Berlingske Tidende, 1768-05-01
Der ere allerede forhen udkomne omstændelige Fortællinger, og sendte Skrifter til Rom, hvori man har beviist den umaadelige Forskiel, som er i de Parmesanske Lande, mellem de Geistliges og Verdsligges Godser; man paastaaer i dette Breve, at Lovgiverens Hensigt har været, ganske at afskiære slige Stiftelsers Besiddere alle Veye til at bringe noget til sig; da han dog just har erklæret det modsatte i 2den og 12te Artikel af sin Forordning, at han ingen anden Hensigt har haft, end at rette en Misbrug, som sigter til Statens Undergang. Naar Ministerium til Rom herpaa skriger mod den foregivne Fornærmelse af den geistlige Jmmunitet ved de 2de sidste Edicter i Aaret 1765 om en almindelig Ligning og Collect; saa mærker man, at det gjerne vil have væltet den ganske Tyngde af de offentlige Byrder paa de Verdsliges Godser, som dog ere et mindre Antal end de andres; Har da den Geistlige Stand nogensinde kundet eller skullet udgiøre et særskildt Societet, som blot og allene er fød dertil, at leve under Borgernes Beskyttelse og Forsvar i Overflødighed, Den a) Pavens Paastand paa disse Hertugdømmer grunder sig derpaa at Hertugerne af Parma forhen have betalt en Skat af 16000 Seubi til den Pavelige Stoel; men Keiseren og Riget have altid modsagt den Pavelige Fordring, hvorfore ogsaa den i Aaret 1732 af Keiseren indrettede Regiering, formedelst Hertugens Mindreaarighed, ophørte at oversende denne Tribut. b) Den døde Haand, (manus mortua) Saaledes kaldes Kirker. Klostere eller Collegier, naar urørlige Godser komme i deres Eiendom, hvilke da, siden Kirker a ikke døe ud, aldrig igien kan komme i andres Hænder. Denne Forandring af Godser kaldes Amortisation. der og Fødder paa ham, og trækkede ham nogle Gange igiennem et Vandtrug, og nødte ham til at bede om Forladelse paa Knæe, og at udraabe Wilkes og Frihed. Den 9de var Opløbet endnu større og utæmmeligere, saa at Vagten var nød til at fyre paa dem, og sængsle saa mange af dem, de kunde faae fat paa. Samme Dag forbøde Matroserne ved opslagne Seddeler alle deres Cammerader, ikke at foretage sig mindste Arbeyde, førend deres Sold blev forhøyet; til den Ende bemægtigede de sig alle Skibe paa Themsen, som vare ladte med Korn og Kul, og tvang Mandskabet til at giøre een med sig. De forsamlede sig derpaa nogle 1000 Mand stærk i Stepney Fields, hvor da bleve oplæste nogle Artikler angaaende deres Fordringer og Besværinger, samt en Begiæring at give ind i Parlementet. Herpaa begav sig et anseelig Antal af dem paa Børsen, hvor de stillede sig i Parade, og opfyldte alt med Hurra; men paa en fornuftig Mands forestilling, som talte til dem i Skikkelighed, begave de sig børt, og udnævnede en Deputation, som gik hen til nogle Kiøbmænd, der vare forsamlede paa et Vertshuus; henved 2000 forsamlede sig ogsaa uden for Lord Majorens Huus; har indlod henved 500 af dem til at tale med sig, hvor de da forestillede, hvad de lide formedelst Dyrtiden; Lord=Majoren raadede dem at sætte deres Grunde op i en Ansøgning, og forsikkrede dem, at han da selv vilde indlevere den i Parlementet. Hermed vare de fornøyede, og efter et tredobbelt Hurreginge de roeligen bort. Det fortrædeligste herved er, at Korn-Handelen derved ganske standses, da man ikke tilladet nogen Matros at arbeyde paa de Skibe, som ere ladte med Korn og Kul. Samme Dag rottede en stor Mængde Kul Dragere sig ogsaa sammen paa Vestminster Broe, anholdte alle Vogne med Kul, og tvang dem til at vende tilbage dermed, erklærende, at de ikke vilde tillade nogen Kul at komme i Byen, førend deres Dagløn blev forhøyet. Jmod Kl. 9 om Aftenen kom en Mængde af Almuen for Lord=Majorens Huus, bærende en Galge, hvori hængte en Støvle og en rød Hue. En af hans Tienere, som vilde gribe en af Hovedmændene, blev ilde medhandlet; dog fik man nogle af dem greben, hvormed Mængden sprededes ad. J Dag Morges er et stort Corps Sangskiærere gangen af Cimehouse, og har ødelagt en der værende Træe=Mølle, paa Grund, at den betog mange Mennesker Leylighed at fortiene deres Brød. Skaden vurderes til 5000 Pd. St. Ellers er Uroligheden denne Dag utroelig; Almuen har forsamlet sig uden for Hr. Wilkes Fængsel, og paastaaer, at den vil føre ham fra Fængselet i Parlementet, (som settes i Dag). Vagten for Fængselet har de steenet. Vagten er bleven forstærket. Forgiæves har man oplæst for dem den Acte om Oprør. De tre Regimenter Fodgarde, Garden til Hest og Curassererne ere rykkede frem, og posterede langs med Kings=Bench og Vestmynster=Broe. Dette hielper ikke lidet til at sette dem Oprør, og adskillige Gange er det allerede kommen til Haands imellem Vagten og Oprørerne.