JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Nyheder fra Udlandet. Kongressen i Toplitz. Efterhaanden løftes Forhænget, som hidtil var nedrullet derfor. Det hedder nu fra Berlin, at "vigtige politiske Formaal have foranlediget Kongressen i Toplitz." Først og fremmest ville, mener man, de spanske Anliggender blive forhandlede; dette Lands Tilstand vækker alvorlige Bekymringer. Man gjør sig Haab om at kunne bortrydde de anarkiske Elementer naar man først kan bringe et Forliig tilveie mellem Hovederne af de forskjellig Dynastier; det skal derfor være de forsamlede Monalkers Hensigt at foreslaae D. Carlos og Dronning Christine Midlerne til et saadant Forliig, og disse skull bestaaeli, at Begge afstaae Regjeringen til deres Børn, den lille Jsabella formæles med D. Carlos's ældste Søn, og Riget midlertidigen, indtil denne Forbindelse kan fuldbyrdes, styres af et Regentskab under de enropæiske Magters Garantie. – En anden Efterretning fra Berlin udtaler sig endnu i en bestemtere Tone om dette Dagens vigtigste Emne: "Det er meget vel underrettede Mænds faste Overbeviisning - hed der det deri: at Kongressen i Toplitz, idet den fornye en of og defensiv Alliance mellem de store nordiske Magter, tillige har til Hensigt, at bevirke en almindelig Afvæbning og at befordre Kong Ludvig Philip Bestræbelser for at undertrykke den revolutionaire Aand i Frankrig, ved venskabeligt at komme ham imøde og gjøre en Ende paa den Spænding som har fundet Sted i flere Aar. Kongressen i Toplitz vil muligt tilveiebringe en almindelig Forening mellem de europæiske Fyrster, om at bortrydde al Anledning til fjendtlig Adskillelse og med Enighed at beskytte Nationernes og Fyrsternes Jnteresse. Ludvig Philips sidste Svar til de nordiske Hoffers Gesandter have været saaledes, at de kunne betragtes som Begyndelsen til en fuldkommen Enighed og god Forstaaelse, der for Enropa maa have ligesaa heldige som vigtige Følger.""Keiser Ferdinands Kroning i Prag - hedder det i en tredie Artikel sammesteds fra skal ogsaa tjene til at overtyde Verden om, at "Forbindelsen mellem Enropas tre mægtige østlige Stater er sluttet for lang Tid. For Tiden - tilføies der gaae deres Jnteresser Haand i Haand med hinanden, og som de besidde Magten, kan der vel heller ikke være nogen Tvivl om, at de ogsaa besidde Villien til, med Kraft at møde ethvert Forsøg paa at angribe, hvad de kalde deres hellige Rettigheder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Engelland og Frankrig. Medens saaledes Forbundet i Østen synes knyttet fastere end nogensinde, ville vi kaste et Blik paa de vestlige Stater, hvor Baandet synes at løsnes, ved herom at optage de ikke utydelige Vink som indeholdes i en Artikel fra Paris af 26de Septbr. "Lord Palmerston - hedder det i Avisen Temps: har i en Note tilkjendegivet den franske Regjering sin Tilfredshed med, at den har givet Slip paa Jdeen om en Jntervention i Spanien. Han har i denne Note tilføiet en Retfærdiggjørelse for den engelske Gesandt i Madrid imod de Bebreidelser den franske Diplomatik havde troet sig beføiet til at gjøre ham for den Jndflydelse han formeentes at have havt paa Bevægelsesaanden i Spanien. Hans Deelagtighed heri benægter Lorden aldeles, derimod indrømmer han, at Engellands Gesandt paa ingen Maade har ydet Ministerierne Rosas og Torrenos vaklende Politik sit udeelte Bifald, men at han meget mere har fundet sig foranlediget til at række det nuværende bestemtere spanske Ministerium Haanden, fordi han nærer den Overbeviisning, at det lettere vil lykkes dette at gjøre en Ende paa Borgerkrigen i Spanien. Skjøndt Udtrykkene i denne Note ingenlunde afvige fra den sædvanlige diplomatiske Fiinhed og Høflighed, saa er dog dens Jndhold selv et uomstødeligt Beviis for, at Frankrig, og Engelland begynde at betragte Forholdene i Spanien fra gandske modsatte Synspunkter. Denne Afvigelse i Bedømmelsen af disse Forhold vil sandsynligen gjøre det umuligt for disse Qvadruple=Alliancens Hovedmagter, fremtidigen at gaae Haand i Haand med at fuldbyrde den. Frankrigs Regjering forlanger, at den spanske Regentinde skal hylde StabilitetsSystemmet, og aldeles ikke indlade sig paa Concessioner, medens Engelland derimod anbefaler hende at skride frem paa Liberalismens Bane. "Det er saaledes øiensynligt – slutter Temps: at det er saa godt som forbi med Alliantsen mellem Frankrige og Engelland." – J Londonneravisen Times læses følgende mærkværdige Artikel: "Det gielder sikkert noget Vigtigere end blot Spaniens Jnteresser, at de tre absolute Monarker ere samlede i Toplitz. Den russiske Diplomatik har i de senere Aar uafladeligt arbeidet paa at underminere den gode Forstaaelse mellem den brittiske og den franske Regjering, for at bringe denne igjen tilbage paa den hellige Alliances Bane, og da deslettere at kunne foretage sig et Korstog mod Liberalismen i Spanien og Konstitutionen i Belgien &c."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Spanien. J Paris havdes mange foruroligende Efterretninger fra Madrid. En Folkehær fra Andalusien paa 16,000 Mand var i fuld Anmarsch mod Hovedstaden, og befandt sig ikke meget langt derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Det Korps under General Latre som var udsendt imod den, havde forenet sig med Jnsurgenterne og jaget Generalen bort. Den 18de Septbr. var Avantgarden af den saakaldte liberale Armee, der anføres af General las Navas, rykket ind i Santa Crux de Mudela. Regjeringen i Madrid havde derfor i største Jil afsendt General Qviroga for at underhandle med Jnsurgenterne. Disses Hovedpaastande ere: Konstitutionen 1812, Regentindens Afsættelse, og Udnævnelsen af et Regentskabs=Konseil. J Paris hed det, at dersom Regentinden bliver afsat, og saaledes Ferdinand VII Testamente omstyrtet, da har den franske Gesandt Grev Ravneval Ordre til at afbryde al diplomatisk Communication med det spanske Hof. Rog terne fortalte, at han var allerede afreist derfra. Ligeledes hed det, at den andalusiske Armee var rykket indi Madrid, dog ansaae man denne Efterretning for"utilforladelig." Hvad der meest maa ængste den spanske Regjering er det, at den staaende Hær næsten allevegne staaer sig til Frihedsvennerne og understøtte de selvgjorte Regjeringsraad. J Cadix var det endog et Linieregiment der i Forening med Borgervæbningen gav det første Tegn til Opstand, under dets egen Chefs Anførsel, og som, da han var færdig her, udbredte Opstanden til Beres, Puerto Maria, S. Lucar, a. hvorved han forstærkede sin Magt saaledes, at han med 16,000 Md. marscherede til Sevilla, hvor Omvæltningen allerede var fuldendt da han kom dertil. Og saaledes gaaer det nu til næsten over hele Landet. Regjeringen har paany anholdt om Hielp hos Portugal, men faaet til Svar: at man nu havde sine Tropper selv behov."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Belgien. Belgiernes Konge er pludselig og uventet indtruffet til Engelland. Han var i den største Hemmelighedsfuldhed afgaaet med et Dampskib fra Ostende, og inden man vidste et Ord derom var Hs. Maj. i London, hvor han strax havde holdt en lang Konference med den brittiske Udenlandsminister. Jngen tvivler om, at jo Kongens Reise har en vigtig politisk Hensigt. Vel skulde man ikke troe - tilføier, Beretningen: at hans egen Svigerfader skulde forraade ham og blive sin Alliance utroe, men rolig kan han umuligt være ved de mulige Følger af de mange Smigrerier som den hellige Alliance for Tiden viser mod Kong Ludvig Philip og ved Dennes senere Overgang til de østlige Magters Regjeringsprinciper." (J Paris tales der i denne Tid stærkt om Underhandlinger angaaende en Formæling mellem Kronprindsen af Frankrig og en russisk Prindsesse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Sverrig. Følgende mærkelige Artikel læstes nylig i en svensk Tidende: "De europæiske Stater have for Tiden ordnet sig i to store Forbund, som staae i den heftigste Spænding mod hverandre. Der kan ikke være et Øiebliks Tvivl om, til hvilket af begge Sverrig hører og maa høre. Vistnok have vi seet, at en og anden Statstyrelse, som har sin naturlige Plads i Vesten, helder til Østen, uagtet Nationalaanden og Statsindretningerne stride derimod. Men vi ere overbeviste om, at vor Statstyrelse hverken kan eller vil helde til nogen anden Side end did, hvorhen ikke blot Folkets Sympathier, men ogsaa dets bestemteste Jnteresser, saa at sige imodstaaeligen drage den."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Handels=Efterretninger. Hamborg den 2den Octber. Med Priserne paa danske Producter er i disse Dage foregaaet følgende Forandringer: Pr. Læst holst. Hvede 186216 Mk., Rug do. 168180, Byg do. 141-156, Erter 165183. Raps 585600. Pr. 100 Pd. Smør, 30 37. Alt i Courant. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Fædrelandet. Rhvn. den 6te October. Af Stænder-Tidenden er allerede udkommet Nr. 4 og 2. Det første indeholder den Tale, hvormed den kgl. Kommissair har aabnet Stændernes Forhandlinger. (Skal nærmere blive omtalt i næste No.) Det andet No. meddeler den Hs. M. Kongen af den kgl. Commissarius overrakte Tak=Adresse for Jndførelsen af Provindsialstænderne i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Kjøbenhavnspostens sidste Nummere indeholde endeel bemærkninger i Anledning af Budgettet, der ledsages med følgende Slutningsord: "Altsaa et af de frugtbareste og forholdsviis høiest beskattede Lande i Europa, der ovenikjøbet i Øresundet har en Guldmine, der aarlig giver en Rettoindtægt af henved 2 Millioner, er efter 20 Aars dybe Fred ikke kommet videre, end at det kan vente et aarligt Deficit af henved een Million i sin Finantsforvaltning et aarligt Deficit afhenved en Million! Vi opfordre alle gode Borgere til ikke derfor i sløv Mismod at opgive Haabet, men alvorligen at tage under Overveielse, hvad der under saadanne Omstændigheder er at gjøre; thi at der maa gjøres Noget, og det snart, er dog vel en Overbeviisning, som maa bemægtige sig Enhver. Det er især paa Stænderne, vi maae stole; vi ville haabe, at de ville gjøre deres Pligt."Man erfarer nu endvidere, at Statsraad Treschow er i Christiania bleven enig med de hidtilværenEiere af Grevskabet Laurvig om en Kjøbesum af 250,000 Speciesdalere, og at Eiendommen allerede var bleven aftraadt til ham. Til Grevskabets Over forvaltning skal han have bestemt Overlærup Sver(A. Av.) drup. Blandt dem, som i disse Dage underkaste sig Examen artium er ogsaa en Degn fra Fyen, en midaldrende Mand, som har Kone og Børn. Dette er udentvivl det første Exempel i sit Slags. Labor omnia vincit!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
J den sidstforløbne Uge vare atter Femten døde af Kopper heri Staden, og Femten af Krampe. Koeskilde. Følgende Notitser om det nye Liv som i denne Tid rører sig i det gamle Roeskilde, ville forhaabentlig læses med Jnteresse: J de sidste Dage af Septbr. indfandt efterhaanden de Deputerede sig i Roeskilde, og med hvert Øieblik blev Byen mere levende og opfyldt med Fremmede. Man var i fuld Bevægelse, for saavidt muligt at see hverandre og gjøre personligt Bekjendtskab. Hertil bidrog ogsaa et Table d'höte i Gjæstgivergaarden Prindsen, hvor de fleste Deputerede spiste ved sluttet Bord. Fremdeles aflagde disse deres Besøg hos den kgl. Commissarius, og afleverede til ham, efter Stænderforordn. § 55 deres Valganmeldelse. Endeligen frembrød den 1ste October, begunstiget af Naturen med et smukt Solskins Veir. Et overordentligt Liv herskede i Staden, og Fremmede, især Kjøbenhavnere, strømmede i saadan Mængde dertil, at mange Vogne ei kunde komme i Huus eller Gaard. Overalt paa Veien til Palaiet og til Kirken paraderede Borgervæbningen, hvilken Opmærksomhed gjorde et behageligt Jndtryk. Den Orden og Ro som overalt fandt Sted, var Udtrykket af den gode Aand som besjælede Alle. – - Efter Modets Ophævelse indfandt samtlige Deputerede ifølge Indbydelse af den kgl. Commissarius, sig Kl. 56 til Taffels hos Denne. Blandt de øvrige Indbudne vare den jydske Stænderdeputerede, Stiftamtmand Grev Sponneck, og de Geistlige i Roeskilde. Ved Bordet, hvor den gladeste Stemning herskede, udbragtes Skaaler for Kongen, Dronningen og Kongehuset, den kgl. Commissarius, Præsidenten, Vicepræsidenten, de jydske, de slesvigske og de holsteenske Stænder o. s. v. - - Stænderforsamlingen holdes i det dertil indrettede smagfulde Lokale i det kgl. Palais. Lige for Jndgangen have den kgl. Commissarius og Præsidenten deres Pladser, og ved Siden af disse de tvende Secretairer. De Deputeredes Pladser ere anbragte i en lang Runding til begge Sider, i to Rækker, den bageste lidt høiere end den forreste, med en Stol for Hver ved lange, med grønt Klæde beklædte Borde. Midt i den Ende af Salen, hvor den kgl. Commissarius og Præsidenten have deres Pladser, er Hs. M. Kongens Buste anbragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Fra Kiel meldes, at Statsraad Jensen var den 4de October, ifølge tilsendt Ordre, afreist til Jtzehoe for at meddele Stænderforsamlingen de fornødne Oplysninger angaaende Toldvæsenet, hvoraf man slutter, at denne Gjenstand vil blive en af de første som kommer til Forhandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
J Holsteen have Beboerne af det 14de Landdistrict tilstillet deres Deputerede, for at overleveres til Stænderne, et Bønskrift om almindelig Værnepligt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Ved Landsoverretten i Viborg er Snedkermester Binderup i Frederikshavn, for begaaet Mordbrand, bleven dømt til at have forgjort sin Hals, udrede Skadesløsholdelse til den alm. Brandforsikkringskasse, &c. &c.J Aal borg løb den 28de Septbr. en af Hr. Skibsbygmester og Dannebrogsmand Bonnesen bygget, og af Hr. E. Bruun fra Gjøl bekostet ny Brig paa 80 C. L. af Stabelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Den er konstrueret efter de allernyeste Skibsbygningstheorier, og er, efter Kyndiges Dom, et af de meest udmærkede Fartøier Værftet i Aalborg har frembragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Briggen Meden, tilhørende Handelshuset Ph. H. Ree & Comp. og ført af Capt. Daget, er den 29de Septbr., efter 29 Dages Seilads, ankommen fra Newyork til Elben. Jagten Emil, Skpr. S. Hansen, af og fra Aalborg, med Havre og Uld bestemt til Amsterdam, er forliist i Nordsøen. Mandskabet er bjerget af et forbiseilende Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Khvns Børscours den 6te Octbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 204. Species 204. 12 Mk. 3 3/4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Kjøbenhavns Havnepriser den 3die Octbr.: Hvede, holsteensk. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Rug, f. Provinds. 4 - . - 8 s. a 4 – – Byg. . . . . 3 – 3 – - s. a 3 – 3 - 8 s. Havre . . . . 2 – 1 – - s. a 2 – 3 – - s. Raps . . . . . 12 – . – - s. a 12 – 1 – 8 sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Torvepriser i Jylland den 3die October: Aalborg. Ny Rug 3 Mk. 6 s. Skp. Kartofler 12 af 16 s. Skp. Oxekjød 3 a 4 s. P. Smør 14 a 16 s. P. Æg 16 s. Sn. Viborg. Rug 5 Rbd. 2 Mk. a 6 Rbd. Byg 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk. Havre 9 a 10 Mk. Kartofler 10 Mk. T. Oxekjød 4 a 6 s. Smør 15 a 17 s. Pd. Ost 4 a 6 Mk. Lisp. Talg, 16 a 18 Mk. Lisp. Randers. Rug 26 a 27 Mk. Byg 19 a 20 Mk. Havre 10 a 11 Mk. T. Smør 16 a 20 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Befordringer under Admiralitetet: Mynsterskriveren i Lollands-Falsters og Møens District, Søekrigscommissair Fog, beskikket til Mynsterskriver ved Søe-Jndrolleringen i Sielland, og Copiist Ratte til Mynsterskriver i førstnævnte District. Cand. juris Skibsted og Cand. juris Halling udnævnte til Copister under Admiralitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Ved den 1290 Trækning i Altona udkom følgende Nr.: Copulerede. J Gangsted Kirke den 26de Septbr.:Hr. Coffardiekapt. H. Kierkegaard og Jomfrue Abellona Printz af Elbæk Priiged. – J Aalborg den 28de: Hr. Apotheker J. F. Winther af Mariager og Jfr. Abrahamine Møller. – J Randers f. D.: Hr. Kom. Sommerlund og Jfr. M. K. Hald. – Paa Tyrrestrup. Hr. Proprietair Herschind til Herschindsgave, og Frøken Emma Fischer af Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Reisende. Fra Calundborg til Aarhuus: Ritmester v. Benzon, Jagtjunker de Lichtenberg, Landsoverretsprocurator Otterstrøm, Kammerjunker v. Moltke, Enkemad. Jordan, Jfr. Garnæs, Procurator Calundan, Gartner Jensen, Slagtermester Strauch, Jfr. Petersen, Naalemager Zehmann, Pastor Holst, Mad. Harder, Jfr. E. Petersen, Forvalter Gjedde, Kom. Faartoft, Pastor Høst med Kone, Jfr. Wulfsberg, Møllebygger Andersen, Proprietair Lange, Cand. pharm. Gorm, Forpagter Sindberg, Cand. juris Petersen, Contoirist Jacobsen, Hattefabr. Hirsch, Forvalter Nyholm, Cand. juris Rottbøll, Kbm. Amann, J. Drastrup, Hr. P. Jensen, Pastor Biltzing, Farver Wibroe, Slagter SpeciPastor Balsløv med Familie, Kom. Gylding med Kone, Pastor Damkier med Kone, Kom. Schmidt med Datter, Jfr. Stougaard, Frøken Wedege, Skolelærer Sørensen med Kone, Chr. Simonsen, Handelsbetient Wind, Propriet, Hastrup, Kammerraad Knudsen, Overkrigscommissair Gyldendal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 16de October d. A. og følgende Dag, Kl. 2 Eftermiddag, lader afgangne Apotheker Reddeliens Enke og Arvinger ved offentlig Auction, som afholdes i Stervboegaarden, bortsælge en Deel Jndboe, bestaaende af Borde, Stole, Sophaer, 1 Claveer, 4 Stel Theetøi af Kjøbenhavns Porcellain, Kakkelovne, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Dækketøi, noget forarbeidet Sølv, saa og Kjøkken= og Bryggers Redskaber, en betydelig Mængde Kaabber og Tin, samt 2 Heste, 3 Køer, Vogne, Plove, Harver og Seletøier, hvoriblandt et gandske nyt Bringtøi, m. m. m. Lysthavende indbydes. Varhuus, den 7de Octbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Efter Eierens Begjæring bliver Tirsdagen den 13de October førstkommende, Kl. 10 Formiddag, hos Gaardmand Niels Sørensen Joseph i Hæst afholdt offentlig Auction over endeel fede Faar og Beder. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 3die October 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Løverdagen den 17de d. M., Middagen Kl. 12, foretages Licitation over 26 Steenkister deels til Opførelse af Nye deels til Omlæggelse og Udvidelse heri Jurisdictionen. Lysthavende ville møde. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 3die Oct. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Auctions-Tilbagekaldelse. Den til Onsdagen den 14de dennes berammede Auction paa Hovedgaarden Benzon over en Deel, for resterende Skatter og Afgivter sidste Halvaar 1834, udlagt Besætning og Jnventarium &c. vorder herved tilbagekaldt. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 7de October 1835. Aagaard. Classelotteriesedlerne i min Collection bedes behageligen fornyede til 5te Classe inden den 16de October førstkommende. Kolding, den 8de October 1835. Worch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Skipper B. Jespersen afseiler bestemt fra Altona. til Aarhuus med sin førende Jagt Enigheden, med den første føielige Vind efter den 17de dennes. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Skipper Ole Olesen bliver færdig Løverdag Aften at afseile til Aalborg, og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Undertegnede anbefaler sig til de ærede Blomster venner med en ei ubetydelig Samling perennerende Ziir planter til Friland, bestaaende af mere end 800 Species, videre 64 engelske Georginer af Rooths Establissement. Trykte Priiscouranter kunne affordres hos dHrr. Boghandlere Jessen i Aarhuus og Milo i Odense, hvor tillige Bestillinger modtages, samt hos Bogtrykker, Magnus i Slagelse og hos T. J. Chr. Jensen, Gartner hos Hr. Etatsraad og Amtsforvalter, v. Rambusch i Corsøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
En 2 Etages Kakkelovn ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
En toetages Kakkelovn er at faae tilleie. Adressekontoiret anviser hvor Hvor en stor enetages Kakkelovn med Jern-Tromle, er tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Fra Græsningen i Ørritzlew er om Natten borttaget en der paa Græs udsat Curasseerhest, af Lød: lysebruun Vallak med Stierne, høire Bagkrone hvid, 14 Aar gammel, noget sveirygget, og uagtet al muelig Efterspørgsel, ikke været at opdage, thi anmodes Enhver der maatte antræffe denne Hest, da at anholde samme, og imod Erstatning af Omkostningerne at aflevere den til Regimentet i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
paa førstkommende Søndag bliver Confirmation i Domkirken. Til Høimesse prædiker Hr. Pastor Gröner. Til Aftensang Hr. Stiftsprovst Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
No. 162. Løverdagen. den 10de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-10
Fædrelandet. De vigtigste Momenter af den kongl. Commissarius, Conferentsraad og Generalprocureur Ørsteds Tale, hvormed han aabnede Stænderforsamlingen. i Roeskilde den 1ste October. Giærværdige Medborgere, Kongens og Fædrelandets troe Mænd, "Det er et stort, et betydningsfuldt Ærinde, som har ført os sammen. Vor elskede Konge, som altid har erkjendt, at det ikke er for sin egen, men for det ham betroede Folks Skyld, han besidder den Magt, der fra hans Fædre er nedarvet paa ham, har ved en varig Indretning villet give dette et nyt Pan paa, at det fremdeles vil blive styret i denne Aand. Jkke an faae han det forsvarligt at vove nogen Forandring i selve den Statsforfatning hvorved Danmark nu i eet og trefjerde Deel Aarhundrede har fundet sig lykkeligt. Men, idet han forbeholdt sig og sine Efterkommere den hele Fylde af Magt, som vore Forfædre nedlagde i Tredie Frederiks Hænder, har Kongen med hiin Statsforfatning forenet en Jndretning, der giver han og hans Efterkommere paa Thronen et nyt og omfattende Mid deel til stedse at vide, hvad der tjener til Folkets Bedste, hvilket ikke kan andet end falde sammen med Kongens eget. Han bød derfor, at Mænd, som ved frie Valg af deres Medborgere dertil ere kaldede, Tid efter anden skulle træde sammen for at raadslaae om fædrelandske Anliggender, inden disse ved Kongens Beslutning finde deres endelige Afgjørelse. J de saaledes af Folket valgte Mænds Forsamlinger skulle de adspredte og hinanden saa ofte krydsende Tanker og Ønsker og Gjenstande, det offentlige Vel vedkommende, samles, klarliudvikles, alsidig overveies, berigtiges, og, om ikke altid forenes i en fælles Overbeviisning, dog saaledes gjennemarbeides, at det bliver den souveraine Magt lettere at prøve og at vælge det Bedste."