Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-07-27
Den 4de Julii om Morgenen vare Batterierne, som bestode af 26 Kanoner og Alt færdigt til Angreb, hvortil Signalet blev givet ved en Raket. J 3 Timer blev Jlden meget levende besvaret af Fienden; men Kl. 8 forstummede dens Jld, og vore Batterier vedbleve at ødelægge dens Fæstningsværker. Befalingen til at skyde Bresche var allerede givet og man var i Færd med at udføre samme, da Kl. 10 en Deel af Slottet forsvandt ved en frygtelig Explosion; Flammer og Røgskyer reiste sig til en frygtelig Høide, og Stene fløi i alle Retninger, uden dog at foraarsage nogen synderlig Skade; Franskmændene forsømte intet Øieblik at overskrive det Terrain, som adskilte Tropperne fra Slottet, og at sætte sig der fast blandt Ruinerne. Man erfarer imidlertid, at Keiserslottets Forsvarere havde Kl. 9 modløs draget sig tilbage til Staden, og erklæret, at man paa en unyttig Maade opofrede dem, hverpaa Deyen gav befaling til at sprænge Krudimagazin net i Luften. Klokken 2 erholdt jeg paa Slotter; Ruiner en Parlementair, det var Deyens Geh. me Secretair, som tilbød at holde Frankerig skadesløs for Krigsomkostningerne. Jeg svarede at fremfor Alt, maatte Fæstningen Casauba, Forterne og Havnen overgives til de franske Tropper; i det han yttrede Tvivl om at betingelserne ville blive antagne, vendte han tilbage til Algier. Strax derpaa ankom 2 af de rigeste Maurer, som Gesandter fra Deyen. De lagde ingen Skjul paa at Skrækken var stegen til det Høieste, saavel blandt Militserne, som Jndvaanerne i Algier; de for forlangte at man skulle standse med Jlden, hvilket de ogsaa lovede at skulle skee fra algiersk Side. Denne Vaabenstilstand fandt ogsaa Sted, og General Valere benyttede den til fra Keiserslottet. at pleie Underhandlinger. Kl. 3 kom Deyens Geheime-Secretair igjen, ledsaget af den engelske Consul og Vice-Consul, og forlangte at Fredsberingelserne skriftlig skulle opsættes; dette skeede, Kl. 4 kom han tredie Gang; og Deyen forlangte at man skulle sende ham en Tolk, for at han kunne forstaae hvad man forlangte af ham; Hr. Braschewitz, der for havde været Tolk ved den ægyptiske Armee, forføiede sig til Casauba; da man havde forklaret Deyen Conventionens Plan, antog og undertegnede han denne, og trykkede sit Seigl derpaa; men forlangte at Vaabenstilstanden skulle vedvare til Kl. 5 om Eftermidd., for at han kunne erholde Tid til at forsamle sit Raad, og formaae det til at underskrive Betingelserne. Jndtil nærmere Ordre blev Jlden da afbrudt; men Arbeiderne fortsattes, og Kl. 5 om Morgenen var Keiserslottet forenet med det Sted, hvor Breschebatteriet skulle oprettes mod Cassau ba. J Dag kom begge Maurerne igjen med Deyens Ratification af de indgangne Forpligtelser, men de forlangte en Udsættelse af 24 Timer for Fæstningsværkernes Besættelse, men jeg fordrede at Forterne, Havnen og Staden inden Kl. 11 skulle overgives til vore Tropper. Dette bevilgede Deyen og i dette Øieblik vaier den franske Fane fra Stadens Taarne. Deyen har begivet sig til et Huus i Staden, som han allerede beboe. de, før han valgte Cassauba til sin Residents; den Forbindtlighed, som jeg har overtaget at beskytte hans Person, skal jeg helligholde. Feldtartilleriet og det nye Beleirings-Artilleries Fortræffelighed har viist sig. Al offentlig Eiendom er forseiglet, og man vil optage en Liste derover, som jeg skal have den Ære at oversende Deres Excellence. Med Agtelse Bourmont. Af Admiral Duperres Beretning, seer man, at Contra Admiral Rosamel begyndte den 29de Juni med at beskyde Søebatterierne, og at Admiral Duperie selv med den hele Flaade, nogle faa Krigskibe undtagne, den 3die Juli med fulde Lag havde beskudt Forterne og Batterierne i Algier. Den 4de skulde Jlden fornyes, men et Fartøi viste sig med Parlamentairflag, hvori Admiralen for den algierske Flaade befandt sig, som i Deyens Navn bad at standse med Fiendtlighederne; da jeg nu saae, at en anden Parlamentair begav sig til den commanderende General, og derpaa saavel Beleirings skytsets, som de Beleiredes Jld ophørte, saa sagde jeg Afsendingen, at mine Operationer afhang af Overgeneralens Ordre, han kunne derfor bede sin Herre at henvende sig til ham. Kl. 5 om Morgenen vendte Afsendingen tilbage og bad om en Skrivelse til Deyen og en Afskrift deraf til OverGeneralen, som indeholdt at saalænge som Regent skabets Flag varede paa Forterne og Staden Algier, ville han ingen Parlamentair mere antage. Om Middagen forsvandt Fanerne paa Cafauba og paa Forterne, Kl. 2 og 40 Minutter slaarede det kongl. Flag fra Deyens Pallads og paa de øvrige Forter, og man bemærkede at de franske Tropper vare i Anmarsch til Staden. Flaaden hilsede Flaget med 21 Kanonskud, og et tusindstemmigt Raab: "Leve Kongen." Den 6te Juli lagde Linieskibet Provence sig under Algiers Mure, den øvrige Flaade krydser i 2 Afdelinger ved Jndløbet til Algier og Sidi-Ferutsch. Admiralens første Omsorg, var at forlange de ulykkelige franske Fangne udleverede, han har modtaget dem, og afsendt dem til Frankerig; de have lidt meget, siden deres Landing, men langt mere af det oprørte Folk end af Deyen. Siden den 28de Juni befandt næsten alle de fremmede Magters Consuler sig med deres Familier i den nordamerikanske Consuls Bopæl, og under den franske Armees Beskyttelse. J den med Deyen afsluttede Capitulation bestemmes foruden Cassaubas og de øvrige Fæstningsværkers Overgivelse, at Overgeneralen tilstaaer Hs. H. Deyen Frihed og besiddelse af alt hvad der tilhører ham, og skal han og hans hele Familie staae under Overgeneralens Beskyttelse, og det skal staae ham frit for at begive sig hvorhen han vil, en Gaarde skal tjene til hans Forsvar; Over Generalen tilstaaer alle Soldater af Militsen samme Fordele; den mahomedanske Religions Udøvelse skal være fri og Jndvaanerne af alle Klasser tilstaaes fri Religion og Handel, og deres Fruentimmer skulle blive behandlet med Agtelse. Deyen skal have tyrkiske Sæder, og være gammel, og hoslig indtil Modbydelighed. (Rygtet gik i Paris, at ikke mindre end 82 Millioner Franks skulle være fundne i Deyens Skatkammer. Det er mærkeligt, hvad der skrives fra Amsterdam under 13de Juli, at man der allerede den 10de Juli havde Efterretningen om Algiers Jndtagelse den 5te f. M. Med en Skipper var Efterretningen. ankommen til Toulon, og derfra ankom den med Telegraphen til Paris om Fredagen, og fra Paris med en Coureer til St. Qventin igjen om Løverdags morgen tidlig, hvorfra den med Dueposten forsendtes til Antverpen, (et Luftrum som Duerne tilbagelægge i 4 a 5 Timer), og fra Antverpen igjen med Duepost i 2 a 3 Timer til Amsterdam, hvor man almindelig formodede at Jndtagelsen, var skeet ved Penge og Forrædderie?) J Frankerig selv vedbliver Stemningen at være meget urolig, til Deputerede for Paris ere lutter Constitutionelle valgte, og Ministrene kunne ikke længere tvivle paa at de have 280 Stemmer imod sig. Bladet Globe siger at en Fyrstinde af høi og modig Aand (Dauphine), skal for nylig have yttret sin Bekymring over de Farer, som et Forsog med Statskneb ville styrte Thronen og Landet i kort sagt, enhver er i Frankerig spendt for at erfare Udfaldet med det nærværende Ministerium.