Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-04-19
Grækenland og Ægypten. (Dette fortreffelige Stykke er taget af allgemeine Zeitung og fortiener ethvert tænkende Menneskes Opmærksomhed og Deeltagelse.)Man maae fornuftigviis troe, at Verden er i Bevægelse til et Maal, og at denne Bevægelse gaaer, uafhængig af Menneskenes Villie, frem af Tingenes Natur og at den derfore ikke kan standses, selv af den alvorligste Villie. Man har kun nødig at aabne Øinene for at see, at det er Guds Magt, som styrer, ordner og leder Verdens Løb, og at de Parthier, som finde Sted imellem Menneskene blive, hvad enten de ville det, eller ikke ville det, trukne ind med i Spillet; de kunne ligesaalid standse Begivenhedernes Strøm, som et Menneske kan standse Solens eller Jordens Bevægelse. Jblandt de Begivenheder, som kunne tiene til at giøre Bevægelsen i den aandelige og moralske Verden syn lig, man maatte sige selv for den Blinde, fortiener det, som skeer i Grækenland at blive bemærket, og om end ikke i en saa tydelig Grad, saa fortiene dog de Tegn paa et nyt Liv, som vise sig Ægypten ikke mindre vor Opmærksomhed. J Grækenland bliver en Magt nemlig den Tyrkiske, om hvilken man troede, at den var nødvendig for at vedligeholde Ligevægten i Europa, rystet indtil sine Grundvolde af et Folk, som i Aarhundreder har været vant til Slaveriet og som uden Kundskab om Vaaben, uden Penge, uden Organisation, i Røveres Dragt og næsten blot bekiendt med deres Haandtering, ubekiendt med Europa og af dette overgivet til Spot og Foragt, formaaer at tilkæmpe sig et Fædreneland, og som instinktagtigt og uden tydelig Forestilling er blevet bragt i den Nødvendighed, at sikkre sin Tilværelse ved at antage Civilisation. – Det er ikke Grækerne, som have fuldbragt dette Underværk og endnu mindre de Pariser Libeberale, som neppe kunne beskytte sig selv; det er Forsynets Værk, uden hvis Villie ingen Draabe nedfalder fra Himmelen. Om denne Tidsalders Mennesker ville være vise nok til at benytte disse store Begivenheder til at bygge nye og sande Altere for Civilisationen om de ville forholde sig som Ledere af disse Begivenheder eller som deres Slaver, kan blive Gienstanden for et Spørgsmaal; men det er umueligt, at Begivenhederne selv kunne blive ugjorte, eller at tilintetgjøre deres følger. Det havde været fortienstfuldt at have forudseet dem og det kan blive farligt nu at miskiende dem; men det vilde være forkeert at kalde det strafværdigt at have i Forveien forudseet det og erkiendt det. Maaskee det ikke vilde være unyttigt at erindre om, at Napoleon har forudseet den Vending, som vil foregaae i disse Egnes Skjebne. Han saade, som Las Casas beretter, i Aaret 1816 de mærkværdige Ord: Grækenland venter en Befrier. Han vil kunne fortiene sig en herlig Berømmelsens Krone. Han vil for evig skrive sit Navn ind i Historien ved Siden af Homer, Plato og Epaminondas. Jeg var maaskee ikke langt borte derfra, da jeg paa mit Jtalienske Feldtog kom til Kysterne af det Adriatiske Hav skrev jeg til Directoriet: at Alexanders Rige laae for mine Øine; sildigere aabnede jeg Forbindelser med Ali Pascha; i Corfu vilde man have fundet Munition og en fuldstændig Udrustning for 40000 Mand. Jeg havde ladet optage Kaarter over Macedonien, Servien, Albanien o. s. v. Han lod ogsaa den gamle Geograph Strabo oversætte paa Fransk, som dengang giorde en almindelig Opsigt. Grækenland eller i det mindste Peloponnes maae tilfalde den Europæiske Magt, som kommer til at rie Ægypten: det skulde tilhøre os. Derpaa maatte i Norden danne sig et uafhængigt Rige af Constantinopel og dets Provinser; dette vilde have været en land Bom imod den Russiske Magt ligesom man nu indbilder sig at Oprettelsen af Kongeriget Nederlandene vil blive et Skytsværn imod Frankerige. - Hvormege Napoleons Paavirkning paa Verdens Begivenheder har bidraget til at forberede Grækenlands nye Omdannelse, vilde vel nu være vanskeligt at sige; men aabenbart har den havt større Andeel deri end de Parisiske Liberale. Napoleon har i det mindste paa to Maader havt en afgjort Jndflydelse paa den Græske Revolution; først derved, at han ved Opløsningen af den Venetianske Republik kom i Besiddelse af de Joniske Øer, og Englænderne igien siden efter, da han var styrtet, hvorved han bragte Grækerne i en nær og nøie Forbindelse med den Europæiske Cultur og gav dem Jdeen om en friere og bedre Existence, og for det andet ved det, at han ved sin Erobring af Ægypten og sin Jndtrængelse derfra i Syrien baade betiente sig af Grækere til sine Foretagender og tog dem i sin Tieneste og tillige opvakte og udbredte Tanken om at styrte Portens Herredømme. Den dybe Følelse af Tyrkernes Undertrykkelse, Tilværten af Grækernes Rigdom ved deres udbredte Handel og derved Følelsen af deres egen Kraft, og endelig Overbeviisningen om det Tyrkiske Riges indvortes Forfald, som daglig viiste sig for deres Øine og som nu giver sig paa det tydeligste tilkiende for hele Europa, fuldførte Resten. Ogsaa heraf bliver det Jndlysende, at Napoleon var, maaskee meere end noget andet Menneske har været for ham, et Redskab i Forsynets Haand til at frembringe en nye Tingenes Orden paa Jorden. Denne forestaaer nu i den høieste Grad og skal nødvendig komme; men hvorledes den vil blive beskaffen formaaer intet Menneskes Forstand at forudsige og vi kunne med Sandhed med Hensyn til vor Tidsalders Beskaffenhed bekiende. Ut Guds Domme ere urandsagelige og hans Veie usporlige.