JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Skibs- og Handels- Efterretning Dampskibet Victoria" kom til Kjøbenhavn i Fredags, og vi kunne takke Capt. Nielsens Conduite for, at det ikke er gaaet tabt for os. Det havde i Vinter ligget under Reparation i Rostock, og da det nu var istand, gjordes der mange Vanskeligheder for dets Afgang. Da udførte Capt. følgende Krigspuds: Han forlangte at gjøre en Prøvetour med Skibet, og indbød dertil Vedkommende, der følte sig desto sikkrere naar de selv vare med. Han havde iforveien skaffet en stor Baad ombord, da man ikke kunde vide, hvad der kunde arrivere paa en Prøvetour. Da denne var begyndt, inviterede han sine Gjæster ned i Kabytten og drak dem dygtig til, saa de ikke mærkede, at de imidlertid vare komne et godt Stykke ud. Nu forelagde han dem det Alternatio, at de maatte følge med ham til Kjøbenhavn, eller vende tilbage i den store Baad. De valgte det Sidste, og den snilde Fører ankom lykkeligt dertil med sit Skib. (Aftenbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Den under 6te dennes paa Skagens Rev strandede Brig "Ruby" af Dunder blev igjen, efter af circa Halvdelen af Ladningen var udtagen, pumpel lænds, og bragt frie af Grunden. Det første Vind, og Veir vil favorisere, agter man at bringe den til Frederikshavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Agger: Canals Skibsliste. Indg. den 11te: "Friede" M. Mortensen fra Mandal til Krik med Trælast. "Mathea Anker, S. C. Josephsen, fra dito til dito med dito. "Svanen" A. Homme fra dito til dito med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Udg. den 11te: "Lykkens Prøve" N. Nicolaisen fra Skive til Mandal med Kornvarer. Enigheden, K. Tharaldsen fra dito til dito med dito. Falken" B. Reiersen fra Viborg til dito med dito. Den 12te: "Josephine Johnsen fra Skive til Grimstad med dito. "FiskerenS. Haslund fra dito til dito med dito. Gurine" O. Jensen fra Krik til dito med dito. Den 13de: "Maria" J. P. Wullum fra Thisted til Hull med Hørfrø. "Junge Hermann, J. Bornholdt fra dito til London med Vikker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndg. den 12te April: "Enigheden. Christen Pedersen, Hausgaard til Krik med Trælast fra Norge. Den 13de: "Fortuna" G. O. Gundersen med Trælan fra Norge. Den 14de: "Friede" Mortensen til Krik med Trælast fra Norge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Udg. den 11te: "Enigheden" C. P. Hausgaard fra Krik med Korn til Norge. Den 12te: "SkandinavienOsulsen med Korn til Norge. Den 13de: "Haabet, N.F. Larsen med Flyttegods til Kallundborg. Den 14de: "Ane Maria" Otto Knudsen med Korn til Kjøbenhavn. "Friede", M. Mortensen med Korn til Norge fra Krik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Avertissements. Fra Stiftamthuset i Nibe har Amtet under 10de dennes modtaget følgende Gjenpart af en Skrivelse til Samme fra Justitsministeriet af 5te forhen saal ydende Ved i Anledning af Deres i Skrivelse af 3die denne Maaned derom gjorte Jndstilling tjenstligst at tilmelde Hr. Kammerherren, at man bifalder den af Dem trufne Foranstaltning, hvorefter de i Almanakken for Midten af April til Midten af Mai Maaned berammede Hestemarkeder i Tønder indtil videre og saalænge de nuværende Forhold i Hertugdømmet Slesvig forhindre Hestehandlerne i Nørrejylland fra at besøge hine Markeder, afholdes i Nibe Kjøbstad, skulde Man efter Deres endvidere gjorte Forespørgsel, lige tjenstligst tilføie, at det ikke er paatænkt at lægge nogen Hindring, i Veien for Qvæghandlerne og Qvægtransportens Gang paa Halvøen." Det bringes derhos endvidere til almindelig Kundskab, at Justitsministeriet under 8de dennes har tilskrevet dette Amt, at der i Henhold til det Ovenanførte vel ikke endnu er lagt nogen bestemt Hindring iveien for Studendførselen fra Jylland, men at Man dog tør gjøre Regning paa, at ingen fædrelandssindet Dansk Mand vil benytte denne Frihed til at forskaffe de oprørske Undersaatter i visse Deele af Hertugdømmene Subsistentsmidler, allerhelst da der under de forhaandenværende Omstændigheder vil aabne sig en betydelig Afsætning af Qvæg til Underholdning for Hans Majestæts Armee. Thisted Amthuus, den 11te April 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Efter vedkommende Udlægdshavers Begjæring stilles til Bortsalg ved offentlig Auction, der afholdes Onsdagen den 19de d. M. Form. Kl. 10 den Lars Tonsig tilhørende Papirs og Kradse Mølle beliggende paa Nordentoft Mark i Sjørring Sogn 3 Fjerdingvei, fra Thisted, med tilhørende Apparater og Maskiner. Ved samme Leilighed bortsælges tillige noget hos bemeldte L. Tousig udlagt Løsøre, bestaaende af 1 Bilægger Kakkelovn, i Sengested, 1 Sengklæder, 2 Borde, i Dynge Krasse Uld, i liden Kobberkaffekjeddel, 1 Kobber Kjeddel, 2 Bismer m. m. Auctionen afholdes i selve Fabrikbygningen. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Thisted den 12te April 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Formedelst den bestandige tiltagende Jndstrømning i Egnen af lybske Skillinger, der saavel er Landboerne, som i Særdeleshed Kjøbstædernes Handlende, til megen Besvær og Tab, har Handelstanden i Thisted besluttet, i det længste kuns til 1ste Juni dette Aar, at modtage 30 ls. til 1 Rigsbankdaler; men fra den Tid erlægges 1 Rbd, med 31 lbs. og i alle Beløb under 1 Rbd. modtages i ls. kuns for 3 Rbs. Jdet vi bringe dette til almindelig Kundskab, opfordre vi tillige Egnens Beboere til at understøtte denne Beslutning, ved ikke at modtage lybske Skillinger i Betaling for deres Kreaturer, Korn og andre Producter, anderledes end foran nævnt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Bestyrelsen for Handelsforeninger i Thister den 28de Marts 1848. Fieldgaard. Nordentoft, Frost. Nielsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Bekjendtgjørelse. J Nordostlig Retning fra Fjordgrunden, har dannet sig en liden smal Grund, hvor der fortiden paa visse Stæder, kuns er 6 1/2 a 7 For Vand. Paa bemeldte Grund er anbragt 2de Koster, som dybgaaende Fartøier altid holder Norden om, og som for Dem er Jndseiling til Fjordgrunden. Paa den nordligste af ommeldte Koster, er en Arm som viser i nordvestlig Retning, saavelsom paa den Kost ligeover for paa den vestlige Side er en Arm som viser det Modsatte. Fjordgrunden er altsaa belegnet derfra og heelt igjennem, med 5 Koster paa den Østlige, og 4 paa den vestlige Side. Hvad derimod det Øvrige angaaer derfra og i sydostlig Retning, da er det besat med Koster i samme Forhold, som de foregaaende Aar. Agger Canal, den 12te April 1818. Chr. Abildhauge. Jeg er sindet snarest mulig at bortsælge min eiende og iboende Gaard i Bedsted Sogn, Kirkegaarden, kaldet, med underliggende Eiendomme staaende for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. Jndmarket bestaaer af omtrent 90 Td. godt Pløieland, en Eng hvorpaa er avlet 13 Læs Høe aarlig og desuden en til Gaarden rigelig og beqvem Tørveskiær. Min Beyrtning er 24 Fæekreaturer, 4 Heste og 40 Faarkreaturer. Under Gaarden hører ogsaa en god Hedelod. Denne Eiendom kan tiltrædes naar Sæden er lagt og Pengekonditionerne kunne blive billige. Bedsted den 14de April 1818. Hans Søndergaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
J Anledning af skeet Forespørgsel tjener, at mine Kløverfrøe er endnu ikke arriveret men kan ventes daglig. Thisted, den 15de August 1818. P. C. Hundahl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Jfald der bliver en Etage, bestaaende af 6 Værelser med huuslige Beqvemmeligheder ledig her i Byen til November Flyttedag, da vilde Man melde samme paa dette Blads Contoir. Rug a 3 Mk. 4 s. Skp. Rugmeel a 3 Mk. 12 s. pr. 24. Byggryn 5 a 6 s. Potten faaes J. L. Jørgensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Parasoller i et smykt Udvalg faaes hos J. W. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Have og Blomsterfrøe, faaes som sæd A. C. Hundahl. vanligt hos Moderne Parasoller, ere i stort Udvalg arriverede hos Jacobsen & Dessauer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Haugefrøe, faaes hos Chr. M. Schiellerup. Candis, i Kassevis 22 a 24 s. pr. Pund, Caffer 20 a 22 s. faaes hos Chr. M. Schiellerup. Citroner, faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Ankomne Nyheder til Kierbergs Boghandel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Sørgeprædiken i Anledning af høisalig Kong Christian den Ottendes Død af J. R. Damkjær 12 s. Dito af Pastor Berg i Skagen 12 s. Dito af Pastor Jacobsen i Øsløs 8 s. Dito af Pastor Friis i Tversted 16 s. Dito af Tage Müller i Ribe 16 s. Dito af Fr. Hammerich 16 s. Dito af Dito af E. Tryde 16 s. Dito af Engelstoft holdte ved Universitets Sørgefest i Kjøbenhavn den 15de Marts 16 s. Dito af Jngemann ved Sørgefesten paa Sorø Academie den 12te Marts 18 s. Udvalg af forskjellige constitutionelle Forfatninger, udgivet til Benyttelse ved Discussioner i Forfatnings spørgsmaalet af Candidaterne juris E. Vedel og C. Brandis 4 Mk. 8 s. Advarsel til det danske Folk af C. Dirkinck Holmfeld 2 Mk. Danmarks Fremtid, særskildt aftrykt af Vestsjællandske Avis 16 sk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-15
Rettelse: J Extrabladet for igaar staaer paa 2den Sp. 10de L. f. o. 127 Døde, Resten saarede", læs: "127 Døde og Saarede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Thisted, Aar 1848. Nr. 46. Kongelig allernaadigst privilegerede havis Am og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 18de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Udlandet. J Paris, skrives under 10de April, bliver de alt mere og mere broget, og Utilfredsheden med den provisoriske Regjering bliver alt større og større, Regjeringens ubestemte Holdning indgyder ingen Tiltro - isærdeleshed skal Lamartine have tabt meget. af sin tidligere Popularitet. Man bebreider ham at han ikke skal være vel underrettet i Udlandet, at han skal henvende sin hele Opmærksomhed paa Fyrsterne og Cabinetterne; men ikke paa Nationerne: der forsikkres at Lamartine for at føje den offentlige Mening, skal have besluttet at udstæde en Note til Preusen og Østerig, hvori de opfordres til at gribe til energiske Forholdsregler til Polens Jgjenoprettelse og i Tilfælde, at Tyskland ikke vil udføre dette Forsoningsværk, vil Frankerig see sig tvungen til at foretage energiske Skidt til Polens Befrielse. De Uroligheder, der finde Sted i de forskjellige Departe, menter, for det meeste af reactionair eller legitimistisk Natur, ville inden kort Tid fremkalde en Explosion i Paris, og da troer man at det vil blive LedruRollin der faaer Dictaturen. J Paris selv paastaaer man at Tilstanden er skrækkelig foruroligende, da man er gandske udsat for Arbeidernes Anmasselser, og er bestandig udsat for Plyndring og Mord, Arbeiderne have bevæbnet sig med Linietroppernes Gevæhrer, og desuden bemægtiget sig mange Vaabe af Arsenalerne, og Nationalgarden er ikke mægtig nok til at modstaae dem. Rige Folk forlade Paris og de Fremmede ere flygtede af Frygt og Skræk Det hedder, at den provisoriske Regjering trækker i al Stilhed en Hær af 30,000 Mand omkring Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
En til Marseille den 5te April indløben.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Dampbaad har bragt Efterretning om, at Neapel skal være i fuld Jnsurrection. Folket skal have forlangt en liberalere Constitution, og Regjeringen skal have besluttet at gjøre Modstand; ved Dampbaadens Afgang var det kommen til Haandgribeligheder, og man hørte en hæftig Kanon- og Gevæhrild.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
J München paastaaer man nu under 5te April at Kong Otto af Grækenland vil aftakke i Faveur af sin Fetter Hertugen af Leuchtenberg, da hiin ikke længere skal kunne staae sig mod det manrocordatiske Partie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
J det preusiske Storhertugdømme Polen ere meget alvorlige Uroligheder udbrudte en polsk Committee var udnævnt, som tiltvinger sig Leverancer og begik de meest vilkaarlige Handlinger. Fra Pleschen skrives, at det polske Militair havde forsamlet sig og truede med Angreb, Steenbroen i Gaderne blev revet op og Barrikader bleve oprettede paa de vigtigste Punkter af Staden. Mod Middag rykkede endelig polsk Militair ind i Staden med 2000 Mand velbevæbnede Uhlaner, derpaa falgte en Mængde Folk bevæbnede med Leer; det blev derpaa besluttet, at intet preusisk Militair maatte tillades at komme ind i Staden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Jndenlandsk. - Det lader ikke til, som om noget særdeles vigtigt er senere forefaldet i Hertugdømmerne, den danske Armee staaer i Nærheden af Rendsborg, og har paa Veien ikke stødt paa fjendtlige Tropper, den slesvig-holsteenske Armee er aldeles opløst. Den 12te ds. sendte den Høistkommanderende, over Preuserne i Rendsborg en Opfordring til General Hedemann at standse de fjendtlige Troppers Fremskriden, og tilbød 3 Dages Vaabenstilstand for at indlede Underhandlinger. J Fyens Avis skrives følgende: Efter hvad vi erfare fra paalidelig Kilde, skal den engelske Gesandt i Kjøbenhavn have meddeelt det udenlandske Departement en Note fra Lord Palmerstone, hvor tilkjendegives, at det engelske Cabinet har paa en med alvorlig Maade opfordret Preusen til at afholde sig fra Jndblanding i den slesvig-holsteenske Sag; en lignende Opfordring havde Rusland stillet, ikke blot til Preusen, men ogsaa til Hannover og Mecklenburg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
4 Flensborg melder under 12te, at der skulle have fundet en Fægtning Sted i Angeln, en Mængde flygtende Jnsurgenter vare tagne til Fange, og bragte til Flensborg hvorfra de bortførtes paa Skibe. En heel Deel Vaaben, Heste og Bagage er falden i vore Hænder. J Onsdags var Antallet af Fanger over 1000. Det heed at vore Tropper stode den 12te omtrent en Mii i a Rendsborg, og man sagde at Preuserne, vare der givne 3 Gange 24 Timers Frist til at trække sig tilbage over Eideren, hvortil de ellers ville bleve tvungne. "Dannevirke beretter, at Hs. Majestæt Kongen agtede den 13de de, at begive sig til Gottorp. Høistsamme havde bestemt den preusiske Gesand, der affærdigedes med det berettede Svar, en Frist af 3 a 4 Dage, indtraf ikke indtil da et tilfredsstillende Svar fra Berlin, ville Rendsborgs Beleiring tage sin Begyndelse. 1 Ritmester med 20 Md. Dragoner vare flygtede fra Rendsborg og var gaaet overtil Kongen. Det hedder ogsaa at Rendsborgs Jndvaanere, frygtende et nær forestaaende Bombardement, af den seierrige fremrykkende danske Hær, skulle i Torsdags have gjort Oprør imod den provisoriske Regjering, plantet Dannebroge paa Voldene og aabnet Fæstningens Porte, for at de Danske naar de kom ind, kund finde Portene aabne, samt at Preuserne havde forhold sig passiv, dog dette er et løst Rygte. De sidste Efterretninger lyde i det Hele taget, ikke fredelige, det synes som at Forbundet vil vedblive at paastaae af vore Tropper skulle rømme Slesvig; flere tydske Tropper samle sig bestandig paa Grændsen, Man paastaaer at den preusiske Parlamentair skal være kommen tilbage til Rendsborg med uforrettet Sag. Fra Faaborg, skrives, at et med Krudt ladet Fartøi, bestemt for Oprørerne, er indbragt til Als, Paa Sønderborg Slot har Hertu en af Augustenborg efterladt sig 6000 Tdr. Korn, som nu kommer den paa Als værende militaire Tilvært til Pas; Borgermesteren i Sønderborg, og nogle Præster paa Als ere suspenderede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Kanonbaade ere nu igjen fuldt udrustede for at støde til Flaaden, en Major Brokdorff, der forhen har staaet i Armeen, men som ved Overtalelser fra Oprørernes Side havde overtaget Kommanden, har formodentlig af Anger over dette Skridt, berøvet sig selv Livet. Hamb. Freschuz fortæller: "at den Sum, som Hamb. Kjøbmænd og Bankører have staaende i Danmark og Hertugdømmerne, vurderes til 30 Mill. Banco, i Hamborg skal desuden næsten al Handel være ophørt og Credien er sunken saa dybt at selv Vexler paa de største og rigeste Huse ikke ansees for god Betaling eller modtages.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Efterretninger fra Haderslev af 12te og 13de de, meldt, at de ved Flensborg tilfangetagne Jnsurgenteres Antal udgjør over 1000 Mand; blandt de flere fangne Adelsmænd nævnes Greverne BauditzinRewentor og Bentzon. Foruden flere andre Vaaben, ere 12 Kanoner og 1500 Geværer ved samme Leiligbed faldne i de Danskes Hænder. Da de første Flygtninger ankom til Slesvig, bortkastede den derværende Garnison sine Vaaben og erklærede ikke at ville kjæmpe imod Danmark, ligesom ogsaa de derværende civile Embedsmænd aabent yttrede sin Uvillie over at de meget lovende Schleswig Holsteinere i Farens Stund, forlod dem, og erklærede, at de for Fremtiden ville slutte sig til de Danske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Estafetposten som kom i Løverdags melder at Fiendens Tab var frygteligt ved Flensborg, de havde kastet Vaaben og Armatur fra sig, og hele Vogne ere komne med opsamlede Vaaben, især Geværer. Aarhuus Avis melder, at foruden vor udrustede 2 Fregatter, 3 Corvetter, 4 Brigger og 12 Kanonbaade med Bombekanoner, samt 6 Dampskibe, skal der endnu udrustes 2 Linieskibe, der efter Forlydende skulle være bestemte til, hvis det skulle komme til Krig med Preusen, at blokere Stettin. Danzig og Pillau. Krigsministeren, der blev udnævnt til Oberst, fik Epacletterne paasat i Kongens Nærværelse. Dampskibet Skirner var ankommen til Kjøbenhavn med 658 Fanger, hvoriblandt en Deel Bønder fra Angeln. De foreløbig ankomne 121 Fangne vare blevne flyttede fra Gammelholm til Linieskibet "Dronning Marie" der er blevet indrettet til Fangeskib. Det hedder at der skal optages Forbør over enhver af disse Personer. To danske Søefolk, nemlig Carl Schrøder og Lars Peter Jensen af Sundewit have udmærket sig, de vare sendte i Land, for at uddeele Kongens Proclamationer, men bleve fangne af Studenterne, og bleve under Bevogtning af 3 Jægere sendte til Flensborg, for at skydes som Spioner; men underveis overmandede de og dræbte de 2 af Jægerne og den Tredie løb sin Vei, og det lykkedes begge Søfolkene at komme tilbage til Skibet. De bleve forestillede Kongen, som rost deres Mod, og lovede at have dem i Erindring. Fra Apenrade meldes i Aarh. Avis, at den opløste Schleswig Holsteinske Armee har kastet sig ind i Rendsborg. Reisende sige, at circa 700 Md. skulle være tagne til Fange, mellem Flensborg og Slesvig. 4000 Md. danske Tropper skulle være landsatte ved Eckernførde. 11 Kanonbaade ere gaaet op af Slien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
J et Brev fra Sønderborg læses i Fædrelandet, følgende detaillerede Beretning: "J Fredags Middag tog Kongen ned til Augustenborg. Hertugen og hans Familie vare hovedkulde tagne bort derfra og havde ladet Alting tilbage. Dette er bogstaveligen sandt, thi naar man gaaer igjennem disse pragtfulde Gemakker, seer man Musikalier ligge paa Claveret, halv fuldendte Malerier, paa hvilke Penslerne ligge henkastede, dækkede Kaffeborde, der pludseligt ere forladte, paa Skrivebordene aabnede og uaabnede Breve, opskaarne og uopskaarne Bøger, Regninger, Optegnelser, Documenter osv. af alle Slags mellem hverandre. En Bevægelse blandt Hertugens Bønder af en meere foruroligende Art har maaskee ikke lidet bidraget til at fjerne ham saa hurtigt; imidlertid udbrød først den egentlige Demonstration et Por Dage efter hans Bortreise, medens alle hans Tjenestefolk stode i den Formening, at han kun var taget bort paa en Lysttour. Bønderne samlede, sig truende omkring Slottet, forlangte Eftergivelse af Skatter og at det danske Flag skulde opplantes. Da et saadant ikke fandtes paa Slottet, fik man i en Fart noget rødt Tøi frem og et Par Lagener, for at tillave et Dannebrogsslag; men det røde Tøi var for mørkt og fandt ikke Bøndernes bifald, – de rev det ita. Pastor Meyer beroligede dem ved at tilveiebringe et virkeligt Danne brogsslag. Nu trængte de ind i Slottet, hvor de forlangte Vaabnene i Rustkammeret udleverede. Man nødtes til at give efter, og hele den kostbare Vaaben samling var bortreven i et Øieblik. Foruden en Mængde antike Vaaben, der havde tilhørt Familien i flere Generationer, fandtes her en udsøgt Samling af Jagtgeværer, der hver for sig vare irligt ophængte med tilhørende Besætning af Krudthorn, Jagttaske og - Tobakspibe, kort sagt Alt, hvad en Jæger paa Besøg kan ønske og ottraae. Nu ere kun Tobaks piberne tilbage, Paa Hertugens Skrivebord saa jeg Hippologische Blatter, blandede med Protocolle der Bundestags Versamling, imellem hverandre; heller ikke manglede det paa antidanske Pjecer, som "Die Dänen in Flensburg osv. J et af Gemakkerne hang kun tre Dameportraiter, der overraskede mig ved Ensemblet. Den Ene var den ulykkelige Caroline Mathilde, den Anden den beklagelsesværdige Hertuginde, den Tredie Enkedronning Caroline Amalie, hvis Skjæbne. i Sandhed heller ikke er misundelsesværdig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Under 4de dennes har det allernaadigst behage Hans Majestæt Kongen at udnævne til Deputerede til Provindsialstændernes Forsamling for Sjællands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter samt Færøerne: a) af Grundeierne: Conferentsraad F. W. Treschow, Lic jur. Overauditeur C. C. Hall, Skibsclarerer K. Gad i Helsingør, Landvæsenscommissair C. Petersen i Carlslunde; b) for Universitetet Professor J. C. Larsen, c) af Geistligheden; Biskop J. P. Mynster. Pastor S. C. W. Bindesbøll til Rakskov og Branderslev d) for Færøerne: Amtmand C. Ployen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Udnævnelser. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst udnævnt: Professor Flor til virkelig Etatsraad; Biskoppen over Als og Ære, Hansen, til Ridder af Dannebrogen; Gaardmand Laurids Skau til Dannebrogsmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndg. den 15de April: Den norske Bonde" C. M. Johnsen fra Christiansand med Trælast. De to Venner P. Petersen fra dito med dito. "Svanen" A. Homme fra Mandal med dito. Den 17de: "Svend Mariane Koldberg, Dige fra Christiansand med dito. Christine, John Krog fra dito med dito "Mathea Anker" S. C. Josephsen fra Mandal med dito. Udg. den 15de: "Den norske Bonde", C. M. Johnsen, til Christiansand med Korn. "Svanen" A. Homme til Mandal med dito. Den 17de: "Svend Mariane KordbergDige til Christiansand med dito. Christine", John Kroghetil Norge med dito.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-18
Forlangt Jndrykkelse.)¬ Hr. Kammerherre Rosenkrantz har i sit Svar i Thisted Avis Nr. 42 omgaaet eller ikke ville forstaae den dybere Betydning i det paatalte Juserat, nemlig at samme sigtede til Hans politiske Troesbekjendelse, som man maae ønske en Forandring efter Tidens Fordringer, hvad man med billighed kan forlange under Embedsførelsen, saalænge Han vil beklæde en saa vigtig Post. Naar Hr. Kammerherren, som Tilfældet er, ved forskjellige Leiligheder endnu de sidste 4 a 5 Uger har f. Ex. udhævet: Apperligbeden af det nu skrinlagte Regjeringsystem, ofte gjentaget den forsliete Floskel at det danske Folk ikke er modent til en constitutionel Forfaling ved en Leilighed hvor der blev talt om hvad Folkevillien kan udrette, har udraabt "Aal hvad er Folket!, samt at det ville være urigtigt endnu at træde og mod, eller søge at standse de separatistiske Bestræbelser i Slesvig og Holsteen etc., vil man neppe forundre sig over, at der paataltes en pralerisk Bekjendtgjørelse om en sædrelandskindet Foranstaltning som Hr. Kammerherren tilegnede sig, men som først var fremkaldt af andre Mænd. Med hvad Sind Hr. Kammerherren udfører modtagne befalinger og Opmuntring og Opraab til Amtet – at gjøre et saadant Skridt uden befaling var formeget forlangt viser bedst de udgaaede Bekjendtgjørelser, hvorved man som Hovedsag søger at danne en Væbning for Hjemmet af alt Mandskab fra 16 til 60 Aar, ville blive 12 a 15000 Mand, et gandske respectabelt Corps for Amtmanden at commandere – og udhæver at der alt spores Mangel paa Folk til at forrette Foraarsarbeide, hvad ingenlunde er Tilfældet i nogen høi Grad, eller kan være større her end i andre Egne, hvor man paa anden Maade har opfattet Fædrelandets Tarv, sligt maae absolut kjølne og aflede Begeistringen. Hvad Svaret iøvrigt angaaer, da skal det ikke gjøre Hr. Kammerherren ondt at Borgernes patriotiske Sindelag ikke tidligere er blevet offentlig udtalt, Hovedsagen er at det findes her saa godt som andre Steder. At Hr. Kan merherren har yttret sig om at det ei ville være rigtig at omtale loyalte Adresse uden Opfordring gik ud fra Embedsmænd er gandske rimeligt, skjøndt slig Yttring ikke er almindelig bekjendt ber, men Mange har erfaret at saadanne Adresser fra den Kant ere blevne ridiculerede.