JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
Tvende sorte Heste, den ene udlevet med to hvid Bagfødder, og den anden med een hvid Bagsod 6 eller 7 Aar gammel, er Undertegnede frakommen Natten imelsom den 12 og 13de October; hvem som kan give Oplysning om, hvor de ere, behager at melde det for Eieren, som betaler for Opbringelsen alle foraarsagede Omkostninger. Svindboegaard, den 18de Silober. 1795. Bang. Er til Sinds, at sælge sin tilhørende Gaard liggendes paa Meilgade; Gaarden bestaaer, af 10 Fag Huus til Gaden med Port, Kielder under 3de Fag og 13 Fag Sidehuus, disse 23 Fag ere indrettede til Beboelse saavel for en Kjøbmand, som for enhver anden honet Familie, 10 Fag Sidehuus til Bønderkammer, Pakhuus og Rullestue, Kielder under 6 Fag; 9 Fag Baghuus til Stalderum og Fæehuus; 8 Fag Sidehuus til Pakhuus, og Kielder under 4 Fag; disse 50 Fag ere altsammen 2 Loft høi 6 Fag Halvtag til Vognremise og Brænde, god Gaardsrum, Brønd i Gaarden og Haugeplads dertil, hvori kan haves de fornødne Urter til en Huusholdning. Aarhuus den 20de October 1795. O. Gylling. Sk a 700 Rdr. Umyndiges Penge, af Bierre Herreds geistlige Ober=Formynderies, kan enten nu til dette Aars 11te Decembers Termin, eller til næste Aars 11te Junii bekommes, naar den eller de, som samme behøve, kan derfore stille anordningsmæssig Sikkerhed, og inden November Maaneds Udgang derom melde sig hos Herreds Provsten i Raarup Præstegaard ved Horsens, den 19te Sept. 1795. H. F. Plesne, Paa Blise-Contoiret her i Aarhuus, er følgende nye udkomne Skrifter, Steenvinkes Forelæsninger over Lære, Bogen, og Millots Verdens Historie 17de og sidste Deel at bekomme tilkiøbs, Millots samlede Verdens Historie kan og faaes fuldstænd, A. s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
Førstkommende Fredag, den 23de October Kl. 2 om Eftermiddagen, bliver foretaget og holdet Auction hos Hr. C. Møller, over en Jagt, drægtig 10 en halv Commerce Læster, Mette Kjerstine kaldet, hiemmehørende i anders, nu for Tiden beliggende i Aarhuus Havn, hvor Liebhaberne samme kan tage i Øiesyn, Fartøiet et nyt, vel udhalet, gode Anker og Toug, m. m. Jnventarii Liste kan faaes at see hos Hr. Christen Møller i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
J Følge det Kongelig General Post Amts Resolutioaf 6te hujus, bliver paa Horsens Raadstue Løverdagen den den 31te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet præcise, holdet offentlig Licitation over PostRittet imellem Horsens og Aarhuus, efter de paa Licitationsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, iblant hvilke ere :. Posten mellem Horsens og Aarhuus skal befordres i Sommermaanederne, som regnes fra medie April til medio October, i 5 Timer, og i Vintermaanederne, som regnes fra medio October til medio April i 7 Timer. Hvorhos anmærkes, at Milletallet imellem Horsens og Aarhuus, er, efter Rescriptet af 3die Maji 1793 og den derved stadfæstede Opmaaling, 5 en halv Miil, 2. At det for Eftertiden vil blive foranstaltet, at Posten faaer en temmelig bestemt Afgangstid fra Haders leb, saaledes nemlig, at den altid kommer til at afgaae derfra ind til Jylland imellem Kl. 4 og 8 og om Vinteren, i det seeneste Kl. 10 hver Mandag og Torsdag Morgen ligesom og sammes Afgang fra Aalborg vil blive bestemt om Sommeren til hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag Kl. 6, og om Vinteren hver Tirsdag og Fredag Morgen, Kl. 6, samt 3. At denne Post-Befordring tager sin Begyndelse for den som bliver mindstbydende og derpaa erholder Approbation den 1ste Januarii 1796. Thi ville Liebhaverne behagelig bemeldte Tid og Sted dennem indfinde, da de flere Conditioner som meldt, der vorder bekiendtgjort. Horsens Raadstue de 9de Octbr. 1795. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
Efter det Kongelige General Post Amts Foranstaltning udi Skrivelse til os af 6te denne, bliver Onsdagen den 4de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet paa Aarhuus Raadstue holdet offentlig Licitation over Post-Rittet imellem Aarhuus og Randers, og foruden de paa Licitationsstedet flere bekiendtgiørende Conditioner, vil især følgende blive at lagttage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
1. Posten imellem Aarhuus og Randers skal befordre, i Sommermaanederne, som regnes fra medio April til medio October i 4 trefierendeel Time, og i Vintermaanederne, som regnes fra medio October til medio April, i 6 en fierdedeel Time. Herhos anmærkes, at Miletallet imellem Aarhuus og Randers er efter Rescriptet af 27de April 1792 og den derved stadfæstede Opmaaling, en fierendeel Mil 2. At det for Eftertiden vil blive foranstaltet, at Posten faaer en temmelig bestemt Afgangs Tiid fra Haders leb, saaledes nemlig, at den altid kommer til at afgaaderfra ind til Jylland imellem Klokken 4 og 8, og om Vinteren i det seeneste Klokken 10 hver Mandag og Torsdag Morgen, ligesom og sammes Afgang fra Aalborg vil blive bestemt om Sommeren til hver Tiirsdag og Fredag Eftermiddag Klokken 6, og om Vinteren hver Tiirsdag og Fredag Morgen Klokken 6, samt 3. At denne Postbefordring tager sin Begyndelse for den som bliver mindstbydende og derpaa erholder Approbation den 1ste Junuarii 1796. Aarhuus Raadstue, den 12te October 1795. Borgemester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-21
Hos Anders Munch, bag Closteret her i Byen, er Pebertræer, Rosentræer, Stikkelsbær og Ribsriis, samt Lavendeler, alt til Omplantning at bekomme, saa og adskillige rare Slags Gjem Æbler, og Kiøkkenurter af forskjellige Sorter, alt til billige Priser. Den Gaard som beboes af Oprist von Brachel paa Guldsmedgade, er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, naar der i betilds tales med undertegnede derom. Peder J. Schmidt. Astrup Hovedgaard med underliggende complet Bøndergods Hartkorn, alt under Wiborg Stift, Amt og Salling Herreder beliggende, er underhaanden til Kiøbs, enten samlet: Hovedgaard, Tiender og Bøndergods under et, eller og separat, først Bøndergodset, hver Bonde, gaard, Boelsted og Huus for sig, dernæst hver af Tienderne for sig, og tilsidst Hovedgaarden, der ligeledes enten samlet, eller og i Parceller, hvortil haves Bevilling med bestandig Vebblivelse af Hovedgaards Taxtens forrige Frieheder, underhaanden er fangelig. Hvad som af Foranmælte, enten alt, eller kun til Deels deraf til Medio November førstkommende maatte være usolgt, vorder derefter til en i Aviserne nærmere bestemmende Tiid og Sted ligeledes vaade samlet og separat stillet til offentlig Auction, og om fornøielig Bud skeer bortsolgt, Jordebog og Conditioner er imidlertid forinden at faae til Eftersyn paa Astrup. For Liebhavere som kiender Eiendommen ansees overflødig at giøre vidtløftig Beskrivelse over disses noksom bekiendte fortrinlige Godhed, der fuldkommen kan settes i Ligning med Jyllands beste Egne og ubekiendte indbydes at tage alt selv i Øiesyn. Til disses Underretning mældes allerne: At Hovedgaardens Bygninger, der for det meste, hvad Borgergaarden anbelanger, for faae Aar siden ganske af nye med suffisant Grundmuur er opbygt, særdeles smuk og beqvem indrettet, og ligesom alle Gaardens øvrige Bygninger, vel istandholdte, ere assurerede i Brand=Cassen for 16780 Rdlr. Gaardens Beliggenhed tæt ved Liimstorden, og med Hauger, Skove og Fiskedamme omringer gier denne ei allene til een med de fornøieligste Boepæle i Provinzen, men tillige forskaffer Eieren mange Beqvemmeligheder, og meget betydelig Fordeel; foruden Skoven haves tillige Torvebiergning endog til Overflod, Paa Gaardens Eiendomme er et Tegelværk. Tienderne som ere tvende Kirke- og een Konge-Tiende, tilsammen omtrænt 550 Tdr. Tiendeydende Harkorn, kan alle oppebærges i Natura til Astrup. Kirkerne ere vel vedligeholdte. Bøndergodset i god Stand, alt af Fælledskabet udskiftet, og med det Hoveriepligtige er Hoverie, Forening indgaaet. Astrup, den 8de October, 1795. A. R. Lasson, Een af Aarhuus Kiøbstæds største og til KiøbmandsBrug vel indrettede Gaarde er underhaanden at faae til Kiøbs og hvorpaa Kiøbmand Hans Raae giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 17de og 18de hujus lagde Orlogskibene Nordstiernen, Sielland, Jndfødsretten og Prindsesse Sophia Friderica ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Efter Forlydende bliver og alle de Skibe, som lægge ind, aftaklede som i Fredstider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Aarhuus. Den 23de October ankom hertil fra Kiøbenhavn, Skipper Johannes Clausen, med Fragtgods og Passagerer, og agter og 8te a 10 Dage igien at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han ligeledes medtager Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Den 24de October, døde min Søn Hans Jørgen Westergaard, 5 et halv Aar gammel, som sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Westergaard Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Udenlandsk. Frankrig. Paris den 9de October. Efter 2 uroelige Dage, hvoriblant den 5te October var den skræksomste, da den sørgelig udmærkede sig ved Blodsudgydelse, nyder vi nu igien den forrige Rolighed. Convenken har, som man formodede det, forsvaret sin Anseelse, og fuldkommen tvunget de gienstridige Sectioner til Lydighed. Efterfølgende er i Korthed det mærkværdigste som forefaldt: Uden for Paris stode Menighederne St. Germain, Cholsy og Belleville i Forstaaelse med de gienstridige Sectioner, der ville have tilført dem Kanoner, men disse bleve dem fratagne var sendt imod Levelletier Sectionen, har langt fra ikke ageret med den Eftertryk imod dem, som han burde, hvorfore Conventen udvalgte Repræsentanten Barras til Commandeur en Chef for den hele bevæbnede Magt og gav ham Repræsentanterne Goupilleau, Delmas og Laporte til Hielpere. Qvinzevingtbataillonen og Sectionerne af Popincourt og Montreuil kom anmarscherende for at beskytte Conventen. Den 5te om Eftermiddagen Kl. halv 5 var Tumulten størst, man hørte Kanonskud, Vaabenskrald, og det kom til alvorlige Optrin i Conventgaden. Ved St. Rochs Kirke og i Honoregaden hørte man Flinteskud. Conventtropperne havde de skarpeste Ordre, ikke at skyde først. Angrebet skal være skeet af de nedrigste Forrædere, i det adskillige Oprørere, hvoraf een bar en Fane, nærmede sig Conventsgrenadererne, nedlagde deres Vaaben og om armede Grenadeer - Capitainen, men der blev i samme Øieblik skudt paa Grenadererne, og adskillige af dem bleve saarede, hvorpaa man først brugte Magten og drev Oprørerne tilbage. Ved St. Rochs Kirke har Oprørerne skudt udaf Husene paa Conventstropperne; General-Commandanten Barras fremtrandde derpaa for Conventen og aflagde den Beretning, at efterat han adskillige Gange havde udholdt Oprørernes Jld, havde han endelig givet befaling at bruge Magten. Det var bestemt, at Conventen skulde været myrdet den 6te October og Monarchiet udraabt, men Fleerheden af de Pariser Borgere var for Republiken. Den 6te blev decreteret, at en høitidetig Taksigelse skulle aflægges til Tropperne, Generalerne, førend de naaede Paris. General Menon, som den 3die Officererne og Borgerne, som havde hiulpen til at seire over Oprørerne, hvilket Decret ved Coureerer blev af la sendt til alle Armeer. Oprørsstifterne i Brutus og Lepelletier Sectionerne har taget Flugten, men de godt Borgere har forsamlet sig, og lovet at de vil lægge de Skyldige ud. Conventen har decreteret 3 Militaircommissioner, som skal dømme Ophavsmændene og Befordrerne af den sidste Opstand, af hvilke Medlemmerne af som ere marscherede imod Conventen og have skudt paa dens Tropper og Borgere, de som have skudt ud af deres Vinduer og de som ved Skrifter har opirret Borgerne imod Conventen, skal dømmes til Dødsstraf. Til Deportation skal dømmes: De som for en kort Tid med de oprørske Colonner, og de Embedsmænd, i de execative Commissioner, som have Deel med i Opmarschen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Til 24 Aars Fæstningsarbeide ere Desserteurer fra de Republicanske Tropper dømte, som har taget Deel i Oprøret. Mairerne for Menighederne i St. Germain, Choissy og Belleville &c., som ville tilført Pariserne Kanoner, skal møde for Conventen og aflægge Regnskab. for deres Opførsel. De Valgforsamlingers Præsidenter, som har undertegnet Beslutningen imod Jgienvælgelses Decretet, skal ansees som Forbrydere imod Folkets Souverainitet. De Pariser Oprørere har endog staaer i Forbindelse med Dreux, Rouen og Caen, hvorhen man ved Courerer har ladet bringe Oprørsskrifter, som indeholdt det Project, at myrde Conventen, og at man maatte lade heftig skrive imod dem, man de ikke manglede Penge dertil o. s. v. Efter en sildigere Efterretning skal Generalerne Menou, Danicamp og Raffet være gaaet over til Rebellerne. Fegtningerne i Gaderne skal og have været blodigere, end man i Førstningen troede, da der ved St. Rochs Kirke, ved Kartetskilden skal alene være nedlagt 250 af Oprørerne. Adskillige Uskyldige skal derved have mistet Livet, hvoriblant er Boghandler Cazin, som ubevæbnet var gaaet ud for at besøge en Ven. Alle Conventdeputerede vare paa den Dag bevæbnede med Sabler, selv den Svenske Minister, Baron Stael, viiste sig og i sin Loge med Sabel paa Siden; den 9de Octobersmaatte alle Borgere aflevere deres Vaaben, under Straf at blive anseete som Deeltagere i Revolten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
General Hoche, som marscherede imod Charette, har slaaet sammes Arriergarde ved St. Cyr, hvorved Charette har tabt 400 Mand og sin bedste Lieutenant. Saa har og Rebellerarmeen taget Flugten da Republikanerne i 6 Colonner rykkede imod deres Hovedqvarteer Belleville. Engelænderne ere efter Charettes Nederlag seilet videre fort, og man formoder, at de opgiver deres Forre havende med Landgangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Engeland. Vor Fløde paa den franske Kyst, har den 1ste October under stærk Torden og Lynild udholdt en heftig Storm, hvorved Stormasten paa Linieskibet Ryssel af en Lynstraale blev splittet ad og den første Lieutenant paa samme tilligemed 3 Matrosen dræbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Admiralskibet Rojal Charlotte har mistet sin Formast og adskillige andre ere stærk beskadigede. Skibet Russel er meget beskadiget indløben til Plymouth og medbragt Efterretning om den endnu uvirksomme Emigrant Expedition til den 2den Dennes, hvoraf det væsentlige de Sammensvornes Staab, Anfører fore de Colonner, er: Vi krydser ved Belleisle og Orient, hvilket sidste Sted er stærk befæstet, og vi kan tydelig see, at 10 Linieskibe og 3 Fregatter ligger der i Havnen. Den lille Øe Dien, som vi har taget i Besiddelse, duer ikke til andet end at græsse vore Cavallerieheste paa. Vi har gjort et Angreb paa Øen Noirmoutier, men blev tilbage siden ere ankomne til Paris, og ere opmarscherede slaaede, efterat vi havde opbrændt nogle Huse og Viermøller. Øen er besadt med 120 Kanoner og 15000 Mand. Efter Sandsynlighed skeede dette forgieves Angreb, for dog at giøre noget. De Franske Commissairer logerer i Giestgivergaarden Kings Head i Canterbury, Hr. Marsch, een af de Kongel. Commissairer over Krigsfangerne, er hos dem. Foruden ham tør ingen komme til dem, uden at de først angiver deres Navn. Naar de gaae ud, ledsages de af en Officeer. Den nye spanske Gesandt Las Casas er ankommen til London. Fregatten Druyd, som fra Cadix er ankommen til Portsmouth, melder og forskiellige betænkelige Anstalter i Spanien. Den hidtil stærke Communication imellem St. Roch og Garnisonen i Gibraltar er nu afbrudt, og mange Spanske Tropper vare beordrede til Egnen af Gibraltar og Barcellona. J Cadix laae 14 Linieskibe seilfærdige til Havannah. Den 9de fik man paa Jamaica Kaffehuset den ubehagelige Efterretning, at 4 fra Roche sort udløbne Franske Fregatter havde taget 10 af vore riigtbeladte Jamaicaskibe. De øvrige af Floden skal dog deels være indløben i Duinerne, deels i forskiellige Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Tydskland. Wien, den 11te October. Man veed med Vished, at Grev Wurmser og Claifait er bleven tilsendt de bestemteste befalinger at forsvare sig imod Franskmændene ved Rhin og Mayn, at forsvare Festningen Maynz, og saasnart Leilighed gives, da at vove et Slag. Grev Clairfait skal og have faaet befaling at tage Manheim igien fra Franskmændene, om endog den hele Stad skal blive et Offen derfor. Overalt synes det, som at Østerrig har forbundet sig til med Engeland, at fortsætte Krigen af alle Kræfter, hvordan Udfaldet med Rigsfreden end vil blive. Hensigten af deres Plan skal være Nederlandenes Erobring igien, hvilket vel synes umueligt, formedelst Franskmændenes Overmagt til Lands, men Storbrittanien skal ved Erobringer af Franske og Hollandske Eiendomme i Ost og Vestindien, tvinge Franskmændene til igjen at tilbagegive disse. Fra den italienske Side har man nu intet at befrygte, da Alperne alt ere belagte med Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Frankfurt, den 13de October. Vi har nu alle Krigens Gruesomheder i Nærheden af os. I Gaar Morges vækkede en stærk Kanonade os som holdt ved indtil om Aftenen. Den Keiserlige Avantgade under General Staader, var i Forgaars fremrykket ligetil Nidda, og har besadt Byerne Hausen, Nid da og Rødelheim, kun een Miil herfra. Ved Niddahavde Franskmændene afbrækket Broen over Floden, hvor det i Gaar kom til en vedholdende, Kanonade, som især af den Keiserlige General, Grev Nauendorf, saa heftig blev besvaret, at Franskmændene derskal have lidt et føleligt Tab. Under denne Fegtning er den hele Østerrigske Armee gaaet over Mayn, den høire Fløy under Grev Wartensleben, den venstre under General Kray, og Reservet under General Werneck. En Følge af denne Affaire er, at Franskmændene samme Aften har forladt Høchst og trukken sig med deres venstre Fløy hen imod Biergene, hvorved Kønigstein bliver dækket, ligesom og Terainet der ikke er fordeelagtigt for det Keiser, lige Cavallerie. Man forventer endnu i Dag et almindeligt Slag. Nidda er ved de Franske Haubitzer lagt i Aske. Høchst, er ruineret, og man er her i den angstligste Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Fra Nederelven skrives under 20de October, at Reisende fra det Hessiske har fortalt, at der den 14de skal være forefaldet et Slag imellem de Keiserlige og Franskmændene, til Tab for de sidste, men det behøver Bekræftelse. Grev Clairfaits Armee bliver anslaaet til 60,000 Mand. Askilligt. Franskmændene skal have tilbudt Kongen af Sardien, naar han vil slutte Fred, det østerrigske Lombardie, til Skadesløsholdelse for Savoyen og Nizza, som de ikke gierne vil herud med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
De 6 fra Toulon udløbne Franske Linieskibe og 10 Fregatter, er lykkelig indløben til Cartagena, hvor de har forenet sig med den Spanske Flode, som derved er bleven 25 Linieskibe stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
J Livorno har man erholdet den sikkre Efterretning, at Admiral Hotham den 23de September igien er indløben til St. Fiorenzo. Klosteret Erbach i Rheingau maae hver 3die Dag levere et Fad Viin, en Stud og nogle Faar til Franskmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Den Weseler Tidende taler om en imellem Hannover og Frankrig sluttet Fred, som først den 24de skal publiceres. Ved den store Bevægelse, som Franskmændene giør til Maynz's Angreb, og Østerrigerne til dets Forsvar, erindrer man sig de Ord, som Custine skal have sagt, da han var i Maynz, nemlig: At enten i Maynz eller under dens Ruiner vilde den almindelige Fred blive sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Den 5te September er ved Hr. Donaldsons Underhandling sluttet Frød imellem Nordamerica og Algier. Hertugen af Polignac, som Keiserinden har overladt en skiøn og stor Slette i Crimm for sig og et stort Antal Emigranter, er reist fra Wien til Petersburg, for at aflægge sin Eed til Keiserinden for det Stykke Land han i faaer i Besiddelse. Byen Kerison, hvor han selv vil beboe Slottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Bekiendtgiørelser. Formedelst andre Udsigter, agter Eieren af Weiberg. gaard, om fornøielig Bud skeer, at sælge bemeldte sin Hovedgaard, beliggende i Humlum Sogn, Schodborg, Herred, nye Ringkiøbings Amt, hvis Hovedgaards Taxt. er 11 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb, med Humlum Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende, som er matriculeret for 17 Tdr. og hvis Tiendeydende Hartkorn er 119 Tdr., alt ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden den 9de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Gaardens Bygninger, som i Brandcassen er assureret for den Summa 3340 Rdlr., bestaaer af Egetømmer, og Muur, og Vaaningshuuset er overmaade vel indrettet til Beboelse for en honet Familie. Ved Gaarden er en saa godt som nye opbygt VeirMølle for Gaardens Maling. Marken er inddeelt i 12 Aars Giøder, og hver bestaaer af 9 Tdr. Sædeland, foruden hvad den kan udvides ved at brække op, hvortil det er god Leilighed, og især, da der tæt ved Gaarden findes en Mergelgrav, som er tilstrækkelig, og aldrig kan ophøre. Af Høe kan avles imellem 50 og 60 Læs got Høe. Paa Gaardens egen Eiendom kan graves fornøden Skov og Heede Tørv. Baade Vinter og Sommer kan der holdes 40 stkr. Fæe=Creaturer, og 160 Stkr. Faar, samt 7 Stkr. Bester. Videre at beskrive Eiendommen ansees ufornøden, da den, som bekiendt nok ligger i en af Jyllands meest frugtbare og gode Kornegne; hvilket Liebhaberne ved Eftersyn best vil bringe i Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Tirsdagen den 13de October ere 2de Heste bleven optagen, af mig Undertegnede, paa Wellingmark, beliggende udi Aarhuus Stift, Schanderborg Amt og Tørsting, Herred, den ene af Hestene er mørkebrun, hvis Alder vides ikke, men dens høire Bagfod er hvid og synes paa den venstre Side af Ridestedet at være klipper 45, og den anden er sort 8 Aar gammel og ligeledes klippet paa samme Sted 48. Hvem disse Heste tilhøre, kan afhente samme jo før jo hellere, imod alle paagaaende Bekostningers Betaling. Skulde Eieren ei indfinde sig inden en Maaned fra den første Bekiendtgiørelses Dato, bliver samme ved offentlig Auction bortsolgt, da jeg ei kan foere samme længere. Niels Rasmussen. Sognefoged i Welling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
J Fruering Præstegaard eller paa dens Mark bliver Fredagen den 13de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet holdt offentlig Auction over nogle af Præstegaardens Markjorder, som allernaadigst er bevilget, at maae paa nærmere Approbation bortsælges. Samme Jorder sælges med Præstegaards Frieheder, og blive altsaa fremdeles Skatte, og Tiendefrie. De inddeeles intre Lodder, hver paa omtrent tolv Tønder, Land, og opraabes først hver for sig, og derefter samlede. Den største Deel af disse Jorder er enten udhvile, eller i Fjor giødet til Rug, og en ikke liden Deel er besaaet med Klever. Det kan blive Kiøberne tilladt at udbetale samtlige Kiøbesummer til nestkommende Snapsting; De kunne og lade de to tredie Deele blive bestandigen staaende i Eiendommene; og de som de stille antagelig Caution forat de inden et eller to Aars Forløb skulle paa den kiøbte Grund bekoste Bygninger satte, af Værdie, og i Brandkassen forsikrede, i det mindste for een tredie Deel af Kiøbesummens Beløb, kan den ganske Kiøbesum bestandigen blive staaende i Eiendommene. Samtlige Jorder, som maae selges, grændse til hinanden, og skulle tilligemed samtlige Conditioner blive foreviiste, naar Liebhabere derom melde sig i Fruering=Præstegard hos SognePræsten H. Ph. Plesner. 28 Fag Huus, alt af Egebindingsværk, med Fag og Tag, hvoraf de 6 Fag staaer i Søebye hos Søren Smed, og derforuden en Deel gammel EgeTømmer til nogle Fag, kan underhaanden faaes tilkjøbs til Bortflyttelse. Liebhabere dertil, ville behagentlig derom accordere med Eieren. Calstrupgaard, den 24de October, 1795. Mads Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Jmod allernaadigst fastsadt Pant og Renter, kan 450 Rdr. Børnepenge, af Støvringgaards Klosters Oberformynderie i næste Snapsting 1796 til Laans bekommes, naar de Vedkommende inden 4 Uger fra Dato derom henvende sig til Støvringgaard den 24de October 1795. S. Trane Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
En Person, som regner godt og skriver en god Haand samt kan forestaae Sangen i en Kirke med 12 Disciplers Hielp, kan strax faae en Condition ved en Skole paa meget gode Conditioner; man ønskede at Vedkommende, som har Lyst at paatage sig samme, jo før jo hellere derom ville melde sig paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
Fredagen den 6te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver 15 Stkr. Køer paa Wilhelmsborg ved offentlig Auction stykkeviis bortsolgt. Wilhelmsborg den 24de October 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-10-24
De som staaer til Rest med forfaldne AuctionsregningerBetaling til mig, ville uopholdelig indfinde dem for at afgiøre samme. Aarhuus den 24de October 1795. Ingerslew. Raadmand og Veiermester.