JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Kiøbenhavns Torvepriser, den 10de November. Rug, Td. 13 Rbdlr. 4 Mk. a 15 Rbdlr. Hvede, Td. 21 Rbdlr. a 24 Rbdlr. Byg, Td. 8 Rbdlr. a 3 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 6 Rbdlr. 2 Mk. a 7 Rbdlr. Ærter, Td. 11 Rbdlr. a 13 Rbdlr. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr., beliget Friderik Vilhelm Kormanns Minde. I Skoven fandt jeg en Blomst saa skiøn, Den sank i Gravens Dybde. O ømme Moder, sen. Din San i Graven hviler. O Fader, kast til mig et Smill, Jeg maae snart til ham ile, Jeg knæler ned for Gravens Støv, I stille Andagt sukker: der hviler nu en Ben for mig, Han var mig mere end Livet kiær. Om Vilhelm ved til Gud for mig. Jeg til Himmelen maae ile Mig Livets Lys udslukkes. - E. K. At nin med inderlig hengivenhed elskende Mand Goldfried Bekker, Som præst for Alsted og Fjenneslev Menigheder, forlod det jordiske Liv sidstafvigte Fredag den 3die Rovember, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægtninge og Venner af hans med fem uforsørgede Børn forrigfulde Hustrue. Alsted, den 4de November 1819. Etisa sal. Becker. A nogen Tids foregaaende Svagelighed, ved Døden bortkaldtes den 6te et min Broder, forhenværende Kiøbmand i Grønland, M. Olrik, efter November, bekjendtgiøres herved sørgeligst Familie og Venner. Paa egne og Sødskendes Vegne. Helsingøer, den 3de Novbr. 1818. d. Dirik. Raadmand og Hospitalsforstander. Ven Nicolai Thun, Sognedegn for Himlinge Menighed, fra det Time en 29de October behagede det Forsynet at bortkalde min gode og trofaste lige til det Evige, hvilket bekiendtgiøres for hans Slægtninger og Venne Tryde, Stedets Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Den 5te blev man i Bugten ved Salerne endnu en anden var og det lod til at to andre paa forene sig med den. Hvad man med Vished derom veed er, at Murat den 6te d. med General Franceschini, en Oberst, og omtrent 50 bevæbnede Mand landede i Viizo, paa Kysten af Calabrien, ikke langt fra Mønte=Leone, og henved 46 Mile fra Neapel. Han havde paa de to andre Barker efterladt 40 Mand og nogle Officerer, med Ordre at krydse langs med Kysterne af Calabrien. Reppe var han steget i Land førend han gik til Torvet, forsamlede Folket omkring sig, og befalede det at raabe: Kong Joachim level idet han tilføiede, at han var dets Konge, og kom for at tage sine Stater i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
J denne Flække vare ingen Tropper, maaskee herskede der endoget Slags Forstaaelse med ham, og man forblev derfor et Øieblik uvirksom, men Bønderne i Omegnen havde erfaret Murats Landgang, bevæbnede sig, og droge imod ham. Efter en ikke lang, men haardnakket Modstand gav Murats Parti efter; han selv blev greben og ført for General Nunziante, Commandant i Calabrien. J det Die blik, da Coureren, som over bragte denne Efterretning, afgik, herskede i hele Provindsen den dybeste Rolighed. Den 10de tog et Detaschement Kanoneerbaade begge de andre Barker, som krydsede langs med Kysten, og saavel de Commanderende paa disse Fartøier som og de paa samme værende Officerer erklærede, at Murat sagde i Ajactio, at han vilde gaae til Tunis; men da de vare paa Høiden af Carbonaro, havde han befalet dem at styre til Callabrien. Dette, Hr. Greve, er Resultatet af Murats forhovne Foretagende for hvilket han formodenlig allerede har bødet med Livet, hvis det stadfæster sig, at han er bleven behandlet efter Krigslovene. Havden Godhed at meddele Hs. Majestæt Keiseren og Kongens Minister, Grev Appony, denne Skrivelse, og modtag selv, Deres Excell. &c.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Ved sikkre Efterretninger fra paalidelige Speidere vidste vi, at Murat under sit Ophold paa Corfica sysselsatte sig med den Plan at lande i Calabrien, ved Hielp af de Tilhængere han haabede at finde, at opvække en Borgerkrig, og saaledes (ligesom Napoleon i Frankrig, at iværksætte en ny Trøndestigelse. Han havde til den Ende vidst at samle om sig misfornøiede Officerer, henved 400 i Tallet, havde meddeelt disse sit forehavende, indbildt dem, at den adspredte Armee i Catabrien og adskillige misfornøiede Generaler, samt den Deel af Adelen, der havde havt Fordeel af hans Ødselhed, ventede ham med aabne Arme, og lovede de om ham forsamlede Officerer Forfremmelse og rige Dotationer.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
For at sikkre Kongeriget Neapels Rolighed havde Keiseren af Østerrig afsendt en af Murats forrige Embedsmænd, ved Navn Marceroni, hvem sidstnævnte havde brugt til Underhandlinger, og ladet Murat tilbyde et sikkert Opholdsted i sine Stater med Tilføining, at han til den Ende skulde indskibe sig til Triest paa den ved Bastia liggende engelske Fregat, hvortil Passene medfulgte. Han tog mod disse, forbeholdt sig selv at underhandle med Keiseren om sit fremtidige Opholdsted, men vægrede sig i en Skrivelse til Marceroni, ved at gaae ombord paa den engelske Fregat, "fordi den engelske Capitain havde understaaet sig at opfordre ham dertil i usommelige Udtryk." Dette skete den 23de September. Samme Nat (mellem den 28de og 29de) indskibede han sig med omtrent 2000 Mand, Officerer og Underofficerer, paa sex fladtundede Fartøier. Dagen iforveien havde han foretaget et Avancement ved sin talringe Trop, og udnævnt Artilleriesberst Natali til Generallieutenant, Lieutenant Vinggiani til Capitain og Underlieutenant Pasquali til Lieutenant. Deres Patenter, som ere faldne os ihænde, ende med Cancellieformelen: "Vore Ministre for Krigs- og Finantsdepartementet ere, hver for saavidt ham angaaer, beordrede at fuldbyrde dette Deeret." Ligeledes i udnævnte han ogsaa en Jntendant for Provindsen Salerne Den 4de October sit vi Efterretning om hans Afreise fra Ajactio, og at alle de hos ham værende Personer vare vel bevæbnede. Den 9de erfarede vi ved Telegrapher, at Murat nylig var landet med 30 Officerer i eel Pizzo, uden at underkaste sig Qvarantainelovene. Han viste sig ufortøvet paa Torvet, og raabte med høi Røst: "Jeg er Joachim; raaber samtlige: leve Kong Joachim Murat !" I det første Øieblik stod Folket som forsagt. Joachim fordrede Heste, og begav sig med sin ubetydelige Hob paa Veien til MonteLeone. Men nu samlede den brave Procurator Alcala en Hob Bevæbnede, og satte efter den indtrængte Murat under Udraabet "Ferdinand leve!" Da Murat saae sig forfulgt, vilde han slaae sig igjennem hen til Kysten; men blev overvældet, og efter et kort Haandgemæng, hvori blot Capitain Pernice, en indfødt Corficaner, tilsatte Livet, bragt til Slotsfængselet i Forvaring.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Da de to fladbundede Fartøier (Dren og Schortidia, fra Søen saae hvor slet Landgangsforsøget var falden ud, gik de tilsømt igien under Seil. Den 10de d. bemægtigede den paa Kysten af Calabrien krydsende Commandeur for vore der stationerede Kanonbaade, Capitain Caffiero, sig ved Palinuro to andre til Murats Flotille hørende Fartøier, ombord paa hvilke fandtes 18 Officerer og Underofficerer, samtlige bevæbnede med Flinter, Sabler, Pistoler og Dolke. Et femte Fartol af denne Flarius satte to Spioner i Land ved St. Lucido; men da de strax bleve grevne af Bønderne, søgte deres Fartøi, ligeledes rum Sal. Saaledes have vi af Murats for Fartøier kun to i vor Magt, og af hans Mandskab, ham selv indbefattet, 79. Blandt de Papirer, man har fundet hos Murat, ere: 1) Et Keiserl. østerrigsk Pas, contrasioneret af den engelske C. sandt i Paris, paa hvilket han under Navn af Hertug af Lipano, skulde seile til Triest. 2) Et Decret skrevet med hans egen Haand, hvori han erklærer anDeres Majestæts Ministre fredløse, og afsætter alle nuværende Op i tighedspersoner fra deres Embeder. 3) En trykt Proclamation, hvori han opfordrer Folket til Oprør Da Deres Majestæt ved Telegraphering har befalet, at JoachinMurat, fordi han har misbrugt et Reiserl. Pas, med væbnet Haans er landet i Deres Kongerige, har villet lade sig udraabe til dets Bebersker, havt oprørske Proclamationer, samt en Fane til Forfalingstegn og bevæbnet Mandskab hos sig, skulde, naar han grebes denne landsforræderske Handling, paa Stedet stilles for en Krigsre- og dennes Kiendelse strax fuldbyrdes, saa er han ved den under G. neral Nunziantes, den 5te Militairdivisions Commandants Forsæd, holdne Standret eensstemmig bleven dømt fra Livet, og denne Dom exeqveret paa ham den 13de d. Klokken 7 om Aftenen. *)
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Roligheden er ved denne Tildragelse ikke i mindste Maade bleven afbrudt i den derværende Egn, og ikke engang Politiets, meget mindre Militairets Hielp har været fornøden. Selv Fruentimmerne have bevæbnet sig, for desto sikkrere at escortere Fangerne. Med Undtagelse af Murat selv er der ikke bleven holdet Standret over nogen at hans Medfangne, og Oprørsfanen er sendt til Neapel. e) Privatefterretninger melde, at Murat hørte sin Dom med megen Fa ning, og at han, truffen af 3 Kugler, sank død til Jorden. Den Til som gik hen fra Dommen var fældet til den blev udført, skal han har anvendt til at skrive til sin Gemalinde, for at anbefale denne tilligemed hendes Børn til den østerrigske Keiser.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
London, den 27de October. Erkehertugerne Johan og Ludvig begave sig i Tirsdags i Prindsregentens Vogn til Carltonhouse. Deres Keiserl. Høiheder modtoges af Lord Ambert og Hr. W. Kappel, og indførtes af dem til Prindsregenten, der modtog dem paa det huldrigste. En halv Time deri efter havde Prindsen af Hessen Homburg en Privatandients hos Hs. Kongel. Høihed. Klokken 6 1/2 blev Fyrst Esterhazzy, østerrigsk Gesandt, indført hos Prindsregenten, til hvem han overrakte sit CreHs. Majestæt Dronningen er forgaars, ledsaget af Prindsesserne Anna og Elisabeth, kommen tilbage til London. Jgaar Kl. 5 modtog Hs. Majestæt Erkehertugerne Johan og Ludvig, som forestillet des hende under de sædvanlige Formaliteter. Siden bleve Arveprindsen af Hessen Hamburg og Prindserne Gustav, Philip og Fei dinand forestillede Hs. Majestæt. - J Onsdags ankom en Brevsæk fra Corunna med Tidender til den 19de d. Biskoppen af Orense har tilsendt Kong Ferdinand en Bønskrivelse, hvori han anraaber Hs. Majestæt om Naade for de Officerer, som vare indviklede med i Portiers Oprør. Ogsaa Ofincererne af Provindstalgenderernes 4de Division, og de ved Jnfanteriet i Montery have sendt Adresser til Kongen, for at bede Hs. Majestæt om Naade for de i denne Sag indviklede Militaire.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Fra Gibraltar meldes under 5te d., at tre Fregatter, fire Slupper og en Brig Dagen iforveien vare passerede vestlig giennem Strædet uden Flag, og at de holdt sig tæt til den barbariske Kyst, saa at man maatte formode det var en algiersk Escadre, som gaaer ud paa et nyt Krydstog.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Ganske nylig fra Neapel ankomne Skibe melde, at Hs. ficitianske Majestæt har søgt Storbrittanniens Mægling for at slutte en Fredstractat med de barbariske Stater. Naar denne Fred under Hs. storbrittanniske Majestæts Mægling kommer i Stand, vil det neapolitanske Hof ogsaa slutte en Handelstractat med vort, der kan bilægge alle de nu stedfindende Vanskeligheder, og tilveiebringe Handelsforbindelser, som ere fordeelagtige for begge Lande.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Tidenden de National Intelligener af 14de September melder, at, ifølge Breve fra Lexington af 28de August, Freden med Jndianerne i det derværende District er bleven sluttet, og de, som en Fo ge deraf, have holdt inde med deres Jndfald paa de Forenede Stater, tilgrændsende Gebet.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Fra Port Louis paa Mauritius meldes under 30te Ma Paa denne De er Alt i Bevægelse. Lord Moira har forlangt Troppeforstærkninger, da Krigen med Biergboerne i Rapaul vedvarer, og man desuden maa befrygte en Opstand af nogle ostindiske Chefer, 3 Oberst Keasting er bleven udnævnt til Commandeur og Brigaden, neral over det 87de Regiment og Jægerne af 12te og 22de Regimensom have faaet Ordre at indskibe sig og skulle afgaae om nogle Dage Af de 350 eller 360 Personer, som vare ombord paa det ved Lugillosdag forulykkede Transporskib Armisten, der kom fra Seylenere kun sex Matroser blevne reddede.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Den her udkommende London Chronicle yttrer sin Forundrinover, at Landets Udgivter endnu skulle forøges ved den kostbare 3 de førelse af de til Bolig for Bonaparte paa St. Heleng bestemte Hus1, og ved et ligeledes til hans Brug bestemt, yderst kostbart og smi et fuldt Ameublement, paa hvilket sidste henved 400 Personer skul i, arbeide, da det skal være færdigt inden sex Uger. Ifølge Prindste i gentens Befaling skal der ikke tages Hensyn til Bekostningerne Størrelse, kun maa man undgaae at anbringe paa Meublerne Zira- og ter, som kunde minde Bonaparte om hans forrige Keiserværdighed. . - J Sunderland ere Matroserne igien bragte til Rolighed. - Schields har deres Underkastelse ikke været saa almindelig. Nog re begivet sig ombord paa Kuskibene, men andre ere vedblevne de ses Fordringer. Jmidlertid have Søfoldaterne og Cavalleriet forias reet dem, saa at de ikke meere kunne afbryde Skibsfarten paa Strøm, at Den 31te October. Hs. Majestæt Dronningen og Prind1. beserne Augusta og Elisabet have i Løverdags igien forladt Hoved siden, og begivet sig til Windsor.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
J Fredags ankom Hertugen og Hertuginden af Orleans til Dron ingens Pallads, for at giøre Hs. Majestæt deres Opvartning. Ef der to Timers Ophold hos Dronningen og hendes Døttre, Prindses, at fine, reiste de igien til Twickenham.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Siden i Løverdags ere henved 300 Skibe ankomne paa Them er sin fra Sunderland, Schields og andre nordlige Havne. Efterat T beligheden igien er tilveiebragt i hine Egne, ere Priserne paa Steen er til faldne betydelig. - I Løverdags er den af Modvind saalænge i Portsmouth tilba liholdte Fregat, Jphigenia, gaaet under Seil til Bengalen med De= og scher og med Sold til Tropperne.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Jfølge Breve fra Lissabon af 14de d. vare saamange Skibe fra Engelland og Jrland ankomne paa Tajo med Korn, at der var stor Forraad deraf paa Torvene i Lissabon. - De offentlige Blade i Paris, som forbydes den ene Dag, kom se igien ud næste Dag under et andet Navn.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Fra St. Thomas meldes under 3de September Følgende "Med et idag fra Martiniqve ankommen Skib have vi erholdStadfæstelse paa de sidste Efterretninger angaaende Provindsen Guyasom ganske lyde til Fordeel for Independenterne. Beretninger sig Carraccas melde, at et stort Antal americanske Tropper, ifølge de sidste Efterretninger fra de Forenede Stater, havde fat sig i Marsch n fra Ny-Orleans til Mexico; at et Detaschement af Independentarlaren i Venezuela var bleven angreben i Chaguaramas af 1000 Man forhen anførte af de spanske Anførere Bouer og Morales) og 500 Mand af de med Morillo komne Tropper; men da strax efter Træfningens Begyndelse de Jndfødte blandt Tropperne gik over til Indeindenterne, blev den spanske Magt ganske ødelagt, og kun 11 Mand indt Leilighed til at undkomme. Jndependenterne ere i Besiddelse i den nye Provinds Varmas, af Calabosa og Piras saavelsom af falle Carraccassletten.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Af Efterretninger, som igaar indløbe fra Maracaibo, sees, at i patriotchefen Urdanetto er ankommen til Cucuta med 100 Mand, et leg at Chefen Tones med en betydelig Magt afbryder Samfærselen mellem Maracaibo og Provindserne Merida og Trurillo. Ligeledes have vi erholdet den Efterretning, at de spanske Tropper have liidt lit betydeligt Nederlag i Paa, et andet i St. Juan de Cos Marros jeg i la Puerta, hvilket i Porto Cabello foraarsagede en stor Giæring, 6 som havde til Følge, at de derværende Fangne samt adskillige Jndfødte, der havde taget det spanske Parti, bleve myrdede.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Carlsrube, den 28de October. I dette Øieblik indløber den Efterretning, at Østerrigerne, Preusserne og Bayrerne, paa deres Tilbagemarsch pludselig have faaet Or ere at giøre holdt. Giæringerne i det Jndre af Frankrig have uden al Tvivl foranlediget denne Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Berlin, den 4de November. Idag ankom det stiønne Keiserl. russiske Jnfanterieregiment, hvi Chef Hs. Majestæt Kongen er, dertil fra Frankrig. Hs. Majestæt teed i Spidsen for det, og førte det fordi Hs. Keiserl. russiske Majestæt. J Eftermiddag skal det beværtes i Tøihuset paa Kongens Bekostning.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Blandede Efterretninger. Af de Skibe, som laae i St. Bartholoms Havn, da den frygte lige Orkan fra den 31te August til 1ste September rasede i hine Farvande, ere kun 8 slupne derfra; 30 ere drevne paa Grund og 14 ganske forulykkede. Den største Deel af Skibene vare americanske. Nopoleons af den preussiske Major Keller tagne og til London, overbragte Vogn skal vises for Penge, og det Jndkommende lægges til Waterlossubscriptionen.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Siden den engelske Konges Upasselighed er Hs. Majestæts Billed, støtte bleven forfærdiget til største Lighed, og denne bruges nu som Model ved Præget af de nye Sølvmynter.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 10de November. Hamburg, 628 Procent. 2 Md. Dato. 636 - a vista London. 26 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 635.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Kiøbenhavn, den 10de November: Mandagen den 13de November, om Aftenen Kl. 6 1/2 slet, bliver Apartement ved Hoffet for Kavallerer og Damer af de tre første Klasser i Rangen.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Jfølge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 29de f. M. er forrige Premierlieutenant ved den danske Artillerie=Bataillon og Dannebrogsmand, Johan Peter v. Klinge, bleven udslettet af Fortegnelsen over Dannebrogsmændene.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
I Henhold til den under 11te f. M. herfra udstædte Bekiendtgiørelse, bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning kundgjort, at Magistraten har fastsat Taxten for Oxekiød fra den 16de indeværende Maaned og indtil December Maaned Udgang 1815 til 1 Mk. 14 s. Rbd. N. V. for Pundet; hvorhos tilføies: at det ved allerhøieste Resolution af 9de September 1813, bekiendtgjort ved Placat herfra af 11te næstefter, er bestemt : at den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted velforsynet med Oxekiød og virkeligen udsælger til Enhver, som mælder sig for at kiøbe, skal tiltales til at have sit Borgerskab forbrudt; samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekiendtgjorte allerhøieste befaling, ikkuns er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Tillige bringes i Erindring den i Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulct for Taxtens Overtrædelse af Slagterne, nemlig første Gang 10 Rbdlr S. V., anden Gang 20 Rbdlr. S. V. og tredie Gang Borgerrettighedens Fortabelse. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te November 1815.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Befordringer. Under Admiralitetet. Den 5te November er afskediget Commandeur=Capitaine og Ridder M. J. P. Bille, der er Lods Jnspecteur i Helsingøer, tilladt at bære tienstgiørende Soofficiers Uniform med dertil hørende Distinctioner. - Samme Datto: Ascultanten i Constructions- og Regulerings-Commissionerne, CapitainLieutenant og Ridder P. M. Tuxen, udnævnt til virkelige Medlem med Sæde og Underskrivt i begge fornævnte Commissioner.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Fra den 7de til den 10de November ere indkomne: Capt. M. Halvorsen af Portsgrund, fra St. Martin, Capt. N. P. Strop af Kragerøe, fra Teravichia, begge med Salt; Capt. U. v. Rigen af Myhlenbergen, fra Altona med Rom, Rosiner, Figen og Oranger; Capt. J. Schau af Kiøbenhavn, Capt. J. F. Krøysfeldt af Kiel, begge fra Kiel med Stykgods; Capt. H. J. Beck af Kiøbenhavn, fra Amsterdam med Tobak og Stykgods; Capt. L. Olsen af og fra Laurvigen med Som og Staver; Captain P. H. Sorth af Rønne, fra Bergen med Fisk og Sild; Capitain M. H. Børgesen, Capt. C. F. Schegerstrøm, begge af og fra Stockholm med Jern, Tiære og Planker; Capt. B. Bohn af Kiøbenhavn, fra Færøe med Fisk, Tallig, Fier og Uldgods. - Udgaaede: Capt. T. F. Bistrup af Kiøbenhavn, til Pillau med Sild, Sukker og Skind; Capt. D. Hillebrand af Stolpemynde, til Stettin med Sirup, Sukker, Fisk og Tran; Capt. L. P. Robert af Kiøbenhavn, til Danzig, Capt. J. Torwærd af dito, til Rostock, Capt. F. Kems af og til Colberg, alle med Sild; Capt. C. Trepka af og til Christiania med Stykgods; Capt. T. Reiersen af Mandahl, til Christiansand med Hamp og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Skuespil. Søndagen den 12te November, Kl. 6, bliver paa det Kongel. Hoftheater, opført: Den fattige Poet. Skuespil i 1 Act af Kobevne, oversat ved Hr. Regimentsqvarteermester Schwarz; og Erasmus Montanuss eller: Rasmus Berg, Comoedie i 3 Acter af Holberg. Ved Tallotteriets 896 Wandsbeks=Trækning i Altona udkom No. 58. 65. 40. 39. 71.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Kiøbenhavns Torvepriser, den 10de November. Rug, Td. 13 Rbdlr. 4 Mk. a 15 Rbdlr. Hvede, Td. 21 Rbdlr. a 24 Rbdlr. Byg, Td. 8 Rbdlr. a 3 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 6 Rbdlr. 2 Mk. a 7 Rbdlr. Ærter, Td. 11 Rbdlr. a 13 Rbdlr. Grønsaltet Flesk, Lpd. 6 Rbdlr. 4 Mk. a 7 Rbdlr. Helliget Friderik Vilhelm Kormanns Minde.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
J Skoven fandt jeg en Blomst saa skiøn, Den sank i Gravens Dybde. O, omme Moder, set. Din Søn i Graven hviler. O Fader, kast til mig et Smill, Jeg maae snart til ham ile Jeg knæler ned for Gravens Støv, I stille Andagt sukker: der hviler nu en Ben for mig. Han var mig mere end Livet kiær. O, Vilhelm ved til Gud for mig. Jeg til Himmelen maae ile Mig Livets Lys udslukkes. -L. A. min med inderlig hengivenhed elskende Mand Gottfried Becker, Som præst for Alsted og Fjenneslev Menigheder, forlod det jordiske Liv sidste afvigte Fredag den 3die Rovember, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægtninge og Venner af hans med fem uforsørgede Børn forrigfulde Hustrue. Elisa sal. Becker. i min Broder, forhenværende Kiøbmand i Grønland, M. Drik, efter Alsted, den 4de November 1819. i nogen Tids foregaaende Svagelighed, ved Døden bortkaldtes den 6te 1ste November, bekjendtgiøres herved sørgeligst Familie og Venner, Paa egne og Sødskendes Vegne. Helsingøer, den 3de Novbr. 1818. d. Derik. Raadmand og Hospitalsforstander. Ven Nicolai Thun, Sognedegn for Himlinge Menighed, fra det Time en 29de October behagede det Forsynet at bortkalde min gode og trofaste sen lige til det Evige, hvilket bekiendtgjøres for hans Slægtninger og Venne Tryde, Stedets Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Flytteratur. Dragram, som Indbydelse til en Række af Forelæsninger i over det nuværende Grækenland, dets Tilstand, Folkefærd og antike Mindemærker, ved Prefessor Bronfred, Ridder af Dannebrog, har nylig forladt Pressen og faaes s. 3 Rigsbankmark, Exemplaret heftet, hos Dhrr. Directeur Schultz (Höibroeplads Nr. 51) og Boghandler Brum mer (Östergade Nr. 52). i Følge vores forhen givne Løfte opfylde vi herved den Skyldighed at nævne de Mænd, som med særdeles Redebondhed have erklæret sig villige til at modtage og qvittere for de Penge, der som Bidrag til Udgivelsen af Saxe og Snorre i en nye Oversættelse, maatte vorde dem tilstillede, nemlig de Herrer Amtsprovsterne Øllegaard i Asminderød, Bøgh i Herfølge, Grundtvig i Tortilstrup paa Falster, Cancellieraad Olesen i Vesterborg i Laaland, Amtsprovst Saxtorph i Maglebye paa Langeland, Boghandlerne Jversen og Hempel i Odense, Amanuensis Ussing i Ribe, Professorerne Worm i Hør sens og Stougaard i Aarhuus, Kammerraad Just i Viborg og Boghandler Sadolin i Aalborg. Fremdeles gientage vi vort Ønske, at flere Enkelte vilde umage sig med at indsamle Bidrag i snevrere Kredse og fremsende samme til en af ovennævnte Mænd, eller til Høiesterets=Advocat Treschow i Frederiksberggaden No. 13, der i øvrigt vedbliver at modtage saavet enkelte som samlede Bidrag fra Kjøbenhavn. Endelig bør vi anmærke, at vi vel omtrent ved Begyndelsen af Aaret 1816 maatte kunne see Udvei til Bekostningen af Værkernes to første Dele, dersom disse skal i det Aar kunne udkomme. - Kiøbenhavn, den 19de October 1818. Som committerede for Selskabet til de nordiske Oldskrifters Udbredelse C. Pram. F. Treschow. N. Grundtvig.