JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Almindelig Politik. Jmedens selve Øieblikket ikke frembyder noget Afgjørende i den almindelige Politiks Gebeet, fristes Man mere til at fæste Øiet paa Fremtiden, og der tildrager sig da den forestaaende store Manøvre af russiske og preussiske Tropper i Forening fortrinsviis Opmærksomheden; ja denne Sag, synes endog at have vundet i Betydenhed efter Keiser Frants's Død, idet hine tvende venskabelige Magter sikkert ikke ville undlade at benytte det betegnede Tidspunkt til fremdeles at fastknytte Forbundet med Østerrigs Regjering. Man vil derfor ogsaa Berlin vide, at Kongens Søn, Prinds Vilhelm, der for Tiden er i Wien, tillige har det særskilte Hverv, at indbyde den nye Keiser til denne Fest leir, som formenes, ved Afholdelsen af en diplomatisk Kongres og Afslutningen af et nyt nordeuropæisk Forbund at ville erholde en særdeles Vigtighed i vor Tids Historie. Allerede - saaledes skrives fra Berlin i Neue Zeitung. – sættes Slottet Fürstenstein, et af de skjønneste og prægtigste Steder, istand til at modtage de mange og høie Gjæster, da dette skal være Hovedqvarteret og Middelpunktet for det Hele. Preussens Konge gaaer derfor heller ikke iaar til Toplitz, hvorimod Hs. Majestæt skal have besluttet at afbenytte et schlesisk Bad. - Statsmændene i Berlin, – af hvilke en af de vigtigste, virkelig Geheime Stats= og Kabinetsminister, Grev v. Bernstorff, den 29 Marts er afgaaet ved Døden, efter Følgerne af et Slagflod - have naturligviis i denne øieblikkelige Havbliks=Periode, endnu meer end paa Frankerig, Blikket henvendt paa Engellands Tilstand og den begyndte Kamp imellem Nationen og Torv Ministrene. Efter de Privatbreve Man har i Berlin, skal Gjæringen i Storbrittannien. være meget stor, og Man vil med Vished vide, at Lord Stanley definitivt har vægret sig ved at forene sig med Sir Robert Peel, som vilde fjerne Hertugen af Wellington og de saakaldte Høikirke Mænd fra Bestyrelsen. Den Troe var derfor den overveiende, at Man som det sidste Middel vilde forsøge en ny Opløsning af Parlamentet, og at følgen heraf vilde blive, at et Ministerium Durham vilde komme til Roret. Denne Sag er ogsaa kommen paa Bane i de nyeste engelske Oppositionsblade, hvorefter der i forskjellige Deele af Landet, men især i Borkshire, skal herske den største Virksomhed iblandt Torverne, som især ved Indretningen af Valgkommitteer opbyde Alt, for - naar Man maatte gribe til dette sidste Middel – ved de indtrædende nye Valg om muligt at gaae af med Seiren. Alt syntes virkeligen at vidne om, at Ministeriet med stor Ængstelse imødesaae Resultatet af de Debatter, som Lord John Russell vilde fremkalde ved sin Motion den 30 Marts. De sidste Dage have ikke frembudt noget særdeles Mærkeligt i Parlamentet. Dog har Oppositionen i nogle Forpostfægtninger ved Afstemning tvende Gange beseiret Ministeriet, hvilket naturligviis gjør dettes Stilling end meere kritisk. Snart maa det ophøre at være en Gaade, om Man vil vove en Opløsning eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Fædrelandet. Videnskabelighed. Den berømte Naturkyndige, Hr. Generalkrigskommissair Dr. J. V. Neergaard, har udgivet et Skrift, under Titel: "Aarsagen til min Udtrædelse af Stænderforsamlingen, oplyst ved Kjendsgierninger, hvoraf sees, at han, af Frygt for at Man vilde lægge Beslag paa hans Eiendom, hvorved han da var blevet nødt til at frasige sig det hæderfulde Hverv, at deeltage som Deputeret i Stændernes Forsamling, nu uden Tvang, har frasagt sig det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Tildragelser. Det ifjor af Jldsvaade saa frygteligen hjemsøgte Hillerød - i daglig Tale Frederiksborg - har atter været ængstet ved en Brand, idet de grundmurede og teglhængte Bygninger af den gamle Bachs Gaard afbrændte til Grunden den 19 Marts. Ved ufortrøden Anstrængelse var Man dog saa lykkelig, at faae saaledes Magt over Jlden, at endogsaa Gaardens straatækte Længer bleve frelste. Jlden opkom i Boutiquen, det er ei endnu beviist hvorved. Den 26 Marts om Aftenen Kl. 11 udbrød ogsaa atter Jldløs i Kjøbstaden Rødbye, hvorved 6 a 7 Steder lagdes i Aske, flere Familier bleve huusvilde og en Deel Bohave samt Kreaturer brændte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Blandinger. Det den 24 Marts i Randers endte Hestemarked var kun lidet besøgt, saavel af Kjøbere som Sæl ad Hol gere, Klagen over Mangel paa gode Heste var almindelig, og flere Bestillinger kunde derfor ikke udføres. Over Sønderbroe udgik i Kobler 298 Stkr., hvoraf dog adskillige Kobler endnu usolgte, for at føres til Markedet i Lügumkloster. (De øvrige Efterretninger følge.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Kjøbenhavns Børs-Kours den 31 Marts 1835. Hamb. 2 M. - k. S. 207 12. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 207, solgt til 12 Mk. 6 1/2 s. Oblig. 101 ½ a 102 Rbd. r. S. Bank=Disconto ...... 4 pCt 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1825. 1013101 ½ B. Sp. 175 1/2 a 176 Rbd. Sedl. 4 pCt. do. af 1828,1014101 ½r. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer 4 PCt. nye norske Oblig. af (u. Rente) 92 1/2 a 93 R. Sedl. 1834. 101 ½ 4 – i Bco. Nations. Obl. (af Laan 4 Febr., 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. - L. St. 14 Bcomk.) 74 1/2
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
AVERTISSEMENTS. De, som maatte have paategnede SubskripIV. tionsplaner paa de anmeldte Skole-Anekdoter ihænde, ombedes uden Ophold at indsende disse til Fyens Stifts Adressekontoir i Odense, da første Heftes Trykning allene derefter maa udsættes. Nylig har forladt Pressen. Exortismens
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
den tilforn ved Daaben brugte Diævlebesværgelses Historie i Danmark, med et Par Ord om dens Ret til paa ny at optages ved Siden af Diævleforsagelsen, J. L. Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Dette lille Skrift indeholder en kort historisk Udsigt over Diævleforsagelsens og Exorcismens Oprindelse og Betydning i den gamle Kirke, og en udførlig Fremstilling af de Forhandlinger og Stridigheder, som i Danmark ere førte om Exorcismen indtil dens Afskaffelse ved Daaben. Skriftet slutter med en kort Sammenligning af hine Forhandlinger og Stridigheder med dem, som i vore Dage finde Sted om Diævleforsagelsen, og med Vink om de overtroiske Jndbildninger, Exorcismen har bidraget til at nære hos Almuen. Faaes for 2 Mk. 8 s. heftet paa Reizels, Schubothes og Gyldendahls Boglader i Kjøbenhavn; i Provindserne hos mine sædvanlige Kommissionairer, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. Materialier til et biographisk literarisk Lexicon, Danske, Norske og Jslændere, af Niels Christian Øst, Overkrigskommissair.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Af dette fortjenstfulde og indholdsrige Værk udkommer ugentlig et Nummer, som leveres Abonnenterne for 1 Rbd. Qvartalet. De allerede udkomne 15 Nummere, med alphabetisk Register, erholdes til denne Priis paa Adressekontoirets Boglade, hvor Subskription paa Fortsættelsen modtages. At Kjøbmand S. Richter her i Staden har erholdt sit Boe extraderet til fri Raadighed, bringes herved til offentlig Kundskab. Odense Raadstue den 5 April 1835. Borgermester og Raad. Til Jndtægt for Bespisningsanstalten i Odense. bliver, efter Overeenskomst med Bestyrerne for samme og med Jndvilligelse af høie Vedkommende, en Høitidelighed foranstaltet i St. Knuds Kirke af Musik=Foreningen i Odense, førstkommende Langfredag Aften, som bestaaer af: 1) Messe (Musik af Mozart). 2) Tale. 3) Lovsang (Ordene af Claudius, Musik af Wineberger). 4) Psalmen No. 463 i Psalmebogen, ledsaget af Orgelet. 5) Finale paa Orgelet til Udgang. Udlevering af Adgangsbilletter har Hr. adj. Postmester M. Lausen velvillig overtaget sig, hos hvem de forud afhentes til den bestemte Priis, nemlig: for Adgang nede i Kirken 2 Mk.; paa Orgelet 5 Mk.; i ledige Pulpiture 4 Mk.; for et heelt ledigt Pulpitur betales i Forhold til dets bestemte Størrelse. J Pulpiturene maa Enhver forsyne sig selv med Stole ved Graver Schjønberg førend Skjertorsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Hvad Enhver, som vil benytte denne Høitidelighed til at lindre lidende Medborgeres Nød, vil betale meere, end det ovenfor bestemte, modtages med Taknemmelighed. Kirken aabnes Kl. 6 1/2. Adgangsbilletterne afleveres til Bestyrerne for Bespisningsanstalten. Høitideligheden begynder Kl. 7 1/2 Texter til Sangene faaes for 6 s. paa Postkontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
En velopdraget konfirmeret Dreng kan strax blive antaget paa en Embedsmands Kontoir i Fyen, naar man snarest muligt melder sig i en forseglet Billet, mærket A. B., paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Paa Veien fra Odense om af Aasum til Kjerteminde er afvigte Torsdag den 26 Marts tabt en rund bruun Bog, som den retsindige Finder ville aflevere paa Lundsgaard mod en passende Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Skipper C. C. Bang ligger under Ladning i Lybek, og medtager Fragtgods og Passagerer til Odense, Nyborg og Kjerteminde, og agter sig derfra om ganske kort Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Skibsleilighed fra Amsterdam til Odense. Skipper Jes Jessens lykkelige Ankomst til Amsterdam har jeg den Ære at anmelde, med Begjering, snarest at indsende Hans Adresse er Ordres for Varer, som ønskes med ham. Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Mægler J. B. van Hengel i Amsterdam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Til Aalborg afgaaer førstkommende Torsdag Skipper Jens Hansen. For Gods og Passagerer melder Man sig hos Mæg Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
412 Rbd. 5 Mk. 13 s. S. O. T. Umyndiges Midler, kunne imod lovlig Sikkerhed strax erholdes tillaans af Salling Herreds Overformynderie, hvorom Vedkommende behageligen ville henvende sig til Undertegnede. Salling Herreds Overformynderie, Faaborg den 31 Marts Wiborg. 2000 Rbdlr. r. S. ønskes til Laans i anstundende 11 Juni Termin, imod første Prioritets Panterettighed i en fortrinlig god Landeiendom i Jylland. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Kløverfrøe. rødt og hvidt, sælges til billigste Priis hos Th. Thrane, paa Overgade No. 27.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Fortrinlig god Brunsviger Humle, engelsk Raigræsfrøe, reent Sæde=Hørfrøe, rødt og hvidt Kløverfrøe, god Sæde Boghvede, heglet og uheglet Hør og Hamp er at bekomme for de billigste Priser mulig hos J. H. C. Wecke, lige overfor St. Hans Kirke i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Gode nye Sengefjeder kjøbes og sælges hos J. H. C. Wecke, boende i Nørregade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Rødt og hvidt Kløverfrøe, engelsk Raigræsfrøe, reent SædeHorfrøe og Sæde-Vikker sælges hos Kjøbmand H. Teisen. at Som yderligere Beviis for den uværdige Behandling jeg maa taale, fordi jeg har vovet at paatale en offentlig Bestyrelsesgreens vitterlige og beviislige store Brøst - og med hvor stor Omhu og Ængstelighed man søger om muligt at underkue og knuse enhver fædrenelandsksindet Mands Attraae efter at søge Uredelighed i offentlige Bestyrelser paaklagede – (vel sandt - det var ubehageligt for Adskillige, om slig Dristighed blev meere almindelig), tillader jeg mig at fremsætte disse Linier for Publikum:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
J Tillægsbladet til den Hempelske Avis No. 48 har Gaardbruger C. H. Hansen beskyldt mig som den, der af et Sogn skulle have modtaget Penge istedet for Steen til Landeveien, hvilket Coup jeg ved en anden Mislighed skulle have søgt at skjule, item at Pengene vare slupne i min Lomme, og at jeg derfor burde bære Steen af Byen, hvilken, med flere i samme Blad gjorte ærererige Sigtelser, knytter sig til samme Persons ældre Anonce i samme Avis Nr. 39, hvor jeg beskyldes som grebet i groveste Underslæb. Som foreløbig Nødværge for Publicitetens Domstoel imod disse uforskyldte Paasagn, bekjendtgjøres herved, at jeg ved Klage har paatalt beskyldningerne til Mortification, og at Fornærmeren bør i Følge Lovens 6212, 3 og 7: dommes paa sine Tre Mark, og til i Følge § 12 i Forordnin10de, Høisk gen af 27 September 1799 at arbeide en passende Tid i Odense Tugt= og Forbedringshuus. - Sagens Udfald vil ex officio i sin Tid blive i alle offentlige Blade kundgjort. Odense den 3 April 1835. P. H. Petersen, Opsigtsfører ved Vei-Arbeidet i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Til Hr. Kancellieraad Hempels Betryggelse erklærer jeg herved, intet at have imod ovenstaaende Avertissements Jndrykkelse for hans Vedkommende. Marialyst den 3 April 1835. C. H. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Cichorie. Blaae Cichorie a 5 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd. bekommes hos P. Petersen. i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Godt Saalelæder. bekommes hos L. J. Baagøe i Svendborg til billige Priser. Nogle Traver Halm af Hvede og Rug, 150 Lpd. Kløver høe er at bekomme tilkjøbs i No. 1 paa Korsgaden i Odense. Til Leie. ønskes førstkommende Paaske Flyttetid en Stue, Sovekammer, Kjøkken og Plads til Jldebrændsel. Adressekontoiret anviser. Ved Auctionen den 7 d. M. over afg. Overlærer Brohms Efterladenskaber bortsælges endvidere, under Appendix, endeel farvede og trykkede uldne Tøier, nogle riflede og glatte Geværer og Pistoler, 17 Stkr. russiske Dreieler, en Holsteens Vogn m.v. Odense den 5 April 1835. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Mandagen den 27 d. M. og følgende Dage, bliver der, efter Arvingernes Begjering, afholdt offentlig Auction i Pavillonen, ved Waldemars Slot paa Thorseng over en betydelig Deel af afdøde Generalinde Juels Efterladenskaber, bestaaende af Meubler, Speile, Kakkelovne, Fortepianoer, Sengesteder, en Deel fine Sengeklæder, Linned Dækketøier, Porcellain og GlasVarer, Kjøkkentøi, en indmuret Kogeindretning, Hauge=Bænke, og andre Redskaber, Vogne, Plouge og andre Avlsredskaber, samt 4 Malkekøer og nogle Bøger. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise, og fortsættes i den Orden som er bestemt i Katalogerne, hvilke ligge til Eftersyn 14 Dage før Auctionen paa mit Kontoir samt hos Broforpagter Carstens i Windebye. Lysthavende indbydes. Sunds Gudme Herredskontoir den 1 April 1835. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Jfølge Begjering af Skolekommissionen hersteds, bliver den Skolevæsenet tilhørende Jordlod i Kapelsmark, af Areal 10,669, Alen, stillet til Bortsalg ved een Auction, der afholdes paa Bogense Raadstue Onsdagen den 15 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter Konditioner, som ved Auctionen vil blive bekjendtgjort. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense den 50 Marts 1835. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Efter Dom og Udlæg, stilles en Jordlod paa Hersnap Mark i Dalby Sogn, Tynebjerg kaldet, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., til 5 Auctioner, hver Gang Kl. 10 Formiddag, saaledes:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Fredagen den 10 April paa Kjerteminde Raadstue, Løverdagen den 18. og Løverdagen den 25 - i Hersnap. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kjerteminde den 1 April 1835. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-03
Ved Tallotteriets 1281 Trækning i Altona udkom: No.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
64 Aargang. tilts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 6 April 1835. Jndhold. Almindelig Politik. Spanien (Afgiørende Kamp synes at forestaae. Frankerig. Storbrittannien (Lord John Russells Motion). Amerika (Resolutioner angaaende den fransk amerikanske Traktat). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Om den bebudede Kongres i Schlesien hedder det nu, at Man agter der at fornye et nordeuropæisk Forbund, hvortil de i Toplitz afsluttede Forhandlinger skulle tjene til Grundlag. Man troer nemlig, at Keiser Frantz's Heden gang gjør det nødvendigt, at Souverainerne paa en saadan Maade fornye deres Forsikkring, at ville vedblive at følg den engang betraadte Vei i Politiken. - Med Hensyn til Schweiz synes fredeligere Forhold at indtræde. Præst diet har fra den baadenske Regjering erholdt et beroligende Svar paa sin Note, hvis Øiemed var at erfare, om Badens Forholdsregler skulde ansees som Fiendtlighed imod Schweitz. Ogsaa fra Orienten lyde Efterretningerne mere fredelige siden Mehemed Ali har indsendt sin Tribut, hvortil han især skal være bevæget ved Bestræbelser fra Engellands og Frankerigs Side. Dog vedblive Magterne at have et aarvaagent Øie med hverandres Bestræbelser i hine Egne, og det vil vel vare længe, inden Man der vil spore sand gjensidig Tillid. Det er iøvrigt ikke uden Betydenhed, at Moldaus og Wallachiets Uafhængighed af Porten nu er erkjendt af Engelland, især med Hensyn til - hvad "Times" gjør opmærksom paa –, at disse Fyrstendom mers Forhold hidtil gave Rusland Leilighed til, under Titel af disses Protektor, at foreskrive det ottomanniske Rig Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Spanien. Tilstanden i den nordlige Deel af dette Land har - efter "Memorial des Pyrenees" – i den sidste Tid væsentligen forandret sig. Christinerne, hidtil indesluttede i Elli sonde, og ikke istand til at holde sig i aaben Mark imod Zumalacarrequi, gaae nu angrebsviis tilværk. Siden Minas Ankomst til Elisondo træffes alle Forberedelser til at omringe Jnsurgenterne fra alle Sider, og derved tvinge dem til at indlade sig i et afgjørende Slag. General Vigo holder med 2000 Md. Byen Lanz besat, Orog med 4000 Md. marscherer imod Jrurita, og Jauregui har faaet Befaling til, med sine 1500 Md. at falde Jnsurgenterne i Ryggen og afskjære dem Tilbagetoget. Tillige rykker Mina med sin Hovedstyrke Zumalacarrequi i Fronten, og byder ham paa denne Maade Leilighed til at ende Kampen i ee Slag. Paa den anden Side har ogsaa umalacarreguikoncentreret sin hele Stridsmagt, bestaaende af 16 Batailloner, i Bastandalen. Han synes ogsaa at ønske et almindeligt Angreb og har truffet sine Dispositioner i denne Anledning. Endnu har denne Krig ingensinde frembudt et saa regulairt og tillige frygteligt Udseende. Begge Partier, staae hinanden saa nær, paa et saa indskrænket Rum lige overfor hinanden, at en afgjørende Kamp ansees for uundgaaelig. "Denne Kamp - yttrer hiin Tidende - vil maaskee bestemme Spaniens Skjebne, men visseligen Minas og Sumalacarreguis militaire Hæder." Med spændt Jnteresse imødesees derfor Udfaldet deraf. - Man vedbliver at forstærke Dronningens Hær. Saaledes er det ved Dekret forordnet at oprette en Reservehær i Gammel-Castilien for den aktive Hær i Norden. - J den sidste Træfning er Mina selv bleven saaret, dog ikke betydeligt, af en Kugle. Paa Efterretningen om de, ifølge hans befaling fuldbyrdede Henrettelser skal umalacarregui have taget Veien til Borunda, hvor han bemægtigede sig en Deel Jndvaanere, som han førte for Fortet Echarri=Aranatz, hvor der laae en Besætning af 400 Christinere, og opstillet dem under Jlden fra Fortets Batterier, for at de Beleirede enten skulde opgive Forsvaret eller dræbe deres egne Tilhængere. "Gazette" vil vide, at Scharri=Aranatz skal have overgivet sig til Carlisterne, som skulde have gjort 3 til 400 Fanger og taget 2 eller 3 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Rygter havde atter udbredt sig i Paris om en fuldkommen Uenighed imellem Hr. Thiers og hans Kolleger, og det hed, at Fyrst Talleyrand vilde indtræffe dertil, for at yde ham Bistand imod Doktrinairerne. Kongen skulde nemlig den 25 f. M. have tilskrevet ham, at dersom han ikke inden 24 Timer fik Kontraordre, skulde han ufortøvet begive sig paa Veien." Da dette imidlertid ikke var skeet til den 28de, maa Man antage, at det er anseet for unødvendigt, at besvære Oldingen dermed, og at Alt er blevet bilagt uden hans Hjelp. - Noget Almeeninteressant ville Debatterne i Deputeertkammeret neppe frembyde, for Bevilgelsen af de hemmelige Fonds, hvorpaa Hr. Thiers, tilliden Opbyggelse for Kammeret og Publikum, allerede har andraget, og den amerikanske Traktat, – om hvilken Kommitteen havde begyndt at aflægge sin Beretning ved Postens Afgang, komme under Diskussion; dog troer Man, at disse Spørgsmaal ikke ville true Kabinettets Exstents, naar det kun vedbliver indbyrdes at være enigt. Kongen skal aldeles ikke ville høre tale om en Amnestie og for at gjøre det muligt at udføre den store Komplotproces, skal Man endog have besluttet at hjemkalde adskillige Pairs, som ere Gesandter ved fremmede Hoffer. Det er nu oplyst, at der til at gjøre Pairsretten fuldtallig ikke behøves en Halvdeel, men kun en Trediedeel af Pairerne; men selv dette Antal vil være vanskeligt at holde samlet under hele Processen. De Anklagede i Lyon ere i al Stilhed bragte derfra om Natten og ere, uden at deres Transport har foraarsaget nogen Uroe paa Veien, den 27de om Aftenen i 8 Diligencer ankomne til Paris, hvor de øvrige Fanger vedblive deres Vægring ved at lade sig nøie med de immatrikulerede Advocater, af hvilke Hr. Pasqvier – som han har erklæret Fangerne - vil beskikke dem Defensorer, dersom de ikke selv vælge af disse. J en ny Protest have de derfor tilkjendegivet Advocaterne, at de vilde ansee det som en personlig Fornærmelse, dersom nogen af disse skulde indfinde sig hos dem, efter en Defensions=Beskikkelse af Regjeringen. Advocaterne skulle just heller ikke yttre Lyst til at lade sig Fangerne paatvinges; ja hele Advocat standen skal endog have isinde at indgive en Protest, dersom Pairskammerets Præsident skulde ville paalægge dem det som en Pligt, at overtage Forsvaret. - Regjeringen er iøvrigt ikke uden Frygt for urolige Optrin ved Processens Aabning, hvorfor flere Regimenter ere beordrede til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Storbrittannien. I Underhusets Møde den 27 Marts gav Lord John, Russell den af Sir R. Peel forlangte Erklæring, angaaende Jndholdet af hans til den 30te bestemte Motion, at den skulde gaae ud paa: "at Huset skulde danne sig til en Kommittee, for at overveie, om det er raadeligt, at et eventuelt Overskud af de irlandske Kirkeindkomster, forsaavidt de ikke vare nødvendige til Fornødenheder for Kirkens Medlemmer, skal anvendes til Underviisning i Moral for alle Jndvaanere." Paa et Spørgsmaal af Sir R. Peel, om den ædle Lord, i Tilfælde af at hans Andragende blev antaget, da ogsaa var betænkt paa et Lovudkast, for at realisere hiin Anvendelse af Kirkegodset, svarede han: "Jeg foler mig ikke forpligtet at svare herpaa. (Hør, Hør af Oppositionen). Vil Huset bifalde min Motion, at træde i en Kommitte, saa veed jeg, hvorledes jeg skal handlet (Hør, Hør . - Oppositionsbladene fremstille dette Andragende som et ufeilbarligt Middel til at styrte Ministeriet, der virkeligen ogsaa røber temmelig megen Ængstelighed derfor, hvorfor ogsaa de ministerielle Blade bekjæmpede det af alle Kræfter, inden den store Debatte derover begyndte d. 30te. Da Efterretningerne kun naae til d. 31te, veed man endnu blot, at efterat Lord John Russell, Sir E. Knatchbull, Hr. Ward, Sir J. Graham og Lord Howick havde talt til Kl. 1 om Natten, blev Debatten udsat til den følgende Dag. Lord J. Russell yttrede paa en fiin Maade det Haab, at dersom hans Andragende skulde seire, vilde Sir R. Peel handle ligesom 1829, da han, efterat han havde tabt, angaaende en Resolution om det katholske Spørgsmaal, ved en Fleerhed af kun 6 Stemmer, selv var gaaen over til det seirende Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-04-06
Amerika.