JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
Fortsættelse af den Arabiske Fortælning. (See forrige Aviser Nr. 2, 3, 4 og 5.) Den uægte Afkom af Barvind kaldtes ikke, som i forrige No. staaer trykt Barvind, men Barvild, og svarede til dette Navn; thi den var i sit Væsen idel Vildhed. Barbarie var den almindelige Karacter, der udmerkede den. Dog med al denne Vildhed vidste den at smigre for de mægtige Barvinder eller Aristocrater, saa de af dem bleve antagne som Livvagt, naar de vare nødte til at drage i Krig mod Sratens Fiender, og da de vare Barvinderne ganske hengivne, saa bleve de og af dem Fyrsten anbefalede som tappre og til Krig oplagte. De arbeidende Stammer eller Statslegemet bleve eget uroelige herover, da deres Byrder bleve herved anselig forøgede, tyt disse Barvilder ville leve vel, prægtig og fornemme, uden at bidrage, det allerringeste til Statens Nytte. Stammernes Misundelse bleve af Barvinderne ikke ubemerket, men Fyrsten med de sorteste Farver afmalet, og tillige forestillet, hvor gavnligt det var at tage Barvilderne i Sold, som et Bol verk ei allene mod Fienderne, men og imod Undersaatternes befrygtelige Opstand. Fyrsten, indsaae Fornødenheden af dette Forslag i Tanke ved dem maaskee at holde Barvinderne selv Stangen. Hadet mellem de verdlige og geistlige Aristocrakker var nu stegen til den høieste Spidse. De første forestillede Fyrsten, hvor lettelig han ved Barvildernes Hielp kunde giøre gar ans med de sidste. Anslaget blev af Fyrsten antaget med Glæde og udført med Forsigtighed og Kiekhed. Aarsagerne til denne vigtige Revolution blev Staten bekiendtgjort. Man betydede den ei allene de store Byrder, hvorfra den ved Hierarchiets Afskaffelse blev befriet, men og at den i Fabler, Vildfarelser og Overtroe indviklede Religion skulle reenses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
Der udbredte sig nu en almindelig Glæde over den hele Stat. Man saae sig befriet fra de geistlige Emirer, der fortærede saa stor Deel af Statens Rigdomme, man ventede nu ved disse store Rigdomme alle manglende Fabriker, oprettede, de svære Skatter lindrede, Lys over alle Videnskaber udbredet, og Religionen i sin himmelske Glands æret og yndet. Fyrsten troede sig i Stand til at holde sine mægtige Naboer Stangen ved at tage flere Barvilder i sin Sold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
Bekiendtgiørelse for Landmanden og andre, som eier Heste, Qvæg, Faar a. a. i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
En anden i de Hannoverske Lande bekiendtgjort, og i Holsteen med megen god Virkning brugt Cur=Methode, er følgende: Naar man har ved at trække Tungen ud, mærket et Hul eller en Blære paa det ommeldte Sted, saa renser man først Tungen med et vaadt Klæde fra Sliim, derpaa gnies Tungen paa det Sted, hvor Blæren eller Hullet findes, med Viin=Edike og Salt, og pirres saa stærkt med et skarp Jnstrument, at det klare Blod kommer ud. J dette Saar trykker man lidt af et Pulver, som bestaaer i lige Dele af renset Salpeter, stødt skarp Peber og brændt Allun. Dette skeer tvende gange om Dagen, indtil Saaret er lægt. Naar det er læge, smøres det med Bomolie og Honning. En Time efter at dette er foretaget med Qvæget, maa det hverken æde eller drikke. For at forekomme Sygen, tøes Tungen paa det friske Qvæg hver Dag med Vand og Edike, og gnides med Salveter og Edike.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
Man har bemærket, at denne Sygdom ofte er saa ondartet, at Mennesker og Kreature, som have fortæret Kiødet af saadanne Syge, ere blevne angrebne af farlige og dødelige Tilfælde, og at Melken af de syge Køer har været skadelig; men især, at det er høist farligt for den, som har noget Saar paa Fingre eller Hænder, at berøre dette giftige Tunge=Saar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-05
Prædikanterne paa Søndag Sepagestma. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (Dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Rom, den 9de Januarii. Cagliostro bliver skarpt bevogtet af 4 Soldater, som altid maa have ham i Øiesyn, og hver tredie Time afløses. Nogle Dage efter hans Heftelse kom en Vexel paa 6000 Seudi til ham fra Mailland, hvilken dog ikke blev accepteret. Den arresterte Kapuziner har forlangt Opium, fordi han ikke kan sove. Man har tilstaaet ham 4 Draaber for hver Nat, dog med den Forsigtighed, at han maa indtage dette i Overværelse af en Opseer, at han ikke skal gjemme dette fra en Dag til en anden, og siden ved en alt for stor Dosts tage Livet, af sig. For nogle Dage kom en Mand, efter Anseende af meget ringe Stand, til Advokat Constantini, og paa det ivrigste anbefalede ham Cagliostros Sag. Da dette rygtedes, blev der strax af Rettens Betiente sat efterdenne Person; men man forsikrede, at han allerede var i Munkedragt reist til Florents.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
London, den 22de Januar. Da Kongen igaar kiørte til Parlementet, kastede en Mand i en rød Klædning og med Kokarde paa Hatten, formodentlig en fremmed reduceret Officier, en Steen efter Kongen, men som til Lykke ramte Kareten noget fra Vinduet. Kongen syntes herover, som naturlig, noget forskrækket. Gierningsmanden blev strax greben, og bragt i Forhør. I Lommen havde han endnu flere Stene, og i Dag er han atter i Forhør. Dette stakkels Menneske er formodentlig afsindig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Parts, den 15de Januarii. Adskillige Stæder i vort Rige have fatter den Beslutning, ikke herefter at bære andre Klæder, end saadanne, der ere forfærdigede af Nationaltøiet. Man ønsker at denne Beslutning maatte til Beste for vores Fabriker blive almindelig. - Folket er endnu stedse meget opbragt imod Hr. von Bezenvall, begiver sig hver Dag i Mængde til Arresthuset, og raaber, udenfor hans Vinduer: Til Løgtepælen! Ligeledes og Hr. Favras. Nationalvagten er meget opmærksom, for at afværge alle Voldsomheder, imod disse 2de Arrestantere. Jmod Hr. von Beenvall ere allerede 208 Vidner bleve afhørte men endnu er intet kommet ham til Last. Hr. Favras har meest at forsvare sig imod Hr. Tur cate Officeer ved Nationalgarden, og Hr. Morel, som han, efter deres Udsigende, har søgt at drage ind i sin Complot. Han tilstaaer, at han har talt med dem noget om et Project, som angik Nederlandene og Holland, han tilstaaer og, at han den 6te October forlangte Heste af Grev von St. Priest, men benægter, at han har villet ombringe de Herrer Necker, Bailly og Marquis de la Fayette. J Forgaars afhørte man endnu et Vidne, som er Casserer, hos Bankøren Sartorius, og med hvilken Hr. Favras har handlet om 2 Millioner for Greven af Provence. bemeldte Casserer har vidnet, at Hr. Favras ogsaa til ham har talet om det Project, at ombringe forbemeldte Herrer. - 250 Soldater, af den besoldede Nationalgaarde, nestenalle Deserteurer af forskiællige Regimenter, forsamlede sig den 12te hujus paa de Elysæiske Marker og forlangte: 1) de 50 Livres Haandpenge, som Marquis de la Fayette havde lovet men ikke betalt dem; 2) den samme National Medaille, som var bevilget den forrige Franske Garde; og 3) en Forhøielse i deres Sold. Der siges, at deres Forsæt var, at begive sig til Raadhuuset, for der at anbringe deres Forlangende, og dersom samme blev dem nægtet, at forene sig med Pøbelen, og derpaa at plyndre Raahuset; dog har man intet tilstrækkeligt Beviis for det sidste. Men saasnart Marquis de la Fayette blev vidende om denne Sammenrottelse, steg han til Hest, tog 7 til 800 Mand. saavel Cavallerie som Jnfanterie af Nationalgarden med sig, og omringede disse 250 Soldater. 208 af dem lod han tage fangne en blev dræbt, og en som vilde flye druknede, Marquis de la Fayette lod disse Arrestantere afføre deres Munderinger og bringe til St. Denis, hvor deres Skiæbne skal blive afgjort; de havde ingen Flinter, men den største Deel Sabler, og hos nogle sandt man Pistoler og Patroner. Dette Exempel paa Strenghed vil formodentlig have en god Virkning, og vedligeholde den offentlige Rolighed, som i nærværende Omstændigheder hænger af den militaire Disciplin. - J Nationalforsamlingens Session den 11te hujus. lod en protestantisk Borger fra Constant, ved Navn David Emanuel Velay tilbyde Staten 6000 Livres. Glad over den nye Constituion ønskede han, at han og hans 7 Børn maatte blive naturaliserte. Gaven blev antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
I Henseende til Parlementet fra Rennes blev følgende Decret forfattet. Nationalforsamlingen misbilliger saavel den Opførsel, som Parlementet i Rennes har viist, som de Grunde det har brugt til sin Retfærdiggørelse; og erklærer derfore, at bemeldte Parlementslemmers Ulydighed imod Loven, gjør dem uskikkede til at beklæde herefter nogen activ Borgers Embede førend de med Ansøgning derom henvende sig til det lovgivende Corp, og det tillades dem at sværge den af Nationalforsamlingen decreter te og af Kongen antagne Constitution deres Troeskabs Eed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Nationalforsamlingen har besluttet, at lade den unge Engelænder, Hr. Mechan, som herfor nogen Tid siden ræddede Hr. Planter fra Løgtepælen, overlevere en Borgerkrone paa Staden Paris's Vegne ved Hr. Bailly. Marquis de la Fayette skal overlevere ham en Kaarde med den Jndskrivt: Givet Hr. Mechan, en Engelænder, fordi han ræddede en Fransk Borgers Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Man har bemærket, at Debatterne i Nationalforsamlingen ere paa nogen Tid blevne heftigere, end tilforn. Aarsagen foregives at være denne. J Paris holdes tvende Sammenkomster af visse Deputerte. Det ene Partie samles i et Augustiner Kloster, og har gjort sig til Regel, at forfegte de gamle Anordninger, uden at tillade nogen Forandring deri. Det andet kommer sammen i et Jacobiner Kloster, og dets Grundsats er en ubestemt Friehed, der ikke kan indskrænkes ved de gamle Anordninger. I disse Sammenkomster blive de Materier, som gaae til National forsamlingen i Forveien afhandlede, og ethvert af disse Partier giør sig al Umage for at drive sine Beslutninger igiennem paa sidst benævnte Sted. J een af de sidste Sessioner har man hørt upartiske Medlemmer af Nationalforsamlingen reentud at sige: dette Forslag kommer fra Jacobinerne, og hiint fra Augustinerne. Formedelst disse modsatte Partier maa den i Nationalforsamlingen allerede kiendelige Uenighed nødvendig formeres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
London, den 12te Januar. Den Romersk=Keiserlige Gesandt, Grev von Revitzky, havde den 8de hujus en Conference med Hertugen von Leeds over de Depecher, som han havde faaet fra Wien, og som indeholde Keiserens Anmodning til det Storbritaniske Hoff, at ikke blande sig i Brabants og Flanderes Anliggender. - Kongen har tilsendt den Spanske Ambassadeur, i Anledning af det store Festin, som samme paa sit Hoffes Bekostning gav i Ranelagh formedelst Hs. Majestæts Helbredelse, sit med 3 Rader Brillanter besatte Miniatur=Portrait. Hofcavalieren, som bragte Ambassadeuren denne Præsent, fik af samme et Miniatur=Portrait af den Spanske Monark, besat med Stene. Projecter, at drive Pelshandel fra Bengalen, af til Kamtschatka, er nu ganske lagt til Side. Man har forsøgt den, men forgiæves, med 2 Skibe. Subscribenterne paa dette Foretagende troede, at Jndbyggerne i Kamtschatka skulde være saa uvidende, at bytte deres beste Pelsværk bort imod intet betydende Vareartikler. - De nyeste Depecher fra Grev Cornvallis i Asien melde, at Garnisonerne i de Brittiske Besiddelser ere paa nærværende Tid meget sunde, saasom man har indført ved den hele Armee en langt bedre Diæt og udhugget mange Skove. Videre heder det, at den Franske Commandeur en Chef i Ostindien, GeneralConman har faaet Ordre fra Paris at forlade Pondichery, eller i det mindste at trække Garnisonen ud af samme. Ordren angaaende Expeditionen til Cochin=China, er og ved en anden befaling fra Frankrig bleven igienkaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Namur, den 12te Januarii. General van der Meersch opholder sig endnu her. Fra Dornick, Brussel, Gent a. komme her mange Tropper, og man regner, at Armeen skulde blive 30000 Mand stærk, med hvilken Generalen vil forsøge at trænge endnu videre ind i den Luxemburgske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Fra de Pohlske Grændser, den 13de Jan. Efter Breve fra Jassy gives sammesteds hverDag Baller, Giestebuder og andre Forlystninger. Den 27de i forrige Maaned var der endnu ikke bleven aabnet nogen Fredscongres, og Portens Deputerte have hidindtil endnu ikke anholdt om noget videre, end om en Vaabenstilstand, der er bleven dem afslaaet. Om at afstaae Moldau, Wallachiet og Bessarabienville de endnu ikke høre noget. - Efter den nye Indretning skal den Pohlske Armee herefter komme til at bestaae af 98596 Mand, hvis Underholdning aarlig koster 46 Millioner 375579 Pohlske Gylden. Noget meer end Halvdelen af Mandskabet har man allerede, og til ommeldte Underholdningssumme maa endnu henimod den tredie Deel blive anskaffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Lüttich, den 15de Januar. Vor Regiering har nægtet de Brabantske Jnsurgenter den forlangte March igiennem vor Stad, saa at de maa passere Maas, for at marchere til det Limburgske. - E. S. Jnsurgenterne skulle være blevne slagne ved Tillin og have mistet 300 Mand, al deres Bagage, Munitionsvogne a. Gevæhrerne have de kastet fra sig. Herved er deres March til det Limburgske bleven forandret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Vervier, den 15de Januar. J og ved Namur ligge mange Insurgenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Paa den nye Vei, som gaaer til Luxemburg, staaer 4000 Mand med grovt Skyds, den gamle Vei er besat med en anden Colonne og alle Tilgange til Maas blive skarpt bevogtede. De gamle Fæstningsværker i Namur blive forbedrede og tillige nye anlagte. - Det atter opkomne Rygte, at 2500 Mand blev ventet fra Engeland til Ostende, af hvilke en saakaldet Engelsk Bataillon skulle blive oprettet til Jnsurgenternes Tieneste, bliver endnu meget usandsynligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Brussel den 18de Januarii. Alle fra Namur indløbne Breve melde om blodige Optrin som ere faldne ved Marche en Famene. De Doornikske og Hennegaaer Patrioter til Hest og ril Fods have nemlig gjort et hæftigt Angreb paa de Keiserl. Tropper og Batterier, hvorved de i Begyndelsen bleve tilbage slagne, og 2 af deres Officierer fangne; men ved det anden Angreeb vendte Seiren sig ganske til Patrioternes Fordeel, og efter at man havde fordreven henimod 3000 Mand stærke Keiserl. Tropper af deres fordeelagtige Postering, erobrede de Marche en Fammene og blandt andet 6 Kanoner. Ved det første Angreb skulle de Hennegaaer Jægere have lidt meest, og 7 Vogne med Saarede være ankomne til Namur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
De forenede Nederlandske Stater udsætte nu store Priismedailler for de bedste Forslag til Handelens Opkomst, hvis Frihed fra alt forrig, Tvang nok vil blive det virksomste Middel til at give dem samme Kræfter som Hollænderne. Hr. v. d. Noot modtager Premierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
De Keiserl. Tropper vedblive stærk at desertere, end og deres Hautboister hielpe til at forbedre vor Music.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Leipzig den 23de Jan. Fra Berlin meldes, at ogsaa Prins Henrich, lader sin Feldtequipage sætte istand, og at han efter Forlydende, i Forening med Hertugen, af Brunsvig kommer til at commandere den til Pohlen bestemte Armee. Dersom Kongen selv gaaer i Feldten, kommer General Møllendorf til at commandere under ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
J Pohlen ruster man sig nu ogsaa af alle Kræfter. J Prag har en Billedbugger forfærdiget en ved et kunstigt Uhrverk forfærdiget Haand, som ganske leserlig skriver nogle Linier, syer nogle Sting, fyrer en Pistol af og giør næsten alle alle en Haands sædvanlige Bevægelfer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
J Magdeburg ere allerede nogle tusinde Stykheste ankomne og Stykknegtene taget i Eed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Blandede Efterretninger. Til Wien er den 25de Januarii fra Berlin ankommen en Coureer, som af Keiseren fik en Brillant Ring og 200 Ducater til Foræring. Siden udbreder sig det behagelige Rygte, at al Misforstaaelse imellem det Wienske og Berlinske Hof er nu lykkelig ryddet af Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
I Turin er opkommen Uenighed imellem Adelen og Borgerne. Anledningen skal være kommen af Skuespillene, hvorover Adelen havde tilvendt sig allene Bestyrelsen. Regieringen har derfore maattet lade Vagterne forstærke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Fra Holland skrives, at der har været Opstand i Mailland, formedelst den af Keiseren, paalagte Krigskat, og at Keiserens Broder, som der er Statholder, har maattet betiene sig af de lemfældigste Midler, for at stille Uroe ligheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Samtlige Boghandlere i det Østerrigske skal have beklaget sig for Keiseren, at de i sidstafvigte Aar, deels formedelst Stemplings Afgivten, og deels fordi man næsten ikke meere læser Bøger, men allene Aviser og Journaler, havde tabt 80000 Flamisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Fridericia, den 4de Februarii. Da Hs. Durchlauchtighed Prinds Christian August af Augustenburg Fødselsfest indfalder om Sommeren i en travel Tid for de Herrer, Officerer, saa have de dog ikke vildet efterlade høitidelig at celebrere samme under Kanoners og Pocalers Lyd, og med Jllumination og et ziirligt Bal, som begyndte i Dag om Aftenen Kl. 6 til om Morgenen Kl. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Prædikanterne paa Fastelavns Søndag. Høimesse. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Aftensang. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-12
Bekiendtgiørelser. (Skipper Johan Henrich Rann af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter sidst i denne eller før i næstkommende Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham, vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimeligen til kiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Paris, den 18de Januarii. Da den heftede Favras's Sag synes at blive meget alvorlig, saa vil jeg derom meddeele Dem følgende omstændelige Efterretninger. Hr. Favras, Ridder af St. Ludvigs=Ordenen, fød i Orleans og 46 Aar gammel, blev af de Herrer Turcati, Lieutenant ved et besoldet Compagnie af Nationalgarden, og Recruteuren, Morell, angivet, og paa Grund af disse, og nogle andre Vidners Udsagn sat i Arrest. Hovedpunkterne i de mod ham anbragte beskyldninger ere følgende: Hr. Turcati siger, at Hr. Favras havde den 17de Julii forlangt Frivillige af ham, for deraf at oprette et Cavallerie i Versailles, og at bedække Kongens Reise til Met tilligemed sammes øvrige Huustropper. Hr. Favras havde forsikret, at han i Piccardie, Artois, Hennegau, Cambresis og Lothringen havde et saa godt Bekiendtskab, at 20000 Adelsmænd vilde i Montargis forene, sig med de Tropper, som ledsagede Kongen. Hr. Favras havde den 6te October forlangt Heste af Grev von St. Priest, for at oprette en Deel af ovenmeldte Cavallerie, (hvilket og Greven selv bekræfter), men da han ingen fik, blev intet af Projecter, som han søgte at udføre paa en anden Maade. Den anden Complot af Hr. Favras er endnu meere indviklet. Hans Hensigt var, at bortfore Kongen og Seilbevareren, og derpaa adsprede Nationalforsamlingen. En Division af hans Cavallerie vilde han bruge til at ombringe Hr. Necker, Marquis de laFayette og Hr. Bally. Til den Ende skulde Cavalleriet have rykket ind i Paris i 3 Colonner, og enhver af samme begivet sig til de Chefer, hvis Undergang var besluttet. Naar dette var skeet, skulde de forsamle sig paa de elysælske Marker, for at giøre de borgerlige Tropper Modstand, dersom disse vilde samle sig. Herfra skulde 1200 Mand Cavallerie begive sig. til Thuilleries, tvinge Kongen til at stige i en Vogn og føre ham til St. Dennis, hvor 20000 Mand ventede Monarchen. For at bringe, dette andet Project til en lykkelig Udførelse, havde Hr. Favras forsikret sig en Deel af Nationalvagten og nogle 1000 Sveitzere. Jmidlertid havde han dog forandret nogle Dispositioner i sin Plan, da det vilde falde vanskeligt at forsamle 1200 Mand Cavallerie paa de elysælske Marker, uden at giøre Larm i Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Disse beskyldninger fortsætter Hr. Morell, og siger, at Favras havde indseet Ubeqvemme lighederne ved denne hans anden Plan, og derfor kun bestemt 4 Cavallerister til at ombringe Marquis de la Fayette; at han med sit Cavallerie vilde marcherre lige fra Versailles og til Thuilleries, og at Hr. Morell selv havde paataget sig, at ombringe Marquis de la Fayette, hvortil han endnu havde valgt sig 3 Medhielpere. J Peronne skulde alt forene sig, og man vilde der forefinde 140000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Nu kommer Hr. Turcati igien og siger, at Hr. Favras havde den 22de December aabenbare, for ham, at man maatte ile med Projectets Udførelse, eftersom alting var allerede i Bevægelse i Elsas, og at man der maatte bryde løs, førend i Paris. - Hr. Morell siger end videre, at Oprøret i Forstaden St. Antoine var stiftet, for at bevæge Kongen til at forlade Thuilleries. Hr. Morell og Hr. Turcati vidne begge, at Hr. Favras havde tilbudet dem Penge, for at ophidse Fiskerkonerne og Kuldragerne, under det Paaskud, at fornedre den nye Tragoedie Carl H. ved den tredie Forestilling, og ved denne Leilighed betiene sig af disse Folk til deres Plans Udførelse. Begge Vidner sige og eenstemmig, at Hr. Favras var nogen Tiid derefter kommen ganske forskrækket til dem, og sagde, at Talen nu ikke meere var om Carl 1, men at man vilde ombringe Kongen og den Kongelige Familie i Thuilleries, og for at rædde samme maatte Turcati og Morell sende Frivillige til Versailles, St. Germain, og Egnene deromkring, for at giøre det Troppecorps fuldtalligt, som skulde bruges til Kongens Bortførelse. En Lieutenant ved Grenaderer ne af den besoldede Garde er ogsaa bleven afhørt, og har vidnet, at Hr. Favras har foreslaaet ham, at vinde Grenadererne ved Nationalvagten, og leveret ham en Bogder fører den Titel=Ouvres les geux (aabner Øinene.) Hr. Chaumel, Bankøren. Sartorius's Compagnon, har vidnet, at Hr. Favras havde i Greven af Provences Navn handlet med ham om et Laan, og derpaa aabenbaret ham Planen, for at hindre Rigets Sønderlemmelse, hvilken han holdte for uundgaaelig formedelst det misfornøiede Partie. Dette Partie skulde med Hielp af 20000 Mand Tydske, og 12000 Mand Sardiniske Tropper have bemægtiget sig de fornemste Poster; man vilde have bragt Kongen til Metz, hvorhen Monarchen skulde have kaldet Parlementerne og Nationalforsamlingen, for at underskrive Declarationen af 23de Junii. Havde de ikke villet giøre dette, skulde Kongen have ophævet Nationalforsamlingen og paa nye sammenkaldet de almindelige Stænder. Paris skulde i Tilfælde af Modværge have været bloqueret og udhungret. - Af alt dette tilstaaer Hr. Favras intet, uden at han vilde bruge Hr. Turcatii til at reise til Brabant i et vist Project. Han tilstaaer og, at han har talet udførlig om dette Project med Grev Mirabeau, samt og nogle politiske Foretagender i et til Nederlandenne grændsende Land, som stod i Alliance med Frankrige og siden 1787 har været i Slaveriet. Videre siger han, at han har forlangt Heste af Grev von St. Priest, for at bemægtige sig de Kanoner, som Qvinderne havde bragt til Versailles, og derved forebygge deres Misbrug. Hvad han har talet med Lieutenanten af Nationalgarden, vedkom allene hans havte Expedition til Brabant, og det, han havde sagt til Hr. Chaumel, var ikke et Project af ham, men blot en Fortælling, for at have noget at tale om. Man ønsker gjerne at faae vide Udfaldet paa denne mærkværdige og indviklede Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Madrit, den 12te Januarii. Til Barcellona er udstedt befaling at tilkiendegive de sig der opholdende Franske, hvis Antal siges at være stort, at de ufortøvet begive sig derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-02-19
Fra Vera Crux i America meldes, at vore Kystbevarere have bemægtiget sig 2 Skibe under Engelsk, og 1 under Russisk Flag, som vare bestemte til Californien for der at drive Perlefiskerie.