JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Trælasthandelen, som udfører henved 3000 Commerce=Læster, stroes ikke at udtømme Oplandets Skove, som Meningen er om Tømmerudførselen, allevegne i det østligere Norge. Smaalast udføres her ei heller af Betydenhed, da denne ikke here kan lønne Transporten, siden her ingen Skove er i nogen Nærhed af Havet, og Fosse eller besværlig Landfærsel langer oppe ere Transporten i Veien. Vel skal en stor Deel af Lasten være under de forhen foreskrevne Dimensioner, og under hvad det først ved Fordg. af 22 April 1795 blev tilladt at udføre, men dette Oplands, som samtlige de vest landske Skove skal da og almindeligen have saa meget svagere Væxt, at en liden Deel af deres Træer, naar de opnaae deres fulde Væxt, opnaaer den de gamle Anordninger foreskrevne. Skovene vil her, menes der, ikke derved ødelægges, at man udfører Træe af ringere Dimensioner, naar kun Træerne ei fældes midt i deres Opvæxt, til Lægter og Jufferter, hvilket her ikke meget skal finde Sted. Derimod tales her, som allevegne, om at Tømmerhandlernes Samholdelighed, og deres Monopol, der hvor de forstaae at faae Oplandets Bønder i deres Gield, volder at Bonden ikke faaer det for sin Trælast, som han efter dens Værd burde; at hans Stove Tid efter anden ere blevne Kjøbmandens Eiendom, og han selv dennes gjeldbundne Arbeider. Ogsaa dette er allevegne hvad der klages vel ei heller med Uret. - Barkhandelen staaer i Forbindelse med Trælasthandelen. Der er tvistet meget om dette Anliggende. Det er en nogenledes ny først i de sildigere Aaringer til nogen Vigtighed dreven Handel. Da Barken udføres deels kun i enkelte Partier, eller som Stuving mellem Trælasten, og som Skovproduct overalt ei fortoldes uden som virkelig Trælast, saa er det Qvantum, der udføres, ubekjendt. - De som drive nogen Bark handel, paastaae, at Klagerne mod den ere blot Virkning af deres Misundelse, som ei deeltage i dens Fordeel. De Klagende foregive, at Barkhandlerne ødelægge en Mængde Egetræer, der voxte frem til Tømmer af stort Værd, om de beholdt deres Bark, men nu de unyttede paa deres Rod, efter at have afgiver til en uforstandig Eier en Ubetydelighed engang for alle for den afslaaede Bark. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
(Af Hamb. Corresp.) Hamburg, d., 28 April. J Eftermiddags er de første Tropper af den Tydske Legion, bestaaende af Jnfanterie, Jægere og Husarer, ankomne her fra Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Kronprindsen af Sverrig har udnævnt Hr. A. W. Schlegel til sin Cabinets-Secretair. - Den Preuss. Minister for indel. Anliggenger, Grev Golz, afgaaer fra Berlin til Svensk Pommern for at complimentere H. K. H. - Blandt de mange skjønne Russ. Regimenter i Breslau udmærkede sig især det af 7000 M. bestaaende Curasseer-Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Steinau, d. 17 April. De forskjellige Russ. Troppers Marsch vedvarer siden d. 13 d. M. Dag og Nat uafbrudt. Andre store Kolonner af den Kutusowske Armee gaae paa samme Tid og uophørlig ved Ratschutz over Oder. Alting styrer sin Marsch ad Elben til. Mængden af disse Tropper lader sig i dette Øieblik ikke bestemme, men Tallet er meget stort, og deres Beskaffenhed, Holding og Equipering over al Forventning udmærket, især efter en saa lang Marsch og et saa yderst besværligt Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Fra det Preuss. Hovedqvarteer, d. 22 April. Gener. Souham rykkede d. 18 April pludselig frem fra Erfurt til Weimat sandsynligviis for at recognescere vore Forposter. Han befandt sig i Spidsen, for 8000. M., hvorved en Deel af det fiendtlige Cavallerie, nemlig et Regiment Bad. og et Regim. Franske, tilsammen 1600 M. Bag Weimar havde vi en Post af 80 M. Husarer under Maj. v. Blücher. Det fiendtlige Cavallerie skulde gaae dette Detachement. Men dette Foretagende mislykkedes. Major v. Blücher rykkede det fiendtlige overlegne Cavallerie i det Øieblik i Møde, da det vilde passere Stadens Defilee. Han kastede sig med 80 Husarer paa dem, der opstod en heftig Fægtning i Gaderne. Fienden blev fire Gange jaget ud af Staden, og Major Blocher trak sig, efter at hans Sidedetaschementer vare stødte til ham, uforfulgt, med et Forlis af 5 Døde og 6 Fanger, der styrtede i Staden, tilbage. Fienden havde i Fægtningen 16 Døde og nogle 20 Saarede. - D. 20de trak General Souham sig igjen tilbage til Erfurt, uden at foretage noget videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
J Skjetmydslen blev Major Blücher saaret paa Kinden. Han trak sig tilbage indtil bag Jena, men i Skrivt, og skal allerede igjen være i Weimar. - D. 21de ventede man, at Fienden skulde gaae over Saale og angribe, men næste Dag saae man, at han ikke rykkede frem, men at han trak sig tilbage mod Erfurt. Gener. Blücher er kommet sig igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Petersborg d. 27 Martii. J Gouvernementerne Moscau, Wittepsk og Mohilow ere brændte en stor Mængde fiendtlige Liig, og i Staden Will na og Omegnen ligeledes. De Russ. Soldater, som ere let kjendelige paa det Kors, de bære om Halsen, ere alle blevne jordede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
(Af Alt. Merk.) Berlin, d. 27 April. H. M. Kongen har forundt Fyrste Kutusow=Smolenskoi og Grev Wiftgenstein, den store sorte Ørns Orden. - Span dan har capituleret; Besætningen tør indtil en fastsat Termin ikke tjene mod Preussen og dets Allierede, al Eiendom, som tilhører det Franske Gouvernement, bliver tilbage, og det er tilladt Besætningen at medtage sin Privat-Eiendom. Bagagen undersøges derfor omhyggelig. Capitulationspuncterne kunne først blive kundgjorte fra Commandanten. Man har ved Capitulationen taget Hensyn til alt hvad de Preuss. Vaabens Ære og Statens almindelige Vel fordrede, men tillige paa Residentsens Rolighed og Sikkerhed og den fri Samfærsel til Vands. - Her er ankommen den Kgl. Geheime-Statsraad v. Heydebreck fra Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
J Bøhmen, især de vestlige Egne, er en meget talrig østerrigsk Observations=Armee forsamlet; og, efter Forlydende, ere ogsaa de ungerske Regimenter opbrudte. - Grev Witteensteins Hovedqvarteer var i Følge de nyeste Efterretninger, i Delitsch, ikke langt fra J Følge Privatefterretninger have Fæst Leipzig. ningerne Modlin og Zamos ligeledes overgivet sig til de Preuss. Vaaben. Bernburg og Takke ere i Følge de nyeste Efterretninger besatte af Preusserne og Russerne. - Den Efterretning at der af Staden Leipzig er bleven fordret 500,000 Rdlr., gjendrives nu som ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Breslau, d. 21 April. Senatorerne Schulte og Koch ere ankomne her som Deputerede fra Senatet i Hamborg, for at anbefale denne Stad til H.M. Kongens Naade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Dresden d. 22 April. Man har nu Efterretning om, at Kongen er gaaet til Prag. – Fra Wrimar er Medlemmerne af den Kgl. Familie saavelsom Digteren Göthe ankommen her. - J Weimar skal der være forefaldet en Fægtning imellem de Franske og Russerne. Ogsaa Langensalza nævnes paa samme Maade. - D. 19de rykkede adskillige Regimenter Russ. Cavallerie, og da 20de Jnfant. og Artill. ind her, omtrent 20,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Keiseren ventes her med et Følge af 500 Personer, og 15,000 M. Keis. Russ. Garde. Ogsaa Hovedqvarteret, siger man, og 15,000 M. Keis. Russ. Garde, som tildeels ventes her i Slutningen. af Maaneden, forbliver her. - Skibsbroen ovenfor det Linkiske Bad er færdig, og Broskandsen, bliver anseelig. - Den Russ. Keis. vil logere i det Brühlske Palais, og Kongen af Preussen i det Salmourske Huus. - Colonial=Afgivten er bleven hævet. - D. 24de har Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen holdt deres Jndtog her og modtoges med Jubel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Altenburg d. 20 April. Tropperne af den af Hertugerne af Sachsen Weimar, Gotha og Hildburghausen oprettede Bataillon, som i Egnen af Eisenach have overgivet sig til de Preuss. Husarer som Krigsfanger, ere ankomne til Hovedqvarteret. De ere traadte i Preuss. Tjeneste, og have faaet deres Vaaben igjen, for at fegte i Forening med os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Paris d. II. April. Den ved et Senatus, Consult til Krigsministerens Raadighed overladte 10000 M. Æresgarde kommer til at bestaae af 4 Regimenter, hvoraf hvert anvises visse Militair Divisioner. Efter 12 Maaneders Tjeneste faaer Enhver Under=Lieutenants Rang, og af dem skulle især tages de 4 Compagnier Garde du Corps, der i Fremtiden skulle oprettes. De 8000 M. af Nat. Gardens 1ste Bann tages af Constriptionen for 1807, 8, 9, 10, 11, 12, og bruges til at danne en Reserve=Armee. For at kunne disponere over de 90,000 M. af Conscriptionen for 1814, der ere bestemte til at forsvare Rigets vestlige og sydlige Kyster, bliver deres Plads besat af den sedentaire Nationalgarde, og Keiseren anbetroer Bevogtningen af Skibsværfterne i Antwerpen, Viessiugen, Cherbourg, Brest, L'Orient, Rochefort og Toulon til de Franskes Mod og Ære i de Nabo departementer, som Senatusconsultet med Hensyn til de enkelte Havne bringer i 6 Afdelinger. samme organiseres Nationalgarden; især skulle Grenadeer og Jægercompagnierne" saaledes completteres, at i ethvert af de 6 Arrondissementer stedse er en disponibel Magt af 15 til 20,000 M. 6 Senatorer skulle styre disse Compagniers Organisation og overtage Commandoen. - Det er blevet forbudet at bringe Colonialvarer til Vands eller fra Departementerne i det forrige Holland til det Jndre af Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-04
Wien, den 17. April. Vor Regjering gjor paa Grund af de overordentlige Krigsrustninger et Laan af 45 Mill. Gylden. J det til den Ende udstedte Patent erklæres, at den i Febr. 1811 fastsatte og bekjendtgjorte Sum af Jndløsningsbeviser aldrig skal forøges. De nu fornødne 45 Mill. skulle tilveiebringes ved Anticipationsbeviser, som skulle være udbetalte inden 12 Aars Forløb. Dessau, d. 21 April. D. 17de og 18de blev Wittenberg fra Byens Side angreben og heftig beskudt af det Preussiske og fra Brosiden af det Russiske Corps. Den 19de og 20de, efterat en Skandse var erobret og Forstæderne ødelagte, trak, efter Grev Wittgensteins Befaling, Gener. Lieut. Kleist med endeel af sit Corps, det grønne Hus Regim., det Colb. og Østpreuss. Jnf. Reg. langs med den høire Elbbred over Roslau til Dessau, hvor nu hans Hovedqvarteer er, og overlod den hiinsidige Blocade af Wittenberg til et andet fremrykkende Corps. Nu skulle Angrebene styres mod Broen. Gr. Wittgenstein har forlagt sit Hovedqvarteer til Leipzig. Bernburg deles af Saale i 2 Dele, hvoraf den paa høire Bredde er besat af Russerne, og den paa venstre, den egentlige Stad, af de Franske, skjønt ikke stærkt. Fienden har forskandset sig og holder sig rolig. Han strækker sig fra Bernburg til Nienburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Re Tiende Aargang. No. 37. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 8 Maji 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Blandinger. J Prof. Vedel Simonsens Udsigt over Nationalhistoriens ældste og mærkeligste Perioder angives Oprindelsen til Navnet Danmark at have været følgende: Efter Odins Død blev hans nordiske Rige deelt mellem hans forskjellige Sønner og Venner; Skjold fik saaledes Jylland, Fyen og Sjælland, Semining det Trondhjemske, Vaneren Niord det Sigtunske, og Veneren Heimdal det Skaanske, hvor de egentlige Thaner eller Vaner havde deres Sæde. Blandt disse Førster udmærkede sig især en Dan Mykillati, eller den høimodige Daner, som ved Giftermaal med den Sjællandske Kong Vermunds Datter Olufa arvede Sjælland med underliggende Øer, siden af Jyderne, som han mod en Sachsisk Første havde beskjærmet, udvalgtes til Konge, og endelig ved deres Hjelp ogsaa underlagde sig, Fyen. Efter saaledes at have samlet alle disse Lande under sit Regimente, sammenkaldte han sine Ypperste i Raad, og spurgte dem, hvad Navn han skulde tildeele sit Rige, hvorpaa den første og fornemste svarede: Kongen leve evindelig! Du est selv en Daner; 4 lad derfor ogsaa dit Rige hedde Danmark. Et Navn, der i Evighed aldrig skal udslættes." (Suhm C.H. B. L. P. 56).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Ribe har havt det ældste Bogtrykkerie i Danmark, næst efter Kjøbenhavn; Jydske Lovs Udgave af 1604 er der trykket, efterat dette offentlige Bogtrykkerie var undergaaet, opførte Anders Sørensen Wedel her paa egen Bekostning et nyt i hans Gaard paa Lilliebjerg i Skolegaden, hvor nu Jens Knudsen boer, der blev 1591 den første Samling af Kjæmpeviser prentet, som længe var i Omløb, og blev sjungen af den almindelige Mand, under Navn af Hunder Viis-Bog. (Dagen.)Et Ønske til Tonekonstens Tarv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
(Jndsendt.) Efter en Hvile af endeel Aar har Professor og Kapelmester Kunzen atter henrevet os ved sin Musik til et nyligen opført Syngestykke Husarerne paa Frierit, eller Virtuoserne. Man paastaaer, at hans Hovedhensigt har været, derved at give Publikum Leilighed til at bedømme, hvad Fremskridt det Personale, som fø ger hans Skole, har gjort i et Tidsrum af to Aar. Fra denne Side betragtet, var det tillige at antage, at Publikum ei vidste at skjønne paa den overordentlige og betydelige Fremgang, man allerede har sporet i de to sidste Theater=Saisoner, thi ingen vil med Billighed kunne paastaae det Modsatte, den, der vil blive Sandheden tro. kan ikke nægte, at Professoren ligesom hans værdige Hustru (engang Tydsklands Theaterfryd) har i en kort Tid virket overordentlig meget for Smagen, og især for en forbedret Smags Udbredelse. Det vilde være at ønske, at flere af Mandfolkene ved Theatret vilde søge hans Skole, og at Hr. Professoren vilde danne nogle duelige Lærere, der kunde blive ansatte ved samme, for paa denne Maade at virke til den gode Smags Udbredelse. Endelig vilde det og være at ønske, at Fru Kunzen i Vintermaanederne vilde give nogle Concerter. Man kan være hende Borgen for, at hun vil finde, at Publikum veed at sætte Priis paa hendes sjeldne Talent. Til Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
(Jndsendt.) En Haandværksmand, der er Dem meget forbunden for de Oplysninger, som Skilderiet har indeholdt, angaaende Forordningen om Pengevæsenet, udbeder sig, at De vilde have den Godhed, paa samme Maade, at underrette ham og flere, om accepterede Regninger, hvor der loves skadesløs Betaling, og Reverser paa Boggield, ikke bør omsættes efter Fordringens Ælde, Mig synes det at være billigt. Ved at give Credit paa Arbeide, har jeg i disse Aaringer tabt betydeligt, da jeg altid har maattet betale mine Materialier dyrere, end hvad jeg har faaet for det Forarbeidede, naar det har henstaaet i min Bog ubetalt nogle Maaneder, endsige naar jeg har maattet vente 67 og flere Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Da Forordningens 31 s. taler om Boggjeld, 3 Almindelighed, og ikke gjør nogen Undtagelse i Henseende til accepterede Regninger, hvor skadesløs Betaling er lovet, saa synes det klart, at saadanne Regninger ikke kunne fordres betalte til noget andet Forhold end 1 mod 6. Det er iøvrigt ikke Debitors Skyld, at Creditor tabte ved at give sit Arbeide paa Credit, thi det maa antages, at denne allerede har betinget sig en saadan Priis, hvorved han ved Regningens Betaling saae sig skadesløs. Hvad Reverser angaaer, da skjønnes ikke rettere, end at det ikke kan komme i Betragtning, hvorfra Gielden oprindelig hidrører, men at saadanne Forskrivelser bør omskrives efter deres oprindelige Alder, uden Hensyn til at de lyde paa Boggield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af Forordningen af 6te Jan. d. A. F. 37, har Cancelliet modtaget følgende Forespørgsel: Om en Leie-Contract om Kjøbstædjorder, oprettet den 13de Maji 1812, hvorved den betingede Afgivt er bestemt i Korn, at betale efter Kapitelstaxten for Afgrøden af Aaret 1812, strax efterat samme er bekjendtgjort, bliver at ansee som sluttet om Korne eller Penge=Afgivt, og om derfor bemeldte §. paa denne Contract bliver anvendelig, eller om den maa opfyldes med Betaling efter det almindelige Jndløsnings Forhold. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at allerhøistbemeldte Forordnings 37de §., som blot taler om Afgivter fixerede i Dansk Courant, maa være anvendelig paa Afgivter bestemte i Kornværde, hvorimod Foreningen, naar den, som i det opgivne Tilfælde, har fastsat Betaling efter hvert Aars Kapitelstaxt, bogstaveligen bør følges, og Betalingen efter Omstændighederne erlægges i Rigsbankpenge efter Kapitelstaxten, eller, hvis denne maatte være sat i Dansk Courant, da efter Jndløsningsforholdet af 1 mod 6. Dog at Vedkommende forbeholdes Ret til at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
En Kone har for Cancelliet andraget, at hun under 13de Maji 1797, har erholdt Bevilling til at leve separeret fra Bord. og Seng fra hendes Mand, hvorved det tillige blev fastsat, at han ugentligen skulde betale hende 4 Mk. til Underholdnings Hjælp og desforuden 6 Rdlr. hvert halve Aar til Huusleie. Hun har derhos i Anledning af Forordningen af 6te Jan. d. A. forespurgt, om ikke denne Understøttelse nu bør udredes til hende i Rigsbankpenge. Collegiet har derpaa svaret, at efter de oplyste Omstændigheder skjønner det ikke rettere end at saavel den Supplicantinden tilstaaede ugentlige Understøttelse, som Huusleiehjælpen, i Følge allerhøistbemeldte Forordnings Grundsætninger, vil blive at tilsvare i Rigsbankpenge, S. V. med Daler for Daler. Dog forbeholdes Vedkommende at lade Spørgsmaalet afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
En Mand har ved Cancelliet forespurgt, hvorledes, i Overeensstemmelse med Forordn. af 5te Jan. d. A., maatte være at forholde med Vexel=Obligationers Omskrivning til Rigsbankpenge, samt hvad Rentefod der ved Samme maatte være anvendelig. Collegiet har derpaa svaret, at Vexel=Obligationer henhøre til de Forskrivninger, hvorom allerhøistbemeldte Forordnings §. 23 m. fl. efterfølgende §§. handle, saavelsom at det ved allerhøieste Resolution af 30te Marts sidstl. er tilladt, at ved Vexel-Obligationer maa betinges 5 Procento Rente, naar Obligationen lyder paa Sølvværdie, og 6 Procento, naar Laanet er contraheret i Navneværdie. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
J Anledning af Forordningen af 5te Jan. d. A., dens 33te §., har Cancelliet modtaget følgende Forespørgsel. Naar et Kjøb gaaer tilbage, fordi Sælgeren ei kan skaffe Obligationerne omskrevne efter Kjøberens Ønske, om da ikke denne kan forlange den allerede udbetalte Kjøbesum tilbagebetalt i samme Mynt eller Valuta, som han har udredet den i, f. C. i kongelige Obligationer. Collegiet har derpaa svaret, at Kjøbesummen vel bør tilbagebetales i Forhold til den Pengesort, hvori den er imodtaget; men, da kongelige Obligationer lydende paa dansk Courant, naar de ere brugte som Betalingsmiddel, ei kunne antages at være betragtede anderledes end som Repræsentativer for denne Pengesort, saa skjønnes ikke rettere, end at Tilbagebetalingen af den deri oppebaarne Kjøbesum ikke kan skee paa anden Maade, end som om Betalingen var erlagt i danske Bancosedler, dog forbeholdes Vedkommende at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
For Cancelliet er andraget, at Vedkommende har udestaaende paa Pante-Obligation en Kapital, hvilken Obligation nu, i Medfør af Forordn. af 5te Jan. d. A. §. 23 og 24 er bleven prategnet og omskreven til Rigsbankpenge. J den Anledning forespørges, om Creditor er pligtig til at udrede Rettens Gebyhr for denne Paategnings Jndførelse. i Pantebogen, eller om der kan fordres Godtgjørelse derfor af Debitor. Collegiet har derpaa svaret, at, da det er Creditor, som indleverer Gjælds brevet til Retten for at lade Paategningen indføre i Pantebogen, saa vil Creditor ogsaa blive pligtig til at udrede det derfor anordnede Gebyhr i Overeensstemmelse med Plakaten af 23de Martii d. A. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Blandede Efterretninger. J afvigte Aar bragtes fra Wologda til Archangel for 6, 44,000 Rubler Varer, og Jndførslen i Petersborger Havn steg indtil 39,488,320. Rubler, hvoriblandt for 12,008,700 R. Sukker, 12,037, 180 R. Fernambuk, 5,924, 900 R. raa Bomuld, 676,360 R. Peber, 2, 198,000 R. Jndigo, 1,622,260 R. Nanking, 200,000 R. Nelliker, 240,000 R. Muskatnødder, 1,250,000 R. Olie, 662,670 R. Bly, 315,000 R. Cochenille, 27,500 R. Jngefer, 57,600 R. Cacao. - Derimod bestod Udførslen af 44,698,200 R., hvoriblandt for 2,450,076 R. Jern, 17,725,590 R. Hamp af bedste Sort, 1,132,320 R. af anden og 1,422,950 R. af tredie Sort, 3,034, 770 R. Hør af bedste Sort, 510,350 R. af anden, og 233,400 R. af tredie, 2,396,200 R. Svinebørster, 161, 180 R. Potaske, 775,200 R. Huus blas, 834,290 R. Tougværk, 985,650 R. Seildug, 4,500 R. Sækkelærred, 6II, 100 R. Hvede, 97,250 R. Hampolie, 7,800 R. Linolie, 200,000 R. Meel. (Polit. Journal f. Febr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Paris d. 7de April. Under 25de Marts har Keiseren fra Palladset Thuillerierne udstædet et Decret, at i Følge Concordatets tiende Artikel alle Jndivider af Rom og Trasimenedepartementet, der er falden i den lovlige Straf for at have nægtet den skyldige Undersaats Eed, have faaet fuldkommen Tilgivelse, skal sættes paa fri Fod, kan vende tilbage til deres Hjemstavn, og indsættes igjen i Besiddelse af deres Eiendomme, saasnart de høitidelig have aflagt bemeldte Eed hvorimod dette Decret ikke skal komme dem til Fordeel, der ikke til næstkommende 1ste Maji have aflagt Eeden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
(Hamb. Cork.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Postefterretninger. Paris, d. 15 April. Keiseren er den 14de reist til Armeen og vilde d. 16de være i Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
- Den Østerrigske Gesandt, Fyrsten af Schwarzenberg, er d. 7de ankommen til Paris. Førend Keiserens Afreise have mange Befordringer ved alle høiere Authoriteter fundet Sted. Ved et Keiserligt Decret er den constitutionsmæssige Forvaltning i den 32te Militair=Division indtil videre sat ud af Virksomhed, og Militairmagten indført. Dernæst ere alle Civil-Authoriteter Militair-Che sen underordnede, der er berettiget til, i Nødsfald, at udskrive overordentlige Skatter som Straf, udtage Gidsler, og gjøre alle Forholdsregler gjeldende ligesom i en Fiendes Land. Til de Skyldiges Afstraffelse oprettes Krigsretter. Efter et andet Decret oprettes et Keiserligt Pariser Gensd'ar merie, bestaaende af 863 Mand og 398 Heste. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Den Preussiske Gesandt Baron v. Krusemark, Fyrst v. Hatzfeld, der i et særdeles Ærinde var kommen til Paris, den Preussiske Geheime Statsraad v. Beguelin og alle til det Preussiske Gesandtskab hørende Personer, ere i Begyndelsen af April reiste tilbage til Preussen. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Dresden, d. 24 April. J Middags Kl. 1 ankom her Deres Majest. Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen med deres hele Generalstab og Suite. Efter den høitidelige Modtagelse lod Allerhøistsamme Tropperne befilere for sig paa Ny torvet i Parade. Om Aftenen var hele Staden, illumineret. - Den 25de ankom igjen 67000 M. herligt Cavallerie med 20 Can. J dette Øieblik ventes atter 7. Regim. Cavall. – Man anslaaer de i Torgau forsamlede gamle og nye Tropper til 12,000 Mand. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Leipzig, d. 28 April. De Franske ere i Erfurt, Weimar og Langensalze i betydeligt Antal; Keiser Napoleon selv skal være i Erfurt. - Keiser Alexander afgik d. 27 med et meget lidet Følge til Toplitz, for at besøge sin Søster, Arveprindsen, af Weimars Gemalinde. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Sachsen, den 20de April. Jmellem Dessau og Köthen, i Egnen af Kønnern, venter man en varm Dag. (S. Bl.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
Fra det Preussiske Hovedqvarteer Altenburg, d. 25 April. J dette Øieblik, Kl. 6 om Aftenen, indløber den Efterretning, at Fienden Kl. 12 er gaaet ved Dornburg og Camburg over Saale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-08
(Alt. Merk.) Prat, d. 24 April. J. Morgen ankommer her Kongen af Sachsen med sit hele Hof og 1200 Mand Cavallerie. – J Forgaars indløb fra Wien, den befaling, at sætte hele Armeen paa Krigsfod. (S. Bl.)