JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Af det med sidste Nr. af Folkebladet fulgte 1 1/2 Ark store Tillægsblad sees, at Algreen-Ussing har lovet at levere Selskabet en Fremstilling af Struensees Ministerium, at en unavngiven Forfatter vil levere en Biographie af Holberg samt at Universitetsdirektionen. har bevilget Selskabets Ansøgning om at maatte udgive en Almanak for 1840. J Repræsentantforsamlingen den 29de April vedtoges, at Redakteuren skal have en fast Gage af 400 Rbd. og at Skriftcommitteen i Forening med Formanden antager og afskediger Redakteuren, uden at dertil Bestyrelsens Samtykke udfordres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Til Medlemmer af Skriftcommitteen valgtes Prof. Engelstoft, Overlærer Olsen, Assessor Jacobsen, Etatsraad Hvidt og Justitsraad Molbech. Det Mac-Evoy'ske Palais i Bredgaden i Kbhvn. blev ved 5te Auction tilslaaet Mægler B. J. Adler og Kjøbmand J. H. Wallich (hver for en halv Deel) for ialt 15, 100 Rbd., foruden Bankhæftelsen, som udgjør 3,810 Rbd. (Kbh.)J Hamb. Correspondent læses en Skrivelse fra Rom, hvori det blandt andet hedder: "Jndløbne Breve fra Kbhvn, give os Haab om, at Thorvaldsen efter al Sandsynlighed igjen vil indtræffe hertil til Vinteren. Han skal have ifinde, i October i München at bivaane Opstillingen af den sammesteds nylig støbte RytterStatue af Churfyrsten Maximilian, og derefter at fortsætte Reisen hertil. J hans Arelier er man i denne Tid beskjæftiget med at indpakke hans talrige Samling af Gips-Afstøbninger af de fortrinligste Antiker, for at sende dem til Livorno, hvor et dansk Krigskib skal afhente dem til det thorvaldsenske Museum i Kbhvn. Det er neppe tilstrækkelig bekjendt, hvormeget det lille Danmark giør for Kunst og Videnskab; men seer man blot hen til de mange Kunstnere fra hint Land, der, understøttede og beskjæftigede fra Hjemmet, opholde sig her i Rom, og som alle ere meere eller mindre duelige Folk, da kan man vel spørge: hvilket Land der i Sammenligning kan opvise saamange Kunstnere her
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Angaaende nogle ubehagelige Optrin, som fandt Sted den 27de Mai, efter de svenske Studenters Afreise fra Kbhvn., meddele vi følgende Uddrag af Kjøbenhavnsposten:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Efterat de danske Studenter havde ledsaget deres svenske Venner til Toldboden og der taget Afsked, gik man Masse ind paa Langelinie, for endnu engang at bringe dem et Hurra ved Dampskibets Afseiling. En meget talrig Menneskemasse var der forsamlet, og da Dampskibet afseilede og man atter strømmede ud af Langelinivar den forhen enkeltstaaende Skildvagt, der ikke havde gjort mindste Modsigelse, da man gik ind paa Langelinie, bleven forøget med 50 Mand, i hvis Spidse stod en ganske lille, som Underofficeer uniformeret Person. Man lod sig ikke nøie med at forbyde Folk Jndgangen, men proberede endog paa at opfordre de Udpasserende til at vise Tegn. En saadan Misbrug af Myndigheden, især da den blev ledsaget af plumpe Gebærder, maatte opbringe Folk, og da man trængte sig nærmere, for at see Enden paa denne militaire Usurpation, befalede den Lille, idet han trak Sablen ud, Soldaterne, som Nogle sige, at sætte Bajonetten paa, og at hugge ind paa Folket for at drive dem bort. Soldaterne, der imidlertid vare blevne forøgede med nogle flere, udøvede denne Ordre med saalidet Maadehold og saa ganske i den Commanderendes Aand, at endog et af Geværerne blev ituslaget, formodentlig paa de dem omgivende Folk. Efter en mindre levende Kamp trak Folk sig tilbage, men greb, efter en paa ny tilføiet Fornærmelse, til de i Nærheden liggende Steen, deres eneste Forsvarsvaaben, og bragte derved Soldaterne til at trække sig tilbage bag Muren. Det er vanskeligt at sige, hvad Ende denne Begivenhed vilde have taget, hvis ikke en af Castelsjægernes Compagnichefer var kommen til, for at mægle mellem de Stridende, og senere Commandanten selv, Kammerherre du Plat, var bleven hentet. Nu blev et foreløbigt Forhør optaget paa selve Stedet, hvor flere af de Angrebne traadte frem og vidnede om de dem tilføiede Jnsulter. Efterat Commandanten havde lovet, at en Krigsret skulde blive nedsat, skiltes man roligt ad. – Flere af de Personer, der bleve molesterede, da Vagten huggede ind paa Mængden have indgivet Klage til Commandantskabet og forlangt Sagen, undersøgt. Et Krigsforhør er optaget, der tilligemed Klagen vil blive tilstillet Kbhvns Politidirektør til Sagens videre Undersøgelse for Politiretten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Den afdøde Declamator og Dandselærer Bagge gaaer i den senere Tid igjen paa Smaatheatrerne i Kbhvn, og Nabobyerne, og fremsiger til almindelig Moerskab: "Min Søn om Du vil i Verden frem saa buk, paa sin sædvanlige geniale Maneer. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Helsingørs Avis angiver Navnet paa den i Jyllandsposten" omtalte modige Cadet" at være Hellesen, og troer, at hans senere militaire Stilling maa søges i Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Den 26de Mai om Aftenen Kl. 9 1/4 indtraf Deres kgl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde til Aarhuus, efter at være afreiste om Morgenen Kl. 4 1/2 fra Kbhvn., og have indskibet sig fra Kallundborg oc Eftermiddagen Kl. 2. (Aarh. ApCancelligodset Kuhlen er solgt af C. A. Volckets af Lehmkuhlen til v. Langenheim fra Brunsvig for 19,000 Rd. Cour. (K. C. Bl.) Det bemærkes, at det ikke er som Overretsadvocat, at Justitsraad Jasper er fradømt sit Embede, (hvilket ogsaa her var anført efter et andet dansk Blad),men som Generalfiskal (Obersachwalter).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Ledige Embeder. Hammer og Lundbye Sognekald i Siælland, 449 Rd. - Søebye, Skadder og Halling, Sognekald i Aarhuus Stift. 220 Rd. - Sønderhaae og Hørsted Sognekald i Aalborg Stift, 205 Rd. - Sognekaldet i Kjøbstaden Ærøeskjøbing, 260 Rd. - Sognekaldet i Kjøbstaden Lemvig og for Nørlem Menighed i Ribe Stift, 300 Rd. - Told- og Consumtions-Jnspecteur-Embedet i Hobro. - Oplagsskriver-Embedet ved Kjøbenhavns Toldbod. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed af 5000 Rbd. i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Befordringer. Den 18de Mai er Sognepræst for Humble Menighed paa Langeland, U. A. Plesner, beskikket til tillige at være Provst for Langeland med flere Øer under Svendborg Amt, Cand. Theol. F. C. Mørk til personel Capellan paa eget An- og Tilsvar for Østerassels og Vesterassels Menigheder under Aalborg, Stift. Den 25de Mai er Sognepræsten i Ærøeskjøbing, H. C. Christensen, Provst over Ærøe, beskikket til Sognepræst for Bregninge og Søbye Menigheder paa Ærøe; Sognepræst for Lemvig og Nørlem Menigheder. S. C. Prahl, Provst for Skodborg, Vandfuld, og Uldborg Herreder i Ribe Stift, til Sognepræst for Gudom og Faberg, Meenigheder i samme Stift; Sognepræst for Sønderhaae og Hørsted Menigheder i Aalborg Stift, A. Winding, til Sognepræst for Reisbye Menighed i Ribe Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 31te Mai. Spectes 200. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 173 enh. a 174 Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Ribe Torvepriser den 1ste Juni. Rug pr. Td. 2 Rd. 28 ls.; Byg 2 Rd. 4 s.; Havre 2 Rd.; Boghvede 1 Rd. 32 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 5 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Bekjendtgjørelser. At det blev min tunge Lod ved Døden at blive min elskede Datter Elisa Bech berøvet d. 1. Juni i sin Alders 16 Aar og 7 Maaneder, efter 5 Maaneders haarde Lidelser, dette bringes herved med dyb Smerte til fraværende Venners og Families Kundskab. J den Forviisning, at Enhver, der kjendte den Sallige, vil offte mig, hendes dybtsørgende Moder, deres Deeltagelse, og ved Tanken om, at jeg engang skal samles med den Forklarede der, hvor Skjæbnens Torden ikke kan ramme, finder jeg Trøst. De af min afdøde Datters og mine Venner, som saa kjærligen deeltoge og ved deres ømme Venskab for hende søgte at lindre hendes Lidelser, modtage min inderlige Tak Fra hendes Salighed nedbeder hun Guds Velsignelse over dem Allee. C. sal. Bech. Ribe d. 4 Juni 1839. Lodsedlerne til 3die Classe af det Kongelige Kjøbenhavnske Classelotteri maae fornyes forinden den 10de dennes. Ribe d. 3 Juni 1839. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
J en af Jyllands frequenteste Byer er en Plads ledig for et ungt Menneske, som agter sig dannet for Colonialhandelen en detail. – Den Søgende maa være i Besiddelse af de nødvendige Skolekundskabet, og vil en Saadan fra Landet helst blive foretrukken. Betingelserne ere 5 a 6 Aar som Læretid; det Øv tige efter nærmere Bestemmelse, som erfares hos Eduard Hoffmann, i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Jfølge et i Stervboet efter den i Bredebroe ved Døden afgangne Enke Bodild Maria Ebsen forefunden, imellem hende og tidligere afdøde Mand Andreas Ebsen oprettet Testamente, skal Førstnævntes Efterladenskab deles imellem deres Arvinger paa begge Sider; thi indkaldes herved med Aar og Dags Varsel fornævnte Andreas Ebsens og Hustru Bodild Maria Eb sens Arvinger til for mig som Skifteforvalter i Boet at legitimere deres Arveret, og til at lagttage deres Tarv under Boets Behandling. Harris den 30te Mai 1839. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Ved Proclamata, som snarest mueligt ville blive læste inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i efternævnte Stervboer. 1) i Boet efter afdøde Corporal Terman Pedersen Tranberg og 2) i Boet efter Skomager Jens Peter Clausens afdøde Hustru Maren Nielsdatter, begge heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden bemeldte Tids Udløb for undertegnede Skifteforvalter. Med samme Varsel ere indkaldte Arvingerne efter Corporal Tranberg, forsaavidt de ei allerede have mødt under Skiftet. Weile den 22de Mai 1839. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Da Enkemadame Godt, forhen Eierinde af Kjæskiær, ved Døden er afgaaet, og hendes og tidligere afdøde Mands Bo er taget under Skiftebehandling, saa indkaldes herved i Henhold til Pl. 26de Oct. 1792 Alle og Enhver, som maatte have noget Krav paa bemeldte Bo, med 12 Ugers Varsel, for inden denne Tids Udløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Herredscontoiret i Weile den 25de Mai 1839. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Smedemester Lars Knudsens afdøde Enke Mette Marie Pedersdatter heri Byen, til for undertegnede Skifteret at anmælde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Skifteretten i Kolding den 22de Mai 1839. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Garver Jacob Schartner og senere afdøde Hustrue Karen Schartner fød Bøgvad heri Byen, til for undertegnede Skifteret at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav. - Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel de Afdødes Arvinger til at anmælde og beviisliggjøre deres Arveret. Skifteretten i Kolding den 22de Mai 1839. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
At jeg ved Hjælp af en dulig Svend fortsætter Reebslagerprofessionen, tillader jeg mig at bekiendtgjøre for min afdøde Mands Kunder og Andre, som Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. maatte forunde mig deres Næring, idet jeg lover Enhver, ligesaa reelle Behandling fremdeles som hidtil. Ribe d. 23. Mai 1839. M. sal. Jørgensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Mortifications=Stevning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Fierde Classe. No. 2 Til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens TRG. 5 Litr. v. 1839. 10 Rbs. Sølv. Hans Gotfred Tranberg, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, Borgemester og Byefoged i Ribe og Birkedommer i Riberhuus Birk, gjør vitterligt. At for mig haver andraget forrige Sognefoged Niels Pedersen Brorsen i Tange, hvorledes han under 6. April sidstafvigt er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en til hans Formand i Ægteskabet, afgangne Hans Simonsen i Tange, under 19. Juni 1802 af Borger Jens Jensen i Ribe udstædt, d. 22de f. M. ved Ribe Byetingsret tinglæst, men senere forkommen Panteobligation, stor 200 Rd. Dert., med første Prioritet i det paa Hjørnet af Sortebrødregade og Peder Douns Slippe i Ribe beliggende Huus, nu No. 30, med tilliggende Markjorder; Thi indstevnes herved, med Aar og Dags Varsel. Den eller De som maatte ihændehave fornævnte Obligation, til dermed at møde inden Ribe Byetingsret paa Rive Raadhuus den første Tirsdag i October Maaned 1840 om Formiddagen Kl. 10, og der at fremlægge berørte Obligation tilligemed lovlig Adkomst til samme, da Obligationen i andet Fald vil blive kjendt død og magtesløs, og af Pantebogen vorde udslettet. - Landag er ophævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Ribe Byefoged-Contoir d. 22. Mai 1839. Tranberg. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Mortifications-Stevning. Fjerde Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens FRG. 15 5 Litr. b. 1830. 10 Rbs. Sølv. Hans Gottred Tranberg, Kongelig Majestæts virkelig Justitsraad, Borgemester og Byefoged i Ribe og Birkedommer i Riberhuus Birk, gjør vitterligt, At for mig haver andraget forrige Sognefoged Niels Pedersen Brorsen i Tange, hvorledes han under 6te April sidstafvigt er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en til ham af Selvejer Laurs Jensen Snedker i Tved under 23. Juny 1806 udstædt, den 11te Februar 1807 ved Riberhuus Birketingsret tinglæst, men senere forkommen Panteobligation, stor 650 Rd. Dert., med første Prioritet i Debitors Gaard i Tved, af Hartkorn 1 Td. 6 Skp. 1 Fkr. treottend. Alb.; Thi indstevnes herved, med Aar og Dags Varsel, Den eller De som maatte ihændehave fornævnte Obligation, til dermed at møde inden Riberhuus Birketing paa Ribe Raadhuus den første Onsdag i October Maaned 1840 om Formiddagen Kl. 10, og der at fremlægge berørte Obligation tilligemed lovlig Adkomst til samme, da Obligationen i andet Fald vil blive kjendt død og magtesløs, og af Pantebogen vorde udslettet. Lavdag er ophævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Riberhuus Birks Contoir d. 22de May 1839. Tranberg. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-04
Gammelt Tinn kjøbes til høie Priser af J. A. Ohrt. Organist og Kirkesanger til Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
allernaadigste Kongelig legeret. privistort, Tv Se No 6 Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 46. 7de Junii. Redigeres af C. Hypboff. Udgives af Chr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Deputeertkamret har med stor Majoritet antaget Forslaget angaaende den til de hemmelige Udgifter bestemte Sum, 1,200,000 Fr. - "Moniteuren" meddeler, at Prindsen af Jonville d. 28de vilde afreise til Toulon for at slutte sig til Contreadmiral Laalandes Eskadre, til hvis Stadschef han er udnævnt, samt at Hertugen af Nemours har forladt Paris for at foretage en Lystreise ved Middelhavets og Oceanets Kyster. - Et Blad fortæller, at en Skildvagt ved Grændsen af Neuillys Park d. 29de om Natten havde løsnet et Skud. Efterat Soldaten var bleven afløst erklærede han, at han var nødt til at forsvare sig mod et Anfald af en Person, der havde skjult sig i Parken. Uagtet øieblikkelig Efterforskning fandtes dog Jngen. – Det i Avignon opdagede saakaldte Komplot skildres i et Par Blade som aldeles uskyldigt. Der fortælles næmlig, at der allerede længe i Avignon bestod en Forening af unge Mennesker, der kom sammen til Dands; men da Foreningen ingen lovformelig Autorisation havde, blev den forfulgt af Præfekten, hvorved nogle forlængst nedgravede Vaaben opdagedes og tre Personer arresteredes; nogle forefundne Kokarder skulle være Levninger af en Baldekoration. Processen, mod Udgiverne af Bladene "e Moniteur republicain og "Homme libre er begyndt. De vigtigste Punkter mod de Anklagede, 9 i Tallet, meest unge Haandværkere, ere: Opfordring til Attentat mod Kongen og hans Families Liv, Opfordring til Opstand, til Omstyrtning af Regjeringen o. s. v. - Angaaende Fiendtlighedernes Udbrud i Orienten havde man i Paris endnu den 30te Mai ingen officiel Efterretning, og man betvivlede det saavelsom i London, at der var skeet noget virkeligt Brud. Jmidlertid organiserer man et Personale, der i Krigstilfælde er skikket til alle nødvendige Sendelser. Bladet "France" troer at kunne forsikkre, at to af Marschal Soults Adjutanter ere beordrede, den ene til Konstantinopel og derfra til den tyrkiske Leir, og den anden til Alexandrien for derfra at afgaae til Jbrahim Paschas Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
Spanien. Espartero vedbliver at gaae fremmed Held. Fra Bajonne skrives under 26de, at Espartero har taget Ordung, og at man venter Balmaledas Rømning af Carlisterne som nærforestaaende. Marots befandt sig d. 24de paa Veien til Durango, som D. Carlos hurtigt havde forladt for, som det beed, at bruge Badet. Marotos Stilling er høist mislig; han har mistet en Deel af sit Artilleri og Desertioner mellem hans Tropper tiltager. Diego Leon skal d. 22de være rykket ind i Navarra og kan, efter modtagen Forstærkning, byde Maroto og Elio, som man troer ville forene sig, Spidsen. - Maroto mælder i sin Beretning angaaende Overgivelsen af Guardamino, at naar ikke det Uheld var indtruffen, hvorved af for Kanoner de som sprang og meere end 20 Artillerister, som betiente dem, og 30 Officerer bleve dræbte, vilde den fuldkomneste Seier have gjort Ende paa en Krig, som saa dybt bedrøver hans Souveræns Hjærte. Den overlegne Fiende vilde have seet sine Bestræbelser strande paa en af en Haandfuld Tappre forsvaret Redoute, og han forsikkrer, at naar Fjenden ved Ramals's Fald anseet sig som Seierherre, vil en ny Kamp snart bringe ham ud af den Vildfarelse, uagtet 28 Artilleri Stykker, 32 Batailloner Jnfanteri og 13 Eskadroner Kavalleri er en overlegen Magt mod 14 Bat., som kun have 2 Kanoner og intet Kavalleri. Maroto anslaaer sit Tab ved Guardamino til 600 Mand Døde og Saarede, og Fiendens til 1500. - Regjeringen er utilfreds med Maaden, hvorpaa Urolighederne i Valencia bleve standsede, da Øvrigheden viste alt forliden Kraft, saa at Urolighederne snarere bleve standsede ved Kapitulation end ved kraftig Undertrykkelse. Den politiske Chef i Valencia skal for sin Eftergivenhed være afsat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
Norge. Kong Carl Johan afreiste fra Norge d. 28de Mai; han tager ikke til Skaane men til Stokholm. Storthingsforhandlingerne gaae rask fra Haanden. Alle Forslag fra Kongen om Forandring i Grundloven ere forkastede. Storthinget har affattet en Afskeeds-Adresse til Kongen; af Hs. Majestæts Svar paa samme meddele vi følgende: "Mit nuværende Ophold blandt det norske Folk har bestyrket mig i den Mening, jeg havde om dets loyale hengivenhed. Tilfreds over at see, at det skatter de Følelser, som besjæle mig for dets Lykke, takker jeg det høieste Væsen, fordi han har indgivet mig dem. Denne himmelske Magt trænger ind i hvert Menneskes Hjerte. Den kjender den levende Kjærlighed, jeg bærer for dette troe Folk. De fem og tyve Aars politiske Existence og Rolighed, som Norge har nydt, overgaae for mig et Aarhundrede af Hæder og Erobringer. Vort System bestaaer ikke i at være tvende erobrende Folk, men vel i at være tvende lykkelige Folk, ikke i at søge at anfalde nogen anden Nations Territorium eller gjøre Jndgreb i dens Rettigheder, men i at bevare Alt, hvad der hører til ethvert af de to Kongeriger. Gud vil velsigne de Ønsker, som De gjøre for mig, ved at velsigne Norge, og denne guddommelige Velsignelse vil forene Nationens Deputeredes Tanker og Pligter med Eders Konges Tanker og Pligter. Jeg gientager Forsikkringen om min hele kongelige Bevaagenhed, i det Haab snart at gjensee Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
Jndenlandske Efterretninger. Den 22de Mai d. A. er udkommen en med Hensyn til Landsbyskolelærernes Stilling vigtig Placat, hvorved Hs. Majestæt Kongen allernaadigst befaler, som følger: §. 1. Landsbyskolelærerne i Vort Rige Danmark skulle være fritagne for alle Skatter, Bankrenter og andre offentlige Afgifter, forsaavidt saadanne hvile paa de, den efter Anordningen af 29de Juli 1814 §. 55 Litr. a tillagte, Skolelodder, saa at Beløbet udredes af Sognets eller Pastoratets Beboere, i Forbindelse med hvad der ellers, i Overeensstemmelse med Anordningens §. 56, lignes paa disse. Ligeledes bør, hvor fornævnte Skolelodder ere tiendepligtige, Skolecommunen udrede Vederlaget, eller, hvor Tienden ydes i Kjærven, en Godtgjørelse derfor til Skolelæreren efter Vort Cancellies Bestemmelse; hvorhos Communen fremdeles har at betale Brandforsikkringspræmien for Skolebygningen. H. 2. Enhver Skolelærer, som tillige er Kirkesanger, skal, om han endog er eneste Skolelærer i Sognet, nyde den i fornævnte Anordnings 61 J ommeldte Kirkesangerløn, 10 Rbd. Sølv aarlig. §. 3. Forsaavidt det, efter indhentet Betænkning fra vedkommende Skoledirection og Skolecommission. maatte befindes, at Sognet eller Pastoratet kan taale den deraf flydende forøgede Byrde, kan det forventes bevilget ved Vort Cancellies Resolution, at den Askortning maa bortfalde, som for det Beløb, hvortil Offer og Accidentser kunne ansættes, er gjort i den ved allerede approberet Plan, overeensstemmende med §. 55 Litr. a i Anordningen af 29de Juli 1814 for Almueskolevæsenet, paa Landet, fastsatte Løn, saa og at saadan Alkortning maa bortfalde i Skoleplaner, som herefter approberes. §. 4. Naar en Skolelærer har Løn til en Medhielper eller Pension til sin Formand at udrede, bør han ikke bebyrdes med Enkepension, men denne udredes af vedkommende Commune, næmlig Sognet eller Pastoratet, efter 5. 56 i bemeldte Vor anordning af 29de Juli 1814. Ogsaa bør Communen udrede enten hele Enkepensionen, eller en forholdsmæssig Deel deraf, naar den Andeel af Skolelærerens Løn, som betales efter hvert foregaaende Aars Capitelstaxt, efter Fradrag af bemeldte Enkepension, vilde udgjøre mindre end 20 Tdr. Byg. Herved bliver det dog at iagttage, at det Beløb, hvortil Offer og Accidentser ved Skoleplanen ere blevne ansatte, bør, naar Affortning for samme siden, i Medhold af denne Anordnings §. 3, er Skolelæreren eftergiven, lægges til hans Løn, for at bedømme, om han paa Grund af dennes Størrelse skal fritages for at svare Enkepension, og denne derimod udredes af Communen, ligesom der ogsaa med Hensyn hertil stedse i de Skoleplaner, som for Fremtiden approberes, skal gjøres en Beregning over Offer og Accidentser, skjøndt ingen Alkortning for samme skeer i Lønnen. Jøvrigt vil det i ethvert Tilfælde, ved Pensionens Bestemmelse af Vort danske Cancelli, tillige af dette vort Collegium være at afgjøre, hvorvidt Pension, i Overeensstemmelse med foranførte Regler, skal udredes af Skolelæreren eller Communen. Ere der flere end een Enke paa Embedet, udredes kun den ene Enkes Pension af Skolelæreren eller Communen; den eller de øvrige Enkepensioner derimod af Skolelærer-Hjælpekassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-06-07
Under 16. Mai d. A. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst behaget at udnævne Geheimeconferentsraad, Overforstmester og Hofjægermester F. F. Krogh. R. af Dr. og Orm., til Commandeur af Dannebroge.