Berlingske Tidende, 1833-07-24
Efter den Tvist, der er opstaaet mellem Forgylderne, Broneordederne og Bomuldsspinderne, og deres Mestere angaaende Arbeidslønnen, have adskillige Mestere faaet truende Breve, hvori Foreningen for Menneskerettigheder forkynder dem, at deres Formue skal deles, men at de dog skulle faae Tilladelse til at beholde saameget, som de behøve til at leve af. Mange af disse Breve, der tildeels ere kastede fra Vinduerne ud paa Gaden, bragtes til Politiepræfecturet, og skulle tildeels have anlediget de strænge Forholdsregler, som man i de sidste Dage har anvendt mod Republikanerne. Disse beskylde i Tribune" Politiet for, at det sender sine hemmelige Agenter, maskerede med røde Huer, i Værtshusene ved Barriererne, for der ved oprørske Taler at erhverve sig Republikanernes Tillid og tilliste sig Kundskab om deres Planer. Ogsaa i Gaar fandt adskillige Huussøgninger og Arrestationer Sted; det er meget vanskeligt at erholde Passe af Politiet. Gajette du Lyonnais, indeholder Følgende: "De fra Pe mont kommende Reisende, som have besøgt hele Savoyen, forsikkre, at Landet nyder den fuldkommeste Rolighed. Den opdagede Sammensværgelse tilskrives den franske Propaagaanda og Genuesernes uroelige Aand, der endnu stedse haabe, ved en Revolution at kunne erhverve sig en uafhængig Stilling og commercielle Fordeele. Hvad der siges og Troppernes Stemning er grundfalskt; Sammensværgelsen var opspunden af nogle enkelte Officerer og afskedigede Militaire, og Soldaterne have været aldeles udenfor Planen. Det er ugrundet, at Nationen skjenker de Sammensvorne megen Deeltagelse, og billiger deres Foretagender, den er tvertimod aldeles indifferent ved de forefaldende Begivenheder. Forderedelserne til de Festligheder, der skulle finde Sted i Anledning af de tre Julidage, skee dennegang efter en stor PlanRapoleons Billedstøtte skal opstilles paa Vendomesøilen (den at "Journal du Commerce" givne Efterretning at dette skulde finde Sted den 10de Juli, var urigtig), Grundstenene skulle lægges til de to Depots, som opføres her, og til adskillige andre offentlige Bygninger; desuden ere store Fyrværkerier og deslige bestilte hos Architecten Duban. Den Tredækker, der er under Bygning ved Quay d'Orsay, skal den første Dag heise Sørgeslag, ligesom efter en Admirals Død, den anden Dag prydes med alle Nationers Flag, og den tredie være en Gienstand for et Angred, der skal slutte med et Fyrværkerie. J samme Øjeblik vil man paa PomNeuf see tre store Jldkugler med Paaskrift: den 27de, 28de og 29de Juli. Paa Ludvig den Sextendes Plads skal en Obelisk at Lærred, nøiagtigen af samme Dimensioner og Form som Obelisken fra Luxor, opstilles, o. s. v. Den ovenomtalte Architect har faaet Anviisninger paa Et Hundrede og Tyve Tusinde Fr. til Linieskibets Bygning, og paa Syv Hundrede Tusinde Fr. til Fyrværkerier og andre Forlystelser. I det nyeste Hefte af den engelske Journal Monthly Magazine omtales en interessant Opfindelse af Franskmanden Bottineau. Denne Opfindelse kalder han Rauskopie, og ved Hielp af samme paastaaer han at være i Stand til at lagttage og forudsige et Skibs Nærmelse, længe for man er i Stand til at opdage det, enten med Kikkerter eller med blotte Øine. Han havde fattet den første Jdee om denne Opfindelse paa Øen Jsle de France, og det lykkedes ham først, efter nendelig mange og møisommelige Forsøg, at uddanne den. Fra Jsle de Franc begav han sig til Frankrige, og medbragte Gouverneurens og en Mængde Officerers Anbefalingsskrivelser, hvori de bevidnede, at han paa en ubegribelig Maade stedse havde forudsagt enketle Skibes Ankomst, ja endog fleres Nærmelse paa engang, med Angivelse af deres Antal, og at hans Forudsigelser stedse vare gaaede i Opfyldelse. Bottineau begav sig i Aaret 1785 til Paris, for at tilbyde Ministeriet sin Opfindelse, men fandt en meget kold Modtagelse hos Marskalk de Castries, og derved blev Opfindelsen, uagtet dens store Vigtighed, indtil dette Øjebliubekjendt, og stedtes til Graven tilligemed Opfinderen, der endnu levede i Aaret 1810. Bottinean antydede selv sin Opfindelse paa følgende Maade. "Opdagelsen af en Taagedrabant, der ledsager ethvert Skib, og kommer adskillige Dage tidligere end dette, var vistnok høist vigtig, endog om den ikke var bleven videre uddannet, men jeg indsaae, at den vilde vorde langt gavn ligere, naar det lykkedes mig, ved Hjelp deraf, nojagtigen at angive Skibenes Frastand og Antal, og at denne Videnskab vilde være at nendelig megen Nytte for enhver Nation, som var i Besidddelse deraf. Jeg begyndte derfor at gjøre Beregninger, og efter langvarige Jagttagelser lykkedes det mig endeligen, nøiere at bestemme Distancerne, og at udkaste en Scala, efter hvilken jeg med den største Paalidelighed forud meldte Skibenes Ankomst, til ikke liden Forbanseelse for Gouverneuren og hans Officerer. Saaledes lærte jeg ogsaa med Bestemthed at skjelne, om kun eet eller flere Skibe nærmede sig, hvilket jeg sluttede af den større Masse Meteorer, der ledsagede dem. Den samme Grund, der giør, at man fra Landet kan forudsige et Skibs Nærmelse, gjør det ogsaa mueligt, at Skibe, der ere paa Søen, kunne iagttage hinanden paa denne Maade, længe for de ere i Stand til at opdage hinanden med Kikkerter. Ligesom man fra Landet kan kjende et Skibs Nærmelse af de det omgivende Dunster, saaledes kan man ogsaa fra Skibene af et lignende Phænomen slutte sig til Landets Nærhed. Denne gjensidige Virknings Tilværelse anede jeg allerede, for jeg gjorde min sidste Reise (fra Jsle de France til Frankrige, og Bekræftelsen af min Formodning overraskede mig derfor ikke synderligt. Men jeg kunde ikke skjule den Følelse af Beundring, som opstod hos mig, ved at eftertænke denne herlige Indretning af Naturen, og den uhyre Revolution, som denne Opdagelse maatte frembringe i Navigationskonsten. Thi det er jo bekjendt at endog de erfarneste Søemænd kun have høist ufuldkomne Kiendetegn, hvoraf de slutte sig til Landets bestemte Frastand, og at en Skibsfører derfor ofte er i den største Forlegenhed med Hensyn til hvorhen han skal styre sin Cours. Men naar man agter paa det Phænomen, jeg har været saa heldig at opdage, naar Søemændene lærte Nauskopie, saa vilde man være i Stand til at undgaae enhver Fare, der er en Følge af den hidtilværende Uvidenhed. - - Mærkeligt er det, at Bottineau bedre kunde skjelne det Phænomen, ved hvis Hielp han vilde opdage Skibene i større Frastand med blotte Øine end ved Hielp af Kikkerter, Fra Aaret 1778 til 1782, i hvilken Tid han var ansat ved Ingenieur-Departementet og opholdt sig paa Jsle de France, meldte han 575 Skibe, nogle endog fire Dage før de bleve synlige fra Strandbredden.