JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Hs. Majestæt gaaer frem med megen Kraft og Bestemthed. Det hele slesvigholsteenske Regjeringspersonale fornyes efterhaanden, og det er aabenbart, at der ved Posternes Besættelse tages Hensyn til at besætte dem med Mænd, som harmonere med Regjeringen i politiske Anskuelser. Saaledes er den vigtige Post som Præsident i den slesv.-holst. Regjering besat med Amtmanden over Gottorf og Hutten Amt, Kammerherre Scheel, en Mand, der altid har været en Torn i Slesvigholstenernes Øine, men som de ellers selv erkjende at være en klog og bestemt Mand. Af Regjeringsraaderne ere 6 remplacerede med andre. Alle Sex ere dog næppe afskedigede af politiske Grunde; Conferentsraaderne Rist og Kraus ere sikkert afgaaede paa Grund af Alderdom. Ogsaa Præsidentposten i Cancelliet er bleven ombyttet; Grev Carl Moltke har afløst Grev Reventlow-Criminii. Dennes Tilbagetrædelse er vist aldeles frivillig, da han altid i høi Grad har besiddet Hs. Majestæts Yndest og Tillid. - Hamb. N. Zeit. fortæller, at 5te Jægercorps i Kiel har nedlagt Vaabnene, og at Hannover trækker Tropper sammen ved Elbrændsen. Det er blandt de mange Historier, hvoraf de tydske Aviser vrimle i denne Tid, og som aabenbart laves i den Hensigt, at give et Vink om, hvorledes det egentlig burde gaae til; men Vedkommende burde dog indsee, at de og deres Sag vilde være aldeles tabte, hvis disse Vink bleve tagne til Følge. – Vi meddeelte nylig, at der gik et almindeligt Rygte her i Byen, hvilket vi dog ansaae for meget tvivlsomt, at en Troppeafdeling i Rendsborg ved Opløbet i Anledning af den arresterede Redacteur Olshausens Ankomst, skulde have nægtet Lydighed. Det er særdeles glædeligt, at senere ankomne Efterretninger aldeles ikke kjende Noget dertil. Der har ikke været Tanke hos Tropperne om ikke at efterkomme deres Pligt. Den stakkels Advocat Bauditz har ellers været i Knibe ved den Leilighed; han vilde gjerne have bragt en lille Emente istand efter fattig Leilighed, men det gik galt for ham; han blev taget ved Vingebenet, og puttet ind; men som en habil Procurator forstod han at snakke sig fra den Sag, og man var godmodig nok til at troe ham, da man vel indsaae, at det vilde være vanskeligt at tilveiebringe juridisk Beviis. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Af den Prøvetour, som Bladene have anmeldte at der den 18de September vilde finde Sted paa Roeskilde Jernbane, bliver der Jntet; den har aldrig været paatænkt. Man venter ellers, som vi allerede tidligere have meldt, med Sikkerhed at faae Banen fuldført til midt i December. Om Fortsættelsen af Banen til Corsøer lever man vel endnu i Haabet, men man er heller ikke kommen videre. De Udsigter man havde til at faae Englændere til at overtage sig Actietegningen, har man opgivet, da den kgl. Jernbanecommission ikke vilde gaae ind derpaa, og Ansøgningen om Understøttelse af Finantserne til Corsøer-Banen har nu ligget hos Finantsministeren siden April Maaned; men Hs. Excellence lader ikke høre Noget fra sig. Efter hvad der er passeret, maae vi imidlertid ansee det for umuligt, at Regjeringen vil lade (Ths. Av.) Sagen falde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Hos næsten alt Qvæg i Roeskilde Egn og Naboegnene forekommer der i den senere Tid et Skorpe Udslet, der, hvis vi ikke snart faae Regn, høist rimeligviis vil blive endnu mere almindeligt. Bemeldte Udslet hidrører fra Stikket af et Jnsect, der i sit hele Adre har Liighed med smaae Fluer, og som iaar forekommer i en paafaldende stor Mængde. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Handels-Efterretninger. J Hamborg er nu Kornhandelen meget levende. For Hvede af 132 Pds. Vægt betaltes 14 a 15 Mk. B. 9 Raab. For Rug (dansk af 122 a 124 - 6 a Tdn. Af Byg blev solgt store Partier; for 112 Pds vægtig betaltes 5 a 3 a 4 P. Et smukt Parti meget vægtigt Sams Byg blev endog solgt til 8 12 i Bco. Ogsaa af Raps er der solgt store Partier til 13 3 Bco. – J Norge betaltes for dansk Rug henimod 4 Spd. og for 2d. Byg næsten 3. Vi kunne berette en Begivenhed i vor Kornhandel hedder det i det engelske Blad "Morningehronicle" – som Jngen kjender Mage til hertillands, nemlig Salget, i Torsdags af 2 Ladninger Lincolnshire Hvede, som skulle afskibes directe fra Lincolnshire til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Jagten Haabet, af Aarhuus, Skpr. Johansen, er kommen til Kjøbenhavn fra Island, med Klipfisk, Tran, Talg og Uld. Fallitter. Viinhandler Chr. Henr. Neble og Bagermester Topfer i Khon, have overgivet deres Boer som fallit. Ankomne med Dampsk. Chr. VIII. f. Kallundb. Cancelliraad Finsen, Kbm. Ree m. Kone og Søster, Postmester Wiborg, Møller Bay, Bataillonschirurg Hahn, Md. Liisberg. Kom. J. og B. Ludvigsen, Md. Ludvig sen, Md. Frandsen m. 2 Børn, Bager Cappeln, Pastor Christensen. Til Sams Insp. Knudsen, Hr. Kjeldrup og Apotheker Wernberg. Afreiste med Dampsk. Chr. VIII til Kallundb. Forpagter Neergaard, Md. Frydensberg, Pharmacent, Bergh. Jfr. Lind, Bygmester Møller m. Kone, Exam. juris Ryssum, Hr. Scheibell, Handelsb. Jensen, Møllerne Kryger og Splittorff, Mad. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
De udenlandske Efterretninger skulle i følge i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Bekjendtgjørelser. Det bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, at Hr. Pastor Carl Frederich Ehlers, Sognepræst til Laurberg og Leerberg Menigheder, idag er ved Døden indgaaet til et bedre Liv i sin Alders 3de Aar, efter 2 Dages Sygeleie. Hans forudgangne Hustrue og Datter modtage ham i Evigheden, og to uforsørgede Sønner begræde Tabet af en blid og kjærlig Fader. Laurberg, den 12te Septbr. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Paa Bornenes Vegne M. S. Hjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
At min retskafne og elskede Mand, Borgerrepræsentant Bagermester Søren Jørgensen Gjerndrup, ved en blid og rolig Død den 9de i denne Maaned, i hans Alders 56 Aar, hengik til Evigheden, bekjendtgjøres for Slægt og Venner af hans dybtsørgende Datter og Enke. Skanderborg, den 13de September 1846. Ollegaard sal. Gjerndrups, født Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Aar 1836 den 8de September blev i Kjøbenhavns Criminal- og Politiret afsagt Dom i Sagen: No 1818. Procurator Nyholm som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Morgenposten, Handelsfuldmægtig N. Larsen, og derved saaledes: kjendt for Ret: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Morgenposten, Handelsfuldmægtig N. Larsen, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 400 8, samt være den i Forordningen 27de September 1799, 20 anordnede Censur undergiven i 4 Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Procurator Nyholm, 5. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket, i Medfør af fornævnte Forordning, herved bekjendtgjøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal- og Politiret, den 8de September 1836. Manger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Missionsforeningen i Veile Amt, afholder sit Efteraarsmøde i Fredericia, Onsdagen den 3de October. Gudstjenesten begynder Kl. 10 i Michaelis Kirke. Pastor Birchedahl prædiker, Dr. Rordam meddeler Missionsberetning. Missionssagens Venner indbydes til Mødet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Aarhuus Amts landøeconomiske Selskab. Tirsdagen den 6te October d. A., Formiddag Kl. 10, afholdes, efter Foranstaltning af fornævnte Selskab, en Udstilling af Hornqvæg, forbunden med Præmie=Uddeling, saaledes: a. For Tyre udsættes 5 Præmier, nemlig: 1ste Præmie 15 s. 2den Dito . 12 - 3die Dito . 10 – 4de Dito . . 8 - 5te Dito . . 5 b. for Køer ligeledes 5 Præmier, nemlig: 1ste Præmie 10 R. 2den Dito . 6 – 3die Dito . 5 - 4 & 5 Do. hver 4 - og e. for Qvier udsættes samme Præmier som foran for Køer. Det bemærkes : at Tyrene ikke maae være under 2 Aar, Præmievinderne maae være ansvarlige for at Tyrene forblive i Amtet indtil de ere præsenterede ved næste Aars Dyrskue, Køerne maae idetmindste have faaet 2 Kalve; men Qvierne maae ikke have havt Kalv; samt endelig. at Dyrene, som tilkjendes Præmier, maae bære Præg af jydsk Race. Til disse Præmier kunne alle Landmænd i Aarhuus Amt concurrere. Udstillingen finder Sted udenfor Aarhuus Vesterport. J Comitteen for nævnte Dyrskue og Præmie=Uddeling. Th. S. Hansen. Niels Loft. Peder Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Løverdagen den 26de dennes, Eftermiddag Kl. 2, vil paa Horsens Raadstue blive afholdt Licitation over Leverancen til det nye Tugthuus af circa 180 Cubikfavne Kampesteen, samt af circa 1500 Alen tilhugne Sokkelsteen af 15 til 18 Tommers Høide. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Horsens, den 15de September 1846. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Enhver, som maatte have Noget at fordre: 1) i Boet efter afdøde Madame Johanne Marie Chalet født Ritto og forhen afgangne Mand, Palaisforvalter Ludvig Anton Chalet; og 2) i Boet efter afdøde Jomfru Christiane Marie Nolthe, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 4de September 1846. Ræder. M. Alstrup, Daguerreotypist fra Kjøbenhavn, er ankommen hertil Aarhuus og anbefaler sig med at aftage særdeles smukke og kraftige Portraiter, med Couleur, for 2 Stykket i den almindelige Størrelse, og meget store til noget høiere Priser. Mit Atelier er paa Middelgade No 130, i Hr. Adjunct Carøes Havestue, hvor jeg portraiterer hver Dag fra Kl. 10 til 4. Mit Ophold bliver her kun en 8 Dagestid. Mit Logis er i Hotel "Skandinavien. Det bemærkes, at jeg anbefaler mig som den Eneste her i Landet, der leverer Portraiter med alle Fuldkommenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
En Huusjomfru söger til 1ste November Condition, helst paa Landet. Den Søgende anvises af Hr. Skolelærer Egelund i Aarhus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
En ung Pige, som i 2 1/2 Aar har været paa en stor Herregaard i Jylland, og lært Huusholdningen under en duelig Huusbestyrerindes Veiledning, ønsker sig en Plads til 1ste November som Huusjomfrue hos en god Familie. Hun er ei ukyndig i Skrædersyening og Modepynt, og er villig til efter Evne at deeltage i Alt hvad der forefalder i Huset; det er ligemeget om i Jylland, Fyen eller Sjælland. billet bedes afleveret paa dette Blads Contoir til Maanedens Udgang, under Mærket Haab 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
En aldrende Jomfrue, som i endeel Aar har bestyret Huusholdninger, ønsker at bestyre Huset for en eenlig Dame eller Herre, eller at have Overopsigt med Alt hos et Herskab, da hun er kyndig i Alt hvad der udfordres for en Huusjomfrue. De bedste Anbefalinger kunne forevises. Man behager at aflægge billet paa dette Blads Contoir til Slutningen af denne Maaned, under Bogstaverne P. C. Et ungt Menneske, med fornødne Forkundskaber, kan blive antaget som Discipel paa Kolding Avothes, En Guldsmedsvend kan urax faae Condition hos H. F. Rygaard, Guld og Sølvarbeider i Varde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
DampvaskeriTøi til Vask maa indleveres om Mandagen, helst om Formiddagen. J J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Godt reentsmagende 80 Kjöbenhavnsk Brændeviin faaes billigt i Partier hos B. Lehmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Skipper N. Falslev bliver snarest muligt seilfærdig til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
For omtrent 3 Uger siden er fra Undertegnedes Baad leie her under Fæns borttaget eller bortdrevet en Fyrre træes Skibsjolle, som var tjæret overalt, med Ringbolter, For og Agter, samt med løse Bundfielle og Langremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Hvo som maatte kunne tilveiebringe, eller give paalidelig Oplysning om denne Jolle – der endvidere er kjendelig derpaa, at den ikke har den bedste Skabelon fortil - bedes dermed at henvende sig til mig, som derfor udbetaler en passende Douceur. Fæns pr. Middelfart, den 12te September 1846. Hans Jørgensen, Fisker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
En blankbruun blisset Hest, 8 Aar gammel, med hvide Been, er Natten imellem den 15de og 16de September bortstiaalen fra min Mark. For Tilveiebringelsen af samme, eller til den der kan meddele nogen Oplysning desangaaende, udloves en god Douceur af Eieren. Jacob Andreasen i Viby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-18
Prædikanter paa 15de Søndag efter Trinitatis. Høimesse: Domk. Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix, Hospitalskirken Hs. H. Consistor. Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Adjunct Warburg; Frue Kirke Cand. theol. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
No 154. den 19de Septbr. Løverdagen. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Blandinger. Jfølge Breve fra St. Petersborg skal Keiser Nicolaus ligge syg af en Hjernebetændelse, som en Følge af den overordentlig stærke Hede. (Independance.)J det af Englænderne nyserobrede Land Sind, i Ostindien, grasserer Cholera saa ødelæggende, at den fra 13de til 25de Juni havde bortrevet 8000 Mennesker, hvoriblandt 885 Europæere, og af disse 815 Soldater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Fra idag indtil den 10de October kan endnu skee mange Ting af Betydenhed, hedder det i en fransk Avis. Paa sidstnævnte Dag fylder Dronning Jsabella af Spanien sit 16de Aar, og paa denne Dag skal, saafremt Gud og England vil, hendes og hendes Søsters Formæling finde Sted. Dronningen gifter sig, som bekjendt, med sin Cousin, en smuk ung Cavalleri-Oberst, og Søsteren med en ikke mindre ung og smuk Artilleri Oberst, Ludvig Philips yngste Søn. Men saa fiint Sagen end har været indledet, og saa rask man gaaer tilværks med Udførelsen, kan man alligevel i Madrid, og Paris have gjort Regning uden Vært. Den engelske Regjerings Ultimatum var: "En Coburger, Dronningens Gemaal, og i saa Fald Montpenster som hendes Søsters; eller ingen Coburger, og da heller ingen Montpensier!" Ved Efterretningen herom skal Ludvig Philip have udbrudt med Heftighed: "Saalænge mine Øine ere aabne eller Nogen af mine Sønner lever, skal en Coburger aldrig komme til at ægte Dronning Jsabella!" Og Grunden hertil skal være denne: De erfarneste Læger ere af den Formening, at Dronning Jsabella, fra Barnsbeen beladt med en ondartet Hudsygdom og lidende tillige af hysteriske Tilfælde, høist sandsynligt vil blive ufrugtbar, og hendes Søster eller dennes Børn saaledes engang i Tiden efter al Rimelighed arve Spaniens Krone, og Familien Orleans paa denne Maade komme til at regjere ved Siden af hinanden paa Frankrigs og Spaniens Throner. - Foruden at Jnfantinde Luisa er Een af de yndigste Prindsesser i hele Europa, har hun, ifølge sin Faders Testamente, en Medgift af 16 Millioner Francs, foruden hvad hun engang i Tiden kan arve efter sin Moder. Hun er 14 Aar og 7 Maaneder gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
J England truer en Storm. Jfølge de nye Kornlove have de fleste Fabrikeiere nedsat Arbeidslønnen 5 pCt., da Brødet nu er billigere, maae ogsaa Arbeiderne kunne nøies med ringere Løn, mene de Disse ere imidlertid af modsat Mening og have besluttet, ei at taale nogen Nedsættelse. Der er en Kunst, som vi Alle behøve, men Regenter fremfor Alle, den Kunst, at forglemme. Vi ønske at Keiseren af Rusland maa være i Besiddelse deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Nu, da man troede, at den usalige Krakauer Revolution var forbi, begynder Sagen forfra. Gouvernementerne Wilna, Kauen og Grodno ere pludseligt erklærede i Krigstilstand, fordi man ogsaa der vil have fundet Medskyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Amerika synes at ville blive Europas Forraadskammer. Neworker Handelshuse have tilbudt Kal ner Kjøbmænd, allerede i October at levere saa store Partier Rug, man forlanger, til yderst billige Priser. I Amerika har Høsten været meget riig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
J Nework har det været endnu varmere end hos os. Et derværende Blad siger, at Hønsene have i Sommerheden lagt alle Æggene haardkogte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
J Liverpool har den 10de Septbr. været en skrækkelig Jldebrand, hvorved dHrr. Mac-Fie & Sønners store Sukkerfabrik er bleven ødelagt. Tabet anslaaes til 60,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Fra Jrland og Skotland har man de sørgeligste Efterretninger angaaende Kartoffelsygdommen. Den viser sig ikke blot i de lavere Egne, men ogsaa i Høilandet. Man beregner, at den sunde Frugt neppe vil tilfredsstille Jndbyggernes Trang indtil den 1ste November. For at afhjælpe Kartoffelnøden i Jrland, har den engelske Ministerpræsident Russel foreslaaet, at optage et Laan af 175,000 Pund Sterling at forrente med 3 1/2 pCt. og at tilbagebetale i Løbet af 10 Aar. Dette Forslag, saavelsom et andet, der gik ud paa, at anvende 50,000 Pd. St. til de brødløse Arbeideres Sysselsættelse, blev eenstemmigt antaget af Parlamentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Udgiveren af the Times har nys bortgiftet Een af sine Døttre, og til Udstyr givet hende en Spalte af sin Avis, nemlig Udbyttet af dens Jnserater. Denne originale Medgift giver omtrent ligesaa stor aarlig Jndtægt som et Baroni. Det maa være meget indbringende, at være Konge af Holland. Som bekjendt har den sidste Konge efterladt sig en ganske umaadelig Formue, og den nysafdøde fordums Konge af Holland, Ludvig Napoleon, har i sit Testament stiftet mange Legater, blandt hvilke der forekomme Millioner og store Landgodser. Nylig vendte en Franskmand tilbage fra Rusland, efter en Fraværelse af 28 Aar. Hans Kone levede endnu, men havde anseet ham for død og under hans Fraværelse begravet tre Mænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
J Schweiz staaer Barometret paa Storm. Hvorhen man seer, er Ufred og Broderhad. Nu ere Gens og Waadt saa ophidsede mod hinanden, at man taler om aabenbar Krig. Man ymter hist og her om, at Schweiz skal have en Konge; han vilde faae en haard Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Rothschild i Paris bliver i denne Tid fra alle Sider angreben og forfulgt af de Franske. Man fø ger at skade hans Jernbane, anklager ham for alle de Ulykker, der skee paa hans Bane, og der ere udkomne en Mængde Brochurer, hvori han skildres som Rothschild den Første, Jødernes Konge. Han er saa klog, ikke at klage, hvorved han kun vilde gjøre Ondt værre. Man synes at lægge an paa, at forjage ham fra Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Oprørsaanden griber stedse videre om sig blandt de galliziske Bønder. Deres Feltraab er Afskaffelse af alt Hoveri." De sammenrotte sig i store Hobe, true med Vaabenmagt, og erklære, at ville lægge alle Slotte, alle Embedsboliger i Aske, hvis man ikke opfylder deres Fordringer. Militairet er rykket ud. "Mit Folk har Jntet at vente af mig, uden Retfærd og Mildhed, thi min eneste Rettesnor er denne Bog!" Saaledes talede nys en Regent, idet han lagde Haanden paa Evangeliet. Og denne Fyrste var den nye Pave. – Ugentligt giver Hs. Hellighed Audientser, og selv den ringeste Undersaat har fri Adgang til ham. Med stor Venlighed og Nedladenhed hører han paa Alt, hvad man har at andrage, og erkyndiger sig nøie om alle Forhold. Hvor han lader sig see, hilses han af Folket med den meest levende Enthusiasme. Hans Jldebefindende vedvarer forøvrigt; allerede frygter det romerske Folk, at man har bibragt ham Gift, er yderst opbragt og udstøder de skrækkeligste Trusler, mod hans Fjender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Ved Rhin hersker en almindelig Viinjubel. Der er ingen Ende paa al den Guds Velsignelse, Viinhøsten bringer i Aar. Man beregner Udbyttet til 8 Millioner Flasker, i Pfalz endogsaa til 24 Millioner Flasker. Ogsaa Qvaliteten skal være fortrinligere end i Mandsminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Blandt de Gjenstande, Generalsyneden i Berlin endnu vil raadslaae om, er ogsaa det Spørgsmaal; om en Christen tør gaae over til Jødedommen, og under hvilke Betingelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
En ægte engelsk Begivenhed tildrog sig nylig i Baden. En Englænder geraadede der i Strid med en Tydsker, og det saa heftigt, at det kom til en Udfordring. Næste Dag begave begge Modstanderne sig med deres Venner til Kamppladsen, og bleve der opstillede femten Skridt fra hinanden. Næppe var Signalet givet, for Englænderen skjød, uden at træffe. Modstanderen vilde ligeledes trykke af, da Englænderen spurgte med det største Phlegma: "Vil De sælge mig Deres Skud?" Sagen, som var Anledning til Duellen, var i det Hele ubetydelig, og Tydskeren indvilligede altsaa i at opgive sit Skud imod Erstatning. Denne blev beregnet til tusinde Pd. Strl. Englænderen betalte dem paa Stedet, og skjød derpaa endnu engang, uden at træffe bedre end forhen. Derpaa kjørte han tilfreds hjem, og Tydskeren har formodentlig glædet sig over sin Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
For nogle Dage siden tildrog sig følgende mærkværdige Begivenhed i Berlin. Den i en af Stadens meest befærdede Egne liggende Gjæstgivergaard "um Kronprinzen har, i femte Etage, en Plate-Form, hvor der samledes en Mængde Mennesker, for herfra at see Green's Luftfart. Efter at Ballonen forlængst var forsvunden for Tilskuernes Øine, blev endnu en i Gjæstgivergaarden logerende Fremmed staaende paa det høie, flade Tag, og udstødte Eder, som man kunde høre nede paa Gaden. Kort efter kastede han Guldstykker og Bankosedler ned, samt nogle billetter, hvorpaa stod skrevet, at han var forraadt af Spioner, at offentlig og mundtlig Rettergang var den eneste Redning, at han ikke stod i nogensomhelst Forbindelse med Communisterne, og m. desl. Folkeopløbet bleve stedse større. Manden paa Taget drog Alles Øine paa sig. Nu fremtog han en Pistol og fyrede ned blandt Mængden, hvorved en Dreng blev saaret i Kinden. Man maatte da gaae alvorligt tilværks, men man kunde ikke komme op paa Plate-Formen, da den Forrykte havde slaaet Døren i efter sig, for denne blev opbrækket. Nu nærmede man sig Manden, som endnu stod deroppe og sigtede med en dobbeltløbet Pistol. Da han saae sig angreben, forlod han Plate-Formen, holdt sig med den venstre Haand ved Brystningen, og søgte nu at liste sig frem paa den frygteligt smalle, udenfor Gitteret liggende Sti rimeligviis for at komme ned i et Værelse i fjerde Etage. Men han tabte Ligevægten, og styrtede, til alle Tilskueres Forfærdelse, fra femte Etage ned paa Gaden, hvor han lemlæstet blev liggende. En Time efter var han død. Hans Navn er Gottlieb Kraus, og han var en Chemiker fra Nürnberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Hvo som i Berlin interesserer sig for Kunst og Videnskab, kjender vist, om ogsaa kun en passant, den berømte Kirkehistoriker Neander, saameget mere, som han hver Dag gaaer sig en Spadseretour, ledsaget af sin Søster, med en kolossal Paraply under Armen, og i en Frak, som næsten slæber efter ham. Denne Søster, hans bestandige Ledsagerinde, uden hvem han slet ikke kan hitte tilrette nogetsteds, er hans troe Pleierinde, og uden hendes søsterlige Bistand vilde den værdige Mand aldeles ikke kunne existere, da hun bærer Omsorg for Alt, hvad der vedkommer hans Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Forleden Dag gaaer Reander ud uden sin Søster, kommer forbi et Magazin af syede Klæder og kjøber sig et Par Beenklæder. Næste Dag, da han, for at gaae til Universitetet, klæder sig paa, ifører han sig de nye Beenklæder, og lader de andre ligge paa Stolen. Næppe har han forladt Værelset, for hans Søster træder ind, seer Beenklæderne ligge der, og idet hun tænker paa Broderens Distraction, er hun i den faste Tro, at han er gaaet ud uden Beenklæder, saameget mere, som han ikke har sagt hende Noget om sit Jndkjøb. Hun hidkalder Tjeneren og sender ham over Hals og Hoved til Universitetet, for at opsøge Hr. Professoren, Tjeneren løber did, lader Professoren kalde ud, og meddeler ham hans Søsters Frygt. J høieste Grad forbauset slaaer den Lærde, som selv troer paa Muligheden af en saadan Forglemmelse, sin lange Frak til sidde, og nu bliver hans Forbauselse endnu større, da han seer, at han har et Par Beenklæder paa, som han slet ikke kjender!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-19
Den nys ved Locomotiverne anbragte Maskine, som kaster ethvert Legeme, der ligger i Veien, tilside, har allerede viist sin Hensigtsmæssighed. En ung Pige i Berlin søgte forleden at aflive sig, ved at kaste sig paa Skinnerne, just som det anhaltske Morgentog skulde afgaae. Men Maskinen kastede hende af Veien, uden at hun tog videre Skade.