JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Efter Begjæring af Forstanderen ved Aalborg Hospital, blive de Stiftelsen tilhørende tvende saakaldte Klosterengebortleiede paa 5 Aar fra sidstafvigte 1ste Mai, ved Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Mandagen den 29de Dennes, om Formiddagen Kl. 101, ifølge Condilitioner, som ligge til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Mai 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-27
Onsdagen den 31te Dennes, om Formiddagen Kl. 9, og følgende Dag, bliver, efter Begjæring af Hr. Skibscapitain Wunderlich samt hans Commissionairer, Dhrr. Rafn og Smith, ved Poul Winthers Pakhuus i Vesters, foretaget Auction over den bjergede Takkelage og Inventarium fra Skonnerten Maryann, af Memel, saasom : 12 Stkr. Seil, 3 Ankere, 1 Ankerkjede, 1 Ankertoug, 1 Kabbeltoug, 1 Pertline, staaende og løbende Tougværk, der Alt er bjerget ukappet, 1 Jern=Kabys, 2 Skibsbaade, Rundholter m. m.; saa og over det nordvest herfra Øen i Søen liggende Vrag af bemeldte Skib. - Dernæst fortsættes Auctionen ved Hr. Rafns Pakhuus over den end i nu urealiserede Deel af Ladningen fra meernævnte Fartøi, til bestaaende i circa 22 Skpd. uhavareret Hør og 4 Pakker Hestehaar. Lysthavende indbydes. Læs, den 22de Mai 1837. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
udgivet af J. Chr. Borch A. H. Ph. Lies Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af 2de
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Det almindelige Finantsbudget er i denne Tid debatteret i de Deputeredes Kammer. Det fandt ikke ret megen Modstand. Det lader næsten til, at Oppositionen har sluttet en Art Vaabenstilstand med det nærværende Cabinet og første nøiere vil iagttage det, forinden den med nogen Bestemthed, træder op imod det. En af Juli=Revolutionens ivrigste Befordrere, Hr. Andru de Puyraveau, der senere, ved Revolutionens Følger, saae sig ødelagt i occonomisk Henseende, har, maaske tildeels i sit onde Lune herover, stedse betragtet den nærværende Tingenes Tilstand med Uvillie. Ved denne Leilighed yttrede han Følgende: "Naar jeg har taget Ordet imod Budgettet, saa paaligger det mig, fremfor Alt, at udforske Aarsagerne til den uhyre Byrde, vore stedse stigende Udgifter paalægger os. Siden Juli=Revolutionen ere nu mere end 6 Aar henrundne. Den skulde afskaffe Misbrugene, forbedre vor Lovgivning, ophæve Monopoler og Privilegier, formindske de offentlige Afgifter, igjenføde Fædrenelandet og befrie det fra Udlandets Jndflydelse og fra Skjændselen af vanærende Tractater, for hvilke vi kunne takke des Mænd, som i de sidste 40 Aar have geleidet enhver styttet Regjering til Graven, og strax derpaa igjen holdt enhver nye fremstaaet Regjering over Daaben. Af alle disse Juli=Revolutionens Bestemmelser har den desværre ikke opfyldt en eneste. Derimod har den, paa den anden Side, besmudset vor Lovgivning med en Masse Undtagelseslove, ved hvilket en uduelig Administration, som savnede den eneste kraftiges Støtte den offentlige Menings Medhold, har søgt at holde sig opreist. Hvortil have, under disse Omstændigheder, hine Offere, hine Anstrængelser fort, der have nedsænket saa mange Familier i Sorg og ødelagt saa Manges Velstand? Hvortil have de tjent, uden til at ophjælpe nogle Ærgjerrige og endnu mere at forøge de Riges Rigdom, paa deel Fattiges Bekostning. Saaledes maa man da endnu stedselsee den skrækkeligste Elendighed ved Siden af den tøilesløseste Luxus, og den sorteste Armod ved Siden af den yppigste Overflod. Strax efter Juli=Revolutionen indlod man sig i Underhandlinger med Despotismen, for at berolige den hellige Alliance, for hvilken man desuden opoffrede Nationer, der vare vore Venner. Saaledes gik Polen under, og vore Regjering afskrækkede selv de Nationer, som vilde reise sig for vor Sag. Man sluttede Tractater under Skin af at beskytte dem, men i Virkeligheden, for med desstørre Sikkerhed at kunne undertrykke dem. Har den franske Regjering ikke interveneret med Magt, saa har den derimod, ved Jntriguer og Bestikkelser, arbeidet imod ethvert Revolutionsforsog af de andre Nationer. Formodentlig er det skeet af Decticonomi, fordi det koste mindre at tilkjøbe sig feige Venner, end at understøtte de brave, man har o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Spanien. Efter sidst at have omtalt Bevægelserne paa Krigstheatret di de nordlige Provindser, staae det tilbage at kaste et Blitelind i det oprørske Catalonien, hvor Dronningens Tropper ikke dialene have Carlisterne, men ogsaa farlige Pøbelanførere at tilbekæmpe. Vel er det bekræftet, at Generalcapitainen, Baron de Meer, har tilkæmpet sig den, tidligere omtalte, Seier d ved Salvona; derimod er en af Dronningens dygtigste Getineraler, Brigaderen Niubo, som fra Lereda skulde under i støtte General-Capitainens Bevægelser, bleven overfaldet af Carlistchefen Tristany og aldeles slaaet. Han selv. hans Adjutant og 26 Officerer bleve paa Stedet, med et stort Antal Soldater, som, efter at have forskudt deres sidste Patroner, forgiæves søgte at slaae sig igiennem den fjendtlige "Overmagt. Hvad Pøbelopstanden angaaer, da er den ved lundertrykt i Barcellona, men udbreder sig derimod stedse meere, lover de cataloniske Stæder i det Indre, hvor Nationalgaden tilfor største Deelen har opsagt Generalcapitainen Lydighed. Hertil har især det upolitiske Skridt, at bruge de engelske Marinetropper til at undertrykke Opstanden i Barcellona, bialdraget. En fælles Adresse til Dronning-Regentinden, fra Nationalgaden i Bosas, Figueras og andre Stæder, erklærer hende ligefrem, at det i Barcellona udgydte spanske Blodelraaber om Hevn", brændemærker de militaire Øvrigheder, som have kaldt de Fremmede til Bistand, som Forrædere, forlanger deres og de civile Øvrigheders Afsættelse og, at det i de sidste 2 Aar ved Barcellona stationerede engelske Krigsskib skal bortvises, og truer i modsat Fald med, at Nationalgarden ingen Tjeneste vil gjøre. Under saadanne Omstæneldigheder kunde Pøbeloprøret let finde en Støtte i Nationalelgarden selv. Om Oprørernes egentlige Hensigter giver et Decret, fra Juntaen i Reus af 2de Ds., Oplysning. J samme fordres Gjenoprettelse af Constitutionen af 1812, Dronningens Regjering erklæres for illegitim, man fordre Fordeling af Klostergodserne blandt Folket i lige Deele og har indsat en provisorisk Regjerings-Junta, bestaaende af 5 Medlemmer, der skal føre Navn af Kongerigets Regentskab og alforvalte Regjeringen, indtil man er bleven enig om den nye til Regjeringsforfatning o. s. v. (Lutter Symptomer paa den lusaligste Forvirring, hvori en Stat kan være stedt.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Spanien. De beste og paalideligste Eferetninger fra Krigsskuepladsen, hvor Operationerne nu ere i fuld Gang, indeholdes i Telegraphdepescherne fra Bayonne. Den sidst ved tykt Veir, afbrudte Depesche af 17de om Aften Kl. 5 er senere fortsat og beretter, at 30 Fanger vare bragte til det christiniske Fort Behobia, og at 2 Dampbaade og 9 smaa Krigsfartøier, strax efter deres Ankomst ved Fuenterabia, havde aabnet deres Jld mod denne Plads. Senere hen paa Aftenen, da Veiret blev klarere, arbeidede Telegraphen paany og man erfarede da, at Jrun var taget om Middagen Kl. 1 ved et raskt Angreb af den engelske Oberst Arbuthnot, som veden Petarde lod Porten sprænge, og trængte ind i Staden i samme Øieblik, Carlisternes Redoute blev stormet. Man, gjorde Modstand i Gaderne, men forgiæves. Staden blev plyndret. 400 Fanger, som man havde indespærret i Raadhuset, bleve forsvarede af de engelske Officerer med Kaarden i Haanden, som overhovedet General Evans's Bestræbelser, for at standse en barbarisk og unødvendig Blodsudgydelse, ere, ophøiede over al Roes. Den engelskechristiniske Hær tæller, 150 Saarede, af hvilke 40 pleies paa fransk Gebet. En Telegraphdepesche af 18de Mai Kl. 5 om Aftenen beretter, at Fuenterabia, hvis Garnison bestod af 300 Mand, allerede samme Dags Middag havde capituleret. For i Dag føie vi til disse, for de christiniske Vaaben, gunstige, Efterretninger endnu kun een fra Madrid af 12te i Bladet Messager indeholdt Correspondentssartikel, der synes at tyde hen paa, at Urolighedsaanden i det Jndre af Spanien let kan tilintetgjøre Nytten, selv af de heldigste Krigsoperationer. Urolighederne i Catalonien havde foranlediget et hemmeligt Cortes=Møde, der var rigt paa forargelige Optrin. 7 Deputerede fra Barcellona talte saa heftigt imod Ministrenes System, at Hr. Mendizabal skal have grædt af Ærgrelse og Dagen derpaa ventede man 6 Dueller imellem Ministre og Deputerede. Ministeren Calatrava opfordrede man til at forlade en Post, til hvilken han var uværdig, fordi han svigtede den til ham satte Tillid; han svarede med Koldblodighed, at han ikke vilde træde ud af Cabinettet, førdet var lykkedes ham at underkue baade Revolutionen og Oppositionen. Dette Svar vakte almindelig Forbittrelse, og en Deputeret tillod sig endog Uqvemsord mod Ministeren, ja vilde vel endog have mishandlet ham haandgribeligt, hvis han ikke var bleven holdt tilbage. Alle Vagt poster i Madrid ere fordobblede og Nationalgadens 7 Batailloner ere sammenkaldte. Der hersker en almindelig Gjæring og Pøbelens Ophidsere forsømme sig ikke. Kunde de oprørske Stæder i Catalonien holde sig endnu 1 1/4 Dage, vil en almindelig Revolution vel være uundgaaelig, da Utilfredsheden tager til overalt, og Regjeringen hverken har pecuniaire eller moralske Kræfter til at dæmpe den revolutionaire, Aand. (Mere herom i næste Nummer.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Blandede Efterretninger. Vi fandt for nogle Postdage siden noget Mystiskt i den bemærkning fra den mecklenborgske Grændseflække Grabau, at Officererne af Garnisonen der, saavelsom i Ludvigslust, ved Prindsesse Helenas Afreise, ikkun havde viist sig i civile Klæder. Grunden til denne Synderlighed synes nu atte opklares, naar man læser følgende Artikel fra Berlin af 20de Mai. Den mecklenborgske Prindsesse Helenas ægifteskabelige Forbindelse med Kronprindsen af et af de første er europæiske Regenthuse, saavelsom hendes Afreise med hendes Moder, er i de mecklenborgske Blade aldeles forbigaaet med le Taushed. Prindsessens Fætter, Hertug Carl af Mecklenborg=Strelitz, har i et eget, med meget Skarpsind affattet, Skrift udviklet Grundene, som have bevæget ham og næsten det hele mecklenborgske Huus til at sætte sig imod denne Prindsessens Forbindelse, endskjøndt den paa en saa afgjøtrende Maade er bleven begunstiget af vor den preussiske) ) Konge. Man tvivler derfor ogsaa paa, at Enke=Arve=Storhertuginden nogensinde mere vender tilbage til de mecktenborgske Lande.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Den 20de Mai, om Formiddagen, døde Landgreve Friederich af Hessen, Fader til Prinds Wilhelm, paa Slottet Rumpenheim, i sit 90de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
I en lille By nærved Cadix er arresteret en fremmed Person, som man holdt for at være Don Miguel. Han havde hos sig et Pas fra Rom til Lissabon, og til et Huus i sidstnævnte Stad et Creditiv paa 60,000 Piastre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Kjøbenhavn, den 27de Mai. Jdag anlægges Hofsorg for Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed Landgreve Frederik af Hessen (Hs. Majestæt Dronningens Onkel), som bæres paa sædvanlig Maade i 8 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Efterretninger fra London af 19de Mai melde, at dens danske Eskadre om Morgenen den 18de D. er passeret Dunerne og styret af Canalen til. (S. Bl.)Hr. P. D. Faber, som for nylig har udgivet: "Anviisning til Dyrkning af Runkelroen, for menige Mænd i Kjøbstæderne og paa Landet, især for Bønder og Huusmænd, indbyder nu til Subscription paa en Lærebog i fornuftigt, Avlsbrug, hvilken saavel kan tjene til Grundvold for Forelæsninger over Agerdyrkningen, som ved Underviisning Borger= og Almueskoler, og som Veiledning for Enhver, der vil ved Agerbrug beskjæftige eller ernære sig. Lærebogen, bliver tolv Ark og derover og sælges for 1 Rbd. Til dem, der medbringe Præsteattest om, at de høre til den egentlige Bondestand, sælges Bogen for 48 s. De, der subskribere, paa 100 Exemplarer, erholde dem mod contant Betaling for 50 Rbd. Paategnede Planer indsendes til Forf., Vandkunsten Nr. 179, første Sal.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Ledige Embeder. Sognekaldet for Kjøbstaden Thisted og den dermed annectere, de Tilsted Menighed i Aalborg Stift, 510 Rbd. - Søborg og Gilleleie Sognekald i Sjælland, 420 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Befordringer og Afgang. Den 25de April er Fuldmægtig i Hs. M. Kongens Cabinetssecretariat, Kammerraad A. F. Howitz. R. af D., udnævnte: til tillige at være Revisor ved Hs. Majestæts Chatolkasse, D. 29de, Bogholder og Revisor i Tranquebar, H. G. Fog, til virkelig Kammerraad. Den 6te Mai, hidtilværende Landsvæsenscommissair i Veile Amt, Eieren af Hvilsberggaard, D. af Monrad, til virkelig Kammerraad; Møller og Dannebrogsmand H. A. Wulff, som Landvæsenscommissair i Veile Amt, forundt Kammerraads Rang efter Rangforordningens 2de Classe, Nr. 2; Sysselmand for Myre og Hnappedals Sysler i Jssellands Vester=Amt, B. H. Borgen, beskikket til Sysselmand de for Øfjords Syssel i Norder=Amtet, fra 6te Juni næstefter at gregne, og er derefter fra samme Tid Cand. jur. M. T. Lund at udnævnt til Sysselmand for Myre og Hnappedals Sysler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Den 9de er Kammerjunker og Fuldmægtig i Forstcontoiret, F. F. S. v. Krogh, forsat i samme Egenskab til Rentekammerets 2det slesvigske Contoir; Cand. juris og Voluntair J. D. ne Voss beskikket til Fuldmægtig i Rentekammerets slesvig-holpristenslauenborgske Cancelli; Cand. juris og Voluntair C. A. H.v. Gühler til Fuldmægtig i de til det tyske Fag under Renteskammeret hørende Contoirer. Den 16de er personel Capellan for Lundum og Hansted Mhdr. i Aarhuus Stift, J. J. Tønning, til Sognepræst for Gjødvad og Balle Mhdr. i samme n Stift; Cand. theol. C. Bondrup til Sognepræst for Seerup og Lemming Mhdr. i Aarhuus Stift; personel Capellan for Storeheddinge og Høierup Mhdr. i Sjælland, F. L. T. Gottlieb, til Sognepræst for Sønderomme og Houen Mhdr. i RiAlbe Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, i Korsør, D. Bøggild, til Sognepræst for Grindsted og Gre rine Mhdr. i Ribe Stift; Cand. theol. J. M. Gemzøe til Sognepræst for Seest Mod. i Ribe Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst, Hamborg, den 26de Mai. Bordeaur 1883. Petersborg, London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid, Cadix 45. Lissabon 46 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S.f 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species 1/2 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Kjøbenhavns Torvepriser, den 27de Mai. Rug, 4 Rd. 40 sk. a 4 R. 46 s., Ærter, 4 Rd. 64 s. a 5 R. 2 s. Hvede, 5 Rd. 48 s. a 6 R. - s. Flæsk, røget, 2 Rd. 32 s. a 2 R. 40 s. Vyg, Trad., 3 Rd. 84 s. as R. 64 s. - grøns., 1 Rd. 64 s. a 1 R. 72 s. Ditto, Grad., 3 Rd. 36 s. a 3 R. 72 s. Smør, Pd., 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s., Havre, 2 Rd. 80. a 3 R. - s. Æg, Snes., 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s. Sjællandsk Smør, Frog., 11 Rd. a 13 Rd. - Mk. S. og T.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Aarhuus, den 27de Mai. Deres Kgl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand, og Gemalinde hidkom i høieste Velgaaende hertil igaar Aftes Kl. 9 1/2 med det kgl. Dampskib Kiel, ført af Capt. Lieutn., Ridder Bille, fra Kallundborg, som D. Kgl. H. havde forladt om Middagen Kl. 1 1/2. Det elskede Fyrstepar hilstes med levende Jubel af den ved Skibsbroen talrigt forsamlede Folkemængde. Det borgerlige Jægercorps paraderede, og i det Øieblik Ds. Kgl. H. stege iland, blev der af det borgerlige Artilleri saluteret fra Havnebatteriet. Foruden af mange Damer bleve Ds. Kgl. H. complimenterede af Regimentets Officeercorps, Stiftsøvrigheden, Byens Magistrat, Stadshauptmanden og Borgervæbningens Officerer, samt Byens øvrige Honoratiores. Jdag Middags var der Cour hos Ds. Kongl. Høiheder, for Herrer og Damer. I Høistsammes Sulte befinde sig, Fru Admiralinde Bille, Hofdame, Frøken Colbjørnsen, Hr. Kammerherre, Marschal v. Bauditz, C. af D. og Domd., samt Hr. Ritmester og Adjutant v. Møller, R. af D. - D. K. Høiheder, vare tagne fra Kjøbenhavn igaar Morges Kl. 5. - Jaften gaaer det kgl. Dampskib tilbage igjen til Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Det Titchenske Skuespillerselskab havde idag, ved dets Ankomst hertil fra Randers, det Uheld, at en af Vognene i som var fyldt med Herrer og Damer, væltede midt inde i Byen, ved Kudskens Uforsigtighed ved at svinge om et Hjørnehuus, hvorved Flere af dem ere komne slemt til Skade, blandt hvilke Directeuren selv, Hr. Titchen, saa at derikke kan gives nogen Forestilling i Morgen. Dog haaber, Selskabet at kunne give en Forestilling paa Mandag Aften.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Den talentfulde, unge Skuespillerinde, Jfr. Andersen, der har været med det Müllerske Selskab i Sverrig, hvor hun, navnligen i Gothenborg, gjorde en saa overordentlig Lykke, at hun blev 7 Gange fremkaldt medens Selskabet opholdt sig der, er i denne Tid bleven engageret i det Titchenske Skuespillerselskab, og ligeledes i disse Dage indtruffen hertil. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Capitain F. J. L. v. Schaumburg, ved det her garnisonerende tredie jydske Jnfanteri-Regiment, er den 7de De allern, forbeholdt Majors=Anciennetet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Skibet, Laurette, Capit. Stephansen, fra Aalborg bestemt til Bosion, var den 15de Ds. paa Høiden af Bridlington. - Den 11te Ds. ankom til Pillau Skibet Clarence, Capit. Møller af Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Blandede Efterretninger. Efterat Overkrigscommissair samt Herreds- og Ridefoged i Frød og Kalslund Herreder under Haderslev Amt, C. F. Hagedorn, ved en af den slesvig-holsten launborgske Overappelationsret i Kiel under 7de Januar d. A. afsagt Kjendelse var, paa Grund af den hos ham forefundne Kasse=Defect, blandt andet tilfunden at have sin Titel og Rang som Overkrigscommissair forbrudt, er den for ham i berørte Egen skab under 9de April 1814 allernaadigst udfærdigede Bestalling den 7de af Hs. M. Kongen bleven casseret. Vi gaae en ny Finantscrisis imøde, hedder det i Kiel. Correspondentsbl., uagtet Seddelpengene staae al pari.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Vore Finantser have glemt den Sandhed, at Tilliden til en Skyldner, der aarlig giver mere ud end han tager ind, kan, uagtet Skyldnerens gode Villie, ei vare ved. J Aarhundredets Begyndelse var Danmarks Gjæld omtrent 32 Millioner, nu er den 130. Dog - vi maae og ville ikke mistvivle og Fædrelandets Frelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Døde. M. S. Heil, f. Gross, 52 A.; Jfr. H. L. Lahn, 34 A.; Fyrværker A. Gautesen; Theehandler N. W. Müler, 71 A.; Tal lottericollecteur B. Jversen, 70 A.; C. W. Hjerretsdal, 40 A.; Skræderm. M. W. Malm, 66 A.; C. M. Thorup, f. Thomsen, Jfr. D. M. S. Gurdel, 22 A.; Alle i Kbh. Jfr. A. H. Hulegaard, 60 A., i Magleby Prstad. Propr. J. Th. Wad, 59 A., paa Ullerupgaard. Tracteur N. Børgesen, 57 A., Svendb. D. Feldthusen, 52 A., paa Venskabsminde i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Bekjendtgjørelser. At vor elskede Moder og Svigermoder, Madame Mariane Curtius, fød Garfern, efter faa Dages Sygeleie, igaar Morges, ved en blid og rolig Død, hensov i hendes 75de Aar, bekjendtgjøres af hendes dybtsørgende Enterladte. Aalborg, den 25de Mai 1837. Sommer=Lovhoiplanter, af 100 fortrinlig i det Dobbelte faldende Sorter, faaes forterede til 1 Rbd. og melerede til 3 Mk. 100 Stk. hos J.P. M. Beck ved Gammel-Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Hestevæddeløbene i Jylland kunne, formedelst indtrufne Omstændigheder, ei afholdes for i September Maaned d. A. Den nøiere Bestemmelse af Tid og Sted skal snarest muligt vorde offentliggjort i denne Tidende. Committeen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Hvo som ønske Underviisning i Dands tillader jeg mig at gjøre opmærksom paa, at nogle saavel Voxne som Born ere anmeldte. C. F. Behrends. Parasoller,
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
i nyeste Modecouleurer faaes hos G. Brøchner. NB. Gamle overtrækkes og repareres.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
God sund Rug til 12 Lpd. 12 Pds. Vægt kan i større og mindre Partier bekommes hos Heinemann. Røget Lax faaes hos Mad. Berg i Brandstrupgaden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Gode Sæde=Kartofler faaes hos H. P. Beyer. 2de, helst af Latinskolens Disciple ønskes i Kost og Logis. Et særdeles nøiagtigt Tilsyn med de unge Mennesker, skal til enhver Tid finde Sted, som ogsaa der i det Hele taget samvittighedsfuldt skal blive vaaget over deres Huusflid og øvrige Adfærd. Dersom Nogen ville benytte dette Tilbud, giver Hr. Professor, Ridder Tauber nærmere Underretning og Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Politi=Placat. Da det ingenlunde kan være Tvivl underkastet, at enhver Retsinding ønsker at bidrage sit til Opdagelse af de i Herrederne omkring Aalborg forøvede Jndbruds=Tyverier. og de stiaalne Koster, ved at komme tilstede, ikke sjelden lede paa Spor efter Deeltagere eller Medvidere i en Udaad. der bør forfølges til det Yderste, saa anmodes Enhver, som maatte have tilforhandlet sig Sager af omstreifende Personer eller have noget i Forvaring for Saadanne, herom uopholdelig at gjøre Anmeldelse paa Politikammeret, med mindre de ville udsætte sig for, saafremt denne Opfordring ikke efterkommes, at blive inddragne i en Undersøgelse, der underkaster dem Justitiens Tiltale. Aalborg Politikammer, den 28de Mai 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Politi=Placat. Paa Torvet skal Landmanden falholde sine Torvevarer, enten selv, ved sit Tyende eller i al Fald en anden der fra Sognet, som med det samme fører egne Producter til Torv At Prangere, som Commissionairer, indfinde sig med deres opkjøbte Varer paa Torvet, hvorved disse fordyres, til lig Tab for den oprindelige Sælger og den torvesøgende Kjøber, er ulovligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-29
Med Hensyn hertil, advares herved gjentagende imod Forprang, med mindre man vil vente, at de til Torvet medbragte Varer, anholdes, og derhos underkaster sig Tiltaltil Straf og Undgjældelse efter Anordningerne. Aalborg Politikammer, den 28de Mai 1837. Wølfferdt. ud for Skagens Kyst er den 8de Dennes opfisket fra Havbunden 55 hele og 6 halve Tønder samt 1 Fjerding Sild, hvilke formodes at være udkastede fra en Jagt, som Natten forud en kort Tid skal have staaet paa Skagen Rif, men som igjen blev flot og paa Slæbetoug af svenske Fiskerbaade ført af den svenske Kyst til Eierne eller andre Rethavende til det Bjergede, der var uden Mærke og ved Auction er bortsolgt, indkalde herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi perpetui silentii, til for mig at legitimere deres Ret. Hiørring Amthuus, den 25de Mai 1837. Graah.
Aalborg Stiftstidende, 1837-05-30
udgivet af A. Chr. Borch & H. Pd. lies Enke. - Redigeret af Capitain v. Foderberg, Pd. af D.