JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Naar endeligen den ærede Jndsender af hiint vil af Committeens Svar deciderende afgjøre, at det Kongelige Bidrag, 3000 Rbd., ei er skjænket til Jylland men til Væddeløbene i Jylland, da nægte vi ikke at Resolutionen i Committeens Svar anføres at sige: "at der maa aarlig anvises til Væddeløbene i Jylland og andre Foranstaltninger 3000 Rdr., hvorimod det i Jndbydelses=Planen hedder: at de ere anviste for Jylland til Væddeløb og andre Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme, vi have ovenfor henpeget paa denne Uovereensstemmelse, men vi have troet at maatte ansee Udtrykkene i Jndbydelses-Planen som officielle. Skjøndt vi nu ikke tildriste os at afgjøre hvilken Hans Majestæts allerhøieste Hensigt har været, troe vi dog, deels af Resolutionens Udtryk saaledes som samme findes indført i Jndbydelses Planen og deels med Hensyn til de ved Placaten af 25 April d. A. skeete Jndskrænkninger i de Jylland, forhen bestemte Præmier, og dennes Udtryk i Henseende til de andre Provindser, at de i bemeldte Provindser besparede Præmier benyttes til Forøgelse af den Sum, som vi iøvrigt, ligesom hidtil, ville skjænke til Hesteavlens Fremme, at turde antage: at Bidraget var skjænket til Hesteavlens Fremme i Jylland, i det mindste nærmest med Hensyn til denne. B. og M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 8de Januar næstkommende, Kl. 10, Formiddag, bliver efter Begjæring af Muurmester Søren Nielsen her i Byen holdt Auction i og over det ham tilhørende paa Lille Gade under No. 82 beliggende Sted, med Hauge og Gaardsplads, samt Eiendom paa Byens Mark af Hartkorn 2 1/2 Alb. Samme Dag, naar Stedet er solgt, forauctioneres endvidere: en Muurvogn med behørige Blokker og Touge. - Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de December 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Efter Begjæring af Søren Pedersen i Gram, bliver det ham tilhørende Huus sammesteds, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Skpr. 2 1/5 Alb., stillet til Auction som holdes i selve Huset Løverdagen den 13de Januar næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Conditionerne ville blive bekjendtgjorte ved Auctionen. - Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de December 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Forpagtnings=Auction. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Auction paa Grevskabet Lindenborgs Birkethingsted i Fiellerad Torsdagen den 18de Januar 1838, Formiddag Kl. 11, over Bortforpagtningen af Tiendegaards Hovedparcel, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 23 Tdr. 4 Skpr. 1 3/4 Alb., med det dertil lagte Overdrev, Veirholmen, kaldet, af Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., 2 4/5 Alb. paa 14 Aar, fra 1ste Mai 1838 at regne, efter de Conditioner, som da ville blive fremlagte, og forinden tilligemed Opmaalingsberegning blive til Eftersyn i Kjøbenhavn paa det Schimmelmanske Fideicommis Contoir, i Aarhuus hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist, i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünes, og paa Lindenborg Skriverstue. Lindenborg, den 4de December 1837. Efter Ordre Kirstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Stedet Nr. 738 i Garvergyden, bestaaende af 3 Fag 1 Etages Huus med Gaardsrum og Have, og Stedet No. 872 paa Guldsmedgade, bestaaende af 5 Fag med 3 Fag Qvist samt Baghuus, med Gaardsplads og liden Havejord, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar af undertegnede Eier. Frederiksmose, Vagtmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
J Assendrup Bye paa Herschindsgaves Gods er en hoveriefrie Gaard af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr., med Besætning og Jnventarium, at erholde i Fæste til 1ste April næstkommende. Man henvender Herschind. sig derom til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
En Landeiendom paa imellem 2 a 300 Tdr. Land, med fri Hovedgaardstaxt, og hvorpaa kan holdes 50 a 60 Køer, helst paa Østkysten af Jylland eller Vensyssel, attraaes tilkjøbs eller i Forpagtning. De her paa Reflecterende bedes i portofrie Breve til Hr. Gjæstgiver Hvem i Hobroe, at opgive det nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Foruden de øvrige til min Handel henhørende Vare anbefales ogsaa Kirsebær paa Madeira. Priserne ere som sædvanlig efter Varenes God P. F. Bølck, hed, billige. Viinhandler i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Foruden de bekjendte gode, ublandede og velconserverede Bordeaux Vine er mit Viin-Udsalg endvidere forsynet med Portvine, deriblandt gammel ægte Portviin, fiin ægte Drymadeira og flere Sorter simplere Madeira, Rhinsk Vine, Steinberger Cabinets=Viin, Rydesheimer Bergivein, Marienbrunner, Laubenheimer, &c., udmærket god Rousillon, Tavell og Gammel=Viin, ægte gammel Cognae og fransk Brændeviin. Hvilket Alt sælges til de billigstmulige Priser hos Carl Bentzen. paa Skolegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Store spanske Viindruer, grønne russiske Ærter, Confectrosiner, Krakmandler, Catrineblommer, franske Svedsker, Mallaga=Rosiner, søde og bittre Mandler, Sukat, Søja, Lemon, Bombas og Agurkasia, Nudler, Mataroni, Kirke-, Brev- og Tavle=Oblater, hvide og gule Voxlys og couleurte Julelys samt alle andre Urtekramvare, Vanille, Kryder= og forskjellige Sorter, Sundheds=Chocolade præpareret af bedste Cacao og til fuldkomneste Fiinhed, faaes billig efter Qvalitet paa Svane-Apotheket hos Koster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Lysegarn sælges saavel i større som i mindre Partier til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Hos Undertegnede staaer til Salg en Fyrre Kasse, der er til at skilles ad og rummer circa 14 Tønder. J. H. Sabroe. store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Vadmel modtages til varm Stampning ved Harlev Mølle af J. L. Hasselbalch. Kartofler kjøbes i større og mindre Partier til høiest gangbare Priser af P. Herskind. Heste=Huder, kjøbes og betales som sædvanlig med den høieste Priis 3. J. Levn i Horsens, Søndergade No. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Hollænderi=Melkebotter, hvoraf 100 Stkr. staaer færdige med Jernbaand, kan i større og mindre Partier faaes til billige Priser paa Aarhuus Frederiksgade Nr. 597. H. Møller, Bødkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i det Deichmannske Chocoladefabrik Elisabetsminde ved Kjøbenhavn, udsælges til Fabrikpriser i Aarhuus hos Chr. L. Schmidts Enke, L. P. Schmidt, S. Lind, A. W. Stigaard, N. Malling og C. Christensen, i Ringkjøbing hos P. F. Nyeboe, i Weile hos J. C. Boesen, i Callundborg, hos J. S. Philipson, i Skaanderborg hos U Jespersen, og i Nykjøbing i Sielland J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Det bemærkes, at Chocoladen fabriqveres i dobbelte lukkede Maskiner som opvarmes ved Dampe og drives ved en egen nye Mechanisme med roterende Hjul, hvilket Alt sikkrer Forbrugerne den reenligste Behandling, ligesom det derhos paa det omhyggeligste paasees at Jngredientserne ere af prima Qvalitet og staae i et passende Forhold til hverandre, saaledes er der ogsaa i enhver Henseende sørget for smagfulde Vignetter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Paa Justitsraad Herredsfoged Seidelins Contoir i Aarhuus er en Plads ledig, hvortil ønskes en, i Contoirforretninger øvet, Jurist. Pladsen kan strax tiltrædes. Remonte=Commissionen opholder sig i Randers fra den 15de til 19de Febr. 1838 for at indkjøbe Remonteheste af det mindre Maal. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer indtil 10 Qvarteer Siellandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et let, lige og kraftfuld Fodskifte, og rene Been. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed, m.m., maa Sælgeren indestaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Haderslev i Remonte-Commissionen, den 9de December 1837. C. W. v. Düring. N. v. Nørager. F. W. v. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
De ærede Herrer og Damer der endnu maatte ønske at portraiteres, saavelsom de, der haver bestilt samme hos mig, men opsat Tiden til dets Jværksættelse, tager jeg mig den Frihed at bede inden 16de Januar 1838 at meddele mig nærmere Bestemmelse, da jeg til Januari Maaneds Udgang agter at reise herfra. Saavel i Olie som og Miniatur af mindre Størrelser til Pretentioner, Brystnaale a. modtages Bestillinger inden ovennævnte Tid. ærbødigst Anthon Winther, Portraitmaler, Skolegade No. 15, Da man kun i faa Huse er fri for den meget generende Træk igjennem Vinduerne, troer jeg at imødet komme Fleres Ønske ved at gjøre bekjendt: at jeg paa en meget hensigtsmæssig og billig Maade befatter mig med at forebygge samme. L. Schou, Malermester, boende paa Volden. Nr. 892.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Formedelst indtruffen Forandring kan den Leilighed, der har været beboet af Enkemadame Secher, A. W. Stigaard. strax faaes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
For en Haandværker er et Huus paa Landet at faae for billig Leie. Helst ønskes en Snedker eller Tømmermand, bedre og begge Deele var forenet da en saadan bedst kunde ernære sig; i andet Fald en Skræder. Nærmere Underretning faaes hos Snedker Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
En gammelagtig Jomfru, som er veløvet i Huusholdningen, kan til Nytaar faae Condition naar hun henvender sig til A. St. Petro i Aarhuus. En Jomfrue af agtet Familie, ønsker sig antaget, enten til Nytaar eller Foraaret, i et godt borgerlig Huus for at deeltage saavel i Huusholdningen som i Husets indvendige Sysler. Løn forlanges ikke, naar blot den Familie, som mueligt godhedsfuld skjenker disse Linier deres Opmærksomhed, ville tildeele hende en venskabelig Omgang, som hun stedse vil bestræbe sig for at fortjene. De bedste Anbefalinger kan fremlægges fra tvende ag Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. tede Familier, hvor den Søgende har været i en Række af flere Aar. - De Reflecterende ville behage at afgive Billet paa Adressecontoiret i Aarhuus, mrk. A. B. No. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Paa en Gaard i Vensyssel, hvor der holdes 100 a 120 Køer, er til 1ste Mai 1838 en Plads ledig for en duelig Meierske. Uden gode Beviser for Duelighed nytter det ikke at melde sig. Man henvender sig des Møller. angaaende snarest muligt til Marselisborg pr. Aarhuus, den 14de December 1837. En rask og munter Dreng, helst fra Landet, som kan regne og skrive nogenlunde godt, og har Lyst at lære Handelen, kan saa en Plads i Aarhuus. Hos Hvem anviser Adressekontoiret sammesteds. Et ungt Menneske med gode Anbefalinger, der i nogle Aar har conditioneret paa et Contoir, og skriver en øvet Haand, ønsker sig til Mai 1838 en Plads paa en juridisk Embedsmands Contoir. Reflecterende ville behage at aflægge en forseglet Billet paa Adressekonteiret, mrk. C. N. 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Et ungt Menneske, der 7 a 8 Aar har opofret sig for Handelen, ønsker sig Emploi jo før jo hellere, Vidnesbyrd fra hans hidtil havte Foresatte om Duelighed, Orden og god Opførsel kan produceres. Vedkommende henvende sig behagelig til Hr. Mægler Bay i Randers, som afgjør det Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
En Handelsbetjent som har lært i en af Jyllands første Kjøbstæder og tør paatage sig dansk og tydsk Correspondence, ønsker sig en Plads til førstkommende Nytaar. Gode Anbefalinger medbringes. Reflecterende behage at aflevere deres Adresse, mrk. Condition, paa Aarhuus Adressecontoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
En Handelsbetjent, som for Øieblikket er uden Em pløi, tilbyder sin Tjeneste, enten hos en Kjøbmand eller en Toldcasserer. Avisexpeditionen giver fornøden Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Paa en Justits-Embedsmands Contoir i Vesteregnen af Jylland, er en Plads strax at erholde for en skikkelig Dreng, som skriver en god Haand og med Lethed kan læse Skrivt. Adressecontoiret i Aarhuus giver nærmere Underretning om Vilkaarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-29
Fra Rønde Kroe er den 15de d. M. om Aftenen, bortløben et bærbruunt Øg, 8 Aar gl., uden nogen Aftegning, med Saddel, Ridedækken, og Grimme med Jerngrimskafte. Da hun siden den Tid ikke har været at finde, saa udloves herved en passende Douceur og Uleiligheden erstattet til den som kan give nogen Oplysning om samme, enten til Kroemand Schjørt i Rønde Kroe, eller undertegnede Eier. Aastrup i Schjødstrup Sogn, den 22de Decbr. 1837. Jens Nielsen, Gaardmand i Aastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
No 1. Mandagen. den 1ste Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Aarhuus. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Dusikker dig alvorligt til den lange, Den mørke Rod af svundne Brødre nu; Af qvalte Suk, af muntre Glædessange, Til Evighedens Strande fölges duEn yngre Broder reiser sig, og Mange Ham lilse glade, Mange mod ihu; Men Alle Skiftet har til Alvor vækket, og Alle Spørge: Hvad er der bog Dækket, Saa staae vi grublende ved Grændseskjellet, og paa den svundne Vei tilbagesee Den Ene förte du paa Tornesjældet, Den Anden did, hvor Glædens Roser lee; Hom ber du trygt, medens Hiin har fældet. Utalte Taarer i sit Hjertes Vee. Med Blod og Ind dit Navn du hist har skrevet og mangt et Hjerte har Du sönderrevet. Det Lykkens Børn, som vandred dine Veie, Ledsaget af en venlig Genius, Som Kraft og Glæde sik i Arv og Eie, Hun skuer fro din Sols det sidste Blus, Han springer garte fra sit trygge Leie, At hilse Nytaarsenglen i sit Huus; Men Vunden, gamle Aar, som du har slaget, Sig lukker ei, fordi det Nye har daget!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Ved Aarskiftet. Vil Balsom du i disse Vunder gyde? Vi, unge Aar, du bringe Lys og Held, Vil Aandens Trældom stedse meer du bryde, og stedse meere aabne Sundheds Væld, Vil Smertens Sön du Glemselsbægret byde Og Raad og Dandkraft den forsagte Siel Vil ædle Spirer det til Livet række Og hver en ædel Stræben Palmen rækkes Dog nei, Lad os bog Sløret ikke skue, Det loftes ei i Dødeligheds Lund. Den Hund, som hvalle Himlens Stjernebue, Har ogsaa afmaalt vore Dages Sund. Derfor skal Ingen for sin Fremtid grue, Men gaae den kjækt imøde som en Mand. En evig Kjærlighed for Skjebnen raader, og engang løses alle Livets Gaader, Hör Midnatsklokkens Malmertunge lyde Det gamle Aar os hilser sidstegang. Vi signe dig, Vi mildt Farvel dig byde, Skjöndt ofte du har gjort os Bormen treng, Velkommen, nye Aar, Gid du maa gyde Nyt Haab i hver en Siel i Danevang, Gid Folkets Aand sig stedse kraftigt hæve og gid vor ædle Konge længe leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Aaret 1837. Postdagligen have vi meddeelt vore Læsere Aarets politiske Krønike, og, tro efter de bedste Kilder, leveret en Fremstilling af dets vigtigste Begivenheder. Vi kunne her, i det Hele, ikke gjøre Andet, end henvise dertil. Aarets Historie lader sig endnu ikke give, at gjentage dets Krønike, vilde være at gjentage sig selv. Kun nogle Øieblikke være det os tilladt, at dvæle ved enkelte historiske Momenter. De Franskes Konge har betegnet sin Regjering, med en Handling, der, meer end alt Andet, vidner om hans Klogskab. Efter at gjentagne Attentater, ogsaa i Aaret 1837, ere vovede mod hans Liv, navnligen af Mennier, forkynder Ludvig Philip en almindelig Amnestie for politiske Forbrydere. Endogsaa Kongemorderen er indbegreben deri. Han forvises til Amerika; men intet amerikansk Skib vil tage ham ombord, og da han omsider kommer over Havet maa han flakke fredløs om fra Havn til Havn, afskyet, afviist allevegne. Hiin Akt af Kongen opklarer, som ved et Trylleslag, den politiske Synskreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Frankrig, hiint store politiske Barometer, viser paa Bestandigt." Hvad ingen Straf formaaede, det har Straffens Eftergivelse bevirket. Kongemords=Manien er helbredet, Hadet afvæbnet. Forbrydelsen har ophørt at være en Heltegierning. Jnfamie hviler at ter derpaa. Siden Ludvig Philip aabnede Fængslerne for Andre, er ei heller han nogen Fange meer i sit Pallads. Han kan kjøre i aaben Vogn; han kan hilse og vorde hilset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Den vanskelige Opgave, at forskaffe Julii Dynastiets Arving en passende Gemalinde, er lykkeligt løst Hertugen af Orleans's Formæling med Prindsesse Helene af Mecklenburg=Schwerin, blev ved den almindelige Deeltagelse, meere en Folkefest, end en egentlig Hoffest. Hertugen havde kunnet ægte en Prindsesse af et større Huus, men neppe Nogen, som var mere skabt for sit høie Kald. Mægtigere er Frankrig vel ikke bleven ved denne Forbindelse; men hverken behøver Frankrig at vorde det, heller er det Mode nuomdage, at gifte sig Magt til. Skulde Man troe, at Frieriet har været forbunden med saamegen Møie, Hoffet i Ludvigslust repræsenteredes ei engang, ved Formælingen, af en Gesandt, Den franske Krone gjaldt ellers for den skjønneste i Christenheden; i rig Maal skjænkede den, hvad den stolteste Fyrstedatter var istand til at ønske, og syv Aar, fulde af den meest opoffrende Virksomhed for Thronens befæstelse, kunde dog, skulde Man synes, opvække Tillid. - Bruden holdt sit Jndtog i Paris i Napoleon's Kronnings vogn. Formælingsfestens uhørte Pragt; Synet af den med Juveler af hele Tønder Gulds Værdi bedækkede Brud, var en uskyldig Tilfredsstillelse, som Ludvig Philip undre sig. Verden skulde finde en Hertuginde af Orleans's Lod misundelsesværdig. Og denne Hensigt har han opnaaet. Endte Aaret 1836 med de Franskes Nederlag for Constantineh, saa har Aaret 1837 derimod bragt de franske Vaaben Lykke i Afrika, og vi have lykønsket Civilisationen til deres Seire, thi de Franske i Afrika kunne vi ei betragte anderledes, end som Civilisationens Avantgarde i en barbarisk Verdensdeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Fra Storbrittannien lyder, den anden Junii, et Sorgens Budskab; Boder, Theatre og alle Forlystelsessteder i London ere lukkede; Skibene paa Themsen, have heiset deres Flag paa halv Stang; der ringes med alle Stadens Klokker: - Kong Vilhelm den Fjerde, the sailor=King, der, som brittisk Storadmiral, ved sin lakoniske Ordre til Godrington, slaae til havde foranlediget det udødelige Navarino Slag, er samlet til sine Fædre, 72 Aar gammel. Sorgen taber sig imidlertid snart i et Jubelskrig af Millioner: God save the Queen!" Atten Aar gammel bestiger Prindsesse Victoria Storbrittanniens Throne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Kongeriget Hannover adskilles fra Engelland, ifølge Thronfølgens Overgang paa Qvindelinien i sidstnævnte Rige. I Vilhelm den Fjerdes ældste Broder, den 66aarige Hertug af Cumberland, faaer Hannover en egen Souverain. Denne Forandring, i sig selv af europæisk Betydenhed, vinder endnu i Vigtighed derved, at den nye Konge betegner sin Regjeringstiltrædelse med Skridt, der vække hele Samtidens Opmærksomhed, idet han vægrer sig ved, at erkjende den afhans Forgænger og af Hannovers Stænder besvorne Forfatning. Hans Majestæts Patent desangaaende er det vigtigste Aktstykke i den nyere tydske Forfatnings Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Cholera har raset i Europa. For Øieblikket har Uhyret skjult sig; men naar Man mindst ventede det, har det atter viist sin skrækkelige Larve, slaaet Kirkegaardsportene paa vid Væg, og ladet sin Vogn rulle gjennem folkerige Stæders ensomme Gader Nat og Dag. Vinteren bragte la grippe. Hele Europa havde Hoste og Snue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
De europæiske Regenters Senior, Storhertug, Friedrich Franz af Mecklenburg-Schwerin, den danske Prinds Frederiks Bedstefader, døer, 80 Aar, gammel, efter 52 Aars Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Mangt et interessant Spørgsmaal har, i det afvigte Aar, sysselsat Almeenheden. Vi nævne fremfor Alle det om Stændernes Sammenkaldelse. Her er atter et af hine kjedsommelige Tilfælde, hvor Alle spørge og Jngen svarer. Allerede i det daglige Privatliv er det i yderst fortrædeligt, at være sammen med Mennesker, som ikke ere døve, og som dog aldrig svare, naar Man spørger dem. Er det noget ret Magtpaaliggende, Man vil vide; er det et Livspørgsmaal, Man vil have oplyst, saa ophører Man ikke at spørge, fordi Man intet Svar faaer naar Man dog maa antage, at et Svar lod sig give Men det er naturligt, at Utaalmodigheden stiger, hvergang Man maa gjentage sit Spørgsmaal. Man raaber høit, Man vorder lidenskabelig, Man ja, Gud veed, hvad Man griber til, for dog idetminste at faae en anden Rost at høre, end sin egen, Factum er her: Stænderne ere ikke blevne indkaldte i Efteraaret 1837, uagtet Man, ifølge Stænderloven, var beføiet til at vente det. Hvorfor ikke De, som vide det, sige det ikke. Men Noget vide dog ogsaa vi regium verbum non decere immutari – Kongens Ord er helligt. Og saavidt kunne vi dog ogsaa slutte os frem, at vi kunne indsee, der skal Tid til at gjennemgaae og resolvere paa enogtredsindstyve Petitioner som, blot fra den roeskildske og den viborgske Forsamling ere indgivne til Regjeringen. J altfald ere vi overbeviiste om, at der har været gyldige Hindringer for Stændernes Sammenkaldelse til den 1ste Octbr.; men just denne Overbeviisning. lader os tillige beklage, at ingen Indviet har villet overtage det ligesaa taknemmelige som lette Hverv, at oplyse Folket og slige Hindringers Tilværelse. Nu see vi da fremad, og spørge Hvornaar ville da Stænderne vorde sammenkaldte, Men ogsaa dette Spørgsmaal ville vi gjerne tage tilbage, acqviescerende ved Haabet om, at de Stænderdeputerede, naar de, tidligere eller sildigere, sammenkaldes, maae være styrkede ved den Erfaring, at enhver Petition fra forrige Møde, og inster omnium Finantspetitionen, har fundet samme Gjenklang hos Regjeringen, som hos Folket. Til Aarets Lys=Side henregne vi forøvrigt: Høitideligholdelsen af 28de Mais=Festen; de kjøbenhavnske Stænderdeputeredes forberedende Sammenkomster; Stiftelsen af nye Børne-Asyler og den stigende Jnteresse for de allerede Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. stiftede; Thorvaldsens næsten kongelige Løfte, at skjænke sit Fædreland alle sine Kunstsager, saavel sine egne Marmor arbeider, som de af ham kjøbte Malerier, Kobberstik, Vaser, Bronzer, Gemmer, skaarne Stene, Bøger og Haand tegninger; den store, patriotiske Jdee, i Danmarks Hovedstad at reise et Museum for Thorvaldsens Kunstværker, og den Gjenklang, denne Jdee har fundet. Til Aarets Skyggesidde: Trykkefrihedsprocesserne - Huusundersøgelsen - Falitterne – Jldpaasættelserne Laugsprocesserne – Udvandringsmanien - det Tab, Fædrelandet har lidt ved udmærkede Mænds altfor tidlige Død. Vi nævne fremfor Alle: Sophus Zahle – Johannes Hage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Aarhuus. Det forgangne Aars første Dage bragte os den glædelige Tidende, at den jydske Filialbank vilde vorde etableret her. Jnden Aaret gik tilende, saae vi allerede den skjønne Bygning reist og Bankcomptoiret i fuld Virksomhed. Er end denne Virksomhed beregnet paa hele Provindsen, saa er det dog naturligt, at vor By nærmest berøres af de Livsyttringer, der ere adskillelige fra et saadant Jnstituts Tilværelse. Sporene deraf ere allerede ligesaa kjendelige, som glædelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Ogsaa det herværende Børne=Asyl, som skylder Kongedatteren Prindsesse Caroline sin Oprindelse og sin Tilværelse, har i det afvigte Aar baaret skjønne Frugter. Til Aarets lykkelige Begivenheder henregne vi, at Øvrigheden vedbliver at hævde Offentligheden i vore Communalanliggender, at vor Havn er bleven betydelig udvidet, at der er lagt Haand paa vore Bymarkers Udskiftning, at vor Grønlandsfarer har hjembragt et lønnende Udbytte, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Aarhuus Stift har i Aarets Løb mistet endeel gjæve og fortjenstfulde Mænd, Kruse, Bechmann, Elmenhoff, Jessen og Urne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Ved Avisens Slutning indtræffer det sørgelige Budskab hertil fra Aalborg, at den udmærkede Læge Henrik Vahl (Søn af den berømte Botaniker) er død, kun 48 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 3die Januar, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnig, hvor de ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-01
Efter Dom og Udlæg bliver den Jens Pedersen tilhørende Skov paa Monberg Mark i Østbirk Sogn, Woer Herred, Stubskov kaldet, med de deri opførte Bygninger, stillet til en 4de Auction, som afholdes paa Stedet Mandagen den 15de Januar 1838, Formiddag Kl. 11. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de December 1837. Bernth.