JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Ved en keiserl. Ukas er befalet, at den Uniform som bares af den forrige polske Armee, der brød sin Troskabseed og løftede Sværdet mod sin retmæssige Monark, skal fremtidigen være tilintetgjort, og maa ikke af Nogen bæres mere i det hele Kongerige. Dog tillades det, at de Officerer, som havde faaet deres Afsked førend Opstanden, og ikke have taget allermindste Deel deri, maa ansøge om at bære den Uniform som bæres a la suite i den russiske Armee, nemlig uden Sløifer og Epauletter. Erkehertuginde Marie Louise (Napoleons Enke) skal have været saa utrøstelig, at man med Magt havde maattet føre hende bort fra hendes Søns Liig, og i nogle Dage derefter havde hun været saa syg, at man ogsaa havde begyndt at frygte for hendes Liv. Saasnart hun kunde være oppe, forlod hun Wien, og reiste hjem igien til Parma.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
J et af det kongl. Videnskabernes Academies sidste Møder i Paris blev forelagt det en lille Meteorsteen, der ikke indeholder Jern, men Kobber. Længe har den Formodning været yttret, at Cholera kunde hidrøre fra en i Luften udbredt Gift; nu vil man, at den fundne Meteorsteen skal bevise, at Luften i denne Tid er mittet af Kobbermiasma. Stenen er brungraa og kan lettelig rives, paa et Sted saae den ud, som den var forkullet den har Liighed med en Sandsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Staden Paris har i Aar høitideligholdt Julidagene med at udstyre 14 unge Piger, hvis Fædre vare faldne som Frihedskæmpere. Den 15de var død nogle Dag for Brylluppet, af Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Det er et mærkeligt, men authentisk Factum, at uagtet Cholera i lang Tid og i et vidtudstrakt Omfang har raset i Glasgow, ikke een Eneste af Arbeiderne i Bomuldsmøllerne er bleven angreben deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Den bekjendte Chateaubriand har tilskrevet Hertuginden af Berry følgende Brev, der nu læses i franske Aviser: "Madame! D. K. H. vil i Frankrig hverken finde Krone eller Grav. De vil blive fanget, dømt og benaadet. Overvei nu selv, Madame, om det anstaaer Dem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Hertugen af Moden har nylig ved Krigsret ladet Ridder Giuseppe Ricci, en saavel ved Byrd som virkelige Fortjenester særdeles agtet Mand, dømme fra Livet, for et formeentligt Anslag mod Hertugens Liv, endskjøndt der herfor ikke havdes andet Beviis, end tvende foregivne Medskyldiges Udsagn, hvoraf endogsaa den Ene nylig var løsladt fra Galeierne. Hertugen lod Dommen den 18de Juli fuldbyrde, men "af særdeles Naade den Anklagede skyde istedetfor hænge. En Søn af Grev Ofalia, (D. Miguels Resident ved det preussiske Hof) der studerer i Berlin, havde nylig fornærmet en anden Student af borgerlig Stand, men, udfordret af Denne, vægret sig ved at duellere med en Borgerlig. For denne uadelige Opførsel blev han imidlertid saa kraftigen tugtet af de andre Studenter, at Pedellen blodig frelste ham af deres Hænder. J Jena tildrog sig den 13de Juli om Aftenen, at omtrent 60 Studenter med brændende Fakler trak op paa Torvet og gjorde en Auto da fe af en heel Mængde Aviser som indeholdt Forbundsakten af 28de Junii. Beretningen tilføier, at Nogle af dem havde fortrydt det Passerede, og Andre foregave, at de havde troet det var den Frisindede de havde brændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
J Hamborg opkom der forrige Onsdag midt om Natten Jldsvaade hos Tapetserer Timm, der havde den skrækkelige Skjebne at miste 3 Børn, som i Forvirringen vare blevne glemte inde i Huset, og omkom i Flammerne. De vare 7, 11 og 13 Aar gamle Nu maa de tydske Blade end ikke engang have Con sur-Huller; selv i Hamborg er det blevet Avis redacteurerne forbudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Bekjendtgjørelser. Paa Grund af anden Bestemmelse lader Slagtermester P. Fosmann ved een eneste Auction Torsdagen den 23de August d. A. bortsælge sin iboende Gaard No. 129 Middelgade her i Byen, bestaaende af 10 Fag 2 Etage Forhuus med Port, 10 Fag tage Sidehuus og 4 Fag Stald samt Gaards- og Haveplads. Auctionen holdes i Gaarden. Lysthavende i indbydes. Aarhuus, den 2den August 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Efter Begjæring af Executores testamenti i Boet efter afgangne Generalkrigscommissair Greve Fædder-Charisius og ligeledes afgangne Hustrue Grevinde Fædder-Charisius til Constantinsborg foretages Auction sammesteds, der begynder Mandagen den 3die September førstkommende, Formiddagen Kl. 9, og fortsættes følgende Dage til samme Tid over endeel dette Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Mahognie- og andre Meubler, Speile, en Deel Kobberstykker i Glas, og Ramme, samt nogle Malerier, en betydelig Deel forarbeidet Sølv, Guld og Pratiosa, et stort Partie Sengeklæder og Linned, Bord= og Thee-Servicer, en Kareth og en Wienervogn, med meget mere, hvorover trykte Cataloger forinden Auctionen blive at erholde hos Krigsraad Ahnfeldt i Aarhuus. Lysthavende indbydes. Hads &N ing Herreds-Contoir den 4de August Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende bliver det Snedker Jens Frandsen tilhørende Huus, Edelhof kaldet, i Framlev Sogn, med tilliggende Jordlod, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fkr. 2 3/4 Alb., med Kongetiende, saavelsom endeel Løsøre, hvoriblandt en Kakkelovn, nogle Sengeklæder, 1 Faar, m. m., bortsolgt ved offentlig Auction, der afholdes i bemeldte Huus, Torsdagen den 30te August førstkommende, og begynder Kl. 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Hasler. Herredscontoir, den 2den Aug. 1832. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Løverdagen den 18de August førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Forlangende af det Kongelige Rentekammer, afholdt Auction paa Horsens Raadhuus, over Bortforpagtningen indtil Udløbet af Aaret 1837. eller 1842 af den Hs. Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed paa Elling, Tebstrup, Riis, Eyer og Bjødstrup Byers Jorder i Ousted Sogn, Serritzlev Byes Jorder i Nebel Sogn, og Assendrup Byes Jorder i Wedslet Sogn. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 4de August 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Efter Vedkommendes Forlangende om en 4de Auction over nogle af forrige Bye- og Herredsfoged Hr. Justitsraad Stockfleths under Skiftebehandling værende Boes Eiendomme her i Byen og tildeels paa dens Mark &c.a) den under Matr. Nr. 129, 130, 131 og 135 nærved Byens Kirke og i Nærheden af Havnen beliggende Gaard, 66 Fag Bygning, Grund og Hauge, med hosliggende Toft, b) det østen for Kirken under Matr. No. 73 og 74 beliggende Huus, 5 Fag med Grund, Hauge og Toft, c) det paa Nedergaden under Matr. No. 138 beliggende Huus, 6 Fag, med Grund og Haugeplads. d) det i Kirkegyden under Matr. No. 125 & 126 beliggende Huus, 3 Fag, med Grund og Hauge, og e) en Jordeiendom eller saakaldet Heelfæste paa Søndermarken, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Fkr. 1/5 Alb., foretages en offentlig 4de Auction til disse Eiendommes endelige Salg i ovenmeldte Gaard her i Byen Tirsdagen den 28de August næstkommende om Formiddagen, Kl. 10, hvor og da Liebhaverne ville behage at møde, og Conditionerne kundgjøres. Cheltoft, den 7de August 1832. Sinding, constit. i dette Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Fredagen den 17de dennes, om Eftermiddagen K. 3, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt og fentlig Auction heri Byen, hvorved, for vedkommende Assurandeurers Regning, agtes bortsolgt trende Fad St. Croix Rom, indstrandede med og ilandbjergede fra Jagten "Dristigheden, Skipper Carl C. Albrecht, efter nærmere paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Grenaae, den 10de August 1832. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Boet efter Vognmand Anders Rousings afdøde Hustrue Jnger Pedersdatter, bliver det Boet tilhørende Sted, No. 49, med tilliggende Hauge, heri Byen, stillet til Auction: Mandagen den 3die Septbr., den 17de dito og den 1ste October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen, hvorimod 3die Auction, ved hvilken Boets Løsøre tillige vil vorde solgt, i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 25de Juli 1832. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Det kundgjøres herved, at Løverdagen den 18de i indeværende Maaned, bliver paa Øen Kyholmen her ved Samsøe, afholdt offentlig Auction over et Partie engelsk Salt der udgjør circa 400 Tdr. Auctionen paabegyndes bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 slet, og Conditionerne kunne forinden erfares saavel hos Mægler Ditte mer i Kallundborg som hos undertegnede Auctionsdirecteur. Det bemærkes, at bemeldte Partie Salt er godt og ubedærvet. Samsøe Birks Contoir, den 4de August 1832. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Forpagtning. Hovedgaarden Nyevraae, beliggende i Alstup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, bliver ifølge det Kgl. Rentekammers Ordre af 9de f. M. ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 27de August førstkommende om Formiddagen Kl. 11, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, at regne fra 1ste Novbr. d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Denne Eiendom, som er beliggende 2 Miil fra Aalborg, staaer for Hartkorn fri Hovedgaadstaxt Ager og Eng 29 Tdr. 2 Skp. 1 Fkr. 2 1/4 Alb., og har et Areal af circa 700 Tor Land. Jorderne ere sandige, og fortrinligst skittede til Rugavl. Udsæden er sædvanlig 24 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, og 40 Tdr. Havre, dog kan Forpagteren ved Opbrækning af Jord forøge Udsæden af Havren indtil 100 Tdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 7 Vange, hver paa circa 12 Tdr. Lands Størrelse; endvidere ligger til Gaarden den saakaldte Miilbakte, som findes inddeelt i 9 Skifter, hver paa 8 Tdr. Bygsæd, som afbenyttes til Byg og Havre. Endvidere befindes til Gaarden en fortrinlig Engs bjerring, og kan der avles circa 300 Læs Høe aarlig. Tørveskiær haves i Overflødighed. Gaarden drives med 8 Arbeidsheste, og kan der og Vinteren sædvanlig fodres 100, og om Sommeren græsses 200 Stk. Fæehøveder. Conditionerne hvorefter denne Eiendom bortforpagtes ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Gaarden, i samt hos undertegnede Forvalter. Dronninggaard, den 16de Juli 1832. F. C. Lausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Proclama. Efter indgivet allerunderdanigst Ansøgning er jeg bleven meddeelt følgende allernaadigste Bevilling: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjør vitterligt: At Vi efter den af Kjøbmand Wulff Jørgel Wulff af Vor Kjøbstad Aarhuus, udi Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjær ring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog herved bevilge og tillade, at bemeldte Kjøbmd. Wulff J Wuffved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Kjøbmand Carl J. Wulff i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 171. forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 9de Juli 1832. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Bevilling for Kjøbmand Wulff J. Wulff af Aarhuus til ved Proclama i Aviserne at indkalde hans Creditorer. J Kraft af denne Bevilling, der vorder læst for vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel paa den foreskrevne Maade, alle dem som formene at have noget at fordre hos mig, med deres Fordring at fremkomme og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Hr. Kjøbmand Carl Wulff i Aarhuus at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 10de Juli 1832. Wulff Jral Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Ved Proclamata, som deels ere læste og deels ville blive læste ved vedkommende Retter, ere Creditorer og Arvinger i følgende Stervboer indkaldte, nemlig: J Stervboet efter Præste Enke Madame Møller, i Ørting. Dito efter Aftægtsmand Søren Knudsen i Svenstrup. Dito efter Huusmand Mikkel Pedersens Kone Karen Rasmusdatter i Gylling. Dito efter Huusmands Enke Margrethe Rasmusdatter sammesteds. Dito efter Gaardmand Jens Jørgensen i Morsholt, Samtlige til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, Creditorerne med Beviis for deres Fordringer og Arvingerne med Legitimation for deres Arveret. Hvilket endvidere bekjendtgjøres herved. Hads og Ning Herreders Contoir, den 12te Juli 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Under Skiftet efter den i Holme afdøde Jomfrue Brøndum er det anmeldt: 1) At en afdød Søster af hende, og som var gift med ligeledes afdøde Provst Worsøe i Hinge ved Viborg, have efterladt dem 2 Børn, hvis Opholdssted ikke vides. 2) At en anden Søster var gift med Degnen Nielsen i Hinge, som er død tilligemed Konen, men om de have efterladt dem Børn vides ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
J Anledning heraf ere Arvingerne saavelsom Creditorerne efter ovenmeldte Afdøde indkaldte ved Proklama som er læst ved Underetten, og bliver læst ved Overretten, de Første til snarest mueligt at melde sig hos undertegnede Skifteret med Beviis for deres Arveret, og de Sidste med Legitimation for deres Fordringer, med lovbefalet Frist, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads og Ring Herreders Contoir, den 12te Juli 1832. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
J Slutningen af September Maaned d. A. bliver efter Vedkommendes Begjæring afholdt Auction heri Byen over endeel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber. Jdet jeg som antagen Jncassator, giver mig den Frihed foreløbigen at bekjendtgjøre dette, undlader jeg ikke at tilføie, at da muelig En og Anden ved samme Leilighed kunne ønske Bøger bortsolgt, kan dette ogsaa skee, naar man behageligst inden denne Maaneds Udgang tilstiller mig Fortegnelse over Bøgerne, for at Cataloget derefter betimelig kan blive udfærdiget og expederet ved Trykken. Dagen og Stedet hvor Auctionen attraaes afholdt skal nærmere vorde bekjendtgjort. Aarhuus, den 10de August 1832. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Den 20de August, eller om Regnveir indtræffer, da den første tjenlige Tørveirsdag derefter, brændes Raps Halm paa Hessel Mark. Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Skipper B. Jespersen ligger i Altona med Jagten Enigheden, for at lade med Stykgods til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Skipper W. Thomsen afseiler om nogle Dage til Kjøbenhavn, og medtager Fragtedes og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Skipper T. Sabroe afseiler snarest mueligt med sin førende Galease "Haabet til Altona med Stykgods. Man behage desangaaende at henvende sig til A. Thomsen, Skipperen, eller til Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
NII. den 14de August. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts - Cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Nyheder fra Udlandet. Krigen i Portugal. Hele Provindsen Alemteio, og den deri beliggende Stad Elvas, den stærkeste Fæstning i Portugal, skal have erklæret sig for Dronning Maria. Kommandanten var kommet som Flygtning til den spanske Stad Badajoz. En heel Division af Dom Miguels Tropper, bestaaende af 12000 Md., som var bleven afskaaret fra deres Kammerater, havde forener sig med D. Pedros Armee, og hele det 4de Rytter, regiment var, med sin Oberst i Spidsen, afmarscheret fra Torresvedrai for at gjøre det samme. Breve fra Madrid melde, at den 3die Division af D. Miguels Hær, som havde faaet Ordre til, i Jilmarscher at rykke frem mod Combra, for at være her inden D. Pedro's Tropper, havde gjort Opstand underveis, myrdet Chefen og udraabt Donna Maria. Et Regiment deraf, som var blevet D. Miguel troe, havde maattet flygte over til Spanien. Vi kunne med Vished forudsee - hedder det i en Beretning fra London - at D. Pedro snart vil holde sit Seiersindtog i Lissabon uden synderlig Blodsudgydelse." Et konstitutionelt Troppekorps var landsat ved Figueira, et andet to Lieues fra Carchias og 6 fra Lissabon. J Paris havde man det Rygte, at de konst. Tropper som vare landede ved Figueira, vare rykkede frem mod Lissabon, Flaaden løbet ind i Tajo, og D. Miguel flygtet. Men denne Efterretning er vel sagtens endnu lidt for tidlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Jfølge Pariserblade skal D. Miguel, ved sin Gesandt i Madrid, have ladet Kongen af Spanien tilstill en egenhændig Skrivelse, hvori han erklærte sig forloren, hvis han ei tifortøvet fik spanske Hjelpetropper. Hans kjære Onle - skrev han - maatte vel betænke sin egen Fordeel, og overveie, hvilke Følger en konstitutionel Regjerings Jndførelse i Portugal nødvendigt maatte drage Tre efter sig i Spanien. Gesandten havde strax begivet sig med dette Brev til St. Jldefonso, og overleveret det til Kongen, der herover skal være bleven meget rørt, men efter nogle Timers Overlæg med sine Ministre have erklæret: at skjøndt hans Hjerte blødte, var det ham dog, formedelst hans indgangne Forpligtelser til Engelland, umuligt at hielpe sin kjære Søstersøn. - Saasnart Efterretningen og D. Pedros Landgang kom til Lissabon, holdt D. Miguel et Krigsraad i sit Hovedqvarteer Cacchias. Krigsministeren fik haarde Jrettesættelser, fordi han havde forsømt at sætte Oporto i tilbørlig Forsvarstand. Han erklærte atter, at det er hans faste Beslutning at maale Kræfter med hans Broder, og først, naar alle Midler ere udtømte, at forlade Landet. Til den pavelige Nuntius i Lissabon sagde han, at dersom Lykken var ham ugunstig, vilde han hellere gaae ombord paa et amerikansk Skib til Civitavecchia, end søge Tilflugtsted hos Kongen af Spanien, som har forladt ham. Nu havde han befalet, at hans hele Sømagt skulde angribe den blokerende Eskadre. Dennes Admiral, Sartorius, der for kort siden var Capitain i den engelske Marine, har skrevet til en af sine Venner i London, at han vil holde den Dag for sit Livs lykkeligste, paa hvilken D. Miguels eneste Orlogsskib (Joao VI, paa 74 Kanoner) kom seilende op paa Tajo og indlod sig i en Træfning med Fregatten Kongres (nu Dronningen af Portugal) som Admiralen fører, thi han var vis paa, uagtet den store Forskjel mellem Kanonernes og Mandskabets Antal, at erobre det inden en Times Forløb. Fregatten fører 40 Kanoner og 500 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Man har nu en Mængde Efterretninger og Slaget ved Valonga, af hvilke følgende synes at være den tilforladeligste: D. Pedro's Hovedkorps, under General Villaflors Kommando, var gaaet over Douerofloden, og befandt sig den 19de Juli i Vouga, da man erfoer, at et langt overlegent Korps Miguellister, 16000 Md., rykkede frem mod Oporto. Da Grev Villa for aldeles manglede Kavallerie, og holdt det for uforsigtigt at vove et Slag naar han havde Floden bagved sig, besluttede han at vende tilbage igjen til Oporto. En Miilsvei herfra opstilte han sine Tropper, støttende sin høire Flanke til Floden, den venstre til Havet, Oporto, bagved sig. Da Miguellisterne kom til Vouga og erfore, at de Konstitutionelle havde trukket sig tilbage, besluttede de paa eengang at knuse D. Pedro's lille Skare. Et miguellistisk Hovedkorps paa 11,000 Md. blev detascheret til Souza (4 Mile østlig for Oporto, hvor Vandet er saa flakt, at man kan vade over Floden, medens Resten skulde foreere Overgangen ved Oporto. Den 20de gik første Division af den miguellistiske Armee over Douero ved Souza, og indtog en Position ved Valong af (2 Mile fra Oporto). Den 22de forefaldt nogle skarpe Forpostsægtninger, og den 23de førte D. Pedro selv 7000 Md. frem mod Miguellisterne ved Valonga. Ved Middagstid kom det til Slag. Begyndelsen var meget gunstig for D. Pedro, Miguelisterne maatte retirere. De Pedro blev ved at rykke fremad, og kom pludseligt paa en stor Slette, hvor det miguellistiske Rytterie udførte en Charge saaledes, at D. Pedros Tropper, med et ikke ubetydeligt Tab maatte vige tilbage til Ferreiro. Miguellisterne meente nu at have seiret, da pludseligt D. Pedro's hele Styrke, forenet med en heel Deel Frivillige fra Oporto, i Stormskridt rykkede frem igjen, og bragte Fjendens Hær saaledes i Forvirring, at den adspredte sig til alle Kanter. D. Pedro's Tropper vedbleve nu at forfølge Seiren indtil Nattens Jndbrud. Det miguellistiske Korps var bleven aldeles sprængt, og alle dets Felt Eqvipager samt hele Artilleriet var falden i Seierherrens Hænder. Da Denne om Aftenen kom tilbage igjen til Oporto, førende 1600 Fanger med sig, var Staden illumineret, og man hørte kun Raabene: "Donna Maria leve! D. Pedro leve, Ned med Tyrannen, Konstitutionen leve!" Blandt Fangerne var der ogsaa en heel Deel Munke. - Paa samme Tid som dette Slag fandt Sted, havde den anden, af 5000 Md. bestaaende miguellistiske Division forsøgt paa at gaae over Duero for at overfalde Oporto og komme D. Pedro i Ryggen, men var paa det eftertrykkeligste og med stort Tab bleven drevet tilbage. Næste Dag, den 24de, gik D. Pedro anden Gang med sit Hovedkorps over Douero, og tog Veien til Combra, drivende Resten af hine 5000 Md. foran sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Tydskland. Kongen af Würtemberg er bleven udnævnt til Generallissimus for den tydske Forbundshær. - J denne Konges Land har Forbundsdagens Beslutning vakt overordentlig megen Bevægelse, og flere tusinde af hans Undersaatter have underskrevet en Protest derimod, saalydende: "Vi Underskrevne, Borgere af Würtemberg, forbeholde os herved høitideligt vor Ret imod den tydske Forbunds dags Beslutning i dens 22de Forsamling, den 28de Juni 1832, fordi denne Beslutning vil betage os de Rettigheder og Friheder, vor Forfatning indeholder. Jkke skeer dette aleneste for vor egen Skyld, men ogsaa for vore Børns, paa det at disse ikke engang i Tiden skulle kunne bebreide os Jtaug, da man gjorde os til Slaver!" Vi gjøre dette, for at ære Mindet af vore Fædre og Forfædre, der efter modigen have kæmpet for disse Rettigheder, og i 300 Aar bevaret os det Gode, at være frie Borgere. Vi protestere høitideligt imod ethvert Skridt af vor Regjering, der kunde fremme udøvelsen af denne Forbunds=Beslutning her i Landet; vi reservere os imod enhver Deeltagelse i noget Brud paa en Tractat, der ikke er tiltrodset, men af vor Konge frivilligt indgaaet og besvoren. Vi opløfte vore Hænder rene for en Gierning, hvis Følger maa falde paa dem, som have Deel i den. For Retfærdighedens Skyld høre man vor Stemme, Vi bede enhver Dannismand, Hvo og Hvem han er, at staae os bi efter Evne; vi bede fremfor Alle vore valgte Repræsentanter, mandigen at understøtte os Høit, og uden Frygt forlange vi Hvad der er fornuftigt og nødvendigt: Landstændernes ufortøvede Jndkaldelse, for at de kunne forebygge Hvad der truer os. Vi anraabe høit, Guds Bistand i denne svare Tid, til ham sætte vi vor Fortrøstning, og undertegne os os. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Fra Lübeck har man nu endelig faaet officielle Beretninger og Cholera. Jndtil 31 Juli var ifølge disse heraf døde der i Staden 407 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Fædrelandet. Rhvn. den 11te August. I Tirsdags kom Cadetfregatten herpaa Rheden fra sit Krydstog i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-08-14
Ved Bekjendtgjørelse af 3die Aug. har det kgl. svenske Commercekollegium, efter at have modtaget officiel Jndberetning om at Cholera er udbrudt paa Øen Femern, erklæret, at med Undtagelse af Sielland, skulle alle øvrige danske Øer, som ikke allerede ere erklærede smittede, ansees som mistænkte.