JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Fædrelandet af 14de Ds. giver nu nærmere Oplysning angaaende den tidligere omtalte Beslaglæggelse af det Nummer, der skulde udgaae den 9de Ds. Nummeret indeholdt en af Redacteuren underskreven Artikel, Lov og Ret, men Assessor Reiersen tilkjendegav, at denne Artikel ikke kunde passere, fordi der existerer en kgl. Resolution, der forbyder i offentlige Blade at omtale dette Factum. Prof. David meente, at den paapegede kgl. Resolution kun vedkom, Kjøbenhavnsposten, og Den Frisindede, men bestemte sig dog, da Assessoren foreviste ham Cancelliets Communication af denne Resolution, øieblikkeligen til at udelade Artikken. Videre vedbliver Prof. David. "Hvad jeg bestemte mig til for det Første at gjøre, var, at underrette mine Læsere om, hvad der var blevet mig forbudt, og hvad der havde foranlediget, at en Artikel var udeladt i dette Nummer af Fædrelandet. Dette troede jeg at skylde mine Læsere, Almeenheden og mig selv. Jeg skrev derfor en Annone, hvor jeg nævnte den Sag, som det er forbudt at omtale. Det er denne Annonce, for hvis Skyld Bladet er lagt under Beslag." - Om Cancelliet billiger Assessor Reiersens Beslag, har Prof. David endnu ikke erfaret, men han lover øieblikkeligen at meddele Collegiets Resolution, saasnart han erfarer samme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Paa den sidst meddeelte Skrivelse til Kbhvnspstes Redacteur har denne under 16de Dennes svaret Cancelliet, at, da han ikke kunde ansee sig for bundet ved en kgl. befaling, der hverken er paa anordnet Maade publiceret eller ham officielt eller fuldstændigt meddeelt, og da han heller ikke ved noget Skridt vilde gjøre sig medskyldig i, at den Embedsmand, til hvem Tilsynet med den ikke privilegerede Presse i Hovedstaden er betroet, skulde komme til at erholde en positiv og directe Indflydelse paa hvad der trykkes - saae han sig ude af Stand til at benytte den ham af Cancelliet givne Anviisning." Til Slutning beder Redactionen Cancelliet at underrette ham om, for det Første, hvorvidt den oftnævnte Resolution selv indeholder Hjemmel for, at Meddelelsen om sammes Jndhold er bleven undladt, og for det Andet, hvorvidt den for Cancelliet begrunder nogen Adkomst til, selv paa administrativ Maade og uden Domstolenes Mellemkomst, at fortolke og paa mødende Tilfælde at anvende den oftnævnte Resolution.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
J Flækken Meldorf have der været Uenigheder mellem Borgerskabet og dets Øvrighed i Anledning af Sneekastning. De have ikke kunnet bilægges i Mindelighed, hvorfor Borgerskabet har sendt en Deputation til den slesvholst. Regjering for at faae den til at dømme i Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Redacteuren af den Frisindede, Hr. Claudius No. senhoff, lover i et følgende Nr. endnu nogle bemærkninger, Sagen selv angaaende, tilligemed et Par Slutningsord med Hensyn til Hr. Justitsraad Ræders Yttringer, imod ham, der tilvisse, siger han vilde være mig høist krænkende, dersom de ramte saa godt, som de synes at være sigtede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Dampbaaden Løven, tilhørende Kjøbmand Schweffel i Kiel, er nu næsten færdig og vil for sine tidligere Bekjendte vise sig som et nyt Skib, saaledes er Alt ombord, blevet forandret til dets Fordeel; men det vil ogsaa, fuldstændig udrustet, næsten igjen naae den oprindelige Priis, som det kostede i Hull, og har alt over 1000 Pd. Sterlings større Værdi, end det havde dengang Jnteressentskabet. sammentraadte. Strax efter Paaske vil det under Capitain Kjerumgaards Førelse begynde sine Farter og kun befordre Passagerer med deres Effecter og Vogne, samt i alt Fald et Par Heste, placerede paa Fordækket. Det vil to Gange ugentlig afgaae fra Kiel til Vordingborg, anløbende Taars paa Lolland, og eengang til Faaborg. Reisen til førstnævnte Sted vil Løven" regelmæssig tilbagelægge i 12 og til de sidstnævnte Steder i 6 Timer. Afgangstiden i Kiel og i Vordingborg vil bestandig være Kl. 6 om Morgenen, i Faaborg mellem 12 og 1 Middagen, idet, paa den samme Dag det vender tilbage til Kiel, beqvemt indrettede Landbefordringer mellem Vordingborg og Kjøbenhavn, og mellem Kiel og Hamborg, enhver 10 Timer underveis, ville slutte sig til Dampskibets Farter. - Ugedagene paa disse Løvens" Farter ville inden kort Tid blive nærmere bestemte. Det staaer til at vente, at især det smukke Kiøn, naar det vil fra Kiel til Residentsen eller derfra til Kiel og videre, vil drage Nytte af den Leilighed, som Løven" tilbyder, idet man undgaaer Søreisen om Natten. Damerne finde qvindelig Opvartning ombord, og Restaurationen vil tillige opbyde Alt, for efter Mulighed at tilfredsstille de Reisendes Ønsker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Hr. K. Nommels fra Olufskjær fortæller i Joh. Ugbl.,at han med flere Andre nylig gjorde en Slædetour over Lillebelt til Assens, styrende lykkelig ind i Havnen og derpaa over et lille Askebjerg og en Møddingdynge ind i Staden." Neppe havde han imidlertid sat Foden paa fyensk Grund, før der affordredes ham 72 s. i Bropenge, endskjøndt han ikke var kommen i den ringeste Berørelse med Broen. I den Anledning opkaster Hr. Nommels det Spørgsmaal, om maaske en Luftskipper ogsaa skulde betale Bropenge, selv hvis han nedsteg midt i Byen."
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Natten til 16de Ds. afbrændte i Grenaa et Hr. Kjøbmand Hartvigson tilhørende Pakhuus, med deriværende Vareforraad, Hor og Hamp. Som et Middel til muligt at opmuntre til Forsøg ogsaa her i Landet med den i Nedenstaaende omhandlede Jndustrigreen, optage vi dets Jndhold heri Bladet: Den norske Rigstidende af 21de Febr. beretter fra Gothenborg, at en derværende Major Barks Fabrik for Tilvirkning af Hvidebedesukker er i fuld Gang og at han af Sukkeret til adskillige Stæder har afsendt Prøveqvantiteter - Ogsaa skal efter samme Blad i Sverrig Forsøg paa af Hvidebeder at berede Sirup være lykkedes godt. Denne Efterretning foranlediger mig til at omtale de Forsøg, som forrige Sommer ere gjorte her i Egnen med Dyrkning af Hvidebeder eller Runkelroer, og med Resultatet af deres Sukkergehalt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Uagtet vi forrige Aar havde et meget koldt Foraar og Sommeren udmærkede sig ved en ualmindelig langvarig Tørke, have Forsøgene dog viist, at Runkelroer eller Hvidebeder voxe her ligesaa villig som i mere sydlig beliggende Lande, naar de blot finde en løs, dybtpløiet eller gravet Jordbund og holdes rene for Ukrudt. Selv i fri Mark opnaaede de en Vægt fra 1 til 3 Pd., og paa et Stykke Jord her ved Byen, som tilhører Hr. Guldsmed Smith, fandtes mange Roer fra 4 til 6 Pd. Endog paa Skovanlæget Frederiksminde, hvor Hr. Assessor Kayerød anstillede Forsøg, avledes, uagtet den tørre Sommer, vi havde at beklage os over, udmærket gode og smukke Roer, af en Størrelse, som Fabrikanten helst ønsker dem. Dog har der viist sig et Særsyn ved disse Roers Dyrkning, som jeg ikke nogensteds har seet i Tyskland, og derfor var mig meget paafaldende, nemlig: at de fleste Roer gik i Stok, saasnart vi efter Tørken fik Regn. Hr. Gartner J. P. M. Beck har imidlertid givet mig en saa indlysende Forklaring over dette Særsyn, at jeg tillader mig her at anføre hans Mening derom. "Sommerens ualmindelige Tørke havde, idet den standsede Roernes Væxt, bragt dem til en fortidlig Modenhed, og, da der siden langt om længe indtraf Regn, begyndte en ny Vegetation i Roerne og foraarsagede, at de gik i Stok. For at Roerne nu ikke skulde blive træagtige og miste deres Saft, var jeg omhyggelig for at afskjære Spirerne saa ofte de fremkom, men at Roerne desuagtet ikke havde tabt endeel af deres Saft eller Sukkergehalt, drister jeg mig ikke til at paastaae. Det første Forsøg med Sukkerkogning, der af mig er foretaget med selvavlede Roer, skeete med 300 Pd. vaskede og for Sideskud rensede Roer af alle Størrelser, og disse 300 Pd. gav 15 Pd. lyseguult Pudersukker. Skjøndt dette Udbytte er mindre end hvad der af et lignende Qvantum Roer faaes i Tyskland paa Fabrikkerne, saa er jeg dog ikke tilbøielig til at søge Grunden til denne Forskjel, alene i den Omstændighed, at Roerne vilde gaae i Stok - efter theoretiske Principer destruerer en ny Vegetation i Roerne Sukkerstoffen - da jeg en overbeviist om, at, dersom jeg havde været i Besiddelse af en bedre Presse, end den der stod til min Raadighed, saa vilde jeg have faaet en større Mængde Saft og følgelig meer Sukker. Men, selv om man under gunstigere Omstændigheder ikke turde vente et bedre Resultat, end det jeg har tilveiebragt at i Roer fra forrige Aars Host og med meget simple Indretninger, r dette Udfald allerede Opfordring nok til at tilegne os den indenlandske Sukkerfabrication, hvilket vil sees af hvad disse 15 Pd. Sukker have kostet at tilveiebringe: 300 Pd. Roer a 2 Mk. . . . . 1 Rbd. - Mk. - s. 2 Koner a 20 sk. paa egen Kost i 1 1/2 Dag - - 3 - 12 - Brændsel . . . . . . . . . . - 2 - 4 - 2 Rbd. - Mk. - s. 100 Pd. Affald anslaaes ikkun til . . - 1 - . - Altsaa 15 Pd. Sukker for . . . 1 Rbd. 5 Mk. - s. At dette Sukker aldeles kan sættes ved Siden af Colonial sukker, kan enhver overbevise sig om, der vil tage det i Øiesyn, hos mig, og hvortil jeg indbyder alle dem, der interessere sig for denne vigtige Jndustri.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Naar Landmanden vil tilvirke Sukker til eget Forbrug eller tillige til Salg, saa vil Udbyttet endnu vise sig fordeelagtigere, thi her ere Roerne bragte i Anslag til 2 Mk. pr. 100 Pd. hvilket er den Priis, der betales paa Paaps Fabrik i Rendsborg, hvorimod de Roer, jeg selv har avlet paa Hr. Guldsmed Smiths Jord, med Jndberegning af alle de Omkostninger Dyrkningen foranledigede, ikke have kostet mig meer end 14 s. pr. 100 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Eftersom Runkelsukkerfabricationen nu har opnaaet den Fuldkommenhed, at den dueligste Raffinadeur ikke kan skjelne raffineret Runkelsukker fra Colonialsukker og det indenlandske Sukker kan sælges til samme Priis som det Jndførte, saa har den indenlandske Sukkerfabrication derved opnaaet en saa stor land oeconomisk Vigtighed, at Sagen maa interessere Enhver, derkan gjøre sig et Begreb om de Millioner der gaae ud af Landet for denne baade Nødvendigheds- og Luxusartikel, og især naar man tillige betænker, at disse Penge kunde blive i Landet - Alt hvad der behøves til at frembringe Sukker, have vi i Landet selv og koster ubetydeligt - og vorde fordeelt iblandt den arbeidende Folkeclasse i Kjøbstæderne og paa Landet som Arbeidsløn, og saaledes komme hele det øvrige Samfund tilgode, thi man veed, hvor hurtig Daglønnerens Fortjeneste kommer i de næringsdrivende Borgeres Hænder. Da jeg nu vedde af mig anstillede Forsøg, saavel med Roers Dyrkning som Sukkerkogning, fuldkommen har overbeviist mig om, at denne Jndustri kan drives hos os saavel som i Sverrig og Tyskland, og give en meget betydelig Fordeel, saa agter jeg i næstkommende October Maaned imod en passende Betaling at give practisk Underviisning i Sukkerkogning af Runkelroer, hvorom nærmere offentlig Anmeldelse vil skee. Endnu maa jeg gjøre opmærksom paa, at man ikke behøver at være ængstelig, fordi man heri Landet ikke kan lægge Frøet saa tidlig, som det i tyske og franske Skrifter er gjort til en Betingelse, thi Frøet til de Roer, jeg selv har dyrket, blev lagt den 10de Mai i fri Mark, og Hr. Gartner Beck, der lagde sit Frø den 9de Juni i Havejord, avlede ligesaa fuldkomne Roer som jeg, og dog var den største Deel af mine Roer større end Fabrikanten ønsker dem. At Heste, Køer, Faar og Sviin med Begjærlighed æde Toppen og Affaldet af Roerne, anmærker jeg blot for dem, der endnu ikke have gjort Forsøg med Dyrkning af Runkelroer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Ligesom forrige Aar overlader jeg ogsaa iaar ægte schlesisk Runkelroefrø til 4 Mk. 8 s. Pundet. Af det samme Frø kan faaes til samme Priis hos Urtekræmmer J. C. Bondrup, Adelgade Nr. 270 i Kjøbenhavn. Aalborg, den 21de Marts 1838. Friedr. Bernhardt. (Meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Den 2de Marts blev Tykkelsen af den blanke Jis undersøgt midtvaters imellem vor By og N. Sundby, og fandtes da at være 25 Tommer. Den har saaledes erholdt en Tilvært af circa 4 Tommer siden Undersøgelsen d. 10de Ds.; et Beviis paa, at Nattefrosten har havt en afgjørende Vægt over Dagtøen, lige indtil Foraarets Begyndelse. Der er altsaa lange Aspecter til, forinden vi kunne vente at frydes ved at see Liimfjordens blanke Smaa=Vover kappes om at naae hinanden og gjennem skiæres af de stevnbyggede, bevingede Lastdragere, hvorefter Længslen dog vist nu begynder at blive almindelig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
(Indsendt.)¬ Hr. Musiklærer Davidsens Concert i Mandags Aftes var saa talrigt besögt, som det sjelden er Tilfældet her. Dog bestod den langt större Deel af Damer. Man kan ikke negte, at det musikelskende Publicum den Aften havde en Nydelse, som sjelden bliver os Aalborgensere tildeel. Alle Nummere vare meget velvalgte. Kalkbrenners brillante Concert for Pianosorte med Orchesteraccompagnement blev meget godt udfört og Orchestret gjorde sin Skyldighed. I Variationerne over det yndede Thema: "de suis le petit Tambour &c." udviklede Hr. Davidsen megen Færdighed og et smukt Foredrag. De smukke concerterende Variationer for2 Pianosorter over Keiser Alexanders Favorit marsch og et Thema af Pigen ved Söend, gjorde maaske meest Lykke, tildeels fordi saadanne Dobbelt nummere her have Nyhedens Interesse. De udförtes af Concertgiveren og Hr. Musiklærer Meyer med et fortrinligt Sammenspil og begge Virtuoser kæmpede om Palmen. Musikens Undere önske udentvivl alle en saadan Aftenunderholdning gjentaget. Hikounkes.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Albek. Jndtægterne ere efter approberet Plan, 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg in natura, 6 Tdr. Byg efter Capitelstaxten. 10 Rbd. som Kirkesanger. Offer og Accidentser af Districtet. Fornødent Jldebrændsel. Anordningsmæssig Fourage og Skolejord. Biskoppen kalder. Ansøgninger med fornødne Legitimationer indgives inden Forløbet af 1 Maaned fra Dato.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Døde. Caroline Haffner; A. S. Wisborg, f. Christensdatter ; M. E. Brown, f. Elphinston; Silke= og Klædehandler C. Willers, 66 A.; Jfr. J. Lobbers; Alle i Kbhvn. Komd. J. H. Lund, 41 A., i Frederiksborg. D. C. Dan, Jnspecteur ved ØresundsSygehospital, 46 A., paa Prøvesteen ved Helsingør. B. M. Kjerulff, f. Harboe, 74 A., i Vorde Degnebolig i Viborg Stift. C. F. Baurath, 57 A., i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Aalborg Torvepriser, den 24de Marts. Oxekjød 6 a 7 s.; Kalvekjød 7 a 8 s.; saltet Flæsk 11 s., fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 22 s.; Bøndersmør, 17 a 18 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk. 4 s.; Kartofler 22 s.; pr. Skjeppe. Æg 18 a 20 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Aalborg Kirker. Copulerede. D. 22de Marts, Commandeersergeant Johan Christian Krebs og Pigen Margarethe Nielsen. Døbte. D. 18de Marts: Skipper H. J. Mørchs Datter, Sophie Fraucke Duysen Mørch, Fadd. Mad. Bomholt, Mad. Meyer, Smedemester M. Christensen, Skipper Bomholt, Fuldmægtig Østergaard. - Den 23de: Foureer J.F. W. Schramms Datter, Wilhelmine Dorthea Christence Schramm; Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Knapp, Commandeersergeant, Obud. Lorentzen, Hoboist Gehl, Foureer Hørby, Corporalerne Dahlhuus, Flade og Lørslev, Over jægerne Skou og Odden, Smedemester Stuhr, Slagtermester S. Larsen, Gjortlermester Aastrup, Broforpagter Schou.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Begravede. D. 12te Marts: Ugifte Marie Silkeborg, 45 A. - D. 16de: Somand Michael Michaelsen, 50 A. - D. 17de: Enkemad. J. M. Reiths Datter, Carla Mathilde Reith, 1 ½ A. - D. 24de: Skibstømmermand Christian Hvorup, 68 A. Ved Tallotteriets 1285de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 29. 85. 7. 13. 35.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Bekjendtgjörelser. At det har behaget det alvise Forsyn, efter 1/2 Aars Svagelighed og 4 Dages Sygeleie, at bortkalde til et bedre Liv, Værtshuusholder Søren Christensen, Hesselholt, i sit 76de Aar, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 22de Marts 1838. Rasmus Welløv At min inderlig elskede Mand, vore 3 Smaa uopdragne Børns ömme og kjærlige Fader, Procurator Rasmus Peter Bang, efter flere Aars Svaghed og haarde Lidelser, omskiftede Tiden med Evigheden paa Frederiks Hospital i Kjöbenhavn den 19de f. M., i sit 42de Aar, bekjendtgjöres veemodsfuldt Slægt og Venner. I min haarde Provelse og billige Sorg, tillige for Fremtiden, er Haabet om Gjenforening og Forviisning om Deeltagelse min eneste Trøst. Kjettrup i Hanherred, den Alde Marts 1838. Lise Bang, föd Hagen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
J Aalborg Hospital ere tvende Mandspladse ledige, som efter 4 Ugers Forløb ville blive bortgivne af Stiftelsens høie Direction. Jmidlertid kunne Ansøgninger derom indleveres til undertegnede Hospitalsforstander, og ville gamle eller svagelige Personer af Embeds= eller Borgerstanden kunne vente at komme i særdeles Betragtning. Ansøgningerne maae være ledsagede med paalidelige Attester og Rigtigheden af de deri anførte Grunde for det Attraaede. Aalborg, den 22de Marts 1838. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Da jeg har vundet Borgerskab som Kobbersmedmester her i Byen, anbefaler jeg mig til at forfærdige alle dertil henhørende Arbeider, saasom: Brænderi=Kjedler med forskjellige Slags Maskinerier; Farveri=Kjedler, saavel af Tin eller Bly, som af Kobber, større Bryggeri=Kjedler Mindre Brygge= og Vaske=Kjedler fra 1 Skjeppe til 1 Tønde haves færdige, tilligemed blankpoleerte Messing og Kobber=Theemaskiner af moderneste Facon, Kaffekanden og Theekjedler i alle Størrelser, med mere. J Alt skal mine Bestræbelser være at forskaffe enhver af de ærede Jnden og Udenbyes, som ville unde mig Søgning solid Arbeide til muligst billige Priser. Min Bopæl er i Hjørnestedet Nr. 596, for Enden af Brede- og Nørregade. Aalborg, den 17de Marts 1838. J. P. Gylling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Beretning (for 1827). det Stiftrupske Legat. Børn af Kirstine Christensdatter Stiftrup. Afkom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Overeensstemmende med vor sidste Beretning af 1ste Marts f. A. vilde der for Aaret 183, blive 3 Portioner ledige til 3 nye Legatarier. Disse 3 ledige Portioner ere tilkjendte de 3 sidstnævnte af efterstaaende 3 Legatarier, der blandt de derom Andragende befandtes at være de nærmest qvalificerede, saa at Legatet saaledes tilfalder: 1) Ane Johanne (for 1836, 1837, 1838, Testamentets Litra C. II) født 8de April 1827, Datter af afdøde Huusmand Søren Andersen og Hustru Lene Jensdatter, nu boende i Jetsmark, Hvetbo Herred, Hjørring Amt. Portionen for 1837 tilstilles Hr. Pastor Obel til Jetsmark med 11 Rbd. 24 s. Sølvmønt. 2) Mariane (for 1836 og 1837, Testamentets Litra o 11) født 29de August 1825, Datter af Jndsidder Hans Knudsen og Hustru Maren Christensdatter i Manstrup, Øster Hanherred, Hjørring Amt. Portionen for 1837. tilstilles Hr. Pastor H. M. Feld til Hauerslev med 11 Rbd. 24 s. S. M. 3) Anders Christian Sørensen (for 1837, 1838, 1839 og 1840, Testamentets Litra C. II) født 20de Novbr. 1829, Søn af Kirsten Andersdatter og afdøde Huusmand Søren Christensen, Tranum, Øster Hanherred, Hjørring Amt. Portionen for 1837 tilstilles Hr. Pastor Brasch i Leerup med 10 Rbd. 64 s. S. M. og nedennævnte 5 Bøger. 4) Jens Jensen (blot for 1837, Testamentets Litra CIV, født 5te Octbr. 1825, Søn af Gaardmand Jens Jensen og Hustru Else Catrine Frantsdatter i Kroldrup, Øster=Hanherred, Hjørring Amt. Portionen tilstilles Hr. Pastor Wedel til Aggersborg med 10 Rbd. 64 s. S. M. og de nedennævnte 5 Bøger. 5) Frands Andersen (for 1837 og 1838, Testammentets Litra C. Ib) født 7de Juli 1826, Søn af Ane Jensdatter og Huusmand Anders Møller i Trende, Gislum Herred, Aalborg Amt. Portionen for 1837 tilstilles Hr. Pastor la Cour til Ranum med 10 Rbd. 64 s. S.M. og de nedennævnte 5 Bøger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Herved er at bemærke, at de 2 anførte Portioner for 1836 i sin Tid ere tilstillede Vedkommende og at Portionerne for de kommende Aar kun udbetales som anført, naar vedkommende Barns Leveatteft, udstedt i det paagjældende Aars December Maaned, bliver os tilstillet i Slutningen af samme; i modsat Tilfælde uddeles Portionen til andre nærmest Berettigede. Paa Legatarii Vegne ansøgtes det kgl. Vaisenhuus om 3 Palmebøger og det danske Bibelselskab om 3 Nye Testamenter, hvilke 6 Bøger med sædvanlig Godhed skjænkedes de 3 nye Legatarier. Derimod kjøbtes, mod Afdrag i disses Portioner, de 3 andre stipulerede Religionsbøger (Balles Lærrebog, Thonboes Bibelhistorie og Luthers Catechismus) til 3 Mk. 8 s. S. M. pr. Sæt. De øvrige indkomne Andragender, der altsaa ikke kunne komme i Betragtning dennegang, vare fra: 1) Hr. Pastor Ingersløv for Anders Jørgen Christensen; -2) Lene Jensdatter for Datteren Kirsten Sørensdatter. - 3) Christen Frandsen for Sønnen Peter Christian Christensen (der først bliver 9 Aar i 1838);- 4) Hr. Pastor Wulff for Johanne Kirstine Christensdatter og Svend Nielsen Schjøt; - og 5) Hr. Pastor Wedel for Maren Jensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Af Foranstaaende fremgaaer, at der ville blive 2 Portioner ledige for 1838 til Uddeeling af Aare. Til at erholde disse ville De, der maatte ansee sig berettigede, indkomme inden Udgangen af 1838, med skriftligt Andragende, Beviisligheder og Trang, samt Børnenes Leveattest (udstedt i Decbr. 1838), Døbeattest og andre documenterede Oplysninger og Slægtskabssadkomst, forsaavidt saadanne ikke allerede maatte være os tidligere tilstillede. Endvidere bemærkes, at Testamentet hjemler Adkomsteni følgende Orden: 1. Fader= og moder løse Børn (O 1, mellem 7de og 12te Aar). 2. Faderløse Børn ( II, mellem 8de og 12te Aar). 3. Moderløse Børn (CIII, mellem 9de og 12te Aar). 4. Børn, hvis Forældre ere ilive (CIV, mellem 9de og 12te Aar). Som følge heraf, ville Vedkommende sørge for, ved Præstrattest at oplyse, om begge eller nogen af Forældrene maatte være døde; forsømmes dette, kunne vi ikke Andet end antage, at begge Forældrene ere ilive. Desuden bestemmer Testamentets Litra C. VI, at een Portion af Gangen kunde nydes fremdeles i 6 Aar af et legatberettiget Drengebarn, der maatte befindes at gaae i latinsk Skole. Slutteligst tillade vi os tjenstligen at anmode Enhver, der ved sin Stilling maatte være qvalificeret dertil, men især derr. Geistlige, i hvis Embedskreds Afkom af benævnte Stistrup maatte formodes at befinde sig, at bringe denne Bekjendtgjørelse saameget muligt til Menigmands Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Legattets Status. 1) Beholdning fra ifjor: a) 3 kgl. Obligationer paa ialt 350 Rbd. Sølv, a 4 pCt., b) En Panteobligation paa 675 Rbd. Sølv, a 4 pCt., c) To Obligationer paa ialt 200 Lst., a 3 pCt., d) Contant 91 Rbd. 76 s. S. M. 2) Jndtægterne for 1837. a) Ansorte contante Beholdning 9 Rbd. 76 s. S. M.b) Renten af 7 Obligationer . 98 - 95 s. - c) Ditto af Sparekassen . . 1 - 52 s. - 192 Rbd. 31 s. S. M. 3) udgifterne for 1837. a) Legatet til 5 Børn 56 Rd. 24 s. S. M.b) Skrivematerialier 5 - c) Jndkjøb af en kgl. Obligat. paa 100. Rbd. Sv. a 4 pCt. 9. . . 152 Rbd. 24 s. S. M. Overballance: 40 Rbd. 7 s. S. M. 4) Beholdning fra 1837. a) Anførte 7 Obligationer paa c. 2925 Rbd. b) Ditto Overballance. 40 Rbd. 7 s. S. M. Kjøbenhavn i Directionen for Garnisonskolevæsenet, den 1ste Marts 1838. d'Origny. Schow. Brorson. W. Cathala.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Nyt Leiebibliothek, bestaaende af de bedste Forfatteres nyere Skrifter, tildeels elegant udstyrede, er etableret hos Hr. Candidat Høgh i Hobro, hos hvem trykte Cataloger kunne erholdes og Vedtægterne erfares. Betalingen, 2 eller 1 Mk. maanedlig, eftersom der ønske nyere eller ældre Bøger, erlægges forud. Bibliotheket vil blive aabnet den 1ste April d. A. og for Fremtiden forsynet med alt passende Nyt, som udkommer. Lorentzen. Satterup.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Nyt Leiebibliothek, bestaaende af de bedste Forfatteres nyere Skrifter, tildeels elegant udstyrede, er etableret hos Hr. Ritmester v. Faber i Frederikshavn, hos hvem trykte Cataloger kunne erholdes og Vedtægterne erfares. Betalingen, 2 eller 1 Mk. maanedlig, eftersom der ønskes nyere eller ældre Bøger, erlægges for ud. Bibliotheket er allerede traadt i Virksomhed og vil for Fremtiden blive forsynet med alt passende Nyt, som udkommer. Lorenzen. Satterup.