Berlingske Tidende, 1832-04-07
London, den 30te Marts. Jfølge de nyeste Breve fra Calcutta har det Engelsk Ostindiske Compagnie besluttet, at bilægge sine Tvistigheder med Chrineserne paa en fredelig Maade, hvilket ogsaa i alle Henseender er raadeligst. - China er en Stat, som ikke kan angribes, og det staaer i den chinesiske Regjerings Magt, hvert Øieblik den vil, at paaføre Englænderne Krig med Birmanerne og med Repal, thi begge disse Stater ønske intet meer, end Understyttelse fra China, for at bryde med Compagniet. Den Engelske Generalgouverneur i Jndien, Lord Bentin, er saameget mindre tilbøielig til at føre Krig paa Jndiens østlige Grændse, da han vil anvende alle Tropperne mod de nordøstlige Stater, for at virke mod den europæiske Jndflydelse, der gjør sig gieldende i Lahore, i Persien og i Buchariet. Han har derfor besluttet, endnu at opholde sig i et heelt Aar i de øvre Provindser, for at vinde Tid til at underhandle med Rajahen i Lahore, Rundschit Sing, og betrygge det engelskrostindiske Riges Militærgrændser ved Sudlegge og Jndus. Pennekrigen føres uafbrudt og med Overdrivelser fra begge Sider; sindige og upartiske Jagttagere indsee ikke, at Overhuset, under den nuværende Gjæring i Landet, anden Gang kan forkaste Billen, uden at sætte Rigets Rolighed paa Spil Saa aabenbar den Fare end er, hvormed Englands Constitution trues af Reformen, synes det dog uundgaaelig nødvendigt, at underkaste sig disse, for at afværge en Borgerkrig for Øjeblikket og af Fremtiden at vente Lægemidler derimod. Selv den meget vovelige Hypothese om et Ministerskifte uden Reform vilde ikke kunne beroelige Landet. Om Reformen vil tilvejebringe det, alle retskafne Mænd ønske, en Folkerepræsentation, som virkeligen vilde sørge for det hele Folks Jnteresse, og ikke for egostiske Partiefordele, det vil Tiden lære. Heftigen - vel tildeels uretfærdigen - dadles det engelske Underhuus. Den paastaaes nemlig, at Alt dreier sig der og Routine og lav Hverdagssnak; den, som har Gaver til ved enhver Anledning kjækt at komme frem med tusinde Gange gjentagne, med skjærende Sarkasmer udpyntede Ting, er vis paa Husets bifald; men vee den, som, henreven af Følelse for Ret og Fornuft, styttet paa Moralens og en viis Retfærdigheds Grundsætninger, yttrer og forsvarer Anskuelser, der have til Øjemeed at fremme Menneskehedens Almeenvel; en saadan kan være glad, naar hans Tale høres til Ende under en ikke i mindste Maade fordulgt Gaben, eller man i Stedet derfor ikke afbryder ham med den Bemærkning, at Moralister og Theoretikere ingenlunde ere skikkede til en practisk Folkerepræsentation. Gjør hans Tale Jndtryk, saa er det vist et meget uheldigt. Denne Skjebne forestaaer uden Tvivl ogsaa den Motion, som den talentfulde Bulmer vil gjøre om Ophævelsen af de Afgifter, hvormed Udbredelsen af de menneskelige Kundskaber er belagt. Ved denne Leilighed kan den nuværende Ministerium bevise, om det virkeligen er Folkets Ven, eller om det kun har paataget sig Skinnet heraf, for ustraffet at kunne fortsætte det frygtelige Monopol-System. For at forstaae dette, maa man nemlig vide, at denne Motion ikke har noget andet Øjemeed, end at svække den Overmagt, som nogle Engelske Blade have usurperet, og som navnligen af The Times udøves i den Grad, at her neppe gives en Minister eller et Parlamentsmedlem, som dette politiske Blad ikke indjager Frygt. Den uhyre Afgifpaa offentlige Blade lagde den første Grund til dette Monopol; en meget stor Capital fordres til at udføre en saa betydelig Entreprise, saaledes har The Times ved en Fasthed og klog Bestyrelse, som man maa inddrømme den fremfor alle de Øvrige, erhvervet sig en Jndflydelse, som i visse Maader gjør den mægtigere end selve Premier=Ministeren. Jkkun faa have Lyst til at binde an med dens hovmodige og bidske Udfald, derfor afsloge ogsaa mange af de ældre og indflydelsesrigere Parlamentslemmer, at bringe ovennævnte Motion ind i Underhuset, og det behøves en Mand af saa aldeles afhængig Tænkemaade, at saa fast og selvstændig Villie, som Hr. Bulmer, til at indlade sig i en Feide med Tids=Kæmpen. Hidtil har Thee Times tiet, uagtet den underhaanden er meget virksom, for at lægge Motionen Hindringer i Veien.