Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-09-28
Fædrelandet. Mandagen den 24de September 1838 blev, i Overeensstemmelse med det allerhøieste Patent af 4de August d. A., Provindsialstændernes Forsamling for Øestifterne aabnet i Roeskilde, efter foregaaende offentlig Gudstjeneste i Domkirken, ved hvilken Leilighed Provst Birch, holdt Talen over Texten af Galatherne 69. Foruden den kongelige Commissarius, Conferentsraad, Generalprocureur og Cancellideputeret Ørsted, vare af Forsamlingens 20 Medlemmer tilstede 68. Den Kongelige Commissarius aabnede Forsamlingen med en Tale hvori han, efterat have beklaget Savnet af de Medlemmer af Forsamlingen, som ikke denne Gang vare tilstede, paa følgende Maade omtalte den afdøde Grev Holstein: "J det vi beklage Tabet af alle disse retsindige og forstandige Mænd, dvæler Erindringen især ved Een af disse, der i hjertelig og virksom Kjerlighed til denne Justitution havde faa Lige og stod tilbage for Jngen. Ved de Forhold, hvori han var født, rigelig udrustet med Lykkens Gaver, var Frederik Adolph Greve af Holstein gjennemtrængt af den dybe Følelse, at han kun var sat til Huusholder over hvad der af Forsynet var ham betroet. Dette var ham saaledes ikke en Adkomst til større personlige Rydelser, men kun en Opfordring til meere levende Virksomhed for Menneskehedens og Borgersamfundets Bedste. At føre Troe og Kjærlighed ind i sine Medmenneskers Hjerter, var hans Livs Hovedstræben, men idet han indsaae, at disse den usynlige Verdens Kræfter behøve en beqvem Jordbund, for at fremspire og trives i den synlige Verden, laae og hans Medborgeres udvortes Forhold ham paa Hjerte. J den nye Jnstitution, som Kongen i Aaret 1831 forættede sit Folk, saae han strax et herligt Middel til, under den usvækkede Vedligeholdelse af den Grundforfatning, der saa længe havde sikkret Folket og befordret dets Fremgang i hvad der er godt og hæderligt, fremdeles at bevare og yderligere udvikle alt dette, og han offrede den derfor ligefra dens Begyndelse den ømmeste Kjærlighed. Saavel igjennem offentlige Skrifter, som i det Raad Kongen i 1832 sammenkaldte til Overveielse af den Organisation, der skulde gives den nye Justitution, arbeidede han redelig for Jnstitutionens hensigtsmæssige Ordning, og senere som Medlem af denne Forsamling søgte han med hjertelig Jver og Kraft, at benytte Jnstitutionen til Kongens og Landets Bedste. Han har hverken i denne eller i sin ovrige Virksomhed undgaaet den Skjæbne, stundom at gribe feil i Opfatningen af de Forhold, som han havde at behandle, ved hvis Hielp Midler og Øiemeed skulle knyttes til hinanden; men høi Retsindighed, levende Følelse for Alt hvad der er godt og ædelt gik igjennem alle hans Jdrætter. Hans forklarede Aand ledsager denne Forsamling i al dens Gierning, hans Minde vil virke velgjørende i og udenfor dette Samfund. Den Kongelige Commissarius meddeelte derpaa Forsamlingen, at den 7de Suppleant for Staden Kjøbenhavn, Commandeur Falsen, ønskede Forsamlingens Afgjørelse, om han var berettiget til at møde i den nærværende Forsamling; og dette blev af Forsamlingen eenstemmigen besvaret benægtende, om hvilket Punkt det nærmere vil blive meddeelt i et følgende Nummer. Herefter fremsatte den 2den Deputerede for Kjøbenhavn, Overrets=Assessor Algreen-Ussing, ifølge Commissarii Opfordring i Henhold til den 56de 9. i Frd. af 15de Mai 1834, et Spørgsmaal om sin egen beføielse til at vedblive at have Sæde i Forsamlingen, hvilket eenstemmigen blev antaget, og vil ligeledes den yderligere Forhandling herom blive meddeelt i et følgende Nummer. Dernæst underrettede Commissarius Forsamlingen om, at den Deputerede for Kjøbstædernes 8de Valgdistrict, Agent Voigt, midlertidigen var hindret i at møde i Forsamlingen. J Overeensstemmelse med den 57de § i Frdn. af 15de Mai 1834 opfordrede den kongelige Commissarius Forsamlingens ældste Medlem, Kammerraad og Staldskriver Rasmussen, til at foranstalte en Præsident valgt iblandt Forsamlingens Medlemmer, hvorefter Kammerraad Rasmussen, udnævnte Geheime-Conferentsraad Grev Moltke og Kammerjunker Bentzen til at optegne Stemme sedlernes Jndhold. Ved Optællingen af Stemmerne, som i Alt udgjorde 68, befandtes Professor Schouw at være valgt med 55 Stemmer, hvorimod Etatsraad Treschow erholdt 11 Stemmer og Prof. Bang 2 Stemmer. Professor Schouw blev saaledes erklæret for Forsamlingens Præsident. Efterat have indtaget det for Præsidenten bestemte Sæde, foranledigede derefter Professor Schouw Valget af en Vicepræsident, hvortil valgtes med 40 Stemmer Etatsraad Treschow, medens Profesfor Bang erholdt 27 Stemmer og Proprietair Tutein 1 Stemme. Ved det derefter foretagne Valg paa tvende Secretairer faldt de fleste Stemmer paa Justitsraad Skibsted, der erholdt 61 og Kammerjunker Scavenius, erholdt 23 Stemmer. Til under Tilsyn og Medvirkning af Forsamlingens Præsident at besørge Udgivelsen af den Tidende, hvori Forhandlingerne ville blive at indføre, valgtes med 62 Stemmer Professor Bang, og med 6 Stemmer Overrets=Assessor Algreen-Ussing, til hvem dette Hverv saaledes blev overdraget.