JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Om Aftenen behagede Hs. K. H. med sin høie Nærværelse at beære Theatret, hvor en Prolog i denne Anledning fremsagdes af Mad. Rosenbusch. Da første Akt var tilende tog Hs. K. H. til Asmildkloster, der var oplyst med Beegkrandse, og hvorfra Prindsen ledsagedes hjem af et Fakkeltog. Næste Dag gjorde H. K. H. en Excursion til Finnerup, for at see Geheimeraad Guldbergs Grav, og tog derfra til Kjørebanen, for at overvære Dyrskuet. Samme Dags Kl. 2 afreiste den høitelskede Fyrste under Folkets Fryderaab herfra til Randers. J enhver Landsbye underveis antraffes Beboerne talrigt forsamlede for at see ham og at yttre sin Glæde over hans Nærværelse. (Efter V. S.) Væddekjørselen, der kun havde 8 Konkurrenter, gik for sig i følgende Orden: Første Par, Overkrigscommissair Fischer fra Teglgaarden, tilbagelagde Banen (en dansk Miil) i 26 Minuter og 33 Sekunder, 2) Kom. Kjeldsen fra Hobro forlod Banen, fordi han tog Feil i Banernes Omvexling. (Hvis han ikke havde feilet, havde han upaatvivleligen vundet den første Præmie. Jmidlertid fik han Tilladelse at kjøre om igien. Disse to Heste have i Fjor tilhørt Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus.) Andet Par: 3) Major v. Warnicke fra Aarhuus, tilbagelagde Banen i 28 Min. 21 Sec. 4) Kobbersmed Heiberg fra Aalborg 26 Min. 9 Sec. med egen Hingst og en laant Hoppe. Tredie Par 5) Komd. Nathansen fra Randers, fuldendte ikke Løbet. 6) Komd. Philipsen i Viborg i 28 Min 5 Sec. Derpaa skeete det Hr. Kbm. Kjeldsen tilladte andet Løb, som udførtes i 27 Min. 33 Sec. Fjerde Par, Kbm. Friis i Viborg og Proprietair Pind fra Krannestrup, forlode Banen før Løbet var endt. Den fastsatte Tid var 28 Minuter, og 100 Rbd. Douceur foruden 1ste Præmie naar Touren gjordes i 25 Minuter, Alt med 1200 Pds. Vægt. Kobbersmed Heiberg erholdt altsaa den første Præmie, 300 Rbd. Sølv; Overkrigscommissair Fischer den Anden, 200 Rbd. og Komd. Kjeldsen tredie Præmie, 100 Rbd., som de havde den Ære at modtage af Hs. Kongl. H. Prinds Christians egen Haand. Banens Kjørevei skal have været yderst besværlig. Ved Dyrskuet erholdt Forpagter Weinschenck fra Gunderupgaard 1ste Præmie, 150 Rbd. Sølv, for en sortebruun engelsk Hingst, falden efter den kgl. Hingst Blackwood. Anden Præmie tilkjendtes Gaardmand Jonas Jensen i Nielstrup, Randers Amt, ligeledes for en sortebruun Hingst, falden efter den kgl. Hingst Hamlet. Af Hopper erholdt en sort Hoppe, tilhørende Ritmester v. Juel i Aarhuus, den første Præmie, og en blankbruun Hoppe, tilhørende en Bonde fra Gislum Herred, den Anden. Hr. Proprietair Conradsen fra Nørlund havde den Ære at præsentere sin skjønne Hingst Tamerlan og Dennes Yngel for Hs. K. Høihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Hans Kongelige Høihed, Prinds Christian Frederik Södeste Harmonie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Gjennem Fløitetoner Fra Skovenes Kroner Staa Sangeren bi. Mens han kroner Digternes Fyrste paa Digterstil Du skued i Syd med Varme, o Fyrste, Raphaelisk Correggisk Yndespil. og Storhedens skinnende Farver – Naturen Dig taled saa mægtigt til – og det kolde Livs Dödningelarver Du over – det snevre Liv - monne törste. Dig rækker med vaersomme Haand Din ydmyge Skjald sin Blomstergave. I Digtningens Have; Den voxed – som tidlig indsluttet hans Aand -"Dig krandse Pierider med Egelöv. Digsmykke de Hæderskroner – til Stör hensmuldrer paa Tidens Aske, og Taarer Din Mindesteen vaske!" I dybeste Underdanighed, D. Byberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Bekjendtgjørelser. Det bekjendtgjøres herved foreløbigen, at der i Begyndelsen af September d. A. afholdes offentlige Veddeløb paa den i Aar anlagte Bane i Nærheden, af Hadersleben, for Heste, fødte i Kongeriget og Hertugdømmene (Fuldblod udsluttet) om den af Hs. Majestæt Kongen udsatte Præmie af 400 Rbd. Sølv. og den af Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg udsatte Præmie af 100 Rbd. Sølv Angaaende Logie og Staldrum kan man henvende sig til Hr. Gjæstgiver J. C. Petersen. Dagen og de nærmere Bestemmelser angaaende Veddeløbene, blive til sin Tid offentligen bekjendtgjorte. Hadersleben, den 15de Juli 1831. Stor Heste Auction i Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Mandagen den 22de August og følgende Dage bliver ved Auction i Rendsborg absolut bortsolgt 400, eller efter Omstændighederne endog indtil 630 Stk. fuldkommen gode, stærke og til den danske Militair=Tjeneste af Remonte Commissionen for kort Tid siden antagne Heste af en Alder fra 6 til 9 Aar, og i det mindste 10 Qvarteers Høide. Solide Kjøbere, ligesom og Enhver der kan stille antagelig Sikkerhed, tilstaaes 3 Maaneders Credit med Betalingen. Hvilket herved foreløbige bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Forpagtning. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirekteur afholdes paa Tingstedet i Fiellerad Bye, Gunderup Sogn, Aalborg Amt, Løverdagen den 20de August næstkommende, Formiddag Kl. 11, offentlig Auction over Bortforpagtningen af Grevskabet Lindenborgs Hovedgaards Avling og Meierie i 10 paa hinanden følgende Aar fra 1ste November d. A. at regne. Gaarden er beliggende i Aalborg, Amt, Blendstrup Sogn, 2 1/2 Miil fra Aalborg, c. 3 1/2 Miil fra Hadsund ved Landeveien imellem disse Steder, har gode Jorder og en betydelig Engstrækning, som meget kan forbedres. Mergel haves. Conditionerne for Forpagtningen ville 14 Dage før Auctionen blive henlagte til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Portneren paa det grevelig Schimmelmanske Palais, i Randers hos Gjæstgiver Rüdell, i Aalborg hos Gjæstgiver Brunes, paa Ahrensburg pr. Hamborg hos Godsinspecteuren, og paa Lindenborg hos Undertegnede, der efter Forlangende foreviser Eiendommen. Thi indbydes Lysthavende at give Møde fornævnte Tid og Sted. Lindenborg, den 25de Juli 1831, Paa Besidderens Vegne Kirstein. Huusværelse til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Formedelst en Præste Enkes Frafløttelse kan en god og velindrettet Huusleilighed i Tobberg faaes tilleie. til førstkommende Michaeli, og mulig om ønskes, tillig Jldebrændsel og Foder og Græs til en Koe, hvilken Leilighed er passende for en Familie udenfor Bondestanden. Man behager herom, jo før jo kjærere at henvende sig til undertegnede Eier. Todberg ved Aarhuus, den 22de Juli 1831. Christen Nielsen, Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Nye Kirsebærviin, P. F. Bølck, Viinhandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Nye Kirsebær-Viin Fulling. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Punsch-Extract og Kjøbenhavnsk Holdt Øl paa Flasker er at bekomme hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen. Suplement eller Randgloser til Forpostfægtningen &c., 3 Mk. - En rar ny Samling af ret skjønne Anckdoter, vittige Jndfald &c., 2 Mk. Jøden Lewis Pengepung, eller den indsmuglede Gaas, 24 s., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Frimodige Yttringer over Danmarks Landboeforfatning, ved Justitsraad og Jordegodseier M. B. Ny. gaard, 3 Mk. 4 s., faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
No 129. Tirsdagen. den 9 August. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus tils-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Nyheder fra Udlandet. Cholera morbus griber nu frygteligt omkring sig J Preussen rykker den frem fra By til By, saa Preusserne faae deres Venskab med Russerne dyrt betalt. Ved Danzig grasserer den nu i 27 Landsbyer, den er udbrudt i det Marienwerderske District, i Schlesien ere flere Byer angrebne deraf, i Posen havde den allerede dræbt henved 70 Personer, paa en anden Kant er den trængt ind i Pommern, altsaa forbi Kordonen. J Petersborg døe endnu daglig et Par hundrede Mennesker, og Sygdommen udbreder sig vidt omkring i Hovedstadens Omegn. Blandt de sener Dages Dødsfald nævnes Overceremonimesteren Grev Pototzi, Generalmajor Scheffler, Professor Stschelow, og keiserlig Hofdame Fyrstinde Kurakin. Jndtil den 22de Juli var de Choleradødes Antal der i Staden næsten 4000, og 2260 laae syge, af hvilke kun de 475 gave Haab om Helbredelse. Den er nu ogsaa brud ind i Wallakiet, hvor den især i Staden Brailegiør store Ødelæggelser, og da den i Gallizien er rykket frem indtil gandske nær den østerrigske Sanitætskordon, saa har den kommanderende General seet sig nød saget til gandske og aldeles at lukke Passagen ved Ken ti. Jfølge de officielle Jndberetninger fra Gallizier, var der nu i denne Provinds død af Cholera henve27,000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Ungarn. Privatefterretninger herfra tyde paa alvorlige Bevægelser, som lade formode, at man, endog saa uden Regjeringens Villie, vil komme Polakkerne til Hjelp, ja Mange ville endogsaa bringe Skrinetzkis gaadefulde Armeebevægelser i Forbindelse dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Preussisk Polen. Ogsaa herfra omtale Privatbreve en stor Bevægelse som skal finde Sted blandt de preussiske Tropper i Storhertugdømmet Posen, TION og at en Deel deraf skulde med 20 Kanoner være brudt op af Königsberg til. Der vare forskjellige Rygter i Omløb desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Polakkernes Frihedskamp. Russerne trænge Polakkerne paa den ene Kant, imens der gjøres store Fremskridt paa den anden. Det synes at være Skrivnetskis Plan at angribe og forjage de russiske Korpser som staae østlig for Warschau, imens den russiske Hovedarmee trænger fra Vesten, hvorved denne forunderlige Krig faaer et næsten baqvendt Udseende. Man holder det for en Ubegribelighed hvorfore den polske Generallissimus opholder sig paa den østlige Side af Weich, selen, mens den russiske Hovedarmee bestandig trænger videre frem paa den vestlige Side, men det maa formodentlig være hans Plan at forhindre det Tolstoiske, Golowkinske og Rüdigerske Korps fra at støde til Hovedarmeen, eller at gaae over Weichselen i det Haab, at den russiske Armee skal udmatte sig paa Angrebet mod Warschau, og at det derpaa kan lykkes ham at tilintetgjøre det. Hovedsagen er vel den, om Generallissimus kan operere saaledes østen for Warschau, at denne Stad ikke ved et Coup de main skal falde i Russernes Hænder. Et russisk Korps var den 28 Juli rykket frem til Peisen, hvorfor en stor Deel af Staden Kalischs Jndvaanere var flygtet bort derfra, og der blandt Resten hen skede stor Bestyrtelse. Russerne trænge fremad mod Warschau i tvende Korpser, det ene fra Kowal og Brest. det andet fra Lowizek. En russisk Kolonne paa 8000 Md. stod ved Sluczewo, en anden ved Briese Kuzowy. Ved Witzlawek havde Russerne havt en haard Skjærmydsel med Egnens Landstorm; tre Gange drev man hverandre ud af Staden, endelig vandt Polakkerne Seiren og overnattede i Byen, som dog Dagen efter blev erobret tilbage igjen af Russerne. Ogsaa Rüdiger havde staaedes igjen med Polakkerne, der havde frataget ham 200 Fanger. Paa Warschaus Volde og Forskandsninger arbeide daglig 20,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Portugal. Den franske Eskadre havde allerede igjen forladt Tajofloden, men havde medtaget alle de portugisiske Krigskibe som Pant for de 800,000 Fr. som Frankrige har tilgode. Efter at den franske Flaade havde bragt Fortet Belem, som har 500 Kanoner, til at tie, og det havde strøget sit Flag, var D. Miguel i egen Person kommen op i Taarnet og havde befalet at begynde Kanonaden paany, som da ogsaa skeete, men Følgen var at Taarnet blev næsten gandske demoleret. D. Miguel, havde opholdt sig den hele Nat i Havnen og opmuntret sine Tilhængere, men til at forsvare Staden vare de dog ikke stærke nok, thi blandt Folket herskede der en overordentlig stor Gjæring, som havde formaaet D. Miguel, til at give efter og love Opfyldelsen af Alt hvad de franske Admiraler forlangte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Engelland. Admiralitetet har sendt Ordre til Si Codrington, at han strax skal komme tilbage med sin Flaade til Portsmouth for at indtage Proviant a. til en alvorlig Expedition. Londons offentlige Blade beskjæftige sig i de senere Dage stærkt med de polske Anliggender og Preussens formeentlige Neutralitetskrænkelse. Den menes, at en Krig mellem Frankrige og Preussen vil være uundgaaelig, ligeledes mellem Holland og Belgien, og at Engelland neppe vil undgaae at blive indviklet deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Frankrig. Der har i Paris været gjort uhyre Forberedelser til værdigen at feire Julidagenes Begivenheder som en almindelig Folkefest, og den første Dag, der var bestemt til en Sørgefest, er lykkelig overstaaet. (En Beskrivelse deraf skal følge i den næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Fædrelandet. Rhvn. den 6te August. Sundhedstilstanden er god her i Staden. J forrige Uge fødtes 74 og døde 58, heraf de 20 af Krampe og 13 af Lungesyge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Den Kongelige Qvarantainedirection har nu ogsaa erklæret Stæderne Königsberg og Elbingenfor smittede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Atter nylig fandtes et ungt druknet Fruentimmer i Kanalen ved Børnehuusbroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Jndførselen af Klude er indtil videre bleven aldeles forbudt i Hertugdømmerne Slesvig, Holsteen og Lauen Ribe den 1ste August. Biskoppen over Ribe Stift, Dr. Theol. C. D. Kofoed, R. af D. og D. M., er i Forgaars ved Døden afgaaet, i en Alder af næsten 68. Aar. Han efterlader sig 10 Børn og 19 Børnebørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Befordringer og Afgang. Regimentsqvarteermester og Auditeur Torwerdt udnævnt til Kammerjunker. Privat. secretair Posselt til Herredsfoged i Hütten Herred. Amtsforv. Gyllich i Ranzau til Amtsforvalter i Reinfeld Amt. Herredsfoged Petersen i Huusbye Herred, efter Ansøgning Naade entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Aarhuus. Efter at Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian Frederik havde i Søndags bivaanet Høimessegudstjenesten i Domkirken, behagede det Høisamme at tage alle Byens og den nærmeste Omegns offentlige Indretninger og Anlæg i naadigst Øiesyn, og derpaa at beære den efter Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinand opkaldte Søndags=Tegneskoles Stiftelses=Aarsdag med sin høie Nærværelse, og naadigst selv at uddeele Præmier til 2de af de meest udmærkede Elever. Festligheden endtes her med en Tale af Hr. Professor Ridder Stougaard. Ved Middagstaflet, hvortil Hs. K. H. var indbuden af Byens Embedsmænd og Borgere, og som, paa henved hundrede Couverts, fandt Sted i Polyhymnias Fest lokale, blev der, efter at Hs. K. H. havde behaget at udbringe en Skaal for den elskede Landsfader, som blev ledsaget af 27 Kanonskud, afsjunget følgende Sang: Hvor Nordhavs Bølge gynger Sig vild mod vestlig Strand. Og østlig Kyst omflynger, Der er vort Fædreland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
J blomsterrige Dale, J Kornets grønne Vang, J Skovens høie Sale, Der lyder Danskes Sang. Og det er Glædens Tone, Der lyder By fra By; Thi om ei Sydens Zone Fra gyldne Lundes Ly Os strømmer blid imøde. Jndsvøbt i Rosenduft, Saa flyer dog Morgenrøden. Ei Nordens sunde Luft. Her Vaaren skjøn og yndig, Som faare nordisk Møe, J Glædessange kyndig Let gaaer fra Øe til Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Her strømmer Høstens Fylde Ei blot til Herrebord, Dens Rigdom og forgylder Den Armes Plet af Jord. Her intet Aag betynger En ringe Trællestand, Men Himlens Lys omflynger Med Frihed Daners Land, Thi Seklers Alder kroner En ædel Fyrsteslægt, Som kun blandt Venner throner I Himlens Varetægt. Et Skud af Skjoldungstammen, En Fyrste blandt os er; Thi luer Glædesflammen: Prinds Christianerher! Han Thronens faste Pille J Fædres ædle Aand, Med fjerde Christians Snille Os byder trofast Haand Lyd høit da Glædens Tone, Og tolk din Fryd i Ord: Gid Held og Hæder krone. Vort gamle danske Nord! Gid ofte vi maa sjunge: Velkommen Christian Held over Land og Konge! Held følge Christian. ligeledes med Kanonskud og mangefold jublende Hurraraab. Derpaa udbragtes en Skaal for Hs. K. H. Prindssesse, Caroline Amalia, ved hvilken Leilighed Prindsen, gav os det Haab, at vi ogsaa engang med det første kunne vente den Glæde at see Høisammes elskværdige Gemalinde iblandt os. Paa denne fulgte en Skaal for Kongehuset, og hvorefter Prindsen udbragte en for Aarhuus Borgere, Embedsmænd og Militaire, hvem han, saavelsom Byen i det Hele, tilønskede al mulig Held og Lykke. Efter Taflet behagede Hs. K. H., ledsaget af Stiftamtmanden, at tage til Byens Skov, Riisskov kaldet, hvor han blev modtaget af Magistraten, Byens eligerede Borgere &c. Paa en af Udsigterne ved Havet, hvorfra man skuer udover den herlige Bugt saavelsom over Aarhuus By, behagede det Prindsen at dvæle nogen Tid, og tage Sæde paa et Slags derværende Klippestoel, Sted og Udsigt ligner meget Dronningestolen paa Møen. Her fremtreen, som det syntes af Alle heel uventet, to Smaapiger, smykkede med Grønt, og overrakte Hs. K. H., den Eneen Egekrands, den Anden et Digt, aftrykt paa Silke, i Form af Egeblade, og lige umiddelbart derpaa hørtes et usynligt Chor fra Dalen, saalydende: Under Skovens grønne Blad. Tone født Dryadens Qvad, Zephyr vifte mild og reen! Fuglen qviddre fra sin Green! Længe Bølgen sang: Han kommer Hid i Danmark lyse Sommer! Nu oprandt os Festens Stund: Christian staaer i grønne Lund. Flet Dryde, slet Ham glade Borgerkrands af Egens Blad, Lad din Jubel være Tolk For det hele Danske Folk, Gamle Skov, hvori vi bygge, Qvæg Ham i din svale Skygge! Og bevar i trofast Favn Dannerfyrsten Christians Navn: hvorefter Hs. K. H. naadigst tillod, da Byens Repræsentanter, med Hensyn til Ønsket i Sangen, underdanigst udbade sig den Naade at dette Sted maatte kaldes: Prinds Christians Stoel." Derefter spadserede Hs. K. H. igjennem en Deel af Skoven, hvor der paa flere Steder, saasom paa Salonnens Balkon, Prinds Ferdinands Plads &c. befandt sig Musikchore, og overalt ledsagedes Prindsen af en talrig Mængde Mennesker, som vilde see ham. Paa Tilbageveien afsteeg Hs. K. H. paa den nedlagte St. Olufs Kirkegaard og besaae det ældgamle Monument over Prinds Niels's Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Om Aftenen var der Bal i Polyhymnias Lokale, hvor H. K. H. ved sin Jndtrædelse i Balsalen blev modtaget af samtlige Damer og Herrer med følgende Sang: Ton høit, o Sang, fra Strand til Strand: Hil Christian. Du Skud af Danmarks Kongeeg, Som kraftig frem i Sekler steg Og trodsed Stormens vilde Leg, Til Held for Dan. Vi hilse Dig med Jubelrøst, Og trindt fra hvert et ærligt Bryst Gjenlyder det paa Cimbrers Kyst: Hil Christian. Et herligt Minde knytter sig, O Prinds, til Dig Om fjerde Christians Heltefærd Med Tanken om vor Fader kjær, Om sjette Fredriks Kongeværd J Fred og Krig; Vi prise dem med trofast Hu Og Begges Navn forener Du Thi lyder høit vor Jubel nu, O Prinds, for Dig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Vi mindes med erkjendtligt Blik Den Tid, som gik, Da Fader Fredrik blandt os stod Og Bønnen steg fra Hjertets Rod. O Gud, velsign vor Konge god, Vor Frederik! Nu toner Jublen høit mod Sky Thi glad, i Cimbrers gamle By, Vi Fredriks Mildhed see paany J Christians Blik. Thi lyd, o Sang, fra Strand til Strand: Hil Christian. Hil Danmark stolte Kongeeg, Som kraftig frem i Sekler steg Og trodsed Stormens vilde Leg Til Held for Dan! Den evig blomstre frisk og prud Og brede frodig Grenen ud, Hil Skjoldungstammens holde Skud: Hil Christian. Synlig rørt takkede Prindsen, i Særdeleshed Damerne, og forsikrede, at dette Øieblik vilde være ham uforglemmeligt. Hs. K. H. behagede derpaa selv at aabne Ballet med en Polonaise, og skjøndt dette var den enest Dands Høisamme deeltog i, glædede han dog Selsk, bet med sin Nærværelse indtil Kl. henimod To. M. dag Morgen tog Hs. K. H. ud til Moesgaard for see det kgl. Stutterie, og paa Veien gjennem Marse borg Skov at tage et Sted i Øiesyn hvor man for ner at der vil findes Steenkul, og hvorom Prindsen i de Ønske om en nøiere Undersøgelse. Ved sin Til komst fandt Hs. K. H. Byens Embedsmænd og Horatiores forsamlede til Afskedskour, og da Høisamm havde behaget at spise Frokost, begav Hs. Kgl. H. sig ne paa det store Torv, hvor Borgervæbningen stod opstiller biken Høisamme derpaa lod passere Revue for sig, i derefter at tilkjendegive den sin Tilfredshed, idet han slutte med Udraabet: "Hs. Maj. Kongen leve!" hvilket helBorgerforsamlingen besvarede med jublende Hurra, for, derpaa gjenløde ogsaa for Prindsen istemte af den talrige forsamlede Mængde. Høit og hjerteligt takkede Hs. K. H. og ønskede gjentagen al mulig Held og Lykke over Aar huus Bye og dens Borgere, steeg derpaa tilvogn, og for lod Byen Kl. 4, ledsaget, ligesom ved Ankomsten, af Officeerkorpset, Stiftamtmanden, Magistraten, Herreds fogderne, og en Kommando Dragoner. Længe vil dette Hs. Kgl. Høiheds kun altfor korte Ophold i Aarhuuforblive dens Jndvaanere i kjærlig Erindring. Herfra begav Høisamme sig til Frysenborg, og agtede, over Silkeborg, at indtræffe i Dag Eftermiddag til Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Reisende med Dampskibet Dania: Fra Khvn. til Aarhuus: Hr. Kammerjunker og Overførster v. Jessen, Adjunct Schmidt, Mad. Poulsen, med Søn; Cand. Theol. Føns, Silke= og Klædehandler Block, Jfr. Hadsund, Adjunct Hildach, Fod=Gardisk Lund; Mad. Ahrendsen, Handelsbetjent Møller, SkolediscipeFeddersen, Hr. Dewhurst med Frue, Skrædersvend Christensen. Fra hvn. til Vogenøe og Fredericia, Fuldmægtig Thomsen, Frøken Spies, Grosserer Grut, Handelsbet. Lund, kongl. Fuldmægtig Thede, Tjener Elbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Pastor Grüner med Familie, Fru Professorinde Tauber, Mad. Cohn med Datter, Studenterne Palludan=Müller, Mølsted, Jørgensen, Jürgensen og Schousboe, Jomfruerne S. og H. Fleischer, Frue Cancellieraadinde Bayer med Søn, Frue Kammerraadinde Nordberg, Jomfr. Bjørnsen, Provstinde Mehl med Datter, Lærer Kierkgaard, Stud. chirKierkgaard, Kammerjunker, Lieutenant v. Hegermann-Lindencrone med Tjener, Guldsmed Rasmussen, Handelsbetjent I. Jürgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Kjøbmand Hartvigsen, Professor Rothe, Mad. Wolff Jomfruerne A. og H. Kjerulff, V. Møller og E. Lind, Adjunct Edsberg, Disciplene Thisted og Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Førstkommende Fredag den 12te dennes, Formiddag Kl. 9, ordineres i Aarhuus Domkirke dHrr. J. Valentin og C. F. Chlers, allernaadigst beskikkede til Sognepræster for Tvede og Linde, Laurberg og Leerberg Menigheder samt Hr. J. Tørslev, allernaadigst beskikket Capellan for Maarslet Menighed. Prædiken holdes af Hr. Valentinhvns Børs-Cours, den 5te August 1831, Hmb. 2 M. a vista 213. Species 211. 12 Rbmk. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Forsynet i Dag, efter flere Aars Svagelighed og 8te Maaneders Sengeliggende, at bortkalde til et bedre Liv min inderligelskede Kone, Frue Kammerjunkerinder, v. Krabbe, födt v. Lüttichau, i hendes Alders 64 Aar, undlader jeg ikke paa egne og min Söns Vegne at bekjendtgjöre fraværende Slægt og Venner, overbeviiste om deres Deeltagelse i vores dybe Sorg, da hendes Minde vil stedse forblive os uforglemmeligt. Sophiesminde pr. Weile, den 6te Krabbe, August 1831. Kammerjunker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-09
At min kjære Svigerdatter Karen Mathilde Lund, fød Plesner, er i Dag ved Døden afgaaet i hendes Alders 42 Aar, efterladende sig 3 smaae Børn, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Tillige undlader jeg ikke paa mine og fraværende Søns Vegne, forbindtligst at takke de Mange som i hendes vedvarende Sygdom have ydet hende saamegen Hjelp og Deeltagelse, og som aldrig vil udslettes af vores Erindring. Aarhuus, den 8de August 1831. B. C. Lund, fød Rask.