Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-11-20
Odense. Det Jnserat, der i denne Tidendes No. 207 læstes angaaende de forestaaende Valg, har i "Fædrelandet fremkaldt nogle bemærkninger af en "Fyenbo." Naar Artiklen begynder saaledes: – "Da Odense By første Gang valgte, viste der sig kun liden Jnteresse for De Valgene, og det havde til Følge, at Byen blev repræsenteret ved den nu afsendte bekjendte Deputerede. At dette Valg var et lidet heldigt, ville vi ikke opholde os med at bevise, da det vel er overflødigt. Desuden hedder det jo at man skal lade de Døde i Ro, og bemeldte Deputeredes politiske Virksomhed kan vel antages at være hedengangen og i Herren hensovet, maa Red. først bemærke, at han paa hiin Valgtid vel ikke opholdt sig i Odense, men at han af mange af Byens Jndvaanere senere er bleven forsikkret om, at der netop dengang viste sig megen Jnteresse for Valgene. Hvad dernæst angaaer "FyenboensDom om den afgaaede Deputeredes politiske Virksomhed, da ligger denne aaben for Alles Øine i Stændertidenden og kan vistnok hverken reises eller fældes af enkelt Mand, mindst naar han hører til hiint ultraliberale Parti, der just ikke altid veed at underkue en vis politisk Fanatisme, men som blindt erklærer den for at være en Nathue, der ikke vil pynte sig med den røde Jacobinerhue. - Det forestaaende Valg - siger "Fyenboen fremdeles - har derimod tildraget sig større Opmærksomhed, deels formedelst den større politiske Jnteresse og vakte Sands for Almeenanliggender, der ogsaa har berørt Odense, og det i en høiere Grad, end det maaskee i Hovedstaden almindeligen antages, deels fordi der blandt de rimelige Candidater, som ovenfor antydet, findes en meget bekjendt og i Odense bosat Mand, nemlig Oberst Abrahamson. At nu Valget, som den hempelske Jndsender synes at ville antyde, skulde falde paa en eller anden af Hovedstadens politiske Notabiliteter, synes og aldeles ikke rimeligt; dertil ere disse, hvor meget end Aanden som sagt i de senere Aar har forandret sig, dog ikke Vælgerne nærværende og uærliggende nok. Der kan derfor vel kun blive Spørgsmaal om indenbyes Candidater. Blandt disse kunde maaskee nævnes en i overordnet Embede ansat Mand, hvis Kundskaber i Toldvæsenet og Colonialbestyrelsen - han har i sin Tid været ansat i Vestindien - kunde komme Forsamlingen tilgode. Jmidlertid vil dog neppe Nogen kunne gjøre Oberst Abrahamson Rangen, stridig. Hans Forretningsdygtighed og hans Kundskaber, ere dertil for almindeligen bekjendte. Hertil kommer endnu den Betragtning, at Forslagene til den forventede Reorganisation af vort Militairvæsen maa blive en af de vigtigere Gjenstande for næste Stænderforsamlings Overveielse. Og med Hensyn hertil maa just Nærværelsen af en Officeer, hvis tidligere Forhold, hvis Embedstilling og hele Virksomhed, in Specie i Militaircommissionen, giver ham saa megen Betydenhed som Oberst Abrahamson har, være den forestaaende Stænderforsamling høist velkommen. - Efterat Forf. dernæst har yttret den Formening, at, naar Overdrivelserne fraregnes, bliver der af de forskjellige Angreb paa Oberst Als Virksomhed kun tilbage. en almindelig Opinion om, at han har en usædvanlig Ærgjerrighed," - sluttes Anbefalingen saaledes: "Hertil kommer, at man dog vel hos A. kan forudsætte et aabent Øie for det Bestaaendes Mangler, ogsaa udenfor det reent militaire Gebeet, og Nødvendigheden, den paatrængende Nødvendighed af en bestemt og gjennemgribende Omordning af alle vore Forhold. Men hos enhver tænkende Vælger maa dette Hensyn vel være afgjørende." Ganske anderledes recommenderes en anden Mand, maaskee med ligesaa megen Fordom imod ham, som den foregaaende Deel af Artiklen torde være affattet med en vis Forudindtagelse for Oberst A. Det hedder nemlig: "Hvad den omtalte odenseske Sagfører angaaer, da finde vi det næsten overflødigt, nærmere at vise, hvilket Misgreb et saavigte dant Valg vilde være. Vi ville blot henpege paa Mandens utilstrækkelige Dannelse, og dernæst erindre de gode Odenseere og de ligesaa smagløse som høist underdanige Taler og Adresser, hvormed han, til liden Opbyggelse for Odense Borgere, i Byens Navn opvartede de regjerende Majestæter ved Thronskiftet. Til dette Referat af "Fyenboens Artikkel kan endnu føies - hvad Man forresten aldrig har betvivlet -, at "Fædrelandets-Redaction er aldeles enig med Meddeleren om, at der ikke kan være Tale om at vælge Cancellieraad Hempel. Og hermed skulde Red ogsaa have sluttet disse Linier, hvis han ikke var bleven gjort opmærksom paa, at Udtrykket det hempelske Juserat, (see Fædrelandet P. 2743 L. 9 fra neden) kunde forklares og er alt paa sine Steder blevet forklaret som om "Fyenboen derved tydede hen paa, at Canc. Hempel var Forfatter til hiint Juserat; skjøndt nu Red. for sit Vedkommende er overbeviist om, at den ubekjendte "Fyenbon aldrig har villet tillade sig en saa aldeles ubeføiet, dybt krænkende Jnsinuation, samt at denne Jnsinuation aldrig kan finde Jndgang hos den, der kjender det Mindste til Hs aabne Færd og Charakteer, saa tilbyder han dog herved at opgive Forfatterens Forbogstav til Enhver, hvem det er en Livssag om at gjøre, at faae Navnet at vide, hvorved Man da vil erfare, at hiint Jnserat hverken er skrevet af 5 eller af A. eller af T., men af et Bogstav, der staaer lige langt fra de 2 sidstnævnte.