JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Ved den af forenskriveren over Mosse Fogderie, Ove Hjorth, givne Dom, afsagt den 7 Julii 1802, var saaledes dømt: at Contra-Cltanten Ole Olsen ber for Hoved=Citantens Mathias Olsens Tiltale i denne Sog frie at være. Processens Omkostninger ophævet efter Omstændighederne paa begge Sider. Dom: Ole Olsen Frøeland bør til næste Lovens Fardag, efter denne Høiesterets Doms lovlige Forkyndelse, under Udkastelse, fravlge og for Matthias Olsen Frøeland ryddig giøre de paastævnte 1 Skpd. 15 1/2 Lpd. Tunge i Gaarden Frøeland, mod derfor at annamme i Løsningssum saa meget, som efter uvillige Mænds Skiøn sat vorder Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Ole Olsen, som Tabende, Rdlr. Dito Dito Dato. No. 177. Rottbøll. Anders Werbiørnsen Mørch, Schønheder. - Christen Olsen. contra Citanten havde for Høieste Ret indstævnt til Stadfæstelse den forhen i denne Sag ergangne forrige Christiania Laugtings=Dom, afsagt den 4 August 1794, angaaende Citantens Ovels og Løsnings=Ret til Gaarden Søndre Mørk i Westbye Præstegield, mod Løsningssummen 2799 Rdlr., med videre. Derom er ved bemeldte Lautings Dom saaledes kiendt for Ret: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Vid fornævnte Hiemtlags Dom, afsagt af Sorenskriveren Cancellieraad Horn den 13 Januar 1793. er saaledes kiendt: Jndstævnte Christen Olsen bør til Citanten Anders Weblernsen ryddeliggiøre Gaarden Søndre Mørk til Fraflyttelse, imod for samme at erholde den i det ham af Lars Wedlørnsen under 8 Mar til 1788 anførte Kiøbe=Summa 2799 Rdlr., foruden de paa Gaarden, efter uvillige Mænds Skiønnende beviisliggiørende Forbedringer, fra bemeldte Skiødes Underskrivt. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Denne Sag afvises. J Kost og Tæring for Høieste Ret betaler Citanten til Jndstævnte 60 Rdlr., og til JustitsCassen som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Mandagen den 3 December. No. 179. Schenheder. - Afgangne Kiøbmand Hans Her lossens Enke og Arvinger, contra Klingberg. Kiøbmand Niels Johansen. Bugge. Citantern havde for Høiest-Ret til Underkiendelse. Tilsidesættelse og Forandring indstævnt den tilforn i denne Sag passerede Laurvigs Grevskabs Over Birketings Dom, at sagt den 21 Februari 1803, betræffende: et Jødstævnte under 10 October 1801 ved Fuldmægtig har fragtet et afg Hans Herlofsen til hørende Skib de Søstre kaldet, at indtage en Ladning Bord for London, hvorom et Tertepartie under 25 næstefter er oprettet, men siden el villet tillade Skibet, eller opfylde sin Contract, i hvilken Anledning Citanterne forment sig hos ham at skalle komme tilgode L. 194. 6 Schill. Sterling med Renter, samt en ny Mastes Bekostning, med videre. Derom var ved fornævnte Over=Birketings=Dom saaledes kjendt for Ret: Parterne bør for hinandens Tiltale i denne Sag sele at være. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Ved Laurvigs Giæste=Rets Dom, afsagt af Byfogod Peder Rasmussen den 13 Martii 1802, var saa leder dømt: Contra-Cltanten Niels Johansen Bugge, bør for Hoved=Citanten Hans Herlofsens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Jndstævnte bør til Citanterne betale den halve Deel af den omtvistede Fragt med 397 L. 3 Schilling Sterling, efter den Cours, som fandt Sted den 3 December 1801, samt Renter 4 pro Centum fra den 3 November 1801, til Betaling skeer. Processens Omkostninger for alle Retter ophæres. Til Justits=Cassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Onsdagen den 5 December. No. 193. Rottbøll.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Kiøbmand Hillebrand Harmens og Rasmus Olsen. contra Schønheder.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Cancellie=Raad Weiner Hosewinkel Christie. Citanterne have for Høieste Ret indstævnt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i denne Sag ergangne Bergens Stifts=Overrets=Dom, afsagt den 8 August 1803, betræffende Parternes Gaarders Udmarker, hvorudi Gaardens Eiere skal være berettigede til fælles Fabelte for deres samtlige Kreature, men af hvilke Contra Citanten havde indhegnet og tillagt sin Hjemmebøe adskillige betydelige Stykker til Medeiernes Prajudice, i hvilken Anledning disse have saggivet ham til at nedkaste de opførte Indhegninger, og til lovlig Udskiftning og Deling af bemeldte fælles Udmark, med videre. Derom var ved fornævnte Stifts=Overrets=Dom saaledes kiendt for Ret, Kiøbmand Hillebrand Harmens, som Eier af Gaarden kantoft og den halve Deel i Gaarden Store Tvedt, samt Bonden Rasmus Olsen Tvidt, som Eier af den anden halve Deel i sidste meldte Gaard, bør være uberettigede til noget Fælledskab i Beitning med Cancellieraad Christie som Eier af Gaarden Hoop i den sønden for den søndre Arm af Lonen eller Hvops Eben beliggende Udmark, hvorimod den omhandlede imellem Gaardene Fantolt, Stort Tvedt og Hoop fælles værende saa kaldede Nordre Udmark, som ligger inden den paa Situations=Cartet imod Naboegaardene Solem og Kronstad i Nord, Hauchtland, Landars, Slettebod, Øste Notland og Tvedteraas i Øst, samt Fløsanger og Vandet Fløs ager Pollen i Vest anlagte og i Beskrivelsen til Cartet eller Opmaalings-Forretningen ommeldte GrændseLinie, Linie, men i Sør strækker sig til bemeldte Søndre Arm af Lonen eller Hoops Elven, og saaledes tillige indbefatter Bruhr men, bør, saa meget deraf, som et ved samtlige Parters giensidige Rydninger og Jndhegninger, efter Situations=Cortes Udvidelse allerede er indtaget, deels ved 4 uvillige Mænd, som paa Requisition af Fogden dertil opnævnes, efter alle Vedkommendes lovlige Tilkaldelse, i Henseende til Beitningen imellem Gaardene Fantoft og Store Tvedt, paa den ene Side, og Gaarden Hoops paa den anden Side, saaledes: at de 2 første tilsammen deraf erholder 2 tredie Deele, og den sidste nemilg Hoop en tredie Deel, paa saadanne Steder, som for bemeldte Gaarde, i Betragtning af deres Beliggenhed, maatte kunne ansees meest beqvemt og beleiligt, alt med Hensyn til Jordens eller Markens muelige forskjellige Beskaffenhed og Bonitet. Og bør Parterne derefter til Adskillelse imellem Fantofts og Store Tvedts Lod, paa den ene Side, og Hops, paa den anden Side opføre og bestandig vedligeholde et lovligt Bierde, bestaaende af Steen, Træ eller Jord, efter Omstændighederne og Jordbundens Beskaffenhed, i hals Bekostning, saavelsom Delings=Forretningen ved uvillige Mænd, dens Omkostninger Fantofts samt Store Tvedts Eiere tage Deel for det halve, og Hoops Eiere for den anden halve Deel. J Henseende til Situations=Cortets Omkostninger bør den indankede Anstæds Rets Dom ved Magt at stande. Processens Omkostninger søe begge Retter ophæres.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Derom er ved Hiemtings=Dommen, afsagt af Sorenskriveren Over=Auditeur Brandt og Laugrettesmænd den 9de December 1802, saaledes dømt: Udmarken imellem Fantoft, Store Tvedt og Hoopee, som fra gamle Tider har gaaet i Søe med Gaarden, Nesthun paa østre Side mod Natlands Sorerne og paa vestre Side til gamle Haugen mod Fissanger (som senere efter Cartet ikke kan være længere, end til Høieste Rets paadømte Sager for Decbr. Maaned 1804. Store Tvidt og Fløsengers Grændselinie) bør saaledes være deelt imellem Parterne, at de samme Mærker, som ved Aastæds Dommen af 8 September 1777. er sat for Skovstrækningen imellem Hoope og Tvedt, ber og være til Følge i denne Saa for Fæbeftet, og hvilke Mærker ere betegnede med 6 Kors, indhugne i Steene og 2 Mærkesterne og udmærkere med rød Farve paa Cattet, der gaaer imellem Optydningerne Hist gierdet paa Søndre og Par dis paa Nordre Side hvilken hele Strækning tager sin Begyndelse fra Vandet Kiøsanger=Pollen kaldet fra 1 til 4 Kryds at paai lige Linie fra W. S. W. til O N. O. til 5 Kryd, N. O. til O til 6 Kors i Hiørnet af Hatletten Litr. O N. til Wog derfra til Sydost at ende i Botnikiønnet, hvilken Strækning med lovforsvarligt Giærde, bestaaende af Steen, Træ eller Jord, efter Omstændighederne og Jordbundens Deskaffenhed, bør opsættes til Deeling for Fæbettet imellem Fantoft, Store Tvedts og Hops Udmark, udi hvis Omkostninger Hoved=Litanterne tage Deel for det halve, og Contra=Citanten for den anden halve Deel. Ligeledes betalet Contra=Citanten Cancellie=Raad Christit til Hoved=Citanterne halve Delen udi det optegne AfridsningsCarts Omkostninger med 102 Rdlr. 4 Mk. 2 Stl. De øvrige af Processens Omkostninger ophæves paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1804-12-01
Contra=Citatten Cancellie=Raad Christie hør, ved Contra Stævning paaanket den i denne Sag passerede Stifts=Overrets=Dom deels til Sindfæstelse, og deels til Forandring og forventende bedre Rets Nydelse. Dom : Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høieste Ret ophæves. Til Justitz Cac sen betalet Contra=Citanten som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Torsdagen den 6 December. No. 191. Rettbøll. - Margaretha Boelmann, contra Skibsted. - Kiøbmand Johan Herman Amen.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Citantinden har ved Stævning til Høiesteret paaanket den forhen i denne Sag ergangne Bergens Stifts Overrets Dom, afsagt den 10 November 1800, i Følge allernaadigst forundt Opreisning af 4 November 1803, angaaende den Cltantinden formentlig tilkommende Erstatning for paaført Skade og Fornæ melse ved misligholdt Ægteskabsløvte, og om Bidrag til det under samme avlede Barns Underholdning og Opdragelse, som Jndstævnte ikke fra sin Side har opfyldt, efter sine Forpligtelser af 19 Junii og paa følgende 6 Julii 1798, hvorved han havde forbundet sig til at udrede 7000 Rdlr., uagtet Besvangrelsen, skeete under Løvre af Ægteskab. Derom var ved bemeldte Stifts-Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Contra Citanten Johan Herman Ameln bør for Hoved Appellantinden Margaretha Boelmanns Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes: at han betaler hende i Processens Omkostninger for Underretten 16 Rdlr.; saa betaler han og til Justies=Cassen for unødig Trette i første Jnstantz saa meget, som Byetingsdommen og Seglet koster. Proces sens Omkostninger for Overretten ophæves.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Ved Bergens Bytings Dom, afsagt af Byfoged Bentzon den 10 December 1799, var saaledes dømt: at Contra-Citanten Johan Herman Ameln bør for Citantinden Margaretha Boelsmanns Tiltale i denne Sag fri at være, igesom Processens Omkostninger paa begge Parters Side ophæves. Dom: Naar Indstevnte, efter Øvrighedens nærmere Bestemmelse, til Citantinden udreder de Omkostninger, som udfordret til deres sammenavlede Barns standsmæssige Opdragelse, fra dets Fødsel indtil det har fyldt sit 10 Aars Alder, bør han for hendes videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for Høieste Ret og Stifts=Over=Retten ophæbes; men, i Henseende til Processens Omkostninger for Underretten, bør Stifts=Oberrettens Dom ved Magt at stande. Til Justits=Cassen betaler Citantinden 1 Rdlr. og Jndstævnse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Løverdagen den 8 December. No. 195. Skibsted. - Agent Hans Krohn paa sin Datter Alida Cathrine, Enke efter afg. Kiøbmand Johan Wenvich Kroppellen, hendes Vegne, contra Klingberg. - Kiøbmand Jacob Kiøppelien, som fød Værge for bemeldte afg. Kiøbmand Kroppelens umyndige Børn, tilligemed Overformynder. ne Kiøbmændene Ricolay Nicoleysen og Friderich Meyer, samt Klingberg. -
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Skifteforvalterne i fornævnte Kiøbmand Kroppelsens Stervboe Assessor og Raadmand Hans Both. Geelmuyden Gyldenkrantz, og Byefoged Hans Jacob Benzon. Citanten havde for Høieste Ret paaanket til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse den forhen i denne Sag passerede Skifterets Kiendelse, afsagt af fornævnte Skifteforvaltere den 31 Martii 1803, angaaende Citantens Paastand om, at hans Datter Allda Cathrine, Enke efter afg. Kiøbmand Kroppe lien, maatte overleveres hendes afdøde Mands Boe, imod at han indestod for, at Boet, saaledes som det da befandtes den Tid, skulle blive uforandret, uden nogen mislig Skalten eller Forvaltning, i hvilket saavel Overformynderne paa de myndige Børns Vegne som den fødte Værge ikke har villet samtykke, men tvertimod paastaaes Boet behandlet, under den Ferevending, at hun er berøvet fornuftens Brug, med videre. Derom have Skifteforvalterne saaledes kiendt: at da Stervboe=Enken Madame Alida Cathrine Kroppeliens Restitution, fra hendes i nogle Aar iværende beklagelige Sinds Forfatning ved Fornuftens Berøvelse er igiennem saa lang Tids forgieves anvendte Prøver meere at ønske end at haabe, og de af hendes Fader Agent Hans Krohn anbudne Forpligtelser ere af det Slags og den Natur, at samme ikke under en saadan Stilling, som dette Boe forekommer, kunde finde Sted; saa drister Skifte=Retten saameget mindre, paa Grund af Overformyndernes og de Umyndiges fødte Værge nedlagde Oppositioner og Exceptioner, sig til at favoricere Agenten med Indvilgelse af for. nø Høieste Rets forlangte Boets Relaxation og Overdragelse, men sammes Behandling bør paa lovlig Maade at foregaae til saavel Skifte og Deeling imellem Enken og de umyndige Børn, som og Creditorernes Fyldestgiørelse. Denne Kiendelse have Contra=Citanterne Kiøbmand Kroppelien og Overformynderne for Høiesteret indanket til Stadfæstelse og deres fremdeles Rets lovlige Nydelse. Dom: Den paaankede Kiendelse bør ved Magt at stande. Processins Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten, af egne Midler, til Contra=Citanterne med 80 Rdlr.; saa betaler han og til Skifteforvalterne i Kost og Tæring 600 Rdlr., samt til Justitskassen for undig Trette 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Dito Dato. No. 199. Bilsted. - Henriette Margrethe Wildenrath afg. Lieutenant Albert Angel Wildinghs Enke, contra Klingberg. - Smedemester Storg Dithmers Stervboe og Arvinger. Estantinden havde for Høiesterer til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og bedre Rets Nydelse paaanket den forhen i denne Sag passerede Trondhiems Stifts OverretsDom, afsagt den 29 August 1803, betræffende en formeentlig Fordring hos Lieutenant Weldingh efter Vexelobligation af 19 Decbr. 1794 stor 300 Rdlr. dansk Courant, og Fornyelsen af en desangaaende afsagt Hof= og Stadsrets Dom af 12 Octbr. 1795, samt derved idømte Renter og Omkostninger, med videre. Derom var ved den fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Afgangne Lieutenant WeidlaghsStervboe, eller hans efterlevende Enkefrue Citantinden, Henriette Margrethe Vildenrath bør til Grovsmedmester Georg Dithmer i Kiøbenhavn, hans Stervboe og Arvinger betale den søgende Summa 300 Rdlr. med 5 pro Sen tum Rente fra 30 Martii 1795 til Betaling skeer, og de ved Hof= og Stadsretten idømte skadesløse Omkostninger, efter nedlagte imodsagte Paastand med 20 Rdlr. Denne Sags Omkostninger ophæves ved begge Retter.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Ved den af den konstituerede Sørenskriver Procurator Jonas Lie under 5 October 1802 givne Dom var saaledes dømt ; Hof= og Stadsrettens Dom af 12 Octbr. 1795. bør være fornyet, i hvis Følge Lieutenant Wildingh til Smedemester Dithmer bør betale dens paalydende Summa 300 Rdlr. med Renter 5 pro Centum p. A deraf fra 20 Martii 1795, til Betaling skeer, og i Omkostninger ved Høi= og Stadsretten 20 Rdlr., samt Sagens Omkostden ved nærværende Ret med 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
paadømte Sager. Dom: Citantinden bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag frie af nære. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves Til Justitskassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr. Mandagen den 10 December. No. 68. Wivet - Peder Floberg, contra Klingberg. - Justitsraad Christian Lange. Citanten havde for Høiesteret, til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og bedre Rets Nydelse, indstævnt den forhen i denne Sog passerede Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Dom, afsægt den 24 Octbr. 1803, betriffende Citanting Paastand om: 1) 2000 Rd. i Reparation for den ham formedelst Misligholdelsen af et af Justitsraad Lange til ham formeentlig gjort Løvte om strax at betale endeel af Ti tantens bortskyldige Gield, paaførte Arrest og deraf flydende Tab og Credit=Spilde. 2) Om at Justitsraad Lange for Misligholdelsen af en imellem ham og Citanten ur der 2 3/2 Decbr. 1801 oprettet Jnteressentskabs-Contraksom et Fabriques Anlæg af de af Citanten opfundne Trændebesparend=Ovne tilpligtes enten at betale i Reparatio1000 Rd., saafremt han ville ophæve Contrakten og et vedblive den, eller og at opfylde dens Jndhold, og 3) af Justitsraad Lange for at have, tvertimod benævnte Contrakts 7de Post, fabrikeret hine Slags Ovne, tilpligtet at betale den i denne Post derfor fastsatte Mulkt 1000 Rd. med videre. Derom var ved fornævnte Dom saaledes kjendt forRet. Jndstævnte Justitsraad Christian Lange bør for Peder Flobergs Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Jndstævnte bør for Titantens Tiltale i denne Sag fiske være. Processens Omkostning for begge Retter ophæres Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Dito Dato. No. 187. Jngen medte. Lars Johansen Heigem paa egne og Hustrue Rachel Nielsdatters Vegne. contra Bilsted. John Johansen Dversdahl paa sit Myndling Johannes Hansen Hel gis Begne. Ciranien havde for Høiesteret indstævnt enten til at kiendes nefterrettelig at være og henviisning til Paakiendelse undet Executionsforretningen eller til Underkiendelse. Tisidesættelse og sin lovlig Rets Nydelse den forhen i den Sagergangne Bergens Stifts Overretsdom, afsagt det 25 Mest 1802, angaaende Odels og Løsningsretter. Appillantens paaboende Gaard Helgem, af Skyld i Bitmerpund 12 Marker Smør. Derom er ved fornævnte Stifts Overrets Dom saaledes kiendt for Ret: Lars Johansen Helgem og Hustrue Rachel Nielsdatter bør, i Følge denne Rets Dom af 9 Septbr. 1799, som herved vorder fornyet, til næste Lovens Fardag, efterat denne Dom 8 Uger forud er bleven dem forkyndt, og mod Erlæggelse af Løsningssummen 250 Rdlr., under Udkastelse efter Loven, for John Johannes Oversdahl, paa hans Myndlings Johannes Hansen Helgems Vegne, fravige og ryddiggiøre de omtvistede i Bismerpund 12 Marker Smørs Eie i Gaarden Helgom, samt derhos erstatte John Johannesen Oversdahl nærværende Søgsmaals Omkostninger for Stifts Overretten med 12 Rdlr. Dom : Citanten, som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemte Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelseres Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen, og et tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
J Kost og Tæring til Jndstævnte, som ved Fuldmægtig har ladet møde, betaler Citanten 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Dito Dato, Nr. 200. Haagen. - Sysselmand John Helgesen, contra Medte. - Procurator Hans Bilsted, som befalet Astor,
Berlingske Tidende, 1804-12-02
Citanten har for Høiesteret indstævnt, enten til efterrettelig at være eller til Underkiendelse og sin aldeles Friefindelse, den forhen i denne Sag passerede Laugtingsdom, afsagt af Laugmanden Magnus Olsen inden Øxeraae Laug ting den 23 Julii 1798, anlangende Clantens løvstridege Opførsel i en Sag imellem Budmund Biørnsen og Si gid Bjørnsdatter, for formeentlig begaart Blodskam. Derom var ved fornævnte Laugtingsdom saaledes kiendt for Ret: Sysse mind Bohn Hølgesen skal, for sin alt for længe varende og Loven medstaaende Forhaling at indstævne denne Delinqventsag for høiere Ret, som og for sin uvedbørlige Omgangsmaade i hende, betale efter Forordningen af 3 Junii 1796, konfereret med norske Lovs 15 - 8, til næste Hospital 100 Rdlr. Courant, og derforuden de Sysselmand Lid lovede 10 Rdr., og den ham imod Laugtingsretten satte Actoribus i Procesomkostning, Kost og Tæring. Skalle alle disse Bøder være betalte inden næstkommende Mikkelsdag. Denne Dom har Actor ler Holesteret, ved Contra stævning, paanket enten til Hiemviisning og til at for December Maaned 1804. vorde kiendt uefterrettelig at være, eller til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse. Dom : Sysselmaad John Helgesen bør bøde 50 Rdlr til føstre Skaptefields Syssels Fattige, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Skrivelse fra Mallaga den 31te Octbr. Adskillige Personer, som allerede vare ankomne hertil fra Landet, ere blevne angrebne af Sygdommen og de fleste ere døde. Det er derfor atter paa det strengeste forbudet Jndvaanerne paa Landet, at komme dertil, og Cordonen er paa ny bleven forstærket. daglig her i Staden. J øvrigt døe ikkun 4 til 5 Mennesker, J Følge de seneste Breve fra Cadix døde sammesteds endnu 60 til 70 Personer daglig. I Dibraltar er Tilstanden ogsaa meget slet.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Skrivelse fra Florenz den 10de Novbr. Vor femaarige Konges Salving blev forrettet af Paven den 6te i hele Hoffets Overværelse. Efter Taffelet tillod, Paven alle Hoffolkene at tysse sin Fod, og gav derpaa fra Slotsbalconen over 40000 Mennesker, som havde forsamlet sig paa Slotspladsen og i de tilstødende Gader, sin Vel. signelse. Om Aftenen var Staden illumineret. Dagen efter fortsatte Paven Reisen til Paris.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Fra Livorno meldes følgende under 9de Novbr.; i Sygdommen her i Staden vedvarer endnu og daglig døe nogle Personer deraf. Lægerne have begyndt at bruge Jgler. J Morgen bliver det store Hospital uden for Staden færdigt. De Gader, hvori Sygdommen grasserer, ere spærrede. Uagter ingen maae forlade Staden uden Pas, ere dog allerede over 30000 Jndvaanere flygtede herfra, men nogle ere gien komne tilbage fra Pisa. Vi faae ingen Tilførsel af friske Levnetsmidler fra Landet, men man troer, at den franske Garnison snart vil giøre Anstalt for, at vi ikke skulle komme til at mangle det fornødne til Livets Ophold. Vi have endnu et stort Forraad af Hvede og daglig ankomme Skibe i Havnen, hvilke maae holde Quarantaine. Det er os til stor Trøst og Fordeel, at de franske Tropper forblive her Staden. Orden vedligeholdes paa det bedste, og Jndvaadernes Udvandring vilde endnu have været langt større, ifaldt de franske Tropper havde forladtes. Handelen lider naturligviis stor Standsning. De Kiøbmænd, som endnu ere her i Staden, have, for at vedligeholde Crediten og lette Forretningernes Gang, besluttet, et sætte Hypotheksedler paa Varer, som deponeret i det kongel. Maaasin, i Circulation, hvilke Sedler lyde paa en Deel af disse Varers Værdi. De have 6 til 7 Procent Jnteresse og gielde istedet for Vexler, ligesom i Aaret 1796.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Skrivelse fra Paris den 21de Novbr. J Søndags den 18de havde den preussiske overordentlige Gesandt hos den ottomanniske Port, General von Knobelsdorf, der havde overrakt Kelseren en Skrivelse fra Kongen af Preussen, en Privatandience hos Keiseren i Tuillerierne. Derpaa bleve de regierende Førster af Jsenburg og SolmsLich udførte til Audience. Grev Lima overrakte sit Creditiv, som Regenten af Portugals Ambassadeur. Den nordamericanske Gesandt Hr. Livingston havde Afskedsandience og hans Eftermand Ridder Armstrong overrakte sit Creditiv som nord americansk Gesandt. Derpaa bleve følgende 4 Deputationer, som vare afsendte, for at lykønske Keiseren til Tronbestigelsen, indførte: den helvetiske Deputation, bestaaende af Præsidenten Affry, Landamman Heer og 7 andre Deputerede; den bataviske Deputation, bestaaende af Ambassadeuren Schimmelpennink, den udenlandske Statssecretair von der Goes og 2 andre Deputerede; den genuesiske Deputation, bestaaende af Gesandten Ferreri, Statssecretairen Boneli og 2 andre Deputerede; Republiken Luccas Deputation, bestaaende af Gesandten Bellumini og Hr. Georgio. - Om Eftermiddagen var diplomatisk Cerele i Tuillerierne, hvor de udenlandske Gesandter forestillede deres Nations Fremmede.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Den danske Gesandt Geheimeraad Dreyer forestillede Kammerherre Grev von Ranzau. Ved denne diplommatiske Cercleoverrakte ogsaa Rigsstæderne Nürnbergs og Frankfurts Deputerede deres Lykønskningsskrivelser.
Berlingske Tidende, 1804-12-03
Deputationen, som er sendt Paven imode, ankom tilTurinden 12te. Faa Timer efter ankom Paven selv dertil. Piven nyder paa denne Reise de samme Æresbeviisninger, som de Ministre, der beklæde de store Rigsværdigheder.