JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
den 16. Junii. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts - Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Blandinger. J Havannah døe hver Dag 6 a 700 Personer af Cholera. Skrækken er stor, alle Forretninger standse, alle Magasiner ere lukkede, man finder ei eengang Negere til at arbeide ombord, og de fleste fremmede Skibe gaae ballastede bort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Hertugen af Orleans's Duelhistorie fortælles saaledes i la Garette: " Paa et Bal hos en Ambassadeur i London opbød Hertugen Lady Stuart, en Datter af Lucian Buonaparte, til Dands. Hun af slog det kort, hvorover Hertugen blev vred og til lod sig nogle Udladelser om Napoleons Familie. Næst Dag hørte den unge Louis Buonaparte dette, og stilte Hertugens Mod paa Prøve ved at sende ham en Udfordring. Jstedetfor ham svarte General Mar bot, at Hertugen sloges ikke med en Buonaparte, Herover blev Achilles Murat vred paa Marbotder, uagtet han har faaet 100000 Fr. ved Napoleons Testamente, dog har gjort sig til Courtisan hos Bourbonnerne, og fordrede ham ud. Men Generalen gjorde som Hertugen, han afslog Udfordringen."Man er meget nysgjerrig efter at vide, tilføier Beretningen, hvad de unge Buonaparter videre ville gjøre mod Hertugen og hans Adjutant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Det Hotel som Hertugen af Orleans beboer i London, var nylig nær bleven afbrændt ved Jldsvaade. Kl. 11 om Aftenen var Prindsen kjørt til en Concert hos Marquisinden af Landsdown, og havde ladet de brændende Lys staae paa et Bord, hvorpaa de laae endeel Papirer. Da General Baudrand og nogle andre Cavallerer af Prindsens Følge, som havde anseet det for endnu at være for tidligt at tage i Selskab, et Qvarteerstid derefter traadte ind i Værelset, fandt de det fuldt af Røg, og Bordet i lys Lue. Ved Vertens og hans Folks Anstrængelser lykkedes det at slukke Jlden, som endnu kun havde opbrændt nogle Portefeniller og endeel af Prindsens Brevskaber. Carlisterne paastode lige indtil det sidste, at Hertuginden af Berry ikke var frugtsommelig, og at det var et opdigtet Svangerskab, hvorved Regjeringen skulde mystificeres. Dette paastod blandt Andre en Legitimist i et Vertshuus i Blaye, hvor en liberal Embedsmand var tilstede. "Naar Knuden skal løses, meente Hiin: lægger hun nok Servietterne bort, og beder General Bugeaud at deponere dem i Kongerigets Archiver." - "Hvor der allerede findes saameget af den samme Families Skidentøi," svarte Embedsmanden. (Berl. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Om Don Pedro og Don Miguel siger den berlinske Vittighed, at de Begge meget allvorligt beskjæftige sig med Postvæsenet, thi den Første vil have Alt frankeret, og den Sidste vil absolut have Porto.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Hertugen af Gloucester (saa fortæller Bladet: Figaro) kom forleden Dag meget lystig hjem til sin Gemalinde og fortalte hende, at det Haab, de saalænge forgiæves havde næret om at faae en Søn og Arving, nu vilde gaae i Opfyldelse. "Hvad mener De, min Ven" raabte Hertuginden, noget forskrækket over denne besynderlige Tale. "Jh nu, min Bedste, svarte Hertugen: Jeg gik i Dag forbi et Huus, hvor der staaer over Døren: "Her forsynes Familier med Smaatøi." De gode Folk skal strax forsyne os med det Smaatøi vi trænge til."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Samme Hertug gjorde nylig sin Gemalinde det kurieuse Spørgsmaal: "Hør, min Bedste, bør vi ikke lykønske os til at vi aldrig have faaet nogen Søn"Det veed jeg dog ikke var Svaret. – "Jh jo vist, sagde Hertugen: Hvis vi havde faaet en Søn, saa havde vi jo været Male=Factorer." (RM.) Ved en Forestilling nylig i London af det tydske Operaselskab, havde man ved Slutningen af den første Akt et ægte brittisk Mellemspil. En gammel Kone paa en af de første Bænke i Galleriet holdt en kort Tale til Publikum, til Roes for den tilstedeværende Dronning, og svingede derved lystigt med sit hvide Lommetørklæde. Publikum tog den Gamles Yttring meget vel op, og applanderede baade for Dronningen og Talerinden paa ægte engelsk, det vil sige: uhyre tordnende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Da Hertugerne af Aumale og Montpenster (Kong Ludvig Philips Børn) forleden Dag(17de Mai) kjørte i Skole, veltede Vognen paa Pantheonspladsen i Paris, men de smaae kom dog heldigviis ikke til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
J London saavelsom i Liverpool, Bristol og Glasow have de paa Vestindien handlende Kjøbmænd besluttet, under de nærværende Omstændigheder ikke meere at honorere nogen Vexel fra Kolonierne, da disse Øer, i Tilfælde at Slave=Emancipationen gaaer igjennem, ansees for tabte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Et Lyoner Handelshuus lod forleden udpakke nogle Bomuldsballer. Til almindelig Forbauselse fandtes i en af dem Liget af en Neger, der var sammenlagt og meget omhyggeligt indpakket i Bomulden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Den berømte Luftseilerinde Jomfru Garnerinkom forleden stigende ned i en Ballon paa en riig Banquiers Landsted ved Newyork. Eieren ægtede hende fordi Himlen havde tilsendt ham hans Hustru. Paganini har hele den sidste Vinter levet incognito i Paris, boet i 6te Etage, og spiist hos en beskeden Restaurateur, skjøndt han fra Engelland havde medbragt 800,000, og i Paris tjent 180,000 Fr. J Marseilles Skuespilhuus blev nylig anholdt et Par vestindiske Serøvere, Spanioler af Fødsel, som vare blevne gjenkjendte af en fransk Søeofficeer. De havde blandt fl. bemægtiget sig et fransk Koffardieskib med 400,000 Fr. i Contanter, og myrdet hele Besætningen, hvoriblandt 4 Fruentimmer, Et femte Fruentimmer, der havde havt et Barn ved Brystet, havde de udsat paa en øde Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Paskaen af Ægypten har udnævnt sin franske Skibsbygmester, Cerest, til Bey, med en aarlig Gage af 50,000 Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Det rothschildske Stammetræe faaer nu en Aflægger forplantet til München. Baron Carl har kjøbt det Cottaiske Hotel og vil bosætte sig deri, Churprindsen af Hessen spiste den 17de Mai hos Barom Amsel i Franckfurt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
J Wien, hvor ogsaa 40,000 Mennesker have været angrebne af la Grippe, havde paa een Dag ikke mindre end 24 Balletdandsere været forhindrede derved i Opfyldelsen af deres vigtige Kald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Ved den sidste Augsburger Paaskemesse an befalte sig i Aviserne en industricus Haarkunstner blandt Andet med en Facon af Haar- og Silke=Lokker, saaledes som de græske Damer havde baaret dem ved Hs. M. Kong Ottos Jndtog i Nauplia. Den berømte Digterinde Elisa v. d. Recke i Dresden blev efter hendes egen Anordning begravet saaledes, at hun uden Kiste, blot indsvøbt i Lærred, blev lagt ned i Jorden. De saakaldte "Statsexamina i Preussen - hedder det i et Brev fra Berlin. ere svære og blive endnu sværere. En ung Diplomatiker af anseet Familie gik reject – et Beviis paa, at Connexionerher ikke ville hielpe. Men en elskværdig Prindsesse, der ikke har noget Begreb om, at man kan falde igjennem ved en Exammen, modtog den ulykkelige Candidat paa en Soiree samme Aften med en Lykønskning til den lykkelig overstaaede Dag. Hendes høie Gemal afbrød hende smilende med de Ord: "Ja, Hr. Greven har gjort det saa godt, at alle Examinatorerne klappede og raabte: Da Capo! Det maae vi have nok engang!" Den lille By Rippenheim, ved Lohrfloden, i det Badenske, vil oprette et Monument for Friherre Georg Stultz v. Ortenberg, Ridder af 7der Zähringer Løwe, der har testamenteret bemeldte sin Fødebyes velgjørende Anstalter en meget betydelig Pengesum. Og hvem var vel egentlig denne fortræffelige Friherre, Den i London berømte Skrædermester Georg Stultz, som i Aarene nogle og fiirs var udvandret med Randsel paa Ryggen, og 30 Aar derefter var en Millionair. Han kjøbte sig et af de smukkeste Godser i det sydlige Frankrig. Her dede han i Fjor Novbr. Paa hans Liigkiste laae Friherrestaven og Ridderordenen; beskedent derved laae - Sar og Naal. Storhertugen af Baden havde anerkjendt hans Fædrelandskjerlighed ved at ophøie ham i Adelstanden og udnævne ham til Ridder af sin ovennævnte Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Dr. Jacobi, Redacteuren af det i Leipzig udkommende Conversationslexicon, har af denne Stads Politie faaet pludselig Ordre til at forlade Byen og begive sig til Berlin, hvorhen man ogsaa havde afsendt alle hans Papirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Den saakaldte Dorfseitung siger, at naar man nuomstunder vil reise gjennem Tydskland uden Politivagt, saa maa man vogte sig for 3 Ting, nemlig: ikke at være 1) Student; 2) Polak, og 3) Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Hs. K. H. Storhertugen af Mecklenburg, Schwerin har i denne Tid havt den Sorg at miste En af sine Sønner, Hertug Carl, ved en pludselig Død. Han var født 1782.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Raadet i Hamborg har under 13de Mai udstædt følgende Forordning imod de saakaldte vilde Ægteskaber" Det høiædle Raad har med Misfornerelse maattet erfare, at saare mange Personer her leve i ægteskabelig Forbindelse med hverandre, uden at lade deres Forbindelse sanctionere af Staten og indvie af Kirken. Det maa være indlysende for Enhver, hvor skadelig Jndflydelse slige vilde Ægteskaber maa have paa den offentlige Moralitet og fornemmelig paa Børneopdragelsen, for ikke at tale om, at den retsindige Borgers Byrder paa en uforsvarlig Maade forøges ved de i slige letfærdige Forbindelser avlede Børn, hvis Forældre alt for hyppig forlade disse og paabyrde Fattigvæsenet samme. Forbindelser af dette Slags skal derfor for Fremtiden ikke taales her, men meget mere straffes med Fængsel og hos Fremmede med Forviisning, ligesom ogsaa Mandspersoner, der leve i saadanne, ikke maa beskjæftiges med nogen offentlig Tjeneste. Da det høiædle Raad imidlertid tør forudsætte, at de fleste af dem, der leve i lovstridige Forbindelser, selv indsee det Umoralske og Skadelige i samme, og - vel tildeels ved egen Brøde, men dog tillige ved Omstændighederne - hindres fra, strax at lade sig copulere, saa opfordres de, der nu leve i slige Forbindelser og have Børn, til at melde sig i det seneste inden et Aars Forløb hos Politiets Forstander, for at det kan blive undersøgt, om efter Omstændighederne Ægteskab kan tillades dem, i hvilket Tilfælde Politiet har Ordre til saameget muligt at være dem behielpelig. Mod dem derimod, der slet ikke melde sig, vil der blive gaaet frem med al Strænghed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Blandt de Proponerede til det ved St. Jacobi i Hamborg vacant blevne Hovedpastorat er ogsaa Præsten ved St. Petri Menighed i Khvn. Dr. Johansen, J Stockholm skulde der Søndagen den 19de Mai efter Gudstjenesten holdes en almindelig Sammenkomst i alle Kirker, hvorved Borgerskabet og Stadens øvrige Jndvaanere skulde høres i Anledning af Spørgsmaalet om at give Landmanden fri Rettighed til at indføre og sælge Kjød, Brød og Øl til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Hs. Svensk-Norske Majestæt har foreslaaet det norske Storthing at udsætte to Præmier af 1000 og 500 Spd. Sølv for den bedste og næstbedste Bedømmelse af det ved en dertil nedsat Commission indsendte Udkast til en Lov om Forbrydelser for Kongeriget Norge. Jfølge den kgl. Proposition skal ogsaa disse Bedømmelser kunne afgives af Mænd udenfor Kongeriget Norge. Bone Fald Könne. I Din Præstehytte, Aarons Telt, Boede Du, aandelig under Sommerfelt, Af Lyngbye=Dalens Rosenlunde; Nu blunde Dine Forhaabninger længer ei. Thi paa Din Himmelvei, Mon Du frem til Lyset stunde; – Modtag min Hilsen, fra i Dit Huus Jeg søgte og fandt en glædelig Ruus Og lagde Grundstenen for Livets Vei Under Sorgenfries yndige Mai. Nu medtag til Hjemmet, hvorhen Du gik Min Hilsen i aandelig Skik, Hilsen for Lysets Engle Du møder Og slig dem: som Du jeg for Fromheden gløder. Daniel Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Bekiendtgjørelser. Til Efterretning for de der ere Debitorer til Aarhuus Stifts offentlige Midler, bekjendtgjöres herved, at Renter og Capitalafdrag til forestaaende Juni Termin, modtages i Bispegaarden paa fölgende Dage, nemlig : Torsdagen. den 13de, Løverdagen den 15de, Mandagen den 17de, Onsdagen den 19de, samt Løverdagen den 22de Juni, hver Dags Eftermiddag fra Klokken 36. Debitorernes Forpligtelser, i Tilfælde af Udeblivelse over denne Tid, bringes i Erindring, og i Særdeleshed bemærkes, at det er af Vigtighed, at Capitalafdragene indløbe, om muligt, i de første Dage af Terminen, da der foraarsages Rentetab, hvis de ikke igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 1ste Juni 1833. Rosenörn. Paludan-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
At Restancelliste over Fattigstatten for Januar og April Qvartaler d. A. af Stiftamtet approberet, til Fogden er indleveret til Udpantning, dette vorder herved bekjendtgjort, og anmodes vedkommende Restantere, inden 15de Juni førstk. til den paagjeldende Fattigforstander at indbetale Restancerne, saafremt de herfor vil undgaae Udpantning. Aarhuus Foged-Contoir den 25de Mai 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Ved herved, overeensstemmende med Fr. 2den Jun 1830 at bekjendtgjøre, at Restancellisten over Jndqvarteringsstatten pro 1832, forsynet med det kongl. Stiftamtmandskabs Approbation, til Fogden er indleveret til Execution, anmodes vedkommende Restantere, inden 15de Juni førstk. for mig at legitimere Restancernes Betaling til Jndqvarteringscasserer, Hr. Kjøbmand Søegaard, at være skeet, saafremt de ville undgaae Udpantning herfor Aarhuus Fogedcontoir, den 25de Mai 1833. agen den 19de Juni dette Aar, Formiddag Kl. 10, bliver i Skjolde Bye, Bjerre Herred, Veile Amt, foretaget Auction over et Boelsted, tilhørende Stervboet efter den afdøde Farver Brandt. Dette Sted har Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 1 Fkr., og maa det derhos bemærkes, at Jorderne ere af en fortrinlig Bonitet. Bygningerne ere godt vedligeholdte. Til samme Tid og Sted bortsælges endeel dettte Boe tilhørende uvisse Fordringer, hvorover en Fortegnelse ved Auctionen vil blive fremlagt. Auctionen afholdes i Stervboestedet, og Conditionerne ville 8 Dage forud være til Eftersyn paa mit Contoir. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden. With. den 28de Mai 1833. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Hans Jensen Torn og Kone Ane Christensdatter af Lillesjørup, bliver de Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: et Sted i Lillessorup Bye, Ørsted Sogn, med Hartkorn 2 Tdr. og et Tørveskifte sammesteds, af Hartkorn 2 Fdk. 1 Alb., som eies i Forening med Ramus Gjossing i Holbech, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 18de Juni samt 2den og 16de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes her ap Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen der glevs solgt; hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougsøe &c. Herreds=Contoir i Randers, den 24de A. L. Reiersen. Mai 1833. Filthatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Da enhver galant Mand nu bruger fine Filthatte, og da tillige Hareskindene ikke have været saa dyre i Aar, saa har jeg nedsat Prisen og sælger Demerhaars for 8 Rbd., fine gebørstede for 6 Rbd., heelfine 4 a 5 Rbd., halvfine a 2 til 3 Rbd., fine engelske Uldhatte af 8 Mk., andre Uldhatte fra 5 til 7 Mk., ligeledes finBørnehatte, graae og sorte fra 9 til 15 Mk. Stkr. Alle disse Hatte ere vandtætstivede, og jeg indestaaer for deres Godhed i alle Maader. Silkehatte paa Straa fra 10 til 15 Mk., paa Fil. fra 16 til 21 Mk., paa fineste Harehaars=Filt fra 4 til 5 Rbd., Alle vandtætstivede, med mere Filtarbeide, J. Hirsch, ere at bekomme hos kongl. privel. Hattefabrikant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
De Værelser som for Tiden beboes af Hr. Smak kasserer Richardt kan til førstkommende Flyttetid faaes tilleie, naar man derom henvender sig til Sadelmager Løvengreen. Fristjernet Græssmor, a 20 s. pr. Pd., og Flode 12 s. pr. Pot, kan fra nu af daglig faaes hos Møller. Marselisborg, den 22de Mai 1823. J Jylland ønskes et complet Jordegods tilkjøbs, helst i Egnen af Aarhuus eller Randers. Billet med fornøden Underretning bedes frankeret indsendt til det Berlingske Avis=Contoir i Khvn. mærket "Jordegods No. 707.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Da flere Familier i Kjøbstæderne muligt kunde ønske et kort Ophold i den varmeste Sommertid paa Landet, for der især at profitere af Bade, saa har Undertegnede, for at afhielpe et vist paa flere Steder følt Savn, her paa Gaarden anlagt en Badeindretning, hvor der, efter Enhvers Ønske, kan erholdes baade varmt og koldt Bad. Hastrup pr. Veile, den 19de Mai 1833. Hauch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Undertegnedes Oplag er for kort Tid siden bleven forsynet med endeel nye og gode engelske Skibsankere, & Kjettinger, der kan sælges til Udførsel, Ankrene fra 43 til 45 Rbd. pr. Skpd. og Kjettingerne 31 a 32 Rbd. Repræsentativer pr. Skpd. Solide Kjøbere kunne tilstaaes 3 a 4 Maaneders Credit. Frederikshavn, den 27de Mai 1833. J. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Undertegnede anbefaler sig herved ærbødigst med efteranførte Vare til Forhandling, nemlig: fine franske Allabasters Taffeluhre med dertilhørende Glascapsel, som gaae og slaae i fjorten Dage; 8te Dages= og 24 Timers Wiener=Taffeluhre; Bronce=Natuhre, elegante Sye skrine, som tillige kunne frembringe Musik, forskjellige Slags Lommeuhre, saasom: Guld- og Sølv=Repeteer- og Cylinderuhre, Guld=Dameuhre, fine flade Sølvuhre, med een Kasse, Kapseluhre af forskjellige Slags, med mere. Saa faaes og hos mig de saakaldte Nürnberger Stueuhre. For Uhrenes Godhed indestaaes, og reel Behandling i det Hele forsikkres. H. Stougaard, Aarhuus, den 30te Mai 1833. Uhrmager, boende paa Badstuegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
En skikkelig Karl, der er vant til og forstaaer at passe og kjøre et Par Heste, kan strax erholde Condition hos en Embedsmand heri Byen. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
En holsteensk Vogn med 3 lakerede Agestole er at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder Aarhuus, den 23de Mai 1833. S. Thomsen. Kasketter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Moderne Sommer=Kasketter af allernyeste Facongs udsælges til billige Priser. Jsaac Davidsen. tisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquift¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
den 4 Junii. Tirsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
Nyheder fra Udlandet. Polen. Den russiske Regjering skal fra Udlandet, man siger fra Berlin, være bleven advaret for et nyt Revolutionsforsøg som skal være iværk i Polen Der skal saagar være opfanget Breve, hvori der findes talt om et Anslag mod Keiserens Liv. Enten nu paa Grund heraf eller andre Omstændigheder bliver der i Aar ikke noget af Hs. Majestæts Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
Tyrkiet. Den engelske Regjering har sendt Oberst Campbell til Mehemed Alt for at tilraade ham Maade, hold i sine Fordringer, da ellers Engelland vil tage sig af Sultanen saasnart den europæiske Ligevægkommer i Fare ved det tyrkiske Riges Sønderlemmelse Dersom Pastaen ikke vil tage Notits af denne ven skabelige Forestilling, har Gesandten Ordre til at erklære ham i den brittiske Regjerings Navn, at et engelsk Eskadre vil indfinde sig for at spærre de ægyptisk Havne. - Paafaldende er det, at det russiske Armeekorps som over Land skulde komme til Constantinopel, endnu ikke vides at have passeret Donauen, hvorved det Rygte vinder Sandsynlighed, at det fra Gallag skal transporteres tilsøes dertil, for at undgaae ikke allene den besværlige Marsch over Balkan men ogsaa at forværre Troppernes Stemning i Rumelier og Bulgarien mod Sultanen. Ogsaa i Servien er Ali Opstand mod Porten; de tyrkiske Tropper drives ud den fra med væbnet Haand; Staden Rigodin var efter en meget blodig Kamp bleven erobret med Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
– Af den lange Beskrivelse i Petersborgske Blade over den af Sultanen bivaante Mønstring af de russiske Tropper, sees endvidere : at han først var klædt i Husaruniform og siden i Kosaldragt med Sabel ved Siden. Hele Tiden viste han den meest nedladende Venlighed, udlod sig med Varme om Keiserens Hengivenhed, og tiltalte Tropperne i det russiske Sprog, i det han Dagen iforveien havde ladet sig indstudere de fornødne Ord. J den store Suite som fulgte med Sultanen befandt sig ogsaa den kgl. danske Gesandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
Efter Mønstringen havde General Murawiew udstædt en meget smigrende Dagbefaling, hvori han bevidnede de tyrkiske Tropper som befinde sig i Leiren, sin Tak for deres roesværdige Opførsel samt den udviste Rolighed og Orden. - Den russiske Ambassadeur i Paris, Grev Pozzo di Borgo, har overgivet Kongen af Frankrig en Erklæring, hvori det hedder: "at Rusland vil yde Porten al mulig Hielp." J denne Anledning har den franske Udenlandsminister Hertugen af Broglie sagt i de Deputeredes Kammer, at "det tyrkiske Rige bærer i sig selv Spiren til sin Opløsning, men at det maa være Frankrigs Politik, saameget som muligt at forhale denne Begivenhed, som, kunde den end bringe tilkommende Slægter Gavn, for den nærværende vilde blive en Kilde til uberegnelig Ulykke. Skal det tyrkiske Rige opløses, da udkræver Frankrigs Jnteresse, at det skeer langsomt, og at det forvandles, ikke til erobrede Provindser, men til uafhængige Stater." Franske Aviser tale om en hemmelig Convention mellem Engelland, Rusland og Porten, hvorefter det skal være med Engellands Villie at de russiske Tropper ere komne til Coustantinopel, og Frankrig er bleven mystificeret. Fyrst Talleyrand skal være kommen paa Spor efter denne Convention, og have sat det franske Kabinet i Kundskab derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-06-04
Frankrige. J Paris gik det Rygte, at Krigsministeren havde ladet Marskal Clauzel kalde til sig og tilbudt ham Kommanden over en Armee, som skal sammendrages ved Lyon, og at Marskallen havde modtaget den. Rygterne anføre som Foranledning dertil, at Kongen af Sardinien vil opløse sin hele, upaalidelige Armee, og overlade sit Lands Besætning til østerrigske Tropper. Og da den østerrigske Regjering nu meer end nogensinde paastaaer Anco nas Rømning, menes hiin Foranstaltning at kunne staae i Forbindelse dermed, saa Frankrige maa sikre Pariserbladet Constitutioner fortæller følgende som et Beviis paa Keiseren af Ruslands Sindelag mod Frankrig: "For at hindre de ved det franske Gesandtskab ansatte Attachees fra at komme til Hoffet, havde Hs. M. befalet, at man kun maatte indfinde sig der i militaire Uniformer. Næste Courdag indfandt de franske Attachees sig uniformerede som Capitainer af Nationalgardens Generalstab. Keiseren spurgte dem, hvad Korps de vare af, og da de svarte af Nationalgardens Generalstab, vendte han dem Ryggen. Det undrer os ikke, at de uindskrænkede Fyrster ikke ynde et Land, der har givet de undertrykte Nationer et stort Exempel, men de undrer os, at vort Kabinet er saa eftergivende mod vor Friheds Fjender."