JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Bedste Drojaner, Rachisker og 12 Kop med fleere Sorter Hør a., Hamp, Tronhiems Høstsild og Gaasefyld, m. m. er at faae for billigste Priser hos Jørgen Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Nye hiemkomne Citroner, Petersborger Formelys, extra godt Congothee og Theede Bohe, Carroliner=Riis, faaes for billig Priis hos M. Langberg, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Bekiendtgiørelse. Da mig er bleven forundtKorgl. allernaadigst Privilegium til at fabriqvere alleSlags couleurte Papiirs Tapetter, saa ville jeg udbede mig recommanderet, da der forfærdiges alle muelige Sorter og i alle Couleurer, saavel ens Couleurede, som Figurerede og brogede Tapetter, samt Bordter dertil, og alt til billigste Priser, og efter nyeste franske Smag. Liehaberne kan om forlanges erholde Prøver tilsendt; saa holder jeg og en Person, som haver lært Tapetserieprofessionen, paa alle Facons, saa at enhver kan erholde fine Værelser og Meubler stavetseret til Fornøielse. J Følge Privilegiummet, kan mit Fabriques Vare, forsendes toldfrie overalt i de Kongel. Danske Stater. P. M. Levissohn, boendes paa det store Torv. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Formedelst min tiltagende Alder agter Underskrevne underhaanden at sælge sin iboende Gaard paa meget fordeelagtige Vilkaar, og er det nok bekiendt at jeg for det meste selv har bygget den, og ligger paa et meget fordeelagtig Sted baade for Handel og hvad andet den skal bruges til. Aarhuus, den 11te Decbr. 1802. L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
De der udi 5te Classe af det 49de Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, under min Collection her i Randers haver vunden nogen Gevinst, (og ei allerede har erholdet samme udbetalt, vilde behage med første, at lade disse affordre, imod Original Gevinst=Lodderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Saa er og daglig hos mig at bekomme nye Kiøbe Lodder til 1ste Classe af det 50de Lotterie, samt udleveres Frie=Lodder til samme Classe ifølge Planen af Randers Post-Contoir den 10de Decbr. 1802. J. H. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
En sort Koe med en hvid Stræg i Panden, og nedbøyede Horn, samt en sortgrimet halv Aar gammel Kalv, er frakommen sin Eier, Gaardfæster Jens Pedersen i Søebye paa Clausholm Gods. Hvem der om disse Kreature kan give Oplysning, ville behagelig anmelde det hos Madame Kirketerp i Randers, eller hos Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
J afvigte November Maaned er en fortiernet Hest klad 1 Aar gammel med en Blæsse paa Næsen og en hvid Bagfod, bortkommen fra Fæstebonden Jens Tørslev i Weilbye Sogn og Bye, udi Synderhald Herred, Randers Amt, hvem som derom kan give nogen Oplysning ville anmelde det hos Eieren i bemeldte Weilbye Bye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-15
Nyelig fra Frankrig hiemkomne Catrine=Blommer, Svedsker, søde Valencia Mandler, sin Provencellie i Flasker, fin Ean de Lanvande i Flasker, Terpentinolie, Samt er Oplaget, forsynet af diverse Engelsholms Skrivepapirer, vel sorteret, diverse Slags Engelske Steentøier, Jssen=Kram, Mahler Farver, samt Specerier, hvoriblant fortrinlig god Congo og Theede BoheStang, St. Omer, og bedste Kiøbenhavnsk Flaskerape og holdes stedse god Brunsvig Humle, Hør og Hamp m. m. som faldholdes til billigste Priser hos Poul Frausing. Mit paa den nordre Side af Agen beliggende Huus, under No. 79, bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden, og 2 Fag Baghuus, med Haugeplads er underhaanden, at faae tilkiøbs. P. S. Bram, Handskemagermæster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Indenlandsk. Af pacticulaire Skibe, over 10 Commercelæster, befandtes i de danske Stater i Slutningen af Aaret 1801, 2219, af 125944 Commercelæsters Drægtighed, bemandet med 15578 Matroser. Af disse Skibe hør ce 674 hiemme i Danmark, 873 i Norge og 672 i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Til Directionen for det danske asiatiske Compagnie er indløben den behagelige Efterretning fra Capitain Tranberg, førende Skibet Kronprindsen, bestemt til China, at samme var lykkelig ankommen til Baysalse den 5te og afseilet derfra den 19de August d. A., alting vel ombord. Ved samme Leilighed haves Efterretning, at Skibet Kiøbenhavn, ført af Capitain Ørgaard, havde været i Daysalse og var afseilet derfra den 4de Julii d. A. til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Fra Roeskilde berigtiges nu, den saavel i min som flere Aviser indrykkede Efterretning om et Menneskebeen med Penge i, som af nogle Bønder ved Pløining, skulle være funden, saaledes: Nogle Skibsfolk forenede sig bag det saakaldte Roeskilde Børs ved Jssefiorden, paa en Søndag, at forbedre en Vei eller Stie til Stranden; ved Gravningen stødte de paa et stort Been, sandsynlig af en Hest eller andet stort Dyr som ved samme Leilighed gik itu, og hvoraf udvæltede 200 nogle og Halvtredsinstyve gamle Myndter som tildeels vare runde hvide, og deels fiirkantede røde, de hvide have Klang som en 2 s. og formodes at være Sølv, de røde derimod have en ganske dum Klang og seer udsom Kobber, begge Sorter ere ikke større end en 2 s., og haver et uklendelig og uforstaaelig blomsteragtigPræg. Nogle af Finderne reiste med endeel deraf til Kbhvn, og skal have afleveret dem til Rentekammeret, som skal have lovet dem, i sin Tid, en Douceur. Koekopperne (som et af vore Blade nyelig har foreslaaet at kalde Frelsekopper) ere nu ogsaa i fuld Flør i mange at Fyens Egne. Saaledes har Tylle Kroekone lært at vaccinere af Præsten der i Sognet; andre lærte det igien af hende, og nu vaccinere Bønderne trindt omkring selv deres Børn, for at undgaae de dræbende Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Selveierbonden Jens Rasmussen i Broeholm, Brylle Sogn, Odense Amt, som har opelsket og fredet Ungskovpaa en Strækning af 64 Tdr. Land, har Landhuusholdnings=Selskabet, for denne sieldne Flid, til Gavn for Efterslægten, tilkiendt et Agtelsestegn af den første Sølvmedaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
At vi Torsdagen den 16de Dec. ere copulerede i Felballe Kirke, give vi os den Fornøielse herved at bekientgiøre vore Venner. Møllerup, den 17de Dec. 1802. C. Müller. Bendine Stenild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Aarhuus. At det har behaget Gud, den 8de December at bortkalde fra det Timelige til det Evige, min i Livet elskede Mand Skrædermæster Hans Bruun Thim fra mig og 2de smaae Børn, efter 9 Dages Sygdom, i hans Alders 60 Aar 3 Maaneder, dette ville jeg ikke undlade sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, forsikret om at de tage Deel med mig i denne Sorg. Aarhuus, den 18de Dec. 1802. Christence Spentrup sal. Bruun Thims,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Udenlandsk. Sverrig. Den 2den Dec. er Dronningen lykkelig bleven forløst med en Prinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Frankrig. Den 30te Novbr. opstod her blant de unge Conschriberte i det 6te Arrondissement, som skulle kaste Lod med hinanden om hvem der skulle først gaae i Militairtienesten, en heftig Trætte. Den vagthavende Nationalgarde ville stifte Fred, men blev af de unge hidsige Hoveder mishandlede, ligesom de og forsvarede sig imod en tililende Dragon=Patrouille med Steen, men Dragonerne steege af Hestene og arresterede 30 af disse uroelige Ynglinger. Under Fegtningen erholdt en af dem et dødelig Sabelhug og adskillige andre bleve saarede. Aarsagen til denne Urolighed tilskriver man de sørgelige Rygter som ere udspredte om Forfatningen paa St. Domingo, hvilken nødvendig maae indprente et Slags Modbydelighed hos de unge Mennesket til Militairtienesten, og en muelig Bortsendelse dertil. Jmidlertid er nu en mere beroligende Efterretning, som General Boudet har medbragt fra St. Domingo, offentlig bleven bekiendtgjort, som siger : AtArmeender, bestod den 23de Sept. af 14000 Mand Linie=Infanterie, 5000 Mand let Infanterie, 2000 Gensdarmee, 2000 Artillerister, 500 Md. Cavallerie, tilsammen 23500 hvide og 4000 sorte Colonialtropper. Af disse var henimod 4000 syge, saa at altsaa 18 til 19,000 Hvide og 4000 Sorte vare Vaabendygtige, og at der af Tropperne, siden de vare komne paa Landet, ved Sygdom og Fegtningerne kun var tabt en Fierdedeel m.m. Man meener nu at det lovgivende Korps skal træde sammen i Slutningen af Januarii Maaned. Det hedder og at Slottet i Versailles skal sættes i Stand for den første Consul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Engeland. En af de betydelige Gienstande, som efter Juleferierne vil beskieftige Underhusets Opmærksomhed, er de ostindiske Anliggender, og især de derværende høiere Embedsmænds Fremgangsmaade imod de endnu tilbageblevne Fyrster i Landet. Lord Moira har allerede i Overhuset gjort Forestilling om, at undersøge denne paafaldende Begivenhed, ifølge hvilken Naboben af Carnatie, det Ostindiske Compagnies ældste og troeste Allierede, blevafsadt fra sin Throne, og sadt i Fængsel, hvor han fandt sin Død. Lord Moiras Forestilling vil være af saa meget mere Vægt, som han hverken er af det gamle Foriske Oppositionspartie, eller det nye Grenvilliske Allarmistpartier men er en af de meest agtede og rigeste Mænd i Engeland og Jrland, som Engelands sande Vel ligger paa Hierte og tillige er den tilkommende Thronarvings Fortroelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Efter heftige Debatter i Underhuset den 2den Decbr., hvori Sir Sidney Smith især udmærkede sig, blev eensstemmig bevilget at Fredsetaten for Søemagten i Aaret 1803 skal bestaae af 50,000 Matroser. Ministeren Addington erklærede herved, at Freden allene kunne sikkres ved Anstrængelse og Kraft, desaarsag har heller ingen Reduction havt Sted ved Landmagten, uden ved Cavallieret. Derimod giendrev han det Grenvilske Parties Paastand, som seer intet andet end Krig og Feide. Han beviste, at man ikke i Holland byggede Krigskibe i fiendtlig Hensigt, men fordi man der kun havde beholdt 16 Krigskibe tilbage efter Krigen. End videre beviste han, at Rygterne om de store franske Udrustninger i Toulon, vare meget overdrevne, da der kun vare 5 Linieskibe seilfærdige, og i øvrigt var i Henseende til Engelands Søemagt intet at befrygte. Før Krigen havde Frankrig 105 Linieskibe, Spanien 79, Holland 27. Nu har Frankrig kun 39, Spanien 68 og Holland kun 16 Linieskibe. Engelands Søemagt bestaaer derimod i 192 Linieskibe, 209 Fregatter, 129 Schalupper og 243 mindre bevæbnede Skibe. Med en Etat af 50000 Matroser kan Engeland i en Tid af en Maaned sende 50 Linieskibe i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
De franske Troppers Ankomst paa det faste Land i Jndien, for ifølge Freden at tage Stederne Pondichery, Cochin o. s. v. i Besiddelse, forandrer meget vor Forfatning i dette afliggende Land, hvor de undertykte Jndvaanere nu i en Tid af 10 Aar ikke har seet andre end engelske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Den 3die Dec. er Borger Otto afreist fra London, for at gaae over Calais til Paris. Derimod er den bataviske Gesandt Schimmelpenning ankommen hertil fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Adskilligt. Efter et Rygte i Wien, skal Projectet til en nye Aliance med Engeland, uagtet Forslaget syntes meget fordeelagtig, være afviist, og en Prinds, der besidder ligesaa store politiske Kundskaber som han har givet Beviser paa Heltedyder, skal herpaa have havt Hovedindflydelsen. Denne Beslutning skal allerede være formelig bekiendtgjort den franske Regiering, og dette egentlig være Aarsagen hvorfore hverken Joseph, Lucien eller Ludvig Bonaparte kommer til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
De forhen bekiendte Efterretninger fra Egypten, at Tyrkernes Forfatning der, stod paa en maadelig Fod, og at deres Tropper flere Gange var slagen af Beyerne og Mamelukkerne, bekræftes nu selv fra Constantinopel. Disse Beretninger gaaer til October Maaneds Udgang. Den Gang vare de tyrkiske Tropper endog saaledes i Knibe, at de har maattet anholdt hos den engelske General om Hielp og Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Endelig har man nu den Efterretning fra Genua, at den berygtede Røver, den store Dievel kaldet, har i Nærheden af Bisagno mistet Livet i en Fogtning. Han forsvarede sig i lang Tid imod en Genuesisk Officeer og Underofficeer, og foredrog Døden hellere end Fangenskab. Med Forskrækkelse læser man i de engelske Aviser, at Capitainens Gierrighed paa det Bataviske Skib Vrede. er Aarsag i at samme den 25de Nov. strandede paa Kysten af Dover, hvorved dette kostbare Skib blev tilsadt og over 300 Mennesker mistede Livet, da de engelske Lotser, kort før Stormen begyndte, havde alvorlig formanet ham til at løbe ind i Havnen, men for at spare Havnepenge, som kun kunne beløbe sig til 10 Shelling og 6 Pence, opoffrede Skibet. Af de 18 Mennesker som bleve reddede ere allerede 5 Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Keiseren af Rusland har skiænket Præsten Beremann i Lifland og Borgeren Jan Bekanin i Pudosch, hver en stor Guldmedaille til at bære i et rødt Baand med Paaskrivt: For gavnlig Daad." Den første for en Beskrivelse, hvorledes han i en Tid af 30 Aar paa en simpel Maade, har indpodet 8000 Børn Kopperne, som alle leve, og den anden, for at have beviist Mueligheden i, at transportere Lærketræer til Vands fra Olonez til Petersborg, da han over Floden Wodla og Søen Onega har sendt Admiralitetet 900 Stykker deraf, samt givet første Efterretning om Søen Onegas Forening med det hvide Hav Denne velgiørende Keiser har og foreskudt en Capital af 2 en halv Million Rubler, til en Creditkasses Oprettelse for Provindsen Lifland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Endnu indløber bestandig Efterretninger om de forskiellige Virkninger Jordskielvet den 26de October har frembragt i forskiellige Egne i Siebenbürgen. Landstrøget Harum Szek (det skiønne Szekler Gebeet) er paa det skrækkeligste ruineret, da der ikke er een eneste af de 28 Byer, hvori jo enten Kirken eller Taarnet er indstyrtet. J Cronstad er næsten intet Huus bleven frie for Skade. J Rosenau er Bierg slottet revnet fra hinanden. J Zernest, blev Kildevældet, som udspringer af et Bierg næsten Armtyk, og flyder igiennem Byen, i en heel Time efter Jord rystelsen, næsten hvid som Melk og først efter 6 Timers Forløb, erholdt sin sædvanlige Farve. J Bendorff indstyrtede Kirken, tilligemed 90 Huse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
J Strohbach aabnede Jorden sig, med en forskrækkelig Bragen, og af Aabningen udsprang Vand 3 Favne høit. I Gallacz i Moldau, blev over 60 Mennesker begravede under deres Huses Ruiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
J den 852 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 45. 69. 12. 28. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Bekiendtgiørelser. Engelske Suckstovleskafter faaes tilkiøbs hos Jens Bech ved Munkeport. Ved Hessels Forstrand, en halv Fierdingsvei sønden for Greenaae, er den 17de November indstrandet et Stykke Mast af 13 Alens Længde, og 8 a 9 Tommers Giennemsnit, taxeret til 2 Rdr. Eieren melder sig paa Randers Amts Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Min yngre Broder, Candidatus Theologie S. Rohde, som er f. et med særdeles gode Vidnesbyrd om sin Duelighed saavel fra Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Dr. Janson, som fra Hr. Rector Mag. Krarup, ønsker sig jo før jo hellere en Condition enten som Huuslærer eller Medhielper i at prædike. Vedkommende som maatte behøve hans Tieneste ville behage at henvende sig til mig her i Byen, da han opholder sig paa Landet. Aarhuus den 12te December 1802, H. C. Rohde, Lærer ved den Latinske Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
J Følge Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender alle de, som maatte have nogen Fordring i afdøde Opholdsmand Rasmus Andersens Boe, i Thostrup Bye, Framlev Herred, Aarhuus Amt, for dermed at fremkomme og samme at bedisliggiøre for mig undertegnede Skifteforvalter. Aarhuus, den 10de December 1802. Petersen. 1650 Rdr. Børnepenge, ere imod antagelig og lovbefalet Pant, til næste Snapsting, 1803, at bekomme fra Aarhuus Bispe-Embeds Overformynderie. Den eller de som attraae Laanet, ville herom melde sig paa Bispe=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
2000 Rdr. af Umyndiges Penge er til næstkommende 15de Julii 1803, imod lovbefalet Sikkerhed, at faae til Laans, naar man derom behageligst vil henvende sig til Peder Willadsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Hos Thøger Kiersgaard paa Middelgade kan bekommes godt fiin Hvedemeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
En Stue med Sovekammer og Kielder er til Paaske at faae til Leie hos Lars Gulager, Bager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Hos mig kan ligesom forrige Aar, faaes alle Slags Nytaarstegninger og Portefeuller til billige Priser, med couleurte Vers. Nyegaard, Mahler. Boendes paa Fischergade No. 185. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
En fattig Tienestekarl har Onsdagen d. 3de December d. A. paa Veien imellem Nebel og Horsens, tabt en liden brun Læder Tegnebog, hvori var et Jndroullerings Pas for Landsoldat Søren Nielsen Rotrop, at Ringkiøbings Amt 1797, og 26 Rdr. i Bancosedler, nemlig: 2 fem Rigsdalers og 16 en Rigsdalerssedler. Dersom nogen retsindig har funden samme ombedes den afleveret til Hr. Kiøbmand Mouritz Monberg i Horsens som derfor betaler 4 Rdr. Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
J et Aarslev Præstegaard ved Aarhuus tilhørende Huus, er død d. 20de November Anders Larsens Hustrue Christence Pedersdatter. Hendes Børn, som alle opholde sig her i Egnen, undtagen en Søn Peder, Christensen, hvis Opholdsted ikke vides, indkaldes herved til lovbefalede Tider at møde i Stervboen saavelsom og enhver der i denne fattige Stervboe maatte have noget at fordre eller betale. Aarslev Præstegaard den 13de Decbr. 1802. R. W. Assens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Fra Hans Thomasen i Krog, Woerladegaard Sogn, er bortkommet for 7 Uger siden en sortebruun Mær plag 4 et halv Aar, som ellers ingen Mærke har uden at den har ingen Fortop. Hvo som kan tilveiedringe samme, skal faae Omkostningerne erstattet og en rainabel Douceur. Et Opstander Piberør er funden; paa Adresse=Contoiret opgives Finderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
En Gaard beliggende paa Broberg No. B. R. 29, bestaaende af 16 Fag actagie medSidegygning 12 Fag et etagie, Baghuus og 2de Halv tage samt rummelig stor Gaardsrum og Haugeplads, er underhaanden at faae tilkiøbs. Med Gaarden kan og bekommes et nyt Brendeviinsredskab, med tilhørende Kar, samt et nyt Støbekar m. m. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Undertegnede. Aarhuus, den 8de December 1802. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Bekiendtgiørelse. Da mig er bleven forundKorgl. allernaadigst Privilegium til at fabriqvere alle Slags couleurte Papiirs Tapetter, saa ville jeg udbede mig recommanderet, da der forfærdiges alle muelige Sorter og i alle Couleurer, saavel ens Couleurede, som figurerede og brogede Tapetter, samt Bordter, dertil, og alt til billigste Priser, og efter nyeste franske Smag. Liehaberne kan om forlanges erholde Prover tilsendt; saa holder jeg og en Person, som haver lært Tapetserieprofessionen, paa alle Facon, saa at enhver kan erholde fine Værelser og Meubler tapetseret al Fornøielse. J Følge Privilegiummet, kan mit Fabriqves Vare, forsendes toldfrie overalt i de Kongel. Danske Stater. P. M. Levissohn, boendes paa det store Torv. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Formedelst min tiltagende Alder agter Underskrevne underhaanden at sælge sin iboende Gaard paa meget fordeelagtige Vilkaar, og er det nok bekiendt at jeg for det meste selv har bygget den, og ligger paa et meget fordeelagtig Sted baade for Handel og hvad andet den skal bruges til. Aarhuus, den 11te Decbr. 1802. L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Fra Pressen er nu udkommen: Almuesvennen, en Lærsedog for Gamle og Unge i alle Stænder. Af der Volks freund von J. F. Schle; uddraget og lokaliseret ved Magister L. Hasse i Fridericia. Dens Jnhold er følgende: 1) Fader Gerhard; eller hvad Gud giør, er ved gjort. 2) Morten og Karen; eller den belønnede Ærlighed. 3) Sankt Hans Nat; en Samtale om Here og Hexerie. 4) Klaus eller Dyrepineren; Et advarende Exempel. 5) Marie Lisk, eller de skadelige Føl ter af Logn og falske Undskyldninger. 6) Den oprigdigheden reddet af Hæleres og Stiæleres Hænder. 3) Hyrden i Dalbye, et billede paa Fattigdom og huuslig Tilfredshed. 9) Den skudfrie Pudel: eller den Kunst at giøre sig haard. 10) Ernst Flink, eller at giøre Got og ikke blive træt. 11) Buk dig, Buk dig, eller med Hatten i Haanden kommer man lykkelig igiennem det hele Land. 12) Den ordentlige Huusmoder. 13) De tre gode Ting. 14) De lige Brødre; eller Fæderens Velsignelse befæstet Børnenes Huse, men Moderens Forbandelse opriver Grundvoldene. 15) Den kloge, Møller. 16) Abrakadabra; eller det forherede Barn. 17) Om Ahnelser og Forvarsler. 18) Nathanael; eller den redelige Jøde. 19) De Skindøde; eller Exempler paa Mennesker, der ere komne til Live igien, til Advarsel mod for tidlige Begravelser, 20) Hyrdens i Dalbye Arbeidsskole. 21) kandsoldaten. 22) Hyrden Konrad; eller Ærlighed paa Prøve. 23) Ora et Laborg, eller den lykkelige fundne Skat. 24) Underretning om Tordenveiers Oprindelse, og Anviisning, hvorledes man forsigtig bør forholde sig ved samme. 25) Mester Hammer, eller den der giør ubegiert Arbeide, faaer fielden Tak derfør. 26) Christian Falt; eller Gierrighed er en Rod til alt Ondt. 27) Forskiel imellem Sparsomhed og Gierrighed. 28) Skatkiste for unge Mennesker som gierne dandse. 29) Fader Gerhards korte Underretning om Bønnens Hensigt. 30) Doctor Podalirius, eller den røbede Hemmelighed at spaae af Urin. 31) Menneskehierter afskildrede i 3 lærerige Fortællinger. 32) Den Gamle i Skolen. 33) Erkiendtlighed. 34) 40 Gaader eller mørke Taler, samt et Terningspil. 35) Kort Efterretning om adskillige Ting, som bruges i Huusholdningen, men som Enhver ikke veed hvad de egentlig ere, eller hvorfra de komme. 36) De givende Kul; eller den Lettroende er let at bedrage. 37) Hoverie, afskaffet uden Proces og Oprør. 33) Frihed, og Liighed. En lærerig Fortælling for misfornøiede Folk. 39) Opbyggelige Spøgelsehistorier for Folk, der ere fødte er Søndag eller Julenat, og see eller troe Spøgelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-18
Dette høist underholdende og lærerige Almueskrivt, der tillige med fortrinlig Nytte vil kunne bruges som en Læsebog i Kiøbstæd og Landsbyeskoler, er 40 en halv Ark stort og sælges for 1 Rdr. i Kiøbenhavn hos de Herrer Boghandlere Arntzen et Hartier, Brummer, Michaelsen, Paasche, Proft, Reistrup, Schiøtz, Schubothe, Seidelin, Tikiøb og Thoring et Colding; i Aalborg hos Hr. Wandall, i Aarhuus hos Hr. Hospitalsforstander Kiær, i Fridericia hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff, i Wiborg hos Hr. Boghandler Just, i Kolding hos Hr. Bogbinder Meelbye, i Rudkiøbing hos Hr. Bogbinder Probst, og i Odense (ogsaa indbunden for
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-22
Indenlandsk. Den 12te Dec. er Geheimeraad Hr. Can Frederich, Greve af Reventlou, efter Ansøgning, allernaadidst entlediget fra hans hidtil havte Embeder, som Stats Minister i det Geheime=Statsraad og Præsident i det tydske Canscellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-22
Den 17de d. M. er det tilladt Jnstructeur og Skuespiller, F. Schwarh, af Kiøbenhavn, at lade opføre Skuespil og Balletter i Danmark og Norge, paa følgende Vilkaar : 1) at denne Tilladelse ikkun er gieldende i 5 Aar ; 2) at den sikke er udelukkende, undtagen i Helsingøer og de Stifts Hovedstæder, som han nærmere opgiver, og hvor det med Stiftets til Cancelliet indgivne Forklaring gotgiøres, at Jndvaanerne ønske, at han maae erholde en saadan udeluk skende Rettighed; 3) at han ikke lader opføre andre Skuespil, end saadanne, som sædvanligen spilles paa Kiøbenhavns Theater eller hvori, efter Theater Directionens Con sur, intet anstødeligt er : 4) at han, paa ethvert Sted, giver een eller to Forestillinger til Beste for de Fattige, i Forhold til den kortere eller længere Tid, i hvilken han der lader opføre Skuespil, og efter Stiftamtmandens nærmere Bestemmelse; 5) endeligt er det tilladt, at dette Jnstructeur Schwartzes private Theater maae føre Navn af det priviligerede Provincial=Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-22
Den 16 Dec. om Formiddagen lagde Fregatten Frederichsbærn, som under Capitain Lemmings Commando har i Aar lagt som Vagtskib i Sundet, ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-12-22
Ifølge et Ønske, som er bleven yttret af Jndbyggerne paa Øerne Helgoland og Sylt, er man beskieftiget med at erganiser et Landeværn, ligesom saadant er skeet paa andre Steder i de Kgl. Stater.