JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-03-09
NB. De som haver noget at fordre i Stervboen efter afg. Bødker Anders Nielsen Hougaard, indkaldes herved med 12 ligers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem efter Kravets Natur og Stervboens Tilstand skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Ammuns Andersen, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, og paa Skibet Castellet Dansborg kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Thomas Olsen, som har fahret i det Gumelske Handels Compagnies Tieneste, og paa Skibet Juliane Marie kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Andreas Nielsen, som har sahre i det Guineiske Handels Compagnies Tieneste, og paa Skibet Acra kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Mette Anders Datter, Skibs=Tømmermand Knud Christen, sens Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Michel Michelsen, som har fahret i det Asiatiske Compagmes Tieneste, og paa Skibet Prints Frederich kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Frantz Christian Anjou, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, og paa Skibet Prints Friderich kaldet vel Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Tieneste Karl Jens Pedersen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at tegitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Foruden hvis forhen af mig General=Auditeur Lassen og mig Kiøbmand Erich Lyche, som Kongelige anordnede Commissarier i (S. T.) Hr. Oberst=Lientenant von Berbrandts Opbuds=Boe er bekiendtgjort saavel i de Berlingske Tidender som Adresse=Contoirets Efterretninger, finder vios anlediget til i bemelte Aviser end ydermeere at anmelde Creditorerne, at Tiden efter Proclama er expireret, og at de udeblevne Creditorer uden Ophold ville behage at møde i mit General=Auditeur Lassens Huus inden denne Maaneds Udgang, for at legitimere enhver i sær deres Fordringers Rigtighed. Helsingøer, den 20de Februar. 1781. Veste nye Rigaisk Hørfrøe til Sæden er for billig Priis til Kiøbs, O som her fra Contoiret anvises.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
London, den 20de Februarii. Endelig er man, i Henseende til det, som er gaaet for sig i Amerika, bleven forvisset ved Depecher, som Lieutenant Tysden har medbragt fra General Clinton og vore øvrige Commandeurer i bemeldte Verdens Deel. Af samme har Hoffet ladet bekiendtgiøre følgende: 1) Et Udtog af en Skrivelse fra General Clinton, som fornemmelig indeholder Efterretning om de Pensylvanske Troppers Opstand i GeneralWashingtons Armee. Omstændighederne ved samme komme ikke fuldkommen overeens med det, som man af private Efterretninger har faaet at vide, men berettes saaledes af bemeldte General, De Pensylvanske Tropper forsamlede sig den 1ste Januarii, 1300 Mand stærk, og erklærede, at de ikke vilde tiene længere, dersom de ikke fik deres Sold, Mundering og Levnetsmidler. Herpaa fulgte et Oprør, i hvilket en Officeer blev dræbt, og 5 til 6 Mand paa begge Sider saaret. De marcherede derpaa, forsynede med Kanoner og Krigsfornødenheder, under den forhen værende Sergeantes og Engelske Deserteurs, Williams, Anførsel, hvilken de havde udnævnt til General=Major, til Midletown, og den 3die til Prince town, hvor General Clinton den 4de gjorde dem det Tilbud: at de skulde blive tagne under den Brittiske Regierings Beskyttelse, faae fuldkommen Benaadning for deres Opsætsighed imod dette Kongerige, og bekomme reent ud betalt, hvad Congressen var dem skyldig, naar de kun vilde strække Gevæhr og paa nye sværge Storbritannien Lydighed. Dette Tilbud lod Generalen adskillige gange igientage; men Milicen i Jersey besatte Veyen til Princetown saaledes, at det var umueligt at holde Communicationen med dem ved lige. De forbleve ved Princetown indtil den 9de, da trykte Forslage fra Kongressen bleve uddeelte iblandt dem, og en af GeneralSullivan, Doctor Witherspoon og endnu tvende Lemmer bestaaende Commission, blev udnævnt, for paa Kongressens Vegne, at træde i Underhandling med dem. Der bleve dem gjorte 5 Forslag, hvilke de den 10de besvarde. Da General Clinton saae, at de ikke vare aldeles utilbøyelige til et Forliig med Congressen, saa vendte han tilbage fra Staten Jsland, og melder kun derhos, at han ikke kunde vide, hvor længe denne Sag endnu vilde vaere, eller hvad Udfald den fik, efter som man almindelig troede i Nye=Pork, at Congressen ikke var i Stand til at fyldestgiøre deres Forlangender, og det derover var at haabe, at de vilde søge Beskyttelse og Sikkerhed, hos den Kongel. Armee, om der blev brugt Magt imod dem.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
General Washingion havde endnu ikke detacheret en eeneste Mand fra sin Armee. Og da disse føre samme Klagemaal, som de Pensylvanske Tropper, saa troede man, at han ikke heller vilde giøre det. J Slutningen af sin Skrivelse siger han, at han er saaledes posteret, at han kan benytte sig af alle fordeelagtige Tildragelser, men finder det ikke raadeligt, at foretage noget imod de misfornøyede Amerikanske Tropper for at tvinge dem til Lydighed imod Storbrittannien, eftersom dette lettelig kunde giøre en modsat Virkning. - 2) En Skrivelse af 30te Decbr. 1780 fra Græv Cornvallis til General Clinton, hvilken indeholder en kort Efterretning om det Forliis, som Major Ferguson har lidt ved Amerikanerne under Oberste Campell. J denne Skrivelse melder han ikke et Ord om denne Majors Død, ikke heller, hvormange der ere blevne i Træfningen, men siger alleneste: At Fienden har været ham meget overlægen i Mandskab, har haft gode Heste, og gjort hastige Bevægelser, samt at bemeldte Major Ferguson ikke selv en skyld i den ham trufne Ulykke. Derimod er bemeldte Græv Cornvallis langt vidtløftigere i sin Bertning om de Fordeele, som Oberst=Lieutenant Tarleton har tilfægtet sig af Rebellerne. Efter at den Amerikanske General Sumpter var gaaet over Broad=Floden, og hafdee foreenet sig med Generalerne Bra nau og Clark, befandt han sig i Spidsen af et Corps paa 1000 Mand. Oberst=Lieutenant Tarleton fandt sig nødt til at angribe, omendskiønt Antallet paa hans Tropper var langt ringere ind Rebellernes, gjorde det og med saa meget Mod at Sumpter blev farlig saaret, 3 Oberster blev paa Pladsen, og 120 Mand deels dræbte, deels tagne til Fanger. Sump ter har trukket sig tilbage med den overblevne Rest til BroadFloden. - 3) En Skrivelse fra Generalmajor Leslie af 19de Decbr. til Lord Germain, hvori han melder, at han formedelst stærke Storme og Modvind ikke har kundet komme til Charlestown førend den 13de Decbr.; at Tropperne vare friske, at de ikke havde mistet noget uden deres Heste; at han hafde faaet Ordre til at marchere med omtrent 1530 Mand ind af Landet for at støde til Lord Cornvallis; men at Mangel paa Heste og Vogne hafde forhindret ham fra at begive sig paa Marchen, førend den 19de i samme Maaned. - 4) En Skrivelse af 16de Jan. fra Commendanten i Charlestown, OberstLieutenant Balfour, til Lord Germain, ved hvilken han beretter samme: At Lord Cornvallis er paa Marchen til Nord Carolina, og at han paa samme Dag, som bemeldte Brever skrevet, skulde indtræffe imellem Catawbau og Pedee; og at den Amerikanske General havde leyret sig paa den Østlige Bredde af Pedee. - Lieutenant Twisden har og medbragt den mundtlige Efterretning, at den Nye=Jerseyske Brigade af den Amerikanske Armee ligeledes havde gjort Opstand, og at General Roberson herpaa var bleven sendt til Staatenis land. - Man veed desuden endnu fra Amerika, at General Arnold er den 2den Januar. ankommen i Chesapeacksbay, og at han og allerede skal være rykket frem til Richmond. - Vor store Flode, som er forsynet med Levnetsmidler for 6 Maaneder, skal med det første afseyle.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Commodore Johnstones Escadre skal bestaae af 3 Skibe paa 50 Kanoner og 3 Fregatter, og indtage 3000 Mand Landtropper. Man troer her, at den er bestemt til de Molukiske Øer i Ostindien.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
London, den 23de og 27de Februarii. Den 25de huj. løb Admiral Darbys Flode ud, for at gaae til Søes og sin Bestemmelse, efter at den havde geleydet de under dens Bedækning værende Handelskibe til en vis Høyde; men Modvind nødde den til at blive liggende ved St. Helena, hvor den imidlertid er i en fuld seylfærdig Tilstand, for med den første gunstige Vind at stikke i Søen. Man vil og sige, at den heele Flode, som er 300 Seylere stærk, allerede er gaaen til Seyls. - Ligesom det er bleven bekræftet, at de Pensylvanske Tropper havde gjort Opstand, saa bekræftes de og, at den jerseyske Brigade har forladt den Amerikanske Armee. Sildigere Efterretninger melde, at endnu adskillige andre Amerikanske Korpser have forladt Kongressens Tieneste, og derimod antaget den Engelske. - Det er vist, at adskillige Hoffer alvorlig arbeyde paa at bringe Freden imellem de krigførende Magter i Stand. Man nævner iblandt andre Kongen af Preussen, og forsikkrer, at bemeldte Monark driver med saadan Jver paa denne Sag, at man har Aarsag til at love sig et lykkeligt Udfald. Græv von Lusysom man her venter, som Hs. Majestæts befuldmægtigede Minister, har Ordre til at arbeyde paa denne Sag; men først at aabenbare Hans Herres, Kongens, Tanker angaaende denne Sag for Generalstaterne. Den Russiske Ambassadeur, Hr. von Simolin, holder endnu ofte Samtaler med vore Kongel. Ministre. - Adskillige Omstændigheder giøre det rimeligt, at de oprørske Colonier snart skulde vende tilbage til deres gamle Forbindelse med Engeland.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Cadix, den 6te Februarii. J Forgaars ankom en Coureer fra Hoffet, som medbragte den Efterretning, at en Engelsk Escadre var afseylet til at undsætte Fæstningen Gibraltar. Vores Escadre, som bestaaer af 30 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Brandere, 1 tomastet Paketbaad og 1 Kutter tilsammen 36 Seylere, er derfor løbet ud. Admiralerne Cordova og Gaston føre Overcommandoen over samme og har 3de Contreadmiraler under sig.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Amsterdam, den 3die Martii. Da Freden er en Nations største Lyksalighed, saa giøre vi med største Fornøyelse vort søde Haab om Roligheds og Venskabs Oprettelse igien imellem vores Republik, og Engeland bekiendt. Den store Catharina II. rækker begge Staterne, Fredens Palme Green, i det hun paa den venskabeligste Maade har ladet sin meget formaaende Mediation tilbyde ved sine Gesandter i Haag og London.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Haag, den 27de Februarii. Der ere indløbne behagelige Efterretninger fra Stokholm. Hs. Majestæt, Kongen af Sverrig, skal have i Sinde at overlade vores Republik 8 til 10 Krigskibe. - Med det første kommer Besvarelsen paa det Engelske Manifest for Dagen.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Madrit, den 5te Februarii. Den Rommerske Keiserl. Gesandt skal have tilbudet vores Hof, Hs. Keyserl. Majestæts Mægling imellem de krigførende Magter; men har faaet til Svar derpaa, at Hs. Katholske Majestæt formedelst Sagernes Beskaffenhed, ikke kunde antage noget Forslag denne Sag betreffende, uden Hs. allerchristeligste Majestæts Samtykke.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Cleve, den 3die Martii. Fra Holland skriver man, at de sidste Depecher fra Peters borg i Henseende til den Hielp, som Republiken kunde vente sig af sin Tiltrædelse til den bevæbnede Neutralitet, ikke have været efter Ønske, og at man strax har affærdiget nok en Coureer med Depecher til Petersborg, i hvilke man indstændig ansøger om denne Hielp.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Calvi paa Corfica, den 6te Februarii. Den her værende fornemmeste Havn nyder nu alle ønskelige Fordele af Søefarten. For nogen Tid siden er det offentlig bleven bekiendtgjort, at alle de, som ville bygge Huse her i kunne faae Grunden frie, og skulle i 10 Aar være frie for alle Afgifter; desuagtet, troer man, at det endnu vil vare mange Aar, inden vores Stad kan blive udvidet, eftersom Arbeyds Lønnen er meget høy, og Pengemangelen bliver ved.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Hamborg, den 9de Martii. J dette Øyeblik fik vi de nye Hollandske og Engelske Poster, og med den første den Efterretning: At der i London virkelig bliver arbeydet paa en almindelig Fred, saavel imellem alle de krigførende Magter overhovedet, som og i Besynderlighed imellem Engeland og Holland. J Henseende til Freden imellem disse sidste skal der holdes en Kongres i Antverpen; alle gamle Tractater imellem begge Nationer skulle ophæves og nye og meere bestemste sluttes. Den Engelske Flode var den 2den huj. endnu ikke udløbet. Fra London meldes ellers, dog ikke som en Hof=Efterretning, at Cornvallis har erholdt en fuld kommen Seyer over Amerikanerne. - Fra Amsterdam skrives Man erfarer at en Expres har medbragt den Efterretning, at det Engelske Hof har antaget den Russiske Megling, og at alle optagne Hollandske Skibe derover skulde gives tilbage, og de allerede confisqverte blive udbetalte af Hs. Storbrittanniske Majestæt.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Corsøer, den 8de Martii. Jndkomne: Den 1ste huj. Lieut. Brækling fra Holsteen til Slagelse; den 2den huj. Grønlands Commandeur Groth med Folk fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 3die huj. Student Harboe og Sr. Thronie fra Fyhn til Sorøe; den 4de huj. Raadmand Frydens berg fra Horsens til Kiøbenhavn, Kongel. agende Post med 7 Læs den 5te huj. Hr. Gordon fra Engelland, Controlleur Andre fra Aarhuus til Forslev; den 6te huj. Kammerherre Baron Rantzau, fra Fyhn til Nestved, Student Grønvald fra Fyhn til Kiøbenhavn den 7de huj. Kiøbmand Wachsmuth fra Hamborg til Kiøbenhavn, Udgaaet: Den 3die huj. Frue Baronesse Mestmacher med Folge fra Raunstrup til Eutin; den 4de huj. Kongel. agende Post med 2 Læs, Controlleur Bendsen fra Walløe til Apenrade, Sr. Thanning til Jylland, Lieutenant Lassen fra Slagelse til Odense; den 5te huj. Kiøbmand Angel til Altona, Forpagter Pedersen til Fyhn; den 7de huj. Kiøbmand Clausen fra Norge til Hamborg, Hestehandlere Frydenlund og Wulff fra Kiøbenhavn til Odense; den 8de huj. Geheimeraad Juel med Frue fra Kiøbenhavn til Raunholdt.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Helsingøer, den 12te Martii. Den 9de huj. indkom i Sundet i stor tremastet Gallioth af og til Danzig fra Charam, 1 Engelsk af og fra Hull med Stykgods til Kønigsberg, 1 Hukkert af og til Kiøbenhavn med Tøndebaand fra Amsterdam, 2 store Dantziger Skibe af og til Dantzig fra Ostende. Den 10de huus indkom i stor Dantziger tremastet Galioth a og til Dantzig fra Ostende med Ballast. Samme Dag ankom Svenske fra Pommern til Marstrand. Den 11te huj. indkom fra Nordsøen 1 af og til Kønigsberg fra Engeland, 1 Brigantin af Flensborg fra St. Ubes med Salt til Kiøbenhavn. Samme Dag afseylede de sidstommeldte 5 Slibe, hvoriblant var Capit. From af og fra Kiøbenhavn til Amerika. Den 10de huj. ankom her Hr. Cancellieraad Tybring med den Norske agende Post 9 Læs fra Norge til Kiøbenhavn. I Gaar udgik her af Havnen 5 aabne Fahrtøyer af og hiem til Seyerøe. J Sundet ligge nu ingen Skibe, og i Havnen er intet Fahrtøy med nogen Slags Proviant.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Kiøbenhavn, den 12te Martii. Den 22de Jan. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket den forhen værende Glucksborgske Hofraad Henrich Clausen, til Herreds= og Huusfoged i det Angelske District og tillige udnævnt ham til Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Under Dato Christiansborg Slot den 26de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat af følgende Jndhold: Da Hs. Majestæt af sit General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegio allerunderdanigst er bleven foredraget, hvorledes mange af Hs. Majestæts kiære og troe Undersaatters Skibe maae af Mangel paa Algierske Passe frasige sig tilbudne fordeelagtige Fragter til den Middellandske Søe, fordi Skibsrederne, ved Skibenes Udsendelse til Engelske eller Franske Havne, uden foregaaende vis Forsikring om nogen Fragt paa den Middellandske Søe, vægre sig for at tage noget Algiersk Pas, formedelst Omkostningernes Skyld saa har Hs. Majestæt, for at tilvende sine Undersaatter al muelige Lettelser i Handelen og Skibs=Farten, allernaadigst funden for got at anordne og fastsætte, at alle og enhver af Hs. Majestæts Undersaatter, som i Hs. Majestæts Riger, og Lande ere boesatte, og som under Jagttagelse af alle forhen foreskrevne Betingelser og Formaliteter, indgive Begiering, paa behørig stemplet Papiir, om Algierske Søe=Passer til den Middellandske Søe, maae erholde samme, imod den fastsatte Betaling af Toe og Halvtredsindstinge Rigsdaler for et hvert Pas, men at de Skibsreedere, som siden ey finde nogen Leylighed til det erholdte Passes Brug, maa igien tilbagelevere Passet, og faae af Hs. Majestæts General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio Erstatning for Halvtredsindstinge Rigsdaler, som er Passets egentlige Værdie.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Udi saadan Henseende vil Hs. Majest. allernaadigst, at Cap Finisterræ bliver den bestemte Høyde, fra hvilken de Algierske Passers Brug skulde regnes, saa at for de Skibe, som med behørige Documenter kan bevise, at de allene ere indløbne i Havnene paa denne Side Cap Finisterræ, uden at have seglet til nogen Havn paa hin Side af bemeldte Cap, skal blive gotgjort ved Passernes Tilbagelevering Halvtredsindstinge Rigsdaler for ethvert saadan tilbageleveret ubrugt Pas. Paa hin Side af dette Forbierg, skal et Pas, naar et dermed forsynet Skib finder Leilighed til Cabotage i fremmede Havne, være gyldig udi 2de Aar, og maae først efter sammes Forløb mod Halvtredsindstinge Rigsdalers Erlæggelse vorde fornye af Consulen paa det Sted, hvor Skipperen paa den Tiid befinder sig. Efter Tilbagekomsten af et med saadan Pas forsynet Skib i Hs. Majests. Riger og Lande, skal det have sit Forblivende ved Anordningen af 1ste Maji 1747, saaledes, at Passet i de første 8 Dage efter Skibets Ankomst vorder til Stedets Øvrighed afleveret til videre Forsendelse til Hs. Majests. General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegium.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Den 10de Martii bleve 9 Candidater inscriberede, efter at have været oppe den 7de ejusd. til Examen Artium og den 9de til Examen Styli, hvoraf 4 fik Characteren Landabilem, 4 Haud illandabilem og i Non contemendum.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Den 10de huj. lagde Fregatten, Søe=Rideren, som commanderes af Capit. R. Tønder, ud paa Rehden, hvor den skal ligge som Vagtskib, og Skibet Prinds Frederich, som føres af Capit. Høyer, destinert til Canton i China. Samme Dag kom Skibet, Conferentz=Raad Steemann, som føres af Capitain Holm, fra Vestindien med Sukker og Kaffebønner, og Snoven Packan, som føres af Capit. Hesselberg, fra Allicante med Viin, Brændeviin og Rosiner, samt Skibet, Providencia, som føres af Capit. Becker, fra St. Ybes med Salt.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 55. Justitz=Raad Uldall, efter Kongel. Befaling, contra Delinqventen Christen Knudsen og Jnger Mortensdatter fra Sielland, af hvilke den første, for at have villet qvalt sin Hustrue, er tildømt at arbeyde i Fæstning i Jern 6 Aar, og den sidste, for hendes skammelige og ublue Levnet med den første. at arbeyde i Børnehuset i 6 Maaneder. No. 99. Procurator Schønheyder, contra Jøden Philip Nathan fra Jylland, som for at have omstreifet Landet uden rigtig Leyde=Brev, et tildømt at arbeyde i Jern i Fæstning 3 Aar. No. 102. Proc. Haagen, contra Delinqventinden Else Madsdatter fra Jylland, som for begaaet Drab er dømt at miste sit Hoved ved Sværd. No. 130, Proc. Schønheyder, contra Delinqv. Elias Olsen Guldbeckhein fra Norge, som for Tyverie er tildømt at stryges til Kagen og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 56. Proc. Schmidt, contra Delinqv. Niels Sørensen, fra Sielland, som for begaaet Mord er tildømt at kagstryges og brændemærkes i Panden, med videre den aarlige Straf No. 53. Proc. Skibsted, contra Maren Olsdatter fra Sielland, som for hendes Omgang ved sin Barnefødsel er dømt at arbeyde i Børnehuset 2 Aar. No. 132. Peder Arnesen Hoff contra Ole Larsen Hanum. No. 33. Kammer=Advocaten, contra Johannes Noor. No. 128. Elisabeth Schnøre. contra Ole Simonsen. No. 27. Maren afg. Pederr Ravns Enke, contra Peder Leegaard og Christen Madsen Hummel gaard.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Ved Tal=Lotteriets 188 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 29, 40, 56, 57, 50.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
At den herfra tilstundende 31te Marts afgaaende Lolland, ske Post medtager Pakker saavelsom Reisende, der ville følge med fra Rødbye i Lolland til Heiligenhaven i Holsteen, som og at den Lollandske Post saaledes i de 6 Sommer Maaneder, fra April Maaneds Begyndelse til September Maaneds Udgang, skal tage denne Tur imellem Lolland og Holsteen, det bliver herved til almindelig Efterretning bekiendtgjort. General Post=Amtet den 12te Martii 1781. Paa Løverdag den 17de Martii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Fra den 3die til den 10de Martii h. a. ere her i Staden copulerede 17 Par, fødte Drenge 22, Piger 27, tilsammen 49, døde Mænd 21, Qvinder 15, Drenge 18, Piger, 17, tilsammen 71, ere altsaa 22 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 2 Barselseng 1. Beenbrud 1. Blodgang 1. Brystsyge 6. Colica 1. Druknet 1. Falden til Døde 1. Feber 3. Flekfeber 1. Forraadnelses Feber 1. Hidsig Feber 2. Hoste 1. Hævelse 1. Jnflammation 3. Kighoste 1. Kopper 2. Mæslinger 9. Skarlagens Feber 1. Skiørbug 1. Slag 17. Sting 1. Svindsoet 1. Tærende Syge 3. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 4.
Berlingske Tidende, 1781-03-12
Copulerede. J Skive den 23de Februarii Hr. Consumptions=Forvalter Vinther og Jomfrue Mette Marie Møller. J Nestved den 2den Martii Sr. Thomas Rostgaard, Skoemagermester, og Jomfrue Anne Dorthea Withe. Paa Ravnstrup i Sielland den 7de Martii Hr. Kammerherre og GeneralAdjutant von Bieringskiold og Commtesse Lovise Sophie at Wedel Jarlsberg. J Kiøbenhavn den 9de Hr. Lieutenant Otto Frederich Stub og Jomfrue Lovise Elilabeth Kratzenstein.