JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Da Skiftet, efter forrige Fæster af Gaarden Dytschou i Vesterhassing, Sogn, afgangne Sal. Christian Poulsen og Hustrue Anne Laursdotter er bragt saavidt, at det i næstkommende Snapsting ventes at blive sluttet, saa averteres slig herved, for i Fald nogen maatte have videre at erindre, fordre eller paastaae, de da behagentlig ville anmælde deres Andragende enten forinden, eller i seeneste den 28 April førstkommende til mig paa Rødsleth, hvor Skiftet samme Dag foretages, og, om mueligt, tilendebringes. De Umyndiges respective og ærede Formyndere anmodes tienstl. at tage Møde berørte 28 April her paa Gaarden for at overvære Skiftets Befordring til Endelighed. Rødsleth den 21. Martii 1772. Paa Skifteforvalterens Velæde og Velbr. Hr. Krigsraad Gleerups Vign. J. Søebye.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Paa Woergaard hos Krigs=Commissaire Testrup er at faae 40 a 30 stkr. gode Foerstude, durchsyge, og det for saa meget des billigere Priis, som bemældte Gaard skal antages af en anden Eier til 1. Maji næstkommende.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Jnger Pedersdotter, Sal. Peder Aagesens Enke, i Hiøring, vilde anmælde sligt inden 6 Uger a Dato, forsynet med saadant Beviis, som Loven udkræver for Fordringer i Stervboer. Hiøring den 24. Mart. 1772. O. Worm. (en Gaard, beliggende ungefær 2 Miile fra Aalborg, er underhaanden at faae til Kiøbs; dens Taxt er halvfierde Td. Hartkorn, Bøndergods 18 Td. 2 Skp. Udsæden til Gaarden er Rug 4 a 5 Td. Byg 6 a 8 Td. Havre 18 a 20 Td. der kan forres og græsses 10 Fæhøvder, 20 a 30 Faar, 3 a 4 Bester. Bonderne gjøre Hoverie til Gaarden, dens Bygninger ere i god og forsvarlig Stand af Muur og Bindingsverk, indretted med beqvemme og smukke Værelser, saa mange, som til en hos net og tilstrækkelig Familie behøves; Den bestaaer af 4 Fløye hvoraf de 2de udgiøre Rollingshuuset, og de andre 2de Fløye ere til Stald og Lade. Ved Gaarden er en smuk Frugthauge, bestaaende af adskillige unge frugtbærende Træer, uden for Gaarden ere Fæ= og Tørvehuuse med meere. Til Gaarden er god Torv og Lyngbiergning, og strax uden for Gaarden ere 2de Fiskedamme, med videre Herligheder, som en Liebhaber, ved Eftersyn best kan blive underretted om. Liebhabere ville behage at adressere sig til Bogtrykkeriet i Aalborg, hvor dem gives Efterretning om samme Gaards Beliggenhed. Den Kiøbende kan accorderes Dilation med Kiøbs Summens Udbetaling, om forlanges, til Wiborg Omslag 1773. Aalborg den 11. Mart. 1773.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Herved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 8 April. førstkommende agter e jeg understrevne ved offentlig Auction at bortsælge den mig tilhørende Gaard, beliggende i Hellevad Sogn, Roeslund kaldet, af Bindingsverskmed Muur rundt om, og af mig er forbedret afvigte Sommer med en nye Brønd med Redskab, nye Porter, og Planker, en smuk Hauge med alle Slags Frugttræer, og nye Gierde forsynet, tilligemed nye Planker paa den erne Side af Haugen, gode Udhuuse, og en sufficant Vindmølle til Gaardens Maling, Gaardens Mark og Enge, er mestendeel Eendeels Mark, hvorved kan græsses 36 til 40 Kør, 12 a 14 Bæster, 40 til 50 Faar, alt paa Gaardens Eendel, desuden er tilkiøbt fra Ørum Byes Beboere, som er mig tilhørende, Enge til Gaarden, hvorpaa kan avled 40 til 50 Læs Høe, samt Skovskyld, nu Gaarden tilhørende i Ørum Bye Hartkorn 2 Td. 6 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb. hvor der er bygget 9 Huuse, og findes 10 Beboere, til hvilken Tiid de Lysthavende behagentlig vilde indfinde sig paa benævnte Roeslund om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvor nærmere Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjorte til Auctisionens Fremme, samme Tiid bliver og bortsolgt Indboe og Udboe nemlig Kiedel og Kar, Sengesteder og Sengeklæder, samt Bielegger Kakkelovn og Vindovn, Dragkister og Skabe med meere, tilligemed Køer, Bester og Faar, Vogne og Plouge, Harver; Skulde ellers nogen forinden have Lyst at tilforhandle sig samme Gaard og Gods, kan derom tales med mig, som og kan skee, og den Kiøbende kan strax faae Gaarden til Beboelse. Hiøring den 19. Mart. 1772. Anders Holm.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
No. 15. Jydske Efterretninger. Fredagen den 10 April. 1772. Pecking i China den 18 Mart. a. p. Nu vil endelig ogsaa alle Chineserne blive Catholiker, Keyse ten skal allerede have tilladt Jesuiterne at præke offentlig. Menda ældre Historier om de Christne i China ere noksom bekiendte, og man kiender deres politiske Religions Grundstøtter, saa tvinler man med ligesaa stor Grund om denne Beretnings Sandhed som man ellers oprigtig ønskede den.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Tyrkiske Grændser den 25. Febr. Rygtet gaaer endnu, at Aly Bey har erobret Jernsalem; Ja man vil sige, at han har indtaget heele Øen Cypern, og overladt Russerne en Havn der, hvilken de i Fald Krigen skulde vedvare, meget vel kan benytte sig af. Cheit Daher, Aly Beys Alliered er død, og efterlader sig 7 Sønner, af hvilke den næst ældste commanderer hans Faders Armee.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Madrid den 26. Februar. For kort siden tildrog sig her følgende Tilfælde : En Piket af Regimentet Navarra var trækket paa Vagt for Comoediehuuset della Croce, hvor Skildvagterne sædvanlig bleve satte paa deres Poster. Da Comoeden var til Ende, trakte Piketen sig tilsammen igien, og marscherede tilbage til deres Qvarteer; men en Skildvagt, som stod ungefær 30 Skridt, fra Theatret, for at holde Vognene i Orden, blev forglemt. Denne blev er derfore staaende heele Natten paa sin Post, skiønt Patrouillen vilde taget ham med, hvilken han svarede: Den som havde sat ham paa Vagt, maatte ogsaa løse ham af igien. Da det var blevet Dag, og Soldaten endnu blev staaende paa sin Post, fik Greven af Aranda Efterretning herom, hvilken strax gjorde Soldaten til Fændrik, men Officeren, som havde commanderet Piketen, lod han arrestere, og Sergeanten slutte. linge, og alle andre Betlere, naar de antreffes, blive enten tagne til Sol Da det ikke er her tilladt, at nogen maae betie, uden Blinde og Krøb dater, eller satte i Tugthuuset, saa hændte det sig nyelig, at en Mohr, som kom ud af Lazaretet, og ikke strax kunde faae Tieneste, gik at betle Mohren trængte sig derfor ind imellem Folket, som just i Hobelal gik til Kirke strax ved en Kirke, hvor Fattigfogden blev ham vaer og forfulgte ham. i Procession; Fattigfogden forfulgte ham ogsaa ind i Kirken, og greb ham fat i Kiolen, hvorpaa Mohren begyndte at raabe om Hielp, og greb dristighed meget oprørt, og havde nær handlet ilde med ham, dersom ik Diaconus fat ved sin Kiole. Folket blev over denne Fattigfogdens Dum ke de Geistlige havde bragt ham ind i Sacristiet. Fattigfogden er fordenne sin Forvovenhed dømt til en Colonie paa hans Livstid. For kort siden ere ogsaa henimod 250 Personer for adskillige Forbrydelsers Skyld blevne bortførte til America.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Triest den 29. Februar. Den høye Priis paa Hveede begynder at falde, siden der me ikke sendes saa meget til Tydskland. Den Tyrkiske Hveede finder slet ingen Aftræk. Formedelst den store Tilførsel af Riis fra det Maylandiske, Veronesiske og Mantuaniske er en stor Forraad deraf for Haanden, men ingen Aftræk. Der sendes megen Rug til Tydskland; Man gav gjerne 4 Gulden for en Metze (en Skieppe, dersom der var meere deraf at faae. Et Centner Martiniqve Caffebønner gielder 56 til 58 Fl. og har liden Afgang; Man venter og noget fra Marsilien.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Fra Dardanellerne den 6. Mart. stantinopel. Maaskee man behøver til et vist Foretagende en Deel lette Capitain Pacha har lagt Beslag paa alle Skibe, som komme fra Con Fartøyer.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Venedig den 9 Mart. J Følge Beretninger fra Constantinopel skal Mufti have erklæret nærværende Krig for en Religions Krig, hvorudover Muselmændene indfinde sig i Hobetal for at tiene under Mahomets Fahne. J Rommelien skal allerede 90000 Mand have forsamlet sig, og man venter endnu et stort veierens Fortropper skal strække sig indtil Silistria og have besat heele Corps Frivillige, som skal støde til Armeerne i Servien og Bosnien. Stor Bulgarien; Deres Hensigt skal være, om det er mueligt, at tage Giurgetil hvilken Expedition Storsultanen skal have oversendt 10000 Punge, wo fra Russerne igien, og derpaa at brække ind med Armeen i Wallachiet, Lovedalere for Armeen. Saa har og Porten ladet bekiendtgiøre Generalpardon for alle Wallacher, Moldauer, Morlacher, saa og de Jndvaanere paa Øerne i Archipelago, som have holdt med Russerne, og de Græske Corfarer, som have tient ved den Russiske Flode, skal blive antage af Capitain Bassaa.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Florenz den 10. Mart. Paa Hertugens Sforza Cesarini Gods Genizani har nyelig været et Slags Opløb, da et Antal Bønder og Bønderqvinder havde rottet sig sammen, for at tage En ud, som var arresteret. Et Skud, som Slutterens Kone skiød med en Fliut udaf Vinduet, gjorde dem endnu meere oprøriske, men de naaede endda ikke deres Hensigt, i det Vogteren medstøtte Fangen, og gav sig paa Flugten.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Krakan den 15. Mart. Den 12 huj. blev en Fortrop paa 29 Mand af de Lithauiske Confordererede, som vilde gaae til Tynice, tagen fangen ved Skawina af de Kongelige Uhlaner, og nogle Timer derefter atter paa et andet Sted 8 Mand. Jblant disse 37 Fanger befindes en Confoederations Raad, Ritmestere og 3 Subalterne Officer. alle unge og uerfarne, ja uanseelige Folk. Den 13. Kl. 9 om Formiddagen gjorde de i Tynier sammenstødte Partier under Marskallerne Wallewski Radzimiski, Diersbiki, Fyrst Sapieha, Kraycey Littecoski, Kassakowski og andre et Forsøg paa de Corps der saavel paa denne som paa hiin Side af Weichselen have Øye med dem, og i visse Maader holde dem indsluttede. 800 Mand Cavallerie og Jnfanterie satte sig paa nogle Gallerer over Weichselen, for at forsøge deres Lykke paa den ved Sinierconca staaende Oberstlieutenant Lange, og 5 til 600 Mand gjorde tillige let Angreb paa de Tropper, som stode under General Branicki ved Koblerzyn, en god halv Miil fra Tyniec. Men det slog dem paa begge Sider Feyl. General v. Suworow, da han fik Efterretning om de Confordereredes Forehavende, forføyede sig strax til Oberstlieutenant Langes Tropper, og drev med samme de Confordererede saaledes tilbage, at alt hvad som ikke kunde komme paa Gallererne, blev sprengt i Weichselen. Paa denne Side bleve de af General Braniki ikke bedre velkomne, i det han drev dem tilbage indtil under Muurene af Tynier, uagtet den sterke Kanon=Jld fra Batterierne. Begge Generaler have vovet sig meget yderlig, og Tropperne have holdt sig brav, skiønt de Confordererede gave en sterk Jld af deres Haandgevære, men maatte dog vige for vores Cavallerie og tage Flugten. De Confordereredes Forliis ved begge disse Angreb kan paa Døde, Fangne, og Druknede let regnes for 200 Mand, uden at regne de Blesserede; thi paa denne Side af Weichselen har man talt 40 Døde og 26 Fanger, men hvad der er omkommet i Weichselen og paa Gallererne, kan man ikke just vide, ligesom og den Forliis, de have lidt af det Branickiske Corps, ey heller kan fastsættes, efterdi de fleeste ere faldne under Kanonerne fra Tynier, saasom vore Folk ikke have givet nogen Pardon, og derfore ikkun faaet 6 Fanger. Den største Forliis paa vores Side er Ritmester Babas af den Coieckiske Pulk, den beste af alle Uhlan=Officerer, som blev truffen i Hovedet af en Kugle, saa ere og et par Uhlan=Officerer tilligemed nogle Towaryger og Podstober blevne saarede. Af Russerne ere ikkun nogle saa blesserede, men ingen Officerer deriblandt. Just nu erfarer man, at de Østerrigske Grændser paa nye ere tilsperrede, saa at det skal aldeles være de Confordererede forbudet at passere samme.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Den 17 Mart. Med sidste Post fra Wien har General Brank erholdet Skrivelse fra Fyrsten Poniatowski, hvori denne beretter ham, at den der værende Franske Ambassadeur har ladet Ordre afgaae til General Viomesml at betyde det saa kaldede Generalitet, at de uden Ophold skal cassere og tilbagekalde den Act om Thronens Vacance, at og Hr. General Braniki maatte formaae det Russiske Generalitet til at omgaaes de i Slottet sig befindende Officerer lemfældig, at de imod deres givende Revers maatte vende tilbage til deres Fædreneland igien, ligesom og de øvrige Franske Officerer ogsaa skulle reise tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Paris den 17. Mart. Nyelig have 2de Piger i Rouan paa en skrækkelig Maade myrdet deres Moder. De toge herpaa Flugten, og underveis mødte de deres Fader, der havde været udreist, som, da de fortalte ham Mordet, skaffede dem over til Engeland, og selv, da han kom hiem, gav for, at hans Kone var pludselig død. (Denne Gierning bliver af andre berettet saaledes, at disse unaturlige Døttre havde derfor myrdet deres Moder, fordi hun ikke vilde give den ene Tilladelse at gifte sig med et ungt Menneske, men og Faderens ligesaa unaturlige Handel mældes ikke et Ord).
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Udi en liden Stad Ferte i Landskabet Brie have 6 Koner, som havde overgivet sig til de skammeligste Udskeyelser, ombragt deres Mænd med Gift, og, uden at man mistænkte dem for noget, ladet Mændene begrave Saaledes levede disse Skamslikker for deres Kiøn i fuldkommen Sikkerhed, indtil endelig et opsnappet Brev, som en af dem havde skrevet til en anden, opdagede deres hæslige Forbrydelser, og bragte disse Furier i Øvrighedens Hænder. Nyelig begave sig Politiebetienterne med 10 Muursvende og nogle Soldater ned i den forhen ommældte Viinskiænkers underjordiske Vahre=Lager i Forstaden St. Marceau. De afveltede med stor Møye ved en Vinde den store Steen, som bedækkede Indgangen til Huulen, hvor de opdagede adskillige Skillerumme. J et af den fandtes 50 store Viinfade, i et andet en Mængde Ostindiske Vahre, mange Baller Musseliner og deslige, saa de bragte 2 Dage til at specificere disse Vahre. J Kielderen laae blye Rør, som gik under Jorden ind i andre Huuse, og hvorigiennem man kunde lede de der liggende Viine og Brændeviine.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Fra Nekar den 17. Mart. Det er en Feyl, at man saaledes tilskriver Pasqvini til Verona den Ære, at han først opfandt at brænde godt og meget Brændeviin af Kartofler, ligesom der ikke fandtes nogen iblandt de Tydske, der havde noget at indvende derimod. Man kan forsikkre, at denne Pasqvim Hemmelighed længe siden er bekiendt iblandt fornemme og ringere Huusholdinger, hos de Tydske. Man kan, uden Tilsats, brænde det sterkeste Brændeviin af Kartoffler. Vil man ellers sætte noget til, bliver det behageligere at drikke.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Af 24 Pund Kartoffler faaer man 6 Pund Brændeviin, og det, som bliver tilbage i Kiedlen, er den beste Næring for Creature. Jkke allene Kartoffjerne selv, men endog Kuglerne, som sidde oven paa Urten af Katofflerne, give meget og godt Brændeviin.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Berlin den 24. Mart. Da de Confordererede paa nye have ladet sig lyste at foruroelige den Polen af de Preussiske Tropper formerede Posterings=Cordon, saa er man derved bleven nodsaget at lade denne Cordon rykke endnu videre og nærmere imod Posen. Lemvig den 27. Mart. J denne Kiøbsted og i Egnen heromkring grasserer en meget hidsig og smi som Sygdom, som meenes at være en Flekjeber, da der paa nogle af de Sye udkomme røde Pletter: Svagheden begynder mestendeels med Hovedpiin. og Smerte i den ene Side, dog er det ulige, og de Syge ere mange Forandringer undergivne.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Af bemældte Svaghed er død Hr. Bye= og Herredsfoged Søfrensøn, hvis Død beklages af alle, der kiendte ham, Kiøb og Handelsmand Sr. Friderich Hillerup, Sr. Terchild Hansøn, Sr. Anders Jwason, Sr. Christen Harboe, Sr. Peder Jensøns Kiæreste, Jytte Marie, fød Cabel, Sr. Bent Hauschoues Kiæreste, fød Hyldgaard, Klokker og Chor=Degn Sr. Olluf Smiths Kiæreste, fød Ombech. Byen og Egnen er ellers behøvende adskillige Slags Haandverksfolk, og da Levnetsmidlerne ey imod andre Steder ere dyre og Huuse for got Kiøb, enten til Leye eller Eie ere at bekomme, saa kan en skikkelig Haandverkmand giærne ernære sig og Sine. De, som nu for Tiden meest behøves, ere: En Glarmester, en Mands og Fruentimmer Skræder, en Klein= og Grovsmed, en habil og god Skoemager, en god Tømmermand, og naar de til Gavns forstaaer deres Profession, saa kan de ikke mangle paa Arbeid og fornødent Ophold. Den i disse Tidender forhen ommældte Oculist Hoffmann, har og været i Lemvig, og gjort Operation paa en Kone, som var blind paa begge Øyne, han bekom 30 Rdlr. strax, og naar Konen bekom hendes Syn, da 50 Rdlr. til; Ligeledes og hos Velærværdige Hr. Borgen i Tørring Præstegaard, paa hvis Søn han og gjorde Operation, men Bedrageren fik Pengene, og for disse gjorde allene en heel Lovtale over sig selv og hans lykkelige Curer, og det var alt; Thi begge ere og blive blinde, og har i Synderlighed Konen, en ulidelig Smerte og Piine i Øynene, ligeledes tilsnigede han sig 150 Rdlr. udi Ringkiøbing, og dog gjorde han ingen Tieneste eller Curer for dem. Han foreviser en Deel falske og maaskee af ham selv skrevne Attester, men alt, hvad han siger og hans egne Curer, er opdigtet, og han er upaatvivlelig en Markskriger og omvandrende Bedrager, for hvilken enhver burde vide at vogte sig, og ey sætte Troe eller Tillid paa hans svadsige Tunge og hans galonerede Klæder. Wiborg den 30. Mart.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Sidstafvigte 25, hujus holdte Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll sin Visitan udi Asmild Klosters Kirke. Jensdatters Henrettelse, ikke, (som forhen blev mældet i No. 12.) betient Hans Velærværdighed Hr. From har, ved Delinqventindens Dorthersig i den da holdte Advarsels Tale af de anførte Ord Mattd. 3. v. 10. thi disse bleve allene anbragte i Talen, men de Ord, han egentlig betiente sig af, og korteligen afhandlede, vare tagne af 1 Cor. 10. v. 6. Hertil er ankommen en Mængde Oplags Rug af ungefehr 800 Tdr., hvoraf Tugt= og Manufacturhuuset har imodtaget 200 Tdr. Det øvrige er henlagt paa Nørre Sogns Kirkeloft, og sælges Td. for 4 Rdlr. Af samme Aarsag er her for Bagerne sat en Brød=Taxt, efter hvilken et 4 s., Brød skal veye fire Marker, et 8 s. otte Marker o. s. v. og maae ingen uden Straf understaae sig at sælge i mindre Qvantiteter end en Mark for 1 Skilling.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Aalborg den 9 April. I Gaar blev det her ved offentlig Trommeslag bekjendtgjort, at ingen maae understaae sig enten at kjøbe eller sælge noget uden for Byens Porte, eller ved Toldboderne, men allene paa de dertil indrettede Torve, hvori alle Slags Korn-Frede og Føde Vahre, samt Ildingsbrand, med videre, skal henbringes, og der offentlig falholdes, undtagen hvad fersk Fisk angaaer, som ey andensteds end ved Stranden kan faaes.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Efter Beretning skal Mag. Joh. Arent Dyssel, Vice=Pastor til Sand des bye i Lolland, samt Medlem i det Kongelige Danske Ager=Academie, have Exspectance paa Tved Kald i Mols Herred.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Den 26. Febr. a. c. er forrige Ober=Visiteur ved Consumptions Væsenet i Nibe Hans Christian Torverd Allernaadigst beskikket til at være Grændse=Controlleur under Riber Told=District. Orden. paa de optagne og indstævnte Sager til Landstinget, som blev holdt Onsdagen d. 8. April h. a.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Optagne Sager. 1) Laurs Eggeriis contra Hr. Landsdommer Schinkel til Hald. Mads Thousgaard i Thisted contra Sr. Corfix Møller ved Thodbøll. Proc. Stabell, som anordned Actor mod Delinqventen Peder Nielsen Smed af Lindved.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Jndstævnte Sager. 1) Proc. Lund fra Krabbesholm som anordned Actor mod Arrestaninden Karen Olesdotter fra Hald indstævner til Skierpelse a. en Dom afsagt paa Sønder- og Molds=Herreders Ting, den 9. December 1771.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s. Den 6. huj. under Forseigling blev Hr. Wandall tilsendt 2 Rdlrs. Sedler. Den 8 blev ham leveret: Den 9 blev Hr. Wandall leveret af Commandeur Tagholm, Ligeledes af Commandeur Groths hvilke begge agte i Dag at afseigle med deres førende Skibe paa Robbe- og Hvalfangst, hvortil den Allerhøyeste give dem Lykke og Velsignelse, at de maae see deres Øn skeer opfyldte, og med en riig Ladning komme i god Behold tilbage til Fordeel for det nye oprettede Grønlandske i Compagnie.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Ved Cassens Aabning befandtes 1 Rdlrs. Bancoseddel, med Hosskrift: Det er en kostelig Ting at takke Herren. Nok i Papiir med Hosskrift: Gud give mig Lykke til mit Foretagne, saa skal den Fattige ikke blive forglemt. Desuden i løse Penge Er 8 For samme Kierligheds Gaver takkes paa de Fattiges Vegne allerskytdigst, Velsignelse skal vorde deres Betaling.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Copulerede. Den 20. Mart, i Randers om Morgenen Sr. Jens Mortensen Wintmølle Tobaks=Commissionair og Madselle. Christiane Glad. Den 8. hujus her i Byen Mester Smed Sr. Salomon Thielsen Hyberth og Madselle. Jnger Nielsdotter Smidt.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Dødsfald. Den 3 hujus paa Giettrup Hr. Kammerjunker Bemons Frue, Jde Lovise, Commtesse af Holck, døde i Barnsnød uden at blive forløst; hun var fød den 27. Jun. 1747. Den 4, her i Byen Christen Urt gl. 59 Aar. Den 6. Christian Saxstrup gl. 59 Aar. Den 7, afgangne Søren Anthonisens Enke gl. 52 Aar.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Bekiendtgiørelse. (irectionen for det forrige Aalborg Grøndlandske Compagnie lader herved alle og enhver af de derudi værende Herrer Jnteressentere indkalde, enten selv, eller per Commissionair, at møde eller møde lade først i tilkommende Maji Maaned hos Engelbert Brink, for imod deres Actie Breves Extradering at imodtage den Andeel, der efter holdte Auction og ver bemældte Compagnie tilhørende Effecter, dets netto Beholdning, efter indlevered og revidered Regning per Actie kan tilkomme. Aalborg den 8. April. 1772. giøres herved bekiendt, at jeg Christopher Wille, Bogbinder i Aalborg, agter (til Gld) at komme til nu forestaaende Omslag i Wiborg, hvor jeg i værende Marked bliver at finde lige for Nyetorvs Gyde med min Bog=Samling, som bestaaer af adskillige Slags Sprog og Videnskaber, saa og Forordningerne fra 1670. til 1771. Aars Udgang, meget smukt indbundne, samt adskillige separate Aargange af Forordningerne, Register over Loven og Forordningerne, de Kongelige Rescripter, Krigsraad og Doct. Hedegaards Danske Juridiske Skrifter, v. Aphelens Chymiske Dictionaire 2 Tommer, Bomares almindelige Natur-Historie 8 Tommer, tilligemed adskillige nye i disse Tider udkomne Piecer, Stats-Calendere, Geistlige Stat, saa og Kobberstykker m.v. for billige Priser.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Skulde det spargeres, at de paa Birchelse staaende Stude ere solgte til Christopher Harding fra Husum, da tilkiendegives, at ingen Contracblev sluttet, og at 110 gode og sunde Stude der findes til Kiøbs. Birchelse den 6. April. 1772. N. T. Gyssing. Fire Huuse i Svingelen, 2 i Hielmerstald, 9 i Pederbarkegyde, alle ) med Kakkelovne udi kan faaes til Kiøbs af Frue Gleerup. (Christen Pedersen Aastedmands Hustrue Maren Pedersdotter i Trygdru1 paa Egets Gods i Schierum Sogn, er sammesteds den 7. Mart, sidst ved Døden afgangen, og hendes Efterladenskab strax registreret og forseiglet, samt 30 Dagen vurderet; og da hun ingen Børn haver efterladt, og man ey veed hvem alle hendes Arvinger ere, mindre hvor de sig tildeels opholder; Saa indkaldes herved samtlige den sal. Kones Arvinger, og en hver som formeener sig at have nogen Slags lovlig Prætension i dette Stervboe, at mælde og legitimere samme den 1. Juni førstkommende, da de, efter Stervboets meget fattige Tilstand, skal blive pleyet med leovbydende Ret. Eget den 6. April. 1772. Joh. Gleerup. Fra Aarhuus berettes, at Sr. Jens Andersen Schmits tilhørende Snar Skib, førendes af Skipper Niels Michelsen, er dertil den 2 April, fra Trunhiem lykkelig og beholden hiemkommen med en Ladning feede Sil og Fiskevahre, efterat han Natten imellem 1 og 2 April, satte over Aalborg Bugt, og der blev omringet med en Deel Driviis af Beltet. er Anhang til No. 18.
Jyske Efterretninger, 1772-04-10
Fredagen d. 10. April. 1772.