JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1839-12-03
Af dette mærkelige Actstykke, som vi iøvrigt bør haabe, vil vorde underkastet strengere Drøftelse ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, see vi, at Borgemesteren i Fredericia ved Udfærdigelse af een eneste Regning har gjort sig skyldig i flere Vildfarelser, hvorved hans Regning er opløbet til en langt større Sum, end ham med Rette kunde tilkomme; vi see endvidere af det anførte Actstykke, at en Embedsmand uden at paadrage sig juridisk Ansvar kan paa sin udstedende Regning anføre Gebyhrer, hvortil ikke en Tøddel i Sportelreglementet hjemler ham Ret; ja vi see endog, at Hr. Rahbek med Hensyn til Salairet af den opgivne Kjøbesum har med sin Erklæring faaet Medhold af Amtet, men at han ved Domstolen har maattet bukke under, da han ei her (som ved hans Erklæring vel maa have været Tilfældet) har kunnet opgive en urigtig Kjøbesum. Vi spørge nu, om den Embedsmand, der saaledes farer vild, ei maa være slappet enten med Hensyn til Forstanden eller Villien, J begge Tilfælde formene vi, at han maa have givet Afkald paa endeel af den moralske Tillid, der burde være adskillig fra hans Stilling som Byefoged, Borgemester, Skifteforvalter og Øvrighed. J denne Stilling bør han snart være den Umyndiges Beskytter, Enkens Leder, den Forladtes Raadgiver, den Nedtryktes Trøster, Fredsmægler m.m. Men kan den Mand være det, der har viist, at han ei høiere agter sine helligste Pligter som Embedmand, Dertil henregne vi naturligviis da ei, at affordre Nogen andet eller større Retsgebyhr, end ham med Rette kan tilkomme (see forrige Side!). Thi hvad nytter det vel, at en Embedsmand ved Festiviteter proponerer Skaal for Retsind naar han dog ved sine Regningers Udfærdigelse viser, at hans egen Vei ikke er ubesmittet. Vi sige, den er ei ubesmittet; vi mene hermed, at han oftere har gjort sig skyldig i ulovlig Sportulering. Af de os tilstillede Oplysninger see vi saaledes, a) at Rahbek har beregnet sig 1 Mk. Sølv for hver Skudsmaalsbog at autorisere til fattige Børn. b) At han har beregnet sig Betaling for Placaters Udstedelse, for Henlæggelse af Fattigregnskabet paa Raadstuen. c) At han ved Licitationer har beregnet sig formeget. Alt sligt kan en Embedsmand gjøre uden Tiltale. Men eet er det, ei at vorde revset af Lovene, og et andet, ei at være i Besiddelse af de Retsindiges Agtelse. Vi ville, for at lette Oversigten, fremhæve Resultatet af den af nu domfældte Valeur ved Rahbeks Regning foretagne Revision, nemlig: Ved 1ste Auction har Rahbek forlangt for 11 Placater med Justitsfondet 3 Rbd. 1 Mk. 13 s. kan kun tilkomme 2 Rbd. 1 Mk. 3 s.; altsaa 1 Rbd. 10 s. formeget beregnet.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Ved 2den Auction er forlangt for 9 Placater, a 1/2 Ark 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. og Justitsfondet 2 Mk. 11 s.; er 2 Rbd. 4 Mk. 3 s.; kan intet tilkomme; altsaa 2 Rbd. 4 Mk. 3 s. formeget beregnet. Ved 3die Auction forlangt i Salair 8 Rbd. 1 Mk. 8 s., Justitsfondet 1 Rbd. 3 Mk. 14 s. er tilsammen 9 Rbd. 5 Mk. 6 s.; kan tilkomme 4 Rbd. 5 Mk. 15 s.; altsaa beregnet 4 Rbd. 7 s. formeget for 9 Placater forlangt 2 Rbd. 4 Mk. 3 s.; kan intet tilkomme; altsaa 2 Rbd. 4 Mk. 3 s. formeget. Forlangt for Auctionens Bekjendtgjørelse med Porto 10 Rbd.; kan tilkomme 7 Rbd.; altsaa 3 Rbd. formeget.
Jyllandsposten, 1839-12-03
J Executionsgebyhr har Rahbek efter den ene Regning fordret 14 Rbd. 3 Mk. 3 s., og efter en anden nedsat til 14 Rbd. 2 Mk. 4 s.; kan tilkomme 2 Rbd. 2 Mk. 11 s.; altsaa 11 Rbd. 5 Mk. 9 s. formeget beregnet. Valeur har nu baade ved de faldne Resolutioner og efter Dommen faaet Medhold i de 5 første Udsættelsesposter, der udgjøre 13 Rbd. 3 Mk. 7 s.; og at han ligesaa har Ret med Hensyn til den sidste Post, 11 Rbd. 5 Mk. 9 s., er soleklart og vil formodentlig nu vorde afgjort ved Cancelliets Resolution. Men desuagtet dømmer man ham for ei at have været – beskeden nok i sine Yttringer!!!Et Par Ord i Anledning af En anden Beretning om Oversvømmelsen i Aarhuus, efr. Kjøbenhavnsposten No. 290.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Det bemærkes i bemeldte Artikel, at Aarsagen til hiin Oversvømmelse og den deraf paafulgte Skade var de Forandringer, som Veivæsenet havde foretaget sig med Basballebro, især ved det interimistiske Vandløb, som det havde anlagt i en altfor snever Halveirkel til at modtage den Masse af Vand, som det ualmindelig stærke Regnveir i flere Dage i Slutningen af September førte med sig, som stemte Vandet op over flere Haver og brød ind i Gader og Huse. Rigtigheden heraf er ingenlunde bestredet i dette Blad, men endog indrømmet, da vi fuldkommen indsee det Begrundede i denne Paastand. Men naar Jndsenderen N. C. S. tillige vil nægte, at Slusernes Tillukning i flere Dage væsentligen skulde have bidraget til at forøge den i Mølledammen sammenpressede Vandmasse, saa haabe vi det dog let indseet, at to a tre Dages aldeles Standsning af Vandet underen Regnperiode, som truede saamange Vandmøller, selv med aabentstaaende Sluser, med Ødelæggelse, aabenbar maatte forøge den Skade, som derefter paafulgte, ligesom der vist ingen gyldig Grund kan antages at have været tilstede for Udførelsen af denne høist ubetimelige Forholdsregel. Det er imidlertid ei Afgjørelsen af denne mindre væsentlige Punct, vi her agte at opholde os over, men derimod den saare vigtige, hvorvidt Jndsenderen har Ret eller Uret, naar han siger: at det for Oplandets Beboere er afgjort og temmelig uvist, at det vilde være til nogen betydelig Fordeel i det Hele taget, om end Møllen blev indskrænket i dens Rettigheder til at opstemme Vandet, eller aldeles nedlagt, hvorimod det er vist, at store Engstrækninger ovenfor Møllen nyde en betydelig Forbedring ved Møllens nuværende Opdæmning, idet disse derved sættes under Vand om Vinteren og i Foraaret, og igjen gjøres tørre sidst i Apri eller først i Mai. Hvad Jndsenderen her anfører, erklære vi for aldeles urigtigt og grundfalsk, idet hans hele Raisonnement her er opført paa almindelige Erfaringssætninger og Engforbedringer ved Overstemning af Vand, som imidlertid her paa Grund af locale existerende Aarsager aldeles ei ere anvendelige af den simple Grund, at Størstedelen af Engene rundt om Brabrand Sø langtfra at være Haardbundsenge, i den Grad ere bløde og side, at disse ved stadig Overstemning i Aarets længste Tid mere og meere udsættes for at blive moradsige og ubrugelige, hvilket eenstemmigen af alle tilstødende Grundeiere vil kunne bekræftes.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Naar Jndsenderen iøvrigt omtaler den efter hans Mening gavnlige Engvanding om Vinteren og Foraaret, er det neppe uden Hensigt, at han taus forbigaaer at berøre den Skade og Ødelæggelse, som Aarhuus Vandmølle endog midt om Sommeren foranlediger (som nu har været Tilfældet i flere Aar) og hvorpaa vi her ville fremsætte Beviser, hentede fra de Synsforretninger, som medio August d. A. bleve optagne af uvillige Mænd, i denne Anledning hos de til Mølledammen og Brabrand Sø tilstødende Grundeiere.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Jfølge skeet Taxation anslaaes hos 88 Grundeiere, Tabet alene i August Maaned d. A.: 167 Læs Hø. i Aarslev Bye til circa . . . . i Vibye Sogn i Orsmlev Sogn – . i Aabye. i Stautrup. i Brabrand – . . . ved Marselisborg . . . . 100 og Constantinsborg - . . . . 100 Man vil altsaa heraf see, at Tabet ved Vandets Opstemning allerede i August ansloges til henved 900 Læs Hø som beregnet til 4 Rbd. pr. L. udgjorde et Tab af 3600 Rbd. foruden Tabet paa et Par Tusinde Læs Tørv, men den senere paafulgte Oversvømmelse sidst i September forøgede betydeligen det tidligere Tab, da alle i Engene værende Høstakke paa denne Tid bleve ødelagte. Naar derfor hiin Jndsender fortæller: "at det er et Problem, om det vilde være til nogen reel Fordeel i det Hele taget, at Møllen blev nedlagt eller indskrænket i sin Rettighed i Henseende til Vandets Op stemning, da fortjener saadan eensidig bemærkning aldeles intet Svar, idet vi fortsat haabe, at CommunalBestyrelsen i Aarhuus kraftigen vil tage sig af denne Sag, for muligen at forsøge, hvad der kan gjøres til Oplandets og Byens Betryggelse mod disse skadelige Oversvømmelser og Opstemninger, hvori Aarhuus Mølle, som bekjendt er Skyld. Det er os kjært at erfare, at den virksomme Procurator, Godseier Jngerslew til Marselisborg vil antage sig de skadelidte Grundeieres Sag, idet et Gode, som der dog sikkert vil resultere af slig Proces, at Vandet inden 1ste Mai stedse bliver afledet fra Engene, samt at Beboerne i 5 Maaneder fra dette Tidsrum forskaanes for de fordærvelige Vandopstemninger, som de i sidste Aar ødelagde baade Hø og Tørv uden at det skadelige Mølleprivilegium hidindtil har erstattet den foraarsagede Skade.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Redactionen.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Nyheds Post. - Det mullerske Skuespillerselskab, som fortsat bliver meget freqventeret i Aarhuus, har i den senere Tid leveret flere Præstationer med meget Held. Hvad man ved Beskuelsen af disse Stykker meget savner, er, anstændige Decorationer. Theatercoulisserne ere nemlig saa ramponerede, forslidte og forjaskede, at man meget maa undres over, at vedkommende Theater=Direction ikke antager sig disses Jstandsættelse. Dette er saameget mere paafaldende, som Theaterkassen aarlig tjener ei ubetydeligt ved Theatrets Udleining til omreisende Skuespilselskaber, og som man hører i Aarhuus almindeligviis affordres høiere Betaling end i andre Byer, hvor Coulisserne ere vel vedligeholdte og i den Stand, at Jllusionen ei lider derunder. At Klublocalet i Aarhuus iaar har nydt en Reparation, som skal have medtaget 1300 Rbd. er vistnok meget priisværdigt, men Theeatret burde ei aldeles forglemmes. Naar derfor engang Opmærksomheden herpaa blev henvendt, vilde det heller ikke være afveien at lade de tvende langagtige Gudinder undergaae en Forandring, som ere posterede hver paa sin Side af Theatret, hvoraf Melpomene med Bogrullen har Lighed med en examineret Gjordemoder, og Thalia med Masken med Jøden fra Lübeck, uden i saadan Form at kunne indgyde nogen æsthetisk Sands. Ogsaa vilde det være hensigtsmæssigt, om det Locale, hvori Publicum befinder sig, blev oplyst af en Lysekrone med omtrent 30 Lys eller tilsvarende Lampebelysning, thi Belysningen af en Sal, der kan rumme 600 Personer, falder ved Antændelsen af 8 Lys noget i det Skumle. - Med megen Tilfredshed er Publikum i Aarhuus blevet overrasket ved den Tidende, at Muth Rasmussen, iaften ifølge det kongelige danske Cancellies Tilladelse opfører den tidligere belovede Kirkeconcert, som i den oplyste Domkirke sikkerlig vil finde mangfoldige Tilhørere, da Aandsnydelser af denne Art desværre altfor sjelden falder i Provindsialisternes Lod, hvad der væsentligen vil bidrage til at forhøie denne meget lovende Concert er Afbenyttelsen af Kirkens fortrinlige Orgel, som vel med Føie kan ansees for et af de bedre i Landet.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Man har beregnet, at til Aar 1841 vil England have 42 Dampskibe til 58,260 Tons og en Hestekraft af 18,04 alene paa det Atlantiske Hav. - Jndtil 1842 ville næsten alle Havne være bragte i Forbindelse ved Dampskibsfart, uagtet man for nogle Aar siden (endnu 1832) ansaae en Dampskibsforbindelse mellem Europa og Amerika over hiint Hav for en Chimaire eller Umulighed.
Jyllandsposten, 1839-12-03
J næste No. af dette Blad skal følge Tillæg og Rettelser i Forslaget i Jyllandsposten No. 47 af Anonymus. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-12-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Jyllandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 49. Tirsdag den 10de Decbr. 1839. Maa trykkes. Fleischer. I Anledning Kong Frederik den Sjettes Död, Gör Varsler troes, tillægges Liid, Hvor Aanden over Rum og Tid Ved skjulte Stemmer rørtes: Da synes det, vor Konges Död, Til Almelser hvert Sind indgjöd, Som nus til Domen") førtes. Thi samme Dag vor Konges Aand. Blev löst fra tunge Jordebaand, Gjenlod vor gamle Kirke: Af Sjælemesser höitidsfuldt, Og Alvors Hymner skjönt og huldt, Blandt Ord vi her vil mærke: "Den staaer Guds Englehimmel nærSom reent og frit og stærk kan her Sin Tro, sit Haab udtone. Ham lofter Toners Ætherluft, "Med Andagte söde Rosenduft, Op til Gud Faders Throne. Behøver Du paa Jorden Trøs"Da it til venlig Aanderes Fra Livets Palmeqviste. afver Klagelid omskiftes de Til Engles fro Halleluju- og Sjælens Lænker briste. Ja Konge nu ei Lænker meer, Du trykkende om Sjælen seer, Er fri for Scepter, Krone, Fri for den Sorg og det Ansvar, Som Kongerne desværre har I hvert et Land, hver Zone Liiglagnet spredte Englen ud Trindt i vort Land paa Herrens Bud, Og Kongen gik til Hvile, Sov södt da med Dit Sölverkaar, Du hersked mildt i mange Aar Kan selv i Döden smile! Din sidste Daad var kongelig, Som prises vil evindelig Den Folket maatte vinde. Thi Træet planted Fredrik, Du Hvis Tidning i vor Christian nu Sin rette Tolk vil finde!! C. G. Clausen. *) Domen : Domkirken. Som bekjendt døde Kongen aldste Tirsdag Morgen. Samme Dags Aften afholdtes den høitidelige Kirkeconcert i Aarhuus oplyste Domkirke som har været omtalt i offentlige Blade, Rettelser i Forslaget om Danmarks Opkomst ved et Selskab.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Første Rettelse. J Titlen staaer, i et Selskab; læs: ved et Selskab, Pag. 188, 2den Spalte 15de Linie f. v. staaer, om i føie Tid, læs, om føie Tid. Pag. 189, 1ste Spalte 40 Linie f. v. staaer i Tiden, læs: i Tider. Pag. 190, 1ste Spalte 28de Linie f. n. staaer ikke agte, læs ikke nægte. Pag. 190, 2den Spalte 4de Linie forn. 1500 Tønder Exempelgaarde, læs: 1500 Exempelgaarde. Ordet "Agerculturen" behøves vel ikke at forandres til Agriculturen; thi det latinske Agricultura kunde i alt Fald paa dansk gives med Agercultur, hvis man ikke vil tage det saa nøie med nyindførte Ord og kalde dem Luxusartikler. Foranførte og flere mindre væsentlige Trykfeil hidrøre, ifølge Redacteurens Skrivelse, derfra, at hele Oplaget var trykt da han leverede Correcturen i Trykkeriet, og, paa Jndsenderens Bekostning, at lade Oplaget trykke om, hvilket denne af Agtelse for Læseren gjerne havde gjort, dertil var Tiden for knap til Bladets Forsendelse med Posten; men faae vi, (naar først denne allervigtigste Sag, vil blive realiseret) Velstand i Landet, hvorom der ikke kan være to Meninger naar vi grave efter den Mergelskat, Danmark kan rose sig af at eie, og det, som oftest, kun et Par Spadeslag dyb, vil denne Skat ei alene klarere Landskatten men vi ville, iblandt saa mange nyttige Ting, som f. Ex. et lidet Dampfartøi i Randers Fjord til Jis brækning om Foraaret og til at bugsere Fartøierne ud og ind til hurtigere Expedition med Landets Producter, ogsaa kunde indføre Hurtigpresser i alle Bogtrykkerier i Landet, passende til hurtige Communicationsveie og Post gange. En saadan Presse seer man f. Er. i Augsburg (i Expeditionen af allgemeine Zeitung) hvor 12000 Ark paa begge Sider trykkes i en eneste Time; men indtil vi faae hiin Velstand og Tilfredshed, maa vi nok nøies med vor indskrænkede Presse. At vore Jorder trænge til en Jblandning af Mergel, der indeholder Kalk, erkjender enhver der veed, at en frugtbar Jord maa indeholde Sand, Kalk og Leer; hvorimod Danmarks Jorder, i det Hele taget, mangle Kalken; men - hvilket kan læses i "Lærebog i Geographien" af Magister Jngerslev, (Kjøbenh. 1838) Pag. 120 – bestaae af Sand, Mergel og Leer, og komme vi, f. Ex. med Hensyn til Fjordene til Foraaret, ikke tidligt til England med vort Korn, vil det falde betydeligt, da America i Aar, ifølge Breve derfra i disse Dage, havde den rigeste Høst der nogensinde fandt Sted der.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Da det er kjedsommeligt for Jndsenderen, at skrive Rettelser, da, som Læseren vel seer, han ikke er Skribent, og tillige ubehageligt, fordi Sætteren i Bogtrykkeriet kunde finde sig fornærmet og ansee disse Rettelser for Jrettesættelser, især da Linierne et heller vare rettede lige, formodentlig, som ovenfor sagt, fordi Tiden presserede paa Pressen, - saa troer Jnds., at det, for sin Uleilighed, ogsaa tilkommer ham, med det samme, at faae nogle Forandringer i sit Forslag indført saavelsom nogle Tillæg, som Forslaget med Rette skulde have indeholdt, og saaledes ogsaa af ham kaldes Rettelser. Altsaa:
Jyllandsposten, 1839-12-10
Anden Rettelse. Da Jndsenderen ikke er Statistiker ligesaalidet som hans Fag er Landvæsen, tog han det ikke saa nøie med nogle Millioner, ved nemlig Pag. 190, 1ste Spalte, 2den Linie at anføre 40 Millioner og, længere ned, atter 40; men han mener dog, at det ikke kan feile, at naar man antager 10 Rbd. Avance pr. Tde. Land, en heel Deel Millioner Rigsbankdalere maae udkomme; thi alt ufrie Ager og Engs Hartkorn i Danmark, Bornholm undtagen, saa hedder det i Forslaget af 1834, beløber sig (efter Begtrup til circa 3,12000 Tønder; (Det frie Hartkorn bliver merglet uden Exempelgaarde, antages nu en rund Sum: 10 Tønder Land, (eller 100 Rbd. Avance) pr. Tønde Hartkorn saa udgjør det imellem 31 og 32 Millioner; men da deraf fragaaer endeel for Engene, ville vi blot anføre 25 Millioner for Formerelsen af Korn og alle andre Producter paa 250,000 Tdr. Hartkorn Agerland, nemlig 100 Rbd. Avance for hver Tønde Hartkorn; (thi efter Mergling erholdes tillige dobbelt gode Græsgange, hvilket vi ei alene see i Jylland, men selv i Sielland ere jo Græsgangene i en daarlig Tilstand og som en Følge deraf ogsaa Kreaturene, – hvor der ikke er merglet, og Vexeldrift bruges jo næsten kun paa nogle Huusmænds Lodder) og andre 25 Millioner for Forbedringen af alle Producter, ved mere Kjærne, Straa og Kløverhøe til Fodring; ved Græsningens Forbedring samt ved Engforbedring ved Overrisling og ved at give Engene Mergel, Gjødske og des.; endelig ved Hedeopdyrkning, og ved Omskabelse af sandige Jorder til gode Muldjorder ved Leermergel. Det bliver altsaa i Alt 50 Millioner Rbd. aarlig Avance; men det kommer Jndsenderen dog ikke an paa, endnu at give en god Rabat, om en saadan af Læseren forlanges; thi der bliver endda Millioner nok tilovers. Dertil kommer endnu den Fordeel, at Jordforbedringen skaffer Arbeide og Fortjeneste langt mere end vore Fabrikker. Det Reeske Sukkerraffinaderie, f. Ex., som aarlig forarbeidede circa 1 Million Pund Sukker og Sirup, dreves ved kun 17 Mand siger og skriver sytten Mand foruden Mester og Bogholder, hvilket de aarlige Beretninger, til Magistraten i Aarhuus, udvise.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Tredie Rettelse eller Tillæg. Med Hensyn til Vexelbruget tilføies Forslaget: Naar Bonden i 10 Aar er rundt med Merglingen, altsaa i andet Omløb eller i det 11te Aar, kan han, hvis Vexeldriften, bliver at foretrække Kobbeldriften, begynde med Vexeldrift paa den ene Tønde Land, der i første Aar blev merglet paa No. 1 af Jndtægterne; og i det 12te Aar drive Vexeldrift paa de 2 Tønder Land der i andet Aar blev merglet i anden Jndtægt og saa fremdeles videre. Paa denne Maade skeer Overgangen, fra Kobbeldrift til Vexeldrift, med samme Successivetet som Merglingen; men i de 10 første Aar der mergles, er det, ifølge en Landoeconoms Yttring i disse Dage til Jndsenderen, i alle Forhold bedre for Bonden, at drive Kobbeldrift. Hans Jord kommer derved ogsaa i Gjødningskraft forinden han begynder med Vexelbruget.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Fjerde Rettelse. For at bevise, at Jdeen af den successive Mergling, som er lagt til Grund i det Reeske Forslag fra 1834, er god, (da Understøttelsens Ubetydelighed derved kan frembringe saa store Fordele, idet 9 Rbmk. eller 11 Rbd. pr. Td. Land til Bonden i de første Aar, ville være det samme for ham som om han fik 14 Rbd. ved det mere Korn, han avler paa de efterhaanden merglede Jorder, see hiint Forslag), fremføres følgende Beviser: 1) Forslaget er vedføiet en Betænkning af en af vore bedste Landoeconomer: Hr. C. Dalgas, dateret Aldebertsminde den 12te Septbr. 1833. Denne Betænkning begynder saaledes: Efterat have overveiet den herved tilbagefølgende Plan (Forslaget) finder jeg de Grundsætninger hvorpaa den gaaer ud, saare rigtige. Brak og Mergling ere uden Tvivl de Forbedringer ved vort Landbrug, som fortjene meest Opmærksomhed. Dog bør Udgrøftning og Markfred, altsaa Jndhedning, hvor den er gjørlig, bringes i Forbindelse dermed, ligesom i Almindelighed Udsæden formindskes og Hvileaarene forøges. Det usalige Udpinelses=System bør fortrænges af en meere skaanende Drift, som i Forening med traftfuld Hvile, Mergel og Brak, saaledes som Planen meget rigtigen bemærker, vil udbrede Overflod i alle vort Landbrugs Grene, langt mere, og langt sikkrere end al Staldfodring og Vexelbrug, som desuden lidet passe med Danmarks Klima, og længere hen i samme Betænkning hedder det: "Det var derfor vist ikke af Veien, at gjøre hans Majestæt eller det kongelige Rentekammer opmærksom herpaa.
Jyllandsposten, 1839-12-10
Paa samme Tid leverede Hr. Ree, paa Anfordring, en Copie af sit Forslag til Hr. Forstraad Bang, paa sin Reise over Aarhuus til Kjøbenhavn for, som Hr. Bang yttrede, at vise Hr. Etatsraad Collin det. Efter Hr. Bangs Hjemkomst fik han, af Hr. Etatsraaden, Brev med en vedlagt anonym Betænkning af en duelig og praktisk Landmand, og sendte Brevet med Bilaget til Hr. Ree i Aarhuus. Denne Betænkning, som ligeledes er vedføiet Forslaget, slutter saaledes: - - Fuldkommen rigtig er derimod Maaden, hvorpaa Forslaget vil have Brak og Mergling indført ved nemlig at gaae alle Marker rundt og aarlig at brakke en større Deel af hver Lod. Det er netop paa denne Maade, at Kartoffelavlen vil vil kunne indføres, selv hos den meest Forarmede. 3) J "Landoeconomiske Betragtninger af Hr. J. C. Drewsen, (Kjøbenhavn 1834) Pag. 98, anbefales en lignende successiv Overgang fra Kobbeldrift til Vexeldrift med en aarlig større Deel af hvert Nummer - - : Det er allerede sagt i vort Forslag til Danmarks Opkomst, at de Jndvendinger, begge disse Betænkninger indeholde, ere besvarede i Anmærkninger, og at disse Anmærkninger ikke ere gjendrevne.
Jyllandsposten, 1839-12-10
4) J Sommeren 1835 leverede Hr. Ree en Tabel over en saadan successiv Mærgling, i en Samtale, til Redacteuren af Tidende for Landoeconomie i München. Denne Mand yttrede siden for Hr. Ree, at han forelagde Tabellen for Landhuusholdningsselskabet, der paa Stedet, i en Forsamling, og at denne fandt Tabellen ligesaa rigtig som simpel for Bonden, og bad ham om, at optage den i sit Tidsskrift, til Efterlignelse, (zur Nachahmung.