Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-03-09
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyheder. Kronen for alle Engellands Besiddelser og Hovedkilden til dets uhyre Rigdom, ere dets Eiendomme i Ostindien, baade med Hensyn til de Landes Størrelse, Folkemængden og til deres naturlige Rigdom, som det der besidder, Colauhouns Værk skal tildeels være vores Veileder ved Beskrivelsen derover, saaledes beretter han, at Storbrittannien selv kun har noget over 16 Millioner Jndvaanere; men i Ostindien staae over 40 Millioner Mennesker under det engelske Scepter. (Jmidlertid maa dog den ugunstige Omstændighed bemærkes ved denne uhyre Besiddelse, at den vel er meget fordeelagtig i mercantilsk og Pecuniair Henseende, men ikke i militairisk, og at den altsaa ikke middelbart tiener til at forøge Engellands Statskræfter, men snarere til at svække dem; thi de indiske Soldater, Seapoys, og Matroser, Lascars, som det har i sit Sold, kan det kun bruge i Jndien og ikke i Europa, og Engelland maa underholde en stor europæisk Armee i Ostindien; baade for at holde de Jndfødte i Tømme, for at forsvare sine Besiddelser imod de indiske uafhængige Fyrster, især for Maratterne, og for at forsvare disse Lande imod de til Ostindien stødende Magter, hvoraf vel Chineserne ikke ere farlige, uagtet deres Riges Størrelse, eller Perserne og Birmanerne, uagtet deres Nærliggenhed, formedelst disse Nationers Uerfarenhed i den curopæiske Krigskonst; men desto mere Russerne, som stedse udvide dens Magt i Asien, som siden den sidste Fred med Persien har faaet en kiendelig Overvægt over dette Rige, hvilket ligger imellem deres og de indiske Lande, og som ikke har en saa lang Tour at marschere fra deres Lande ved det caspiske Hav og til Ostindien, som Napoleon havde at marschere fra Paris til Moscau. Alexander den store, som overhovedet har af alle Erobrere giort de største Marscher paa Jorden, havde en langt længere Tour at gjøre paa sin Marsch til Ostindien. Den Tid kan derfor komme, at der kan blive sluttet Alliance-Tractater imellem Hofferne i Petersborg og Punah (hvor Maratternes Overhoved residerer) som man nu seer, at der er sluttet en Alliance- og Forsvars-Tractat imellem det vestlige Europas Magter; hvilke nye politiske Optrin kan ikke Tiden tilveiebringe, (Af disse 40 Millioner Mennesker, som Engelland regierer over i Ostindien, ere kun 50000 Curopæere. Krigscancellie-Secretair Gloyer udgav i Aaret 1813 en udførlig Skildring over Britternes Magt i Ostindien, udarbeidet af de nyeste og paalideligste Kilder; hvis Mangler han dog selv tilstaaer, da den Engelske Regiering og Compagniet holde meget hemmeligt angaaende denne Besiddelses sande Beskaffenhed. Udbyttet af hans Undersøgelser bestaaer i følgende: Mod Enden af det 16de Aarhundrede begyndte Engellænderne først at handle paa Ostindien; Hollænderne som havde fortrængt Portugiserne fra deres Jndflydelse i disse Egne, havde Handelen i deres Hænder, men ikke Engellændernes nærværende Magt, der er ulige større end deres var. J Aaret 1600 blev det engelske Compagnie oprettet, men havde ingen betydelig Fremgang; 1689 blev der oprettet et til, disse to Compagnier arbeidede hinanden imod, hvorfor de bleve 1768 forenede til eet igien, det som endnu er til; desuagtet varede det længe inden det kunde naae det hollandske Compagnies Flor. Compagniet begyndte i 1755 at giøre Erobringer i Ostindien, under sin duelige General Lord Clive, disse ere siden den Tid, ved det at Compagniet har stedse indblandet sig i de indiske Fyrsters Stridigheder, opvoxede til deres nærværende uhyre Omfang, især ved Erobringen af Tippuh Saibs Rige i 1799, alle disse store Lande tilhøre Compagniet; allene den vigtige Øe Ceylon, som Engellænderne fratog Hollænderne i den franske RevolutionsKrig, blev umiddelbar lagt under Kronen.