JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Den mærkværdige Jernbro over Weare i Sunderland, bestaar af en eneste Bue, der er Segmentet af en Cirkel, hvis Halvmaaler udgjør 114 Svenske Alen. Afstanden af Buen er 121 og dens Stræbepillers Høide 17 Alen. Buens Høide over Vandet er 47 Alen, saa at Skibe paa 100 til 150 Læster med fulde Seil kunne passere. Broens Vægt, som ikke udgjør over 7000 Skpd., er i det mindste femten Gange ringere, end hvis den bestod af Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Nogle Mile fra Wedgmoods Etruriafabrik er en Fabrik af ægte Porcellain, hvis Production er saa betydelig, at man fra en Høi kan overskue 40 Porcellainsovne. Pius VII. (Slutning; see forr. No.)De Handlinger, hvorpaa han har anvendt den gjenerholdte Magt og Uafhængighed, bevise, at hans tidligere ofte viste Lempen efter Omstændighederne og Tidsiderne, kun var en Klogskabsforholdsregel og en Forstillelseskonst, som Jtalienernes Moral regner blandt Dyderne. Den af ham, som den sikkreste Støtte for Papismen yndede Jesuiterorden, oprettede han den 7de August 1814 ved en Bulle, hvori han taler om den almindelige Længsel efter denne Orden; tillige indsatte han alle andre geistlige Ordener i deres gamle Rettigheder, og anbefalede paa det kraftigste deres Udbredelse. Ogsaa Jnquisitionens Tribunal i Rom blev fornyet af ham, og, for at standse Oplysningen, blev der udstedt Fordømmelser modFrimurerne og Bogforbud mod Literaturen. De faa Forbedringer, han har tilstaaet Frankrig, Neapel, Baiern &c., til Fordeel for disse Stater, i sin nyeste Concordat med samme, vise, at hans Bestræbelse for at byde over verdslige Magter, ikke ganske er mislykket. Men hvor tilbøielig han var, ved forskjellige Midler at forhindre Anstalter, der ikke kunde tjene til den pavelige Magts Forøgelse, men til Nationernes religiøse Forædling og Velfærd, har ikke allene hans Fremfærd mod det catholske Schweiz, men ogsaa hans seneste Behandling af Bispedømmet Constanz's almeenhædrede Generalvicar, v. Wessenberg, tydeligen lagt for Dagen. Jøvrigt talte han kun i sine Brever og Buller Middelalderens Sprog; i sin personlige Omgang viste han sig som en verdensklog og dannet Fyrste, der end ikke nægtede Kjettere Tidsalderens Humanitet, som forskaffede ham alle deres Agtelse, der kjendte ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Kjøbenhavns Børs, d. 3 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Juni 1823) 80 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
(Jndsendt.)¬ J Dagen No. 230 læses under (Jndsendt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
et Stykke, hvis Forfatter varskouer det Kjøbenhavnske Publicum for den falske Lære, som udbredes ved visse tydske Aviser, der med Haardnakkenhed forfægte Revolutioner og præke de engelske Oppositionblades Absurditeter om de Spanske Rebellers Modstand. Den Ubenævnte beklager, at Tendenzen af disse Aviser kan ustraffet gaae hen. J et protestantisk Land er man ikke vant til en saa intolerant Diatribe imod hvad der kan være Jndividuers Mening om offentlige Begivenheder; det er kun i den katholske Kirke, hvor man holder over Troens Eenhed og Reenhed med Trudsler, Lænker og Baal. Protestanten erkjender, som høieste Authoritet, hvad Sandhed, Fornuft og Humanitet byde, og lader sig hverken henvise ved Chimærer eller imponere ved Trudsler. Denne Opinions- og Attringsfrihed have vore Forfædre erobret, lad os holde over dette Klenodie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Hvem der ikke i Samfundets Antagonismus og de skuxrende menneskelige Meninger opdager det Jrritament, som vækker de høiere Evner hos os, er at beklage. Finder han ikke andet at citere for hans Jntolerants, end de hos os ubekiendte Beslutninger af Karlsbad, Aachen, Laibach, Verona, da maa han være som en Papist, der anfører de Pavelige Decretalia som ufeilbare og beraaber sig paa Concilier af Mayland, Basel, Trident, Costanz, hvilke anathemiserede Arianer, Socinianer, Manuhaer med flere Kjettere ligesom nu offentligen fordømmes des Kammisados, Karbonari, Radikaler med flere. Tiden har befæstet Meningsfriheden ved Oplysningens Fakkel, dersom det ikke ellers nu skulde lykkes at faae den slukket, for at sætte Blus i Jnquisitionens Baal. Tiden har ogsaa ophøiet Rebellerne imod Philip, Jakob og Georg til hæderlige Nationer, hvilke, dem selv overladte, have indført en selskabelig Orden, der kan tjen andre til Mønster. Lad os derfor undersøge og følge det Bedste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Rettelse. J forr. No., 1ste S., 2den P. Lin. 11, istedetfor 1680 læs: 1668.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-04
Af dette Blad udkomme ugentlig to NumertJ Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptis nen hos Bogtrykker Höecke, i store HelliggeinKrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. He
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 2000 OxTyvende Aargang. No. 80. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 October 1823. Den pantsatte Tigger. La nobilt, senza i quattrini non til vestitosenza fodera; ma laa fodera senza il vestito. (Adelskab uden Penge er ikke Kjolen uden Foder, men Foderet uden Kjole.) Goldoni, Den pantsatte Bondedreng er eet af de Holbergske Stykker, der, ligge fra Frederik den Fjerdes Tid indtil nu, ere spilte med største Bifald, skjøndt det vist ikke, fra den æsthetiske Side betragtet, hører til Digterens heldigste Arbeider. Æmnet dertil har Holberg taget af Bemardin(Bidermanni) Utopia; men at sligt et Paafund, til paa en snedig Maade at skaffe sig Penge, ikke blot hører til Fictionens Rige og ret vel lader sig udføre i det virkelige Liv, det viser følgende Begivenhed, der skal have tildraget sig for endeel Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Med det Kongel. Kjøbenhavnske Classelotterie skeer i Aaret 1824 følgende Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Jstedet for de fire Classer, hvoraf de senere Lotterier have bestaaet, vil blive trukket fire af hinanden uafhængige, dog indbyrdes lige Lotterier, i Mellemrum af omtrent 3 Maaneder imellem hvert, hvilke særskilte Lotterier ikkun ved Frilodder staae i Forbindelse med hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Trækningsdagen ere bestemte for 1ste eller 71de Lotterie til den 19 Januari, for 2det eller 72de til den 26 April, for 3die eller 73de til den 19 Juli, og for 4de eller 74de Lotterie til den 18 October 1824. Jndskuddet til hvert af disse Lotterier bliver 5 Rbdlr., som betales paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Trækningen af hvert Lotterie vil skee paa følgende Maade: Ethvert Lod bliver foruden med et Løbe Numer, som dog ved Trækningerne ikke skal komme i Betragtning, betegnet med to andre combinerede Tal fra 1 til 280, saaledes, at enhver Forbindelse af to af Tallene fra 1 til 280 ikkun forekommer eengang imellem samtlige Lodder, hvorefter følgelig ethvert Lod bliver at ansee som et Beviis, lydende paa en vis særskilt Ambe. Ved hvert Lotteries Trækning bliver derpaa allene Tallene fra 1 til 280 lagte i Lykkehjulet, og deraf 180 Numere udtrukne; derefter erholde de Lodder, hvis tvende combinerede Tal blive udtrukne, Gevinster, og det saaledes, at Amberne af de tidligere udtrukne Numer erholde de større Gevinster, de senere udkomne Amber derimod de mindre Gevinster, efter Planens nærmere Bestemmelse. De Lodder, af hvis tvende combinerede Tal ikkun det ene eller og aldeles intet udkommer, vinde intet. Alle Gevinster ville blive udbetalte, saaledes som de i Planen findes ansatte, uden nogensomhelst Afkortning, eftersom den hidtil stedhavte Rabat ved den generelle Ballance iforveien er fradraget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Da Frilodderne i det 70de Lotteries 4de Classe ere førte i Regning til 2 Rbdlr. Stykket, saa kunne de til det 77de Lotterie ogsaa ikkun antages til denne Værdie, og det vil blive overladt til sammes Jhændehavere, om de mod Jndleveringen af deres Frilodder enten ville modtage 2 Rbdlr. hos Collecteuren, eller om de, for at erholde et Lod til det 77de Lotterie, ville betale 3 Rbdlr. til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Det 71de, 72de, 73de og 74de Classelotterie bestaaer, efter Planen, hvert af 39060 Lodder og 16110 Gevinster, hvoriblandt 14982 Frilodder til det følgende Lotterie. - Hvert Lotterie har 1 Gevinst a 30000 Rbdlr., 2 Gevinster a 10000 Rbdlr., 3 Gev. a 3000 Rbdlr., 9 Gev. a 1000 Rbdlr., 21 Gev. a 300 Rbdlr., 55, Gev. a 100 Rbdl., 209 Gev. a 30 Rbdlr., og 828 Gevinster a 12 Rbdlr. Desuden 3 Præmier: 1 paa 500 Rbdlr., 1 paa 300 Rbdlr. og 1 paa 148 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Efterretninger om Fæstningen Cadix. (Fortsættelse; see forr. No.) Hvor, som ikke nægter Klimatets Jndflydelse. paa Sæderne, maae have fundet samme i adskillige Nuancer fra den nordlig Grændse af Spanien til Spidsen af Andalusien. Franskmændenes Munterhed er allerede paa hiin Side af Pyrenæerne mere brændende, men den nordlige Spaniers Jld bliver hos den sydlige en fortærende Flamme. J Andalusien f. Ex. bærer alting Karakteren af et brændende Klima; Nydelserne ere vilde og uregierlige, alt er dreven til det høieste, alting er udsvævende og tøjleløst, især begge Kjøns Omgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
De andalusiske Fruentimmers Skjønhed, deres Livelighed, deres sværmeriske Stemning, deres Jrritabilitet, synes i Cadix at overgaae alt, hvad man andensteds har seet deraf, men ingensteds kan ogsaa begge Kjøn mere lidenskabeligt og uhindret søge hinanden; ingensteds kan fandselig Kjerlighed saa meget være en Fornødenhed, og ingensteds kan Klimatets Indflydelse mere afvæbne selv den strængeste Moralist. Jmidlertid er Lysten til Nydelse ingen Tid mere rasende, end naar Solanovinden blæser. Paa saadan en Dag, da man indaander Vellysten, med Luften, da en uvilkaarlig Ruus bemægtiger sig alle Sandser, og hine billeder allene opfylde Phantasien; paa saadan en Dag synes Tilfredsstillelsen at være en Lov for den physiske Nødvendighed, til hvilken man kun alt for levende erindres ved Følelse og Exempel. Kunde nogen Ting formilde Blodets Gjæring, saa var det Søebadet, som begge Kjøn her meget ofte pleie at betjene sig af. Fruentimmerne bade sig uden for Porten paa et besterat Sted i Stranden, og Indgangene ere besatte med Kavallerie; men under Basqvina og Mantilla bedrage yndede Elskere meget ofte Vagten; og det, som skulde slukke Lysten, antænder den desto stærkere. Derimod saae jeg ved Qvai, naar Søen var lav, Drenge og Piger at bade sig nogne imellem hverandre for Tilskuere af begge Kjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Om Proselytmagerie i det 19de Aarhundrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
En protestantisk Familiefader, M. DouglasLoveday, fra Engelland, beklagede sig i et nyligen i Trykken udgivet Skrift hos Pairskamret i Paris, angaaende en mod hans to Døttre og Niece udøvet Forlokkelse og Bortførelse fra et Opdragelseshuus, hvor han havde sat dem i Paris, og hvor man har misbrugt disse unge Menneskers Lettroenhed, ved Hjelp af de ved Overtro, Diævelbesættelse og falske Mirakler opvakte Rædsler, at omvende dem hurtigen til den catholske Tro, i deres Forældres Fraværelse, mod sammes Villie og Ønske." – Fra Bayern hedder det (Leipz. Liter. Zeit. 212 f. 1823),at Proselytmageriet tager der bestandigen Overhaand. Man danner i dette Øiemed ordentlige Convertit-Casser, især for at lokke fattige Mennesker til Overgang. Saaledes kom for nogen Tid siden en catholsk Mands protestantiske Kone i W. til Præsten A. og erklærede samme, at hun vilde blive catholsk, hvorfor hun bad om Tilladelse dertil; thi efter Lovens Forskrift maa der nemlig i saadanne Tilfælde gives Convertiten et formeligt Beviis for, at samme har forladt sin Kirke. Men da Præsten A. mærkede af Konens Svar paa hans Spørgsmaale, at dette Skridt ikke skeete af Overbeviisning, saa vilde han ei meddele hende noget Beviis, men bad hende, modnere at overveie Sagen. Snart derefter kom Konen tilbage med hendes Mand, og denne sagde ligefrem: "Hr. Pastor vor huuslige Nød tvinger min Kone til dette Skridt. Vi kunne ikke ernære os og vore Børn, som ere 7 i Tallet, og at tigge stamme vi os ved. Jmidlertid er der lovet mig af den herværende Convertit-Casse en Understøttelse, naar min Kone vil gaae over til den catholske Kirke." Præsten førte strax dette til Protocol, og indberettede det til vedkommende Autoritet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Blandede Efterretninger. J Systemme de l'Administration Britannique en 1822 &c. d'apres un Expose ministeriel. Paris 1823, leveres interessante Udtoge af et i London nyligen udkommet ministerielt Skrift: Om Bestyrelsen af Storbritanniens, Jrlands og deres underliggende Landes Anliggender i forsynet med An Begyndelsen af Aaret 1823. mærkninger af Hr. Dipin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Man fandt nu, at den fem og fyrgetyvende Deel af samtlige paa denne Maade modificerede Pensioner udgjør aarligen 2,800,000 Pd. St. og substituerede denne Betalingsmaade istedetfor Livrenter, der hidtil udfordrede fem Mill. Pd. St. Formedelst den offentlige Besparelse ved Reductionen af Statsgieldens Rentefod og Liv renternes Forvandling til Annuiteter, befandt Regjeringen sig i Besiddelse af 3,300,000 Pd. St. til fri Raadighed. Den anvendte denne Sum til at nedsætte adskillige Paalæg, hvorved den gav de directe Skatter Fortrinet, da er dem, der falde umiddelbart paa Grundeierne, og som føles af dem langt stærkere end de mellem Lonsumenterne fordeelte, til hvilke de jo selv høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
J Henseende til Drægtighed beløb samme i Krigens meest blomstrende Tider sig, i Gjennemsnit, til 2,400,000 Tdr., i Aarene 1819, 20, 21 derimod til 2,600,000. Under Krigen beløb de aarlige Ladninger, der udløb fra brittiske Havne, sig til 1,700,000 Tdr.; i A. 1820-22. til 2,200,000 Td.; de i samme indløbende derimod i førstnævnte Tidsrum 1,800,000 Td., i den anden 2,300,000 Td. - Fra A. 1813 til 1815 beløb de i Londons Havn indløbne Skibe sig til 15,450, de udløbne til 7,350; men siden Freden var de førstes Tal over 16000 og de sidste udgjorde 8,500. (Fortsættes.) Jndfald. Hornqvæg er saa sjeldent paa St. Helena, at ingen Oxe tør slagtes uden foregaaende Befaling fra Gouverneuren. Een af vore Folk, siger Las Cases, fortalte, at en af Indbyggerne, der havde talt med ham om denne Gjenstand, havde sagt: Man siger, at De besværer Dem derover og ansee Dem for ulykkelige, men vi kunne ikke begribe dette; thi, som det hedder, har De hver Dag Oxekjød paa Vordet, medens vi kun kunne have det tre, fire Gange om Aaret, og da maa betale det med 15 eller 20 Pence Pundet. Napoleon loe hjerteligen herover, og sagde: Du skulde have sagt ham, at det koster os adskillige Kroner *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Medens Napoleon befandt sig paa Elba faldt en Murer ned af en Bygning, hiin lod der opføre. For at sætte Mod i ham forsikkrede Napoleon, at det havde intet at betyde. har, sagde han, gjort et langt værre Fald end I, men see, jeg staaer endnu frisk og sund paa mine Been."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Keiser Joseph havde ved adskillige Leiligheder beundret en Feldtpaters Mod, og desaarsag lovet ham et godt Kald. Da imidlertid en god Tid forløb, uden at Løftet blev opfyldt, overleverede han Monarken en Ansøgning, som Keiseren optog meget naadigen, og befalede Pa teren, at komme om nogle Dage igjen. Allerede den tredie Dag indfandt Feldtpateren sig. Keiseren spurgte ham i en barsk Tone: vil Han i Tugthuset." Den forskrækkede Pater stammede: "Deres Majestæt, jeg haaber, ikke paa lang Tid?" "For Livstid, svarede Keiseren. I Gaar er Tugthuuspræsten død, og Han skal have hans Kald." – Den inderlig glade Pater gik, da Pladsen var meget indbringende, uden videre Indvending, for Livstid i Tugthuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
En engelsk Mynt af omtrent 5 Shill. St. Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Anecdot. J den Tidspunkt, da hele Tydskland var oversvømmet med franske Spioner og det Pariser hemmelige Politie udbredte sine Grene over det halve Europa, mødte en Reisende i een af Tydsklands smaa Hovedstæder følgende Misforstaaelse. Han var meget sildigen om Aftenen ankommet til et Gjestgiversted og havde lagt sig, efter at have drukket Thee, i Sengen. Allerede næste Morgen maatte han møde for en Commissær, der undersøgte hans Papirer, og gjorde ham en Mængde Spørgsmaale, som han alle besvarede til Mandens fuldkomne Tilfredshed. Da han endeligen spurgte om Aarsagen til den mod ham nærede Mistanke, paastod Commissæren, at han havde tilladt sig for frie Yttringer i Vertshuset. Endeligen besindede han sig, at han havde svaret paa Spørgsmaalet, om han ønskede Caffe eller Thee, lieber Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
En fransk Opvarter havde antaget det for Liberte. (Mage til denne var en fransk Douanieur, der ikke vilde lade passere Schillers Værker, fordi han meente, at der var skrevet nok om Schilling.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Juni 1823) 81. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske, Sedler 694 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod 1000000 Tyvende Aargang. No. 81. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 October 1823. Om Fattigvæsenet paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Naar Fattigdistrikterne paa Landet bleve inddeelte efter Godser, da maatte ethvert Gods forsørge sine Fattige, ligesom nu hvert Sogn, eller hvert Præstekalds Sognedistrikt har sin Fattigkasse. Ved en saadan Jnddeeling af Fattig districterne paa Landet kunde følges den Regel, at ethvert Gods, der har Skifteret, skulde have sin egen Fattigvæsenscommission, bestaaende af Godseieren og de vedkommende Sognepræster og Politiemestere. De mindre Godser og Selv eiendomme kunde og inddeles saaledes, at de, der henhøre under en fælleds Skiftejurisdiction fik en fælleds Fattigvæsenscommission, bestaaende af Herredsfogden, samtlige vedkommende Sognepræster og Proprietairer, samt et vist Antal Selveiere. Ved Overveielsen af de Fordele, en saadan Jnddeeling af Fattigdistrikterne vilde medføre, bør komme i Betragtning, at Godseierne derved vilde finde sig foranledigede og opmuntrede til, ved Forandring af, Fæstere at drage tilbørlig Omsorg for, at de Fæstere, der enten formedelst Alderdom og Svaghed, eller andre Aarsager, maa afstaae deres Fæsteret, reserveredes en passende Aftægt, som af de nye Fæstere skal udredes, og paa denne Maade vilde, efter nogle Aars Forløb, al anden Fattigforsørgelse ophøre, saavel paa Grevskaberne, Baronierne, Stam husene og de complette Jordegodser, som paa de mindre Proprietairgodser. Hvad Selveierbønderne angaaer, da vilde denne Jnddeeling, i hvis Følge enhver enkelt Selveiendom blev pligtig at forsørge de paa dens Grund værende Fattige, mægtig bidrage til, inden kort Tid, at befrie Landet fra den Mængde af Fattige, som Selveierne hidindtil have paaført det, ved at opbygge og indrette Leievaaninger for Jndsiddere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
J et Land, som Danmark, hvor de kirkelige og borgerlige Jnstituter og Indretninger staae i saa nøie Forbindelse, og hvor den Pligt at forsørge de Fattige, betragtes som en almindelig Borgerpligt, kan der ikke, i det mindste hvad Landdistricterne angaaer, være Talen om, at Fattigforsørgelsen allene vedkommer Geistlig heden eller Kirken, og at Fattigdistrikterne derfor nødvendigen maatte inddeles efter Sogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Fattigdistrikternes Jnddeeling efter Godser, bør ikke have til følge, at Nogen derved bliver bunden til et vist Gods, ligesaalidt som at Nogen, efter den nuværende Jnddeeling, bliver bunden til et vist Sogn. Sognepræsterne burde vel fritages for det Arbeide og Ansvar, der er forbunden med Regnskabsførelsen over Fattigvæsenets Indtægt og Udgivt, hvilket af Skifteforvalterne maatte overtages; men Sognepræsterne maatte, som hidindtil, være Medlemmer af Commissionerne, og paasee enhver Fattigs Ret til Forsørgelse, i Forhold til Trang og Tarv. Heraf vilde vel flyde den Uleilighed, at enkelt Sognepræst, ligesom nu Politimesterne, blev Medlem af flere Commissioner; men for den Sags Skyld at kuldkaste en Plan, der ellers maatte synes antægelig, var dog nok at gaae for vidt i sin Omhu for Enkelte. Det bør desuden her komme i Betragtning, at Sognepræsternes personlige Møde i Commissionerne ikke altid vil være fornødent, naar ikkun de nødvendige Beretninger, som skriftlig kan afgives, om de Fattiges Trang og Stilling, til behørig Tid og Sted indsendes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Med Hensyn til de Legater og Stiftelser, som af Forfædrene ere oprettede, til Fordeel for enkelte Sognes Fattigforsørgelse, maa erindres, at herved ikke lægges nogen væsentlig Hindring, i Veien for en anden Jnddeeling af Fattigdistricterne; thi der kunde i saa Henseende gjøres den Bestemmelse, at den aarlige Indtægt af disse Legater, ligesom ogsaa den ved enhver Kirkes Fattigtavle og Kirkeblok aarligen indkomne Indtægt skulde, eftersom de i Sognet beliggende forskjellige Godsers Hartkorn er større eller mindre, fordeles imellem de forskjellige Fattigdistrikter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
Den her omhandlede Jnddeeling af Fattig distrikterne efter Godser vilde, med Hensyn til Almuens Sæder, efter Jndsenderens Formening, have den væsentlige Fordeel i Følge med sig, at mangen en letsindig Person, der er ubekymret om Fremtiden, fordi han, saalænge han er arbeidsfør, altid let kan erholde en Jndsidder stue eller Leievaaning, imod at forrette Arbeide hos Huuseieren, vilde see sig nødtvungen til at vise større Flid og Sparsomhed, for derved at sættes i Stand til, at forskaffe sig et Fæstehuus, hvor der er Udsigt til at ernære en Familie; efterdi man maa forvente, at saavel Godseiere, som Selveiere, efterhaanden som de befries forde Jndsiddere, de engang have antaget, ville nedlægge og afskaffe alle deslige Leievaaninger,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
hvor Landsbyernes Kieltringer og Pøbelpak ofte have hjemme. At mangen en Selveier, der nu har 3 a 4 eller flere Indsidderstuer, hvoraf han trækker Leie, ubekymret om, at han derved paafører Sognet lige saa mange Familier, som, efter 5 Aars Ophold der, ere berettigede til at nyde Forsørgelse, og som det stod til ham at gjøre huusvilde, vilde, ved den her i Forslag bragte Fattigforsørgelse, blive forbunden til, selv at forsørge disse Familier, hvis de, som rimeligt er, blive trængende, ja vel endog blive nødsaget til, naar de ikke kunne forskaffe sig Huusleilighed paa andet Sted, at beholde disse Familier, til Byrde for Selveiendommen, er vel ubehageligt, men kan dog ikke betragtes som andet, end en billig Straf for hans Egvisme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-11
At Sognepræsterne og andre Beneficiarier, paa hvis Gods der ikke findes Fattige, blive forsaavidt fritagne for paalignede Bidrag til Fattiges Forsørgelse, synes ligeledes at være grundet paa billighed.