JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-07-22
J England er i denne Tid bleven opdaget et for 34 Aar siden begaaet Mord, som nu skal paadømmes af Retten i Leiester. Den 10de Debr. 1802 blev en, for sin Skjønhed almindelig beundret Dame, Elisabeth Tebbut, fundet myrdet i sin Park ved Keg wort; men Morderen blev, al Efterforskelle uagtet, uopdaget, indtil han nu selv har angivet sig. Han hedder Thomas Roper, og levede af en ret klækkelig lille Capital som han havde sammensparet sig i samme Familie Tebbuts Tjeneste. Roper var forleden me farligt syg, troede sit Endeligt nær, og vilde først lette sin Samvittighed ved en Bekjendelse, inden han gik heden. Han fortalte da, at han, rasende forliebt i sit Herskab, Miss Elisabeth Tebbut, i Natten til 10de December 1802 var trængt ind i hendes Soveværelse og havde voldtaget hende; men da han ei havde kunne aftvinge hende en Eed paa, at hun vilde fortie Udaaden, saa havde han qvalt hende, derpaa slæbt hende ned i en Dom og endelig været ifærd med at ville begrave hende i Parken, da Morgenen overraskede ham. Efterat Roper havde aflagt denne Bekjendelse, paafulgte imidlertid derfor ikke hans Død, tvertimod blev han, imod Formodning, helbredet og maa nu, i sit 69de Aar bøde for den Misgierning, som han begik i sit 34te Nyheder med Dagsposten.
Viborger Samler, 1836-07-22
Frankrig. Aviserne indeholde udførlige Meddelelser over Executionen af Alibands Dødsdom, der udførtes i sin hele Strænghed. Han viste den største Fasthed under Dødsdommens Oplæsning, hvorpaa han raabte: "eg døer for Friheden!" Nu rev Bøddelen, Sløret og Skjorten af ham; han saae bleg og alvorlig ud. Skriftefaderen traad hen til ham, og Aliband omfavnede ham gjentagne Gange. Nu bemægtigede Bøddelen sig hans Person og bandt ham paa Faldbredtet, medens han atter udraabte: "Jeg døer for Friheden! Ned med Tyranniet!" Han var allerede bunden fast, da han med et voldsomt Ryk atter rev sig løs og raabte til Soldaterne: "Lever vel, J Cappre, lever vel!" Derpaa holdt Bøddelen ham Haanden for Munden og fuldbyrdede Dødsdommen. Menneskemængden adskilte sig langsomt og i dyb Tanshed. Publicum viste en alvorlig og rolig Holdning, og ingen Rolighedsforstyrrelse af Betydenhed fandt Sted. – Journalerne have med stor Bitterhed paatalt Regjeringens Forbud mod Meddelelsen af Alibands Tale. Moniteur paastaaer, at intet officielt Forbud er skeet, men at rigtigt nok en Embedsmand har indfundet sig hos Redacteurerne, for at formaae dem til at afholde sig fra Publicationen af en Tale, der bærer Præget af den allermeest odense Opfordring til Kongemord. Denne Artikel gjendrives atter af Aftenbladene. – Flere i Bladene omstændeligen meddeelte Rygter om et senere i Neuilli anstillet Forsøg paa at myrde Kongen gjendrives af Moniteur. –
Viborger Samler, 1836-07-22
En Telegraphdepesche skal være indtruffen fra Toulon med Melding om, at Admiral Hugon med Magt har modsat sig et Forsøg af Tahir Pascha paa at løbe indtil Tunis med den tyrkiske Flaade og sætte Tropper i Land; ved Goelettens Afgang, der overbragte Efterretningen, var Slaget endnu i fuld Gang. Den senere ankomne Semophore de Marseille melder, at den hele, 15 Skibe stærke, tyrkiske Flaade er ødelagt, og boret i Sænk af den franske Flaade, der kun alte 10 Seilere.
Viborger Samler, 1836-07-22
Blandet. J Anledning af Storthingets Opløsning er den norske Statsminister i Stokholm, Hr. Løvenskjold sat under Anklage for Rigsretten, fordi han ikke har protesteret mod den kongelige Resolution. – Efterretningerne fra Spanien lyde høist foruroligende. Beretningen i Le Moniteur om de over den carlistiske Expedition til Asturien tilfægtede Fordele har hidtil ikke stadfæstet sig. Den 5te have Carlisterne beskudt Bilbao.
Viborger Samler, 1836-07-22
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-07-22
Kjøbenhavn. Efter det sidstudkomne Hefte af akademiske Tidender, hvis Redaction indtil videre er overtagen af Dhrr. Concellisterne L. J. Fribert og A. K. Bang, og som i Fremtiden ogsaa vil meddele Efterretninger og videnskabelige Jnstituter i Udlandet, optage vi følgende Efterretning om Gaver, skienkede til Universitetet i det sidste Aar, Consul Grosserer C. Hambro her i Staden har i forrige Efteraar skjenket Universitetet et ham tilhørende illummeret Kort over Europa, opklæbet paa Lærred, udgivet af det lithographiske Jnstitut i Brüssel 1833, 15 Alen langt og 14 Alen høit (hvilket havde kostet ham mellem 5 og 600 Rbd.) Consistorium har i denne Anledning skriftligen takket Consul Hambro for den Opmærksomhed og Velvillie, han har viist mod Universitetet (Kbop.) ved denne Foræring.
Viborger Samler, 1836-07-22
Altona Mercur melder, at Roligheden ikke senere er forstyrret i Lunden; fra Slesvig er et Detaschement Tropper sendt til denne Stad og Heide, og Grev Reventlov er som Medlem af Regjeringen i Gottorf afgaaet til bemeldte Steder, for at gjøre sig bekjendt med Sagernes Stilling og træffe de nødvendige Foranstaltninger. Efter Forlydende har ogsaa den holsteenske Over-Criminalret af sin Midte udnævnt en Commission til at lede den anordnede Undersøgelse.
Viborger Samler, 1836-07-22
Fra Flensborg haves følgende sørgelige Efterretning: "Tvende her bolatte Familier, Hr. Chirurg Nagel og dennes Fætter Hr. Mægler Nagel med deres Koner, som i længere Tid havde ønsket at foretage en Lystreise til Lübeck, tiltraadte denne i Søndags, i Selskab med en Ven, Hr. HandelscommisCarstens, en meget agtet, brav ung Mand. Jmedens disse Fem tilligemed en Foermand fra Flensborg overnattede i Værtshuset i Cosel (i Nærheden, af Louisenlund) efter den første Dagsreise, udbrød der en saa pludselig Brand, at det blev umuligt at frelse den unge Carstens, der blev et Offer for Luerne. De Øvrige reddede med Møie Livet, men mistede Alt, saa at de maatte laane Bønderklæder, for at komme tilbage. Foermandens Heste og Vogn indebrændte ogsaa."(Jvers. Av.
Viborger Samler, 1836-07-22
Laalands=Falsters Stiftstidende melder, at Natten mellem den 7de og 8de ds er en af Nakskovs Toldbetiente, paa en Tid han, tilligemed en anden Betjent, patrouillerede, bleven qvæstet i det ene Laar af et Skud Hagel; samt at der Natten mellem den 10de og 11te af Nykjøbing Toldvæsen er, ikke langt fra Nysted, gjort en betydelig Anholdelse af indsmuglede Varer, som man var ifærd med at transportere til deres Bestemmelse. "Tiden vil vise, hvorvidt denne Anholdelse er Frugten af det nykjøbingske Toldvæsens Aarvaagenhed endogsaa paa fremmed Teritorium eller af Angivelse, hvilket sidste dog ikke skal være Tilfældet. Geheimeconferentsraad Frederik v. Moltke den samme Kammerjunker Frederik v. Moltke, som Olsen omtaler i sine ewaldske Breve, som Ewalds trofaste, virksomme Ven, og hvem Molbech har dediceret sit "Ewalds Levnet er nylig død paa Valløe i sit 83de Aar han var fød den 18de Januar 1754). Efterat han 1780 var bleven Kammerherre, ansattes han to Aar efter som Amtmand i Bratsberg Amt i Norge, hvilket Embede han beklædte i 7 Aar, og gik derfra som Stiftamtmand til Christianssand. Aaret efter blev han forflyttet til Aggershuus Stift, og benaadedes samme Aar med Danebrogsordenen (Storkorset), afgik siden derfra for at indtræde som første Deputeret i Toldkammeret og ansattes Aar 1800. som Præsident i det danske Cancelli. Christian Colbjørnsen var da første Deputeret der; disse to, begge duelige Mænd, men af forskjellige Anskuelser, enedes ikke i alle Henseender; vor Moltke traadte atter i 1804 over i Toldkammeret som Præsident, Justitiarius i Høiesteret Kaas blev hans Eftermand i Cancelliet, og Colbjørnsen blev Justitiarius. J denne sin Stilling forblev Moltke i 10 Aar, blev ved Danebrogsordenens Udvidelse i 1808. Ordens Secretair, 1810 Geheimestatsminister og 1811 Ridder af Elephanten. J Aaret 1814 aftraadte han, som bekjendt, fra alle sine Embeder, med Undtagelse af Directeur-Posten ved Øresunds Toldkammer, og tog sit Ophold i Jylland, hvor han efter to Aars Forløb tiltraadte Stiftamtmandskabet i Aalborg. For flere Aar siden søgte han Entledigelse fra dette Embede, saavelsom senere fra Directeur-Embedet ved Øresunds Toldkammer, da hans svagelige Helbred, gjorde ham uskikket til at varetage sine Forretninger med den fornødne Omhu. – J sine Embedsforhold viiste han sig stedse ikke alene som en samvittighedsfuld Mand, men tillige færdeles tjenstvillig og liberal.
Viborger Samler, 1836-07-22
Dersom berømmelige Slægtninger kunne bidrage til at forøge en udmærket Mands Hæder, da kunne vi lægge til Summen af Moltkes Fortjenester, at han var en Broder til General Moltke, hvem Jylland i Almindelighed og Aalborg i Særdeleshed skylder saameget. Med denne sin Broders Enke giftede vor Moltke sig efter Broderens Død, og efterlader mange sørgende saavel Broders som egne Børn. (Kbhp.)(Jndsendt.)
Viborger Samler, 1836-07-22
Naar man endeligen indvender, at Frigivelse af Brændeviinsbrænding paa Landet vilde lede til at Almuen blev mere hengiven til Drukkenskab, da troer jeg, at denne Jndvending er uden Grund. Landalmuen er i Almindelighed ikke hengiven til denne Last og Bonden har Jndsigter nok til at bestyre sin Oeconomie saaledes at den svarer bedst Regning. Han behøver vist ligesaalidet Statsbestyrelsen til Formynder for sig i den Henseende, som enhver Anden. Desuden Erfaring paa de Steder hvor Brændeviinsbrænderiet paa Landet gaaer, og i mange Aar har gaaet, stærkt i Svang, og hvor Bonden i Almindelighed brænder ligesaameget og maaskee mere, end han vilde brænde, om Tilladelsen blev givet, taler imod Jndvendingen; thi Almuen er paa disse Steder ikke meere hengiven til Drukkenskab, end paa Andre. Ja det kunde vel ikke falde vanskeligt at godtgjøre, at hvor Brændeviinsbrænderiet paa Landet gaaer meest i Svang, der ere Folk i Almindelighed mere afholdne, end paa de Steder, hvor de ikkun sjeldnere kan tilfredsstille deres Lyst. J. Jensen, Viborg, den 20de Juli 1836. Kjøbmand.
Viborger Samler, 1836-07-22
Ved Tallotteriets 1256de Trækning i Wandsbeck, den 19de Juli, udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1836-07-22
Paa 8de Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte i Domkirken. – J Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1836-07-22
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 26de Juli førstkommende bliver, efter Fleres Ønske, Bal i Klubbens Locale. For Entree, Musik, Belysning og Opvartning erlægges af Selskabets Medlemmer 1 Rbd. for 1 Herre og Dame og for hver Dame meere 2 Mk. For de Fremmede, som ifølge Klubbens Love have Adgang til Baller, bliver Entreen 8 Mk. pro persona. – Billetter til Ballet afhentes paa Apotheket og Spisebilletter hos Kjøbmand A. B. Friis. Hvor et Sted med circa 22 Tdr. Land Ager og Eng, foruden fornødent Tørveskiær, og til hvilket der kan holdes 2 Stude, 2 Køer og 12 Faar, er underhaanden. at faae tilkjøbs inden 1ste August d. A., for 450 Rbd. Sedler og kan strax tiltrædes og modtages med dets gode Korn- og Høe=Afgrøde, saasnart Handelen er sluttet, anviser Gaardmand Jens Kirkegaard i Eløborg eller Degnen Kirkegaard i Thorning.
Viborger Samler, 1836-07-24
64de Aargang. 1836. No. 90. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Damer. Viborger Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i O 24de Juli.
Viborger Samler, 1836-07-24
Søndagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-07-24
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Paa Pladsen St. Jacques, hvorAlibaud henrettedes, havde Øvrigheden truffet meget større militaire Foranstaltninger, end ved Fieschis og hans Medsammensvornes Henrettelse. Allerede Kl. 3 om Morgenen havde Tropperne indtaget deres forskjellige Stillinger omkring Schafottet.
Viborger Samler, 1836-07-24
At det uagtet den senere i Moniteur indrykkede Benægtelse har i det første Øieblik været Regjeringens Hensigt at undertrykke Meddelelsen af AlibaudsTale, sees af det samtidige Skridt, at man paa Posten har tilbageholdt de rouenske Tidenders Correspondence, hvorimod disse protestere i de kraftigste Udtryk. Hr. Thiers skal aldeles have desavoueret, disse Forholdsregler og det hedder, at Hr. Montalivet har faaet en alvorlig Jrettesættelse. – Man taler om en Ministerforandring og mener, at Grev Sebastians Tilbagekomst fra London, (hvorfra han allerede er afreist efter Foregivende for sin Sundheds Skyld) maaskee selv torde true Hr. Thiers's Stilling. Hr. Pelet skal allerede have truffet Anstalter, til at flytte ud og Hr. Passi have erklæret, at han ikke længere med Ære kunde blive. – Hr. Dupin skal i en mere end levende Samtale med Kongen have søgt at overtyde denne om Nødvendigheden af en Amnestie.
Viborger Samler, 1836-07-24
Den Opmærksomhed, hvormed man holder Øiemed qvindelige Reisende, har vakt Formodningen om nye Planer af Hertuginden af Berri.
Viborger Samler, 1836-07-24
Le National havde for nogen Tid siden spaaet, at ved Kamrenes Slutning vilde kongelige Naadesbeviisninger regne ned over de ministerielle Deputerede. Denne Spaadom er nu strax Dagen efter Kamrenes Lukning i videste Omfang gaaet i Opfyldelse.
Viborger Samler, 1836-07-24
Samme Blad er lagt under Beslag formedelst tvende Artikler, hvoraf den Ene fremstilles som Apologie for et Factum, hvilket Loven betegner som Forbrydelse, den Anden som et Delictum, der indeholder "Fornærmelse mod den offentlige Moral." Udnævnelsen af Hr. Breschet til Professor i Aratomie ved det medicinske Facultet i Paris modtoges af Studenterne med Hylen og Piben og foraarlagede den største Scandal. Ruder, Vinduesrammer, Dorfyldninger, Speile, Alt søndersloges; hvad der hørte til Professorernes Embedsdragt sønderreves og kastedes i Rendestenen. Jmidlertid var et halvt Dusin Politiebetiente tilstrækkeligt til Rolighedens Gjenoprettelse; flere Deeltagere i Uordenen bleve paagrebne, og de senere tagen militaire Forholdsregler fandtes overflødige.
Viborger Samler, 1836-07-24
Jfølge "Neue Zeitung" skal man i Marseille giennem Telegraphen fra Toulon have erholdt Efterretning om det Ugrundede i det udspredte Rygte om et ved Tunis forefaldet Søeslag.
Viborger Samler, 1836-07-24
Spanien. Fra Madrid skrives under 6te d. M.: "De financielle Underhandlinger have endeligen ført til et gunstigt Resultat. Overeenskomsten om de høistnødvendige Forskud ere undertegnede i Aftes. Regjeringen har allerede erholdt 5 Millioner Realer; i Løbet af Juli skulle endnu 40 og i de paafølgende Maan der 20 Mill. udbetales. Hr. Gapiria var Hovedagenten for denne Underhandling. De til Tilbagebetalingen af disse Forskud bestemte Renter eller Skatter ere: 1) Provindsialenterne, 2) Tolden, 3) Handelskatten, 4) Geistlighedens Afgivter og nogle andre af mindre Betydenhed."
Viborger Samler, 1836-07-24
Ministeriet synes at have tabt alt Haab om at forskaffe sig Majoriteten ved de forestaaende Valg. Derimod meente man, at der vilde danne sig et Slags tiersparti af 30 til 40 Medlemmer blandt Procuradorerne, hvis Stemme, vilde gjøre Udslaget for Ministeriet eller Oppositionen. Vil Hr. Jsturi; bringe disse paa sin Side, da maa han fremforAlt afskedige Cordova, secularisere alle geistlige Godser og lønne Geistligheden af Statscassen, og endeligen skride til en Reform af Proceres-Kammeret. Hertil skal han imidlertid ingenlunde være tilbøielig, men derimod i Nødsfald ville drage en Deel af Nordarmeen til Madrid. Mendizabal vedbliver at nyde den største Popularitet; paa hans Fødselsdag sendte Hovedstadens Befolkning ham en Lykønsknings-Deputation. Beklagelige Uordener have den 11te d. M. fundet Sted i Figueras. Fremrykningen af Banderne, under Brujo og Sarillo og Mordet paa Postføreren fra Barcelona i Nærheden af Gerona tjente til Paaskud for et Oprør, som Linietropperne ikke formaaede at undertrykke. Falske Rygter om Forræderi forbittrede Folket i høieste Grad. Gouverneuren, Brigadeer Teng, blev myrdet, og hans Lig slæbt gjennem Gaderne. Ordenen er dog senere gjenoprettet.
Viborger Samler, 1836-07-24
Den 29de f. M. viste Cabrera sig for den liden Stad Alcanniz og opfordrede den til Overgivelse. Garnisonen, der bestod af Nationalaarde, myrdede de tvende Officierer, der overbragte Cabreras Opfordring, hvorpaa denne tog Staden med Storm og lod den hele Nationalgarde springe over Klingen. J Bayonne have Carlisterne udbredt de betænkeligste Rygter og allerede ladet Gome; fra Asturien bryde op i Retningen af Burgos, Prætendenten har i Mondragon ladet 50 Personer, der vare mistænkte for Liberalisme, hæfte, af disse ere senere tre skudte, hvoriblandt en 80aarig Læge. – Bo Qvoticienne paastaaer, at Dronningens Generaler virkeligen have indledt Underhandlinger, men at Don Carlos med Fasthed har forkastet disse.
Viborger Samler, 1836-07-24
Blandet. Til Portsmouth ere den 12te d. M. Befalinger indløbne fra Admiralitetet, at Viceadmiral Pagets Flaade skal holde sig seilfærdig. Den 14de ere 6 Linieskibe stukne i Søen. Efter Forlydende skal Escadren først afgaae til den spanske Kyst og derfra til Middelhavet. Dampskibet Pluto bringer et Artillerie-Compagnie af den kongelige Marine til S. Sebastian.
Viborger Samler, 1836-07-24
Den 13de d. M. er Fyrst Talleyrand, hvem man nylig har skildret med den ene Fod i Graven, indtrufsen til Frankfurt.
Viborger Samler, 1836-07-24
Efter Forlydende skal Paven ved sin Statssecretair have indbudt de franske Prindser til paa deres Reise at besøge Rom, en Jndbydelse, der rimeligviis vilde have været Ludvig Philip selv velkommen.
Viborger Samler, 1836-07-24
Den stockholmske "Statstidning af 9de d. M. indeholder i sin officielle Deel Motiverne, hvormed Kongen i sin Tid har ledsaget sine tredie Gang forelagte Propositioner for det norske Storthing angaaende det absolute Veto og Udlændingers Naturalifation. Den i almindelige Tilfældebroesværdige Forsigtighed med Hensyn til Forslag om Forandringer i Grundlovene finder Kongen overdreven, naar man lukker Øiet for Fornuftens og Erfaringens Stemme Hverken Lovgivningen eller Kongen, der har fanctioneret Grundlovenes Bestemmelse, havde havt ifindeat gjøre Forandringer umulige, der maatte vise sig som nødvendige. At forkaste Forslag til saadanne uden foregaaende Prøvelse (saaledes som det den sidste Ganger skeet i Storthinget, fordi Sagen allerede tidligere har været behørigen discuteret) strider mod de constitutionelle Love &c. – Til Slutning omtales, at Hs. Maj. havde ladet fornye sit Forslag til en særegen Fundamentallov, ifølge hvilken Statsraaderne skulde kunne bivaane Storthingets Forhandlinger, dog uden Stemmeret. Forkastelsen af de omtalte kongelige Propositioner fandt imidlertid Sted for flere Maaneder siden.
Viborger Samler, 1836-07-24
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-07-24
Kjøbenhavn. Som Concurrenter til det juridiske Professorat nævnes Bornemann, Paulsen (Prof. i Kiel), og Algreen-Ussing.
Viborger Samler, 1836-07-24
Fædrelandet No. 93 begynder med et Stykke betitlet, det danske Cancellie og den danske Presse, hvori Redacteuren beretter, at han, i Anledning af Beslaget paa Artikken "Rusland, Orienten," som af Cancelliet var stadfæstet, henvendte sig til dette Collegium med Begjering om, at det, naar det ei selv vilde forfølge Beslaaet, vilde tillade en Saafører paa dets Venne at modtage en Stævning, for ved Domstolene at faae Sagen afgjort. Redacteuren har derpaa igjennem Censor erholdt Svar fra Cancelliet, som erklærer, at da det omhandlede Spørgsmaal ikke benhører under Domstolene, maa det have sit Forblivende ved Collegiets i ommeldte Henseende afgivne Resolution.
Viborger Samler, 1836-07-24
J Fjor førtes offentlig Klage over, at hver ottende Candidat havde faaet non contemnendus for sin latinske Stiilprøve til Examen artium. J Aaret 1835 have af 177 Candidater, 44, altsaa paa det nærmeste hver Fjerde faaet hiin Charakteer for den latinske Still. (See Selmers's afademiske Tidender, 3 Aarg. 3 Hefte, S. 390, 414.)
Viborger Samler, 1836-07-24
Jtzeboer Wochenblatt, af 8de dennes beretter en Correspondent fra det sydlige Slesvig, at dette Aars Forsøg med Runkelroe-Dyrkningen for største Delen er mislykket Mindre Landbesiddere havde ladet sig sende Fro fra Rendsborg, og dermed besaaet hele og halve Agre, i Tanken om den glade Dag, naar de mod klingende Mønt vilde kunne aflevere Roerne til Sukkerfabrikkerne. Men dette glade Haab synes nu stedse meere og meere at for vinde. Planterne staae vantrevne og qvalte af Ukrudt og man beklager, ikke bedre at have anvendt det dertil benyttede Land.
Viborger Samler, 1836-07-24
Man imødeser en ganske ny Organisation af det dansk-vestindiske Militair.
Viborger Samler, 1836-07-24
Fra Helsingøer meldes under 10de De, at den stettiner Galease Regina, Capt. C. C. Krohn, med Kul bestemt fra Schields til Stettin, er den 8de D., Kl. 8 om Morgenen, efterat have været paa Grund, sjunten i Nærheden af Anholt. Capt. Ramsen af Dunde havde bjerget 2 Md. af Besætningen og sat dem iland i Helsingøer; Capitain Krohn og det øvrige Mandskab havde reddet sig i Baaden, for dermed at naae et eller andet Skib i Nærheden. Et i visse Henseender ikke umærkeligt lille Skrift er udkommet af den noksom bekjendte Skolelærer N. Sørensen i Vendsløv, under Titel: "Hvad er Religionsfrihed, Og hvad er det for en Religionsfrihed under Navn af Sognebaands-Løsning, som Grundtvig og Lindberg stride for, Og hvad er det, Hr. Mau, Hr. Lindberg og Hr. Rønne har havt at indvende imod mig," Forfatteren yttrer sig meget stærkt mod det til Sognebaandets Løsning af Grundtvig og Lindberg fremsatte Forslag, da det ikke strækker sig videre end til et Forslag til en Fredsaccord mellem Troen og Vantroen, og erklærer reent ud, at dersom Troens Sag og Strid dermed var klappet og klar, da var den, det ligesom Graven, naar sidste Skovl Muld er klappet til af Liigbærerne." Grundtvig - hedder det – er siden anden Udgave af hans nordiske Mythologie falden for den enøiede Odins Friste-Tale." Med Hensyn til Sognebaandets Løsning har Forfatteren selv tilligemed endeel Andre for et Par Aar siden udstedt en skriftlig Fuldmagt til Lindberg om, paa hans og deres Vegne, at ansøge Kongen desangaaende. Lindberg lovede det, men gjorde det aldrig, hvorimod han sidste Vinter, efter nogle troende Præsters Ønske, forebragte Stænderforsamlingen. i Roeskilde disses Jndstilling herom. At denne Mand kun pønser paa at begrunde et troende Præste Pavedømme er, ifølge Forfatterens Mening, indlysende saavel af dette som af hans Forsvar for Pastorerne Mau og Rønne i den bekjendte Sag om Ole Bertelsens Kone i Haarsløv.
Viborger Samler, 1836-07-24
En Landmand J. Fuglholdt, der alt fleregange, og som det synes med megen Sagkundskab har udtalt sig offentligen om adskillige for Landmanden vigtige Gjenstande, har nylig i nogle bemærkninger om Jagten leveret endeel interessante Data for at ville, at Vildtets Mængde paa enkelte Steder er til Besvær for Agerdyrkeren, og som Exempel anført Værløse Sogn i Siælland. J Løbet af sidste Vinter blev Vildtet optalt i de Skovpletter som paagrændse dette Sogn, og af hvilket ligge indenfor Sognets Grændser, og da befandtes det, at derpaa var circa 600 Raadyr, foruden dem der opholdt sig paa Marken, under Tællingen. Da kun Bukkene i Almindelighed skydes, saa er det sandsynligt, at denne Vildtflok er forøget i det mindste med 300 Lom. Antager man, at ethvert af disse Dyr behøver samme Underholdning og giør ligesaamegen Skade som et Faar, da har dette Sogn en Vildtstand at underholde, der er liig 600 Faar med 300 Lam, som Dag og Nat omstreife i Landmandens Sædemarker, Enge og Haver.