JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Efterat denne Forklaring har fra Kancellier været Hs. Maj. forelagt, har det behaget Allerhøistsamme, under 1ste Maj. d. A., at beslutte saaledes: "Administrationen tilkjendegives Vor allernaadigste Tilfredshed med dens vedvarende nidkjære, Bestræbelser for Fideikommissets Tarv, og en Extrakt af den allerunderdanigst fremlagte Forklaring over Fideikommissets Status bringes derhos til offentlig Kundskab. Holtskruer have forhen ikke været gjorte her i Landet; det var altsaa ogsaa en af de Ting, vi kom til at savne ved Krigen. Nu er denne Nod afhjulpet ved en Holtskrue=Fabriks Anlæg i Kbhvn. af Snedkermester Hr. Pingel og Mekanikus Hr. Sturza, og da det er befundet, at dette nye Fabriks Skruer ere af fortrinlig Godhed, har Hs. Maj. Kongen allernaadigst forundt Anlæggerne deraf Bevilling at falhold- og udsælge de Skruer, de ved egne Folk forfærdige. - Ved denne Lejlighed er det passende med Berømmelse at nævne at Jsenkræmmerlauget i Kjøbenhavn har betydeligen udvide deres Jsenkram=Fabrik Raadvad, saaledes, at mange Varesorter herefter ikke behøves indførte fra andre Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
J denne Tid, da Jordeiendomme blive saa got betalte, sælge mange Gaardmand paa Amager deres Gaarde og kjøbe sig Huse istedet. Nylig solgtes en Gaard, som blev betalt med 53,000 Rdr. De fleste Kjøbere ere Sjellændere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Cours af danske Bank=Sedler imod Species d. 18 Nov. 357 1/4 Pr. Cto, som udgjør for 1 Rd. Spec. 3 Rd. 55 s. og omvendt for 1 Rd. dsk. B. 17 s. Schl. Holst. Cour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Ved Tallotteriets 840de Trækning i Altona udkom: No. 76, 43, 62, 67, 82.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Til det ædelmodige danske Publikums Medlidenhed og virksomme Hielp vover jeg ærbødigst at anbefale en ulykkeliMand - ulykkelig uden egen Brøde. Manden er Gaard beboer Anders Wistisen i Plaustrup Bye, Tørring Sogn - bekjendt her i Egnen af Alle som en retsindig, ærlig, vindskibelig Mand - som formedelst en Kantion paa intet mindre end 2800 Rd. er med en brav, huuslig Kone, 4 uopdragne Børn og 2 gamle Forældre paa Aftægt i Gaarden, nedstyrtet fra Velstand i Vestand. J forrige Maaned er der skret UdlægsForretning hos ham; i Gaar blev ved Kirkestævne lyst til Auction den 4 December over Gaarden, dens Jnd og Udboe- Saa skal da denne agtværdige Familie snart - at, med tunge Taarer, med knuste Hjerter forlade Gaarden, Mandens Fødested, der i 3die eller 4de nedstigende Linie var denne Families Eiendom, Hvor bittert. - Saaledes svæver oft Ulykken med alle dens Rædsler over Menneskenes Hoveder naar de troe sig meest trygge! Paa Havblik følger som oftest Storm. - - Ædle Menneskevenner, O saae de denne dybt nedbøiede Mands og Faders tause Græmmelse - hans høi frugtsommelige Kones hyppige Taarer - de umyndige Børn klyngede om Moderen, grædende fordi hun græder - de graae hærdede Forældres mørke Blikke, hvori Kummer, Fortvivlelse staaer tegnet - hørte de deres hule Sukke og Stønnen over at see deres eeneste Søns Nøisomheds og Tilfredsheds i tar, velige Bolig forvandlet til den bittre Græmmelses rædsomme Opholdsted - o deres følende Hjerter ville røres; de ville tilmed at gyde Trøstens lægende Balsom i det blødende Hiertes Saar ved at række disse Beklagelsesværdige en hjelpsom Haand, at de ikke skulle gandske synke under Lidelsens trykkende Vægt. - J det Haab, at min Stemme, som Talsmand, maa naae mangt et Hjerte, der i følge sin Natur, ikke kan, ikke bør være koldt ved Medbrødres Nød, tilbyder jeg mig at modtage og tilstille de Betrængte den større eller mindre Hielp som Ædelsindede under nedenstaaende Addresse ville tilsende enten mig selv, eller til denne Tidendes Udgiver, som venskabeligst er anmodet at modtage og oversende mig samme Hver ædel Giver - den Gud lønne! - dens Navn og Gav skal offentlig i Stifts-Avisen blive bekjendtgjort. Aale Præstegaard ved Horsens den 20 Novemb. 1809. T. A. Borup. Sognepræst til Aale og Tørring. i Aarhuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Avertissements. Da vores elskede Moder Eise Margrethe sal. Jansen ved en roelig og sagte Død Natten imellem den 21de og 22de d. M. omskiftede Tiden med Evigheden i sin høie Alderdom, efter forud fjorten Dages Sygeleie, saa bliver efter Sædvane dette for os saa smertelige Tab for fraværende Familie, Venner og Bekjendtere herved bekjendtgjort, frabedende os al skrivtlig Kondolence. Bogense den 22 Novbr. 1809. Paa min Kone og Svigerindes Vegne. Døller, Toldkasserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Tirsdagen den 16 Januari 1810 om Formiddagen Kl. 11. bliver paa Hovedgaarden Falegaard, beliggende i Jylland, Bjerre Herred, Weile Amt. 2 ½ Miil fra Kjøbstæden Horsens, og 5 Mile fra Weile, i Nærhedenafstranden, det der værende Hollænderie, bestaaende af 200 Malkekoer med fornødne Tyre, stillet til offentlig Auction. for i 10 paassigende Aar efter hinanden, fra 1 Mai 1810 at regne, at bortforpagtes, efter de Konditioner som paa Auctionsstedet skulle blive oplæste, og som 8 Dage før Auction kunne blive Lysthavende foreviste paa Gaardens Skriverstue og i mit Vinter-Logis i S. T. Baronesse von Brockdorffs Gaard No. 282 paa Odense Vestergade. Palsgaard den 21 Novbr. 1809. N. J. Reedtz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Paa Billeshauge ved Middelfarth bliver Onsdagen den 6 December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 ved offentlig Auction bortsolgt nogle unge Bester hvoriblant en mærkerød blisset Hingst 3 i 4de Aar af en fielden smuk Skabning og sunde Lemmer, tjenlig til Beskeeler eller Ride Hest. Billeshauge den 22 November 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Gode Tælle Lys ere at faae for 7 Rd. Lispd., i Pundeviis, 2 Mk. 12 s. pr. Pund hos Levin Hirsch i Faaborg, 220 Rd. Umyndiges Midler kan i førstkommende 11 December erholdes i Faaborg Overformynderie imod lovbefalet Sikkerhed. Faaborg den 14 Novbr. 1809. J. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Umyndiges Midler kan faaes hos Undertegnede i Middelfart imod løvbefalet Pant nu anstundende 11 Decebr. saaledes : en Kapital omtrent 1300 Rd., en 300 Rd. og en dito 50 Rd. P. Hansen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-24
Paa en liden Samling af Undertegnedes Compositioner som, foruden et Tillæg af Dandse, Marschen og andre Klaveer, stykker, indeholder Melodier til Sange af Evald, Øhlenschlæger, Frankenau, Haste o. fl. modtages Subskription hos Hr. Bogtrykker Hempel i Odense, af hvem Planerne kunne erholdes. Subskribentsamlere tilstaaes paa 10 Exemplarer det 11te frit. H. H. Ahrensbach, Stud. Theol.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Krigs-Efterretninger. J Frankerig gaaer det Rygte, at en stor Armee, bestem til Spanien, endnu i denne Maaned skal forsamles ved Versailles, og at Keiseren inden Aarets Udgang selv vil begive sig til dette ulykkelige Land, hvor Engellænderne endnu anstrænge alle Kræfter for at nære Tvedragten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Alle deres disponible Tropper skulle, som det hedder, i dette Øiemedsendes til Spanien, og de fleste Regimenter i Susserhave alt Ordre at holde sig i Beredskab til en udenlands Expedition. Mueligen, at denne ogsaa kunde have Walcherens eller Siciliens Forsvar til Øiemed. Paa denne sidste Øe skal General John Stewart have ansøgt om Forstærkninger for at tilbagedrive de Anstalter, som de Franske paa Neapels Kyster træffe til et Angreeb. Derimod truer Engellands Flaader de Joniske Øer med et Angreeb. Den Franske Kommandant paa disse, General Julien Bessieres, har desaarsag i en Proklamation advaret alle Jndvaanere, at være paa deres Post imod Engellænderne, Menneskehedens Fjender, som ingen anden Hensigt have, end at røve dem alle de Veigjerninger, Keiser Napoleon enten allerede har skjænket, eller dog tiltænkt dem. Deres Navne, som ved denne Leilighed indmærke sig, lover Generalen at forelægge Keiseren. Tillige fremstillen han Kongen af Sardiniens, af Neapels, af Preussens, den Østerrigske Keisers og den Spanske Adels og Munkes Skjebne til et advarende Exempel paa, hvortil en Forbindelse med Engelland leder. Disse kraftige Motiver, for tælles der, have bevæget alle Øeboerne til at gribe til Vaaben. De nyeste Efterretninger fra Tyrol melde, at Jnsurgenterne, som begyndte at beroliges, og i de sidste Tider ingen Modstand havde gjort mod de fra to Sider fremrykkende Bayerske og Jtalienske Tropper, atter have grebet til Vaaben. Blot den Omstændighed, at alle Broer mellem Steinach og Brixen ere afbrudte, har hidtil hindret Forbindelsen mellem de tvende Armeer. Den Jtalienske Division under General Severoli rykkede alt den 2den d. M. indi Linz, og General Rusca var med 5000 Mand, i fuld Marsch over Sillia m. Allevegne underkastede enkelte Hobe af Tyrolerne sig, og bade om Naade. Selv deres Overanfører, Andreas Hofer, formanede dem til Rolighed i en Proklamation, dateret Sterring den 8 d. M., der i det Væsentlige lyder, som følger: "Tyroler, kjære Brødre, Om Freden mellem Frankerig og Østerrig kan ingen Fornuftig meere tvivle. Napoleons Høimodighed har sikret os Naade og Forglemmelse af alt det Forbigangne. Jeg sendte derfor Deputerede til Hs. Majestæt Vicekongen af Jtalien, som bragte mig medfølgende allernaadigste Haandskrivelse. Brødre, Mod Napoleons uovervindelige Magt kunne vi ikke krige. Forladte af Østerrig vilde vi give os til Priis for uoverseelig Ulykke. Jeg kan ikke længere byde over Eder; en høiere Magt leder Napoleons Skridt; Vi tør ikke længere modsætte os. Efter General Ruscas Forsikring skulle Armeerne des hastigere forlade os, jo snarere vi underkaste os a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
De Fransk Galliziske Tropper (ventelig de i Gallizien nyeoprettede) have nu faaet befaling, istedet for den trefarvede Franske at bære den hvide Pohlske Kokarde, saasom de nu ere at ansee som indlemmede i Hertugdømmet Varschaus Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
J Tyrkiet ventede man alt i forrige Maaned, at Storviziren snart vilde foretage sig Noget af Vigtighed, da ellers de Asiatiske Tropper, der omtrent udgjøre Halvdelen af hans Armee, upaatvivlelig ville forlade ham, og efter deres Sædvane gaae hiem i Vintermaanederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
J Buenos Ayres skal være udbrudt en Revolution; Folket skal have jaget den fra Spanien ankomne Gouvernør, hans Tilhængere og alle Engellændere bort, og erklæret sig for uafhængigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Keiseren ankom den 14de d. M. om Aftenen til Paris. Strax efter sin Ankomst begav Hs. Majestæt sig tilligemed Kongen af Vestphalen til Kongen af Sachsen, hos hvem han opholdt sig et Qvarteerstid. Hs. Sachsiske Majestæt har maattet reise meget langsomt igjennem Frankerig, saasom han i Saarbrück fik et Anstød af Podagra J alle Franske Stæder viiste man ham samme Honneurs som de Fransk Keiserlige Prindser, og en talløs Vriimeraabte: "Leve Kongen af Sachsen, Keiserens Allierede, En Neapolitansk Koureer ankom den 15de til Paris, og det Rygte udbredte sig, at han kuns var en Snees Mil i Forveien for sin Souverain. Fyrsten af Neuschate- og Wagram (Alexander Berthier) er nu og paa Tilbage. reisen til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Det hedder bestandig, at der vil foregaae endeel Forandringer i det lovgivende Korps's Organisation, som torde faae Navn af det lovgivende Konseil eller Raad. Dets Medlemmer skulle møde i Paris for Slutningen af d. M.; men man troer ikke, at deres Session for denne Gang vil blive langvaria.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
J den Audients, som Keiseren den 16de gav Roms Deputerede, saade Hs. Majestæt: "Det er ikke min Mening, at Noart skal forandres i Vore Fædres Religion. Jeg, Kirkens ældste Søn, vil ikke træde ud af dens Skjød. Jesus Christ har ikke fundet det nødvendigt, at stifte et timeligt Rige for den hellige Petrus. Eders Stoel, den første i Christenheden, skal fremdeles blive det: Eders Biskop er Kirkens aandelige Hoved, ligesom jeg er dens Keiser: Jeg giver Gud, hvad Guds er, og Keiseren, hvad Keiserens er. - Efter Forlydende skulle Hr. Reinhardts Ophold i Hamborg og nogle Bremiske og Lübeckske Magistratspersoners Tilstædeværelse i Paris have til Hensigt at indlemme de 3 Hansestæder i Rhinforbundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Rusland. Den 1ste f. M. har Keiser Alexander bekjendtgjort et Manifest af følgende Hovedindhold: Den Allerhøieste har gjort en Ende paa Krigen mellem Rusland og Sverrig. J 7 Aarhundrede have næsten uophørlige Krige afbrudt de Nationers Rolighed, som Naturen havde bestemt til fredelige Naboer. Siden den hellige Alexander Newskyls Seire har der sjeldent været 20 Aars Fred imellem dem. Hvor ofte blev en blodig Fred atter brudt, Hvor ofte blev Finland Gienstanden og Skuepladsen for disse Krige, ødelagt med Jld og Sværd, Tre Gange bleve forskjellige Dele af det tilgrændsende Sverrig forenede med Rusland, men uophørlig reiste sig nye Stridigheder om Grændserne. Det sidste Brud opstod formedelst Sverrigs Tilbøie. lighed til en mod os fjendtlig Magt, og det flammende Kjøbenhavns nære Exempel var Forbudet paa Fjendtlig hederne. Veres første Beslutning var at forvandle Finlands Besættelse til et blot Forsigtigheds-Skridt, men alle vore Bestræbelser vare forgiæves. Krigen var uundgaaelig, og dens Udfald viiste, at vores retfærdige Sag befandt sig under Forsynets mægtige Beskyttelse. Vor tapre Hær overvandt alle hindringer, og bemægtigede sig Finland, Aalands=Øerne og Vesterbottn. Udsigter til flere Erobringer viiste sig, men saasnart Fred kunde erholdes, standsede Vi Vore Hæres Fremgang. Som Fredens Grundvold fastsatte Vi, at sikre Vort Rige ved naturlige og faste Grændser, at hæve for stedse alle Aarsager til Strid i Fremtiden, og tillige at befæste et politisk System passende med begge Folks Stilling og Vore Forbunde. Den Bottniske Bugt, de store Floder Torneaa og Muonio ville stedse blive en urokkelig Formuur for Vort Rige. Finlands Skovprodukter, Frugtbarhed og arbeid. somme Folk vil give Vor Handel nye Virksomhed, Vor Søemagt nye Tilvæxt. Vi forbeholde Os at bestemme en Dag til at ofre Vor høitidelige Tak paa Guds hellige Altere &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Blandede Efterretninger. Tydskland. General=Gouverner, Grev Andresseforlod den 8de d. M.det Keiserlige Slot i Vien, og flyttede ind i det Palais, han tilforn som Gesandt beboede. Den 7de d. M. kom 20 Vogne med Penge fra Comorn til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Nu Donauen er undertvungen, hvor sees vi nu næste Gang: spurgte en Sachsisk Kriger i Vien. "J Grækenland, svarede ham en Fransk Gardist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
I det interessante Skrivt: Fragment aus dem Feldzuggegen Osterreich im Jahre 1809, læser man følgende: Det opvækker med Rette Forundring, at en saa fortræffelig Armee som den Østerrigske saa hastig kunde blive slagen, Den Østerrigske Artillerist er videnskabelig dannet til sit Fag; ogsaa har han i denne Krig havt Leilighed til at erhverve sig Praxis. Kavalleristen var fortræffelig bereden, got øver og strængt disciplineret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
J Wismar konfiskeredes for kort siden et Skib, ladet med Kolonialvare og forsynet med Danske Papirer - af Engelsk Fabrik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
J Brunsvig opfordres Alle, hvis Formue overstiger 1250 Rd, at udrede deres Bidrag til det nye Statslaan, da de ellers maae vente de strængeste Forholdsregler. Frankerig. Det Svenske Gesandskab var ikke til Hove ved Festen den 12te, saasom Underhandlingerne endnu ikke vare tilendebragte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Engelske Blade paastaae, at Hertugen af Montebelle(Lannes) har efterladt en Formue af henimod 6 Millioner Rd. De Franske modsige denne Beretning, og anslaae Hertugens aarlige Jndkomster til 37,500 Rd., som han allene havde Keiserens Ædelmodighed at takke for. De tilføie, at Engellænderne ikke ansee Penge Graadighed for nogen Bebreidelse, hvorimod de Franske ved deres hele Forhold ved enhver Leilighed og i alte Lande paa det afgjorteste have beviist, at de holde denne Last for uforenelig med sand Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Til Morlaix have 3 Engelske Paketbaade overbagt nogle Franske Krigsfanger, som vare over 50 Aar gamle, og ifølge Jubelfesten, ligesom andre Nationers Fanger af samme Alder, bleve frigivne. Dette har givet Anledning til det Rygte, at begge Regjeringer havde begyndt at nærme sig til hinanden, hvilket dog paa det bestemteste modsiges. En nye Etiqvette skal indføres alle Keiserlige Palaier. Spanien. Uagtet den blodige Krig forskjønnes det Kgl. Pallads, Promenaaderne og Gaderne i Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Hvad vil Kongen ikke under roligere Tider kunne udrette, Jntet undgaaer Hs. Majestæts Opmærksomhed. D. 19 f. M., har han befalet, at Galgerne over hele Riget skulle afskaffes, og denne Dødsstraf exeqveres ved Strangulation, paa frie Haand, som Merkuren kalder det. Ellers var under den forrige Regjering Strangulationen, som skeer paa et Skaffet med et Jernhalsbaand, en Straf, der var forbeholden visse privilegerede Klasser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Jnsurgenterne vedblive i Mallaga at sælge Danske Skibe. Pengene deponeres hos deres Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Portugal. Det eneste Russiske Linieskib, som Engellænderne lode blive tilbage paa Tajo, da det ikke kunde holde Søen, er tilfældigviis fløiet i Luften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Engelland. En Post ved Finantz=Administrationen var tilbuden Lord Sidmouth, men han undskyldte sig med sit slette Helbred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Holland. Den Kongl. Kourant tilskriver det i sidste Avis fortalte Angreb paa det med Soldater besatte Skib fornemmelig en fremmed Konsul, der var ankommen til Aurich for at træffe en Aftale med nogle der værende Emploies. Den Kgl. Danske Konsul i Bremen, Hr. Kulenkamp, tager sig i No. 187 af Korrespondenten af denne Beskyldning, og udsætter en Præmie af 20,000 Gylden for den, der er i Stand til at bevise, at han eller Nogen af hans nogensinde har taget Deel i oprørske Bevægelser, eller foranstaltet samme, eller at han paa den Tid, da dette passerede, opholdt sig i Departementet Ostfriesland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Oberstlieutenant Rancke og Lieutenant Knozer ere sendte til Tydskland, for at gjennemreise alle de Stæder, hvor de Hollandske Tropper have opholdt sig, opsøge de Tilbage. blevne, og føre dem hjem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Ungern. Rigskronen, som formedelst Krigen var ført til Erlau, er den 4de d. M. af den første Kronvogter, Friherre v. Mihaldy, igjen bragt tilbage til Ofen, hvor den hensattes i sit sædvanlige Gjemmested paa Slottet; dog udsattes de sædvanlige Høitideligheder med Aabningen af Kassen, hvori den forvares, indtil videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Sverrig. Der tales her paa nye om at skaff Seilads fra Kattegat til Østersøen. Dette er et gammelt Ønske, hvortil alt er gjort Noget, da Arboga=Kanalen forener Østersøen med Hjalmarsøen og Trolhætte Kanalen Kattegat med Vennersøen. Den nye, som det hedder, virkelig forehavende Plan afviger dog herfra. Man vil nemlig forene Venneren, med Vettersøen, og derfra aabne Vei til Østersøen over Roxensøe, Boxensøe og Asplangensøe. Formodentlig vil man med private Actie=Selskaber udrette denne nyttige Ting da Trolhætte Kanalen har lært, at saadanne Actier kunne vorde saare fordeelagtige. - En Lærdom man og i andre Land burde drage Gavn af. Kopulerede den 22 November: Hr. Pastor J. C. Ortmann og Jomfrue M. M. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Avertissements. J Følge Hans Kgl. Maj. allernaadigste Bevilling saa lydende : Vi Friderik den Sjette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; ogjøre Vitterligt: At Vi, efter Kommissionen i Os elskelig Landsdommer Henrich Muhle Hoffs Concurs Boe, dens derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den ved Proclama sub poena præclusi et perpetuisilentii, med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Statstidende, den Altonaiske Merkur, Fyens Stifts Adresse-Avis og Jversens Fyenske Avis, Viborger Samler, de Aalborgske Jydske Efterretninger, Aarhuus og Ribe Stifts Aviser, samt Kieler Blad, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Concurs Boe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Commissionen at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om dervar skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade af tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 16 Novbr. 1809. Under Vort Kongelige Seg(L. S.) Kaas. Cold. Knudsen, Bülow. Monrad. Berner. Dræbye, Cancellist. Bevilling for Commissionen i Landsdommer Hoffs Concurs Boe til ved Proklama i Aviserne at indkalde Boets Creditorer. Hvilken Bevilling Dags Dato er læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ligesom og ved Hr. Landsdommer Hoffs Værneting, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle de, som ex queunque Capite, maatte have noget at fordre i bemeldte Landsdommer Hoffs Concurs Boe til inden bemeldte Tids Forløb, efter dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, at anmelde og legitimere deres Fordringer. for Undertegnede, til dette Boes Behandling allernaadigst anordnede Commissairer. Viborg den 20 November 1809. Jørgensen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Justitsraad og Assessor i den Kongel Landsoverret i Viborg. og Mandagen den 4 December næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction paa Odense Herreds Ting, som holdes i St. Knuds Kloster i Odense, bortsolgt endeel fiint og godt Dækketøi, samt Lagener, Dynevaar og Lærred, afgangne General Ablefeldts Stervboe tilhørende. Odense den 24 Novbr. 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
En Hovedgaards Hollænderie i Nærheden af Odense som bestaar af 200 Køer, foruden Undvæg, kan faaes til Forpagtning paa nogle Aar fra Maidag af. Vilkaarene erfares aar de Lysthavende ville henvende dem til Undertegnede. Lunde, Scham og Schouboe Herredscontoir d. 25 Nov. 1809. M. Knutzen. Nørregade No. 413.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Herved lader jeg bekjendtgjøre, deels for Reisende, deels for Fremmede, som skal passere Veien fra Odense til Faaborg, at de riagttage dem for at komme til Skade paa Veien fra Nørrebrobne, igjennem Sønderbroebye og Tørringe indtil Vesterhæsinge. Den er saaledes, at man ikke kan kjøre den ved Dagen, og mindre om Nattetider, uden at velte og komme til Skade; saaledes er den ommeldte Strækning vedligeholdt. Opsynsmanden paa den største Strækning er Birkedommer Riber paa Grevskabet Muskadel, som har saaledes indrettet den paa nærvætrende Tid. Faaborg den 28 November 1809. Frid. Hansen, Postbefordrer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-27
Kommissionair H. Ottesen paa Nørregade No. 449 anviser til Leie meget smukke Værelser for et Herskab eller anden honet Familie, som strax kunne tiltrædes, og hvorved en Kjøkken og Kammer til Tjenestefolk, om ønskes kunne Stald til 2 Heste og en Vognport tillige overlades.