JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-19
Brillant Lyst-Fyrværkerie i Slagelse. Jfølge vedkommende høie Øvrigheds Tilladelse bliver i Slagelse, Søndagen den 20de Mai om Aftenen Kl. 9 Slet, hvis Veiret tillader det, imodsat Fald den efterfølgende Mandag Aften, afbrændt et stort brillant Lystfyrværkerie i Vognmand Rasmus Rasmussens Værge ved Smedegades Port. Billetter, første Plads : Mk. (Børn det Halve), anden Plads 1 Mk., kan erholdes hos Hr. Dyrelæge Erichsen samt, ved Indgangen. Christensen, Fyrværker i det Kgl. Art. Corps.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-19
Et Huus, beliggende paa een af Slagelse reelle Gader, bestaaende af 5 Fag Bindingsværk, 2 Fag Halvtag samt Locum i Gaarden, med tilliggende betydelige Frugte og Kiøkkenhauge og tilhørende Grundtaxtlod, er underhaanden strax at faae tilkiøbs. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-19
Fattigvæsenet i Kiøbenhavn angaaende. Fabriquen paa Ladegaarden ved Kiøbenhavn, hvis Magazin er paa Stedet, er, som sædvanligen, forsynet med et betydeligt Forraad af færdige Varer, der udsælges til bestemte Fabriquepriser. Varene bestaae i Bambo; Bolster; Bordtepper (trykkede); Cassamir, Circassia; Coathing;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-19
Dækkentøi, Flagdug; Flonel: Fodertøi; Garn; Gulvteppetøier, saavel vævede i Damask, og andre Mynstre, som trykkede: Gulvteppeborder (trykkede); Hestedækkener, baade afpassede og trykkede; Huer, Hvergarn; Kaabetøier, vævede og trykkede; Kalmuk, Kipperbai; Kirsei; Klæde; Klokkestrenge; Lærred (farvet og trykket til Gulvteppetøi); Merinos, MorinMultum; Olieposetøi; Olmerdug; Seildug (farvet og trykket til Gulvtæppetøi); Sengedækkener; Shawls (eensfarvede og trykkede); Skaberakdækkentøier; Tartan; Tømmestrenge (flettede); Vadmel; med flere forskiellige Slags. Uld kan leveres i Betaling for Varer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-19
At jeg har nedsat mig som Bødkermester heri Byen, og boer i Hr. Pottemager Schuurmanns Gaard paa Smedegade, kan jeg ikke undlade at bekiendtgjøre for mine Venner, saavel inden som udenbyes, som vil forunde mig deres Arbeide; tillige anbefaler jeg mig til DhriBrændeviinsbrændere, som maatte behøve Svaletønder, eller Mæskekar, tilligemed andet Bødkerarbeide; en reel Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser; og for mit Arbeide indestaaes. Slagelse den 11te Mai 1832. Frantz Hemmert, Bødkermester. (Hermed følger 2det Binds 12te Ark af Sophrospne."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aal. 188, Aal. Tirsdagen den 22. Mai 1832. do. 44 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Emir Beschir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
En af vore Dages mærkværdigste Begivenheder, og som kan blive een af de følgerigste, er Paschaen af Ægyptens Opstand imod Sultanen, og som især kan blive af en uberegnelig Vigtighed, dersom Resultatet af den skulde blive, at Ægypten skulde tilsidst komme i en Europæisk Magts Besiddelse. Det er næsten uforklarligt hvad der har bevæget den gamle Mehemed Ali, som blev Sultanen troe under den for Tyrkiet saa farlige Revolution i Grækenland og under Krigen med Rusland; nu til at opfætte sig imod ham, da Sultanen har faaet Fred og dæmpet alle indvortes Oprør. Om Bevæggrunden dertil har været at han befrygter, at Sultanen ved sin tilvoxende Magt i sit Rige vil ogsaa tilsidst nøde ham til en fuldkommen Underkastelse; eller om en udenlandsk Jndflydelse har været med i Spillet paa Historiens Skueplads som paa Naturens vise sig Begivenhederne; men de Traade, som sætte dem i Gang, ere skiulte, og opdages kun sildigt, ofte aldrig. Det er tydeligt at see, at Paschaens Angreb paa Syrien var uventet for Porten, og at denne var ganske uforberedet til at afvende det; dog synes det mislykkede Angreb paa St. Jean Acre eller i det mindste denne Fæstnings haardnakkede Forsvar at giøre Udfaldet høist tvivlsomt, og derfor misligt for Paschaen. Jmidlertid er der indtruffen en Begivenhed, som i høi Grad kommer dette dristige Foretagende til Hielp og aabner en ikke usandsynlig Udsigt for Paschaen til at frarive Sultanen Syrien, eller som dog vil giøre det saare vanskeligt for Sultanen at forhindre det og denne er, at Emir Bechir har tillige giort Opstand mod ham og forenet sig med den Ægyptiske Armee; man tilstaaer dette Factum fra Tyrkisk Side; man trøster sig ved at Scheick Beschihar erklæret sig for Porten. Disse Forhold ere interessante og kunne godt opklares af de Nyeres Efterretninger, som have bereist Syrien; især af den berømte Burchardts Relationer. Tager man et Landkaart over Syrien i Haanden, saa vil man finde at to Biergkiæder gaae igiennem Landet, temmelig paralelle med hinanden i en Strækning fra Norden til Sønden. Den vestlige, som udbreder sig noget fra Middelhavets Kyst, er den i Skriften saa berømte Libanon, bag ved den, altsaa mod Østen, og ikke meget langt fra den løber en anden, som kaldes Antilibanon. Disse Biergegne have det egne ved sig som alle Bierglande, at de ere Frihedens Beskyttere; de ere beboede af mangehaande Stammer deels christelige og deels Mahomedanske af de forskielligste Secter og fra de ældste Tider; man troer endog at nogle Stammer conservere bemmeligen Levninger af den gamle bedenske Overtroe, de ere temmelig uafhængige af Portens Herredømme og maae mere ved Politik end ved Vaabenmagt holdes i en vis Underdanighed af den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Nyeste Post-Efterretninger. Man har Efterretninger fra London af 13de April, de have bevirket i Hamborg som i London, at Statspapirene ere faldne endnu dybere ved den næsten sikkre Formodning, at Hertugen af Wellington bliver Premierminister; dog er endnu alt kun Formodning; det nye Ministerium er ikke udvalgt og det gamle maae blive ved at fungere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Kongen har modtaget Hertugen i en Audience i St. James den 12te. Rygter har man nok af, f. Ex. at Hr. Baring skal blive Skatkammercansler o. s. v.; disse Rygter fortiene ikke at udbredes. Det sandsynligste Rygte er, at Underhuset vil blive opløst, naar det nye Ministerium er udvalgt, da Reformpartiet har der Overhaand Det er et Held, at det Rygte har ikke stadfæstet sig, at store Uroligheder være udbrudte i Manchester og Huddersfield; den 12te om Middagen var Kongen kommen til London, og det var der udvortes roeligt. Saa ganske udvortes roligt har det dog ikke været; thi da Kongen kom kjørende til London og Folket meente, at han vilde creere nye Peers, saa blev han modtaget af det paa Gaderne med Hurraraab og Svingen med Huerne; men da han kjørte tilbage, og man vidste at han havde afslaget det, saa blev han ledsaget af Forhaanelser og Piben. - Et Engelsk Blad siger: at Dronningen og de Fitzclarences, Kongens naturlige Børn, som vare forbittrede paa det Greyske Ministerium, fordi det ikke vilde tilfredsstille denne Families umættelige Begierlighed, ere Aarsag til at Kongen har forandret System. Man undskylder Kongen, da hans Godmodighed er bekiendt han skal have fældet Taarer, da han maatte give sin Yndlings Minister Afskedsaudience. Han skal have klaget over at han har givet efter for sin Gemalindes og sine Børns Anmodninger. Er det endnu udvortes roeligt i England, saa er det ikke indvortes roeligt, og den indvortes Uroelighed kan saa let fremkalde den udvortes; det er et farligt Skridt at erklære sig for et System, som maaskee er uheldbringende; men som dog er retfærdigt og derpaa at opgive det. De Torps stole paa at have Armeen, eller i det mindste dens Officere paa sin Side; men Folkestemningen i en Stad paa 1 1/2 Million Mennesker er af en uberegnelig Farlighed; dersom den paa en afgjort Maade erklærer sig for det System, man har forladt. En saadan Folkemasse kan ikke betvinges inde i Staden selv, og Staden kan ikke udenfra angribes; thi at ødelægge den vilde være at ødelægge England. Man frygter for slemme Begivenheder; thi over i 20 Kirkesogne ere holdte offentlige Forsamlinger; man har allerede hørt i dem saadanne Udraab som: at det er nødvendigt at man begynder at smelte Blye og støbe Kugler; og at en Person, Mand eller Qvinde, som staaer imellem Greve Grey og Kongen, fortiener mere Øxen end nogen anden Person i Historien; en Hr. Vakesield har foreslaget at kalde Kongen Hertug af Clarence indtil han vender tilbage til sine gamle Grundsætninger. J Birmingham have Reformerne forsamlet sig i uhyre Mængde; de besluttede at indgive en kraftfuld Petition til Underhuset, hvori den Ret, som tilkommer enhver Englænder at bære Vaaben til sit Forsvar, bliver omtalt. Paa mange Vinduer i Staden see man en Plakat opslaget med de Ord: at man ikke vilde betale Skatter indtil Reformbillen er antaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Staden Manchester har indsendt til Underhuset en Petition for billen, underskrevet af 25,000 Personer; havde man havt Tid dertil, saa vilde 50,000 Mennesker have underskrevet den. Alder man Wood forelagde den med den Yttring, at den var den første af de tusinde Petitioner, som vilde indkomme fra det endnu frie Land. Endnu vigtigere er det, at Communeraadet i London har fattet en Række af Beslutninger; i een af dem hedder det: at de Personer, som have raadet Hs. Majestæt at forkaste Hs. Ministres Raad til at udnævne Peers, have udviist sig som Souverainens Fiender og bragt Thronens Fasthed og Landets Rolighed og Sikkerhed i den øiensynligste Fare; endvidere: at under de nærværende sørgelige Omstændigheder og som Middel til at forskaffe Folket en virksom Reform, skal Underhuset ombedes at holde tilbage med Pengebevilgningerne, indtil en saadan Reform er sikkret. Lordmajoren har holdet en almindelig Commune=Forsamling, hvori de samme Beslutninger bleve fattede, som i Communeraadet (dette er et høist alvorligt Skridt; naar man betænker den Jndflydelse, den Magt, den Vægt i den offentlige Mening, som City besidder; man maae haabe, man maae bede at den gode, ædle Konge betænker sig itide; hans Udseende røber den største Blidhed, det ædleste Hierte, Det er et critisk Øieblik; den Almægtige holde sin Haand over ham og hans Huus). Vi ville gaae ind i Underhuset og høre hvad der passerer. Alderman Wood traadte frem den 11te og foreslog Huset, at det skulde holde allePengebevilgninger tilbage, indtil Reformen er tilstaaet. Huset tilraabte ham biefald. Han sagde at han respecterede en Konge af Englands Værdighed; men han maatte dog sige til Kongen, at naar han overleverer sig i Flækkehandlernes Hænder, saa kan han ikke længere regiere Landet (Hør Hør blev der raabt i Huset). Han havde hørt, at man vilde oprette en Regiering, som til Trods for den almindelige Villie og det hele Engelske Folk skal beherske England og at Parlamentet skal opløses i Haab om at Flækkehandlernes Konstgreb skulle tilveiebringe et føieligere; men de Ministre, som ville tage sig paa at opløse Parlamentet, ville fortiene Landets Taksigelse; da Valgene ville snart lægge Folkets Resolution for Dagen. - Flere Medlemmer af Huset yttrede sig i den samme Aand. – Lord Altborp formanede Medlemmerne til Moderation; men Bevægelsen i Gemytterne er frygtelig. Trængselen til begge Parlamentets Huse var meget stor.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Fra Paris berettes: at Efterretningen om det Engelske Ministeriums Fald har opvakt en overordentlig Bevægelse, saavel iblandt de Engelske Ministre som i det hele diplomatiske Corps, den 10de blev sildig om Aftenen holdet en diplomatisk Conference og Courere bleve afsendte i alle Retninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Det skal være vist, at den Russiske Ambassadeur Greve Pozzo di Borgo er bleven rappelleret, hvilken Anledning forskiellige Rygter ere i Omløb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Den Franske Moniteur har bekiendtgjort følgende Depesche, som er ankommen med Telegraphen fra Marseille, og er afsendt fra Chefen forden 8de Militair=Division til Krigsministeren; Jeg er bleven overbeviist om at den Dame, som var ombord paa det Genuesiske Dampskib, er ikke Hertuginden af Berry. - Mouiteuren tilføier, at der er givet Ordre til at bringe Carlo Alberti med alle sine Passagere, mandlige og qvindelige, tilbage til Frankerige, og det er overdraget Overpræsidenten Pataille for det Kongelige Tribunal i Ap at instruere Sagen i den Anledning. Forresten skildrer Moniteuren Efterretningerne fra Sønden, og Vesten som aldeles beroeliggende. – Det er ubegribeligt hvorfor Regieringen skal nu først over Marseille blive opklaret om denne Feiltagelse; da Dampskibet blev først bragt til Toulon, saa maatte der jo endelig have været nogle Personer, som kunde have kiendt en saa velbekiendt Person, som Hertuginden, og som strax kunde have skaffet Regieringen Vished om det fangne Fruentimmer var hende eller en anden Person, saa at det ikke havde været nødvendigt at sende Skibet først til Corsica for at erfare dette). J Paris troer man, at Regieringen har ladet Hertuginden slippe, og at en anden Carlistisk Dame, men som ikke kunde være meget exponeret, er traadt i hendes Sted; overhovedet er Pariserne uudtømmelig paa Saxcasmer og Vittigheder i denne Anledning. Men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Regieringen har ladet indrykke en Artikel i Moniteuren mod denne beskyldning for en Forbytning, som den kalder ondskabsfuld og bagtalerisk, og Journal des Debats søger at udbrede den yttrede Formodning, at den fangne Person, skal være Faar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Grevinden af St. Priest, nu Hertuginden af Almazan, som skal være Hertuginden af Berry over J Grenoble har der efter Monimaade lig. teuren været et Slagsmaal imellem det 35te Regiment og Jndvaanerne, hvori 5 Mennesker bleve saarede; Folkestimmelen havde begyndt med at slaae Vinduerne ind i Præfectens Boelig, men blev snart adspredt. - Til Exempel paa hvorledes de Franske Blade lyve, kan blot anføres, at de have fortalt: at Bourdeaux har gjort Oprør, at Spanske Tropper vare rykkede ind i Frankerige, at Marskal Bourmont var landet, at Marskal Molitor rykker med 40,000 Md. mod Paris o. s. v. Man bør næsten ikke skiænke nogen Efterretning fra Frankerige Opmærksomhed, naar den ikke er Over alle disse Løgne og alle disse officiel. Optøier forglemmer man at fortælle hvorledes det gaaer i Frankerige med Cholera; kun fra Paris høres, at den 11te Mai vare 47 Mennesker døde deraf; har endog Sygdommen grasseret slemt i dette Land, saa vil dog Folketabet knap kunne mærkes, da det nu har over 32 1/2 Mill. Jndvaanere, og Folkemængden er i de sidste 5 Aar bleven en Mill, større. Paris har 774,338 Jndvaanere. Den berømte Baron Cuvier er bleven rørt af et Slag; af hans store Værk over Fiskene ere 8 Bind udkomne og 7 restere. - J London døde den 11te Mai 2 Personer af Cholera og 8 bleve angrebne deraf. Den Efterretning, at Cholera var udbrudt i Belgien er efter al Sandsynlighed desværre sand. – Man har nu faaet talrige Efterretninger i Hamborg om Søeskader, som Stormen den 9de har anrettet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
J Paris havde Colporteurerne udraabt paa Gaderne den 10de Mai den Efterretning, at Napoleon den 2den var død, med en Beskrivelse over hans Dødsmaade; fra Wien berettes, at Hertugen af Reichstadt kommer sig, og vil snart blive fuldkomment helbredet. Fra denne Stad berettes ogsaa af en paalidelig Kilde: at den Franske Legationssecretair i Constantinopel har gjort energiske Forestillinger hos Porten mod dens Yttring i et officielt Document, at Frankerige har lovet den at ville rømme Algier, hvorpaa det aldrig har tænkt. Porten har derpaa erklæret, at den aldrig har modtaget en saadan Tilstaaelse af Frankeringe, og har undskyldt sin Yttring med politiske Hensigter. Fra Wien berettes under 5te Mai, at Rumelioterne have bemægtiget sig Napoli di Romania, hvorpaa Greve Augustin Capodistria tog Flugten, og indskibede sig paa et Russisk Fartøi til Corfu, hvorhen han er kommen, og har medbragt sin Broders Liig; det var den 18de April at han ankom dertil med sin Broder, Greve Viario Capodistria. Det var Koletti, som rykkede ind i Staden med det misfornøiede Parties Tropper; den Russiske Admiral Ricord skal først have havt isinde at ville forhindre det; men opgav sit Forsæt paa Jndvaanernes Forestilling. (Man kan let skiønne Vigtigheden af denne Begivenhed, da det er det Russiske Partie, som er bleven styrtet i Grækenland, og som Porten formodentlig hemmelig gjerne seer. Denne Tildragelse vil umaneerlig forvirre de politiske Forhold i Europa, især dersom Reformpartiet faaer Overhaand i England.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Den nye Regiering vil strax indbyde Prins Otto af Baiern til at modtage Kronen. Det hedder, at nogle Misfornøiede Øebeboere ville underkaste sig Porten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Fra München skrives: at da Prins Ottos Thronbestigelse endnu finder nogle Vanskeligheder med Hensyn til Arronderingen og til Afgiørelsen, af Ruslands og Tyrkiets indbyrdes Forhold, saa har Kongen opgivet sin Plan, at ville reise til Grækenland og kommer tilbage til München den 3die Junii. (Disse Vanskeligheder ville nu tiltage, da Conferencens Hensigter ere blevne tilintetgjorte ved den omtalte Begivenhed.)J Belgrad, har man affyret Glædessalver i Anledning af en stor Seier, som Storvezieren har den 20de April tilfægtet sig over Jnsurgenternes Armee i Bosnien, hvilken var posteret imellem Novibazar og Sienloga; alle Bosniakernes Stridskræfter have trukket sig tilbage til Hovedstaden, Serasewo, som man troer at den Tyrkiske Armee vil have besat inden 4 Dages Forløb. 8000 Ser vier ere ogsaa rykkede ind i Bosnien, have slaget et lidet Jnsurgentcorps og sendt 40 afskaarne Hoveder til deres Fyrste Milosch. Men fra Sprien ere ingen glædelige Efterretninger indløbne; Jbrahims Seier bekræftes. Jfølge Abdullab Paschas Anmodning ere Operationerne mod St. Jean d'Aere blevne udsatte i 15 Dage og man siger, at han har lovet at ville overgive Fæstningen naar han ikke erholder Succurs inden 15 Dages Forløb. Herpaa marscherede Jbrahim mod et Tyrkisk Corps paa 1520,000 Mand, som havde samlet sig ved Aleppo, og var brudt op for at komme St. Jean Acre til Hielp; det lykkedes ham at overrumple det i Alexandrette og aldeles at ødelægge det; alle de, som ikke bleve nedsablede af Ægypperne bleve tagne tilfange eller toge Flugten og adspredte sig i alle Retninger. Den Ægyptiske Flaade, som bestaaer af 8 Orlogskibe og Fregatter, 7 Corvetter, 15 Brigger, 19 Goeletter, 12 Brandere og en stor Mængde Transportskibe er ankommen paa Rheden af St. Jean Acre; Branderne ere bemandede med 700 Grækere, som ere hvervede paa Øerne, for at forhøie disses Mod har Vicekongen lovet Captainens Familie 5000 Rdlr. og Matrosens 500 Rdlr. naar disse sætte Livet til ved et vigtigt Foretagende, ogsaa har Mehemed Ali udstædet Caperbreve til Græske Skibe mod Tyrkiske Skibe. Skulde den Tyrkiske Flaade vise sig i Søen, saa vil den Ægyptiske oppebie den ved Rhodos. (Vigtigheden af disse Begivengeder kan ingen miskiende, thi de bebude en Sønderlemmelse af det Tyrkiske Rige, som vil sætte den Europæiske Politik i den største Bevægelse.)Man taler om at Wilna skal stærkt befæstes; at der skal herske i Polen megen Gjæring og finde mange Arrestationer Sted, at der skal i Brasilien udbryde partielle Jnsurrectioner til Fordeel for Don Pedro, og at en Revolution er udbrudt i Bahia; at Don Pedros Krigsmagt forstærkes fra alle Kanter; at Giæringen i Sydtydskland er betydelig; at de østlige Magter have anmodet den Badenske Regiering om at tage sin TrykkefrihedsForordning tilbage. – J Brunsvig ere mange Personer arresterede, som Deeltagere i den nye Conspiration. J Belgien udrustes af alle Kræfter; 3000 Polakkere ere hvervede; Hr. von Thorn er ikke udleveret. Den Russiske Ratification betragtes som ufyldestgiørende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestet Kongen vil Allernaadigst overvære Væddekjørselerne, som finde Sted i Nærheden af Biborg Bye, Løverdagen den 23de Juni d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Som man erfarer, vil Hs. Kongelige Høihed, Prinsesse Vilhelmine Marie den 5te Juni følge med Hs. Majestæt Kongen til Aarhuus, og Hs. K. H. Gemat, Prins Frederik Carl Christian, vil, paa Tilbagetouren fra Krydstoget med Fregatten Havfruen, begive sig i Land i Aarhuus, for derfra at følge Hs. Majestæt paa Allerhøistsammes videre Reise i Jylland. D. K. H. Prins Frederik Ferdinand og Gemalinde agte derimod Tirsdagen den 26de dennes, paa den Kongelige Damppostjagt Mercurius, fra Kallundborg at tage overtil Aarhuus. (Kbh.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Den 14 Mai gik Hs. D. Prinds Wilhelm af Hessen Kassel med Gemalinde, Hs. K. H. Prindsesse Charlotte, og Børn ombord paa Dampskibet. Frederik den Sjette, for over Lybek at begive sig til Kassel. Som man erfarer, vil Høisammes ældste Datter Prindsesse Marie Louise Charlotte, vorde formælet med den unge Prinds Frederik August af Anhalt Dessau, der som, bekiendt, i forrige Efteraar besøgte Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Tirsdagen den 15 Mai Kl. 9 1/4 afseilede Orlogsbriggen St. Croix, under Commando af Hr. Capitainlieutenant R. Braag, til Vestindien. Hs. Majestæt Kongen har under 28de f. M. allernaadigst tilladt, at Generalmajor Peter Carl Friederich v. Scholten, General Gouverneur ad anterim over de danske vestindiske Eilande, samt Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, maa anlægge og bære den ham Hs. Majestæt Kongen af Frankerige tildeelte Decoration, som Commandeur af Æres-Legionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Kiøbenhavns Børs, den 15. Mai 1832. Cours. Hamborg 2 M. - avista 213. - Species 210 (d. 15. Mai 1831 209). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 8 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 84 1/2 Rbd. Dito uden Rent. Sedler 90. (i Fior 85 a 86 Rbd.) - Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Feb. 1820) uden Renter i r. S. 101 1/2 a 102 Rbd. - Dito i Sedl. 106 1/2 a 107 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 PC. 102 a 102 1/2. Dito dito til 4 PC. 98 a 98 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 pC. 99 1/2 a 100. - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species - Rdlr. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 66. - NB. 1 Pd. Sterl. beregnet til 14 Bmk. - Norske Speciesdl. 151 a 151 1/2. (Jfior 156). - Svenske Sedl. 44 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg. (De resterende indenlandske Efterretninger skulle følge i et Tillægsblad næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Ved Altonas 1231 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
AVERTISSEMENTS. Med inderlig Vermod bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, at det blev mit tunge Lod den 16de dennes ved Døden at berøves min elskede uforglemmelige Mand Claus Lau, Borger og Hattemager her i Byen, i en Alder af 67 1/2 Aar; han modtages hislet af en Hustrue og 4 Børn, og efterlader sig 7 Børn, hvoraf de 5 af sidste Ægteskab ere uforsørgede. Hans Død var roelig som hans Vandel her neden, og som en retskaffen Christen hensov han blidt til Evigheden. Kun den Trøst er tilbage for os, som nu staae dybt nedbøiet ved hans Liig, at vi samles hisset med ham. Fred være med dit Støv Du Hedenfarne! Slagelse den 19de Mai 1832. Meden Margrethe Laan, født Frolund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
Efter 11 Ugers smertelige og haarde Lidelser, behagede det det alvise Forsyn, under 16de ds., ved en stille og roelig Død, at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Moder, Kirstine Catrine Høeberg, fød Schumacher, i en Alder af 76 Aar; hun modtages hisset af hendes forudgangne Mand, Birkedommer Høeberg, og 5 Børn; men efterlader mig, hendes af Sorg dybt nedboiede eneste Datter, som begræder Savnet af en kjær lig og om Moder. Dette skulle jeg sørgeligst tilkiendegive fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 19de Mai 1832. M. D. Høeberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-05-22
De af Slagelse Kiøbstæds Jndvaanere, der ikke endnu i samme Byes Kæmnerkasse have indbetalt 2 Skpr. Byg Afgivter og Tienderefusionen for Aaret 1831, samt Jndqvarteeringsskatten for Aaret 1832, advares herved, Overeensstemmelse med Forordningen af 2den Juni 1830, om inden 8 Dage fra Dato at betale deres Restancer, der i modsat Fald ved Udpantnig ville blive inddrevne. Slagelse den 22de Mai 1832. Sylow.