JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Da man befinder, at her nyelig afdøde Borger og Kiøbmand Elias Petrus Tuchsen haver haft adskillig Negotie Udenlands, og i sær i Kiøbenhavn; saa bliver herved, foruden de for Retterne allerede udstædte Proclamata, end videre 3de gange efter hinanden Dødsfaldet averteret i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske saa vel som Tydske Tidender, med Advarsel: at saafremt een eller anden fra ermelte Steder noget udi Stervboen skulle have retmæssig at fordre, de da betimelig eller i det Længste inden et halvt Aar efter dette Avertissements Dato, anmelder for den civile Skifte=Ret her i Bergen, deres Krav og det med saadan Legitimation, som Loven efter død Mand fordrer, da enhver kan vente sig betalt efter Boets Tilstand, men i Udeblivelses Tilfælde maa tage Skade for Hiemgield. Bergen, den 7de Mart. 1780. Holst. Dass.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Ligesaa bliver og herved averteret til Creditorernes Efterretning, at saasom her i Staden ved Døden er afgangen Skipper Jørgen Suhling, og man formoder, at den Afdøde haver staaet i saavel inden som udenrigsk Gield, saa bliver herved, foruden de for Retterne allerede udstædte Proclamata, end videre 3de gange efter hinanden Dødsfaldet averteret i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Danske saa vel som Tydske Tidender, med Advarsel: at saafremt een eller anden fra ermelte Steder noget udi Stervboet skulle have at fordre, de da betimelig eller i det Længste inden et halvt Aar efter dette Avertissements Dato, anmelder for den civile Skifte=Ret her i Bergen deres Krav med saadan Legitimation, som Loven efter død Mand fordrer, da enhver kan vente at blive behandlet efter Boets Omstændigheder. Bergen, den 7de Mart. 1780. Holst. Dass.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
NB. Da Urtekræmmer Otto Jansen til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission haver indleveret 10 Rdlr., som han, i Følge det imellem ham og hans afg. Hustrue Mette Cathrine Torbiørn den 26de April 1756, oprettede og den 8de Mai 1778. allernaadigst confirmerede Testamente, tilkommer at betale til hendes Arvinger, saa indkaldes herved bemelte afg. Mette Cathrine Thorbiørns Arvinger, at melde sig i forbemelte Skifte=Commission, inden den i Loven foreskrevne Tid, deres Arve=Ret at legitimere, da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Ellen Margrethe, Portner Ammond Olsens Enke, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Thomas Morville, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, i Fald dem noget i Arv kan tilfalde. NB. De som maatte have noget at fordre Stervboen efter afg. Frue Anna Margrethe Huubarth, Enke efter forhen afdøde Stokhuus=Lieutenant i Rendsborg Rudolph Kock, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at legitimere deres Arve=Ret, da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Værtshuusmand Hans Rasmussen Møllegaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 19de Januar, sidstleden og ved Hof= og Stads=Retten den 24de næstefter, ere alle afg. Skibs=Bygmester Niels Halkiers Stervboes Creditorer med Aar og Dags Varsel indkaldede, at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa er ligeledes alle den Afdødes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven fastsatte Tid for at legitimere deres Arve=Ret, hvilket herved end ydermere tilkiendegives.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de Martii sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 15de nestefter, ere Creditorerne i Tømmermester Jens Suhrs FallitBoe indkaldede at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden Aar og Dag, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. J Anledning at Directionen for det Asiatiske Compagnie har berammet at holde Rest=Auction den 5te April førstkommende nødsages jeg derover paa nye at advare alle Dem jeg har kjøbt Vahre for pr. Commission i Aarene 1778 og 79. paa mit Navn, De maa endelig i Tide indfrie og afhente de af mig paa Deres Vegne paa mit Navn kiøbte Vahre, i Mangel deraf kan De vente at Vahrene vorder sat paa forestaaende Rest=Auction for min Regning, som første Kiøbere. Ligeledes nødes jeg at indkalde alle mine Debitorer, De behager at indfinde sig med Betaling jo før jo heller, paa det jeg kan indløse saa mange Vahre, som min ringe Formue kan tilstrække. Tilligemed tilkiendegives alle min Velyndere, at De kan bekomme i store og smaa Partier adskillige Sorter gode og forsvarlige Kiøbmands=Vahre, der bestaaer af Chinesiske, Ostindiske og Vestindiske med flere Sorter, som vil blive for vidtløftig og kiedsommelig her at opregne alle Sorter menter og Priser; men sælges efter de allerringeste Auctions= og Avis=Priser, hvoraf visse Sorter sælges endnu for bedre Kiøb, ja endog med Tab, som saaledes maa sælges for visse Aarsager Skyld, der ikke her maa nævnes. Andreas Gottlieb Tscherning, Handelsmand ved en meget præjudiceerlig og almindelig Handel, boende i Kaysergaden ved Ulfeldts Plads Nr. 71.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Hirectionen for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjör hermed, at Onsdagen den 17de May förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Licitation over diverse Materialier og Vahre, saasom : Pommerske Fyrre-Bielker, Dito Spær, Rigske Maste Træer, Dito Spiirer, Norske Allinger, Dito Granne Roed-Knæer, Eege Vognskuds Blokke, Danziger, Fyrre-Planker, Vestervigs Vallbræder, 10 Fods Vrag Bræder, 1ste Sort, Birke Haandspager, Baadshagstager, Granne Baads-Aarer, Engelsk Pompe=Læder, barkede Huder, Kron=Beeg, Tiære, Harpix, LinOlie, Dansk eller Norsk Canon-Krudt af 60 Fods Force og derover.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
Hollandsk Seyldug, Petersborger Dito, Russisk Flamsk Lærret, Ravndug, Polsk eller Sække=Lærret, FlagdugDreyel, Tælle Lys, Brændeviins-Piber, reen Rigsk Hamp, Spansk Salt, Lyneborger Dito, Steen=Kull, Böge-Brænde, Edikke, røgede Oxe-Brøster, dito Tunger, dito Pölser, levende Stald-Stude, dito Faar, dito Sviin, dito Giæs, Ænder, Kalkuner, og smaa Høns, Byg-Gryn, Svedsker hvide Kaag Erter, graae Dito, Byg, Havre, gule Vox=Lys, Engelsk Ost, røget Korn-Flesk og ævret Smör. End videre til Cargaison, Stang, Jern, Klumpe=Blye, nyt Kobber, Tiære, Hamp, Seyldug, Flamsk Linnet, Ravndug. Genever, VestervigsVallbræder, Engelsk Pompe=Læder og Lin-Olie. Thi vilde de som have Lyst at paatage sig Leverancen behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Qvantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1780-03-31
gen Kongel. allernaadigst priviligerede Fiskebeens=Fabrique, udi Vognmager=Gaden No. 157., haver nu som tilforn, til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de beste Hollandske Sorter og er i Prisen, nemlig: fra 1 til 2 Qvart. i Længde a Pd. 1 Mk. a 1 Mk. 8 Sk. Fra 2 til 3 Qart, i Længde a Pd. 2 Mk. a 2 Mk. 4 Sk. Fra 3 til 4 Qvarteer i Længde a Pd. 3 Mk. Fra 4 til 5 Qvart. i Længde a Pd. 3 Mk. 8 Sk. a 3 Mk. 12 Sk. Fra 5 til 6 Qvart, i Længde a Pd. 4 Mk. a 4 Mk. 4 Sk. Fra 6 til 7 Qvart, i Længde a Pd. 4 Mk. 12 Sk. a 5 Mk. Fra 7 til 8 Qvart. i Længde a Pd. 5 Mk. a 5 Mk. 4 Sk. Fra 8 til 20 Qvart. i Længde a Pd. 5 Mk. 8 Sk., og naar tages i store Qvantiteter gives for prompte Betaling i Rabbat 5 pro Cento. Christian Østergaard. Hos Hof=Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, er fra Pressen bleven færdig: Hr. Egechiel Gallatins franske Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, og sælges sammesteds saavelsom paa alle Børsens Boglader, og hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, paa Postpapiir for 8 s. og Tryk=Papiir 6 s.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
ans Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget at J udnævne til Kammerherre Hr. Etatsraad Lüttichau, med Anciennete af 29de Januarii 1779.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 12te Mai 1779 er Lieutenant og Veier og Maaler Anthon Jacob de Concheron allernaadigst beskikket at være Justice=Raad.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 24de Dec. 1779 er Frederich Christian Moss forundt allern. Bevilling at være Procurator ved alle Ober= og Under=Retter i Aggershuus Stift, Ober=Hof=Retten undta Den 5te Jan. 1780 er Candidatus Theologi Lorends Berthelsen allernaadigst beskikket til Legations Præst ved det Kongel. Gesandtskab ved det Spanske Hof.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 31te Janer Premier=Lieutenanten ved Søe-Etater, Lorenz Oxholm allern. beskikket til at være Toldforvalter ved Kaaber Tolden i Tronhiem; og under 21de Febr. 1778 al lernaadigst beskikket til at være virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 1ste Febr. er J. Frederich Lochner udnævnt til Consul i Tripulis.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 16de Febr. er Johan Schmidt allern, beskikket at være Borgemester og Byefoged i Nyekiøbing paa Falster.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 23de Febr. er Johan Ludvig Brabrand allern. beskikket at være Professor. Capellan Hr. Thomas Rossing allern. beskikket at være Sognepræst til Næs=Oddens Præstegield Aggershuus Stift. Postmester Johan Henrich Stabel ligesaa at være tilligemed Raadmand i Randers og Herredsskriver udi Støvring Norhalds Herreder. Hans Jacob Bentzon ligesaa at være Byefoged i Bergen. CancellieRaad Valentin Christian Valentinsen ligesaa at være virkelig Justice=Raad. Cancellie-Assessor Niels Hansen, ligesaa at være virkelig Cancellie=Raad. Cancellie=Raad og Borgemester Christian Rübner ligesaa at være Justice=Raad. Nicolai Matthias Høst ligesaa at være Cancellie-Assessor. Den 4de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Stads=Fogden i Slesvig Michael Frederich Luders til Underrets Advocat i Hertugdommet Slesvig.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 8de Martii er Hans Gierlef confirmeret at være Birkeskriver til Førsløf og underliggende Birker. Den hidtil værende Raadsforvante Nicolai Jensen til Borgemester i Tondern, og den deputerede Borger Hans Johansen, til Raadsforvandte sammesteds.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 16de Martii er Sognepræst Hr. Joachim Frederich Horster beskikket at være Sognepræst for Sørbyemagle og Kircheerup Meenigheder i Sielland. Capellan Hr. Christopher Nyeholm ligesaa til Oddens Meenighed i Sielland.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 20 Martii er Erland Nicolai Abo allern. forundt Caracter som Second=Lieutenant af Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 29de Martii er Cancellie-Secretair Diederich Herman Hegewisch allern. beskikket til Professor extraordinarius, i Philosophien ved Universitetet i Kiel.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 31te Martii har Hs. Majestæt allern. beskikket Hs. Excellence Oberhofmarskalk Græv Christian Holstein til Oberjægermester og Hs. Excellence Geheimeraad og Ordens Secretair Engel Carl Ernst von Schack til Oberhofmarskal.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Candidatus Juris Johan Jørgen Bang forundt allern. Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt alle Ober= og Unde=Retter i Danmark.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 3die April har Hs. Majest, i Naade entlediget Krigsraad og Ridefogden i Hviding og Nordre=Rangstrup Herreder i Hadersleb Amt fra sin Tieneste, og i sammes Sted allernaadigst at udnævne Postføreren Peter Bramslew til Ridefoged i benævnte Herreder.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 5te April er Truels Wiel beskikket at være virkelig Cancellie. cellie=Raad. Professor extraordinarius Carl Friderich Cramer til Professor Philosophia Ordinarius ved bemeldte Universitet. Studiosus Søren Hansen Lemmich ligesaconfirmeretat være Capellan pro Persona til Hollands Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 7de April har Hs. Majest. allern, beskikket Candidatus Juris Matthias Matthiasen til Renteskriver ved det første Holsteenske Contoir i Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 10de April har Hs. Kongelige Majestæt allernaad. udnævnt Kiøbmand Johan Heinrich Dumreicher i Trieste til at være Consul sammesteds, og i Fiume. Under samme Dato er Professor Lauriz Smith allern. beskikket til Jnformator i Historien og Geographien m.v. ved det Kongel. Søe=Cadet Corps.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den 12te April er Ascultanten ved den Holsteenske Regiering i Glückstad Matthias Feldman allern. beskikket til virkelig Cancellie= og Regierings=Raad.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Fra den 1ste April til den 22de Ejusdem ere her i Staden copulerede 63 Par, fødde: Drenge 102, Pige, 90, tilsammen 192; døde: Mænd 60 Qvinder 54, Drenge 54, Piger 34, tilsammen 202. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 16 Barselseng 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 24, Durkløb 1, Falden til Døde 1, Feber 10, Forraadnelses=Feber 3, Guul soet 1, Hævelse 3, hidsig Feber 4, hængt sig selv 1, indvortes Svaghed 3. Jnflammation, Kopper 4, Kræft 2, Krampeslag, 2, Langvarig Sygdom 2, Maled ihiel 1, Mavekrampe 1 Moersyge 1, Pleuris 1, Skiørbug 1, Slag 71, Svindsot 9, Tænder 1, tærende Syge 19, nangivne Svagheder 15, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 4, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Dette Konststykkes Spillen begynder med en Bonde, der ridende paa en Esel kommer fra sin Hytte, og tager over Broen og Bekken til Møllen, for at hente sit Meel. J det han farer Hjorden forbi, goer Hunden adskillige gange af ham saa naturligen, at andre Hunde bedrages af Stemmen. Strax derpaa lader Skæferen sig see; han kommer fra en af Klippens Grotter, staaer stille, griber til sin Fløite, fører den til Munden, og spiller et Par Præludier, som et Ekke sagte gientager. Derpaa fortsetter han sin Gang videre, bliver sin Skæferinde vaer, som, Hovedet hvilende paa Armen, sover hos hendes Faar, nærmer sig hende, og spiller en kielen Vise. Skæserinden vaagner op, reiser sig, seer paa ham, tager sin Cither, og spiller en Concert med Skaferen, indtil den fra Møllen tilbagekommende Bonde atbryder den; derpaa bukker Skæferen sig, og begiver sig i Skæferindens Grotte, men hun, uden at lade sig merke med no ger, tager sin forrige Stilling; imidlertid gaaer Bonden til Fods til sin Hytte, og driver sin Esel beladt med en Sæk for sig. Parterret omgivet med et Gitter, viser langt fra en RadJbenholtstræer, Statuer og Porcellæn, Springvande, og adskillige Pomerantstræer, paa hvilke man seer Knopper fremkomme, som efterhaanden aabne sig, blomstre, og forvandles endeligen til Frugter.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Architecturstykket er ogsaa ziret med smukke PorcellænStatuer og tvende Springvande, hvis Spillen bedraget Øiet. Noget derfra sees et Fuglebuur, i hvilket adskillige Fugle omflagre, og som i en Skov synge deres egen Sang.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
J Midten af Bygningen staaer en Portal, og over den et Uhr. J Jndgangen deraf seer man en Bondepige, som spiller adskillige Mennetter paa et Hakkebræt, hvorefter tvende andre Fruentimre dandse taktmæssigen og med alle Manerer. Endskiønt alle Figurerne, der oplive dette Stykke ere meget sammensatte, deres Bevægelser indviklede blant hinanden, og deres Høide neppe 4 Tommer, forrette de dog deres Spillen med en Lethed og Nøiagtighed, som giver Naturen lidet efter. Deres Organisation i Henseende til det Musikalske er ikkun tilsyneværende. Det første Stykke er Faderens, P. Jaquet Droz's Arbeide, men de tre sidste Sønnens, H. C. Droz's.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Den nu regierende Fyrste, Salome, seer ud til at være en tapper, utvivlraadig og forvoven Krigsmand, men hans Kundskaber strække sig ikke vidt. Hans Caracter og Regierings Maade sees af følgende Fortælling. Forhen bleve mange af Mand- og Qvindekiønnet solgt til Osmannerne. En imiretisk Fyrste og Adelsmandtog er i Betænkning, at ommeuske en Bende eller Pige for en Hest, Sabel, eller endog for noget udpresset Capiar. Fyrsten Salom forbød strax denne Handel ved sin Regierings Tiltrædelse, og holdte streng over dette Forbud, endskiønt han derved gjorde saavel en Deel af sine Undersaatter, som Osmannerne til fine Fiender. De sidste have gjort sig stor Umage, enten at faage, eller ombringe ham, men det er aldrig lykkedes dem, efterdi han bestandigen har opholdt sig paa Biergene, i Skovene og Huler, lokket fine Forfølgers til farlige Steder, og derpaa dræbt dem Fyrsten tilbragte over 16 Aar i denne flygtige Tilstand, og blev derved næsten en vild Mand, indtil han endeligen i sidste Krig ved de russiske Troppers Hielp kom i Besiddelse af fine Lande. Han gaaer almindeligen i en brun Klædning, med en Flineover Skuldrene, saa man neppe kan skille ham fra een af Lan dens gemeene Mænd. Paa meget høitidelige Dage tager han en rig Klædning af Guldstof paa, og hænger og undertiden en Sølvkiede om Halsen, ved hvilken er fastgjort en Tandstikter og en Oreskee. Han udmerker sig og derved, at han tid der paa en Esel, og bærer Støvler; thi Landets øvrige Fyrster omvinde deres Fødder med uldne Lapper, og den almindelige Mand gaaer harfedet. Hof=Folkene, som ret vil pynte sig farve Knedelbarterne røde.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
Da de russiske Tropper i sidste Krig havde erebret Lax, dets Hovedstad Kurats, lod den paa ny indsatte Fyrste, som hidtil med sin Gemalinde havde boet i Berghuler og Vild nisser, Stadens Mure nedrive, efterdi han, som han saa de, ingen Besætning kunde holde, og ved dens Forsvar ikke forlade sig paa sin egne Fyrster. Fyrsten selv ved ikke, hvor mange visse Jndkomster han har men de ere meget ringe. Folkets Afgifter bestaae her, som i Georgien, i Korn, Viin og Qvæg. Bøder og Gods Confisqvering udgiøre Fyrstens betydeligste Jndkomster, og for at bekomme dem, forsømmer han ingen Leylighed. Man har Exempel paa, at en af hans Vasallers hele Formue er ved Dom og Ret blevet ham tilkiendt, af den Aarsag, at han ikke paa den behørige Maade havde bugget sig for ham For at svare Omkostninger reiser Fyrsten ofte med sit hele Ho fra en Boe til anden, og forlader ingen, førend Bønderne intet mere have at æde og drikke. Hans Taffel er ikke bedre befat end hans Undersaatters, paa Søngdagen spises af Haanden i Steden for Brød Gom og et Stykke stegt Kiød, og paa Fastedagene bestaaer Maaltidet allene af udpresset Caviar og kogte Bønner. Skee og Kniv bruger man ikke i dette Land. Endskiønt hans Hof ingen anstændig Pragt har, er det dog bestandigen opfyldt af Fyrster og Hofbetientere. Efterat han er Herre af hele Jmirette, kan han omtrent opbringe en 6000 Mand, men de veed intet af Order og Krigskunst, og have ingen Kanoner. Tropperne sammenkaldes ved Blæsen paa Trompeter, ellers bliver Fyrsten befalinger bekiendtgjorte Folket paa Markederne, som holdes hver Fredag, paa følgende Maade. En fyrstelig Betient stiger i Forsamlingens Paasyn op i et Træ, og udraabe Fyrstens befaling af fuld Hals, hvilken enhver Landmand er forbunden at bekiendtgiøre i sin Bye. Vel er Regieringen despotisk, men Fyrstens befalinger bliver slet opfyldte, og hans Liv er udsat for bestandige Farer under er raat Folk som letteligen kan flygte til det osmanniske Distrikt. Man har her to besynderlige Dødsstraffe, nemlig man lader en dertil bestemt Træ Mørser, og affyrer den paa den Fordømte, eller man bestrøer ham med Kalk, indtil han qvæles derunder Nogle Efterretninger om den Engelske Vice=Admiral John Byron, Commandeur en Chef over den i Amerika imod Græv d'Estning agerende Flode, hans Levnet og Begivenheder. Af det Engelske.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
En gammel Præstes Søster-Datter, som blev holdt for den riigeste Mand paa Øen, forælskede sig i ham, og den Gamle lod sig ved hendes Bøn overtale til at giøre ham dette Forslag: han viiste Hr. Byron alle sine Rigdomme, og iblant andet et Stykke Lærred, hvoraf der strax skulde giøres Skiorter til ham, hvis han vilde ægte Søster=Datteren. Hr. Byron siger, at han nær havde ladet sig overvælde at denne Fristelse. - J Begyndelsen af Januario 1743, bragte man dem om Bord paa et Skib, som var bestemt til Valparaiso. Da de ankom der, bleve de efter Gouverneurens befaling satte i den forbandede Hule; men Capitain Cheap og Hr. Hamilton bleve forskaanede derfore, da de kunde forevise deres Patenter. Den Underholdning, som de her fik, var faa knap, at de havde maattet, sulte ihiel, hvis ikke den Skildvagt, som var sat hos dem, havde af sin egen Sold givet dem det Fornødne. Hr. Byron fandt siden Leilighed til at belønne ham for denne ædelmodige Gierning. Herpaa bleve de sendte til St. Jago, Hovedstaden i Chilli, hvor man meget ædelmodigen modtog og begegnede dem. En Skotlandsk Læge, ved Navn Don Patrictio Geod, har neppe hørt, at der vare 4 Engelske Fanger ankomne, førend han strax gik til Præsidenten, og bad at de maatte blive indqvarterede hos ham; og han havde ei kundet tage venligere imod dem, om de havde været hans kiødelige Brødre. De levede 2 Aar hos ham, og Hr. Byron forsikrer, at der i hele Verden ikke findes en menneskekiærligere Mand. Den Fornøielse og den Overflødighed, som de nødde paa dette behagelige Sted, gjorde at de snart glemte alle udstandne Besværligheder. Omtrent den 20de Dec. 1740 gik de igien til Skibs, og kom den 27de Oct. 1745 efter en meget farlig Reise til Brest, hvor de efter et kort Ophold, fragtede et lidet Hollandsk Fi skeer Skib, som skulde bringe dem til Dover. Deres rede Penge vare saaledes gaaet med, at de ved deres Ankomst til London (først i Aaret 1748) ikke engang kunde betale Bu denne. J August 1748 giftede han sig med Miss Treville. Forden sidste Krig finde vi ingen Post af Vigtighed, som vi kunde fortælle om ham, hvilket ei er noget Under, eftersom han først maatte gaae igiennem mange Grader i Tienesten, sø rend han kunde giøre Ansøgning om en Commando=Post.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
J Begyndelsen af Aaret 1758 blev han beordret at krydse i Kanalen, hvor han commanderte de 3 Skibe Amerika, Coventry og Brillant, og iblant andre sprengte han Diamant, et prægtigt Skib paa 14 Kanoner i Luften, opbragte en KaDe til Forsendelse med Posten allene privrer ogskiød Jndtrepide i Søn. Herraa blev han sendt til Amerika, og commanderte den Engelske Fløde ved Loutsbourg. Da han her fik at vide, at fiendtlige Skibe havde ladet sig ste i Bayerne, og at adskillige af dem laae postette i Bayern ved Chaleurs, saa afseilede han strax med Skibene, the Fame, Dersethire, Achilles, Starborpago og Repuise, for at angribe og 2delegge dem, og udførde dette Foretzarende med megen Tapperhed, Klogskab og Ære. Da Ministeren fandt for godt at demolere Fæstnings Værkerne ved Louisbourg, saa fik Commedere Byren Ordre at iværksætte dette.
Berlingske Tidende, 1780-04-01
AVERTISSEMENTS. Supplement til Kong Christian den Tredies Historie, indeholdende 142 af hans Forordninger og aadne Breve, samt andre hans Regiering og Danmarks da værende Tilstand oversende Dokumenter, har nyelig forladt Pressen, og sælges hos Sodiches Arvinger, boende paa Gammel=Torv Palligt til de Høye og respettede Herrer Sudstribenter paa Trykpapir for 3 Mk. 8 s., og paa Skrivpapur for 1 Rdlr. 12 s. men til andre Lebhabere paa Trykpagne for 5 Mk. 8 s. og paa Skrivpapur for 2 Mk. 12 s. Heendbindeholdes foruden mange hidindtil utrykte og saaget som udekiendte Anordninger saa endeel sieldne Stykker til Hikortens Oplysning, saasom en Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. de Relation om Slaget paa Ørnebierg, A. Uciers og D. P. lain Bereminger og Kongens Død, Land=Dags Acterne af 1543, nogle Dommenter angaaende de franske Gesander jeg an prene og Christopher Kieder, nogle hidindtil utrykte Statutefor Kiøbenhavns Aradene, to Stamtaler over Kongens og Denning Dorotheals Forfædre af toriginale Malerier o. s.