Berlingske Tidende, 1794-06-16
En inderlig elsket Broders kierlige Omgang, Raad og troefaste Bestyrelse, blev os ved Ritmester Clemmen FoghsDød den 14de dennes betaget. Tabet er smertelig og følende for os; men upaatvivlelig deeltagende for vor Familie og Venner, uden videre Bevidnelse. Kragerupgaard, den 15de Junii 1794. Paa egne og Sødstres Vegne. Christine Fogh. (Med dette Rummer følger et Tillæg.) 46. Da Selskabet i flere Aar har erfaret den nyttige Bie avls aarlige Fremvext her i Rigerne, saa vil det og opmuntreSaarning og Plantning af saadanne Træer og Vexter, som til forskiellige Aarets Tider kan give Bierne Materie til Bie Verket, og udsætter derfor følgende Premier: For den, som i eller ved sin Biehave planter de fleste Træer eller Vexter, hvoraf Bierne kan trække ei allene tidlig om Vaaren, men endog om Sommeren og sildig paa Efteraaret. For den største Flid herudi den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet. dertil vilde anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Elle, Tørstebær Corniol, Birk, Asp. Kastanier Vider, Ribs, Stikkelsbær alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede Vintergiek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: Lindetrøer, Dverg Mandeltræer eller Amygdalus Nan og det siberiske Erte Træe, Kiever, Efparsette, Luserne, Erter, Vikker Hør og Hamp, Boghvede, Vau, hvilken sidste er saa meget merkeligere som den desuden er en nyttig Farveplante, m.v. For Efteraaret: Timian. Salvie, Vintermerian Soelblomm m.v. Disse Premier æskes i December 1796 og Attesterne naatte oplyse, hvilke Planter og Træer der haver været dyn kide, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføie Efterretning, hvorvidt Bieverket over det sædvanlige derved er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at legge Merke til den Nytte. som saadanne Plantninger maatte medsøre 47. Det er bekiendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de seste Steder behandles, saa at ikke der halve af dem nyttes, nen enten bliver de staaende til unyttige Bænke eller de ikke fir Vandet kan opskieres Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelt Landmand, som itrende paafølgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag 1796 paa den ordentligste Maad, behandler sin Tørvemose, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. ger den, som gerudi kommer nærmest den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den næste Flid og Orden herudi den an ten Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved gien, den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Ved den omden ligste Behandling af Tørvemosen forstaaer Selskabet, at Gravenne føres aarligen var allel og i lige Linie tvers over leie Mosen, saavidt muligt være kan, at Vandet enten af ses ved Gravning, Ørning eller nogen Maskine; at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Tørv nær, at Grønsværen, Affald og Smulninger af Tørven igjen ned kastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og ny Tørvejords Tilvext i Tiden, m.v. Ved Attesterne maae Omgangsmaaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Torvimoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at sam æske med enkelt Mand og Byemed Bye. Æskningen maae indsendes i December 1796. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyen særskilt, og særskilt for de øige Ør. 48 I Heeder, Overbreve, Skove og paa andre Steder, findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller meget liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskier betragtede. Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier: For Besaaningen eller Beplantningen af de største eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidier eller andre i fugtig Grund voxende Busk og Træesorter efter Bekiendtgiørelsen af dette, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For de derefter, den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ei æskes for December 1798 og Attesterne maatte forklare, at Besaaningen er skeet 1794, og at de unge Planter i August eller September 1798 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land, og Planternes ungefærsig Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland og Fyen, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skalde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaning, da vil det efter Omstændighederne forheie disse Premier: 49 For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger i de norske Farvande fangen og i lukt Fartoi strax virket og best nedsaltet feed Høstsild Selskabets første Guldmedaille eller 100 Rdlr. Premien maatte æstes inden sidste December 1795 og i det mindst maatte af forbemeldte Mængde til Selaabets Eftersyn og Undseg ning nedsendes 5 Fierdinger Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen gotgiøre, at Sil en er fangen i benævnte Farvande, samt ganet vilket og nedlagtie saadant Fartøi, som forhen meldt er mind maatt endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af den ske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er siket ved et og det samme Fartøi. Ved Æstningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og til forladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab saavel som om Fartøites Størrelse og Beskaffenhed, samt om hvor, og hver langt fra Kysten Fangsten er skeet. 50. For den største Mængde best røgede Sild, beviisligen fraet Silderogerie i Norge, inden eller udenrige afsat, giver Selskabet sin tredie Guldmedaille. For den næste Mangde derefter, den første Sølvme alde. For den nyst paafølgende, den anden Sølvmedaille. Mængder ne lader Selskabet til videre ubestem. Premierne, som æsket til Udgangen af Aaret 1795, udsættes kun for Stæderne og deres Borgere, og maae ikke ved noget andet Selskab være asket Premier for samme Sild. Prøver i de mindste af 100 Stykker nedsendes med Attester om deres Lighed til Resten Dersom der med Æskningen følger Efterretning om den Jndpakningsmaade, som man har anseet at være den beste, og Oplysning om, hvorvidt man kunde kiende og ved Erfaring have prøvet Forskiellen mellem den holstenske Silderøgnings maade den Yarmouthske, som det Bergenske nyttige Selskab har bekiendtgjort, og den hollandske, vil saadant være Selskabet behageligt og naar Resten er lige, ved PremieTilkiendelsen tages i Betragtning. 51. Da Selskabet med Fornøielse har erfaret, at Driv garn med Fordeel vedbliver at bruges i Jsefiorden; saa udsætter det atter for Fiskerierne der, drevne paa samme Maade, følgende Premier: For den eller dem, som inden Aarets Udgang 1794 gotgiør med Drivgarn at have gjort den største Fangst af Sild eller andre, i Jsefiorden faldende Fiskesorter 20 Rdlr. For næste Mængde 15 Rdlr. for den derefter 10 Rdlr. og for den derpaa 5 Rdlr. Selskabet lader med Villie Mængderne ubestemte. Premierne æskes til hvert Aars Udgang. Den første Premie kan af er- og samme Person ikke vindes mere end een Gang, og til de ringer=Premie kan man ei samaske uden med større Mængder af Værdie, no dem, hvorfor Premie før er vunden. For saavidt Fangsten er skeet uden for Gabet, vil Selskabet. tage den dermed forbundne større Besværlighed i Betragt ning til at forhøie Premien. De Æskende maae i allene til føie deres Æskninget den fangende Mængde, men og Prisen Fiskene ere solgte for, samt Stedet, de især ere solgte paa. 52. Svartfuglen *) sanges i Almindelighed i Island og paa en Maade, som gjerne er forbunden med Livsfare. Om kring Drangøe i Skaa forden i Jsland fanges den derimod ) Ved Svartfuglen forstaaes under et almindeligt Navn de 4 Arter ( Almindeligher saakaldede Alker) som efter Professor Brynniches Navngivelse i hans Ormtb. foreal kaldes: Aca Torda A unisunata og Urta Lomtia og Ul hos ham. Se Clavsens og Povelsens Reise 1ste Deel træde egentlig 2 Arter af Alker og 2 Arter af Lomperpaa en Maade, som er ikke mindre end farlig, hvilken Maade det kongelige Rentekammer ved en trykt Afhandling i det danske Sprog har ladet bekiendegiøre paa Færgere for det at efterfølges. Da denne af Hr. Liktor Olavsen beskrevne Maade er meget sikker, og kan blive enhver, som bruger denne Jagt, til merkelig Tieneste, og Svartfuglens Fangst er ikke en ubetydlig Nærings Green der paa Øerne, saa udsætter Selskabet til Befordring af det Heilovlige Rentekammers pruelige Hensigt følgende Premier: For den, som omkring Færverne lykkeligst betiener sig af den drangøeske Maade at fange Svartfuglen paa, 30 Kroner. For den, som dernæst giør den lykkeligste Fangst 20 Kroner. Forden derefter, 10 Kroner. Dersom lige Fangst anmeldes, faaer den Fortrinet som først har betient sig af det bekiendtgjorte Middel. Æsningen, som maae geleides af troeværdige Attester om Sagene Rigtighed, og anføre baade Fuglenes Mængde og Tiden de ere fangede udi, indsendes inden Udgangen af Aaret 1795. 53. At Dannemark ikke skulde kunne naae Fremmede i den Konst at giøre Most, det kan saa meget mindre vivles paa, som man haver allerede gode Prøver, som forud lover det, og flere vil upaatvivlelig findes især om Mosten Brug blev ikke agtet for ringe for vore Borde. For det for at see denne Hiemviin bragt i Erindring og Vedkommende, som tilligger sig den, belønnede, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste Most af Æbler eller Pærer samRibsviin, frembragt i Dannemark af dette eller tilkommende Aars Frugter, giver Selskabet sin første Sølvmedaille eller 2 Rdlr. for næst beste derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Selskabet vil for der set ste ikke see saa meget paa Mængden som paa Godheden. En 4 Flasker vel forkede, og forsynede med Harpix, vil indsendes til Selskabet ti fornøden Prøve og troeværdige Attester bevidne, at Mosten er her i Dann mark gjort og af indenlandske Frugter allene. Æskningen skeer inden Udgangen af Aaret 1795 og Premierne udsattes for flere Aar. 54 For den Borger som fra en af de danske Kiøbstæder uden for Kiøbenhavn inden Udgangen af Aaret 1794 tilsender Selskabet den beste Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af Ølsorter, bryggede hos ham selv at Malt som han enten selv har gjort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer. Samme Ølmaae og være brygget, for offentligen at sælges. For den beste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget Selskabets anden Guldmedaille For den næste i Godhed og Mængde, Selskabets tredie Guldmedaille. For den derefter, den første Sølvmedaille. Øllet maae ikke vær tilsat noget Slage Kryderi. men allene bestaae af Mal og Humle foruden dete Vand og Eier. Maltspiren maae et heller være anvendt ved Øllet hverken ved Mattet da det derfra bør renses, ei hiller derefter for at give det en bruun Cour, som slet ikke vil blive paaseet. Det vil og blive bedømt efter sin indvortes Godhed mere end efter sin Mængde, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Seriat heden. Mensberet, som kan brydes, bekommet ikke forde derfor varverende dar: Selskabet medst un Godhed at giøre da udsattes Permet først Art. Di setter saaandsendes af Værde fra 2 Rdlr. 3 Rdlr man efter endders Behag; men Pelserne, hørig Otor sor sælges, maa følge med de mørkede, vil tagt de ale med Staalraad forsynede og ammererede Kloster som børnden gleides af Attestet at Proverne saaret og kan enten Mængde, der haves hemme eller et bryggetensen ToUktatet Orkan det ikke nytte at indsendt. At Obersons gods som Bun, ved Bussel (Huusblas opløst i Dan eller O større eller mindre Mængde efter Overs Stortrandende, og omklaret dermed, naar Øllene ere af de størkeste Sorter, et bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paa et Peserne, Olerne kan sælges til, og Tiden de kan holde sig at hvorfor og Brygningstiden, da Ollet er bleven behaget, maae med Priserne anmeldes. J Anmeldelsen maae tinge tuføres, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet, er udskibet til fremmede Steder tilligemed den der erholdte Priis. For dem, som ellers maat have Lyst at lære Bryggerkunsten fra Grunden af og blant andet indse Fornødenheden af Thermometerets Brug saavel ved Malt giøren som ved Brygning, anmerkes, at et Skrift und Titel: Thee Theorg and Practice of Brening by AstdaarCombrune, Brever, trykt til London 17621 Qvart og siden i Octav, forhen anmeldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger her i Landet ned Føie kan sætte høieste Priis paa. Hr. Bergraad F. V. Heun har og især betient sig der. af i hans Versuch alle Arten Bier nach englischen Grundsagen nu brauen, 1ster Th. 8vo, som faaes paa vore Boglader. 55. Da det er bekiendt, at Holland for Handelens Skold paa Ostindien aarligen giør anseelige Leverancer til Dannemark og Norge af Jeneverbrændeviin; men det dog ikke kan feile at Dannemark jo ligesaavel som Fremmede maae kunne destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden har Enebærrene i Mængde; saa udsætter Selskabet: For den beste Prov af dansk eller norsk Jenever, af Smag og Colleur lig den hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i Aaret 1794 fremsendes til Selskabet, sin tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. for den næst deste Sort, ikke mindre end 3 Tønder Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Med Prøverne maa følge troeværdige Attester, at det Hele, som indsendes til Selskabet, saavel Brændevinet selv som den paasatte Enebær, er brændt og destilleret her i Rigerne og af danske aller norske Produkter, 56 For beste Sødmelks=Oste, gjorte i Dannemark efter Bekiendtgjørelsen af dette, ikke mindre end 3 Skippund, Selskabets tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end 1 Skippund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og æskes inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskaber var Ballas Punt, og Basse ere 2 K. ster svarer en Døden. Men Tyde folken man paa So fineste, de min Stade Os Kongelig hansdag: kan bløde Ost. De Digdomme priede Prind nom være ganske erskalle og kan frad Henstandsendes Malern, desagt offet Meskallene, hans Dan. ning ved den smales Løn, de Maskerdderne: tider Nat stræn, Kiød og ner Overeens benhavn har dog et Varde handlet Skiønt de. Srosig havn Krimmensgav dater, og Konsten den med de ere attet. Denne Klædes hage den kan bes. for mange indtagestendende. Sæde Omsterdi de saa ere det malet og giveren god Daasenhed. M. Mange de Kraft, naar man giør de ælde. Hander uden Halle at Det og høret deres. ManLaven nert, kan Maltatsmand sammen. Et Ostang. der Arbeidet vente de kan Baden ikke ter udarbeider. Er man ikkrouttignet i Arbeider, maae det Helestand S. Noget af det ført fornødnets Østmagerie, den derfor forat vinde Tid og spare Kræfter, en god Ostoerse. Jmidlerne, kan man dog og udrette det som derved skee skal med stortFeme allene. Holland bragratsgandet Middertil de mange tusinde Oste de giøre; stiant Engeland gier neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved Omstændighederne, som ikke vil glemmes: at anvende Milken til samme Oieblik den kommer fra Køerne, at udarbeide Var len af sin Ost iment den er varm, naar man synes detter skeet. da i en Hast at skiere den i Stykker, alte den derpaa til mere Meik end Valletøber fra den og forme den paa nye; men derhos ved hele Arbeidet at iagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, i en Tid af 6 Qvarteer i det høieste, da Melken ikke hos det sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkomnere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lart den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet lader en kort Underretning indrykke i Almanakke for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost Persen, som bruges i Engeland, forevises ved Selskabets Sekretariat. 57. For den Bønde Familie som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned eller Ulden udsætter Selskabet for hvert geistlige Stift i Dannemark følgende Premier: For den største Mængde 12 Rdlr. For den næst største 100 Rdr. For den dernæst 8 Rdlr., og for den derefte. 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, ei mindre end 1/2 Pund følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ikkræstes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Dreng ne har spundet i 2de Aar: hvorfore deri maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de, som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Ved Bedømmelsen af Spindet vil det blive paaseet, om det er for Fabriket eller andre uden for Huset, som forfærdiger uldne og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spundet paa Skot rokke, gives Fortrin fremfor det paa de sædvanlige Rokke Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise en eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøiede eller desuden tillagt Medailler. Disse Premier æskes inden hvert Aars Udgang. (Fortsættelsen følger.)