbestilt. - Slavehandelen er nu ved Lord Castlereaghs Bestræbelse formelig ophævet. - Wiens Cours forbedrer sig kun paa Øieblikke, men bliver i Almindelighed slettere Den stod den 28de 303 1/2 Uso. - Hæren bestaaer endnu af 500,000 Mand, hvoraf 40,000 ere marschfærdige. Dette standser Finantsministerens Operationer saa meget, at han ikke kan fremtræde med sine Planer til Coursens Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Februari 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Bemærkninger over det Kongel. octroierede Danske Asiatiske Compagnies nærværende Situation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Om bemeldte Chinesiske Gield har Man yttret, at denne var et stort Anstød for Expeditionen, men - den skal jodogengang betales, og ialfald vilde den, enten ved Compagniets samtlige Jnteressentere eller endeel deraf, som oven anført næsten uformærkt blive afgjort. Hvorimodret mange Aar vilde medgaae inden Particulaire kunde afbetale den ved Recognition. Det kunde jo og tænkes, at Hans Majestæt, ifølge Octroiens 288, item 1ste , efter hvilken en Kongelig allernaadigst Anordning skal forudgaae, inden nogen Privat kan drive nogenslags Handel paa China, aldeles, som hidindtil, forbød particulaire China Expeditioner, og at følgeligen Compagniets Tilladelse til saadanne, der paa Grund af deres Beskaffenhed maa tildrage sig Finantsbestyrelsens største Opmærksomhed, var uden Følge. Vor Cours er vel meget ufordeelagtig, og hvad end værre er meget uvis, men, for det første: hvo der Jntet vover, Jntet vinder, og for det 2det synes det troligt, at, naar i Udlandet blev virket for Sagen, da kunde den behøvende Summa Sølv sikkerligen der erholdes tillaans paa en Tiid af 34 Aar mod billige Procento Renter og desuden ei faa Procento af den rene Gevinst, og, som det synes, vilde maaskee denne Maade at tilveiebringe Klingende være at foretrække for enhver anden. Men, inden den saaledes i Efteraaret afgaaende Expedition kan hjemkomme, nemlig rimeligviis i Sommeren 1817, vil der medgaae et langt Tidsrum, og derfor kunde det synes fordeelagtigt, at ansøge Hans Majestæt om andre, Octroyen uvedkommende Benaadninger. Ligesaalidet som det synes troligt at Compagniet paaringeste Maade skulle blive tilsidesat, eller Jndgreb skee i dets Rettigheder, da kun Fienden og Landets Trang har berøvet og benyttet dets betydelige Formue - ligesaalidet skulde de formodes, at en allerunderdanigst Ansøgning om Benaadninger, der kunde bevilges, skulde blive afslaaet, paa Grund af Hans Majestæts forhen yttrede allernaadigste Bevaagenhed for Compagniet, ligesom det og iøvrigt er vist, at Compagniets Jnteressentere have i sin Tiid, paa Grund af Kongelig allernaadigst Yttring, velvilligen og strax bragt Regjeringen eller Staten ethvert mueligt Offer og viistal muelig Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
En af disse Benaadninger synes det at kunne være, at Compagniet fik Eneret at indføre Chinesiske Vare fra Europæiske Steder indtil Mai 1817, imod at sælge saadanne Vare ved offentlig Auction og deraf betale, inden 6 eller 12 Maaneder efter Auctionen den bestemmende Told for de Vare som i Landet vare forblevne, men derimod en betydelig Afgift for de Vare der igjen beviisligen til fremmede Stedet vare udførte. Det vil sige, Kjøberne debiteredes for, og indbetalte, efter Auctions Conditionerne, den høieste Told tilligemed Varenes Auctionsbeløb. Kjøberne kunne imidlertid have Ret at udføre slige Vare, og derfor at kunne meddeles Toldudførsels-Primaseddel; - 6 eller 12 Maaneder efter Auctionsdagen indgaves disse Primasedler til Compagniet, og Kjøberne erholdte da, efter Regning, tilbagebetalt hvad formeget i Told var givet; Compagniet leverede disse Primasedler til Toldboden, og havde da kun at betale i Told i Forhold til hvad i Landet var forblevet, og i Afgift i Forhold til hvad til fremmede Steder var udført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Udførselebeviserne burde ei være gieldende til længere Tid end den Dag, det tilbageforventende Chinaskib var kommet her tilbage paa Rheden. At Compagniet selv vilde holde Maade med den indførende Qvantitet kan neppe omtvivles. Saadan eneberettiget Handel synes aldeles ikke at kunne være nogen Præjudice for Private, der i en Række af Aar næsten aldeles ingen saadan Handel have ført, især med Theer. Derimod synes det troligt, at Compagniets Jnteressentere derved kunne høste en ei ubetydelig Gevinst, og Hans Majestæts Kasse erholde en betydelig Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Hvad angaaer Compagniets Finantsforfatning, da kan den nok, efter Omstændighederne, ansees temmelig fordeelagtig, og et ei ringe Overskud udfindes, naar Man vil ansee de Kongelige Obligationer for omtrent virkeligt Værd efter deres paalydende Summa, hvilket formodentlig og haabelig vil skee inden kort Tidsrum. Endeligen synes det saaledes mueligt, at Compagniets Jnteressentere kan gjøre een eller flere Expeditioner, hvorved det ville kunne komme i Virksomhed, og uden hvilken det ikke synes rimeligt, at det kan blive Jnteressenterne til Fordeel eller skaffe Statens Kasse Jndtægt, ligesaalidet som det vil kunne, som forhen, sætte Virksomhed og Circulation blandt en stor Mængde Statens Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Sprogbemærkninger. Sproggrandskerne ere uenige om man bør skrive en eller et Beenrad. Videnskabers=Selskabets Ordbog har et Beenrad af Been og Rad. Molbech siger i sin dansk Haandordbog: "en efter nogle et Beenrad. Vidensk. Selskab. Ordbog taler intet om Ordets Oprindelse. Skaldet hedde en Beenrad, hvad betyder da en Rad Been, Skal det hedde et Beenrad, hvorfor da et Vore Ordbøger anføre hverken for det ene eller det andet nogen Grund. Videnskab. Selsk. Ordbog synes at have abnet Ordets Oprindelse, naar det i sin Forklaring derover siger: "et kjød løst og ikkun ved Benene sammenhængende Aadsel. Der er neppe nogen Tvivl om, at Rad kommer af det islandske Hræ, Daudt bræ, betegner et Aadsel, Lig. Derfor bruges endnu det Ord Rad i Almuesproget, som et Skjældsord, og Rabesyge kommer snarere af Hræ og Rad, end af Raad (Edder), som det i Haandordbogen hedder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Vi have hidtil manglet passende danske Ord for Genie og Genieværk. Adskillige have brugt Snille og Snilleværk, men disse Ord erklæredes for svenske. Paa Jslandsk, som vel ingen kan nægte at være det Danskes Modersprog, betegner Snilling, en snild, forstandig Mand, og Snilldarverk, et ypperligt Værk, Foretagende, Konstværk. Hvorfor kunne vi da ikke lige saa godt, som de Svenske, bruge Snille istedet for Genie, og Snilleværk istedet for Genieværk, III. Endeel, endog af vore gode, Forfattere, bruge Brud istedet for Kierreste, Fæstem, Trolovede, formodentligen forledede dertil af det tydske Braut, som rigtig nok bruges i den Forstand. Men en dansk Pige er kun een Dag i sit hele Liv Brud, nemlig den Dag, hun skal vies eller nyligen er bleven viet. Samme Forskiel finder ogsaa Sted mellem det danske Brudsom og det tydske Brautigam. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Jndenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Direction. for Almue= og Borger=Skolevæsenet i Kjøbenhavn: For at Directionen, med Hensyn til Skolecommissionerne, som efter §. 3 i Reglementet for Almue- og Borger=Skolevæsenet i Kjøbenhavn, dat. 29de Julii 1814, strax skulle oprettes, ufortøvet kan erholde nøiagtig Underretning om Antallet af de Skoler, der paa nærværende Tid befindes i ethvert af Stadens Sogne, skulde den herved have anmodet Enhver, uden Undtagelse af Mand eller Qvinde-Kiøn, som enten i Staden selv eller i nogen af dens Forstæder holder Skole, der ikke staaer under egen autoriseret Bestyrelse, eller har lærd Underviisning til Formaal, Skolen være stor eller liden, for Drenge eller Piger, eller for Begge tilfælles, for ældre Børn eller for de første Begyndere, at ville, forinden tilstundende Paaske, personligen indfinde sig hos vedkommende Menigheds Præster, med behørig Anmældelse, saavel om deres eget Navn og Opholdsted, som om Skolens Huusnummer. Cold. Clausen. Gutfeld. Mangor."J disse Dage er ved Auction paa Børsen, bortsolgt: 768 Rbd. S. V. i Rigsbanks Obligationer til 6 1/4 pCt. S. V. for 105 a 106 Rbd. N. V. pr. 100; 400 Rbd. S. V. i dito dito til 4 pCt. S. V. a 90 Rbd. N. V. pr. 100; 2000 Rbd. S. V. i Brandkasse=Obligationer for, 99 a 100 Rbd. N. V. pr. 100; 360 Rd. Species i consignable Fonds til 3 1/2 pCt. i Species a 126 Rbd. pr. 100 Species; 2500 Rbd. S. V. i Huus Credi kasse=Obligationer for 85 a 97 Rbd. N. V. pr. 100; 3 Stkr. asiatiske Compagnies Obligationer a 500 Rd. pr. Stk., for 77 Rbd. N. V. Pr. 100; 3 Stkr. Actier i Pramlauget a 29 Rbd. N. V. pr. 100; 2 Stkr. Actier i SøeassuranceCompagniet a 374 og 378 Rbd. N. V.