JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Kirke-Værger Jacob Engberg i Faaborg, averterer hermed alle og enhver, at som der udi Faaborg Kirke findes nogne aabne Begravelser, hvortil man ingen eyermænd veed, saa er udi seeneste forsamling den 18 Jul. 1753. af samme Kirkes forsvar besluttet at publicere, at hvo som maatte kiende sig nogen ret til disse begravelsesteder, de inden aar og dag fra denne publications dato, indfinder dem hos Sognepræsten og Magistraten i Faaborg, deres eiendoms ret at beviise, Begravelserne at lade reparere, og ellers videre at tilsvare, hvad ret eragtes, skulle forinden saadan tid ingen indfinde sig, bliver de uden rette eyermænd værende begravelser til kirkens beste bortsolgt, og andre lysthavende overladt. Præses og Directeurer for det Kongelige Octroyerede Danske Vestindiske og Guineiske Compagnie, lader hermed bekiendtgiøre, at Fredagen den 2den Novembr. førstkommende om Formiddagen kl. 10 slet, bliver udi Compagniets huus paa Christianshavn beliggende, paa de ved Compagniet sædvanlig brugende Conditioner ved offentlig Auction til den høystbydende at forhandle som seenest med Fregatten Vesuvius, Fridericus Quintus & St. Croix fra St. Thomas og St. Croix udi America er hidkomne, nemlig : Et parthie raae Sukker paa Condition at samme uden Rigs skal forsendes, samt et parthie Bomuld, Coffe=Bønner, tør Ingefær, Tobak og Pockenhout, hvis qvantitet udi Compagniets Contoir nærmere kand erfares, og Vahrene førend Auctionen udi Compagniets Pakhuus kand tages udi Øyesyn. Amtmanden over Nordlandene Hr. Etats-Raad Hagerup, lader herved 3de gange efter hinanden i de offentlige aviser bekiendtgiøre, at i næstafvigte Juni maaned, er i Helgelands fogderie inddrevet et meget ilde tilredet og af nogle Fiskere til lands bragt skibsvrag, hvorpaa ey var nogen levende folk, indehavende nogle faa fyrrebord og bielker med videre, under det navn de tolv sydskende fra Christiansand, som strax af stædets betientere er taget under lovlig behandling; Thi ville vedkommende eyere, som der til sig kunde legitimere, i rette tild og inden aar og dag hos fogden over bemeldte Helgelands fogderie Andreas Lund sig anmelde, og der imodtage hvad af bemeldte vrags auctions-summa kunde overskyde, naar alle derpaa gaaende omkostninger ere fraregnede. J vidrig fald vil det Hans Majestets casse efter loven tilfalde. Ved det Jarlsbergske Grevskab, enfierden deel miil vesten Bragnæs, er en anseelig qvantite bly at bekomme tilkjøbs udi store og smaa partier, liebhaverne vilde behage at addressere sig i Christiania til Hr. General Auditeur og Krigs=Procureur Fleischer og i Kiøbenhavn til Hr. Ober=Auditeur og Admiralitets Secretaire. Fleischer, boende i Løvstrædet.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Om nogen skulde behøve staldrum til 3de Hæste, saa og remiss til en Vogn, da kand samme faaes til Michaelis flyttetid, hvorom gives efterrætning her i Bogtrykkeriet. Til det første Kongel. allene privilegerede, og udi 5 Classer inddeelte Kiøbenhavnske Lotterie, som til almindelig nytte for Hans Majests. Riger og Lande, i særdeleshed til fattige og nødlidende National=Børns opdragelse, til Guds ære og Fædernelandets gavn og tieneste, er oprettet, har Colligeringen allerede den 10 Sept. sidstleden taget sin begyndelse; og dets Trækning er fastsat at foretages paa det Kongel. Slot Charlottenborg, saasom: Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Af 1ste Classe den 25 Februar. 2den Classe den 22 April. 3die Classe den 10 Junii.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Hvo som paa jordegods maatte behøve udi Snapsting 1754. af laane en Capital af 7 til 8000 Rdlr., vilde behage at melde sig hos Ober=Directeurerne over de publiqves midler udi Wiborg for at convenere om prioritet og renter, og være forvisset i forveyen paa begge sider om pengenes udsættelse og annammelse. Wiborg, d. 1 J. A. Witth. Oct. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Af afg. Apotheqver Hagens efterladte Børn, som jeg undertegnede er formynder for, deres arvemidler, kand til førstkommende 11 Dec. bekommes en Capital af 700 Rdlr. courant, imod Prioritets forsikring udi asseureret Huuspandt; thi ville vedkommende sig hos mig anmelde. Khavn den 12 Oct. 1753. J. F. v. Asperen, Justitz-Raad og Byeskriver her i Staden. Ludvig Christian von Øertz, Hans Kongel. Majests. Conferen; Raad og Amtmand over Wordingborg og Tryggevelde Amter, lader herved som skifte forvalter (foruden de til Ober= og Under=Retterne udstædde proclama) med videre bekiendtgiøre, at skiftet efter forrige Forpagter paa Assendrop Adam Tryde, bliver foretaget og holdet paa bemelte Assendrop den 5 Novembr. førstkommende; til samme tid og sted at møde eller møde lade, indkaldes herved 3de postdage efter hinanden, saavel udi de danske som og tydske Gazetter, den som meldt afdøde Adam Trydes arvinger, som skal være følgende: Valentin Tryde, Sognepræst i Sandbye; Eggert Christopher Tryde, Forpagter paa Lychesholm i Jylland; Elisabeth Tryde efterladte 3de børn, st. 1. Holger Rud, Forvalter ved Conradsborg, i Siælland; 2. Elisabeth Rud, gift med en Kiøbmand Hans Sigers i Rødbye i Lolland; 3 Anna Rud, ugift; Jngeborre Maria Tryde, gift med Forvalter Rud paa Samsøe, Karen Tryde, ugift; og endelig afgang. Jacob Tryde paa Collerop i Jylland, hans efterladte 2de Børn, 1. Oline Tryde og 2. Holger Tryde. Jligemaade indkaldes og til ermeldte tild og sted den afdødes credi= og debitorer, enhver enten selv eller ved fuldmægtige sig at indfinde, eller i mangel deraf, at tilskrive dem selv hvad skade dennem ved udeblivelsen kunde tilføyes.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Af Viborg Stifts Verdslige Enke-Casses Penge, er paa rente mod suffisant pandt i jordegods at bekomme, til næstkommende Viborg Snapsting, en Capital paa 2400 Rdlr., og om nogen forlanger at faae 2000 Rdlr. deraf strax, kand de faaes for saadan rente denne nærværende vinter over, som derom med Cassens Directeurer kand blive accorderet Om begge deele vilde vedkommende behage at melde sig hos Borgemester Hans Billeschow i Viborg. Ober=Jæger Graner paa Jægersborg, haver af fine myndtlingers og halvsødskendes arve midler imod 5 procento og forsvarlig pant til 11 Dec. eller naar forlanges, at udsætte 1000 Rdlr. hvo samme maatte behøve, vilke behageligst sig hos ham paa Jægersborg indfinde, kand saa denne Capital paa rente. Hvem som førstkommende 11 Decembr. til første prioritet udi suffisant huus pandt maatte behøve een capital af 1400 Rdlr. a og en halv procentorente, vilde derom behageligst anmelde sig hos Hr. Raadmand Bechman, som bemeldte summa (med den forskring at samme uopsagt kand blive bestaaende; udi commission haver. Oct. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
No. 83. den 15.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Da studiosus Johan Brøckner paa Modum præstegaard udi Aggershuus stift i Norge er ved døden afgangen, og hans efterladte Boe ved lovlig registrering, vurdering og for auctionering er befunden saa ringe, at det ikke nær vil blive tilstrækkelig til de allerede anmeldte Creditorer, følgelig ikke heller formaar noget ordentlig proclama at bekoste. Saa lader provsten for Kongsberg provstie og sognepræst ved Sandswærd meenighed Peter Henrich Wolff, som skifte forvalter, i de ugentlige danske aviser 3de gange efter hinanden, indkalde saavel hans Arvinger, som Creditorer og Debitorer at møde udi Sandswær præstegaard den 6 Dec. da enhver efter medbringende lovgyldige beviiser, og stervboens tilstand lovmæssig skal blive behandlet. Sandsværs præstegaard ved Kongsberg, d. 25 Sept. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
De Civiles Skifteforvaltere udi Friderichstad i Norge, giør hermed ved 3de ganges paafølgende Publication udi Aviserne for alle vedkommende bekiendt, at en mand navnl. Lars Peter Falk, som for et aars tid siden fra Bergen eller dets omliggende districter (hvor han skal være fød, og have efterladt sig nogle hans der endnu boende sødskende og nær paarørende venner) hid til stedet ankom udi forsæt sig her som borger at ville nedsette og ernære; Da nu bemeldte Lars Peter Falk er bortdød uden at have givet nogen fuldkommen forklaring om den formue og andeel som ham arveligen udi ovenmeldte hans fødedistriet efter sin fader, og andre nær paarørende efter beretning skal være tilfalden, som hans boe virkelig bør komme til beste, hvorom vi af hans efterladte papirer og brev skabers revision dog har uddraget os nogen oplysning, skiøndt ikke saa fuldkommen, som behøves; Saa anseer vi dette som en nomgiengelig fornødenhed at lade hans fødskende og paarørende venner, hvor, og hvor de ere, til skifterætten paa Frederichstads raadstue, fremkalde, for enten ved dem selv, skrivelser eller commissionairs at møde inden dette aars udgang for at giøre reede og rigtighed for hvad de endnu befindes at indesidde med som den afdøde enten ved arv eller i andre maader kunde være tilhørende. Ligesom vi og alle andre hans credi= og debitorer inden bemeldte tid vil have tillige herved provocerede, paa det at skiftet derefter kand bringes til end skab og slutning. Friederichstad den 22 Sept. 1753. M. Nieman. M. Daldorph.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Da den tilforn ommeldte Normand, logerende i Hummeren udi Hummergaden, ligger nu paa sin Reyse, og haver endnu en liden qvantitet af sin sølv-sand igien, saa agter han at sælge samme for 8 s. pundet, hvis Liebhaberne jo før jo heller vil afhente det.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
J anledning af Stivelse Fabriqveur F. Chr. Dreslers publication i aviserne d. 28 Sept. sidst, hvor samme kand sees, hvilket han uden tvivl seer sig nød til, selv at rose sit Fabriques Producter for de Negoerende i Provinzerne og Norge, og da for at giøre det des vigtigere for fremmede, som og er just dem man seer han søger at gjøre det vigtig for, (for her leer folk kuns af det, ved det de her ey lader sig stoppe blaar i øynene) siger han, at her i Khavn giøres Stivelse i smaae qvantiteter, som urigtig faaer navn af hans gods, hvormed han siger hans er den beste, contr. hans gods er hos visse negocianter, som rette kiendere deraf, bleven kiendt for slet imod mit Fabriqves, jeg vil intet rose mit, men det er mig kiert andre giør det, saa Dresler beskiemmer sig selv paa sine steder om han end kunde faae de langt fraliggende, som ukyndige til at faae smag udi hans notice, saa kand man ikke andet end underrette de negogerende og publicum som maatte være ukyndige herudi; jeg for min deel er lige saavel som Dresler er, Kongel. allernaadigst privilegeret Stivelse=Fabriqveur her i Khavn, og mit navn er Henrich Wium, boende i Springgaden, ønsker mig at mit Fabriques Producter dog ey skulle faae navn af at være Dreslers, thi der skulle fortryde mig. Udi gaarden Dyrkiøb paa Nørregade, lige over for Sukker=Huuset, haves endeel Tælg og dito Lys, samt nogle tønder hver Tran, udi commission for billig pris. Kiøbenhavnske Danske Post Tidender, No. 83 den 15 Octobr. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Nye PlanOldesloes Kirke=Lotterie, bestaaende Af 10000 Lodder og 20000 Penge- og Bøger-Gevinster, udi 2de Classer inddeelet, Indskuddet til 1ste Classe er 2 Mark Danske, og til 2den Classe 4 Mark Danske grov Courant. retereretererererererede.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Montags, den 15 October. Danzig, den 30 Sept. Einige Briese ans Mietau melden abermal, das die Wahl eines nenen Herzogs von Curland Sie setzen hinzu, es durste in solbevorstene. chem Falle die Wahl auf einen ber Prinzen aus dem Hause Sachsen fallen.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Moscau, den 12 Sept. Der Graf von Esterhast, neuer Ambassadeur Jhro Romis. Kayserl. Majest. bey diesem Hofe, langte den 31 August allhier an, um die Stelle des Generals, Baron von Pretlack, wieder zu ersetzen, der mit Ausgange dieses Monats seine Rückreise nach Wien antreten wird. Der Graf von Esterhast soll unverzüglich Audienz bey der Kayserinn haben, um gleich darauf seine auf ha bende Negociation anfangen zu konnen.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Wien, den 26 Sept. Der Ritter von Azlor, Minister des Königs von Spanien, ist neulich von den Ministern Jhro Kayserl. Majestat zu einer Conferenz eingeladen worden, deren Endzweck gewesen, alleubelgegrundete Vorurtheile ans dem Wege zu raumen, welche die Schliessung des Tractats mit dem Herzoge von Modena hatte erregen konnen. Der Graf Migazzi, gevollmachtigier Minister dieses Hofes bey dem Spanischen, har Befehl, daselst uber eben diese Sache Erklarungen zu thun, und die Reinigket der Absichten, in welchen diese Alliantz geschlossen worden, an den Tag zu legen.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Genua, den 17 Sept. wo Machte kaben dieser Republik zu ver, stehen geden lassen: Sie hofften von ihrer Klug heit und Vorsicht in den Sachen, die den allgemeinen Nutzen og Jtalien betreffen, ste würde keinem Vorschlage, welchen man ihr thun kon te, Gehør geben, der die neuen Verbindungen, betrafe, so der Herzog von Modena ubernommen hatte. Diese Vorstellung har zu verschiedenen kleinen Conseils Anlas gegeben, die in dervorigen Woche gehalten worden.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
London, den 2 Octob. Es ist gewitz, das der Hof an den Grasen von Albemarle, seinen Minister om Franzosischen Hofe, Ordre ergehen lassen, daselbst wegen gewisser Werke des Havens von Dunkerken Vorstellung zu thun, welche die in den Tractaten vorgeschriebenen Grenzen schon weit uberschritten haben sollen. Jusolge den Nachrichten aus Westindien, soverursachet die Menge Küstenbewahrer, welche die Spanier in See gehen lassen, der Schiffahrt und Handlung der Englander in diesen Gegenden die grosten Hindernisse. Die Fahrzeuge einer andern Nation empfinden gleich falls die Unbequemlichtet, die darus entstebet. Der Weg zur Bay von Honduras wird vor allen soschwer gemacht, das sich kein Englisches oder Hollandisches Schiff unterstebet, dieselbe zu be suchen, woserneres nicht entschlossen ist, sich mit einem von den Armateurs herumzuschlagen, die inder Mündung dieser Bay kreusen.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Anszug eines Schreibens ans London, vom 28 Sept.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Der Baron Theodor von Neuhof wird von seinen Schuldleuten noch immer im Arrestigehalten. Er sigt aber nicht in einem offentlichen Gefangnisse, sandern in dem jenseet der Themse sudmerts ligenden Theile der Stadt, Southwark genannt, in einem Privathause, dessen Wirth ihn noch auf seinen Credit unterhalt, indem der Herr Baron sich und ihm noch immer Hoffnung macht, noch einmal den Corsischen Thron zu besteigen. Er versichert, das er noch eine reiche Familie in Westphalen har, welche ihn wol er Idsen komnte und würde, menn dieses nicht seiner Würde nachtheilig ware. Man har, undvar mit seiner Erlaubnitz, den beruhmten Hr. Hen deel, (welcher, leider, nunmehr ganz blind ist, gebeten, ein musikalisches Stück für ihn zu setzen, wovon die Enkunste bey offentlicher Aufübrung desselben, seine Schulden auf einmal warden bezahlt haben, aber Herr Hendel har es abgeschlagen, weil ihm, wie er gesagt, nich erlaubt ware, dergleichen für eine Privatperson zu verfertigen, sondern er konteres nu als eine offentliche Wolthat for Hospitaler, Waysenhauser u. d. g. thun. Jndessen wird der Hr. Baron von seinem Wirthe nach Nothurft versorgt; menn er aber zuweilen seinen Gaumen an seiner Würde erinnert, und eine Bouteille Wein trinken will, so mus er ein Stück von seinen wenigen ubrigen Kleidern versetzen a. Der Graf von Zinzendorf har von dem verstorbenen Hans Slo ane zu Chelsea ein gross Stück Land für 52000 Pf. Sterl. gekauft, und bereits ein uberaus groses und prachtiges Haus, worin er wohnet, und welches mit dem Stalle zu Bethlehem gar keine Achlichtet hat, daselbst augebauet, melches ich nicht genng have bewundern konnen. Diesem Hause har er den Namen Salem gegeben. Er hatte auch ans der Heylands-Casse, unweit von hier, auf dem Lande, eine grosse Wollenmanufactur angeleget, worin schon uber 100 Leute gearbeitet, welche er aber wegen Geldmangel bereits alle har abdanken mussen Er trostet seine Schuldlente damit, das er in 4 gave. Dentschland einigge der Heylands Casse zugeharige Guter verkausen und sie davon bezahlen wolle. Hier ist die Heylands=Casse bereits 90000 Pf. Sterl. schuldig. Neulich ging die Rede, das er sich unsichtbar gemacht hatte: aber ich kan das Gegentheil versichern, indem ich ihn am verwichenen Sonntage in der HerrnhüterKirche, in Fetter-Lane Fleerstreet allhier habe predigen høren. Unter andern seltsammen Sachen, welche er uns erzahlte, habe ich besonders dieses angemerkt, das er sagte, man musse durch aus ihre Religion nicht aus ihrer Praxi, sondern aus ihrer Lehre, beurtheilen. Vor ihm predigte ein Englischer Bruder, in Englischer Sprache, und zwar, nach meinem Urtheile, viel besser, als der Herr Graf. Dieser steht noch so frisch und munter aus, wie ein Mann von 40 Jahren, und har eine Stimme, wie ein Løwe. Er hatte ein schlechtes grobes schwarzes Kleid an, eigene Haare und ein klein schwar, Mützchen auf &c.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Brüssel, den 30 Sept. Der Herzog Carl von Lothringen kam vor gestern in vollkommener Gesundheit von seiner Reise nach Wien zurück. Auf die Jurückkunst, dieses Prinzen wird die Ernenerung der Conferenzen wegen der Einrichtung der Barriere und des Tarifs solgen. Ausser den Commissarien von England und Holland erwartet man auch uverzüglich ans dem Haag den Grafen von Bentink, uman dieser Sache die lette Hand legen.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Haag, den 4 Octbr. Der Marquis von Bonnae, Franzosischer, Ambassadeur, giebt hente wegen der Geburt des Herzogs von Aquitanien das Festin, wovon nenlich gemeldet worden, welches mit einem Ball, einer Jllumination und andern Freudensbezengungen begleitet seyn wird. Dieser Ambassadeur har die Herren der Regierung, die frembden Minister, die vornehmsten Damen, und uberhaupt die vornehmsten Personen dazu eingeladtn. Dritte Fortsettung der Königl. Preussischen. Manoeuvres.
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Den 8ten September wurde die Bedeckung einer Convoy, som ans 600 Wagen bestund, welche ein Detachement von 4 Battaillons und 5 Escadrons Curassiers escortirte, vorgestellet. Diese 600 Wagen nedst der gemeldten Bedeckung under Commando eines Generalmajor muss ten sich beym Anbruche des Tages vor dem Dor se Döbritz versammlen, um die Convoy nach dem Lager zu escortiren. Der commandirende Generalmajor erhielte vor seinem Abmarsch Nachricht, das ein Corps vom Feinde sich inder Gegend anfhielte, seinen Marsch zu beunruhigen. Um nun solchen sicher und ungehindert vorzunehmen, weil er sehr viele Desilees zu passtren hatte, so richtete er seine Disposition folgendermassen ein: Jur Avantgarde marschirte ein Lieutenant mit 80 Grenadiers und ein Ritmeister mit 80 Pferden; dann aber ein Capitain mit 100 Man und endlich 100 Wagen. Hier auf kam der Rest der ersten Escadron, wie auch die ubrigen Pelotons des ersten Battaillons; so dann wieder 100 Wagen, 1 Escadron und wieder 100 Wagen, 1 Escadron, 1 Battaillon, und 100 Wagen; eine halde Battaillon und 100 Wagen; 1 Escadron und das andere halve Battaillon und 100 Wagen; endlich aber 1 Escadron und das vierte Battaillon zur Arrieregarde. Alle diese Escadrons und Battaillons muss ten ikleinen Truppen an beyden Seiten und zwischen den Wagen zertheilt marschiren; und in diesem Juge kamen ste durch die Difilees bey See burg, wo sich verschiedene Hausen von Cavallerie und Jnfanterie sehen liessen, die, von der rechten Seite herkommend, im Begriff waren, die Arrieregarde anzugreifen. Der Oberstlieutenant, so das Battaillon commandirte, welches etwa 300 Mann stark war, weil der Rest, wie erwabnet, bey den Wagen in kleine Truppen vertheilet ging, liets alsofort mit diesen 300 Mann ein Quarre formiren, mit welchem er den anfallenden Feind, so ihm auf allen Seiten einzubrechen suchte, dergestalt abhielte, das er den Marsch in vorgeschriebener Ordnung bis nach dem Lager fortsetten konte. (Die vierte Fortsetung følget.)
Berlingske Tidende, 1753-10-15
Ein Hof, sur eine grosse oder 2 massige Familien wohl eingerichtet, mit grossem Hofraum und Einfahrt dazu von 2 Strassen, Stall für 8 Perde, ein Garten 50 Ellen lang, und bey 30 Ellen breit, in der Nähe des Königl. Schlofses Christiansburg gelegen, ist unter der Hand zu kauf, und wird hier in dieser Buchdruckere, nyhere Nachricht ge geden, wer dersenige ist, der solchen adjustehen gesonnen. Montags den 22 Oct. Vormittags um 8 Uhr, wird eine Parthey Ostindische Waaren, besteend ans verschiedenen Sorten Zirzen, gestreiften und andern Nesseltuch, Sin gang, Murri, Canari Camis, Parcallen, Callewappuund seinen grossen Cattunenen Schnupstüchern, mit medrerem, nach des daruber gedruckten Catalogi specialem Vermelden, anf offentlicher Auction in des Anckerschmiedes Sr. Lunds Hause auf Christianshafn verkauft werden, und har gegen baare Bezahlung bey Empfang der Waaren an Sr. Jens Hald, bey welchem die Catalogi so wohl als auf der Auctionsestelle zu bekommen sind.
Berlingske Tidende, 1753-10-19
No. 84. Danske Kiøbenhavnske BogsBostQvavde Ava Aagaae Avævare, Fredagen, den 19 Octobr. vare overdragesaa ved walde Ava AVESSIANAvlsAlgier, den 10 Sept. Corsarerne, for at faae deres Skade opreyst, som de paa nogen Tid have taget ved deres Krydsen imod de Christne Skibe, have skikket nogle beqver ud i Søen, hvoraf 4 ere besatte med 20 Canoner, 4 med 16, og 4 med 12 dito. De krydse deels paa de Spanske og Portugisiske Kyster, deels paa Kysterne af Sicilien og Malta. Deyen har udsat 600 Seqviner paa hvert Maltesisk Fartøy, som i denne Havn bliver opbragt. Udi forrige Uge var her en stor Allarm, som reyste sig deraf, at adskillige Slaver, oprørte af een iblant dem, som var barnfød i Geneve, søgte at sætte sig i Frihed, hvilken Genever ogsaa har fundet Middel til at undkomme, uden at man hidindtil har kundet opdage ham, uagtet man har randsaget baade overalt i Staden og paa Skibene, der ligge i Havnen. Under Prætext af Uhrmager-Kunsten, som han i sit Slaverie har drevet, har han forskaffet sig adskillige Jnstrumenter, hvormed han har fiilet saavel sine egne som adskillige af sine Cammeraters Lænker over, hvorvel han allerne har været saa snild, just paa den Tid, da Complotten blev røbet, at undkomme.
Berlingske Tidende, 1753-10-19
Stokholm, den 5 Oct. Den nye Kongel. Spanske Extraordinaire Envoye ved idette Hof, Hr. Marqvis de Pente=Fuerte, er i denne Uge her til Staden ankommen, og den Kongel. Polske Extraordinaire Envoye, Hr. Baron von Sacken, forventes her ligeledes med det første.
Berlingske Tidende, 1753-10-19
Wien, den 3 Oct. J Søndags Aften arriverede Arve=Prinzen af Modena med et talrigt Følgeskab incognito her til Staden, og tog ind i det Rosenbergske Palais, hvilket den Modenesiske befuldmægtigede Minister, Ridder Montecuculi, til Hans Durchlauchtigheds Jmodtagelse har ladet prægtigen meuble re. J gaar Middag begav Hans Durchlauchtighed sig ud til Schønbruun, og blev hos Deres Keyserlige Majesteter ad mitteret til Audienz, hvor Høystsamme blev meget naadigen modtagen. J morgen haver i Anledning af St. Francisci dag, som er Keyserens Navne-Dag, stor Galla, hvor Hans Archlauchtighed agter at lade sig offentlig see. Fra Ofen i Ungarn berettes, at med den sammesteds nyebygte Residenz, i Elephsborg kaldet, er allerede saa vidt avanceret, at samme endnu før Vinteren kand bringes under Tag. J samme Egn i Ungarn har fadet siælser en Orm af usædvanlig Størelse og Skikkelse, som formodentlig har sit Tilhold udi Klip verne under Slots Bierget: der maa den ver nogle Maal. med ladt Gevær vaade Nætter og Dage passe paa, for ved første Aasyn at dræbe den.