JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Den 7de Marts. J Dag ere 4 Skibe Syd fra passerede Sundet ud. Capitain-Lieutenanterne Schønheder, og Krieger ere i Dag afgaaede herfra til Helsingborg. - Saa langt herfra kan sees for Disighed er Sundet frit for Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Batteriet Trekroner, den 8de Marts. Fra Gaar til i Dag ere indpasserede 4 og udpasserede 2 Fartøier. Det ene indpasserte Skib er en Kutter, kommen fra Bergen, lastet med Tran og tør Fisk. Dens Fører berettede at han paa sin Overfart intet fiendtlige havde seet i Søen. (Alt af Statstidenden)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Høiesteretssæde aabnedes Torsdagen den 7de ved Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Nærværelse. Den førte Sag angik at Skibs-Chirurg Johan Christian Lange som Mindreaarig, uden Kurator Samtykke havde afhændet sine Priispenge til Capitain Amonsen. Ved Søerettens Dom var Handelen som lovlig ved Magt kiendt og Capitin Amonsen, som en følge heraf, for Chirurg Langes Tiltale frikiendt. - Denne Dom kiendtes ved Magt at stande m.m. (Dagen.) Lidt efter lidt skaffer Krigen med saa mange onde Følger, ogsaa nogle gode, nemlig adskillige Fabrikonlæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Saaledes har Kbhavn i Fior faaet et nyt Seildugs=Fabrik paa Kristianshavn i Dronningensgade, som er anlagt af de drivrige Mænd, Brødrene Kiøbmand Jacob Holm. paa Kristiansh. og Seilmager P. Holm i Nyhavn. Det er allerede i saa god Drivt, at et betydeligt Forraad haves i af Skibsseilduger, overordentlig god Mølleseildug, saavelsom til Presenninger og Sække, og man kan af deres Jver love sig, at de drive Verket til den største Grad af Fuldkommenhed. Det er heller ikke at tvivle paa, at jo deres Medborgere, ved at benytte deres Varer, og giøre Bestillinger hos dem, ville give dem den velfortiente Opmuntrine, og eengang tilsidesætte den Fordom, de hidtil have havt mod de stærkere Danske Seilduger, fordi disse ikke ere saa hvide, som fremmede giøres ved skadelig Kalk vaskning og Blegning. De Herrer Holm have ei villet indføre denne Svækkelse i deres Fabrik, derimod sælge de deres Varer til langt ringere Priser, end det er mueligt. at forskrive Russiske for. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Den 9de Marts var Specirsbankens Cours af danske Bankosedler imod Species 885 1/2 Procent, som udgiør, for 1 Rd. Spec. 8 Rd. 82 s. D. C. Bankosedler, og Hamborg=Banko solgtes sidst til 820 og 825. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
At det behagede det alvise Forsyn ved en stærk Svindsodt Løverdagen den 9 Martii Kl. 9. Formiddag, atter at bortkalde en af mine elskede, Börn, min ældste Sön, Niels, Candidat i Religions-Læren, i hans Alders 34 Aar, haver jeg herved den Ære sörgeligst at bekiendtgjøre. Familie og Venner. Hvad jeg i mineensomme Alder tabte ved Savnet af ham, kan kuns de vurdere der kiendte hans blide vennehulde Carakteer, hans usminkede Redeligned, hans modne Dömmekraft, og hans sönlige Hengivenhed. Tung falder denne Bekiendtgjörelse, for mit moderlige Hierte, og Fornyelse deraf ved skrivtlig eller mundtlig Condolence, maae jeg derfore venskabeligst have mig frabedet. Aarhuus, den 10de Martii 1811. A. Behr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Det har behaget Gud, efter en kort, men haard Hals og Bryst=Sygdom, at hiemkalde til hiint bedre Liv, afvigte Mandag den 11te Martii Kl. 7 om Aftenen. vores kiære Søn Niels Michael Hasle, i sit 7de Aar; dette bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Malling, den 12te Martii 1811. . P. Friis. A. Friis. . Torsdagen den 28de Februarii om Morgenen Kl. 6, døde vores elskelige Fader Terchild Jensen Banck i en t stille og rolig Slummer, i hans Alders 77 Aar, fra 9 6 fuldvoxne Børn; disse var hans Glæde i Livet, ligesom s. bestandig Flid og Stræbsomhed indtil hans sidste og salige Endelig. Hvorfor Gud og har velsignet ham at disse f. Efterladte alle følge hans Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Tanker ved Frue Generalinde Baronesse de Gersdorff. . fød Comtesse de Reventlous Grav. . Saa er Hun da borte den Ædle, den Gode, den, hvis Haand saa gierne aftørte Armods Taarer, ak, o ak! for tidlig for de Faa, der kiendte Dit sande Værd, thi ogsaa Du - Ædle, blev miskiendt; men, for ophøiet til at vise Misnøie, hialp Du alle, erindrende Dig vores store Lærers Ord: "Elsker alle Mennesker, giører godt hvem eder hader, og er det mueligt da betaler Ondt med Godt." Hvem, o hvem har da vel tabt, da Dur lig en rolig Slumrende opsvingede Din forklatte Aand a til hiin Verden, hvor kuns Glæde hersker, for at omfavne en kiær Mand, hvis troe Medhielperinde Du var paa Livets knudrede Bane; uden Dine Venner, der forgfulde staae ved Din Urne, og begræder Tabet af den ømmeste Moder, den oprigtigste Veninde; men kuns Tanken om Gienforening maae trøste os. - Denne sande, men ringe Blomst, satte Venskab Dig, som en svag Kierminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Frankrig. J Følge et Keiserl. Decret af 23 Febr. skal nu Krigsfangerne bruges til at arbeide paa Fortificationerne, Chausseerne og Broerne. Alle Krigsfanger skal inddeles i 30 Batailloner hver paa 400 Mand, med 2 franske Oscerer og 12 Underofficerer, hvoraf de 15 Batailloner skal bruges til Fortificationssarbeider og de andre 15 til Chauser= og Brorarbeider, fra det Øieblik af at de ere formerede, skal de beholdes saavel i deres ledige, som Arbeidstid, af Genie, Broe- og Chaussee fondet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Militaircommissionen i Dion har dømt 5 fangne engelske Koffardiecapitainer til 6 Aars Slaverie, fordi de vare undvigte fra Deppen i Auxenne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Den 12te Febr. havde en engelsk Parlementair med 283 franske Krigsfanger fra Jøle Napoleon, nær strandet, da han løb ind til Molaix. Man ilede fra alle Kanter ham til Hisp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Kaperen, le Rancunier, har den 12te Febr. opbragt den engelske Sloop the Frienos, kommen fra Lissabon, med en Ladning Citroner og Pomerantser, til Boulogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Den engelske Capitain havde bivaanet la Romanas Liig begiengelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Tydskland. Fra Østerrig skrive under 20de Febr: Efter Beretninger fra Semlin, rykkede den 10de Febr. 500 Mand russisk keiserlige Tropper, under Commando af Oberstlieutenant Bolla, ind i Beigtad. De besatte ikke Citadellet, men den ved sammes Fod beliggende, og ligeledes befæstede Deel af Staden, Vandstaden kaldet. En Proclamation fra Cerny Georg, bekiendtgjorde for Jndvaanerne, at Servien stod under det Keiserlige russiske Hofs Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
England. Fortsættelse af Prinds Regentens Tale i Overhuset den 12te Februarii, med Moniteurens Anmarkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
J Portugal og Cadix, hvis Forsvar var Hovedgienstanden for Hans Majestæts Anstrængelser under det sidste Feldttog, er Fiendens Hensigter hidtil bleven kuldkastede 5) 7). 6) J siger at Fiendens Hensigter i Portugal ere kuldkastede. Hvis tilfældig en Fiende landede for Edinborg, og efterat han havde bemægtiget sig Skottland og Nordhumberland a. havde i 14 Dage med Kaarden i Haanden, dreven eders Armeer for ved sig, men J. ved en klog Tilbagetrækning, med Faklen i den ene og Kaarden i den anden Haand, havde ødelagt eders Marker, tilintetgjort eders Qvæg, ødelagt eders Korninder eders Parker og Slotte, og saaledes vare ankomne paa Høiene ved London, og saaledes lehnet mod Themsen og Havet, bedækket af 1500 Kanoner af stor Caliver, af 36, 24, og 13 Pundere, som J havde taget af eders Skibe og af eders Tøihuse, og havde stillet eders Flanker saa sikkre. at det vilde være umuelig at omgaae eder, eller afskiære eder fra Søen, saa ville J da rose eder af at have forsvaret England. Men Jndvaanerne af Grevskaberne Esser, Middeleser &c. ville sige eder, at Brand og Ødelæggelse kunde ikke kaldes at forsvare et Land; at London, ikke er Grændsen for en Armee, som kom fra Skottland; det var ingen Forsvarsregel, endnu mindre Beviis paa Magt, at tage en Stilling 80 Lieues fra Grændsen, og lade Fienden være Mester af de 3 Fierdedele af Landet, og dog har J paa denne Maade forsvaret Portugal. J har ladet Almeida, Cindad Rodrigo, Olivenza, Badajos og Campo Major, blive i Stikken, og ladet 35000 Md. borttage af eders Alleredes Armee. J har givet Lan denne mellem Minhe og Douro og Mondragone, mellem Beira og Tajus til Priis, J har forbrændt og ødelagt det, og dog vover J at sige, at Hovedgienstanden for Hs. Majestæts Anstrængelser, er Portugals Forsvar, og at Fiendens Hensigter ere kuldkastede. Gud give at Willingtom maae forsvare England lige saa godt. 7) Hidtil. Dette Order mærkelig. J berømmer eder altsaa af at have givet 3 Dele af Portugal til Priis, at have ødelagt det Land, hvis Beskytter J kaldte eder, og som J betragter som eders eget, og J er ikke sikker paa at beholde det. J siger: hidtil; dette er en Tilstaaelse, som Kiendsgierningernes Umodsigelighed aftvinger det engelske Ministerium. Hvad os angaaer, saa sige vi eder med klare Ord, at vi ønske dette hidtil, maatte meget udvide sig; paa det, at naar den Dag, da eders Armee vil indskibe sig, skal være en Festdag, samme da blot maae blive det for det engelske Folk, paa det, at Fordelene af nærværende Kamp, maae være desto større for os, jo mere J sætter paa Spil. Kampen maae først være ret betydelig, for at kunde blive afgiørende; den maae vare længe, for at frembringe alle Følger. En Armee paa 60,000 Englændere, der campere paa Høiene ved Lissabon, maae trække alt fra London, indtil Halmen de behøver. England er tvungen til at holde 600 Transportskibe og 20,000 Søefolk i Mundingen af Tajus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Det har ikke allene 80,000 Matroser og Soldater at føde, men endog 400,000 Mennesker, Koner og Børn, som ere flygtede til Lissabon. Alle disse Udgivter maadet med en Cours af 33 Procents Tab, bestride. Allerede dette, er i nærværende Kamp meget fordeelagtig for Frankrig. Dette giør Continental-Systemmet fuldkommen, der paa den ene Side formindske eders Jndtægter, ved at indskrænke eders Handel, og formerer eders Udgivter, i det samme tvinger eder til at holde Armeer paa Sicilien og ved Lissabon. Dette kan man, efter Ordsproget kalde : At tænde Lyset af i begge Ender. Medens alt dette, lever den franske Armee efter sin Fundamental=Lov, i det Land, hvor den fører Krigen, og koster os blot dens Sold. Hvis endelig Massen, efter at han har trukken fine Forstærkninger og sit Beleirings=Skyts til sig, vil marschere imod eder, eller, hvis J selv, træt af denne fordærvelige Kamp, marscherer imod ham, hvad vil da Følgen blive, Hvis J seirer, saa kan J dog ikke trække noget Resultat ud deraf: thi J vil neppe have lagt 2 Dagmarscher tilbage, førend der vil møde eder nye Armeer. Bliver J overvundne, saa ere J ganske tabte. 60,000 Mand, ere ligesaa meget for England, som 500,000 for Frankrig. Begge Lande staae i Forhold til Befolkningen, som een imod tre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Vi kiende ikke Cabinettets Stemning i Thuilleriet, men vi ønske oprigtig, at Prindsen af Eslingen manrurrette isteden for at angribe, og holdt eder saaledes endnu male Aar tilbage. Resultatet heraf ville blive, nogle hundrede Millioner Statsgield mere, og paa vor Side Visheden af Halvøens ganske Underkastelse. Naar det kommer an paa en saa stor Strækning af det faste Land, hvad er da nogle Aar, Alle Nationer, som ere blevne overvundne, have forsvaret sig nogle Aar, J alene, har givet det uhørte Exempel i Historien af en Nation, som (Fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Torsdag agter undertegnede at give en Concert paa Aarhuus Raadstue. Billetter til samme kan erholdes enten i min Boepæl eller ved Indgangen for 1 Rd. Stykket. Concerten begynder præcise Kl. 5. J. Møller. 23077 Rdr. 5 Mk. 5 sk. er at faae til Juni Termin 1811, udi Overformynderiet, imod Sikkerhed. Aarhuus, den 9de Martii 1811. Jens Kaae. N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Gaarden paa Hiørnet af Middelgade og Færgoden, de 5 Fag, 2 Etage, er at faae tilkjøbs for sig selv, til Færøyden 8 Fag 1 Etage, hvorom accorderes med Peder Madsen. Muurmester i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Hos mig undertegnede er i Julii Maaned 1807 indsat en norsk Vogn, for Gield af F. Kofferdt. Vognen er med Jern=Axler under, 2 Hiut og stærk Jern Beslag. Naar Eieren ikke indfinder sig, for at indløse samme, inden 6 Uger fra Dato, bliver den solgt underhaanden eller ved offentlig Auction. Aarhuus, den 11te Martii 1811. Stie Madsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Gjordemoder Madame Martin, er flyttet fra gamme Paradiis til Smedemester Jelling paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Nogle Traver Rug- og Boghalm er at faae til billig Priis hos Farver Jahnsen, Den af Kaperfører Jens Sørensen Møller til Aarhuus indbragte, og i Over=Admiralitets=Retten den 23de Febr. 1811 priisdømte Galease Forsigtigheden kaldet, drægtig 28 Commercelæster, i alle Henseender vel udredet og i god seilbar Stand, opraabes første Gang ved offentlig Auction Tirsdagen den 12te, anden Gang Mandagen den 18de og tredie og sidste Gang Mandagen den 25de Martii d. A. hver Dags Formiddag Kl. 10, ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Sidstmeldte Dato, om Eftermiddagen Kl. 2, bortsælges ogsaa dens indehavte Ladning, som bestaaer af circa 900 Tdr. tørret østersøisk Rug, nogle Garnerings=Planker og Maatter. De Lysthavende ville behagelig bemeldte Tid og Sted tage Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
En ugift Mandsperson ønsker sig til førstkommende Ma dag 2 a 3 umenblerede Værelser; ligegyldigt enten i ne derste eller øverste Etage, dog helst i Midten af Byen. De som maatte have saadanne Værelser at bortleie, ville behagelig derom melde sig hos J. Røgind. Aarhuus, den 7de Martii 1811. Hos Undertegnede kan underhaanden faaes tilkjøbs : hans have uden for Mindeporten, enten samlet eller separat lere ville henvinde dem til Eieren. - Sammesteds faaes Suppeurter og Pedersille Rødder i hundredeviis. L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Fra Administrationen for den Kongl. Danske Manufacturhandel er mig tilsendt et Partie Virginie=Tabaksfrøe, som overlades Landbeboeren for 12 s. Lodet, og faaes hos Peder Lars Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
En Madpose med Spisevare tilligemed nogle Klædestykker er bleven hensat i min Forstue. Den rette Eier kan bekomme samme imod dette Avertissements Bekostning. Aarhuus, den 25de Februarii 1811. Niels Holm, Dreier paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Et ungt Menneske af honette Forældre, ønsker sig empløieret ved Handelen. Nærmere Efterretning gives fra AdresseContoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Tirsdagen den 19de Martii næstkommende Kl. 9 Formiddag bliver foretaget offentlig Auction i Norsminde Kroe, over afgangne Kystmilice-Befalingsmand og Dannebrogsmand Kierulf Sand og efterlevende Enke, deres fælleds Boe, bestaaende af: Borde, Stole, et Chatol, 2de Dragkister, et Stueuhr og et Sølv Lommeuhr, Sengesteder, Senge og Gangklæder, nogle Kiøkken= og Brygge=Redskaber, adskillige større og mindre Foustager, Boutellier og Glas, nogle Boutellier gammel Viin, en Qvantitet Mød, nogle Potter Rom, Aqvavite og dansk Brændeviin, en Reisevogn, Sceletøi, en Plov, en jern Harve, et Par gode Kiørehopper, 4 Kiør, nogle Faar og 2de Grise med mere. De Lysthavende ville behage at give Møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne erfares. Mariendal, den 2 Martii 1811. N. Biørn, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-12
Efter Vedkommendes Forlangende bliver Fredagen de 22de Martii førstkommende, Kl. 11 Formiddag, Gierning og Hvorslev Sognes Konge-Korntiender - Aarhras Cathedralskole tilhørende - ved offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue, opraabt til Bortforpagtning paa 6 Aar, imod aarlig Afgivet i Korn, efter hvert Aars Capitelstaxt, og efter de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kunne erfares hos S. T. Hr. Conrector Tauber i Aarhuus. Thi ville Liebhaberne behagelig indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Dyrhuset, den 4 Martii 1811. S. Stilling, Auctionsforvalter, 500 Rdr., Woer Herreds Provsties Midler tilhørende, kunne, imod lovbefalet Sikkerhed, bekommes til Laans til næstanstundende Snapsting, naar man derom melder sig hos undertegnede. Wæhr Præstegaard ved Horsens, den 4 Martii 1811. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Indenlandsk Medens Vexler paa Kbhvn d. 1ste Marts betaltes i Hamborg, som paa Vexelkurslisterne sees, med 920 k. S., stode Danske Bancosedler, ifølge Privatefterretninger, sammesteds, i 8001810 mod Banks. - Hvad Vexelkurs er eller bør være, vide mange; men er der nogen, der veed den rette Sammenhæng med Ovenstaaende, og en maneureret Vexelkurs, og tillige er saa retskaffen, og Næringsnid saa lidet frygtende Patriot, at ville give en offentlig Forklaring derover, da erhverver han sig vist almindelig Erkiendtlighed. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Blandt de velgiørende Stiftelser i Kiøbenhavn, som have lidt meget ved Krigen, hører Frederiks Hospital. Denne herlige Stiftelse, som neppe har sin Mage i Europa, har, formedelst Krigsomstændigheder, tilsat i de sidste 3 Aar over 1 1/2 Tønder Guld, men desuagtet en Betalingen for de Syge, som indlægges der, ikke bleven forhøiet. Neppe kan man i denne Tid tænke sig noget billigere, end Betalingen af 3 Rdr. om Ugen for bedste Pleie. (Kiøbenhavns Skilderie.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Ved Auction paa Børsen den 28de Febr. solgtes: 20 Fade raae Martiniqve Sukker til 4 Mk. 1/2 s. a 4 Mk. 7 1/4 s. Pundet, 23 Fade Caffe til 1 Rd. a 7 Mk. 1/2 s., 8 Tønder dito til 7 Mk. a 7 Mk. 2 s., 14 Fade BladeTobak til 4 Mk. 3 1/2 s. a 4 Mk. 14 s., 10 Baller Bomuld til 4 Mk. 10 s. a 4 Mk. 13 s., 24 Sække Allehaande til 10 Mk. 1 s. a 11 Mk. 12 1/2 s., 273 Stkr. Campeschetræe til 19 Rdlr. a 19 Rdlr. 5 Mk. pr. 100 Pd., alt uden Told. Desuden solgtes: circa 1400 Tønder Hørfrøe til 16 Rdlr. 2 Mk. a 17 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Tdn., circa 450 Stkr. brugte Garnerings=Maatter til 7 Mk. a 7 Mk. 13 s. Stkt. (S. Bl.) Mæt af Dage, træt af Livets Møie, hensov roelig i Dag, efter flere Aars svagelige Helbred, og 3 Dages Sengeleie min elskede Svigermoder, Mad. Karen Friis Becher, fød Müller, Enke efter Kiøbmand Christoffer Becher, i hendes Alders 77 Aar. Dette skulde jeg ikke undlade for Familie og Venner herved sørgeligst at formelde. Aarhuus, den 5te Martii 1811. Mogens Blad Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
(Af Altona Mercur.) Frankrig. Moniteuren af 1ste Martii indeholder følgende vigtige Efterretninger fra Armeen i Spanien: Armeen i Catalonien. Den 3 Januarii angreb den spanske General Georget i Spidsen af 800 Heste og 1200 Mand Infanterie, Tarrega. Oberst Villate, lod strax Garnisonen opstille uden for Staden og gjorde Mine, som han ville forlade Staden for at trække Fienden til Belpuig, for at give et Jæger-Detaschement, som han ventede til Hielp fra Lerida, Leilighed til at falde Fienden i Ryggen, som og lykkedes. 300 Fiender bleve paa Pladsen, og General Georget, som havde faaet et Hug i Hovedet, med 100 af hans Folk, bleve gjorte . til Fanger ; de øvrige toge Flugten til Montblanc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Armeen af Arragonien. Seneral Suchet lader Festningen Tortosa igien sætte i Stand, og anlægger flere Festningsværker. De oprørske Bønder nedlægger deres Vaaben. O'Donel har indskibet sig til England. J Fortet Balaguer som den 8de Januarii blev indtaget ved Storm, blev Gouverneuren, 13 Officerer og 100 Soldater gjorte til Fanger; den øvrige Deel af Besætningen reddede sig ved Flugten til Tarragona. Nordarmeen. Hertugen af Jstriens Nærværelse, har igien tilveiebragt Roligheden: flere Guerillas ere overrumplede. Den offentlige Tænkemaade i denne Provinds bliver med hver Dag bedre. Jnsurgenterne vende igien tilbage til deres Byer. Præsterne føre de unge Folk til Commandanten i Burgos, og forlange at man skal bruge dem til Arbeide i Fortet, for at trække dem bort fra Røverchefernes Forfølgelser. Arrondissementet for Centrum Armeen. General Lahoussaie har faaet befaling at gaae over Tajus, og sende et Partie over Guadiana, for at forene sig med det 5te Corps, der skal beleire Badajoz. En Division af denne Armee har befaling at marschere til Alcantara for at communicere med Armeen i Portugal. De af Juntaen i Valencia organiserede Røvere have erholdt et slemt Stød ved Tortosas Jndtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Den sydlige Armee, Beleiringen for Cadix. J de sidste Dage af December har vore Batterier igien afslaaet et Forbrændingsforsøg af Fienden med 60 Kanonschalupper, paa vor Flaade, der kostede ham mange Folk. - Brændemangel nøder Fienden til at afdakke Taget paa la Carraque, hvis det ikke har den troeløse Hensigt at ødelægge dette vigtige Arsenal. J Arsenalet i Sevilla arbeides uophørlig paa de nye opfundne Haubitzer, hvorved man kan skyde 2500 Toiser. Beleiringsarbeiderne fortsættes med største Jver. Det 5te Armeecorps. Hertugen af Dalmatien havde sendt dette, tilligemed nogle Forstærkninger modLerena. Den 3die Januarii stødte Avantgarden ved Usagre paa den fiendtlige Arriergarde, greb den an, og slog den paa Flugten med 50 Mands Tab. Mendizabal flygtede hastigst med 8500 Mand til Almendrolejo og Merida, og Ballesteros søgte med 5 til 6000 Mand at naae Calera. Men Hertugen af Treviso lod ham indhente, og slog ham med et stort Tab. Jmedens søgte Mendizabel med sit Corps portugisisk Cavallerie, til den venstre Bredde af Guadiana, for at trække sig til Badajoz. Den 11te sendte Hertugen af Dalmatien Divisionen Grard til Olivenza, hvori Fienden havde kastet 4 til 5000 Mand, som den 12te begyndte en formelig Beleiring. Den 22de overgav Festningen sig, og Besætningen af 4500 Mand, bleve førte som Fanger til Frankrig. Hertugen lod derpaa alle sine Tropper marschere til Badajoz, som nu er fuldkommen indsluttet. Besætningen bestaaer af 8000 Mand, der ligesaa lidet. kan vente Hielp af Englænderne, som Olivenja eller Almeida.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Portugals-Armeen. General Clavaredes Expedition mod General Silvieras portugisiske Corps, og ders Nederlag, kostede samme 500 Mand af hans bedste Soldater i Døde, 1200 i Saarede og 200 bleve giotte til Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
England. Den 16 Febr. har en Deputation af Kiøbmænd, hvis Jnteresse var forbunden med de under Hamborger, Bremer og Pappenborger Flag gaaende Skibe, som ligge i vore Havne, begivet sig til Lorderne for Handelsbureauet, og erholdt Bekræftelse paa, at Embargen paa disse Skibe var ophævet; men de har tillagt, at kun kunde afgaae med Baglast, og at de, for at komme tilbage til en engelsk Havn, maatte være forsynede med en Licenz fra Regieringen, som kun kan blive meddeelt en engelsk Undersaat, der virkelig er Jnteressent af Skibets Ladning. Jngen anden Licenz respecteres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
I Underhusets Forsamling den 20de Febr. foredrog Hr. York, at Marinen ligesom i Fior maatte blive bevilget 145,000 Mand. Hr. Whitbread yttrede, at han havde i Aar ønsket Jndskrænkninger i Marinen. J forrige Aar havde man forkyndet, at Basiner ved Viiessingen var ødelagt, og nu erfarer man derimod, at det findes en fransk Flaade forsamlet i samme. Til Slutning blev bevilget 3 Millioner 95509 Pd. Sterling for Marinen, 5 Millioner for Landmagten og næsten 15 Millioner i Skatkammerbeviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-03-13
Vore Kiøbmænd troe, at Colonialvarene blive tilladte at føres ind i Rusland mod de i Tarifen bestemte Afgivter. Saa smigrer de sig og med Friegivelsen af de det confiskerte Ladninger.