JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Blandinger. J det af Hr. Kammer. Drewsen udgivne Skrift: Bidrag til Kundskab om de danske Oliemøllers Forfatning i 1831, vil Forf. godtgjøre, at Virkningerne af den ved Placat af 14de April d. A. hævede Jndførselstold, som hvilede paa Hampeolie, blive at Oliemøllerne gaae til Grunde, at de i samme henstaaende Capitaler tabes, at Rapssædavlen og med denne Landmanden vil lide, og at man for Fremtiden vil afholde sig fra at anbringe sine Capitaler og sin Kløgt i Jndustrie-Anlæg, eller, med andre Ord, at Fabriker ville ophøre her i Landet. Disse Virkninger ere af en paa Statens Vel saa indgribende Natur, at de, om de virkeligen finde Sted, med Ret maa ængste enhver god Borger. Fremsatte af en Mand, der blandt sine Medborgere har erhvervet sig et hæderligt Navn som Fabrikant, Agerbruger og Forfatter, maa de erholde saa meget mere Vægt, og maa derfor opfordre Enhver, som vil sit Fædrenelands Vel, og som har Leilighed til at kjende noget til den omhandlede Sag, at tage til Gjenmæle, eller i det mindste at fremstille Sagen, betragtet fra en anden og mindre mørk Side. Hr. Kammerraaden har ogsaa yttret dette Ønske, og der kunde heller ikke ventes andet af en Mand, der ved flere Leiligheder har viist, at han hylder Sandheden. (J Handelstidenden Nr. 63 og 64 drøftes det Drewsenske Skrift nærmere, ifølge Forf. Opfordring.)Hr. Professor Jngemann i Sorøe bekjendtgjør sin Svigerfader Conferentsraad Ridder Jacob Mandix's Dødsfald den 22de f. M. Den Afdøde var født i Kjøbenhavn 1758, hvor hans Fader var RegimentsQvarteermester. J sit 16de Aar blev han Student, og fra 1781 til 83 studerede han i Göttingen. Nu kom han hjem og blev Ascultant i Rentekammeret. Tre Aar senere (1786) blev han Revisor for det da oprettede Pupil-Contoir, 1790 Secretair for det fyenske og jydske Landevæsens-Contoir, 1797 Chef for det danske og norske Tabel-Contoir, 1801 Amtmand paa Bornholm, 1804 Committeret i det kgl. Rentekammer, 1812 Etatsraad, senere Deputeret i det kgl. Rentekammer og for Finantserne, Conferentsr. og R. af D. Man har af ham: Forsøg til en systematisk Haandbog over den danske Landvæsensret, 2 Dele (2den forøg Udg. 1813), adskillige Afhandlinger i Tidsskrifter og mange Recensioner i lærde Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Som Supplement til sal. Professor Schønheiders Levnet hører endnu, at han i sit 17de Aar vandt Prisen over Opgaven af det medicinske Facultet: de combus tionihuus & penionihus. J Edinborg, en af Medicinens vigtigste Høiskoler i Europa, valgtes han til Medlem af det medicinske Selskab, hvis Samling, af Skrifter af ham bleve berigede med trende Afhandlinger. Af det Kgl. med. Selskab i Kbhrn var han Æresmedlem og senere Selskabets Formand. Hans Medborgeres Agtelse viste sig især ved hans 50 Aars Doctorjubilæum. Han blev da creeret til Jubeldoctor ved et af det medic. Facultet udstædt Jubeldiplom. Schønheder var to Gange gift: med Elisabeth Esmark og med Charlotte Hyllested; af sidste Ægteskab efterlader han fire Døttre og en Søn. Man har hans Biografie af Overlæge Dr. Wendt og af ham selv.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
J Landsbyen Nübbel, ved Rendsborg, afbrændte den 23de f. M. 40 Bygninger. Paa Kekenis er en stor Veirmølle afbrændt. J Leck har ogsaa nylig været en betydelig Jldebrand, hvorved baade Diaconat- og Degneboligen, samt flere andre Vaaningshuse, lagdes i Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Jfølge allerh. Resolution oprettes der i Mariager fra 1ste Juli d. A. et kongeligt Hoved- og Regnings førende Postcontoir, og Postbefordingen til og fra Byen overtages for Postkassens Regning. Een Gang om Maaneden skeer Befordringen kjørende for at medtage Pakkepostsager.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Kjøbenhavns Central-Casse har erhvervet allern. Tilladelse til at skrive de Vexler som af Cassen udstedes paa stemplet Papir af 3die Classe. Ved denne Omstændighed, i Forening med den af Jnteressenterne tidligere vedtagne Beslutning, ikkun at beregne Disconto af Cassens Vexler for Laanets Løbetid, foranlediges, efter Administrationens Bekjendtgjørelse, en ikke ubetydelig Formindskelse i Omkostninger ved Laaneforretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Kaagebogs-Forfatterinden Christine Rosen, agter nu at udgive sin Levnetsbeskrivelse. Den vil vistnok neppe finde saa god Afsætning som hendes Madbøger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
En af Hr. Skibsbygger Koustrup, Dom., i Nykjøbing for Hr. Kom. Faartofts Regning bygget Jagt er forleden løbet af Stadelen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Fra den 14de indtil den 20de Mai ere 185 Kornladninger passerede igjennem Sundet; af disse vare 68 bestemte til britiske, 58 til hollandske og 47 til danske, norske og svenske Havne; tre til Bremen, eet til Embden og eet til Hamborg: de syv Øvriges Bestemmelse var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Det Beckerske Selskab har i Søndags begyndt sin Forestillinger i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Til Commissions- og Speditions-Forretninger, i Anledning af Varestempling i Aarhuus, anbefaler sig Hr. Mægler A. Thomsen sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Aalborg Kirker. Døbt. Den 23de Mai, Fisker Christen Liisborgs Søn Peter Anton Lisborg; Fadd.: Værtshuusholder Ole Aagesens Kone, Pigen Christine Langhalle, Fiskerne Ole Jonas sen og Johannes Jacobsen, Matros M. L. Kirck. - Arbeidsmand Niels Frederichsens Datter, Emilie Henriette Frederichsen; Fadd.: Politibetjent Frederichsens Kone, Pigen Marie Lund, Kornmaaler Peder Hansen, Tjenestekarlene Christen Christensen og Clemmen Larsen. - Den 25de, Commandeersergeant O. N. Føltveds Søn, Niels Ditlew FoltvedFadd. Fru Henckel, Frøken Hegermann, Kammerherre Oberstlieutenant v. Moltke, Oberstlieutenant v. Gruner, Kammerjunker og Lieutenant v. Skeel, Kammerjunker og Lieutenant v. Rodenborg, Capitain v. Koefoed, Regimentsadjutant og Premier=Lieutenant v. Ovens, Secondlieutenanterne v. Færk- og v. Høhling. - Den 29de, Havne-Jnspecteur Brink Datter, Caroline Josephine Amalia Brink; Fadd.: Madam J. Kiær, Jomfru J. Kaarsberg, Capitain Bluhme, Auditeur Holck, Bataillonschirurg Møller, Consul Paah, Kjøbmand Chr. Winkel, Exam. jur. N. Høegh. - Coffardiecavitain Bergs Datter, Cicilia Berg; Fadd. Mad. Svendsen af Hals, Jomfru Pallesen, Coffardiecapitain Pallesen, Fuldmægtig Celius og Barnets Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Bekjendtgjorsløer. Væddekjørselerne, til hvilke jeg i Februar Maaned dette Aar har ladet indbyde Subscription, ville for i Aar finde Sted i Nærheden af Viborg, By, i Forbindelse med Præmie=Uddeelingen for Huusdyr af udmærket Form og Race, og det saaledes: at
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Mandagen den 1ste August næstkommende, Formiddag Kl. 10, er bestemt til Bæddekjørselerne, og Tirsdagen den 2den August, samme Tid, til Bedømmelsen af de foreviste Huusdyr og Uddeelingen af Præmierne for de fortrinligste deraf. Bestemmelserne, som fastsættes, saavel forVæddekjørselerne som Præmie=Uddeelingen, skulle nærmere blive offentligen bekjendtgjorte ved Trykken.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Kjøbenhavn i Mai Maaned 1831. Hauch, Overkammerherre og Overstaldmester.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Sommerkasketter. Mit Oplag hos Dhrr. Philipson & Lipmann i Aalborg er til Pintsemarkedet i disse Dage atter blevet forsynet med et skjønt Udvalg af Kasketter af moderneste Facons, i alle Størrelser og til billige og betydelig nedsatte Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Det ærede Publikum, som behage at tage Varerne i Øiesyn, vil overbevise sig om Avertissementets Rigtighed. Udsalget er i Markedstiden paa Nytorvet, ligeoverfor Her Kjøbmand Kjersgaard, hvor Navnet sees over Boutiquen, og ligeledes i Dhrr. Philipson & Lipmanns's Bopæl. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Det saakaldte Kjøngs Plaster, som alene tillaves af HerVoelker i Kjøbenhavn, sælges i Æsker hvorpaa staaer trykKjøngs Plasser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Tillavet af Boelker.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Det bekommes ei andet Steds her i Byen end hos Undertegnede. Aalborg, den 8de Juni 1831. Bertel Christensen, ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Reensmagende 8 Graders stærk Korn=Brændeviin, kan faaes fra 1/2 Anker og til større Partier for 26 Rbs. Tegn pr. Pot. Tages store Partier, som i Oxhoveder eller mere, da gives bedre Kjøb. Aalborg, den 8de Juni 1831. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Fra Pressen er udkommen: Algreen-Ussings Haandbog i den danske Kriminalet, 2 Dele, 2den Udgave, i Mat. 6 Rbd.; Kongelige Rescripter 1825 og 26, hef. 6 Rbd. 32 s.; Om offentlige Stutterier ved G. Michelsen, heft. 36 s.; Andagtsbog med bibelske Sprog, og christelige Sange til hver Dag i Aaret, af J. H. Smidth, 1 Rbd. 3 Mk.; Bidrag til Kundskab om de danske Oliemøllers Forfatning, af Joh. Chr. Drewsen, 24 s.; G. L. Badens Danmarks Riges Historie, 4 Dele, 13 Rbd.; Gallerie af franske Helte, ved Vett, Major, 2den Deel, 2 Rbd. 16 s.; Livius, ed Möller & Ingerslev T. L. 1 Rbd. 64 s.; Fuldstændig Affløring af de saakaldte Taskenspiller=Kunster, af T. Mørch, 64 s. Aalborg, den 9de Juni 1831. Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Alle Sorter Kaalplanter er at faae hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. 10 a 1500 Rbd. ønskes i denne forestaaende Termin eller næste 11te December tillaans mod overordentlig betryggende Sikkerhed. Vedkommende ville behage at nedlægge paa dette Blads Contoir en Billet, mærket Laan Aalborg, den 6te Juni 1831. 1 a 2000 Rbd. kan, imod aldeles betryggende Sikkerhed, erholdes til Laans strax eller i Terminen, og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Levin Elias fra Hobro. anbefaler sig i Markedstiden med fiint, middel og grovt inden og udenlandsk Klæde; ægte moderne kjøbenhavnske Bomuldstøier, Satin Turk, Satin Royal, Lyster, Gardin Musseliner, fine glatte Lenonger, Atlaskes og Flors Baand, Blonder, m.m. m. hvilke ville live udsolgte til nutidens meest billige Priser. Min Boutique er ved Siden af Herr Juveleer, Guld-og Sølv=Arbeider Schmidts.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Ubleget Tvist, tilgesom et smukt Partie nyeste Manufacturvarer, er arriveret og sælges billigt hos Bendix H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Hovedgaarden Kjølbyegaard ved Thisted, med Hunstrup Kirke, er at erholde til Kjøbs. Lysthavende anmodes om snarest muligt at tage den i Øiesyn og overbevise sig om det Heles udmærkede Fortrinlighed. Foreløbige Underretninger kan imidlertid erholdes sidst i Pintsemarkedet i Aalborg, om mit Helbred vil tillade mig at komme der. Schønau.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
For om muligt at faae min endnu havende Vare beholdning, formedelst attraaende Handels-Ophævelse, aldeles udsolgt i forestaaende Pindsemarked, saa vil disse blive udsolgte til de meest mulig billige Priser. Varerne bestaae endnu, med Undtagelse af enkelte Artikler, som allerede ere udsolgte, af de fleste gangbare Manufacturvarer. Min Boutik vil i Markedstiden blive paa Torvet, imellem Hr. Consul Wigel sens Gaard og Vagten, hvor Navnet vil blive at see paa Boutikken. At Alt vil blive solgt under ganghar Priis, derom vil Enhver blive overbeviist.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Et smukt Parti nye tønderske Blonder, brede Bobinetter og Strimmelbobinetter, til nedsatte Priser, har jeg idag faaet fra Kjøbenhavn. Aalborg, den 6te Juni 1831. J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Fiin Kjøbenhavnsk Chocolade, af P. C. Deichmann & Comps. Fabrik i Kjøbenhavn, tilberedet paa nyeste forbedrede Maade i lukkede Maskiner, sælges til Fabrikspriserne hos Th. v. Spreckelsen paa Gammeltorv i Aalborg. Det bemærkes: at denne Chocolade er fortrinlig at Smag, og at der haves til Salg 18 Sorter, og til forskjellige Priser, ogsaa er til 2 Mk. 4 Sk. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Undertegnede, fra Kjøbenhavn, er hertil ankommen til forerestaaende Pintsemarked med et stort Partie Manufacturvarer, bestaaende af udmærkede smukke danske Bomuldstøier i forskjellige Mønstre, fine Sirtser, sorte og coul. Merinos, fine hvide Cambringes og Jaconet, fine Hollandske Lærreder og Hampe lærreder, hvidt Shirtings i forskjellige Fiinheder som især anbefales til Linned, Bomulds= og Rasmager-Strømper, smukke moderne coul. Kammerdugs og Silke Herretørklæder, sorte Silke=Tørklæder i alle Størrelser, moderne Tøier til Sommer Frakker og Beenklæder, engelsk Sundhedsflonel, coul. Shirtings, fine Linneds og Bomulds Dynevaar, hvidt Bommesie, fiint og mellem fiint Klæde i forskjellige Couleurer, med mange flere smukke Varer, som alle sælges til nutidens billige Priser. Udsalgsstedet bliver paa det store Torv. C. O. Mønster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Skipper Mikkel Hansen af Svendborg er indkommen med en liden Ladning særdeles god tørret Riga Rug af omtrent 127 Pds Vægt, som han agter at udsælge i Partier. Skibet er beliggende ved Bryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Stiftsbogtrykkeriet anviser Condition for en duelig Skytte, som tillige er Gartner, enten strax eller til 1ste November.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Licitation. Tirsdagen den 14de Dennes Formiddag Kl. 10, bliver paa Aalborg Bytingsstue afholdt offentlig Licitation over Leverantser af 50 a 60,000 Stkr. Skudtørv, til det civile Sygehuus her i Byen. Hvilket herved til Liebhaberes Underretning bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged-Contoir, den 3die Juni 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Auctioner. Torsdagen den 30te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Fru Statsraadinde Pretzmanns Pakbod i Cortes Gyde, her i Byen, bortsolgt Kjøbmand Aron Jacobsens Stervboes Lager af Vine og Brændevine m. m., tildeels gamle og af fortrinlig Qvalitet, bestaaende af: Petit Bourgogne, Chatrur Margeaur, Margeaur, Medoe, gammel Viin, Madeira, Eremitage, Mallaga, Rom, Cognac og Zeder-Eddike m.m., saa og nogle tomme Oxhoveder. Mallaga Vinen og tildeels Madeira-Vinen udsælges, til Liebhabernes Beqvemmelighed, paa Flasker, og kunne Conditionerne forinden Auctionen erholdes til Eftersyn paa Jncassator, Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovennævnte Tid og Sted. Aalborg, den 9de Juni 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Onsdagen den 15de Dennes, Formiddag Kl. 9, og følgende Dage, afholdes Auction i Skolegadens Fattighuus, over en deel Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af Dragkister, Klæde kister, Skabe, Gang= og Sengeklæder, m. m.; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de Juni 1831. Brønnum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Efter Begjering af Commissionen for Skolevæsenet her i Byen afholdes een eneste Auction i Gaarden Nr. 241 paa Bispensgade til Salg af bemeldte Gaard, Onsdagen den 15de Dennes om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa Bispecontoiret. Aalborg Byefoged-Contoir, den 2den Juni 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Jfølge Amtets Ordre bliver den af Jens Jensen paa boende Gaard, Grydbek kaldet i Jerslev Sogn, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb., som ved Dom er tilkjendt den Kongelige Kasse til Eiendom for paadragne Skatterestancer, opbuden til Salg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 4de Juli ) førstkommende hver 2den Gang Mandagen den 18de f. M. . Dags Formiddag 3die Gang Mandagen den 1ste August) Kl. 10, af hvilke Auctioner de 2de første afholdes paa undertegnede Herredscontoir og den sidste i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 2den Juni 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Efter vedkommende Eiers Begjæring bliver den i Kongens Gade her i Byen, næstøsten for Kjøbmand C. Thygesens Enkes Gaard beliggende Tømmer- og Fortøiningsplads, med derpaa værende 2 Etage Pakhuus Nr. 483 opbuden til Salg ved Auction som afholdes paa Byetingsstuen Tirsdagen den 21de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, efter Conditioner, som forinden kunne erfares hos Kammerraad, Procurator Juul, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged-Contoir, den 3die Juni 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-09
Efter Begjæring af Arvingerne efter Aftægtsmand Lars Jnstesen af Broust, som Dom og Udlægshaver, bliver den Henrick Krøymann tilhørende Parcel Nr. 12 af Bratskous Hovedgaardstaxt, Hartkorn 2 Fdkr. 1/4 Alb., opbuden til absolut Salg ved een eneste Auction, som afholdes hos Huusmand Niels Justesen i Broust, Onsdagen den 6te Julii næstkommende, Kl. 11 Formiddag, hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Han-Herredernes-Contoir paa Aagaard, den 4de Juni 1831. Kier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-11
Belgien. Den engelske Gesandt, Lord Ponsonby er den 26de vendt tilbage til Brussel fra London, hvor han i nogen Tid har opholdt sig og tilsendte strax derpaa den belgiske Minister for de udenlandske Anliggender en Note for at underrette ham om den londonske Conferenzes nærværende Anskuelser af Belgiens Stilling. Ved Congressens Møde den 28de blev samme oplæst af Ministeren og af dens Jndhold er følgende noget af det Vigtigste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-11
Efter en Jndledning, hvori han omtaler de store Magters gode Sindelag (?) imod Belgien samt Tractaters Hellighed, som en Bestanddeel af den almindelige Folkeret, hvad Grændser angaaer, bliver Lorden saaledes ved: Efter hvilken fornuftig Grundsætning kan Belgien ville sætte sig i et Forhold, forskjelligt fra alle andre Nationers, Hvorledes kan det fordre den udelukkende Forret, at ville foreskrive alle andre Folk Love angaaende stridige Gebetspunkter og unddrage sig Underhandlingernes og Tractaternes almindelige Pligt ved pludselig at gribe til Krig og Vold for at haandhæve fine formeentlige Rettigheder, Er Belgien mægtig noktil at tvinge Europas 5 store Magter til at rette sig efter dets Ønsker, Troer maaskee Nogen, at Europas Folkeslag kunde oprøres mod deres Regjeringer, for at sætte Belgien i Stand til at tilintetgjøre Tractaternes Autoritet, den eneste Grundsætning, der beskytter Nationerne mod en stedsevarende Krig, Jngen Vildfarelse kan være farligere end denne. De store Magter kjende nu deres Jnteresse alt for godt, til at de skulde komme i Strid om det belgiske Spørgsmaal, det er om det Spørgsmaal: ere Tractater hellige? Tvertimod - de ville handle enige og deri finde deres Folks Bifald. Man vil tirre Belgien til atter at gribe til Vaaben, og hvorfor, for at beholde Luxemburg. Men det kan jo beholde dette Land i Fred og Roe for den tusende Deel af den Priis, som et Forsøg paa at vinde det ved Vaabenmagt vilde koste. Belgien vil berøve Holland Maastricht, den venstre Scheldebred og nogle andre af dets gamle Besiddelser, (Dette er altsaa for Øieblikket det egetlige Stridsæble, thi i Henseende til Luremburg er man jo bleven enige i det Væsentlige.)Men hvo kan i dette Øieblik, da den europæiske Politik er bleven klar, endogsaa for den Uindviede, tvivle om, at Belgien umulig kan opnaae noget af dette ved Vaaben, med mindre det skulde lykkes det at overvinde Frankrigs Hære (her rystede Forsamlingen paa Hovedet formodentlig af Vantroe) Preussens, Østerrigs og Englands Hære (ved disse Ord hørtes en lydelig Mumlen. Jkke en Tomme af Hollands Jord vil overlades Belgien, med mindre det først havde overvundet Europa, ikke at tale om hvad det kunde miste af sit eget Gebeet i en saadan Kamp. For Statsmændene, som lede Nationernes Skjebne, er det Pligt at beregne Seirens og Nederlagets Afvexling, men Deres Pligt er at vise Deres Landsmænd, om det er det bedste at prøve fine Ønskers Opnaaelse ved saadanne Midler, eller at forsøge Underhandlingens simple, fredelige og virksommere Vei under en Fyrste, der er en Ven af alle Europas Regjeringer og hvis Magt og Sikkerhed alle ville kappes om at befæste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-11
Lorden slutter med at gjøre opmærksom paa Magternes Eftergivenhed i Henseende til Luxemburg, med Forsikring om at Prinds Leopold ikke vil antage Kronen paa andre Vilkaar, end saadanne, som kan bestaae med Belgiens Ære, samt at den Londonner-Conferenz aldeles ikke vil blande sig i Landets indvortes Anliggender.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-11
Efter at denne Skrivelse var oplæst yttrede en af Medlemmerne, at det var bedst at opsætte Discussioner til den 30te inden hvilken Tid han formodede, at de, der havde viist saamegen Jver for at faae Prinds Leopold til Konge, nok vilde betænke sig. Hr. Nothomb, indkom derpaa med følgende Forslag, som blev henvist til Sectionerne: 1) Valget af Statens Overhoved skal ansees som ikke skeet, naar sammes Antagelse ikke underordnes Luxemborgs eller Limburgs Afstaaelse. 2) Regjeringen befuldmægtiges til at afgjøre Gebetstridighederne enten med Conferenzen eller med Kong Vilhelm selv ved Pengeerstatning. 3) J Fæstningen Maastrichsskal uden Præjudiz for Souverainiteten være enten en blandet Garnison eller en fremmed ikke hollandsk. Upaatvivlelig grunder Belgiernes Stivhed med Hensyn til disse Underhandlinger sig paa den Troe, at den franske Regjering ikke tillader nogen fremmed Jntervention i Tilfælde af en Krig mellem Belgien og Holland, og at de nok kunde blive færdige med Hollænderne alene. Ved Mødet den 24de fremstod en Hr. Pirson, der blev saa rundtalende, at Præsidenten og Medlemmerne selv flere Gange maatte tysse paa ham, for at ikke deres Kongres skulde faae Udseende af en honet Røverbande. Han fortalte ganske sans facons, at der var forsultne Folk nok i Belgien, som for et godt Ord og ret con amore vilde styrte ind i Holland, at der vilde komme Frihedsvenner fra alle Kanter i Hobetal og hielpe til at tømme Kong Vilhelms Guldkister. Om den franske Konge sagde han to Gange, at han ved sin nuværende Politik satte sit Hoved paa Spil, uagtet al den Umage Præsidenten og de andre Melemme, gjorde sig for at stoppe Munden paa ham. En Hr. Thieriot i Antverpen har faaet sit Huus nedreven, fordi han afviste nogle Soldater, der meldte sig med Jndqvarteringssedler og ved denne Leilighed erklærede, at han hellere vilde have 20 Hollændere i Qvarteer en 2 Belgier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-11
Cholerasygen. Jkke mindre mærkelig end de polske Anliggender er denne farlige Smitsots hurtige Udbredelse. At den var udbrudt i Riga, er allerede bekjendt, men man har nu faaet nærmere Efterretninger. Den 26de Mai udkom sammesteds følgende Bekjendtgjørelse: Jfølge høiere Autrisation, tilkjendegiver Medicinalbestyrelsen i Lisland Riga Jndvaanere, at, efterat i nogle Dage nogle pludseliDødsfald og mistænkelige Sygdomstilfælde havde til draget sig Øvrighedens Opmærksomhed, er det nu saa uden for al Tvivl, at Cholera morbus er udbrudt i vor Stad. Ved den nøieste Undersøgelse har man aldeles ikke kunnet opdage, at denne Sygdom er komme uden fra ind i Staden, men saavel den Omstændighed at der i det tilgrændsende Gouvernement Curland og langs ned med Donaus Bredder lige til Mink hersker den bedste Sundhedstilstand som ogsaa den Omstændighed, at de først Angrebne ikke ere Fremmede, men Jndvaanere, som tildeels boe i langt fra hinanden liggende Qvarterer i Staden, taler meget mere for, at Sygdommen har udviklet sig her paa Stedet selv af endnu ubekjendte Forhold i Armosphaten og Jordoversladen, fornemme denne Sygdom er samtidigt med et for denne Aarsti usædvanligt varmt og lummert Veirligt. Medicinalbstyrelsen erindrer derfor Beboerne om ikke at være at for bange for Smitte, og anbefaler en stræng Diæ efter de foreskrevne Regler som det bedste Præservativ mod Sygdommen.