JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Fredagen den 4 August 1815 om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Baroniet Lehns Birk tingsted i Pasop ved Svendborg, foretaget offentlig Licitation over Opførselsen af 2 Broer, saavel af Træe som af Steen, og nogle Steenkister paa Landeven over Slædeck Mark, efter de Overslag og Konditione, som paa Stedet bekjendtgjøres og 3 Dage forud kunne erfares hos er kortelig følgende: Sinding Mølle, H. L. Erichsen. hvis Mølleskyld er 6 Tdr. 2 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb., og Jordskyld af Sindinggaards frie Hovedgaardstaxt 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. agter Eieren Hr. Christian Speitzer at afhænde ved offentlig Auction. Denne Eiendom er beliggende 3 Mile Østen Holstebroe, tæt ved Hovedgaarden Sindinggaard i Sinding Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, og dens Beskaffenhed, Mølleværket er opført i Aaret 1806 bestaaer af en Rug qværn og en Stubbeqværn, er vel vedligeholdt og drives ved en stærk Strøm af den store Aae der gaaet igjennem Holstebroe. Vand og Søgning kan ikke mangle. Møllens øvrige Bygninger ere for største Deelen opbyggede i de senere Aaringer og er i meget god Stand. De tilliggende Jorder, der som meldt er fri Hovedgaardstaxt og altsaa har Tiendefrihed, ere fortrinlig gode og vel dyrkede; den i sidste Efteraar og dette Foraar deti nedlagte Sæd er 4 1/2 Tønder Rug, 3 Tønder Byg og 12 Tønder Havre, foruden Kartofler og Hamp, og den aarlige Eng=Afgrøde er circa 30 Læs got Høe. Der kan ved Møllen paalidelig fores 14 Stkr. Fær Kreature og 3de Bæster samt nogle Faar. Blandt Møllens Herligheder bør derhos bemærkes, dens fortræffelige og særdeles indbringende Aalefiskerie. Liebhaverne ville behagelig snarest mulig tage Eiendommen i Øiesyn, thi Auctioner over samme bliver afholdt udi Sr. Niels Særkjers Huus i Gjelleruplund Løverdagen den 5 August næstkommende om Middagen Kl. 12 Slet. Konditionerne kan ventes billige i det Hele, og vil i Særdeleshed indeholde: at endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Møllen mod første Prioritet, til en nærmere bestemmende Tid. Møller, Høyriis den 4 Juli 185. Auctions Direkteur. For med de flere Dannerrigets Borgere deeltagende at yttre den Glæde, som føles i Anledning af Deres Kongelige Majestæters vor høiste skeede Konges og Dronnings høitidelige Salvings- og Kronningsfest, som skal foregaae den 31 i denne Maaned, ønske adskillige af Odense Borgere og Jndvaaner, ved Souper og Bal at samles paa Odense Raadstuese, denne Dags Aften Kl. 6. De flere, som maatte ønske at deeltage deri, indbydes til behagelig betids at melde dem og modtage billetter hos de 2 eligerede Borgere, Formanden, Braadt og Theilgaard. Odense den 23 Juli 1815. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Den 1ste og 2 August kan bekommes nybrændt FarøSteenkalk paa Aalykkegaards Kalkbrænderie ved Odense Bassin, og efter den Tid i min Gaard paa Vestergade No. S. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Extra god gammel Mjød, saavel i større som mindre Partier, bekommes til billig Priis hos Bager Nielsen paa Overgade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Alle de, som formene sig at have Ret til Eiendoms-Begravelser i Faaborg Kirke, indkaldes herved at melde sig inden 6 Uger hos undertegnede Kirkes Jnspektører, som med dem vil træde i Underhandling om at afstaae deres Ret til Grav stedernes Abenyttelse for Fremtiden; og de, som ikke melde sig inden denne Tid, entages for at have renunceret paa deres Ret til berørte Begravelser. - Faaborg den 10 Juni 1817. Wøldike. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Herved indkaldes Alle og Enhver, som haver nogen Fordring paa den her paa Samsøe i Tanderup Bye bortdøde Huusmand Jens Jensen Kok, at melde sig hos mig inden 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, og Debitorerne anmodes at møde inden samme Tidsforløb, Pillemark paa Bamsøe den 16 Juni 1815. N. Juel, kommitteret Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Formedelst Bopæls Forandring agter jeg at sælge min paa boende Gaard i Nørre Bierth, Eltang Sogn, imellem Kolding og Snoghøi. Mark og Skov ligger ved Kolding Fjord. Gaardens Arcaler omtrent 330 Tønder Land, deraf 60 Tønder Skov, og nogle Tønder Tørvejord. Udsæden 23 Tønder Vinterkorn, 31 Tdr. Byg, 62 Tdr. Havre, foruden Vikker, Mængkorn, og 2 1/4 Tdr. Land med Hør og Hamp. J nogle af Byg og Havremarkerne er i dette Foraar udsaaet 14 Lispund Kløverfrøe. Bygningerne ere for det meste Grundmuur, og for faa Aar siden opbygt. Stuehuset er teglhængt, og Haugen er beplantet med rigelig 4000 store Frugttræer. Betalinsterminerne kan for det meste indprettes efter Kjøberens Ønske. Gaarden staaer for noget over 18 Tønder Hartkorn, og Par tiller fra 1 til 4 Tønder Hartkorn med Bygning og Skov til er ogsaa at bekomme. Liebhavere ville behageligst ved at tage Eiendommen i Øiesyn, selv overbevise dem om dennes Godhed og behagelige Beliggenhed. Nørre Bierth ved Kolding d. 30 Juni 1815. Petersen. Demnach das hirseldst gelegene Haus des gewesenen hiesigen kommercirenden Bürgers Hans Christian Hansen, jett zu Kleinmühle, auf den Antrag der Stadtkasse in offentlicher derichtlicher Auction verkault worden, und nunmehr un dem Kauser die Gewühr leisten zu konnen, die Erlassung cines Proclams erforderlich ist, als werden hiemit Alle und Jede welche an beregtes Haus irgend esnige nicht protocollirte Forderungen und Ansprüche zu haben vermeinen, hiemit be Strafe der Anschliessung und des ewigen Stillschweigens angewiesen und gladen, sich die Einheimischen innerhalb 6 und die Auswartigen mit Vestellung eines Procurator innerhalv 12 Wochen nach der letten Bekantmachung deses in dem hiesigen Stadsecretariat zu melden, die desalliger Documente mit Zurücklassung beglaubtet Abschriften zu prouciten und fornere Verfugung zu gewartigen. Sønderburg den 3 Juli 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Bürgermeister und Rath hieselbt Da die gestzlichen Erhen der kurzlich verstorbenen ver vittmeten Postmelsterinn Maria Dorothea Sutor hieselbst uns, als zur Regultrung des Nachlasses der lettern hochst, commitirt, angezeigt, das sie die ihnen zugefallene Erbschaft nu cum beneficio et inventarii antreten kanten und dahe en Proclam zu erlassen: so werden Alle und Jede velchan den Rachlas, ber Verstordenen aus egend einem Grundenige nicht protocollitte Forderungen haben, demselben erwae schuldig sind over davon Plande besitzen, bei den gesetzlicher Strasen der Peclusion doppelter Zahlung, ewigen Still, schweigens und Verlust des Plandrechts, hiemit ang vieser und geladen, sich die Einhelmischen innerhalb 6, und diAuswartigen mit Bestellung eines Procurator innerhalb 12 Wochen nach der letten Bekaantmachung dieses, in dem hiesigen Stadtsecretariat zu melden, die dessalligen Document mit Zurücklassung beglaubter Abschriften zu produciren unfernere Versugang en gewarrigen. - Sonderburg den 3 Juli Bürgermeister und Rath hieselbst. Hvor nogle forgetyve Traver Langham er at bekomme for billig Priis, 1 Miil her fra Odense, anvises af Kjøbmand Teisen i Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Auction. Torsdagen den 20 August næst, Kl. 10 Formiddag, holdes Auction paa Pallisberg i Ullborg Herred, Aabye Sogn, Ringkjøbing Amt, og derved solgt uden flere Auctioner om antageligt Bud skeer. Bemeldte Palli berg frie Hovedgaard med Bøndergods og Tiender samlet. Borggaards=Husene er nylig opbygte af Grundmuur, og Ladegaards Husene af Egebindingsværk, meget gode og godt vedligeholdte. Hovedgaarden staaer for 58 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb frie Hovedgaards Taxt, og desforuden 4 Tdr. 4 Skpr. 1 1/2 Alb. kontri bugbelt Hartkorn paa Enge som drives under Gaarden. Dens Areal af Ager og Eng og Fædrivt er 578 Tdr. Land geometrisk Maal. Den aarlige Udsæd har været 30 a 36 Tdr. Rug, 26 a 30 Tdr. Byg og 60 a 70 Tdr. Havre, og Høeavl 400 Læs, aarlig paa lidet nær Mærsk. Der har været avlet i et Middel Aar 500 Tdr. Rug, 330 Tdr. Byg og 500 Tdr. Havre, Paa Gaarden har været aarlig født og græsset 104 Staldstude, 40 Fødestude, foruden fornødne Huusholdnings=Køer, Bæster og Faar. Til Gaarden haves behøvende Grund til KlyneTørv og Lyng. Gaarden drives ved Hoverie af Godsets Bønder. Bøndergods=Hartkornet er 225 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb., foruden 24 Tdr. matrikulerede Huse som forrettet 245 Dagsarbeide. Den aarlige Landgilde af Bøndergodser er 628 Rbd. 2 Mk. 14 s. N. V., 25 1/2 Tdr. Rug, 6 1/2 Tdr. Byg og 50 Lispd. Smør Stabbe Sogn Konge-, KirkeKorn- og Qvægtiende eies og oppebæres for det meeste paa Kjerven. Dets tiendeydende Fartkorn er 262 Tdr. 1 Alb. Lysthavende til disse betydelige og gode Eiendomme indbydes herved. Eiendommene foreviser Forvalter Bertelsen og Konditionerne ere før Auctionen til Eftersyn paa Gaarden hos bemeldte Bertelsen, og her paa Kontoiret. Ringkjøbing i Ullborg Hind Herredsfogderie den 17 Juni Grønlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Da min Skoemagersvend Carl udolf Arenfeldt tillige med sin Kone Karen Jensdatter Aarslef, har forladt sin Tjeneste hos mig den 21 April, uden at gjøre Rigtighed for hvad han er mig skyldig; saa indkaldes herved bemeldte Bortgaaede, for at gjøre Rigtighed for dem, inder den i Loven befalede Tid, da jeg ellers lader deres ubetydelige Boe af en Kiste, en Hespe og en Malkestoel, bortsælge ved offentlig Auction, for som fattig Mand at erholde mit Tilgodehavende. - Vesterhæsinge den 24 Juni 1815. Carl Friderich Eltzholtz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Hos Undertegnede haves Oplag af følgende Vine, MuscatFrantignan, dito Lunel, sød Wals, anden Wals, Karillosamt rød og gammel Viin. Disse udsælges i store og smaaPartier. - Faaborg d. 8 Juli 1815. Tørkild Classon, Da jeg Undertegnede, som er en Søn af Uhrmager Kaabt. mann i Sonderburg, har etableret mig her i Byen som Uhrmager saa anbefaler jeg mig til Enhver som vil betroe mig deres Arbeide, saavel med forfærdigelse som Reparation af alle Slags Stue-, Taffel- og Lommeuhre forsikrende: stedse at levere got Arbeide til de billigste Priser. Nyborg den 22 Juni 1815. F. C. Kaahtmann, boende i Mellemgaden
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Jfølge foregaaende Dom og Jndførsel bliver Tirsdagen den 8 August d. A. foretaget Auction over Selveier Lars Christoffersen Moeses tilhørende og iboende Gaard i Rødme Steenstrup Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Bemeldte Gaard med alle dens tilhørende Eiendomme bortsælges ved en eeneste Auction, som holdes i Gaarden. - Svendborg den 15 Juli 1815. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-28
Hos Beendreier Bech i Nørregade bekommes god Schweizer, Ost, saavelsom Hollænderier, Ævrets- og Foraars=Ost.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Skyde skal op i det samme Fredtik. Din herlige Stamme, Danmark Dit Navn. Gjemme med Roser i Favn: Fattel, tandt af Gud paa Jorden. Haab om Död, i Graven lagt: Straale her af Guddoms Magt, Dybt for Dig stal Kne sig Søie, Kummer ei fortvivlet staae, Herren Hevner er og Dommen. Visselig hans Time kommer! Tag da, Konge! Kronens Guld O! sin Glands den har ei mittet, ) 7 ge bryllups Fest, Smil, naar ryster Himlens Torden! Kierlighed og Herrene Øiet, Dybt for Eder Knæ sig Böie. Blikket stirre mod det Höie; Glæde ei letsindig gaae. Visselig hans Tine kommen. Vist som Vinter fölger Sommer. - Din er ei af stiøre Muld. Skjöndt en Steen er af den prictet: Grundtrig. Skjöndt en Steen er af den prictet, Herrens Runer, deri ricted, Tale underfulde Sprog. - Fölg Du kan hin Herren Bog: Vore hans og Dine Veie Hvo har da vel mer til Eie Ja, hvo har vel mer i Eie Herrens Haand kan Alt omdreie. o: thi hist ad Herrene Ret, Krægsom er for Dig denne Troet. O! da standse al Din Smerte, Nær Du ligger Herrene Hjerte, Ner Du leger Herrens Hjerte, Ti skal Din og Folkets Smerte, Hine Runer paa Dit Guld, Sölverbryllupsdagens Huld Sige mer end jeg kan tale, Hvad kun Himlen kan afmale. Hvad lan Himlen kan afmale Lyde stal fra Biers af Dele, Glæden atter slige ned Og tilsmile Sallighed. Derfor Festens Dag, velkommen: kant for Dannemark og Dommen. Pant for Dannemark og Dommen Riget Eder er tilkommen. Kongepar. - thi Kronen bær, Konge! for Dit Spir og Sværd! Gud kun reiste Kongestammen. Ene Gud er Ja og Ammen!! Den sangne Bonaparte. Allevegne er Efterretningen om denne vigtige Fangsmodtaget med overordentlig Glæde. Seiren ved helle Alliance kunde heller aldrig skjønnere krones, end ved at Bonaparte, som den 18 Juni stod i Spidsen for 150,000 Mand Kjerntropper i Belgien, den 18 Juli føres som Statsfange til det Engelland, hvor Verdens=Erobreren, i sin Lykkes Dage saa ofte truede af at ville komme som triumferende Seierherre, og selv efter sin Gjenkomst fra Elba saa haanlig henviste Kong Ludvig at fortsætte sin Regjering over Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Den 21 Juli fik Man i London Efterretning om Bonapartes Overgivelse, først ved en Handels=Expres og derpaa ved en Koureer fra Lord Castlereagh i Paris, der havde faaet officiel Anmeldelse herom fra Hertugen af Otranto (Fouche), den Samme, som udvirkede, at der blev tilstaaet Bonaparte 2 Fregatter til hans Afseiling, og hvis Nidkjerhed nu Udførelsen af den hele Plan til hans Udlevering tilskrives. Til den Ende havde den snedige Politieminister, efter foregaaende Aftale med Hertugen af Wellington, først lokket Bonaparte til Rochesort, og siden ladet postere Vagtskibe langs med Kysten, hvilke i Forbindelse med de brittiske Krigsfartøier skulde søge at hindre hans Flugt. Saasnart dette var i sin Rigtighed, skrev han til Exkeiseren, at der var ingen anden Udvetilbage for ham, end at overgive sig enten til den allierede Armee eller til de engelske Krigsskibe. Bonaparte, som hver Dag med Kikkerter, havde iagttaget de engelske Krydsere og nu tillige mærkede at han blev bevogtet fra Landsiden, sendte da General Bertrand til Kapitain Maitland, som kommanderes Bellerophon (der ikke er nogen Fregat, men et Linieskib paa 74 Kanoner), for at underhandle om de Vilkaar, hvorpaa han vilde overgive sig. Kapitainen indlod sig ikke i noget af Alt dette; men sagde blot, at han maatte overlade sig til den storbrittanniske Regjerings Ære og Ædelmodighed, og endelig maatte han, efterat have snakket vidt og bredt om den brittiske Nations høimodige og ædle Karakteer, finde sig i sin Skjebne. - - Den eneste Betingelse, Bonaparte saaledes kunde udvirke for sig var, at Man ikke vil skille ham ved Livet. (Han sætter altsaa endnu mere Priis paa det end paa Andres!) Alle hans Papirer ere ham ogsaa fratagne og Man troer, at han foreløbig vil blive bragt i sikker Forvaring til Edinburg i Skotland, eller endog til Tover. Andre troe at han blot vil blive sat under strænge Opsyn som Partikulier; ja der gives dem, som allerede spekulere paa at lese ham maanedsviis, for at lade ham see for Penge, hvorved de sikkert ville tjøre god Lykke! Saa overdreven den første Angivelse om Beløbet af Bonapartes medbragte Skatte og Kostbarheder end synes skal han dog denne Gang have ført langt meere med sig, end i Fior til Øen Elba. J Rochesort var forfærdiget en Mængde Kasser til at indpakke hans Effecter i og fra Hospitalet sammesteds havde Man laant 50 Par Lagener, som han vilde tage med for sit Mandskab. En kostbar Reisevogn var og bragt ombord paa et Fartøi fra Norden. Det var den 8de om Eftermiddagen, at han indskibede sig ved Fouras (en lille Bye paa Kysten imellem la Rochelle og Rochefort), for at gaae ombord paa Fregatten Saale der laae ved Øen Aix, og den 15de om Aftenen gik hans Overgivelse til Kapitain Maitland for sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Den Pariser Moniter af 18de har en Beretning om denne vigtige Tildragelse, der begynder saaledes: "Der var truffet Forholdsregler til at forebygge Napoleon, Bonapartes Undvigelse. Derpaa meddeles en Skrivelse i fra Sørpræfekten i Rochefort til Søeministeren, hvorefter han havde indskibet sig med Landpræsekten, for at udfør Ministerens Befaling, da han erfarede, at Bonaparte havde indskibet sig med sit følge paa Briggen Epervier, (Høgen) der var udrustet som Parlamentair, og begivet sig ombord paa det engelske Linieskib Bellerophon, der, da han nærmede sig det, lod heise det hvide Flag paa Formasten. Saaledes (vedbliver Moniteren) har altsaa Bonaparte under det hvide Flags Beskyttelse endt det Foretagende, der var udkastet af ham og blev udført ved Hielp af de Herrer Labedoyere, Ney, Bassano, Lavaletta, Savary, Bertrand, derion, Regnand de St. Jegn d'Angely, Lefebre=Desnouettes, Boulay de la Meurthe, Desermont, Etienne og Madamerne Hortense, Souza og Hammelin: - Engelske Blade tage heraf Anledning at spørge, hvorfor Soult, Cambaceres, Davoust, Fouche og Konsorter ikke nævnes ved denne Leilighed, da de dog, som hele Verden bekjendt, have været Bon partes ivrigste Hielpere, siden han ved Kongens Dekret blev erklæret for en Rebel og Forræder;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Det andet store Spørgsmaal, som engelske Blade opkaste, er hvad Man nu skal begynde med den fangne Bonaparte, Endskjøndt ingen brittisk Officeer kunde inddrømme ham slige Vilkaar, som Gazette de France lader Kapitain Maitland gjøre at han nemlig ikke allene indestod ham for hans personlige Sikkerhed i men ei heller omtvivlede, at den brittiske Regjering jo no sendte ham hvorhen han ønskede: - saa kommer Mandog i dette Tilfælde i en besynderlig Forlegenhed. LudviVIII, hedder det, har erklæret Bonaparte for en Rebel og Forræder. Jmellem venskabelige Regjeringer er det gjensidig Brug, at Men udleverer dette Slags Forbrydere. Skulle Vi altsaa udlevere Bonaparte, Det gjøre Vi ikke naar han overgav sig paa Vilkaar af beholde Livet, og ei engang naar han overgav sig ubetinget til den brittiske Høimodighed. Men paa den anden Side blive vi hele Verden ansvarlige for ham, og han maa holdes under saa stræng Bevogtning, at han ikke nok engang skal forurolige Verden; kort, han maa være at ansee som politisk døb for Verden. Vi gratulere Europa til den Fangst, Vi have gjort, og Europmaa takke Brittannien at det endelig har faaet Rolighedsforstyrreren fat. Engelland førte Ludvig VIII tilbage paa den franske Trone, og nu overgiver dens forrige Usurpator sig til den Nations Æ elmodighed, som han fordum hadede allermeest, søgde at bekjempe og lærte at agte. Hvilken Ære og Triumf indeholder ikke alle disse Begivenheder for Storbrittannien!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Der blev strax holdt et stort Statsraad i London om Bonaparte, og Man kan vel sige, at der aldrig før en forekommet saa deelikat en Punkt i nogen brittisk Raads 3/4, forsamling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Bonaparte skal Jngen af sin Familie have havt med sig. Joseph var endnu den 12te i Rochesort, og efter Gazette de France gik Ordet den 18de i Paris, at han tilligemed Brødrene Lucian og Hjeronymus vare arrettrede. Man forsikrer ogsaa, at Medlemmerne af denne Familie skulle fordeles over hele Europa saaledes, at Joseph skulde komme til Rusland, Hjeronymus til Preussen, Lucian til Engelland, Ludvig til Østerrig og Madame Hortense (Exdronning af Holland, til Schweitz. - Paa denne Maade faaer Enhver noget undtagen Spanien der baade har fortjent og burde have Napoleon selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Krigs-Efterretninger. Med Marskal Davoust og hans Armees Underkastelse synes det endnu ikke at være Alver. Ei engang de Kongelige Kourerer eller deres medbragte Depescher vil han respektere. Dette tvetydige Forhold give de Allierede god Grund til at mistroe ham og da desuden Broen over Loixe ved Amboise den 16de er bleven afbrudt og den ved Tours, hvor den berygtede Vandamme selv var ankommen, er undermineret, saa skulde Vaabenstilstanden, opsiges den 21 Juli og Fjendtlighederne begynde den 1 August, hvis denne rebelske Armee ikke forinden ubetinget underkaster sig. Kommandanten i Paris, Oberst Pahl, har ogsaa bekjendtgjort, at ingen flere Passer udgives til hiin Side af Loire og Rhone. Den Maynzer Tidende gjendriver Efterretningen om en afsluttet Konvention imellem Østerrigerne og General Rappet Strasburg; derimod er den 8de i Bayonne sluttet en Vaabenstilstand, imellem den spanske og franske Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Efterretninger fra Fyrst Wredes Armee til den 11de melde ikke om noget Slag imellem Chalons og EpernayJ Chateouthierry, som Bayrerne besatte den 9de, efterretFjenden frivillig havde rømt Staden, fandt Man 13 fornaglede Kanoner. Hovedqvarterret vilde den 11te være i Melun, hvorfra Marschen skulde gaae over Nemours til Orleans Fyrsten af Schwarzenberg ventedes med 60,000 Østerriger den 12te til Troyes, efterat han i Doulevanthar sat sig i Forbindelse med Erkehertug Ferdinand. Hovedqvarteret var den 11te i Dienville, en halv Miil fra 4 Bonapartes Opdragelsesbye Brienne. De hanseatiske Tropper ere efter Hertugen af Wellingtons Ordre opbrudt til St. Denis; Kosakkernes Hetmann, General Platow, er den 13de ankommen til Paris, og ingensinde har det vrimlet saaledes af fjendtlige Tropper i Omegnen af denne Stad, saa at hvis Franzoserne denne Gang ikke bliver mætte at Krigen, skeer det aldrig. Hvo der har gjort Feldttoget i Rusland med, forsikre, at Ødelæggelserne fra Moscau til Willna vare intet imod nu at see Millitærveien imellem Fleurus og Paris, der i Gjennemsnit strækker sig i en Brede af 10 Mile, og fremviser allene sørgelige Ruiner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-31
Endnu efter Jndtoget i Paris fandtes enkelte preussiske Soldater ihielstukne i de omliggende Landsbyer, hvorover syv af disse bleve afbrændte og sløisede, og Alt hvad der kunde ødelægges blev det, endog Brøndene tilkastedes.