Viborger Samler, 1822-11-02
Spanien. Krigsministeren Hr. Banjos har i Cortesforsamlingen aflagt en udførlig Beretning og Rigets nuværende Forsvarsanstalter. Dens Hovedindhold var "De Deputerede fremlægger jeg herved en sandfærdig Beretning om vort Forsvarsvæsen, paa det de maae kunne indsee Nødvendigheden af, at Militæren saavel for Jnsurgenternes som Naboemag, nes Skyld, sættes paa en saadan Fod, at Constitutionen kan forsvares J Aaret 1820 reduceredes Cortes Armeen til 62000 Mand. Statskassens Armod, de fremmede Magters os forsikkrede Venskab samt Haabet om at organisere en Landmilits paa 87,000 Mand, vare dertil Bevæggrunde, Dog blev Armeen ikke stærkere end 52000 Mand og med den active Militses Organisation gik det ikke efter Ønske. Armeens Eqvipering og Forsyning er maadelig, da den under idelige Strabadser, fordrer mere end man beregnede. Munitionen og Artilleriet er og i maadelig Tilstand. Fæstningerne ikke i tigtig Forsvarsstand - Rebellerne have taget 2 Fæstninger og nogle andre faste Punkter, fordi de ikke vare i god Forsvarsstand - Armeens Mangler blive hver Dag størte, fordi der fattes Penge til at afhielpe dem - Angl. vort Forhold til Naboemagten Frankrig, da lød Hs. Maj Kong Ludvig den 18des Tale ved Kamrenes sidste Aabning fredelig og lod til formelig at erklære, at de ved Pyrenæerne opstillede Tropper kuns vare en Forsigtighedstegel for at afværge Guulfeberen. Ministeriets Breve forsikkrede det Samme - Men til samme Tid saae man de Spanske Jnsurgentchefer, i Frankrig smedde deres Planer, nyde Ophold der, foretage sig der Rustninger, der vel maatte skee med Regjeringens Samtykke, især da de dertil anvendte Summer vare saa store at de neppe kom fra Spanien - desuden samlede Frankrig i Bayonne, Toulouse, Perpignan a. saa betydeligt Artilleri, Jnfanteri og Levnetsmidler, der neppe behøvedes for de i Fæstningerne værende Tropper - Hvad end Frankrigs Hensigt derved har været, saa har Spanien lagt Mærke dertil og bør afvende hvad den hellige Alliants muligt har i Sinde, ikke overlade sig og sin Skjebne til Fremmedes Vilkaar eller en uvis Skjebne - Portugal har formindsket sin Armee saameget muligt; derfra have vi intet at frygte, tvertimod kunne vi vente Hielp derfra naar behov giøres - I Gibraltar holder England ikke flere Tropper, end der i Fredstid udfordres Marokkos Stridskræfter ere Nul, da der er Feide om Thronbestigelsen tilmed ere vore fortræffelige Fæstninger i Afrika et got Værn; dog behøver Ceuta og de andre Pladse at forsynes og repareres - Derpaa talt han om Jnsurgenternes nuværende Fremskridt, der - sagde han vare fremhjulpne ved Overtro, Fanatisme, smudsig Egennytte, Ærgierrighed, Hungetsnød og Guulfeber, uden hvilke Onder Opstanden, aldrig ville naaet sin Høide - Spanien traad fremmed Majestæt paa Frihedens Bane, fra Uvidenhed og Despotisme ville det gaaet frem paa den; allerede svandt Misbrug. Det ville have blevet beundret som da det modstod Bonapartes Alvælde; men ulykkeligviis vilde nogle Stater efterligne Spanien og toge dets Forfatning til Mønster. Derfra ere alle vore Lidelser udsprungne. Despotismens Aand zittrede, da det saae sit System i Fare, den taaler ikke, at Nationerne gjøre sig frie J Trop pau og Lapbach lagdes de frygtelige Planer, som skulle afværge det; derfra har og vor Ulykke sit Udspring. Først i dette Aar har Frihedens Fjendet reist sig mod vort System - Midt i April begyndte Opstanden i Navatra og Catalonien. J Juni reiste den sig kraftigen da Jnsurgenterne fra Frankrig og Navarra brød ind; det fredelige Arragonier lod sig forlede til at tage deres Parti og, i Catalonien gik Seo de Urgel over til dem. Gardens Opstand i Juli hang sammen med dem - Deres Nederlag i Madrid den 7de Juli ville have tilintetgjort dem, hvis ikke de vare understøttede fra Udlandet; men de vandt ny Kraft og toge Fortet Mequineenza, Seo de Urgel tabdes og i samme Maaned, uagtet Tropperne gjorde alt Muligt for at tilbagedrive Jnsurgenterne; der oprettede de Uforskammede under Mata Florida, Creus og Stoles endog et saakaldet Regentskab. Formodentlig vil General Mina undertvinge det opsætsige Catalonien. Efterat have omtalt de forskjellige oprørske Distrikter og sagt "Opstanden lader befrygte, at baade Frankrigs og den hellige Alliantses Magtets Hensigt er mistænkelig for Spanien; Cortes maae derfor være betænkt paa Modmidler, viser han, at disse fornemmelig bestode i at tilveiebringe Penge og Soldater, saa at Krigen med Eftertryk kunde føres.