JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-24
Torsdagen den 29de December førstkommende om Formi dagen Kl. 9, bliver i Skagens Vesterbye, efter Reqvisition, Hr. Kjøbmand Bergen, som Commissionær for Skibscapstain Hoefft, foretaget offentlig Auction over: circa 100 Tdr. mere og mindre havereret Hørfrøe 6. noget bjerget Skibstakkelage, bestaaende af 2de kappede Ankertouge, noget ligeledes kappet staaende og li bende Redskab, nogle ramponerede Seil, samt 2 store Skibsankere, et Varp og et Dræg m. m. Alt henhørende til den den 30te Novbr. sidst paa Skagens R. indstrandede Galease Betriebsam, ført af bemeldte CaHoefft. Auctionsvilkaarene bekjendtgjøres paa Auctionssidet. Lysthaverne indbydes. Skagen den 17de December 1825. D. C. Lund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
England. En frygtelig Rystelse i Pengevæsnet er udbredt over hele andet og der er ikke en Bankør imellem Landsend og veed som jo er meere eller mindre i Forlegenhed og der aftilsae daglig flere Læs Guld-og Sølvpenge fra London til besindets forskellige Egne for at sætte Landbankerne i Stand, i at rede for sig, og Rigsbanken (Bank of England, sconterer en saa stor Mængde Vexler, at den har maattet dobble Officianternes Antal i Discontcomptoiret og i 6 isunds og 10 Punds Comptoirerne have Skriverne saaerhavlt med at underskrive og numerere nye Bankosedler, at ste maa sidde oppe næsten hele Natten med. Et Pundsgito Punds Noter, som i de sidste Aar have været alde is afskaffede ved Rigets Bank, føres atter i Brug. Man Egner, at enhver af de store Bankører kan bruge en Mil anon Pund Sterling i Casse hver Aften for at sikfaste sig mod næste Dag mødende Udtællinger. De hver Dag forefaldende Vexelprotester gaae i London, og overalt hele England, fast i det Utallige og Notarerne have ypnierlig Næring. De vigtigste Bankørhuse i London, som have maattet gjøre Opbud, ere Pole, Williams, Everett. Sykes, Scott, Wentworth, og endelig den 15de Decemder Hodsoll & Stirling, som ogsaa er et overmaade stort huus. (Sir Walter Stirling er Baronet og ejer store Godser i Lanerkshire.) Scotts Huus, som fører det Firma Cl. Scott, Willians & Co., har allerede igjen begyndt sine Udtællinger og det er at formode at Huset Wentwort, Chaloner & Rishwood ogsaa snart vil komme paa Fode igjen. da det nyder kraftig Understøttelse fornemmelig af de rige Herremænd i Yorkshire, iblandt hvilke Grev Fitzwilliam udmærket sig ved en Understøttelse af 150000 Pund Sterling, som er en anstændig Sum fra een Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Londons Cours paa Hamborg var den 16de Dennes tegnet 38., men der gjordes og Omsætning til 37. 9 a 10.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Den hernedenfor anførte Hamborger-Cours paa London, er sat efter Børsenhalle, men formodes at være en Trykfeil istedet for 35. 6.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Tyrkiet. Østerrigske Jagttager melder Følgende: Efter Breve, fra Triest havde man der den 6te Dennes erholdt Efterretning fra Prevesa ved et Skib, som havde gjort Farten derfra i sex Dage, at Capudan Paschas Flode den 25de November var ankommen for Mesolongi, hvorfore man ventede, at Fæstningens Overgivelse som snarest ville finde Sted. Rygtet gik, at den i bemeldte Fæstning værende Regeringscommission (for Vest Grækenland) ved bemeldte Flodes Nærmelse havde forladt Mesolongi og begivet sig til Zante."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Norge. Under 6te November 1824 er en Tractat, sigtende til Slavehandelens Afskaffelse, bleven afsluttet imellem Hans Kongelige Majestæt og Hans Majestæt Kongen af de forenede Riger Storbritanien og Jrland, og i Overeensstemmelse med bemeldte Tractats Bestemmelse er ved en naadigst Placat af 22de November d. A. det Forbud, som Forordningen af 6te Marts 1792 og den Kongl. Resolution af 18de December 1822 indeholder, imod paa nogen Maade at deeltage i Negerhandelen, paa det Udtrykkeligste fornyet, og Vedkommende tillagt befaling til nøje at efterkomme saavel ovennævnte Forordning og Resolution, som hvad bemeldte Tractat indeholder til Forekommende af denne Menneskeheden vanærende Handel. Ved bemeldte Tractat, som iøvrigt stadfæster de ældre ovenfor citerede Forbud imod Slavehandelen, har Hs. Kongl. Majestæt forbunden sig til, saasnart ske kan, i Forening med den lovgivende Magt at udgive Straffelove, der med forholdsmæssig Straf, efter Forbrydelsens Beskaffenhed, skulle belægge Kongelige Undersaatters Deeltagelse i Slavehandelen. Skibe, som ere mistænkte for til Slavehandel at afbenyttes, kunne af de contraherende Magters Krigskibe gjensidigen visiteres og anholdes, og ere, i Tilfælde af at saadan Formodning stadfæstes, Confiscation undergivne. Til at bedømme en saadan Anholdelses Lovlighed og, i Tilfælde af uhjemlet Opbringelse, at bestemme Erstatning for Ophold m.v., skulle 2de blandede Domstole nedsættes, den ene paa den Svenske Ø St. Bartholem i Vestindien, og den anden i den Storbritaniske Coloni Sierra-Leona paa Kysten af Afrika.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Blandinger. Den Engelske General Sir Hudson Lowe er paa sin Østerlandsreise indtruffen i Vien, hvor han tildrager sig almen Opmærksomhed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Fra Spanien erfares, at det skal begynde med at lykkes ret godt for de Englændere, som have foretaget sig Opfiskningen af de i Vigo sjunkne Sølvskibe, med deres Bestræbelser. J det Mindste have de allerede faaet Sølvtøi nok op til at besætte deres eget Taffel. Dette Sølvtøi hørte til Ladningen af et Skib, som sank i Aaret 1701, og der findes paa samme det Spanske Vaaben og Møntstempler fra 1691. Ogsaa have de med Dykkerklokken opfisket en Kanon, en stor Mængde Kugler og en stor Deel af Skibsdækket; og Jngeniøren tilligemed hans Arbeidere tvivle ingenlunde paa et lykkeligt Udfald saasnart blot Vind og Flod vil tillade dem at arbeide. Allerede ere tolv Skibe opdagede paa Havbunden og Bojer stukne paa samme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
J Neapel er Advokaternes Stand den eneste Profession, der kan bringe en Mand nogenlunde i Veiret. Det er muligt paa denne Vei at opnaae endog de mest udmærkede Poster. Advokaterne have i en vis Henseende den bedste Deel af Eiendommene i hele Riget i deres Hænder, thi der gives maaskee ikke en eneste Eiendomsbesidder, der jo har to eller tre Processer svævende for Retterne. Det er een af Landets største Plager; thi en Proces er her en nødvendig Følge af Eiendom. Adskillige af de fortrinligste Familier have Processer, der allerede over i hundrede Aar uafbrudte fortsættes, og for hvilke de aarligen udsætte en bestemt Sum af deres Jndtægt. Jmidlertid blive Processerne stedse paa een og samme Punkt og opsluge Capitalen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Af de officielle Beretninger, som den Engelske Regering har ladet kundgjøre, sees, at fra 1ste Januar 1824 indtil Slutningen af Juni samme Aar, ere blevne prægede Guldmynter for 5040300 Pd. Sterling og Sølvmynter for 3294025 Pd. St. Udsendt er der, fra 1ste Januar 1824 til Slutningen af Juni 1825, fra England, i Følge Toldlisterne: i Guldmynter 8550000 Livres, i Sølvmynter 3230379 Livres og uden Angivelse ved Tolden: 3200000 L., i alt 16973379 Livres eller henved 1 Mill. Pd. Sterl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Kjøbenhavn. Fredagen den 23de December anlagdes Hofsorg for den afdøde Keiser af Rusland, Alexander den 1ste, som bæres i 4 Uger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committe, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januari, Februari og Marts Maaneder 1826 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/4 imod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Under 16de December er fra Cancelliet udfærdiget følgende Rescript til Stiftamtmanden over Aalborg Stift: V. f. B. Da det ved Rescript af 5te Juli 1775 til dave rende Stiftamtmand over Aalborg Stift er bevilget Aar borg Kjøbsted udi 5 paa hinanden følgende Aar at maatte af Alle, som indpasserede, oppebære i Porten udi Broepenge: a) For en Chalse eller Karosse med 4 til 6 Heste 4s; b) en Postvogn 2 s.; c) en Bonde eller Arbeidsvogn, 1 s.; d) enhver Hest eller Fæhøved 1/2 s.; hvilken Tilladelse derefter ved Rescript i Aarene 1780, 1785, 1790, 1795, 1800, 1805, 1811, 1816 og 1821 er forlænget paa 5 Aar og ifølge det i Aaret 1816 udfærdigede Rescript. udvidet derhen, at der af ind- og udpasserende Fragtvogne maa svares 6 s., samt ordinaire Bropenge af de af Byens Jndvaanere, som for at dyrke tilgrændsende udenbyes Jorder med Læs passere Broerne, og da Kæmneren i bemeldte Vor Kjøbsted Aalborg har anholdt om, at Byen fremdeles maa forundes Bevilling til at hæve disse Bropenge, som ere uundværlige til at bestride de betydelige Bro=Udgifter, saa give Vi Dig hermed tilkjende, at Vi i Anledning heraf. samt efter den derom afgivne Erklæring, allernaadigst ville have bevilget, at Aalborg Bye endnu i 5 Aar, fra 1ste Januari at regne, maa oppebære fornævnte Bropenge, saaledes som de senest ved vort allerhøieste Rescript af 23de Februari 1821 ere bestemte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Kjøbenhavns Torvepriser, den 23de December: Rug, Rbd. 1 Mk. a 3 Rbdlr. 3 Mk.; Hvede 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk.; Havre, 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Ærter 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbdlr. Tønden. - Røget Flesk 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbdlr. 4 Mk. 8 s.; Grønsaltet dito 1 Rbdlr. 1 Mk. a 1 Rbd. 2 Mk. Lispundet. - Smør 9 Rbd. a 11 Rbd. Fjerdingen. - Æg 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Snesen. Cours den 23de December. Hamb. 2 M. - , a vista 208. Specier 211. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. - Bank-Disconto 5 pC. - Norske Speciessedler pr. 100 Specier 188 Rbdlr. Sedler. - Svenske Sedler paa Rdr. Rigsgjeld 500 Rbs. Tegn. - 4 pCt. Kongel. Obligationer (uden Renter) 79 Rbdlr. Sedler. - Dito Dito 75 1/2 a 76 i Bco. - Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. - Dito Dito 106 1/2 a 107 i Sedler. - 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6te Januar 98 Rbdlr. r. S. Hamborg ger Laan af 1819 Bancomark 3000 99499 1/2 Banco. - Dito Dito Bancomk. 4000 99 a 99 1/2 Banco. - 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 101 a 101 1/2 i Banco. - 4 pC. Dito nye - i Banco. - Asiatiske Actier 87 i Sdlr. - 3 pC. nye danske Obligationer 57 L. Sterling. 1 L. Sterling beregnet til 14 Bmk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Cours: Hamborg den 23de December. Bordeaux, 25 1/3 3/2. - St. Petersborg. London 34. 6. - Cadiz Lissabon - Amsterdam k. S. 107 1/2. - Kjøbenhavn k. S. 206 1/2. - Specier 1 7/8 A. - Discont 8. Thisted den 20de December.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Fra Agger skrives: at den 13de Dennes fangedes en stor Torsk udenfor Agger, paa 11 Favnes Dybde i Havet, som havde en stor Aborre i Munden, hvilket maa være en Frugt af Fjordens Overgang i Havet; ligeledes omvendt er Natten til den 17de Dennes fanget 10 Torsk i Aggerboernes Heltgarn. - De arme Harboeørebeboere trues ej allene af Havet med Undergang, men østlige Storminde, skal have gjort Fjorden saa brusende og bragt den til at stige til en saadan Høide, at flere Huse paa den østlige Deel af Harboeøre, ere blevne bortskyllede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Blandinger. Ved Stormen Natten mellem den 1ste og 2den d. M. steeg Havet ved Fredericia til en saadan Høide som det ikke har havt i de sidste 50 Aar. Havet gjorde endeel Skade paa de ved Havnen liggende Bygninger, skyllede overden søndre Havne-Arm og førte det Bortskyllede ud i Havnen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Virkningen af et meer end sædvanligt Høivande føltes ogsaa i Nakskov Natten mellem den 29de og 30te Novbr. Allerede den 29de om Eftermiddagen begyndte Vandet i Fjorden at stige saaledes, at det om Aftenen Kl. 9 stod et Stykke op i de til Havnen løbende Gader. Det vedblev at stige til ud paa Natten, og det i den Grad, at dets Høide overgik den, hvortil det var steget hiin rædselfulde 3die Novbr. Beboerne ved Stranden bleve især hjemsøgte; thi paa adskillige Steder gik Vandet ind i deres Boliger. Den Broe, som fører til Byens vestre Port, blev saa beskadiget, at Passage over den med Heste og Vogne ikke kunde finde Sted næste Morgen, førend den ved hurtig Hielp igjen var istandsat. En inden for denne Broe nylig anbragt Dæmning, hvis Hensigt skulde være, at sikre nogle norden for Byen beliggende Enge og Jordlodder for Højvandet, blev aldeles ødelagt, og Søevandet overskyllede ikke alene Engene, men hjemsøgte ogsaa nogle af Lodderne paa paa den nylig udskiftede Madeskov, samt paa den modsatte Side, Stormarken kaldet. Juul.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Den oprindelige Foranledning til denne Fest her i Norden er ikke aldeles let at komme efter. Nu festligholdes den til Erindring om Forløserens Fødsel, men vore Forfædre holdt Julen hellig her i Norden mange Aarhundreder før Christendommen her var bekjendt endog blot af Navn, og ved Upsal, som paa flere Steder i Norden, slagtede Skandinaviske Hedninger Medmenneskeer for at holde deres saakaldte "Jolablot" o. Jule-Offring, paa den samme Aarstid, da vi nu fejre Forsonerens Fødsel. At den christne Fest er ved Christendommens Jndførsel, traadt ind istedetfor Hedningenes Juul og har endnu siden beholdt sit gamle Navn, er vel aabenbart nok. Men hvoraf nu Nordboernes Juul har sin første Oprindelse, torde være en vanskelig Opgave at løse. J en vis Periode, da nogle onomatologiske Blindebukke, af hvilke en Ætling endnu findes i Holbek, gramsede efter enhver Lighed i Eftertids ofte høiligen forvanskede Udtale, fandt man at Lyden af Ordene Juul og Hjul i en vis Henseende lignede hinanden, og antog at Julen maatte have sit Navn deraf, at Solen, lig et Hjul dreiede sig paa denne Tid, retsom om Solens daglige Declinationsforandring nogentid var saaliden som just ved Jndtrædelsen i Steenbukkens Tegn. Solen og Hjulet kunne saa meget mindre her staae i nogensomhelst Forbindelse med Julen, som i disse Lande Solen sædvanligen i flere Uger før og efter Juul kuns sjelden er at see, hvorfor Hjul Navnet langt snarere maatte søges om Sommeren eller allenfalds om Foraaret, da Almuen jo endnu i flere Provindser troer, at Solen Paaskemorgen, ved at dreie sig rundt som et Rebslagerhjul, spinder Reb til at holde Satanam bunden med. Men i dettes Sted kunne vi her fremføre en anden historisk Udledning af Navnet Juul og Festens første Oprindelse, der synes pudsig nok til at bemærkes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Den berømmelige Rommerske Feltherre Julius Cæsar feidede, som bekjendt mod Tyskland, som hans egne efterladte Værker forklare. J disse Krige fik han og engang Strid med dentids Dankonning Fridleif den Snare, som var Fader til Frode den Fredegode, og regerede i 24 Aar og døde 2 Aar før Christi Fødsel. Fridleif selv var en saare tapper og drabelig Herre og havde endydermeere en Kjortel, som ei Jern kunde bide paa; men ikke nok hermed, som Herren er saa følge ham Svende. Da Julius Cæsar fik Fridleifs Bærsærker, Hirdmænd og andre Krigere at see, fattede han strax derudover en saadan Respect for denne Samling af Kæmper, at han strax søgte Kongen om Forlig, som og indvilligedes, og gjorde da et kosteligt Gilde for Fridleif og hans Stridsmænd, der vare fra Danmark, Norge og Sverrig, og opvartede disse saa herligen med de udsøgteste Retter, at de aldrig kunde glemme saadant Traktement, men til en Erindring om samme holdt alle da Tilstedeværende siden hvert Aar paa samme Tid et Ædegilde, hvilken Skik har forplantet sig fra dem ned til den sildigste Efterslægt, og som denne Fest havde sin første Oprindelse fra Julius Cæsar, saa kaldes den endnu derefter Julefesten. (Vid. Ann. Isl. Ms. intArn. Magn. No. 417, Pag. 6. - D. m. 2.).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Skibsefterretning. Skibet Trende Sødskende, Capt. O. Munck, bestemt fra Kiel til London, er indkommen under svært haver til Leith. Fra Læsø meldes i Handelstidenden, følgende Skibe ere strandede, Skibet Ludvig, bestemt fra Greifsvalde til London med Byg; Skibet Pegay, Skipper Harder, bestemt fra Petersborg til Glasgow med Talg og Hamp; Skibet Globe, Skipper Green, bestemt fra Danzig til Dublin med Tømmer og Planker; Skibene Concordia, Humbe, Camille, Handelin, og F. . . ... Heggmann, alle fra Jacobstad, ladede med Tjære og Planker, en Skonnert i Ballast; en Galease, ført af Skipper Behm fra Lybek, uden Mandskab; en Slup ligeledes; en Brig med Pibestave og Tømmer, 4 Mands Besætning, som ere druknede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Bekjendtgjørelser. For at mine Tobakker desbedre tydeligere kunde kjendes at dem, som ville beære mig med deres Handel, har jeg stedse valgt saadanne Stempler, som ikke havde Liighed med andre Tobaks=Fabriquers. Men da de Herrer Cohen & Kjer vel deres nylig her i Byen anlagte Tobaks=Fabriqve have valgt flere Stempler aldeles lige de dette Fabriqve hidtil brugte, i Særdeleshed paa ordinair Karduus=Knaster No. 3, og Forskjellen heel vanskelig kan kjendes, naar Hovedstemplets Aftryk ikke er reent og tydeligt, som ofte kan blive Tilfældet; saa seer jeg mig nu nødsaget for Fremtiden paa Karduserne af det sædvanlige og meget bekjendte saakaldte Knaster No. 3, o. fl., foruden det sædvanlige Stempel, desuden paa Bagsiden af Kardusen at lade aftrykke Fabriqvets fulde Navn: Michel Jeegs Fabrik. Aalborg den 27de December 1825. P. Bønnelycke, Bestyrer af M. Jeegs Tobaksfabriqve.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Ved Frederiks Sandsteensbrud i Nærheden af Nexøe paa Bornholm, haves nu fortiden, ligesom ellers sædvanligen, Beholdninger af forskjellige Sorter prusserede og uprusserede Sandsteen, samt af Sandsteensbrokker, for hvilke mueligen ofte vilde være Anvendelse i Provindserne, især i de større Kjøbstæder, naar samme kunde erholdes paa Stederne eller i Nærheden deraf.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Det Kongelige Rentekammer har derfor besluttet, at ville i de ved bemeldte Steenbrud gieldende Priser, tilstaae en passende Nedsættelse for Kjøbmænd eller Andre, der til videre Forhandling, maatte attraae at lade hente større Partier af fornævnte Steen, hvorom Vedkommende da først maatte henvende sig med nærmere Begjæring til Kammeret. Efter fornævnte Collegii Ordre bringes dette herved til offentlig Kundskab, med Tilføjende, at de nu ved Steenbrud det gjældende Priser hos mig kan erfares. Aalborg Stiftamthuus den 22de December 1825. Moltke
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Første Hefte af Luthers Huuspostil, der udgives af Pastor Thisted, har nu forladt Pressen. De som endnu maatte behage at subskribere paa dette Værk, ombedes jo før jo hellere at melde dem, da Subskribenternes Navne vil blive indført i et af de følgende Hefter. Aalborg den 28de December 1825. Vogelius.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Nytgaarsvers faaes som sædvanlig hos Vogelius.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Fine Brilleglas af forskjellige Sorter kan faaes hos Glarmester Knachergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Fra Pressen er udkommen: En Christens Tro og Vandel. Dimis=Prædiken, holden i St. Budolphi Kirke i Aalborg den 4de Decbr. 1825. Af Jørgen Frederik Boesen. Faaes hos Boghandler Vogelius samt paa Addresse-Contoiret indheftet for 16 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Foruden de sædvanlige Slags Kornbrændeviin udsælges nu og bitter mavestyrkende Aqvavit a 32 s. Potten hos Lars Bøggild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Hos Skipper N. Hansen, beliggende ved Østeraae, kan bekommes meget sin Holsteensk Frugt, som Gravenstener, Nonneteter, Borstoffer, Citronæbler og flere Sorter Mad= og Spise=Æbler. Tvende Grundparseller til Byggeplads, hver af 1200 -Alens Størrelse, grændsende til denne Byes Nyehavn, og saaledes fortrinlig til Afbenyttelse for næringsdrivende Familier, især af Søestanden, saasom: for Skibsbyggere, Værts huusholdere og andre deslige, er underhaanden at faae tilkjøbs. Addresse-Contoiret anviser Sælgeren.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Auctioner. Fredagen den 30te December 1825, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue de Byen bevilgede Broepenge af Øster=, Vester= og Urbans=Porte, ved Auction opraabt til Bortforpagtning i 3 paa hinanden følgende Aar, fra den 1ste Januari 1826, til 1ste Januari 1829, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg den 27de December 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Tirsdagen den 3die Januari 1826 Formiddag Kl. 10, bliver ved Havnen her ved Byen foretaget offentlig Auction over Takkelagen af den paa Hirtsholm strandede Brig Neptunus, bestaaende af Seil, Tougværk, Ankere, Touge og Baade m.v. samt 16 Tdr. finsk Tjære, nogle Planker, Skibets Skrog med Fokkemast og Bugsprød, samt Rundholter m. m. Frederikshavn den 25de December 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Onsdagen den 4de Januari 1826 Formiddag Kl. 10, bliver foretaget offentlig Auction her i Byen over følgende havarerede Vare: omtrent 800 Pund Bomulds Tvist. 1 Foustage vestindisk Kaffe. 1 Kasse haard Sæbe. Nogle Stykker parfumeret dito.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
2 Foustager Salmiak m.m. Alt ilandbjerget fra Galeasen Redlicheten, Capitain Østberg. Frederikshavn den 25de December 1825. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-28
Da den til den 30te i f. M. berammede og overeenstemmende med Plakaten af 22de April 1817 publicerede, paa foregaaet Udlæg grundede 3die Auction over følgende Eiendomme, i Broust Sogn, Østerhanherred, nemlig: et til Beboelse indrettet Huus paa 8 Fag, med tilliggende 6 1/2 Td. Agerland og 2 1/2 Td. Land Eng og Tørvemose af Parceller fra Bratskov, den paa Eiendommene staaende Hollandske Vindmølle med Jnventarium; Levningerne af en anden derved forhen staaende og nu afbrændt Vindmølle, hvis Assurance-Sum circa 2000 Rbd. Sølv, kan oppebæres af Kjøberen, mod Forpligtelse at opføre en nye Mølle, ikke blev afholdt formedelst indtruffen Uveir, saa bliver en saadan 3die Auction, i Forbindelse med de 2de allerede afholdte Auctioner, herved berammet til Foretagelse paa selve Eiendommen Mandagen den 23de Januarii 1826. Kl. 12 Middag; hvilket herved til Panthavernes og enhver anden Vedkommendes Efterretning kundgjøres. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 10de December 1825. Kjer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-12-29
Rusland. Den første Anledning til Keiser Alexanders Helsot skal have været en stærk Forkjølelse, som han ved en Seilads paadrog sig og som bragte ham den saakaldte Krimske Gul feber. Han var ilde tilpas, om just ikke hele Tiden sengeliggende i en fjorten Dages Tid. Hans elskværdige Gemalinde, Keiserinde Elisabeth, som formedelst svagelig Sundhedstilstand opholder sig i Taganroks milde Klima, pleiede ham i hans Sygdoms Dage og trykkede selv sin dyrebare Gemals Øine til. Hun er dybt nedbøjet af Smerte. Alle Russer ønske inderlig, at hendes svage Constitution ikke skulle bukke under for det bybe Hjertesaar. Saavel Keiserinden, som Keiserens Lig, ventes med det Allerførste til St. Petersborg. Keiser Constantin er ogsaa fra Varskov paa Veien derhen. Nogle sige, at han ved Efterretningen om Broderens farlige Sygdom, strax begav sig paa Veien mod Taganrok, hvilket dog ikke vides med Vished.