JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Spanien. Paa engang har Kongen afskediget 14 Medlemmer at det saakaldte Castiliens Raad, saaledes at 2 af dem beholde deres hele Lon, de andre 12 derimod kun det Halve. Denne i sit Slags mageløse Forholdsregel, som tilskrive General Bourmonts Jndflydelse, har gjort saa meget des større Opsigt, da Man holdt hiin Værdighed ufortabelig, endskjøndt intet herom er bestemt ved nogen Lov Jmellem de Afsatte er Contreras og Hermosilla, og da kun 10 nye Medlemmer igjen ere udnævnte, bestaaer Statsraadet, for Tiden kun af 16 Medlemmer. Den franske Gesandt skal have nye befaling om at paastaae Amnestien udstrakt til alle de Militaire, som have sluttet Kapitulationer med de franske Generaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Det af Merinos Tropper i Segovia stiftede Oprømodsiges nu igjen med Forsikring, at deres Oplysning er gaaet for sig i al Rolighed og Orden. Dog vare de fra Madrid afskikkede franske Tropper ikke endnu den 25 Febr. komne tilbage, og i Saragossa skal Folket have begaaet nye Udsvævelser. J Afskeds=Proklamationen til Soldaterne melder Marino disse sine kjære Børn, at han nu igjen agter at agere Præst. Erkebiskoppen af Tarragona, har først forladt Madrid efter den tredie Manelse. Trappisten havde endnu den Uforskammenhed at forlange er Militairkommando i Cuenca og at bede Kongen om Oberstlieutenants=Karakteer for en ung Pige, som ved sin Tapperhed havde bidraget til Hs. Majestæts Befrielse. Følgen blev, at Krigsministeren, efter et heftigt Optrin med Munken, lod ham bringe til sit Kloster under en stærk Militair=Eskorte. Anføreren for samme havde iblandt andet befaling, ei at tillade ham at prædike for Bønderne underveis, ikke at lægge Veien igjennem Saragossa eller andre folkerige Stæder og nøie agte paa hvert hans Skridt, indtil han var overantvordet til Kloster=Prioren, hvem det siden er paalagt, ei at lade ham slippe løs igjen. Uden af Man veed Aarsagen, have ogsaa endeel forhenværende National-Frivillige med samt deres Kommandanter, faaet Qvarteer i Madrids Fængsler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Don Bassecourt er nu af Hs. Majestæt udnævnt til Øverstkommanderende ved Tropperne i Fyrstendømmet Cai talonien, og den 20 f. M. har Biskoppen i Barcellona, holdt sit Indtog sammesteds. Fem nye Skattedekreter ere endnu udkomne, hvoraf det første igjen indfører den saakaldte Brugtiende, der er bestemt til 4 Procent af den aarlige Jndkomst af Huse, Maskinerier og Møller &c. og til 6 PC. af Grund-Eiendomme. Ved det andet Dekrepaalægges Handelen en aarlig Afgivt af 10 Millioner Realer, under Navn af Handels=Subsidie, ifølge det tredie skal Jndførselen af Stokfisk efter Forløb af 6 Maaneder allene skee for Statens Regning. De to andre Dekreter angaae Tobaks= og Salt Monopolet. Ved end nu et Dekret er Jndførsel af Korn, Meel og KjøkkenJurter forbudet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Alle de Personer, som den konstitutionelle Regjering har ladet bringe til Fængslerne paa den Afrikanske Kyst, skulle efter Kongelig befaling ufortøvet sættes i Frihed; derimod kunne de begyndte Processer fortsættes og de afsagte Domme ansees gyldige, med Undtagelse af dem, som maatte være imod Legitimitetens og Kongens Forsvarere. Hvor næsvise de Algierske Krydsere ere, kan skjønnes den af, at de ved Landgangen i Nærheden af Mallaga siges at have slæbt næsten 300 Familier med sig. General Aba dia skal ogsaa være iblandt disse Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Snart kan Man nu vente at see en Ende paa de forargelige Valg-Optrin, da Arondissements=Valgene i Paris er sluttede. Antallet af de Stemmegivende ved samtlige 8 Kollegier har været 9075, hvoraf 4716 have stemt for roialistiske og 4275 for liberale Kandidater, saa at Ministrene dog, ved alle deres Bestræbelser, kun have seiret med 17, over det til Fleerheden fornødne Antal Stemmer. Vælgerne til det store Kollegium, som den 6 d. skulde sammentræde, og hvor Man ventede nye Allarm, udgjorde 2528 i Tallet. J det Hele skulle, saavidt Man veed, hidtil kun være valgt 16 liberale imod 240 ministerielle Subjerter, og Martainville gotter sig alt i den hvide Fane over, hvor Man vil gjøre Nar af denne Haandfuld Liberaler; kun at den gode Mand ikke skal komme til at le om igjen Journal des Debats finder det heel upassende af det liberale Partie, at det har bragt Hr. Manuel paa Tapet tet istedetfor Hr. Delaborde, da han dog alligevel ikke vil blive valgt; efter Andre har Delaborde selv indrømmet Hr. Manuel sin Plads. J Brest er Hr. Keratry faldet igjennem, uagtet han havde 5 Stemmer mere ved dette end sit forrige Valg. Paa nogle Steder, hvor Valgpræsidenten selv er blevet valgt, har Man ringet med alle Klokker. J St. Quentin blev givet en stor Fest, i Anledning af General Foys Valg, og ved Afreisen ledsagedes han af en ridende Borgergade. En mindre opbyggelig Scene forefaldt i Cremien, hvor Præsidenten lod en Kjøbmand, al Protest uagtet, føre bort af Vagten, fordi han vilde holde Noget for Papiret, hvorpaa han skrev sin i Stemme. J Altkirch sagsøger Prokurøren Uddeelerne af et Skrivt, der skal have indeholdt Trudsler imod de roialistiske Valg. Præfekten i Aisne havde i et sidste Ord til Vælgerne gjort dem bemærkeligt, at et for Hs. Majestæt usømmeligt Valg vilde være det samme, som at forskjertse hans faderlige Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Til al denne Valgstøi kommer nu den sidstmeldte Begivenhed med Skolen i Soreze ved Toulouse. Denne Læreanstalt har virket i 30 Aar, og imidlertid er fra den udgaaet mange hæderlige Medlemmer for Samfundet. Forstanderen Hr. Ferlus havde redet sig ud af en Gjeld paa 600000 Fr., og skulde nu først høste Lønnen for fine Anstrængelser, da Universitetet med Et forbyder ham at være Herre i sit eget Huus, og vil tvinge ham til at vælge en anden Direktor i sit Sted. Selv har han kun givet en historisk Oversigt af sin Skoles Fortjenester; men Journal des Debats har med Varme talt hans Sag og slutter en meget eftertrykkelig Afhandling desangaaende, med denne betænkelige Yttring: Vi tilstaae, at Jntet bedre egner sig til at skaffe visse Rygter om hemmelige Hensigter og andre endnu skjulte Planer med den offentlige Underviisning Troværdighed, end den nylig indtrufne Desorganisering af Hovedstadens første (Ludvig IV Skole, og nu Ophævelsen af den berømteste Skole i Sønden. - Herpaa har Monitøren i sin ikke officielle Artikel svaret blandt andet, at Universitetet har sin egen Jurisdiktion, hvis Kiendelser, naar de ikke lyde paa Afsættelse, ere uden Appel. Altsaa har Journal des Debats ved sit uforklarlige Forhold ei allene med Bitterhed angrebet Kongens Forordninger, men ogsaa fordreiet soleklare Kjendsgierninger. Alligevel ville slige Deklamationer ikke vildlede roialistiske Læsere; men disse ligefuldt bifalde Stor mesterens Forholdsregler til Sædernes Forbedring i Skolerne og Videnskabeligheds Befordring a. Da de liberale Blade benytte Leiligheden til at rose Journal des Debats upartiske Frimodighed i denne Sag, saa er det naturligt, at Ultrabladene nu reent slaae Haanden af den, og forsikre, at den slet ikke er Ministrenes Organ, hvorhos de atte til deres egen Skjændsel) opfriske Mindet om de Bestræbelser, denne Journal gjorde sig for at afværge den spanske Krig. Stjernen mener endog, at den bør skamme sig ved Liberalernes Bravoraab og udbryde med hiin Oldtidens Taler: "Siden Man applanderer mig, maa jeg vel have begaaet en Søttise. - Med blot et foragteligt Sideblik, til Stjernen har Journ. d. Debats igjen forsvaret sig imod Monitøren, og beraaber sig paa den 8de Artikel af Chartet, hvorefter de Franske have Ret til at yttre deres Meninger, naar de blot derved ikke overtræde de gjeldende Love. Men disse straffe kun Jnjurier imod Domstole &c., ikke simpel Dadel over deres Handlinger. Da nu Journalen tillige tydelig henpeger paa, at hiin Afhandling er skrevet under Indenrigsministeren, Grev v. Corbieres Jndflydelse, og trøster Hr. Ferlus med, at han kan paatale sin Ret ved Statsraadet, saa bliver denne Kamp imellem de ministerielle Blade selv dobbelt mærkelig i et Øieblik, da Kontra-Oppositionen opbyder Alt, for at faae den bekjendte Ultrahøvding Grev Vitrolles (hvis Valg Ministrene 1822 lykkelig fik forebygget, men som siden er udnævnt til Titulair=Statsminister) foreslaaet i det store Kollegium som Valgkandidat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Storbrittannien. J Hr. Hobhouses sidstmeldte Motion holdt han for, at Man sørgede bedre for Folkets Bedste ved at nedsætte Skatterne end ved at anvende 500,000 Pd. til nye Kirkers Opbyggelse; men til hans Frygt for, at det snart vilde være ude med Ministrenes Popularitet, svarede Hr. Canning: at for den Sags Skyld vilde han aldrig samtykke i Forholdsregler, der efter hans Overbeviisning ikke lod sig forene med Nationens sande Gavn. Til de mange Jndvendinger, som fremkomme imod Ophævelse af Tolden paa Uld og Silke, samt Brændeviinsbrændernes Klage over Nedsættelsen af Rom Tolden, forlange Andre, at Man skal begynde med frie Kornhandel. J den Anledning bemærkede Hr. Canning, hvor vanskeligt det var for Regjeringen at gjøre Alle tilpas, da enhver Gentleman kun ønsker Handelsfrihed, forsaavidt han finder sin Regning derved. Naar Ministrene da begyndte med Silken, raabte Man paa Korn, og derved fordærvede Alt. Man troer ikke, at det bliver ved Hr. Abererombies første Besværing, over Kantsleren, for hans Udtryk om, grov Løgn, i Kancellieretten, da Britten frem for Alt holder strængt over sine Privilegier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
De fremlagte Statspapirer, angaaende det spanske Amerika, begynde med et Udtog af en Konferenz imelsom den franske Ambassadeur Fyrst v. Polignae og Hr. Canning den 9 Octbr. 1823. Heri frasige begge Stater, sig enhver Tanke om at tilegne sig nogen Deel af de spanske Kolonier, og ligesom Engelland erklærer, at det blot ønsker at træde i Handelsforbindelser med dem, saa tilstaaer Frankerig: at der ikke er mindste Haab om, at tilveiebringe de gamle Forhold imellem Spanien og dets Kolonier, og frasiger sig bestemt enhver Plan til at optræde med væbnet Magt imod disse. Men paa den anden Side indseer Fyrst v. Polignar ikke, hvad der kunde hindre Engelland fra at deeltage i Konferencerne om en Udsonning, hvorved det syntes tilkjendegive, at det ikke ønskede samme. Ei heller kunde han begribe, hvad Man forstod ved at erkjende Koloniers Uafhængighed, som hjemsøgtes af Borgerkrig og savnede en fast Regjering. Hertil svarede Hr. Canning, at hvor ønskeligt det var at oprette en monarkisk Regjeringsform i hine Provindser, kunde hans Regjering dog ikke antage samme som en Betingelse for hiin Erkjendelse. Derpaa følger en Skrivelse fra Sir Court til Hr. Canning med en ham af den spanske Regjering meddeelt Note til dens Gesandtere ved Hofferne i Wien, Paris og Petersborg, hvori disse indbydes til en Kongres i Paris, for at aftale de fælleds i Midler til at dæmpe Opstanden i de Amerikanske Provindser, hvorfra den ellers let kunde udbrede sig til Europa. Herpaa var det, at Hr. Canning under 30 Januar gav sit Svar, hvorefter Engelland, skrækket ved det frugtesløse Udfald af Konferencerne i Aachen, ingen Deel vil have i de foreslaaede Forhandlinger, og i Betragtning af de skadelige Følger, al videre Udsættelse kan have for Europa, kun endnu nogle Maaneder vil see det an, inden det skrider til at erkjende hine Staterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
De Amerikanske Anliggender. Ovenmeldte gjentagne Erklæringer uagtet, synes Bladet, som forhen meldt, at have vendt sig. Siden Oberst Freemantles Afreise fra London (S. 145) ere de Mexikanske Statspapirer her betydelig faldne, hvorhos bemærkes at han er en nær Beslægtet af den Engelske Generalkonsul i Mexico. Den Madrider Tidende meddeler ogsaa nogle heel frappante Forvandlinger i de spanske Kolonier, som gaae ud paa, at den første Beslutning af den i Novbr. forsamlede konstituerede Kongres i Mexico var, at misbilligKrigserklæringen imod Spanien saavelsom Fiendtlighederne imod Fortet S. Juan de Ulloa. Flere Havne ere alt igjen aabnede for spanske Skibe og Konfiskationen af de Europæiske Spaniers Gods ophævet. Man har reentud afslaae Gouvernøren i Vera Cruz Artillerie imod Fortet, og General Negrate er paa Marschen til Mexico for at understøtte den nye Kongres, som ikke var erkjendt eller indsat af Regjeringen. Begge Parter lagttog hinanden som Fiender. Ved Bombardementet paa Vera Cruz har de Forenede Stater, mistet 8 Skibe, et stort Engelsk Skib er ogsaa forulykket, de franske Lærreder ere meget faldne i Prisen i hiin Land &c. hvilket Alt anføres, for at aabne Øinene paa de Europæiske Regjeringer og overtyde dem om, at hvis Spanien opgav sine Kolonier, vilde deres Undersaatter kun beholdt Handel med Jndianerne. Angaaende det Anarkie, som skal herske i denne saakaldte Republik, hedder det: "Uafhængig hedens Afgudsbillede har kuns blinde Tilbedere. Hvor er den Provinds, eller det Distrik i Amerika, som nyder fuldkommen Uafhængighed? Hvor ere de 200 Millioner Piastre, som cirkulerede i hine Lande? Hvad er der bleven af deres Handel, deres Miner, En af de Liberale selv, den Mexikanske Finantsminister, siger i sin Beretning, at alle Bestyrelsens Grene hersker Slappelse; Soldaterne faae ingen Sold, Provindserne ville ingen Skat yde &c. &c.)Man lægge nu til alle disse Jereminder, at den fordums Vicekonge i Mexico, Apodaca, ventedes daglig til Havannah med 4000 Md. fra Spanien, hvormed han, efterat have forstærket sig med alle Tropper, som kunne undværes paa Cuba, agter at afgaae til Mexico. En Columbisk Flotille, som i Decbr. bragte de spanske Krigsfanger fra Porto Cabello til Cuba, blev ved Strandbredden modtaget med Steenkast af den forbittrede Pøbel. Som en Ulykke sjelden kommer allene, trues Buenos Ayres med et Overfald af Jndianerne, som med en betydelig Magt nærmede sig deres Stad, hvor Bestyrtelsen var almindelig, da her kun havdes lidet over 2000 Md. at modsætte dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Beltpassage fra den 10 til 14 Marts 1824. Fra Fyen til Sjælland. Jfr. H. Plum; Kjøbmand J. H. C. Wake; Prem. Lieut. Wind; Kjøbmand N. F. Fenger; Landmaaler O. J. Petersen: Kand. theol. P. Suhr; Handelsmand B. A. Augdsburg; Frøken L. Nyerup; Jomfrue S. Nyeland; Frue Schousboe, med Tjener. Fra Sjælland til Fyen. Borger H. C. Lange; Sekondlieutenant A. Boury, Kjøbmand J. C. Mowinicko; Ridder C. G. H. Lempfert; Kjøbmand M. J. L. Josephsen; Kniplingshandler H. V. Marensen, Orgelbygger P. U. Demant; Bygmester J. M. Hansen; Premierlieutenant J. F. v. Paludann, Landmand J. Lygum; Lieutenant, Greve v. C. J. Wachtmeister; Jnspekteur og Forpagter A. Meyer; Gartner F. W. Klug; Mad. Fiffer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Kjøbenhavns Børs-Kours den 12 Marts. Hamborg 2 M. 245, k. S. 248. - Specierabo: 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1823) 87 a 87 1/2. Nationalb. Obligat. (u. R.) 102 1/3 a 103 Rbd. r. S. eller 128 3/4 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedler 16 1/2 a 16 1/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 PCt. Oblig. Bcomk. 105 1/2. - Disconto 5 PC. Svenske Sedler 59 1/2 s. dertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Nyt Kardefabrik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Ved den Kongelig privilegerede Kardefabrik i Assens sælges : fine dobbelte Karder for 8 Rbd. 3 Mk. et Dousin pr. kontant, men paa 2 til 3 Maaneders Kredit til 9 Rbd. J enkelte Par til 5 Mk. Udleveringen skeer fra Fabriken af Mesteren Ch. Berthelsen. Dette Fabrik har kostet at oprette, foruden Materialiers Jndkjøb, circa 450 Rbd. Paa 5 til 2 Maaneder, er allerede forfærdiget 700 Par. 40 Arbeidere kan allerede ugentlig levere 60 til 70 Par. Naar til en Kjøbstæd ordineres fra 12 til 16 Dousin Par, skal Varerne til alle Fyens og Jydlands nærmeste Stæder iaar blive frit leveret. NB. Hvis Kar derne ikke kan passere for gode Kjøbmandsvarer, maae de igjentilbagesendes. Bestemmelsen er, at der dette Aar stal forfærdiges circa 3000 Par. - Af det nye opfundne Slags Kornrensemaskiner er nu solgt 86 Stkr. Disse Patentharver har atter faaet Forbedringer. Saavel Maskiner, som Harper, Gryn og Harpefold (endog Meelsold) m. m., kan uden Bestilling, altid bekommes ved den Kongel. privilegerede Jndustrieanstalt. 1 i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Nyt og frisk rødt Kløverfrøe faaes hos Kjøbmand Starup i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Nye Messina Apelsiner, Citroner og fiin heglet Hør faaes hos Kjøbmand Starup i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Baron Theodor v. Sydow vil, under sit Ophold her i Byen, give en deklamatorisk Underholdning Onsdagen den 12 Marts i Klubsalen. Begyndelsen skeer Kl. 7. Entre-Kort er holdes i Klubben hos Hr. Hansen. Ved een eneste Auction, som afholdes paa Wends Herred sædvanlige Tingsted i Middelfart Kjøbstæd Torsdagen den 11 April dette Aar, absolut vorder, om antagelig Bud skeer, bortsolgt 2de Gaarde af Hindsgauls Gods, nemlig: a) Een i Schrillinge Bye og Causlunde Sogn beliggende Gaard med de til samme hørende Jorder, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr. - Fdkr. 1 Alb. og som haves i Fæste af Niels Pedersen. b) En dito i Svendstrup Bye og Causlunde Sogn, hvis Jorder staae for Hartkorn 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. og som er bortfæstet til Christen Hansen. Jorderne ere fortrinlig gode. I Kjøbet følger den Fæsterne overleverede Besætning og Jnventarium, samt Sæde= og Frøe korn. Konditionerne ere 8 Dage før Auctionens Afholdelse til Eftersyn hos Hr. Jnspekteur Betzer paa Kongebroegaarden. Wends Herredsk. i Middelfart d. 12 Marts 1824. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Mandagen den 29 Marts d. A., om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Bogense Raadstue afholdt offentlig Licitation over Anskaffelsen og Leverancen af omtrent 30 Kubikfavne Steen til Byens Gader samt omtrent 250 Qvadratfavnes Broelæg ning paa samme. Alt efter Konditioner, som forinden er til Eftersyn her paa mit Kontoir. Bogense den 12 Marts 1824. Hertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Efter foregaaende Forlig og derefter passeret Udlæg bliver, paa Forlangende af Udlægshaveren, foretaget Auction hos Hr. Kjøbmand Peter Kjerulff her i Byen Tirsdagen den 30 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved bortsælges: en Kobber=Brændeviinskjedel af omtrent 7 Tdr. Størrelse med Hat, Laag, Piber og Svaletønde, et Mæskekar, tre Ølkar, 20 Brændeviinsankere, en Tønde til at blænde Brændeviin i og tvende Oxhoveder. Kjetteminde den 9 Marts 1824. C. H. Selmer, konst. Bye- og Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Som følge af Dom og Udlægshaverens Begjæring, bliver Hans Carstensens Selveiergaard i Kjellerup Bye, Ringe Sogn, Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt, stillet til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, hvoraf 1ste og 2den Auction afholdes paa Svendborg Byes Raadstue Tors dagen den 8 og 22 April, men 3die Auction paa Eiendommen, selv Løverdagen den 8 Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
J Overeensstemmelse med Konditionerne, der ligge til Eftersyn hos Hr. Kommissionair Mølmark i Svendborg, opraabes bemeldte Eiendom saavel samlet med sit oprindelige hele Tilliggende, efter Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 1 ½ Alb. og Skovskyld 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb., som Parcelviis saaledes: a) Hovedparcellen med derpaa staaende Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr. 1 1/3 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 3/4 Alb. b) En Parcel paa 1 Td. 3 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Hartkorn, Ager og Eng og 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Skovskyld, tilligemed 7 Fag Huus. c) En Parcel af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. d) En Parcel af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Alb. e) En Parcel, af Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Ager og Eng, og Skovskyld 1/4 Alb. Hvilket saaledes i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817 herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Lysthavende og vedkommende Pandthavere. Herreds Kontoiret i Svendborg den 12 Marts 1824. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Et Huus paa 10 Fag med Port, Gaard og Hauge, uden Nørreport, er at faae til Leie næstkommende Fløttetid. Jess Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Løverdagen den 3 April næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages Skiftet efter afdøde Kroemand Dæncke i Werninge paa Herredskontoiret, og ventes samme da optaget til i Slutning. Odense den 14 Marts 1824. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Førstkommende Torsdag den 18 Marts, Kl. 9 om Formiddagen, bliver Auction ved Hesberg over nogle Elme-, Aske samt Birketræer og endeel gl. Frugttræer, hvoraf endeel ere tjenlige til Meubler og Resten til Brænde, ligeledes endeel Vidier, afsat i Lodder, hvori er Spær og Lægter, nogle Humlestænger m. v. Liebhaverne møde ved Pottemager=Fabriquen. Odense Herredskontoir den 11 Marts 1824. C. A. Falbe. C. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
J Anledning af en Reparation ved Faaborg Kjøbsteds Skibsbroe afholdes Torsdagen den 18 Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag paa Faaborg Raadstue Licitation over følgende Materialier, der blive at levere inden April Maaneds Udgang, nemlig: 64 Stkr. Egepæle, 9 Al. lange, de første 5 Alen 10 - Tom. og den øvrige Længde 7 a 3 1 Tom. 14 - dito, 4 1/2 Al. lange og 2 Tom. 11 Stk. paa 9 Al. 74 Alen Tømmer, 12 Tom. i en til Hammer 11. paa 10 15 - paa 11 16. - dito, 6 a 8 Tom. i 2 til Vaderlist! - paa 9 - paa 11 - 580 - 2 Tom. tykke, 12 Tom. brede Egeplanker, Alle snoer 8 3/5 a 9 1/2 lange. 250 - 2 - Bøgeplanker, 12 Tom. brede, 8 ½ lige. a 9 1/2 lange. 16 Tylt 12 Fods Fyrrebrædder. Til et mindre Bolværk: 10 Stkr. Pæle, 8 Al. lange, 8 a 9 Tom. i O 10 - dito, 6 a 7 Al. lange, 8 a 9 Tom. i - 15 Al. Tømmer, 10 Tom. i S. 1 - 13 - dito, 5 a 6 Tom. i O- dito, 7 Tom. i O 152 Al. 2 Tom. tykke, 12 Tom. brede 15 Alens Egeplanker. tykke, 12 - brede 13.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
- Bøgeplanker. De forfattende Konditioner ville blive til Eftersyn paa Byefogedkontoiret 8 Dage forinden Licitationens Afholdelse. Hvilket Alt herved bekjendtgjøres til vedkommende Lysthavendes Efterretning. Faaborg Byefogedkontoir den 27 Februar 1824. Flindt, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Under= og Overretter, er Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa den her i Byen ved Døden afgangne Kjøbmand, Niels Hansens Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved bekjendtgjøres. Rudkjøbing den 28 Febr. 1824. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-15
Ved Proclama, som er læst inden vedkommende Under= og Overretter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Fordring paa den her i Byen for flere Aar siden ved Døden afgangne Kjøbmand Hans Thomsen Basballes og hans senere ligeledes ved Døden afgangne Hustrue Ane GrønBasballes Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Rudkjøbing den 28 Febr. 1824. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-16
55 Aargang. No. 59. Fyens Stifts Kongelig allene. privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 16 Marts 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-16
Jndhold. Barbareskerne. De græske tyrkiske Anliggender. Norge. - Fædrelandet: Kongehuset. Offentlige
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-16
Foranstaltninger. Skibs- og Handels-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.