JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Tirsdagen den 14de Maj næstkommende bliver paa Hasle a. Herreders Ting, der holdes paa Aarhuus Raadstue, foretaget offentlig Licitation over Opførelse af nogle Steenkister i fornævnte Herreder. Licitationen begynder Kl. 10 Formiddag. De Lysthavende, indbydes. Hasle a. Herredscontoir den 26de April 1818. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Da de til Auctionen den 17de dennes efter Bekiendtgiørelse i disse og flere Tindender nylig publicerede Eiendomme og Inventarier, den ældre Klæde Fabriqve her i Byen tilhørende, ikke ved bemeldte Auction blev bortsolgt, saa bliver over samme foretaget 2den Auction den 15de, og 3die Auction den 27de Mai næstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 2 slet, paa denne Byes Raadstue, efter særdeles fordeelagtige Konditioner, i Henseende til Betalings-Terminerne, og hvilke paa Auctionsstædet nærmere bliver bekiendtgjorte, og forinden er til Efterfruhos Hr. Procurator Jensen heri Byen og hos Undertegnede. Randers den 23de April 1816. Bendixen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Den 22de Maji førstkommende, bortsælges ved Auction fra Løvenholm: a) den saakaldte Hjort Mose, i 12 Parseller, udi Koed Sogn, og 1) Parsellerne Nr. 33, 42, 58 og 60, i Søemsen. udi Giesing Sogn. Der mødes ved Stadsborghuset, ved Landeveien til Grenaae, Kl. 10 slet Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Ved Registerings-Forretningen efter Insidderske, Maren Christensdatter og forhen afdøde Mand, Erich Jørgensen af Haderup, Vindblæs Sogn, Gierlev Herred. Randers Amt, ere følgende Arvinger opgivne, nemlig :A) Paa Mandens Side, 1) en Broder, Henrich Jørgensen, Gaardmand Norup, hans efterlevende Børn og Arvinger, a) en Søn Jørgen Henrichsen, Gaardmand i No. rup, b) en Søn, Søren, boende i Demstrup Mølle, hans efterlevende Børn, 1) en Søn Henrich, Sørensen, umyndig, hos Bødker Hans Andersen, i Randers : 2) en Datter, Anne Dorthe, hos Hans Jørgen Schmidt i Rander: 3, en Datter, Anne, hos Anders Smed i Sødring : 4) en Datter, Pauline, hos Casper Schmidt i Randers : 5) en Datter, Mette Marie, hos Jørgen Henrichsen i Norup. 6) en Datter, Dorthe Marte, hos Jens Henrichsen i Sødring : c) en Søn, Hans Henrichsen, Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, hans efterlevende Søn, Henrich, der skal være hos Mederen i Kiøbenhavn: b) en Søn, Jens Henrich. sen, Gaardmand i Sødring: e) en Søn, Jørgen. Henrichsen, Gaardmand i Haderup.: f) en Søn Jens Henrichsen, Brygger i Kiøbenhavn: g) en Datter, Anne, forhen givt med Anders Pedersen, Wildsen i Alstrup, hendes efterlevende Børn : 1) en Søn Peder: 2) en Søn Henrich, 3) en Datter Dorthe Marie, alle hjemme hos Faderen i Alstrup, b) en Datter, Maren, givt med Stephen Jensen i Sødring. 2) en Brøder, Michel Jørgensen, forhen Bødker i Kiøbenhavn, hans efterlevende Børn: a) en Søn Niels, Bødkersvend i Kiøbenhavn: b) en Søn Jørgen, Bødkersvend, skal være reist til norsk Finland. 3) en Broder Jens Jørgensen, Jndsidder i Alstrup. 4) en Broder Ole Jørgensen, i sin Tid Forstander, ved et Fattighuus i Aalborg, hans efterlevende Børn: a) en Søn Hans Jørgen Olesen, Brændeviinsbrænder i Randers, b) en Søn Casper Christian Olesen, med Tilnavn Schmidt, Kiøbmand i Randers : c) en Søn, Henrich Olesen Schmidt, Snedkersvend i Randers. 5) en Søster Jnger, Enke efter Skoleholder Niels Willadsen i Kastberg. 6) en Søster Giertrud, givt med en Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, skal være død uden Livsarvinger. 2) en Søster Dorthe Marie, forhen givt med Spekhøker Christopher Larsen i Christiania, hendes Børn: a) en Datter, Severine, givt med en Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist. Landofficier i Christiania; b) en Datter, Antonette, givt i Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
en Søster Karen, Enke efter Gaardmand Christen Nielsen i Alstrup. b) Paa Konens Side : en Søster, Ellen, givt med Huusmand Søren Christensen i Alstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Samtlige disse Arvinger og de fled, der maatte være til, indkaldes herved med lovligt Varsel, til at beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter, og i øvrigt iagttage deres Ret under Skiftet, der er kan ventes sluttet førend efter Aar og Dags Forløb, med Hensyn til at endeel af Arvingerne ere uden Riget. Boets Credi= og Debitorer indkaldes ligeledes inden fornævnte Tid at møde. Maringer id 21de April 1816. Schietz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Væver Jørgen Rasmussen i Hersens paa Børnet boende, som med sin ved Døden afgangne Hustrue, Dørethea Axelsdatter, under 12te Mai 1811, havde oprettet Resipreque Testamente, at den Længstlerende ved nye Egteskabs Indtrædelse skulle udbetale den Afdødes Arvinger Fem Rigsdaler; indkalder herved den salig Afdødes Arvinger at møde hos ham 6te Ugersdagen fra Dato; hos ham at see Testamentet med Kongel. Confirmation, dat. 27de Febr. 1815, og modtage det bestemte. Arvingerne vides at være en Broder Søren Axelsen i Toft ved Tønder; en Søster, Ane Margrethe Axelsdatter, Enke efter Hesse i Raa ders ; en Søster Regine gift med Kortmager Olesen i Kiøbenhavn; en Dito Stine gift med en Handskemager i Kiøbenhavn. Horsens, den 2den Mai 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboe, efter den paa Gyllingnæss inqvarterede og der afdøde Commandeersergeant ved fyenske Infanterie=Regiments 4de Batt., 4de Comp., Lauge Mogensen Wondsyld, blive herved med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig som Skifteforvalter, inden bemeldte Tids Frist at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, for at legitimere og paasee deres Arveret. Hads Ning Herredskontoir i Aarhuus d. 31te Marts Treschom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-26
Hos Laurentin kan bekommes nogle Traver, af godt og stort opbunden Byg og Havre=Halm Paa Frysendahl kan faaes 130 svære og vel fodrede Stude tilkiøbs, naar derom handles med Schytte, Forpagter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
No. 13. Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene 7de Lidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 27de Januari. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Blandinger. J adskillige Egne af Tydskland, men især i det Libelske, er det høist besynderlige Rygte i Omløb, at den berømte Astronom Bode i Berlin, skal have beregnet, at om 5 a 6 Aar en Komeet vil komme Jorden saa nær, at en betydelig Deel af samme Man nævner den østlige Deel af Siberien eller Amerika ) vil gaae aldeles under. Man har nu i offentlige Blade taget til Gienmæle mod dette foruroligende Rygte. Den største Sommer man nogensinde har havt paa en saadan ugrundet Frygt, oplevede man i Ottomannernes Tidal. aner, Aar 1000 efter Chr. Fødsel, thi da paastøde de fornemste Kirkelærere, og vilde bevise det af Skriften, at paa Aarets sidste Dag skulde Verden forgaae. Hel Aaret tilbragtes derfor med at giøre Bod, og Glæden var uden Grændser, da Verden endnu ikke var gaaet under den 1ste Jan. 1001. - Jmidlertid er det sandsynligt, at en Komeet, naar den kommer Jorden alt for nær, kan ved sin Tiltrækningsskraft, frembringe store Revolutioner paa Jorden, thi Maanen, som er et meget mindre Verdenslegeme, end mange af de Kometer man hidtil har ført, og som, selv naar den er Jorden nærmest, stedse er 48,000 Mile borte fra os, virket alligevel betydeligen paa vor Klode især paa de flydende Dele, og frembringer som bekjendt, Ebbe og Flod. Men at forudbestemme og forudberegne Kometers Komme, er en reen Umuelighed, deels fordi deres Bane er saa uregelmæssig, deels fordi de i det Hele, kun lidet og først i de nyere Tider, noget nøiagtigen, ere blevne iagttagne. Aldrig har der vel været en saa velunderrettet Historieskriver som Jrlænderen O'Flahertz. Han veed med Vished at netop 14 Dage før Syndfloden, den 15de i Maaneden, en Sommeraften, kom tre Mænd i og 30 Qvinder til Jrland for at befolke det. Atter i 32 Aar efter Syndsloden, den 14de i Maaneden, en Tirsdag, kom en Mand og Kone med deres tre Sønner i og disses Koner for at stifte en nye Kolonie. Manden beed Partholon. Den samme lærde Jrlænder finder paa Kong Carl den 2dens Stamtræe ikke mindre end 70 Kongelige Ahner, og endnu tilføier han alle Stiftere af de gamle Kolonier og Patriarkerne indtil Adam, saa Seneca nok maa have Uret naar han paastaaer, at der ike gives nogen Konge, som i blandt sin Forfædte tæller en Slave. saa Seneca nok maa have Uret naar han paastaa der ikke gives nogen Konge, som jo Mandt fine Forfædte tæller en Slave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Foruden de forhen (see Nr. 10, anførte nye franske lægnes nogle Marskal Smiganton Maalen, Hertug af Rivan og Prinds af Etlingen, fik uagtet han den 16de April i Toulen havde plantet den erefarvede Fane og erklæret den store Napoleons Tilbagekomst for en Festdag for alle Franskmænd, dog Sæde med i den Krigsret, der skulde have dømt Ney, men erklærede sig selv for ucompetent. Jmidlertid mener man, at Regieringen siden maa være kommen paa Spoer af forhen ubekiendte Ting. Jdet mindste udstædte Politieministeren en Arrestbefaling imod Mas seng. Men de i Politiets Kontoirer ansatte Bonpartister havde i Tide underrettet ham om Faren; han slap bort og siden har man Jntet hørt fra ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Den navnkundige General Sebastiani En af Napoleons Fortrolige, gik hemmelig til Engelland. Did havde og i Tide taget sin Tilflugt den bekiendte General Ameil, der strax efter Napoleons Gienkomst, med fine Husarer gik over til ham, og som nu lever nogle Mile fra London hos en af sine Husarer, som der har bøsat sig. - En Napoleon ogsaa meget hengiven General, Monton, Greve af Lobau, blev fangen i Slaget ved Waterle og lever nu i Nederlandenne under Politiets Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
De Magter som have Andeel i den franske Krigsskat paa 700 Millioner Franker, søge at afhænde deres Part. Nøgle falbyde den endog med et Tab af 60,65 ja 75 pCt. Jmidlertid findes ingen Kjøbere. Preussen har med adskillige Bankerer sluttet en Kontract, ifølge hvilken disse i Paris oppebære de hver fierde Maaned indkommende Renter og giøre Forskud paa dem. Dette beløber sig hvergang til 36 Mill. Fr. Kontracten er for det første kun sluttet paa et Aar og en fordeelagtig Sag for Bankererne, især da disse ved deponerede Obligationer paa Søehandelen og anden Sikkerhed have betrygget sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Den Norske Statsraad, Generallieutnant og Storkors af Dannebrog, Haxthausens Sag, er nu i fuld Gang for Rigsretten. Den beskikkede Actor i Sagen er Høiesteretsadvokat Aars og Tiltaltes Defenfor er Høiesteretsadvokat Hjelm. Rigsretten beklædes af følgende Medlemmer. 1) Fra Lagthinget: Biskop Sørensen, Overretsassessor Lange, Byfoged Schar re, Landsdommer Nansen, Statsraad Tank, Overinspekteur Nielsen, Overauditeur Bendz. Statsraad Aal, Kammerraad Borchsenius, Capitain Ræder, Biskop Krogh, Amtmand Sibbern, Litteratus Vangen steen, Prokurator Weidemann, Foged Bøgh, Major Schiøtt, Konsistorialassessor Bonnevie, Prof. Rasmussen og Gaardbruger Hans Barlien. Og 2) Fra Høiesteret: Justitiariusserne Bull og Berg, Justitsraad Collet. Assessorerne Debes, Mandix, Kiønig, Koren og Lange. - Statsraad Haxthausens Erklæring paa Præsidentens Forespørgsel, om han agtede at forskyde nogen af Rigsrettens Medlemmer, var blandt andet saaledes at han bar Agtelse for dem Alle og Mistillid til ingen. Det var hans Ønske at see sit Forhold bedømt af Nationen efter den strængeste Undersøgelse. Det være derfor langt fra ham, at ville formindske Antallet af de Mænd, som Nationen kaldte til Retfærdighedens Haandhævelse for eller imod ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Af Jndberetningen til den norske Regiering angaaende Medicinalvæsenet, sees, at den veneriske Syge i de senere Aar frygtelig har tiltaget i Norge. Selv i Nordlandene har den udbredt sig. J Byer og paa Landet er den lige almindelig. J Bergens Bye findes Spoer af denne Sygdom i næsten enhver Familie af de ringere Klasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Maribo-Avis beretter, at blandt forrige Aars Døde, det paa Stedet, var en Dame der styrtede død omkulde i en Dands. Saaledes med fuld Musik at komme dandsende ind i Evigheden maae være en af de behageligste Dødsmaader man kan tænke sig, at sige, for hvem der giør meget af Dands. Andre kunde vel foretrække den Dødsmaade, som en engelsk Prinds fik i Kong Richard den Tredies Tid, nemlig at druknes i Malvasierviin. Hvorledes Attiia, Hunnernes Konge- og den navnkundige danske Statsmand Hannibal Schestedt døde paa en endnu langt behageligere Maade, kan man læse sig til i gamle Historier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
J de sidste frygtelige Storme som i Efteraaret ra fede i de vestindiske Farvande, vare der allene paa Kysterne af den lille svenske Øe Barthelem forliste henved 40 amerikanske Skibe. Der var sammesteds saa stor en Overflød paa amerikanske Varer, at de kiøbtes der for bedre Kjøb end i selve Amerika. Den 28de Januar 1816. Løfter de Stemmer festligt i Skye! Hver som ej glemmer Dannemarks Ry Hver som fornemmer Festdagens Gry Idag for 48 Aar siden skjenkte Almagts Gud Danmark dets elskte Drot Frederik Fredegod, Rosenskjær af Fjerde Christians Rod. For hver ærlig Dane er denne en Nationalfestdag; paa denne bindes paa Lejres og Cimbrias Sletter Krandse af Hengivenheds Blomster for Dannemarks Konge; paa denne Dag gienlyder det saavel i Stormandens glimrende Borg som i Betterens straatakte Hytte af Ønsker for den elskede Fyrstes Held, thiOvelskik det var i Nord: Skjoldungætten høit at hædre, Fremfor overalt paa Jord Danmark Drot var kjer for Fædre. Naar de jubled Kongenavn : Hurra, løb det fra hver Favn. Denne Fædrelandets Festdag være helliget følgende, Udgiveren fra en af vor Byes agtede Borgere meddeelt Oversættelse af hiin engelske Folkefang: God fave the Gode Gud, bør vor Bøn Ol sig vor Christians Søn Kong Frederik; Skjænk ham og Mage, Frydfulde Dage, Lad ti forsage, Kong Frederik. Chor Skjænk ham og Mage, Frydfulde Dag, Lad ei forsage, Kong Frederik, Giv Gud, med naadig Haand, Bistand mod Røveraand. Kong Frederik; Held Du Ham skjænke, Ol læg i Lænke, Hvo som vil krænke Kong Frederik. Chor. Løn vor elskværdige, God, og retfærdige, Kong Frederik; Opfyld Gud kjære, Det Haab vi nære; Længe regiere, Kong Frederik. Chor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
1) Ovenstaaende er Oversættelsen af en af Popels Oden os en Efterligning af de mindeværdige Ord, Keiser Hadrianus talte til sin Siel, medens hans Legememartredes af de voldsomste Piinsler og Døden knugede ham i sin Favn; men den er ligesaa højt hævet over Originalen, som Christi Lære over Hedningernes Tro ger i mit Øre: Laan mig, Laan mig Eders Vinger, jeg hæver mig med Lynets Fart. O Grav, hvor er Din Seir, O Død, hver er Din Braad
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Bekiendtgiørelser. Med dybeste Bemod bekiendtgiøres herved, at det har behaget Forsynet idag Eftermiddag Kl. 2, at bortkalde til det Bedre, efter 15 Ugers Sygeleie, min højt, elskede Kone, Cathrine Hedevig Gyrsting fød Petersen. Overbeviist om enhvers Deeltagelse, min billige Sorg, frabedende mig at Condolence. Aarhuus den 27de Jan. 1816. W. H. Gyrsting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Førstkommende Onsdag den 31te dennes bliver General=Qvartal Forsamling i Polphymnias Selskabelige Section om Eftermiddagen Kl. 5 Slet. Directionen. Skov. Auction. Næste Tirsdag Formiddag den 30te dennes Kl. 10 slet, bliver i Marselisborg, Kirke=Skov holdet offentlig Auction over endeel Bøgetræer paa Roden; Liebhaberne ville behage at møde ved Niels Bechs Huus. Svitzer. Skov. Auction. Næstkommende Fredag den 2den Februarii Kl. 10, afholdes i Marsgaards store Skov - nærved Skaabe Mark - Auction over en Deel paa Roden staaende Bøgestræer, for størstedelen tienlige til Gavningsbrug. Liebhaverne ville behageligen møde hos Skovfoged Rasmus Pedersen ved Veien, til Moesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Paa Auctions-Directeurens Vegne Hampe. Paa Grund af anden Bestemmelse, kan Gaarden imellem Rectorresidentsen og Postgaarden Underhaanden faaes tilkiøbs. Gaarden er indrettet til Beboelse for 2de Familier. Man henvender sig behagel til Undertegnede eller til Hr. Kiøbmand Rasmus Schoubye. Andr. Thomsen. Ved at slaae en Rude ind i et Værelse til Gaden, er i Torsdagsaftes bortstiaalet en i Vinduet staaende Meerskums Pibe med Sølvbeslag og langt sort Rør, For Opdagelsen af dette Tyverie udloves en Douceur, af 50 Rbd. Ph. H. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
En Dreng af skikkelige Forældre kan blive antaget i i Lære hos Muurmester Goetz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Skuespillet: Troldqvinden Sidonia, som 6 paa det kgl. Hofthaater skal opføres paa Hs. Majestæt, er Kongens Fødselsdag, er for 8 Rbmk. at faae paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. (Hermed Følgeblad Nr. 1. Følgeblad, til Aarhuus Stifts Adresse Contoirs Tidende. No. 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere Heste for Cavalleriet til den Kongelige Remonte Commission, bekiendtgiøres herved, at de efter hidtil indgangne Reqvisitioner behøvende Heste, nemlig 10 Crasseer 16 Landse- og 23 Dragon=Heste saavelsom de flere, hvilke mueligt endnu maatte vorde reqvirerede, kunne leveres i Jylland og Fyen paa hvilket Sted, Leverandeurerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser : 1) Størrelsen af Chrasseerhestene maae ikke være under 10 Qvarteer og 2 Tommer og af Landse= eller Dragonhestene ikke under 9 Qvarteer og 4 Tommer, Sjællandsk Anlægsmaal. 2) Hestene maae ikke være under 5 og ikke over 6 Aar gamle, og ved Antagelsen have det foranførte i Maal. 3) Hestene maae alle, uden Hensyn paa Couleuren, som forstaaes af sort, bruun eller rød Farve, være af god Skabning, frie for alle synlige og væsentlige Feil, og af saadan Beskaffenhed, at de i alle Henseender kan efter Commissionens Skjønnende ansees for tjenstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, fortil ikke lavere end bagtil; de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade stærke og rene Been, som hverken staae formeget indad, ud ad, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let kraftfuld, hverken for snevert, skrævende, meiende eller kastende. 4) Tilbuddene om Leverancer af Remonteheste maae snarest mueligt indsendes til mig, Remonte-Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive hvormange Cyrasseer, Landse- og Dragonheste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracter dernæst efter indhentet foregaaende Allerhøieste Resolution kunne afsluttes, med de Leverandeurer, hvis Tilbudde ere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
J den Kongelige Remonte=Kommission den 30te April 1816. v. Thienen. Castenschiold. Holstein. Lund. Ved Randers Amtshuusholdnings=Selskabs Møde. den 17de April 1816 udsattes for Amtets Beboere følgende, deels forhen udsatte, deels nye Præmier, af Beløb, 3160 Rbd. N. V. for Aarene 1816, 17, 18 og 19.1. For Hauge=Anlæg: a) For de 3 største, ei under 10000 - Alen, for hver 50 Rbd. b) For 3 dito over 5000 - Al, for hver 35 Rbd., c) For 4 dito fra 2500 til 5000 - Alen, for hver 20 Rbd. Disse Hauger maae være vel indhegnede enten med dobbelte Steendiger, eller med enkelte, eller med Jordvolde, de tvende sidste vel beplantede, til Læ for de skarpe Vinde, og maae Haverne, foruden Plads til fornøden Kiøkkenurter, indeholde et passende Antal Frugttræer. 2. For vilde Træers Opelstning til Gavningstræ og Brænde. a) For de 2 største Anlæg, ikke under 3000 Stkr., for hvert 40 Rbd. b) For de 2 næststørste ikke under 2000, for hvert 30 Rbdlr. a) For de 4 næstfølgende ikke under 1000, for hvert 20 Rbdlr. Af Mangel paa Plantager, og formedelst Almuens e Ukyndighed i at optrække de bedre Sorter af Frø vil Mængden her komme i Betragtning og nyde Fortrin, nom Træerne endog kuns ere af de forskjellige Pileatter. Under Antallet kan medtages hvad der plantes i Bonde er byerne og eenlige Gaarde, omkring ved Bygningerne, Tofterne o. s. v. 3 For Pileplantning til Tøndebaand. og Kurvemagerarbeide. a) For de 2 største Mængder, ikke under 25000 Stk., for hvert 25 Rbdlr. a) For de 2 nyststørste, ikke under 1500 Stkr., for hver 20 Rbdlr. c) For de 4 næstfølgende, ikke under 1000 Stkr. for hver 15 Rbdlr. 4. For Karles og Drenges Aftenarbeide. For 2 Karle og 2 Drenge, som i Aftentimmerne naar deres Huusbonder ei vilde bruge dem til Arbeide, have udviist største Flid og Vindskibelighed ved Haandarbeide i Træe, eller Løbe= og Kurvebinding med mere saadant, udsættes aarlig 4 Præmier, 2 for Karle, a 15 Rbdlr., 2 for Drenge a 10 Rbdlr. 5. For tro Tienestefolk. For den Karl og den Pige, som længst og med uforandret Troskab har tjent her i Amtet paa eet Sted, og ikke i kortere Tid end 10 Aar, udsættes aarlig 2 Premier, for Karlen 20 Rbdlr., for Pigen 15 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Erindringer: a) Naar flere samæske, har det Sogn eller den Mand, i Sognet Fortrindret, som er af Selskabets contribuerende Medlemmer. b) Premierne vindes allene af Bondestanden, dog skulle og Kirkesangere og Skolelærere have Adgang til Premie for Hauge=Anlæg og Træplantninger. c) For de Anlæg, nogen efter Selskabets forhen udsatte Premier har begyndt, men endnu ikke ere færdige, kunne æske de Premier, som nu ere derfor udsatte. d) Premierne udbetales i Rbd. N. V. eller et Stk., forarbeidet Sølv efter enhvers Behag. e) Premierne æskes inden hvert Aars September Maaneds Udgang, og Æstningen afgives til Selskabets Secretair. f) Anlæggene maae være 3 Aar gamle, før Premierne æskes. g) For det øvrige ere Selskabets bekiendtgjorte Lov den Rettesuor, hvorefter der handles. Saaledes eenstemmig vedtaget af Selskabets Formand, Bestyrere og Premitkommission ifølge Lovens Pag. 18, d, og Paa 32 s. 2. Hvide Mølle, den 29de April 1816. Therchilsen, Selskabets Secretair Gaarden No. 53 paa Vestergade her i Byen forden beboet af afgangne Kiøbmand Tirkel Fogh, bliver Gaarden No. 53 paa Vestergade her i Byen forden beboet af afgangne Kiøbmand Terkel Fogh, bliver underhaanden bortsolgt. Gaarden bestaaer af 16 Fag til Gaden, i Gaarden 17 Fag Sidehuus, et Baghuus, 14 Fag, et dito 6 Fag, alt 2 Etage Muur og EgeBindingsværk, Baggaarden 10 Fag 1 Etage, i Gaarden 17 Fag Halvtag med For= og Baggaards Pladser, i Gaarden er godt Vand, hvertil en nye Pomp og Pomperedskaber, Stuerne til Gaarden, Gaden, og Værelserne oven paa ere alle vel panellede, til Gaarden er en smuk lille have til Kiøkkenurter og med Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist. Frugttræer, med Gaarden kan følge Brænde Redskader af Kiedler og Kar &c.; saaog 5 Jern Kakkelovne, Ligeledes bliver underhaanden bortsolgt et Partie Malt, Byg og Brændeviin. Liebhaverne vilde behage desangaaende at henvende dem til Hr. Oberstlieutn. von Suckow. Skulde imidlertid Gaarden underhaanden ikke vorde bortsolgt, bliver den stillet til offentlig Auction, som i Aviserne nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
J Slutningen af Junii Maaned d. A., bliver afholdt Auction paa Den Anholt over endeel BygningsMateriatier, af de under Krigen der opførte og nu nedbrudte anseelige Bygninger, bestaaende af Bielker, Spær, Pahlholter, Planker, Bræder, Lægter, en stor Deel tilhugne Palisader af circa 4 Alens Længde tienlige til Stolper, Jern, Vinduesrammer og Karme, Dørre, Vinduer, Laase, samt endeel Fade og Tønder, med Jernbaand, Tønde og Fadestaver m. m., som forinden ere til Eftersyn der paa Stedet og forevises af Birkefoged Hr. Justesen. Auctionsdagen, saavelsom og hvor de trykte Fortegnelser over det Sælgende kan erholdes, skal nærmere blive bekiendtgjort, og tiener det iøvrigt til Efterretning, at disse Materialier kan forinden ogsaa erholdes tilkjøbs underhaanden, naar Liebhaberne behage derom at henvende sig til Øens Eier Kammerherre og Staldmester Ridder von der Maase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-01-27
Alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboerne efter her i Byen ved Døden afg. Consumtionsbetient Henrich Darch, Enken efter Soldat Jens Hatholt, Kiersten Mortensdatter, Lærredreng Niels Andersen Holm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteret, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Med lige Varsel indkaldes Niels Andersen Holms Arvinger, for at legitimere deres Arveret. Randers, den 16de Martii 1816. Magistraten og Byefogden.