JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Kiøbenhavn, den 24 November. Næstkommende Søndag den 26de November, bliver anlagt Hof=Sorg for den i Engelland nyelig afdøde Prindsesse Amalia Sophia, som bæres i 3 Uger. Cavaliererne bære sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder, de første 14 Dage sorte og de sidste 8 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte SilkeKlæder, de første 8 Dage med Fryndser og sorte Baand, 8 Dage sorte og hvide Baand, og 8 Dage med brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
Den 20de October er Decanus, Henrich Tetens, beskikket at være Vice-Landsdommer i Jylland. Den 27de er Peter Frederichsen, confirmeret at være Birkedommer til Kræncherup Birk i Lolland. Studiosus, Christian Friderich Laulund, beskikket at være residerende Capellan i Skagen. Capellan, Hr. Daniel Hopp, ligesaa at være Sognepræst til Raaberg Menighed i Aalborg Stift. Den 3die November er Con-Rector, Mag. Niels Berg, beskikket at være Sognepræst til Visvild og Veilbye Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 10de er Sognepræst, Hr. Even Meldal Schiellerup, beskikket at være Sognepræst til Oddernæs Præstegield i Christiansands Stift. Capellan, Hr. Jens Saxe, ligesaa til Undall eller Walle Præstegield i samme Stift. den anden Deel af Baron Corts Efterretninger om Tyrkerne og Cartarerne er nu færdig fra Pressen, og kan afhentes hos mig af de Herrer Subskribentere, imod 3 Mk. for hvert Exemplar Tryk= og 5 Mk. Skrivpapiir. Dette Værk, som foruden at give en paalidelig Efterretning om disse tvende store og vidt udbredte Nationers Sæder, Vedtægter og Love, viser i Særdeleshed her i den anden Deel Tyrkernes Regierings=Svaghed uden for Hovedstaden, og indeholder et interessant Stykke om Egypten, saa vel i Henseende til Landets Jndbyggeres Sæder, Levemaade, Næringsveie, Vindskibelighed, Handel a., som til Landets Klima, Natur produkter og Oldsager, iblant hvilke især findes mange hidtil ubekiendte Efterretninger om Pyramiderne og de derunder begravne Mumier, og til Slutning en ligesaadan Beskrivelse om Syrien, Grækenland og Øerne i Archipelagus. For desto meere at give mine Medborgere Leilighed til at anskaffe sig denne nyttige og fornøielige Bog, overlades endnu begge Delene for den moderate Subskriptions=Priis indtil denne Maaneds Udgang, nemlig begge Deele for 8 Mk. paa Tryk= og 12 Mk. paa Skrivpapiir. Efter den Tid koster det 2 Mk. mere. Simmelkiær, paa Adresse=Contoiret i Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel, dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Palmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne gandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-24
J Gaarden No. 36 i Skindergaden er anden Etage til Leie, og kalt strak tiltrædes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Kiøbenhavns Aar. No. Host-Tidende, Mandagen, den 27 November. heraf udøvet ugenlig 2de Stykker, ved N. M. HovsnerBelgrad, den 1 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Den nye Gouverneur i Servien og Belgrad, AbdiPacha, holdte her den 26de f. M., med et følge af 2500 Personer, hvoriblant 200 fornemme Tyrker, sit Jndtog under Kanonernes Affyring. Ridetøiet paa hans Heste var beslaaet med Guld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Løndon, den 7 November. J Anledning af den for Prindsesse Amalia anlagte HofSorg har Kongen befalet, at Officererne ved Søe- og Land-Etaten ikke skulle bære anden Sorg, end et sort Flor om den venstre Arm. Bemeldte afdøde Prindsesse skal, som man nu siger, ikke have efterladt sig saa stor Rigdom, som man i Førstningen formodede. Hendes Capitaler i de offentlige Fonds beløbe sig ikke til meere end 75000 Pund, og Hendes hele Efterladenskab, Sølv- og Guld-Servicen, uberegnet, vurderes for 110000 Pund. Heraf kommer, efter Hendes Testamente, Servien og 40000 Pund til Cassel. Alle Hendes Hof=Betiente beholde deres Løn, saalænge de leve. Begge Ladi Waldegraverne faae den Capital, som Hendes Pallais i Cawendish-Sqvare vil blive solgt til. Et ungt Fruentimmer, som for nyelig var kommet i Hendes Tieneste, faaer 2000 Pund, og begge Executores Testament, hver 1000 Pund. Alt det øvrige er fordeelt i smaae Legater, og de Fattige ere ikke blevne forglemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Vore Morgen og Aften Tidender bebreide den Høie Afdøde, at Hun i sit Testamente har alt for kiendelig viist sin Kierlighed til sine tydske Beslægtede, siden Hun dog var ligesaa nær beslægtet med Hertugerne af Gloucester og Cumberland, Kongens Brødre, og disse havde havt Arbegodset mere nødig, end Landgreven, som, efter sin Frue Moder, af den Jrlandske Pensions-Liste har aarlig, uden nogen Afkortning, 5000 Pund, der efter hans Død tilfalder hans anden Broder. Jmidlertid tvivler ingen billigtænkende paa, at Prindsessen jo har havt fuldkommen Ret og Magt til at disponere over Hendes Formue efter eget Godtbefindende og bedste Overlæg. – At Hendes Hr. Fader, Georg den anden, efter sin Død skulde have testamenteret Hende 100000 Pund, er ugrundet. Siden Hans nu regierende Majestæt kom paa Tronen, har Kongens Civilliste, hvoraf Prindserne og Prindsesserne af den Kongelige Familie faae deres Appanage udbetalt, ved Dødsfald vundet følgende Summer, ved den afdøde Hertug af Cumberland aarlig 25000 Pund; efter Enke Prindsessen af Wallis aarlig 60000 Pund, efter Hertugen, af York aarlig 12000 Pund, og efter den nu afdøde Prindsesse Amalia 12000 Pund. Desuden har bemeldte Civilliste ved tvende Prindsessers Formæling vundet ogsaa noget anseeligt, og, da Georg den anden døde, faldt paa eengang 172605 Pund, som Hs. Høisalige Majestæt havde udestaaende i Activgield, til Kronen eller den nu regierende Konge. Prindsessen er allerede balsammeret, og bliver i Overmorden henført til Overhuuset, for der at ligge paa Parade Seng. Faa Dage for Hendes Død forlangede Huun, at man skulde bringe Hende hen til Vinduet i Hendes forreste Værelse, hvorfra der falder Udsigt til den afdøde Hertug af Cumberlands State, som Hun under mange Sukke syntes at tage Afskeed med. Den sidste af den Kongelige Familie, som Dagen for Hendes Død talede med Hende, var Prindsen af Wallis: Han sad en halv Time ved Hendes Seng, og da han forlod Hende, sagde Hun. Jeg seer Dem dog aldrig mere. – Testamenteret ham noget har Hun ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
J nogle Dage har Commercetractaten med Frankerig udstaaet meget. Man har endog paa offentlig Gade uddeelt Pasqviller iblant meenige Mand og Soldaterne, med den Efterretning: at en Afskrift af denne Tractat skulde i Gaar Aftes været brændt uden for den Franske Ambassadeurs Hotel. Cabinetsraadet skal i denne Anledning have været forsamlet; men Frygten forvandledes til Latter, da man erfarede, at ingen anden end Lord Georg Gordon var Stifteren af disse Optøger, og havde løbet Gaderne op og ned, for at opmuntre Pøbelen til at bivaane Tractatens høitidelige Opbrændelse, men ikke naaet sin Hensigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Major Scott, den bekiendte ivrige Ven af Sir Warren Hasting, blev i Løverdags paa Landeveien overfaldet af tre saa kaldede Highwammen, som bemægtigede sig hans Vogn, trykkede ham Hatten ned over Øinene, skilte ham ved hans Penge, beklagede, at de ikke fandt noget Uhr hos ham, og galloverede derfra, efterat de paa det høfligste havde ønsket ham en god roelig Nat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Det Hamborgske Skib, ført af Capitain Hansen, svid den 28de October strandede ved Goodwigsand, er den 31te næstefter slaaer ganske i Stykker, og ult, hvad der endnu af Ladningen var om Bord, gaaet forloren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Fra Donau, den 11 November. Der skal, i Følge private Efterretninger fra Wiest, være et Ditusknings-Project paa Tapetet imellem Østerrige og Preussen, angaaende nogle Egne i Schlesien, hvorved hver Magt fik det, som laae dens Grændser nærmest. Dog skal Sagen ikke endnu være andet end et blot Project.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Wien, den 11 November. En fra Siebenburgen ankommen Stafette har medbragt den Tidende, at sammesteds er udbrudt en farlig anstikkende Sygdom, som har gjort det nødvendigt at trække en stærk Cordon for 3 Districter for det første.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Keiseren har nylig anviist 3 Millioner Gylden, til derfor at anlægge Kornmagaziner i de 3 Stæder Tarnow, Dembica og Dombrowa, i Gallicien. Disse 3 Millioner løbe saaledes siden igien ind i den Keiserlige Casse, naar de derfor opkiøbte Kornvarer ere udsolgte for billige Priser. til Undersaatterne. Prindsen af Sachsen-Coburg er for nærværende Tid Gouverneur i Gallizien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Jblandt Wallacherne i Buckkowina skal Uroelighederne igien være begyndte; hvorfore de to der indqvarterede Regimenter, Devins og Caroly, have faaet Ordre til med alMagt at gaae løs paa Rebellerne, og igien tilveiebringe Orden og Roelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Den til Triest henseendte Hofraad von Eder skal fornemmelig indrette Tobakshandelen anderledes, da man, anseer den meget vigtig. Efter en gammel Plan siges, at der vil blive paalagt Tobaksmøgerne en vis Kopskat, at Tobaksforpagtningen derimod bliver ophævet, og Handelen med denne Artikel aldeles friegivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Fra det Østerrigske, den 11 November. Da Keiseren for kort siden blev spurgt, om man kunde lade Brevene om Galliciens nu værende Tilstand trykke, siden de indeholdt adskilligt Fornærmeligt, skal Han have svaret: Hvorfor ikke, Den, det Fornærmelige rammer, og virkelig er fornærmet, han kan og skal melde sig hos mig. Kommer der ikke nok ud imod mig ogsaa Endnu et mærkeligt Beviis paa den Wienske Trykke friehed. Katholske og især østerrigske Statskyndige paastaae gemeenligen, at en tydsk Keiser altid bør bekiende sig til den katholske Religion. Jmidlertid er nylig i Wien selv trykt en Almuesbog, hvori man uden ringeste Betænkelighed viiser: at en nye vælgende tydsk Keiser kan tages af ethvert gammelt fyrsteligt Huus, naar samme kun bekiender sig til een af de i Riget herskende christelige Religioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Berlin, den 11 November. Man taler her om den hidtilværende Tobaksadministrations Ophævelse, og smigrer sig med, at Tobakshandelen herefter skulde blive frie. Med Caffeen og de hidtil brugte Caffebrænderier venter og ønsker man ogsaa en Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Haag, den 14 November. Generalstaterne have givet deres Fiscal, Tulling von Oldenbarneweld, i Commission paa det nøiagtigste at undersøge de i Hattem og Elburg af det Militaire begaaede Excesser, og derover giøre fornøden Jndberetning. – Staterne af Holland have ligeledes sendt deres Fiscal Lücken, og deres Drost van der Meer, til Vlaardingen, hvor der den 11te har været en stor Tumult, da de prindsligsindede Jndbyggere havde udsmykket sig med Orangebaand, og derpaa, under det sædvanlige Skrig Orange boven, angrebet et Detaschement af 25 patriotiske Exerceerborgere, som kom fra Ytrecht. Træfningen skal have været temmelig hæftig, og varet længe, da der først med endeel tilløbende Exerceerborgere fra Schiedam og Maaslandsluis blev gjort en Ende derpaa. Nærmere Efterretninger har man endnu ikke. Tvende prindsligsindede Jndvaanere skal strax derefter have taget Flugten, for at undgaae Fiscal Jnqvisition. Nu er det da endelig bragt saavidt, at der er kommet en formelig Spliid i vort Ostindiske Compagnie. Dette skulde den 6te d. M. holde en Forsamling af de 17 Bevindhebbers; men Bewindhebberne fra Kammeret Seeland vægrede sig ved at møde, saafremt der mødte Deputerede af det, efter Staternes af Holland gjorte Foranstaltning, indrettede femte Departement. Generalstaterne have derpaa befalet, at Forsamlingen desuagtet skulde ligefuldt holdes, og at Staterne af Holland havde at tilmelde deres Provindses Kammere denne deres Befaling, der maatte saa komme Deputerede fra det Seelandske Kammer eller ikke. Til i Gaar var denne Forsamling berammet. – Staterne af Seeland skulle ogsaa vægre sig ved at sende Deputerede til Undersøgelses=Commissionen angaaende den Bresterspedition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
J Fredags ankom hertil det første Statsbud, som Arvestadtholderen har affærdiget fra Nymwegen. Den Durchl. Familie skal der være imodtaget med de tydeligste Kiendetegn paa Jndbyggernes gode Tilbøielighed for Høistsamme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
J Forgaars Aftes havde den Franske Ambassadeur, Marqvis von Verrat, atter en Coureer fra Paris. Af et Brev fra Haag, den 14 November. Jblant de mange Addresser til Staterne af Holland, som Arvestadtholderens Modpartie, ved dets Jndflydelse paa forskiellige anseelige Stæder i Provindsen Holland, have faaet undertegnet af endeel af Borgerne og Jndvaanerne sammesteds (i Amsterdam har man dog ikke endnu kunnet bringe det saavidt), udmærker sig fornemmelig følgende fra nogle af Borgerne i Dordrecht, hvis Pensionair er den bekiendte Hr. van Gyzelaer, ved sine grændseløse haarde Udtryk,
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Naar vi undertegnede Borgere og Jndvaanere i Staden Dordrecht (saaledes lyder Begyndelsen af denne uhørte Addresse) i Erindringen tilbagekalde denne Provindses nuværende Stadtholders, Wilhelm den Femtes, uforsvarlige og forargelige Opførsel, og hans himmelraabende Direction i den sidste Engelske Krig, samt al den derved foraarsagede Elendighed og Ulykke, saa finde vi meer end Aarsag nok til at ansee og erkiende ham for uværdig til den Kierlighed og Holagtelse, vi forhen have følet for hans Person, ja vi maae endog bevidne, at Navnet Wilhelm den Femte er blevet os til Skræk og Afskye – at vi derfor ikke kunne andet end betragte hans Person som høist farlig for Landets Frihed – og at vi ikke giøre os liden Betænkning over herefter at betroe den udøvende Magt i dens Hænder, dermed en gudsforgaaen Uforskammenhed endnu til denne Dag tør paastaae, at han aldrig har gjort eller foretaget sig andet, end det, der stemmer overeens med Statens sande Jnteresse." Den hele upartiske Verden vil indsee, at disse Ord og Tanker ikke kunne komme fra nogle uskyldige og for det meste ganske uerfarne Borgerfolk, men at dette er een til det alleryderste forbittret Mands Sprog, der under det ærværdige Skjul af nogle hundrede Borgeres Navne søger at udtømme sin Galde og Gift, som Arvestadtholderens afsagte Fiende. Heraf sees tillige, hvor langt vi endnu ere fra at nyde den saalænge forønskede Roe og Enighed igien; og at Forbittrelsen tvertimod nærmer sig med stærke Skridt til sin høyeste Spidse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Amsterdam, den 14 November. Efter Breve fra Danzig var Rugpriserne sammesteds meget stegne, og den 24de October skal Læsten der være betalt med 321 til 335 Gylden, hvilket ikke er hørt i de sidste 14 Aar. J Lüttich koster 100 Pund Humle, som man ellers kiøbte for 16 til 20 Gylden, nu 60 Gylden. Brøggerne der paa Stædet havde, formedelst Misvexten paa Humle, ansøgt Magistraten om Forbud for dens Udførsel; men det blev trukket i Langdrag, og imidlertid udførtes der alt hvad udføres kunde, saa Borgerne nu selv liide Mangel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Fra det Brandenborgske, den 18 Nov. Den Kongelige Spanske Søecapitain, Hr. von Gagungos, som i nogen Tid har opholdt sig her i Berlin, giør en Reise til Preussen, for at undersøge det der faldende Skibsbygningstømmer, kiøbe af samme for sit Hofs Regning, og for Fremtiden slutte en formelig Kiøbecontract om tienligt Skibstømmer til den Spanske Marine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Kiøbenhavn, den 27 November. Den 20de September d. A. er Acciseskriveren i Bergen, Søren Hagerup, beskikket til at være Tolder i Mandal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
J Tallotteriets 492de Trækning her i Staden udkom i Dag følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Vinden. 1/2 Kulde. 20 Novbr. O. O. 1 1/2 Varme. S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Udi afvigte Uge fra den 18de Novbr. til den 25de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 32. Piger 28. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 21. Qvinder 25. Drenge 11. Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 5. Apoplexie 1. Brystsyge 10. Feber 1. Forraadnelses=Feber 9. Gicht 1. Halssyge 1. Koldfyr 1. Kopper 2. Krampe 1. Nervesyge 1. Skarlagens Feber 1. Skiørbug 1. Slag 12. Steen 1. Svindsot 1. Trødske 1. Tænder 1. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 10. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersot 1. Tilsammen døde 70. Altsaa 10 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
8 Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-11-27
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Vieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Kiøbenhavns Aar. Han Aal. dost-Tidender, alle Fredagen, den 1 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Madrid, den 1 November. J Staden Mexico har Kongen ladet oprette et Academie for de skiønne Kunster, og den berømte Kobberstikker, Selma, som har stukket Kobberne til det prægtige nye Oplag af Don Qvixote, er udnævnt til Directeur for bemeldte Academie. Man søger overhovedet at udbrede alle Slags nyttige Videnskaber i Kongens længstfraliggende Lande; hvorfor sammesteds blive anlagte Bogtrykkerier. J Santa de, Hovedstaden i Kongeriget Nye-Grenada, er begyndt med Udgivelsen af en Avis i det Spanske Sprog. Donna Maria Jstdora Quintinay la Cerda, en Dotter af Græven af Montallegro, Grand af Spanien, som i Fior i sit femtende Aar disputerede offentlig og fik Doctorhatten, er nyelig af det her værende Kongelige Academie optaget til ordentlig Medlem. Siden den Tid er her udkommet et Skrift, hvori paastaaes: at det, da der undertiden i Academiets Forsamlinger foretages Regierings Anliggender, og af Medlemmerne raadslaaes om de i den Henseende opgivende Forslage, ikke var tienligt i saadanne Tilfælde at lade det komme an paa Damernes Taushed. Jmidlertid er derefter bekiendtgjort et andet Skrift, som tager Damerne saa vel i Forsvar, at man nu virkelig er i Begreb med at ville optage flere til Medlemmer af Academiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
London, den 10 November. Dags-Avisen, Universal-Registeret kaldet, giver en omstændelig Beretning om Lord Georg Gordons rasende Forsøg paa at bringe Pøbelen i Oprør, i Anledning af den med Frankerig sluttede Handelstractat, hvoraf især den Clausul, som paa begge Sider tillader frie Religionsøvelse og Begravelse, var ham uudstaaelig. Han havde først været hos Statssecretair Carmarthen, siden hos Lord Hamkesbury, og tilsidst hos Sir William Pitt. Da han ingensteds blev indladt, sagde han til Pitts Portner: at der af Bøddelen skulde blive brændt en Afskrift af Handelstractaten. Og da han i den Franske Gesandts Hotel ikke heller kom længer end til Sveitseren, saa udlod han sig for ham saaledes: Tractaten skal rigtig nok brændes her uden for dette Hotel, men jeg skal dog sørge for, at Pøbelen ikke skal giøre det nogen Skade. Ved Politiets Aarvaagenhed blev baade hans faste Beslutning og Pøbelens Sammenløb betimelig hindret; og Guarden havde desuden Ordre at holde sig i Beredskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
En Karl, som i disse Dage, i Anledning af et Hestetyverie, skulde aflægge sin Eed, yttrede saa liden Opdragelsee og Kundskab, at Retten ikke kunde lade det komme dertil. Et Beviis paa, hvormeget Opdragelsen forsømmes blant visse Classer af Mennesker i Engelland. Advocaten spurgte ham. Veed J, hvad Eden betyder, – Nei. - Har J nogensinde været i Kirke, – Nei. Har J noget Begreb om, at der er et høieste Væsen til – Ret, jeg har vel hørt af Diævelen at sige; men hvor han er, veed ikke jeg. – Af de menneskelige Straffe kiendte han ingen anden end Galgen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Paris, den 13 November. Af Beretningerne om dette Aars Viinhøst fornemmes, at samme vel ikke har været saa riig som det forrige Aars, men at Viinen i sig selv er langt bedre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Breve fra Bajonna melde, at Kongen af Spanien har forbudet Jndførselen af Sukker, Cacao, Vanille og Chocolade i alle sine Stater. Et Forbud, som vil giøre især Bourdeaux, Nantes, Marseille og Amsterdam megen Afbræk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Wien, den 15 November. Fyrststatskangeren har ladet erklære de udenlandske Ministre paa deres Spørgsmaale om den i Siebenburgen yttrede Pest: at det derom udspredte Rygte har været overdrevent, og at den Epidemie, man antog for Pest, allerede var ophørt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Den fra Warschau udleveerte Bancoseddelmager Kopisky har den 9de hujus paa Skaffottet faaet sine 50 Slag ad posterfora, og skal i 20 Aar trække Skibe i Ungarn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-12-01
Den Pohlske Kobberstikker, som havde været hans første Angiver, fik Dagen derefter den udlovede Præmie af 12000 Gylden. – En vis Kroppenberger, som for nogle Dage siden blev hidbragt fra Augsburg, skal have fravendt den ham betroede Casse henved 150000 Gylden. - Græve Palfys Huustyve ere nu ogsaa opdagede. De vare 2 Livree betiente, som, med at lade for mange Penge roullere, røbede sig selv, og have tilstaaet alting. Forleden Dag blev en Studiosus Medicinæ af velhavende Forældre bragt i Arrest, fordi han havde stiaalet et Lommeuhr. Siden man allene fandt nogle Ducater hos ham, siger man, han maa have begaaet dette Tyverie af Mangel paa Sølvpenge.