JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Paa Veien imellem Vasken Kroe og Rosenholms Alte, er tabt et Meerskums Pibehoved med Sølv Beslag, paa det bagerste Beslag var en stor Ring, hvori kunde stikkes en Finger ind, og et lang med Silke indvirket Rør. Finderen ville levere det til L. Liisberg, paa Volden i Aarhuus imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Min Staldkarl navnlig Samson Samsonsen, en Nordmand af Fodsel, er Natten imellem den 22de og 23de d., efter at der Dagen tilforn saavel over ham, som de øvrige Folk her paa Gaarden var holdt Forhør i Anledning et hos min Ladefoged begaaet Jndbrud og Tyverie, hvorved ham er frastiaalen ongesær 30 Ror i Banco og endeel Sølvmyndt saasom Kroner og 24 Skillingstykker a., ulovlig bortgaaet af min Tieneste. Ved hans Bortgang har han gjort sig mistænkt for at have begaaet bemeldte Jndbrud og Tyverie, hvilket man endog af andre Grunde kan formode; thr indkaldes han herved 3de Gange i den Aarhuus Avis, gien at indfinde sig i sin Tieneste, ei allene for at ud tiene samme, men endog for at giøre Rede for hvorfor han ulovlig forlod den, samt for at betale de Omkostninger der formedelst hans Bortgang bliver nødvendige, da i Fald han er inden 3 Uger fra Dato indfinder sig bliver hvad han her har efterladt sig ved Auction bortsolgt til disse Omkostningers Udredelse. J øvrigt er min tienstlige Anmodning til alle og enhver, som maatte forekomme bemeldte Samson Samsonsen, der har staaet i Tieneste ved det Jydske Regiment lette Dragoner i Randers, og formodentlig medbringer hans derfra erholdte Pas, at de ham vil anholde og mig saadant mod Omkostningers Erstatning tilmelde, hvorfor og herved anføres: at han er kuns liden af Statur, men er got proportioneret, taler got for sig i norsk Sprog, har rødagtig kort afklipper Haar, et glat Ansigt, og var ved Bortgangen iklæd en kort blaae Trøie, et Par lange gamle Lærrets Beenklæder, Støvler paa Benene og Hat paa Hovedet. Marselisborg, den 29de Februarii 1804. M. Wad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Hos Handelsgartner Flentie paa Jagergaarden ved Aarhuus, er alle Sorter Hauge- og Blomsterfrøe, samt forskellige Sorter lave og høistammede, fine og ordinaire Frugttræer at faae tilkjøbs. Priserne paa Frøesorterne, ere de samme i Aar som de i Fior vare indrykkede i Tillæget til Aarhuus Avis No. 21. Saa ere og forskiellige Sorter gode Kartofler, saavel til at sætte, som til Spiisning, at faae tilkiøbs hos ham, baade i Tønde og Skieppeviis a 2 Mk. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Formedelst Forandring af Boepæl, lader jeg undertegnede ved en eneste offentlig Auction, som holdes i min paaboende Gaard i Skanderborg, Tirsdagen den 13de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. slet, opbyde, og om antagelig Bud skeer, bortsælge, en mig, kort uden for Byen, tilhørende Parcel No. 6, Hovedgaards Taxt, i den saakaldede Hæstehauge, med paastaaende Bøgeskov, som for det meste kan forbruges til Gavningstræe, alt efter de Conditioner, som 8 Dage forud hos mig kan faaes til Eftersyn, og videre paa Auctions Dagen bekiendtgiøres. Jordens Bonitet kan enhver som kiender den, bevidne at være særdeles god.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Samme Tid og Sted bliver og endeel af min eiende Jndboe bortsolgt, bestaaende af Sengestæder, Sengeklæder, Linnet, Dragkister, Borde, Stole, Kobber, Messing, Tin og nogle Træekar m.v. efter de ligeledes paa Auctionsdagen bekiendtgiørende Conditioner. Skanderborg den 18de Februarii 1804. S. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Til Mathias Pedersen Lisberg, i Lisberg Bye er for nogle Dage siden kommen en Galdtpoldt, den er sortplættet paa begge Kiæver. Eieren kan faae dem imod at betale dette Avertissement, og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
J Overensstemmelse med Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, dateret 31te Januarii sidst, der er læst ved Aarhuus Raadstue Ret den 13de d. og ved Byetinget den 16de dito, indkaldes herved sub poenaprærlusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som i nogen navnlig Maade maatte have nogen Prætention eller Fordring af hvad Grund den og er, paa her i Aarhuus den 6te Jan. sidst hendøde Madame Anne Hansdatter Bech Gybergs, eller forhen afdøde Mand, Grovsmedmester Christian Hansen, Gybergs Stervboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forbemeldte Tids Forløb, for os undertegnede, som Executores Testamenti at bevisliggiøre. Med samme Tids Varsel indkaldes efternævnte den Afdødes fraværende testamentariske Arvinger, nemlig: a) Magrethe Hansdatter, gift med en Handskemager i Lolland, hans Navn og Boepæl vides ikke, b) Ane Hansdatter, gift med en Møller i Egnen af Nachschou, hans Navn og egentlige Boepæl vides ikke, (begge vare Halvsøstre til den Afdøde.) e) Peder Hansen Schot. barnfød paa Fæjør i Lolland, farer efter Beretning fra Hamborg for Styrmand, at møde selv eller ved Fuldmægtig lade møde ved de herefter i Stervboet holdende Skiftesamlinger, for at iagttage deres Tarv under Skiftet, der hidindtil og fremdeles, indtil de selv mode eller nogen Befuldmægtiget paa deres Vegne, er bleven og bliver beobagtet af den af Øvrigheden beskikkede Tilsynsværge, Kiøbmand Hr. Jens Bech her i Aarhuus. Endelig indkaldes Stervboets Debitorer at betale, hvad de ere skyldige, saafremt de ikke vil underkaste sig Søgsmaal. Aarhuus, den 27de Febr. 1804. Peder Kaarsgaard. Christian Sperling. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadig ste Bevilling saaledes lydende: Vi Chritian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi efter Christen Fellumb Vor Byefoged i Vor Kiøbstæd Ebeltoft, samt Herredsfoged i Sønder og Mols Herreder hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, aller qve bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter efter afgangne Meelhandler Peder Hulevad og Hustrue Kierstine Hulevad, maae ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silent med Aar og Dags Varsel i de kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts Aviser 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter formeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme hører, hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 14de Febr. 1804. Under vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Billov. Monrad. Berner. Lassen. Schwarsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-07
Bevilling for Byefoged Fellum i Ebbeltoft til ved Proclama i Aviserne at indkalde afgangne Meelhandler Peder Hulevad og Hustrue Kierstine Husevads Creditorer. Jndkaldes fornævnte Afdødes felleds Stervboes navnlige Creditorer sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre havende Krav. Bemeldte Meelhandler Peder Hulevad boede og døde i Kiøbenhavn, hans Enke Kierstine Hulevad med Kongelig Bevilling efter Manden at hensidde i uskiftBoe, flyttede her til Jylland, hvor hun hos sin Bro ver Selveier Jacob Olesen i Balle Bye, Rasmus Sogn, Sønder Herred, Randers Amt logerede 5 Aars Tid og ved Døden afgik udi December sidstafvigte. J øvrigt ville enhver som til dette Stervboe maatte være Penge skyldig forderligst indfinde sig med Betalingens Erlæggelse til mig, som og Stervboets formaaede Jncassator. Ebbeltoft, den 26de Febr. 1804. Fellumb. Ved Steenalt gives Arbeide, til Foraaret, ved Damrydning, Grøft- og Jordgravning for 20 a 30 Mand, de som ønsker sig Arbeide vilde melde sig hos Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Udenlandsk. Man veed at Grev Thott i sit Testamente skiænkede en Kapital af 10000 Rd. til Universitetet i Kbhvn., for at 2 Studenter af Renterne kunde nyde et Reisestipendium. Da den i Testamentet nævnte Fundats for samme Stipendium ikke forefandtes i Boet, har Konsistorium udkastet en med Testators Yttringer overeensstemmende Fundats, som den 24de Febr. confirmeredes af Kongen. Det væsentlige af denne Fundatser, at to danskfødte Studenter fra Khvns Universitet reise derpaa udenlands i 3 Aar, paa de syniske og bekonomiske Videnskaber, særdeles henegnet paa Landhusholdnings Manufactur= og Fabrik=Theorken samt Naturhistorien, dog kan Stipendiarii ogsaa opofre sig til blot et enkelt Fag heraf. De maae forud besidde Kundskab i Mathematik og Kemi. Konsistorium bortgiver Stipendiet, men fornemmelig efter Vidnedsbyrd af Prof. i Mathematik og Phystk. Dersom dette Skipendium ikke har været bortgivet i den Tid, der er forløbet fra Testators Død til denne Fundatsets Bekræftelse, saa maae Kapitalen være voxet betydeligen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Ved Frederiksværk er nu forfærdiget 9 Feldthagerovne, nemlig 3 for Danmark, 3 for Norge og 3 for Holsteen, og deres Jndretning skal være saaledes at man endog paa aaben Mark kan sætte dem sammen i et Par Timers Tid, og i hver af dem bage for et Par Tusende Mand, hvorved meget Beqvemmelighed for Armeerne ler tilveiebragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Af Assessor Ravns Prisskrivt om Høravlens Vigtig ved for Danmark sees, at der aarligen udgaaer over en halv Million af Danmark for Hørartikler, omendskiønt den fornødne Qvantitet kunde avles paa 12000 Tdr. Land, og sammes Forarbeidning skiænke flere Tdr. Guld, naar den Behandlingsmaade, som den kyndige og virksomme Hørfabricant Hr. Schrell paa Lykkensæde under Baconiet Brahetrolleborg bruger, blev almindelig efterlignet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Generalmajor Walterstorff og Oberst Falkenskjold have fra Engeland ladet komme en forædlet Race af Sviin som i en tidlig Alder udvoxe og lade sig feede uden stor Bekostning. Foraarsgrisene af denne Race agte de hvert Aar at lade bortsælge ved offentlig Auction, til Gavn for det Almindelige. Dersom det er en liden Trøst i Nød at kunne see nogen Ende derpaa, kan Kbhvn ved sine store Brændepriser, og ved den forskrækkelige Opdrivelse af engelske Steenkul trøste sig ved, om nogle Aar at kunne faae Steenkul for meget taaleligere Priser, da Grev Ruth i Skaane ved sine fortsatte Anstrængelser nu har bragt sine Steenkulbrud saavidt, at man snart kan udvinde fra 3 til 600000 Tønder aarlig. Kbhvn. regnes at forbruge aarlig af engelsk Kul 400000 Tdr. Fyrtaarnet paa Kullen brænder blot skaanske Kul, ligesom disse ogsaa bruges ved endeel Fabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Den 9de Febr. lod den franske Commandant i Livorno lægge Beslag paa alle tomme i Havnen liggende Handelskibe. 2 af dem vare danske, 4 østerrigste, 4 Ragusanske 1 Russisk og et genuesisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Helsingøer den 2den Marts. J Februarii Maaned ere 63 Skibe exvederede i Sundet. Kulden vedvarer og Sundet er meget fuldt af Driviis. Daglig ankommer Skibe, nogle have søgt Nivaae Havn. En Engelskmand, bestemt til Kiel, og en Danziger er fast i Jsen imellem dette og Kiøbenhavn. En dansk Vestfarer, ført af Capit. Larsen, som havde været paa Svineboderne, have søgt Landscrona, hvorhen en Dantziger og en Stetiner, som ankom i Gaar, søger. En dansk Galease ført af Capitain Bag fra Trondhiem, er kommen lykkelig i Havnen her, men staaer paa Grund, da her næsten intet Vand er i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Det i disse Dage holdte Hestemarked i Randers har været godt for Sælgerne. J Almindelighed kostede en middelmaadig Hest som Holstenerne kiøbe tilat rekrutere med 44, til 54 Rdr. Gamle Heste kiøbtes stærk for 20 a 25 Rdr. De Franske skal forhen have givet Ordre paa nogle Tusende, hvoraf mange før i Vinter ere leverede. Da Marschhestens slet ikke due, naar de flyttes fra deres vante Foder; saa have Marschbønderne sidste Aar drevet Føllene flokkeviis, ind af Tydskland til, og der solgt dem, og rimelig kunde de paa denne Maade dog blive gode Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Prædikanterne paa 5te Onsdag. i Faste. Domkirken Hr. Studsgaard. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Udenlandsk. Frankrig. Den 22de Febr. blev i Overværelse at den første Consul holdt et stort Statsraad, hvori samtlige Actstykker, over den opdagede Sammenrottelse bleve oplæste. Det hedder nu, at General Moreau og de andte Anklagede, skal dømmes af Seine Departementets Criminal=Tribunat, og en speciel Juri. Man siger og at 20 Advocater have tilbuden sig at forsvare General Moreau for Retten, men at Chateau Lagarde har erholdt Fortrinnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Madame Moreau har nu modtaget Besøg af alle hendes og hendes Mands Bekientere, hvoriblandt befandt sig mange Fremmede. General Lahorie, som stod i nøie Forbindelse med Moreau, skal være undløben af sin Arrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Den 26de Febr. blev der i Notredamekirken holdt en stor musikalsk Messe til Taksigelse for at den første Confuls Liv blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
J Følge en Regieringsbeslutning, som den 22de Febr. blev opslagen i Hovedstaden, bliver Consulargarden endnu forstærket med 2 Korps Velitter eller lette Tropper. Hver af disse Korpser bliver 800 Mand stærk. Deres Tienestetid, skal regnes, som om de tiente ved Armeen, og de deraf som opføre sig deel kan indtræde i Consular garden. Det ene af disse Korpser skal ligge i Garnison i Fontaineblau, og det andet i St. Germain en Laye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Moniteuren anmelder: at den Marseiller Kaper Sorcier har opbragt til Teneriffa en engelsk Brig, som var bestemt til Malta, og var 60,000 Piaster af Værdie. Lucien Bonaparte, er nu kommen hiem fra sin til Rom og Neapel gjorde Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Over den ved Øen Santes forulykkede franske Fregat Houssart paa 38 Kanoner og 264 Mand, meldes endnu følgende: Da Fregatten sloges i Stykker imod Klippen, reddede Engelænderne sig med utroelig Møie, op paa Strandbredden af Øen, og bemestrede sig alle derværende Chalupper, hvorpaa de ville flygte til Engeland. Men Stormen tvang dem endnu samme Nat til at søge den Brester Rhed, hvor de bleve gjorte til Krigssanger. Det var 149 Mand med nogle Officerer som paa denne Maade kom til Brest. 3 Chalupper med 58 Mand strandede igien ved Conquet og St. Manthiet, hvor de bleve reddede af Kysttropperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Arresteringerne vedvarer endnu i Paris. Man siger at Stordommeren vil tage sin Afsked, og man nævner Treilhard eller Muraire som hans Efterfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Holland. Sidst i Februarii Maaned, har Øvrig, hederne i de Stæder i vor Republik, hvor der udgaaer Aviser, faaet den befaling: At ingen Efterretninger, enten om Flaadernes Styrke eller hvad Tid de skal løbe ud, maae indrykkes i nogen Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Den Storm med Hagel og Lynild, som i sidste Avis blev ommeldt at man havde omkring Haag den 24de Februarii, har raset paa den uhørteste Maade i en Omkreds af 12 Mile. J dette Uveir hvori store Jldklumper ere nedfaldne af Luften, har Lynilden ramt 7 Kirketaarne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
I Haag traf Lynilden som sidst meldt den store Kirkes Taarn hvor Jlden, dog uden at anrette stor Skade, blev sluttet. J Ammerssort slog Lynilden ned i Taarnet paa Frue Kapel, tog Forgyldninger af Uhrviseren, og først imod 10 om Aftenen, bemærkedes at Taarnet var i Brand, som ved den heftige Storm, tog saaledes til, at over 40 Fod af Taarnet brændte af. 2 andre Huse kom i Brand af et Stykke af det brændende Taarn som faldt ned paa dem, men bleve dog snart ved virksom Hielp slukkede. I Uttrecht traf Lynilden Domkirkens Taarn og borttog enddeel af Stolen, hvorpaa Uhret hvilede; og gik ud igjen giennem Taarnvægterens Bolig, uden at giøre Skade. Uden for Porten antændte den en Mølle. Taarnet i Løwen var og i Brand, som blev lykkelig slukket. J Gorinchen faldt under Storm, Hagel og Torden, en Jldklumpened paa Kirken af en Halv tøndes Størrelse, hvor den solittedes af i tusinde Funker, uden at giøre Skade. J Middelharnes faldt ligeledes en stor Jldklump ned paa Kirken, hvormed fulgte et stærk Tordenslag, og en Time efter saae man Jld i Taarnet, som ligeledes lykkelig blev slukket. J Amsterdam havde man om Eftermiddagen det besynderlige Syn, at en stor nedlynkende Skye, skiulede ganske Taget og den øverste Deel af den nye Kirke, saa at de i Kalvergaden staaende Mennesker ikke kunde see den, Strax derpaa fulgte et stærk Tordenskrald og Lynstraalen foer ned i Lady Mølle ved Pestbroen, og dræbte Mølleren. J Naardam slog Lynilden og ned i den reformerede Kirke; dog uden at tænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Blandede Efterretninger. J Persien er nu igien udbrudt en stor Revolution, eller indvortes Krig. Den regierende Sophie eller Regent, Baba Kahn, som beherskede den største Deel af Persien, er i Fior bleven myrdet i sit Serail af nogle af hans Kone. Hans efterladte 3 Sønner strides nu om Thronen. Medaveck, en af hans Sønner har Hovedstaden Jspahan og de 3 indre Provindser i Besiddelse, foruden en stor Krigsmagt og en duelig General, som har tient under Paswan Oglu. Derimod har hans Brødre ligeledes samlet sig talrige Armeekorpser, imod ham, og har bemægtiget sig hans Moder, Sultoninde Zirza, der formedelst sin Skiønhed er meget berømt, og som den myrdede Sophi lod tiele fra hendes Fader, den første Bonze i Thibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Alle Staden Lüneborg tilhørende Kanoner, som laae paa dens Volde, er nu afleveret til Franskmændene, og skal, saasnart de nye Lavetter som forfærdiges til dem, ere færdige, afsendes over Hannover til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
J den 693de Trækning i Wandsbeck er udtruk, en følgende Rommere: 51. 54. 32. 53. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Bekiendtgiørelser. Frøken Margrethe Sophia Schløsser, som siden 1770 var veret inddreven iblandt de erfeclverende Frokener til Støvringgaards Kloster, og nu ved indtrufne Vakance fra dette Aars Begyndelse, kan, i Jugist Stand, tiltræde halv Hævning uden for Klosteret, stille behagelig inden 12 Uger fra Dato tilmelde os sit Opholdsted; da der efter den Tids Forløb ellers blider gjort Forestilling om hendes Pladses Besættelse. Ligeledes bliver herved, for de øvrige af Klosterets erspectiverende Frøkener, om hvis Opholdsted eller Givtermaal man ikke i Følge Kongelig Rescript af 20de Pecember 1793 haver erholdt nogen Anmeldelse, beha lig bragt i Ermering: at høistbemeldte Rescript afernaadigst paalægger 10 Rdr. at bøde første Gang, siden hver Gang dobbelt, for den Frøken hvorom sin befalede Efterretning saaledes udebliver i 2 Aar. Disse Anmeldelser forventes derfor hvert Aar efterstemmelsen tilsendt inden Martii Maaneds Udgang. nerhuus, den 8de Martii 1804. P. M. Morgensterne. H. F. Janson. Directeurer for Støvringgaards Kloster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Hos Peder Jensen Schmidt, er god sund Rug at se tilkiøbs for 4 Mk. Skieppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Et Claveer er tilkjøbs som er i god Stand. Nær te Underretning gives paa Adresse Contoiret i Aarhuus. Da jeg fortsætter min sal. Manes Profession ved Søn og en duelig Svend, udbeder jeg mig det de Venners Arbeide, baade Jnden, og Udenbyes, at ladet arbeide hos ham; thi enhver skal vorde redelig behandlet. Aarhuus, den 9de Marti 1804. Dorthe Sophie, sal. Jørgen Jensen Bødkers Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
J Nat er i Aastrup Bye Raarup Sogn ved Jndbrud hos Gaardmand Diederich Jørgensen, bortstiaalen følgende: en nye blaae og rød indsprængt Klædes Mande=Klædning bestaaende af Kiol, Vest og Buxer, i Kiol og Vest var Sølvknapper, desuden 3 par Skindbuxer, et var sine Hørgarns Lagner, et grøn Dreiels Skiørt, en blaae ulden Damastes Kaabe, et rød og hvid Cattuns Barneskiørt og Forklæde, et var Hørgarns Skiorter, en hvid Vadmels Trøie og en blaae Vest, en rod Overlastes Trøie med Sølvknapper, en blaae Vadmels Vest med Sølvknapper, en rød Cammelhaars Hue. Skulde nogen herom kunne give Oplysning, et ler antræffe noget af bemeldte bortstiaalne, at faldbydes; da ville de derom give Underretning, enten til Diederich Jørgensen eller Undertegnede, som villig betaler alle deraf flydende Omkostninger. Raarup den 7de Martii 1804. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Formedelst Helbreds Aftagelse, er underskrevne findet, underhaanden at bortsælge sin eiende og for faae Aar siden af nye opbygte grundmurede Gaard, beliggende paa denne Byes Østregade under No. 143, bestaaende, af 14 Fag 2 Etage høi til Gaden, med gibsede Værelser, Kieldere og overflødige Kornlofter, saavelsom de til Gaarden henhørende Udhuse, Gaardsrum og Haugeplade, som alt er vel indrettet til Kiøbmands Brug, og ligger paa et beqvemt og fordeelagtig Sted, i Byen, som vedkommende, ved at tage Eiendommene i Øiesyn, selv vil erfare. Thi indviteres Liebhaberne behagelig jo før jo kierere at indfinde dem hos mig, og kan det heele modtages anstundende Michaeli Fløttetid, eller 1ste Nov. dette Aar. Randers, den 9de Martii 1804. Hans Olufsen. 3000 Rdr. ønskes til Laans imod suffisant Sikkerhed til næstforestaaende 11te Junii Termin. Adresse=Contoiret i Aarhuus giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
Mandagen den 16de April førstkommende og følgende Dage bliver i Holbech Præstegaard, udi RougsøHerred, ved Auction bortsolgt en stor Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Kobber, Tin, Messing, Jern- og Trætøi, Kakkelovne, Skatoller, Borde, Stoele, Canopeer, Skabe, Speile, moderne Mahognie, Meubler, Stue=Uhrer, Kinesisk Porselain og andet Steentøi, Sengesteder, fine og grove Sengeklæder, noget Linnet, endeel gode Bøger, saavelsom ogsaa Besætning og Gaardsredskaber; en smuk Kareth, en Postvogn med Calesche og andre Vogne, et nyt Seeletøi til 2de Heste af Plaith, Plove, Harver, Bester, Kiør, Faar, Sviin med meget meere. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-03-10
J Wive Bye, Hindsted Herred, Aalborg Amt, er ved Døden afgaaed Niels Jensen Skiærer kaldet; hans ubetydelige efterladte Boe er taget under lovlig Skiftebehandling, han var ansat som Land=Soldat ved 1ste Jydske Jnfanteri-Regiment og i sidste Aaringer har han drevet en ubetydelig Hestehandel. Han efterlader en Enke og hans Arvinger er bekiendt, men alle de som formeene, at have noget at fordre i dette Stervboe i navnlige Maader, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, eller Prætentioner. Og meldes til behagelig Efterretning for alle Vedkommende at Skiftet foretages paa Tingstuen i Lyngbye den 17de April, og 29de Mai, næstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet af Underskrevne. Siegsgaard den 5te Marti 1804. C. Nissen, Herredsfoged og Skifteforvalter Tilkjøbs paa billige Conditioner, er en smuk Gaard af Bygning og Indretning udi en behagelig Egn, liden af Hartkorn, men Jorden af feed Bonitet samt Korn- og Qvægtiende af 70 Tønder Hartkorn. Med Gaarden kan og faaes 4 Heste, 12 Stkr. Køer og 30 Stkr. Faar. Mere Oplysning herom meddeler S. T. Hr. Raadmand Bendixjen i Randers og Hospitalsforstander Kier i Aarhuus.