JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
Hos Jacob von der Lippe Parelius, Amanuensis hos Hans Højædle Høiærværdighed Hr. Biskop Gunnerus er tilkiøbs at bekomme: Hans Høiærværdigheds nylig udkomne Tractatio philosophico theologica de fundamento potestatis legis latorie divingenuino, paa Skrivpapir for 1 Ort og paa Trykpapir for 18 Skilling. 2) Hans Høiderværdigheds Flora norvegica, paa stort Skrivpapir for 1 Rigsdaler, paa Trykpapiir 3 Ort 8 Skilling. Samme kan og faaes indheftet, da den første paa Skivpapiir koster 1 Rdlr. 16 s. og den sidste paa Trykpapir 1 Rdlr. Ejusdem Prædiken over 2 Cor. III. v. 9, om det Evangeliske Embedes Fortrin for Lovens for 6 sk. 3) Buchners Biblische Real und Werbal Handconcordanz i Fransk Bind for 2 Rdlr. 2 Ort. Ejusdem Exegetisch=Homiletische Erklar-und Anvendung, der Sonn-und Fest=Tags Evangelien i 4to og Marmorbind for 3 Rigsdaler, item Verschiedener Kasualtexte i 4to og Fransk Bind, 2 Rdlr. 2 Ort 16 s. Briese an einen jungen Pringen von einen alten Manne, aus den Schwedischen uberseget von Reichenbach. i tvende Bind, Engelsk veldsk, 1 Rdlr. 3 Ort 16 Skilling. Büschings Geographie 4 Deele i 6 Marmorbind, 9 Rigsdaler 1 Ort. Tronhiemske Selskabs Skrifter, alle 3. Deele i raae Materie paa Trykpapiir, og paa Postpapiir nogle faa Exemplarer af Al. og III. Deel. Peter den Stores Liv og Levnet, af Hr. Voltaire, 2 Ort 20 Skilling. Brev om Kiærlighed til Fæderne-Landet, 12 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-20
En Maji-Krands til Den Stormægtigste Allernaadigste Kong C H R J S T J A N den Syvende paa den høye Salvings=Fæst den 11te Maji 1767. 10 Skilling. Tanker om Solens Glands i Norden, 10 Skilling. En Fransk Dames Hændelser, medens hun opholdt sig i Venedig, skreven af hende selv i et Brev til en Engelsk Damme i London. James Blairs Prædikener, over Christi Bierg-Prædiken, 4re Tomer i 2de Fransk veldsk Bind, 3 Rigsdaler 2 Ort 8 Skilling. Herremænds Kald i Fransk veldsk Bind, 2 Ort 18 Skilling, indheftet 2 Ort 8 Skilling. Underhaanden er tilkiøbs at bekommes Morten Alexandersens Gaard og Grund her Byen, beliggende imellem Sr. P. Bruuns Gaard paa den ene og Monsr. Niels Petersens Gaard paa den anden Side. Liebhaberen vil behagentlig adresse sig til Eieren for med ham om Kiøbet at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Om Glassets Opfindelse. Nogle Skribentere paastaaer, at Phoenicierne først har opfunsypdet den Kunst at giøre Glas. tierne har bragt denne Kunst i Fuldkommenhed, som var lidet bekiendt i Rom, endog under Keyserne; thi Wopisius forsikrer, at Keyser Aurelians har af Ægypterne forlangt en aarlig Tribut af en vis Qvantitet Glas. Det er sandt, at Marcus Scourus i Pomper Tider har ladet endeel af den Skuepladses Seene, som han opbyggede i Rom, giøre af Glas; men dette Glas var bragt andensteds fra, og det er øiensynligt, at Plinius udgiver denne Sag for et Exempel paa en usædvanlig Pragt. Det maae nu være som det vil, saa er det vist, at det Glas hvoraf man for lang Tid siden giør de smukke Ting, er bleven indført og brugt til Vindver i vore Kirker siden det slette hundrede Aar efter Christi Fødsel. Gregor von Tours, da han taler i hans Bogs 13 Cap. om St. Julians Mirakler, fortæller og et Partie fiendtlige Soldater, som havde gaaet ind i St. Julians Kirke af Bridude, hvor alle Jndvaanerne havde flygtet hen med deres Gods og Eiendom, at da bemeldte Soldater havde fundet Dørren tillukt, havde en af dem slaaet et GlasVindue i stykker bag ved Alteret, krøbet derigiennem ind i Kirken, og lukt Dørren op for sine Kammerater. Denne samme Historie=Skriver fortæller i hans første Bog, om Martyrernes Ere, hvorledes en Tyv var om Natten kommen ind i Kirken i Touraine, og da han ellers intet havde fundet at stiæle, saa havde han stiaalet Vindverne for at sælge Glasset deraf for Penge; han gik ogsaa virkelig derfra til Berry, og sammesteds ved Jldens Hielp smeltede det i en Klump, og solgte det til Kiøbmændene. Naar forbemeldte Forfatter melder og Vindverne, skriver han at Glas-Ruderne vare indfattede i Træ, eftersom brugeligt var; hvoraf man kan slutte, at de den gang endnu ikke havde betient sig af Bly, til at indfatte Glasset udi. Nogen Tiid efter det syvende Hundrede Aar, lode Engellænderne føre Franske Glarmestere til sig, for af dem at lære at sætte Glasvindver i deres Kirker, Kirker, som man kan see i Beda og Biskoppen af Borck hans Bedrifter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Den Kunst at betiene sig af Glas i Vindver, er i den følgende Tiid kommen til saadan Fuldkommenhed, at man ikke allene betiente sig deraf til Vindvernes Forfærdigelse i Kirkerne, men end- og til Kirkernes Zirater, og dette skede ved de Materier, som man anbragte paa Glasset. Jmidlertid er det ikke at falde i Forundring over, at de Gamle ikke har vidst noget af denne Kunst. De Østerlandske Folk, hos hvilke alle Kunster, ere opkomne, og hvis Land i Ligning, med vort, er saa varmt, betiene sig i Steden for Glas-Vindver af Gitterværk eller Forhæng. Dette er endogsaa nu omstunder brugeligt i det Asiatiske Tyrkie; og i China har man Vindver af fint Tøy, som er tyndt overtrækt med klart Vox. Det synes, at Romerne har i lang Tiid behiulpet sig med Trille eller tyndt Lærret, men da Overdaadighed tog til, betiente sig af Lapis specularis, en giennemsigtig Steen, der lader sig kløve i smaa Tavler, og hvorigiennem Solen og Dagens Lys kan trænge, men som holder Varmen inde om Vinteren, og Solens Hede ude om Sommeren. Man seer og af de gamle Skribentere, at de store Herrer og rige Folk forsynet Aabningerne i deres Bade med meget fint udarbeidede Agater og Marmor.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Det er i de kolde Lande, at man har opfundet Glas til Vindver, og ikke længe efter denne Opfindelse ere Speylglasblevne opfundne. Venetianerne ere først komne saa vidt, at kunde giøre fuldkomment hvidt Glas, af en god Politur og en Høyde af 15 Tommer, men det var Franzoserne forbeholden at bringe denne Kunst til saadan en Fuldkommenheds Grad, som Jtalienerne ikke har kundet opnaae. Glassene fra Sr. Go bin, tet ved Leon, har virkelig en Høyde af hundrede og tyve Tomer; og Maaden at giøre dem paa er den allereenfoldigste: thi i Steden for at blæse eller puste dem, som Venetianerne giøre, støber man dem, eller lader dem flyde ud paa en Smelte-Tavle.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Det Danske Riges Jndvaanere har nu og en Fordeel, som deres Forfædre ikke har havt, i det der er anlagt Glas hytter i Norge. De kommer efterhaanden til større Fuldkommenheds Grad, og bliver i Stand til, ikke allene at fournere disse Riger med fornødent Glas af alle Sorter, men endog med Tiden at kunde overlade deraf til Fremmede, hvormed allerede skal være gjort Begyndelse. Saa nyttigt et Anlæg kan ikke andet end glæde alle dem at Landets Børn, som ere skiønsomme og patriotiske nok til at indsee, hvor meget det Almindelige vinder ved at man nu kan have Glas Vahre her, hvorfor saa mange Penge, er gaaet ud af Landet i forrige Tider. Om de Gamles Omgang med de Syge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Bekiendtgiørelse. Paa Stadens Raadstue blev den 23 Nov. af den Høy- og Velvise Magistrat sat følgende Taxt for Slagterne her i Byen. Fra Mortens=Dag til Nye=Aar; 1 Mark beste Oxe=Kiød 2 og en halv s. 1 Mark ringere Oxe=Kiød - 2 sk. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød-1 og en halv s. 1 Mark Faare-Kiød 2 og en halv s. 1 Mark Bukke-Kiød - 1s. Fyg Fra Nye Aar til Paaske 1 Mark beste Oxe=Kiød-2 og en halv s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød 2 og en trediedeel s. 1 Mark Giød Kalv-Kiød - 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 1 og en halv s. 1 Mark Faare=Kiød - 3 s. 1 Mark Bukke-Kiød - 2 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Fra Paaske til St. Hans-Dag: 1 Mark beste Oxe=Kiød - 3 s. 1 Mark ringere Oxe-Kiød - 2 og en halv s. 1 Mark Giød=Kalv-Kiød - 4 sk. 1 Mark Spee-Kalv-Kiød - 2 sk. 1 Mark Faare=Kiød - 3 sk. 1 Mark Bukke=Kiød 2 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Hele Bringkoller sælges alletider een slette deel mindre Marken, samt Boger og Skanker een trediedeel mindre Marken, i denne Taxtes Tiid. Flæske-Skinker 4 sk. Marken, og Mellem=Flæsket 5 sk. Marken i Taxtens Tiid. Naar nogen kiøber heele Voger, skal Vogen sælges for 12 sk. mindre end her er sadt. Hvilken Taxt, samtlig Slagtere, under vedbørlig Straf, holder sig efterretlig, indtil en anden Taxt, efter Slagterets Jndkiøb, sadt vorder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Første Søndag i Advent prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Hr. Angel. Dom K. Hr. Thode. Mr. Heide. Frue=K. Mr. Lind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 7døde og 2 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Ankomne Skibe. Skipper A. Kathenkamp fra Amsterdam med Støkgods. D. Rønne fra Selland med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Til Kiøbs. Franske Renetter og Paradiis-Æbler, samt friske Citroner, Pruneller og Hollandske Potte tis, er nu tilkiøbs hos J. Lemmich.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Hos Jacob von der Lippe Parelius, Amanuensis hos Hans Højædle Højærværdighed Hr. Biskop Gunnerus er tilkiøbs at bekomme: Hans Høiærværdigheds nylig udkomne Tractatio philosophico theologica de fundamento potestatis legis latorie divinægenuino, paa Skrivpapir for 11 Ort og paa Trykpapir for 18 Skilling, 2) Hans Høiærværdigheds Flora norvegica, paa stort Skrivpapir for 1 Rigsdaler, paa Trykpapir 3 Ort 8 Skilling. Samme kan og faaes indheftet, da den første paa Skrivpapir koster 1 Rdlr. 16 sk. og den sidste paa Trykpapir 1 Rdlr. Ejusdem Prædiken over 2 Cor. L. v. 9, om det Evangeliske Embedes Fortrin for Lovens for 6 sk. 3) Buchners Biblische, Real und Werbal Handconcordanz i Fransk Bind for 2 Rdlr. 2 Ort. Ejusdem Exegetisch=Homiletische Erklar-und Anvendung: der Sonn-und Fest=Tags Evangelien i 4to og Marmorbind for 3 Rigsdaler, item Verschiedener Kasualterte i 4to og Fransk Bind, 2 Rdlr. 2 Ort 16 s. Briese an einen jungen Prinzen von einen alten Manne, aus den Schwedischen uberseget von Reichenbach, i tvende Bind, Engelsk veldsk, 1 Rdlr. 3 Ort 16 Skilling. Büschings Geographie 4 Deele i 6 Marmorbind, 9 Rigsdaler 1 Ort. Tronhiemske Selskabs Skrifter, alle 3. Deele i raae Materie paa Trykpapiir, og paa Postpapiir nogle faa Exemplarer af H. og III. Deel. Peter den Stores Liv og Levnet, af Hr. Voltaire, 2 Ort 20 Skilling. Brev om Kiærlighed til Fæderne-Landet, 12 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
En Maji-Krands til Den Stormægtigste Allernaadigste Kong C H R J S J A N den Syvende paa den høye Salvings=Fæst den 11te Maji 1767. 10 Skilling. Tanker om Solens Glands i Norden, 10 Skilling. En Fransk Dames Hændelser, medens hun opholdt sig i Venedig, skreven af hende selv i et Brev til en Engelsk Dame i London. James Blais Prædikener, over Christi Bierg-Prædiken, 4re Tomer i 2de Fransk veldsk Bind, 3 Rigsdaler 2 Ort 8 Skilling. Herremænds Kald i Fransk veldsk Bind, 2 Ort 18 Skilling, indheftet 2 Ort 8 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-27
Proclama. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere i Tronhiem, lader herved bekiendtgiøre: at førstkommende 4 Decembr. Kl. 2 Eftermiddag bliver Skiftet efter afg. Martha Møller, Lars Halvorsen Bygmesters afdøde Hustrue, foretaget udi Feldbereder John Rosings Huus her i Tronhiem; Til hvilken Tiid og Sted Arvingerne, samt Debitorer og Creditorer sig ville indfinde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Dispute om Soelen staaer stille og Jorden gaaer omkring.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Dersom nu Astronomiens Regninger med Solens Størrelse, Planeternes Situation og deslige vare urigtige, saa var det og en falsk Regning, at beregne Nye og Næ, Solens og Maanens Formørkelse forud; men da Erfarenhed viser, at denne Regning ikke paa en Minut feyler, saa maae og den øvrige Astronomiske Regning være rigtig, eftersom den ene grunder sig paa den anden. Om nogle af de berømmeligste. Bierge i Verden. At Biergene ere, ligesaavel som den slette Mark, skabte af Gud i Begyndelsen, det sees af Synflodens Historie, hvor der siges, at Vandene stode femten Alen over de høyeste Bierge; Jblant de mærkværdigste Bierge, som findes paa Jorden, maae med billighed følgende regnes: De Pyrenæiske Bierge, Ronsevall, Pyrener, ere adskillige høye Bierge, som ligger i Rad efter hinanden imellem Spanien og Frankrig, og adskiller disse tvende Kongeriger. De De Alpiske Bierge, eller Sneebiergene, fordi de altid oven paa ere bedækkede med Snee, ligger imellem Jtalien, Sveitzerland og Frankrig, og strækker sig omtrent 25 Tydske Mile i Længden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Det Apenninske Bierg, som strækker sig midt igiennem Jtalien. Bierget Atlas, som ligger i Landskabet Numidia i Africa, hvilket er saa høyt, at Skyerne støder midt derpaa, og oven paa samme ligger Snee i den heedeste Sommer. Jndbyggerne derhos kalder det Himmelens Støtte, og uden Tvivl springer deraf Fablen om den Mand Atlante, som skulde have bag ret Himmelen paa sine Skuldre. Bierget Caucasiis, som skiller Jnden fra Scythien, skal strække sig saa høyt op i Luften, at dets Spidse skinner og bestraales af Solen den tredie Part af Natten om Morgen og Aften. Bierget Athos i Macedonien, hvis Skygge strækker sig saa langt, at den endog rekker indtil den Øe Lemnus, som er over 86 Mile. Dette Bierg har Kong Berres ladet igiennemgrave, paa det at Havet paa begge Sider kunde løbe igiennem. Ærna paa Øen Sicilien i det Middellandske Hav, hvoraf undertiden opvælder heele Strømme Svovl, Beeg, og anden Materie, som er beqvem til at brænde. Hecla paa Jsland, som ligeledes er et brændende Svovlbierg, og der undertiden opkaster store Steene og Svovl Stumper af sig med en forfærdelig Knagen og Bragen, saa intet Menneske paa lang Vey tør eller kan komme der nær til, og saadan Knagen kan høres mange Mile borte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Anden Søndag i Advent prædiker formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Høymesse. Dom K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue=K. Mr. Rosenvinge. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Copulerede. Hr. Jacob Krog, residerende Cappellan til Værdahlens Præstegield og Jomfrue Thode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Dødsfald. Madame Testmann, fød Ulffers, SognePræsten Hr. Testmans Kiæreste, død i Schognen den 26de Novembr. 43 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 5døde og 5 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Capituls-Taxt, Sat den 25de Novembr. En Tønde god Rug 3 Rigsdaler 1 Ort. En Tønde ringere dito 3 Rdlr. En Tønde god Hæde=Byg 2 Rdlr. 1 Ort. En Tønde ringere dito 1 Rdlr. 3 Ort 12 s. En Tønde beste Bland-Korn 1 Rdlr. 2 Ort 12 s. En Tønde, ringere dito 1 Rdlr. 1 Ort 12 s. En Tønde, Sæde=Havre 1 Rdlr. 1 Ort 12 s. En Tønde, ringere dito 1 Rdlr. 12 sk. En Tønde Byg Malt 2 Rdlr. 2 Ort. En Tønde Bland-Korn Malt 2 Rdlr. En Tønde Havre=Malt 1 Rdlr. 3 Ort. En Vaag Byg Meel 2 Ort 12 s. En Vaag ringere dito 2 Ort 4 s. En Vaag, Havre-Meel 2 Ort 4 s. En Vaag ringere dito 1 Ort 20 sk. En Vaag hvide Erter 3 Ort. En En Vaag ringere dito 2 Ort 8 s. En Vaag graae Erter 1 Ort 18 s. En Vaag Ost i Salten 1 Rdlr. 1 Ort. Norden for 1 Rdlr. 12 s. 1 Vaag Rundfisk 3 Ort 8 sk. En Vaag Rod skier 2 Ort 8 s. En Vaag Smaa Sæt 1 Ort 8 sk. En Vaag Sæjufs 1 Ort 20 sk. En Vaa røget Lax 2 Rdlr. En Vaag Rug 2 Ort 12 s. En Vog Hør 2 Rdlr. 2 Ort. En Vaag Hamp 2 Rdlr. 2 Ort. En Vaag Humle, 3 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Proclama. Da en Karl, navnlig Geert Christensen, som for omtrent 23 eller 24 Aar var værvet til den da værende Liv-Garde til Fods, derefter har staaet ved Garnisons Regimentet, og efter at have erholdet Afskeed, har været paa Land-Cadet-Academiet, som Cadetternes Opvarter, sammesteds ved Døden er afgangen, saa et vel dette Dødsfald i de Danske Aviser bekiendtgjort, men da de rette Arvingers Tilholds Sted ikke vides, og man ikke meere har bragt udi Erfaring, end den afdøde Geert Christensen var fød i Tronhiem uden at bestemme, om det er Tronhiems Kiøbsted eller Amt; Saa bliver dette Dødsfald endnu udi de Tronhiemske Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgjort, paa det de formeentlige Arvinger inden 6 Maaneder efter dette Avertissements Dato, enten Personligen eller ved Fuldmægtig haver at anmælde sig i Kiøbenhavn hos General Major Gude, som Chef for de Kongelige Land-Cadetter, samt at beviislig giøre deres Arve=Rettighed til den ringe Efterladenskab, hvorimod de som ikke inden forbemældte 6 Maaneder møder eller lader møde for sig, maae tilskrive sig selv det paafølgende Tab, naar derefter Skifte-Forretningen af de anordnede Skifte-Commissarier. Tronhiem den 2den De vorder sluttet. cembr. 1767. Saaledes efter forbemældte Hr. General Major von Gudes skriftlige Reqvisition, testerer. D. O. von Grambow.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Til Kiøbs. Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Samling af adskillige Poetiske Sager udi 3de Sectioner, ved Ole Camstrup for 2 Ort 12 Skilling. Kurtzer Unterricht, wie auf unterschieden Arten man einen fürgelegten Platz fortificiren kan, von J. K. Dalicher, 1 Ort 4 s. Kunstmattige Handgriff der vierfachen Fortification, von C. Heer, 1 Ort 4 sk. Tagliche Geschicht Erzehlungen, drey und zwantzigsten Theil 1670. 2 Ort. La Historie Ditalia diversa in venti libri, 3 Ort. Grundtliche Beschreibung der Adelichen Fechtkunst in zvei underschiedenen Bücher verfast und mit 670 Kupfferstucken gezieret, durch a Dich, 2 Ort. Poetisk Tidsfordriv i 2de Sectioner, af Thom. Clitou, 2 Ort 12 s.,Et Riffel-Gevæhr, for 5 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Hos mig undertegnede er for mueligste billige Priiser at bekomme: Nyemodens Tøy til Salopper, Sokkerduner, Nettelduger, stribede og slette Cartuner, Silketøyer, fine Sirtser etc. forgyldte Caffe og TheeServiser, forgyldte og emaillerede Chocolade-Caffe= og Thee-Kopper, Porcelains Kommer med Fade til etc. beste Sort Chocolade, Æbler, Pommerantzer, Citroner, Pote tes, Røbeter, Pettersille-Rødder og Løg med fleere Sorter. J. Wohl.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Til en ordinair Styr=Slæde i god Stand, med eller uden Tilbehør, kan herfra Contoiret straxen anvises en Kiøber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-04
Sammestæds faaes og Tractatus Philosophico Juridicus de Juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danco Norvagici considerato, forfattet af M. Nissen og til Deres Excellencer Thott og Reventlou dediceret, uindbunden for 16 Skilling Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Tvende Siettedeler uddeeles aarlig til alle skikkelige fattige Enker og andre Huusarme og Nødlidende i Tronhiem, om hvis Levnet ey findes noget, som til denne Gaves Nydelse, kunde giøres uværdig. De øvrige Co Siette deele, tillegges aarlig Capitalen for samme at formeere. 9.) Dette mit Letatum beder jeg stedse maatte bære mit Navn saaledes:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
at den kaldes Thomas Angells Gave, og at dens Uddeeling aarlig maatte skee. separat fra alle andre Uddeelinger, paa en efter Øvrigheden fastsat Dag i Aaret. (Fortsættelse heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Adskilligt Nyr. J Mandags blev for Raadstue=Retten, afsagt Dom i Sagen indstævnt mod Anton Paris, hvorved han, for at have været Medvider om en Desertion, som endeel Soldatere, af den her i Byen liggende Guarnison, har forehaft, og til dens Fuldbyrdelse solgt til en af dem noget Krud, er tildømt at rømme, Kongens Riger og Lande, og ifald han efter den ham ved Dommen forelagde Tiid, nemlig 6 Uger, sig der skulde opholde, da at miste sin Hals. En her i Staden opsagt sit Boe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Tredie Søndag i Advent prædiker. formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Høymesse. Mr. Rhode. Dom K. Mr. Rhode. Hr. Schnitler. Frue=K. Mr. Luytkis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Dødsfald. Frue Tordenschiold, fød Schnitler, Hr. Capitain Tordenschiolds Kiereste, død paa Gaarden Flatset den 22 Novembr. 30 Aar. gammel. Madame Buskmand. Madame Aldrup 89 Aar. Hr. Cancellie-Raad Angell 57 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3døde og 2 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Jndpasserede. Fogden over Strinde=Fogderie Hr. Mads. Sørensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Bekiendtgiørelse. Førstkommende 18 December, bliver holdet Session i det Kongelige Nordenfieldske OberBergamt, som ellers continuerer, for Eftertiden, første Mandag i hver Maaned, og ellers saa tidt Fornødenheden udkræver, naar Berg amtet ikke er fraværende i Reyser ved Berg værkerne, og ikke hellige Dager, og de Tider, Loven forbyder Ret at holdes, indfalder; thi da bliver næste Mandag derefter den rette Tægte-Dag; hvilket kundgiøres hermed eengang for alle til Efterretning for alle og eenhver, som der maatte have noget at publicere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Proclama. Gives hermed tilkiende, at Skiftet efter Sal. Madame Synneve Mortensdaatter Willmans, afgangne Sal. Magister Peder Lyches, vorder foretaget den 12te Januarii førstkommende 1768 paa Arve=Tomten Gaarden Leenen i Meelhuus Sogn; Thi ville alle de, som maatte have noget at kræve, eller være noget skyldige til samme Stervboe, i sær Leylændinge, Grundsiddere, eller andre, ufeilbarligen til foreskrevne Tiid og Sted indfinde sig, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret er. Ørchedals Præstegaard den 30 Novembr. 1767. O. Ross.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-12-11
Til Kiøbs. Underhaanden er tilkiøbs (S. T.) Hr. Conferents-Raad og Berghauptmand, Schiøllers Vaane-Gaard og Grund her i Byen. Liebhaberne kan derom melde sig hos Hr. Assessor Dous. Paa Adresse-Contoiret er til Forhandling, indlagt: Samling af adskillige Poetiske Sager udi 3de Sectioner, ved Ole Camstrup for 2 Ort 12 Skilling. Kurtzer Unterricht, wie auf unterschieden Arten man einen fürgelegten Platz fortificiren kan, von J. K. Dalicher, 1 Ort 4 s. Kunstmatzige Handgriff der vierfachen Fortification, von C. Heer, 1 Ort 4 sk. Tagliche Geschicht Erzehlungen, drey und zwantzigsten Theil 1670. 2 Ort. La Historie Ditalia diversa in venti libri, 3 Ort. Poetisk Tidsfordriv i 2de Sectioner, af Th. Clitou, 2 Ort 12 s. Abels Død, et Riim Digt i 5 Sange, Exemplaret paa Postpapiir 36 s. og paa Trykpapiir 24 s. uindbunden. Et Riffel-Gevæhr, for 5 Rdlr.