JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Ordentlige Klædemanufacturer ere siden efterhaanden opkomne, og man har endog begyndt at legge Vind paa dem der, hvor man intet eller lidet har i sit eget Land af hvad dertil udfordres. - Linvæverier ere først som Manufacturer anlagte af Romerne. Ellers fik Romerne deres Lerret fra Ægypten og Phoenicien, og sammes Brug var allerede gammelt hos dem i Reysers Alexander Severi Tider. -- Romerne lærte ogsaa ikkun sildig at kiende Silketøyer, som bleve bragte til dem af fremmede Kiøbmænd. Men hvad var det for Silke, som var saa berømt hos de Gamle, og under Anreliani Regiering blev solgt og veyet og mod Guld, Mon det har enten været Bylling, Serica, eller BombycinaByslus er et Slags Guldeguult Silke, som voxer paa store Muslinger, efter nogles Mening; det er imidlertid vist, at samme har en gandske forskiellig Oprindelse fra det øvrige Silke, og er egentlig ikke andet, end et fiint og blødt Hør, som undertiden blev farvet i Purpur, og hvoraf blev gjort Lerret. - J Julii Cæsars Tid var Silke=Manufacturerne endnu ikke komne til stor Fuldkommenhed, og Silke Tøyer altsaa ikke meget almindelige, hvilket man kand slutte deraf, at da han ved et Skuespils Forestilling overtrakte Skuepladsen med Silketøy, saa meente han derved at vise en stor Prøve paa hans Pragt. Tiberius forbød Mandfolkene at bære Silkeklæder, efterdi han holdt for, som Tacitus fortæller, at saa overdreven en Yppighed var dem ikkun til Skam. Justinianus skal have oprettet de første Silke=Manufacturer i Constantinopel, i Athen, Theben og Corinth, og kort derefter kom to Munke fra Jndien, som medbragt Æg af Silke=Orme, som viiste Maaden, hvorledes man- Roger, en Konge i Siciskulde vedligeholde dem. lien, efterat han paa sit Korstog havde indtaget nogle Grædske Stæder, oprettede Silke=Manufacturer i Palermo og Calabrien, omtrent Anne 1130, efter almindelig Tidsregning. Derfra udbredde disse Manufacturer sig siden til Jtaliens øvrige Egne, til Spanien og andre Steder. De, som havde den øverste Magt, lode paa alle beleylige Steder plante hvide Morbærtræer. Silkens Brug er ellers saa beqvem og magelig, at man i de sidste hundrede Aar har været betænkt paa Midler at giøre den almindelig, og det er at ønske, at alle Forhindringer maae ryddes af Veyen for saadan god og redelig Hensigt.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
(Om Fabriqverne i Danmark vil vil siden melde)
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Tanker til alvorligere Eftertanke. Over den gjorte Beregning om en Fabriqves Oprettelse. paa Island.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Dersom den udi Adresse=Contoirets Efterretninger No. - 87. anførte Beregning som virkelig synes meget profitabel, var rigtig, maatte billig enhver Fabricant gribe efter disse Fordeele, som han hverken i Danmark eller noget andet Land kand have at vente sin hele Livs=Tid. Men i hvor accurat end denne Beregning kunde synes at være, saa merker man dog at det er lettere at skrive en Bog og giør Beregninger om Fabriqver end at bringe det virkelig til veye. Middel imod Qvæg=Sygen.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Det er ved Undersøgning befundet, at Aarsagen til Qvæg=Sygen ikke ligger skiult udi nogle af de indvortes Deele i Qvæget, saasom Leveren, Lungen og saa videre, hvorfore dens Oprindelse bør søges udi Blodet. Man er altsaa kommen efter, at der udi de Aarer som ligger omkring Leveren, findes et Slags Jnsecter, hvilke man i Henseende til Skabningen giver Navn af Flyndere. Disse krybe omkring igiennem Aarerne og venteligen, som Udfaldet viser, hindrer Blodets Circulation, da Creaturerne nødvendig maae døe. Det er ey allene Stude og Køer, hos hvilke disse Flyndere findes, men de gives ogsaa hos Sviin og Faar, besynderligen naar de blive gamle, hvor de saavelsom hos Horn=Qvæget yngles udi vaade Sommere efter den Remarque, som baade udi forrige QvægSyge og nu i denne er gjort, da der begge gange er fundet Mængde af de saa kaldede Flyndrer hos det styrtede Qvæg. Hvorledes de yngles enten det skeer formedelst det bestandige vaade Veyrligt, som der haver været saavel sidste Sommer, som om Sommeren i det første Aar, da forrige, Qvæg=Syge begyndte, eller de yngles af visse Slags Ukrud, som et Aar frem for et andet skyder frem, det er en Sag, som overlades til nærmere Randsagning. Men hvad Middelet anbelanger til at fordrive dette Utøy, og sætte Blodet i sin ordentlige Circulation igien, paa det at Creaturet kand holdes ved Live, da bestaaer saadant derudi, At man først aarelader det for at forskaffe Blodet Luft, dernæst giver det saalænge Sygdommen vedvarer, dagligen en Portion Silde=Lage, hvilken ved sin Skarphed aldeles ødelegger saadant Utøy. Dette er saameget desvissere og tilforladeligere, som Erfarenhed haver viist, at de ogenmeldte Flyndere, som endog efterat Qvæget er dødt, blive levendes og sees at krybe i det aftappede Blod, ikke paa beqvemmere eller hastigere Maade kand ødelegges, end just ved at kaste dem i Silde=Lage.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Man havde ikke understaaet sig offentligen at bekiendtgiøre dette Middel, dersom saadant ikke allerede udi Fyhn, og et Sted i Sælland med god Fordeel var bleven brugt, og da der altsaa ikke tvivles om, at dette Middel jo kand være til almindelig Nytte, saa indstilles det til enhver, med hvad Øyne de ville ansee denne Opdagelse, som vel i Henseende til Opfindelsen ikke er nye, men dog hidindtil ikke haver været almindeligen bekiendt, som den burde at være, paa det, at enhver som eyer Qvæg i Forveien kunde være underrettet om, hvorledes han kunde forekomme den Uheld som maatte møde ham, og hvilken nu paa nye haver mødt mange, hvilket just er det Øyemeed hvortil denne Bekiendtgiørelse sigter. Kiøbenhavn, den 25 Nov. 1762. Endnu er tilsendt følgende om Qvæg=Sygen. 1) Radix Contrajervæ, som rives eller pulveriseres, og i en Skee fuld med Øl eller Øl=Edike gives det friske Qvæg nogle Morgener efter hinanden, som en Præservativ. Dette Middel er funden probat af en Curlandsk Chirurgo, saa at de Creature, med hvilke det er forsøgt, haver gaaet paa selvsamme Sted, hvor andre gik og styrtede, og dog ere blevne i Behold; men om dette Middel kand hielpe Creaturerne, naar de allerede med Sygdom ere befængte, staaer endnu til at forsøge. 2) Man har ogsaa havt Exempler paa at Qvæget har været forstoppet i Næseborene, som ved Snustobak ere blevne hiulpne. 3) J Curland er ellers bleven lagt Merke til, at Creaturerne i varme Dage om Sommeren gjerne gider drukken af det Vand hvorudi ligger Blaaleer, bliver de i Almindelighed friske igien.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Man seer i disse Dage paa Børsens Boglader et Skrift, om Qvæg=Sygen, forfattet af Doctor Lesser, hvori bliver afhandlet 1. Om Sygdommens Egenskab. 2. Dens Beskaffenhed. 3 Curer. 4. Præservation, og 5. Erindring om at efterleve de af Øvrigheden anordnede Anstalter. Exemplaret koster 1 Mk. og faaes i Sorøe=Academies Bogtrykkerie hos Sr. Lindgreen, hos hvem samme er trykt, den sælges og i Slagelse hos Forfatteren. J Ringsted hos Byeskriver Giersted, og som for er meldt paa Børsens Boglader her i Staden, neml. hos Sr. Pelt, og Sr. Johan Gottløb Rothe i den nye Boglade No. 8.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Børsen i Amsterdam. Børsen i Amsterdam, paa hvilken Kiøbmændene daglig & samles ved Middag Kl. 12, er en anseelig Bygning, indvendig 230 Fod lang, og 130 Fod breed. Den midterste rumme Plads er rundt omkring indsluttet med et smukt Gallerie, som er en Alen høyt, og er i Børs=Tiden opfyldt med saadan en Mængde Kiøbmænd, Meklere og Skippere, at man ofte med stor Nød kand trænge sig igiennem; ikke desto mindre kand man dog, formedelst den gode Orden, som der bliver lagttaget, uden stor Møye finde sin Mand, i det Kiøbmændene almindelig kand treffes imellem de Pillere, som ere merkede fra No. 1 til 46, saasom nemlig, naar man kommer ind paa Børsen fra Sluis Siden, finder man imellem Pillerne No. 2 og 3 paa venstre Haand, de høytydske Jøder, som handler og vexler med allehaande Guld og Sølv, myntet og umyntet; imellem Nr. 4, og 5. Tobakshandlerne, og imellem Nr. 6 og 7 dem, som handler paa Suring, Curassan, Vestindien og Sverrig; No. 8 9. 10. 11. og 12. Kiøbmændene og Skipperne paa Spanien, Jtalien, Ægypten, den Middellandske Søe, Tyrkiet, og de Kanariske Øer; No. 13. 14. 15. Manfacturerne af Silke=Vahre, Silke=Handlere, Græker, Armenier og Persianer; No. 16. 17, og 18, nogle Meglere, som har at bestille med fast Gods, og nogle Banquiers, som hanler med Vexler, saa og Kiøbmændene fra Bilbao, Biscaja, og dem, som handler paa Portugal, No. 19 og 20. Materialisterne. Naar man kommer ind fra Taarn Siden, har man paa den venstre Haand ved Pillerne No. 28. 29, og 30, Juvelererne, og dem, som handler med Obligationer a. No. 31. og 32. nogle Meglere, som har at bestille med faste Eiendomme; No. 33. 34, og 35.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Læder=Handlere, Olie=Kræmmere, Olieslagere, Sæbesydere og Casserere; No. 36. 37, og 38. Uld= og Klæde Kræmmere, saa og nogle Kiøbmænd, som handler paa de Spanske Nederlande, Nr. 39 og 40. dem, som handler paa Rusland og Østersøen, Skippere og Kornhandlere; No. 41. 42. og 43. Balin= og Tran=Kræmmere; No. 44. 45, og 46. de Kiøbmænd og Skippere, som handler paa Dannemark, Norge a. og Tømmer=Handlere, hvoriblant der og Mandag, Onsdag og Fredag findes mange Sardammer=Kiøbmænd. Hernæst, naar man kommer ind fra Midten af Børsen ved Sluis Siden, finder man ved No. 1. først Viinhandlere, derefter Franske Kiøbmænd, noget længer frem Hamborger og Bræmmer Kiøbmænd, Skippere og Skøyte=Førere; endnu længere frem Farve=Kræmmere og Droguister, derefter Engelske Kiøbmænd og Skippere; videre Cattun=, Lerrets= og Papier=Handlere, og endelig Sukkerbagere, Actionister og Portugisiske Jøder.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Paa de fleste Pillere bliver opslaget Notification paa alle Vine og andet Gods, som offentlig skal bortsælges; saa og Navnene paa de Skibe, som ligger og lader, samt Stedet, hvorhen de agter at seyle. Oven paa Børsen findes alle Slags Vahre til Kiøbs; der er og en Klædehalle.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
(Herefter følger om Børsbetienterne.) Hyklerie. Conten det er en virkelig skeet Historie, eller allene en til Lærdom optegnet Fortælling, saa berettes, at der har været en Cardinal i Rom, som havde en Papegoye, for hvilken han havde givet 100 Ducater. Denne Fugl kunde med merkelige og tydelige Ord udtale og opregne den Christelige Troes trende Hoved=Artikler; men hvad hialp saadant denne Fugl andet, end at det gjorde den høytag tet og kostbar for Mennesker. En Cato vilde god ey synes men kun være. Han som en Hedning giør tidt Christne her i Skam At kiende Gud, hans Ord og Vey er ingen Ære, For de Ulydige, som ikke følger ham.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Befordringer. Ved det Kongelige Grenader=Corps er Volontair Julius von der Lühe med Fændriks Caracter benaadet. Ved det Schlesvigske National=Regiment er Capitain von Behman med Majors Caracter benaadet. Ved det Oldenborgske National=Regiment er Fændrik von Schrebvogel- og Lieutenant von Ritter med Premier=Lieutenants=Caracter gratificerede. Ved det første Norske Feldt=Regiment ere Second=Lieutenanterne von Brehmer og von Holk som virkelige Premier=Lieutenanter, Fændrikkerne von Meidel, von Kraft, von Synnestwed, von Barnholdt, von Weltzin og Under=Officeer von Møllerup som virkelige Second Lieutenanter blevne placerede. Ved Grenadeer=Corpset er Sergeant Friderich Christian Silberschildt med FændriksCaracter benaadet. Ved Hans Kongelige Høyhed Prins Friderichs Regiment er den caracteriserede Premier=Lieutenant Hans Nicolaus von Grambow med Capitains Caracter demitteret, og i hans Sted, som i No. 88, er meldet, Under=Officeer Erasmus Andresen ved Liv=Garden til Fods, som virkelig Second=Lieutenant bleven placeret.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Ved det Jydske gevorbne Infanterie=Regiment er PremierLieutenant Frederich Ernst Høberg von Nyehorn med Capitains Caracter af Jnfanteriet benaadet.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Vacancer. Bedsted og Grurup i Aalborg=Stift, 250 Rdlr. Giern og Schanderup i Aarhuus Stift, 200 Rdlr. Postmester Tienesten i Christiansand. Hviberg, Ørum og Lodberg Sogne, i Aalborg Stift, 150 Rdlr. Middelfart Sognekald, 4 a 500 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Postmester=Tienesten i Horsens. Stubbekiøbing og dets Anner udi Lolland, 400 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Høyeste Rets paadømte Sager. 82 Frue Østerbye, c. Raadmand Mørk. 85 Jon Olsen Ringstad, c. Christen Bendsen. 89 Gulbrand Engebretsen, contra Erich Olsen, med flere. 177 Procurator Matthias Bruun, c. Lars Pedersen og Abelønne PoulsDatter.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Opslagne Sager. 90 Anders A. Kiørsterud, c. Hans Augustinussen, 87. Maren, afg. Smiths Enke, c. afg. Halvor Pays Sterv3 Hof=Raad Beringskjold, c. Niels Borup. 92 Frue Oberst=Lieutenantinde von Richelieus, c. Jomfrue Dysseldorph. 95 Christen N. Mossensletten, c. Poul Jrgens. 96 Vice=Præsident Numsen, c. Osmund Crammer. 97 Thomas N. Gevalt, c. Niels Arnesen, 98 Jon Krosbye, c. Ole Wetlesen. 99 Anders Asbiørnsen, c. Jens J. Utne. 100 Fogden Pram, c. Knud Rangsted. 83 Præsten Hr. Smeder, c. Fogden Rougtwed. 91 Lars Colbiørnsen, c. Koldbiørn Kieldsen. 2 Justitz=Raad Sonne, c. Christiania Magistrat. Westind. og Gun. R. samt General=Told=R. Retten. Torsdagen den 2 December.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Justice=Raad, General=Fiscal og Cammer=Advocat, Jens Michael Sonne, contra forrige Told=Forvalter Cretz, afg. Controlleur Peder Casses Stervboe og Arvinger, Vifiteurerne Borgen og Becker; item Veyermester Frost paa St. Croix i Vestindien.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Universitets Forretninger. J Onsdags vare under Deres Høyærværdigheder Hr.Doctor Holm og Hr. Doctor Bang 4re Candidati oppe til Exammen Theologicum, af hvilke 2 fik hand illaudahilem, og 2 hand contemmendum.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Dødsfald. Hr. Frederich Jonæsen Klow, Kiøbmand paa Island, død den 25 November i hans Alders 41 Aar. Hr. Peder Aarestrup, Fiskmester ved Frederichsborg, død den 21. Nov. gammel 67 Aar. Hr. Niels Taalund, Kongelig Fægtmester, her i Staden, nogle og 70 Aar. Hr. Cancellie=Raad Marcus Fogh til Brobyegaard i Fyen. Hr. Christen Bech, Sognepræst til Lunde Meenighed ibid.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Døde og Fødde. 109 ere i alt her i Staden i forrige Uge døde, nemlig: 57 Mænd, 27 Qvinder, 9 Drenge, 16 Piger, som ere henrykkede af følgende Svagheder, nemlig: Alderdom 7, Barselseng 4, Blodgang 2, Brystsyge 17, falden til Døde 1, Feber 8, Frisler 2, Hidsig Feber 23, Hoste 1, Koldfyr 1, Obstruction 1, Orme=Feber 1, Pleuris 1, Slag 19, Sprinkler 2, Svindsoet 7, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 6, Værk 2. 43 fødde, nemlig: 21 Drenge, 22 Piger. 66 flere Døde end Fødde.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Adskilligt Nyt. J Gaar indfaldt Hendes Kongelige Majestet EnkeDronningens høye Fødsels=Fest paa hvilken Høystsamme fyldede, til alles Fornøyelse sit velsignede Alders 62 Aar, som i Dag høytidelig ved Hoffet bliver celebreret, hvoriblandt andet sees paa det Kongelige Taffel et Gartner Parterre med en perspectivisk Collonade, i hvis Aabning, staaer Vildmænd, holdende et Skildt med kronet Navn J Midten præsenteres en Grotte, paa hvilken det Kongelige Vaaben er anbragt, og Jndfatningen bestaaer af Gallerier og Portaler. Paa Marchals=Taffelet forestilles en Arcade med Vandspring og forgyldte Statuer, i Midten sees en Obelisqve med Solen over, i hvilken forestilledes Jrene med adskillige Geniis, som holder et Skildt med Hendes Majesteis Navn S. M. og paa Postemmenterne læses paa et Skildt Augustissimæ Sophiæ Magtalenæ, Danie 6. Norvegjæ Reginæ Sacrum, die 28 Novembr. 1700. Paa de 4re Hiørner er 4re dertil apterede Sindbilleder, i øvrigt med adskillige kronede Pyramidder udziret. J samme Anledning bliver af det Musicalske Selskab i Raadhuusstrædet opført Concert.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Ved Holmens Broe er endnu for en kort Tid Østers at bekomme. Sælsomheder. Paa Amalienborg har i Gaar en Koe fød tvende store Tyre=Kalve, som veyer 112 Pd. Søeskade.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Paa Schagen er forulykket en Hollandsk Gallioth som var kommen fra Øster=Søen, hvis Skippers Navn endnu er ubekiendt. Paa Falsterboe Rif er Skipper Møller af Kønigsberg kommende fra Memeel til Dublin distineret og Skipper Galleip af og fra Danzig til Jrland distineret forulykkede, dog ere de begge ved Hielp af Dykkere igien opbragte og førte til Skaane indtil videre. Paa den Engelske Val er en stor nye Fregat som blev ført af Skipper Ephraim Smith, fra Danzig til Cork i Jrland distineret, tilsadt, af Skib og Folk er ikkuns 1 Mand bleven berget.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Bortsolgt ved Auctioner. Sr. Friderich Wilhelm Leitlofs Barbeer=Amt med dets Friheder og Rettigheder er den 12 November bortsolgt til Christen Christensen for 200 Rdlr. Paa Børsen dito Dato 16 til 20000 Par halvsine Færøske Strømper af 26 til 28 Sk.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Til Kiøbenhavn ankomne Skippere. Fra den 15 til 27 Novembr. 91. Rudkiøbing. P. Jacobsen, C. Rasmussen. Neucastel. J. Smansion, F. Picters, S. Miner, R. Puntor. Eckernførde. N. Jakobsen. Island. L. Pedersen, S. Sandbye, J. Hansen, M. Willer, M. Ahlman. Grenaae. J. Møller, R. Udsen, C. Schiødt, J. Winther. Amsterdam. E. Lorentsen. Helsingør. P. Onsen, C. Hansen, A. Jargou. Finmarken. F. Harboe, M. Jakobsen. Nachschov. P. Christensen, P. Fugl, P. Dangel, N. Rasmussen.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Bandholm. 7. Wordingborg. J. Thønnesen, P. Hansen, T. Albertsen. Molde. V. Jensen. Grønland. S. Lund, J. Rønne. Aarhuus. A. Pedersen, J. Bødker. Præstøe. P. Erlandsen, R. Haagensen, J. Rasmussen, S. Carlsen, H. Backe. Fehmern. M. Koed. M. Babbe, J. Albretsen, P. Hagen. Aalborg. S. Winther, C. Witrup, L. Garn, C. Nielsen. Faaborg. P. Kylling, G. Pedersen. Stubbekiøbing. P. Jensen, S. Blath, O. Olussen, H. Pedersen. Nyned. gelsen, A. Madsen. Danzig. A. Rasmussen. Bergen. R. Nielsen. Apenrade. A. Winter. Callundborg. H. Robschiold. Draxminde. P. Bøye, O. Jakobsen. Flensborg. J. Pedersen. Randers. H. Ring, R. Johansen. Nyekiøbing. H. Andersen. Rørvig. A. Jensen, P. Giertsen. Svendborg. M. Spinde. Assens. P. Jensen. Middelfart. R. Andersen. Lybek. B. Rasmussen, L. Justesen. Stege. A. Ditlevsen. Pommern. D. Bygdahl, C. Bygdahl, M. Zurnach. Corsøer. E. Andersen. Helsingborg. J. Helt. Ovenstaaende har medbragt : 56 Td. Østers, 560 Td. Rug, 6663 Td. Byg, 54000 Td. Hvede, 1230 Td. Havre, 16 Td. Erter, 126 Td. Meel, 2 Skpd. Hvede dito, 143 Td. Gryn, 15 Lpd. Manna dito, 2142 Td. Kiød, 49 Skpd. Flesk, 14 Skpd. og 89. Td. Smør, 56 Skpd. og 24 Stk. Oste, 137 Læster Sild, 320 Td. Torsk, 14 Td. Lax, endeel tør Fisk, 276 Moyer Salt, 3018 Pd. Tobak, 629 Td. Frugt, 44 Td. Miød, 76 Skpd. og 110 Td. Tælg, 345 Td. Tran, endeel Spek, 3 Td. Sæbe, 3 Td. Bæg, endeel uldenne Vahre, endeel Fieder, endeel Kridt, 8 Td. Piber, 208 Stk. Slibestene, 20000 Stk. Muursteene, 7500 Stk. Tag stene, 772 Calder Steenkul, 950 Stk. Blye, 340 Læster Baand, 132 Stk. Tømmer og 689 Favne Brænde. Udgaaede 163. Sønderborg. H. Knudsen, A. Andersen, F. Hofman, A. Hansen, R. Hansen.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Svendborg. 9. Dragøe. 15. Fehmern. P. Sohn, M. Harder. Flensborg. H. Mork, C. Møller, H. Theisen. Kiehl. J. Jakobsen. Stralsund. A. Brandenborg. P. Maatz. Nachschov. J. Tollesen, P. Brun, F. Espensen. Bornholm. Hadsund. L. Bolt, F. Alling. Lybek. H. Sandbye, G. Greisen. Aalborg. W. Andersen, H. Henrichsen, S. Madsen, J. Rasmus sen, L. Nielsen. Randers. J. Riversen, P. Sørensen, C. Christensen. Pommern. C. Ranin, C. Brun, M. Sprenger, M. Kindt. Westindien. H. Lund.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Faaborg. 5. Aarhus. R. Christensen, C. Bøye, P. Arbech. Præsiøe. T. Lyst, F. Mayman. Helsingør, J. Jansen, J. Olsen, D. Ingemadsen. Rudkiøbing, A. Kilde, J. Nielsen, H. Sørensen, C. Petersen. Morstal. R. Nielsen, J. Bruun. Weyle, J. Hermann. Eckernforde. T. Møller, J. Erdman, J. Spinder. Nyested. C. Jensen. Rostok. M. Dinnes, M. Wichman, J. Krempin. Ribnitz. S. Streumann. Middelfardt. H. Ottesen. Rorvig. C. Tønnesen. J. Thomsen. Cappel. J. Callesen, J. Schulz, A. Nielsen. Colding. A. Grundt, Nyekiøbing. C. Jørgensen, H. Hansen, P. Hartvig. Wordingborg. B. Green, P. Tønnesen. Grenage. J. Bolsman, A. Bang. Karbechsminde. N. Spur. Vandholm. H. Henriksen, C. Wernichee.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Odensee. K. Nielsen. Ebbeltoft. 5. Horsens. R. Hegelund. Langesund. J. Linders. Apenrade. P. Rohoff, J. Dreyer. Eroeskiøbing. J. Sammelsen. Arnis. J. Cenneter. Nibe. J. Mynster. Fladstrand. C. Hjort. Nienstad. A. Jargon. Ovenstaaende har udført: 1900 Td. Rug, 8 Td. Hvede, 20 Td. Byg. 2030 Td. Havre, 20 Skpd. tør Fisk, 20 Læster Sild, 2 Lpd. Oste, 11 Td. Kiød, 92 Læster Salt, 35161 Pd. Salpeter, 20 Fade Sukker, 45 Oxehovd. Viin, 7 Td. Allun, 1 Td. Sæbe, 6 Td. Tran, 22 Læster Tiere, 9 Skpd. 19 Lpd. Jern, 25 Stk. Gulvesteen, 1000 Tagsteen, 69 Læster Steenkul, 37 Læster Kalk, og 3 Stk. Planker.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Seylfærdige Skippere. Ved det Jslandske Pakhuus ligger 1 som gaaer til Danzig. Ved Grynmøllen 1 til Stubbekiøbing. Ved Børsen 1 til Stubbekiøbing, 1 til Draxminde, 2 til Bandholm, 1 til Nachschov, og 1 til Aalborg. Ved nye Børs 1 til Fehmern, og ved gammel Strand 1 til Cappell. Nov.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Øresund passerende Skippere. Den 25. 26 og 27 Novembr. 3 Danske og 25 Fremmede, 25. H. Kock fra Landscrone til Aalborg med Møllestene. . . J. P. Olman fra Kiøbenhavn til Gottenborg med Rug. 27. D. Nielsen fra Kiøbenhavn til Langesund med Korn. Resten har været fremmede, saasom med Korn 7. Dehler 3. Hamp 1. Frøe 4. Bielker 3. Aske 2. Staver 2. Jern 1. Tiere 1. og Hvede 1.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
J Onsdags gik 22 Skibe fra Sundet til Nordsøen med en stille S. S. W. hvoriblant var 4 Engelske Couffardieskibe, som gik uden Convoy, og Skipper Fester af Bergen. J Torsdags gik atter til Seyls fra Sundet 25 Skibe, hvoriblant vare Capitainerne Lind og Kierumgaard, begge til St. Croix destinerede; samme Dag ankom til Sundet Capitain Smith med Skibet Kongen af Danmark, til Canton i China destineret, som tillige med adskillige andre Skibe laae endnu i Gaar sammesteds for contrair Vind.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Vexel=Cours, Hbr. d. 26. Kbh. d. 29. Stokh. d. 6 Novembr. Hb. Lond. 33 Sk. 11 Ps. Amst. 1 og 7 ott. slettere. Kbh. 24. Kh. = 5 Rd. 24 a 26 Sk. Amst. 22 og 1 halv a 23. Hb. 24 a 24 og halv. Stokh. 109 og 1 halv. Amst. 100 og 1 halv. Hr. B. 101 og 1 halv. Svenske Banco=Sedler gielder 1 Mk. Danske Banco=Sedler imod Courant 7 a 8 proc.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Auctioner. J Flensborg dissererer, Fredagen den 3 Decembr. førstkommende, om Formiddagen imellem 10 og 12 Kl. Slet, bliver afg. Kongel. Jslands Ober=Kiøbmand Jørgen Thoagers Stervboes tilhørende Huus, beliggende paa Hiørnet af Skinder= og Schoboegaden, ved offentlig Auction tredie Gang opbuden, med og efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; Samme Huus bestaaer til Schoboegaden af 5 Fag, 3 Etager høy, Grundmuur til Gaden, og til Skindergaden af 4 Fag, samme Høyde, og Grundmuur, men til Gaarden Muur og Ege Bindingsverk, samt grundmuret Kielder under den gandske Bygning. I Værelserne, som ere panelede og betrokne, er 8 Bielegger Ovne paa behørige Fødder, i Gaarden fælleds Springvand med Naboen, med Opstander og Tilbehør, med videre Muur og Nagelfaste Pertinentzier, efter Tømmer= og Muurmesters derover tagne Forretnings Udviisning af 27 Octobr. sidstleden.
Københavns Adresseavis, 1762-11-29
Mandagen den 6 Decembr. førstkommende, om Formiddagen imellem 9 og 11 Slet, bliver ved offentlig Auction tredie og sidste gang opbuden og til den Høystbydende absolut bortsolgt Kiøbmand Sr. Peter Henrich Brandtes tilhørende og i store Færgestræde beliggende Huus, som for en Klædekræmmer beqvem en indrettet; Samme bestaaer til Gaden af Muur og Bindingsverk 6 Fag, 2 Loft høyt, med Qvist over paa 4 Fag, grundmuret Kielder under Huuset, og er Huset i sig selv vel forseet, og med adskillige betrokkene Værelser, hvori findes overalt 5 Jern Kakkelovne, samt ellers en Portion fersk Pompevand, med Opstander og Jern Pomperedskab; Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekiendtgjøre, og ellers forinden kand bekommes til Eftersyn hos Høyeste Rets Advocat Sr. Balling, boende paa lille Kiøbmagergade hos Brygger Sr. Hoftwed.