JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Paris den 5. Maji. Man har her faaet den Tidende, at Kongen af Sardinien er beladt med en Vattersot, som Lægerne holde for dødelig, hvorudover man inden kort Tid venter at spørge Tidende om, at Kongen er død.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Polske Grændser den 6. Maji. Man beskylder nu de Confordereredo for at have ladet mynte 500000 falske Dukater med Hollandsk Præg og Aarstal 1768, hvoraf ethvert stk., efter gjorte Prove, taber i Gylden 4 Gr. 2 P. Polsk af sin Værdie. De skilles fra de ægte Hollandske Dukater ved deres hvidagtige Farve, lydelige Klang og ere mindre bøyelige.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Aalborg den 21. Maji. Fra Helsingøer berettes: De Hollændere, som i disse Dage ere ankomne fra Kongsberg og Elbing, berette, at Prisen faldes og en i stue paa Kl. Vahre, særdeles i Elbing, hvor Prisen paa Rug er falden 60 Polske Gylden pr. Læst, at der overalt er fri Udførsel, saa man haaber, at de dyre, Tider snart skal ophøre.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Den 18, huj. blev Hr. Wandall leveret af en, som tilbeder sig den Allerhøyestes Naade og Velsignelse i alt sit Foretagende. Den 20, ved Cassens Aabning befandtes derudi 1 Ducat, med Hosskrift: Lovet være Gud, som ikke forskiød vor Bøn, eller tog sin Miskundhed bort fra os. Nok i Papiir med Hosskrift: Tak til Gud for beviiste Velgierning. Desuden i løse Penge. Til Hr. Wandall leveret fra det samtlig Mandskab paa Skibet Concordia. Nok fra en Ubekiendt. Samme Aften ved et Postbud blev til ham afleveret et Brev med to Bancosedler udi og Hosskrift: Til de fattigste og meest nodlidende Almisse=Lemmer, som nyde af den alm delige Hielpe=Casse Luc. 16. v. 9. Er 15 4 8.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
For disse anseelige Gaver takkes de ædelmodige Givere paa de Fattiges Vegne allerskyldigst. Herren see i Naade til hver af dem i sær, og vederlægge deres Goddædighed med sine overflødige Velsignelser, at de paa alle deres Veye og i alt deres Foretagende maae erfare, at Gud er, og bliver, deres Belønner, som opsøge ham,
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Copulerede. Den 16, hujus paa Wosnesgaard Sr. Johannes Hasselbalch Forpagter paa Wilhelmsborg og Jfr. Friderica Carolina Sophie Thrane. Den 20, her i Byen Sr. Henrich Torv og Jfr. Anna Catharina Severin. Jndkomne Skippere fra 13 til 20. huj. S. Olsen af Thismøe, L.S. Wogn af Hillerøe, A. Andersen af Holmestrand og C. Jonsen af Østerriisøer med Tømmerlast, Kakkelovne og Stangjern. H. K. Møller, fra Khvn. med Stykgods. W. Dirchsen fra Khn. baglasted. L. L. Dam og B. Thachen af Aalb. fra St. Ybes med Salt. R. Thomsen af Neu kastel med Steenkul. Udgangne: S. Pedersen af Moss til ibid. med Korn. M. Jacobsen af Sønderborg til Stege med Sild. L. L. Dam af Aalb. til Memel med Salt. H. Nielsen af Porsgrund til Langesund med Korn. A. Olsen af Nottere til Frederichshald med Korn. W. Dirchsen af Dragøe til Khn. med Stude. R. Thomsen af Nenkastel til Riga baglasted. C. Horn af Aalborg til Khvn. med Korn.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Dødsfald. Den 20, her i Byen Johan Henrich Wibroe i sit 55 Aar.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er udkommet Mag. Nicolai Edinger, NB. G Balles gudelige Taler holdne ved adskillige Leiligheder i Aaret 1771. Disse ere saavel hos Velærværdige Hr. Wandall, som og i Bogtrykkeriet hos Hr. Saubier at bekomme til Kiøbs for 24 s. Exemplaret.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Sognepræsten for Liørslef og Heding Meenigheder paa Morsøe lader herved efterspørge en sin forrige Karl navnl. Christen Laurs. Han gaard, som tiente ham i Liørslef Præstegaard for Karl nu sidstafvigte Vinter fra Michelsdag til Paaske, og havde bekommet af Præsten 60 Rdlr. i rede Penge til at løse sit Pas for fra hans forrige Hosbond Velbr. Hr. Major Stiernholm paa Ørndrup, for hvilke 600 Rdlr. han leverede Præsten sit Pas til Forsikring, saa længe han var i hans Tieneste; Men som bemældte Karl Christen Haugaard ikke forblev længere i Præstens Tieneste end dette halve Aar, saa forlangede Præsten ofte og mange Gange, at han skulle enten skaffe ham hans Penge, eller og, om han det ikke kunde, da stille ham derfor sikker og nøiagtig Caution, førend han gik af Tieneste, at han kunde faae sine Penge til Paaske, og at Karlen kunde faae sit Pas, men alt forgieves, og imidlertid først practicerede hemmelig om Natten ved Juuletider sin Kiste og Klæder ud af Præstens Gaard, og bragte den udi Sognet til sin Svoger Svenning Nielsen, som boer strax ved Præstegaarden, og, som tog den i Forvaring, uden at Præsten vidste et Ord deraf, førend andre sagde ham det længe derefter, og siden efter satte Prove paa ved en ubekiendt Person, som Folk sagde at være hans egen Broder, navnlig Friderie Hangaard, at tilsnige sig sit Pas fra Præsten, i det han kom ind i Præstens Huus, og foregav, at han var en Mand fra Abelgaard i Thye, og vilde løse Karlens Pas, og til den Ende begiærede at see Passet, og derpaa stak det strax i sin Lomme, i Præstens Stue, og sagde, at om 8te Dage vilde han komme igien og betale det, men som Præsten æskede strax enten Pengene eller Passet igien, da han ikke kiendte ham, vilde han ikke levere det fra sig, førend Præsten i tvende af hans Folks Nærværelse maatte true og tvinge ham dertil, da han endelig slængte det fra sig paa Bordet, hvorved saaledes dette Paafund og Bedragerie den Gang gik overstyre, og da Præsten fornam slig Adfær og Practiqver, besalte han Karlen en 8te Dage for Paaske, at han skulde gaae hen og forskaffe ham enten Pengene eller Caution inden Faredag, at han kunde faae sit Pas, men som Karlen ikke vilde, nødde ham ham dertil, og siden den Tid har han ikke fornummet det mindste enten til Karlen, eller Pengene, men efter Beretning siges der for vist, at Hr. Cancellieraad Thomas Lund paa Lund i Morsøe skal have taget ham an og fæstet ham en Gaard i Vester=Assels Sogn, uagtet han ikke har ud lost sit Pas fra Præsten, og er imod Præstens Villie og Vidende, hvilket synes baade forunderligt og urimeligt; Altsaa lader Præsten Hr. Adler bemældte Karl Christen Haugaard herved advarsle og indkalde inden 3 Uger fra denne Publications Dato at møde her i Liørslef Præstegaard, deels for at løse sit Pas og betale Præsten sine Penge, deels og at afhente og modtage sine gamle Pialter og Klæder, og et Skriin, som han lod blive tilbage efter sig her i Præstegaarden, og i Mangel heraf nødes han til at søge sin Regres til ham og Jnteresserede paa anden Maade. Liørste Præstegaard den 12. Maji 1772. Anhang til No. 21.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Fredagen d. 22. Maji 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Warschau den 22 April. De Kongl. Preussiske Tropper brede sig immer videre udi Storpolen, de Confordererede see sig nødte til overalt at giøre Plads for dem, og at komme Russerne alt nærmere og nærmere.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Marschal Zaremba har derfore, da han er indslutted paa alle Sider, fatted den Slutning, at underkaste sig og sine Folk Kongen; men man veed endnu ikke, hvad han har faaet til Svar. For nogle Dage siden kom en Officeer fra de Confordererede med en Trompeter til Slagbommen her for Staden med Breve til General Bibikow, man siger, at han har havt i Commission at giv re Forslag til de fangne Officerers Udvexling, efterdi de Confordererede skal have fanget nogle Russiske Officerer, som ikke vel have forestaaet deres Post.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Den 24 April Breve fra Moldau mælde, at Vaabenstilstanden imellem Russerne og Tyrkerne er slutted paa 2 Maaneder. De Confordererede blive nuntemmelig alvorligen drevne ud af Storpolen til Lillepolen, hvor de vil faae Russerne for ved sig, og Preusserne bag sig.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Den 25 April Man vil for vist sige, at Slottet i Krakau maae inden faa Dage overgive sig. Nøden er der paa det høyeste, og Besætningen deserterer sterk. Soldaterne lade sig ved Straker glide ned af Muurene, for at undkomme. Der ere nogle Skiermydseler forefaldne der i Nærværelsen, hvoriblandt en ved Boreck har været den største. Russerne skal i samme have fanget 80 Mand. J Følge Breve skal et Corps Østerrigske Tropper af 15000 Mand, som fører svært Artillerie med sig, trække sig sammen der i Nabolauget. Man vil sige, at de skal commanderes af General Laudon, eller som andre meene, af General Haddik. Der skal og endnu flere Østerrigske Regimenre, være beordrede til de Polske Grændser. P. S. Just nu indløber den Efterretning, at den Franske Commandant har overgivet det Krakaniske Slot til Russerne.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Danzig den 24. April. Efter Forlydende har Hs. Preussiske Majestæt kaldet Hr. General v. Anhalt tilbage fra Storpolen, og skal Hr. General v. Lossau paatage sig Commandoen i hans Sted.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
AVETISSEMENT. Jerespective Herrer Bögerliebhabere averteres herved, at Boghandler versen agter at komme til Aalborg den 23. Mai, og forbliver der, til Pindsemarked er forbi. Hans Bogide er at finde paa Compagnihuuset, hvor ogsaa et trykt Catalogus over Bögerne gratis er at bekomme. Brofessor Balles Taksigelses Tale for Landets Frelse a 10 sk. og Phil 2. mususes Lykønsknings Brev til Professor Balle a 6 s. ere at faae hos J. Saurbier.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Fra (S. T.) Hr. Cammerjunker Benzon ved Giettrup er bortbleveen hvid Engelsk Mynde=Hund, der til ydermeere Kiændetegn har nogle rødbrune Pletter i Hovedet, og er vel feed. Hvem som kan skaffEieren samme Hund tilstede, eller kundgjøre, hvor den er, loves en Douceur, for Umagen.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
NB. Skaaghuus tilligemed dens Avling og Kroerhold er endnu ik- bortforpagtet, men kan straxen tiltrædes, saasnart derom, kan treffes billig Accord. get bliver herved alle, saavel Inden som Undenbyes tilkiendegivet, de, der have Sager ved Over eller Under=Retterne at lade udfør eller andre Commissioner at forrette, ville behage at adressere sig til m. underskrevne, der for nærværende Tiid logerer hos Sr. Jens Schou ved Vesteraae, men inden kort Tid bliver boende udi Skoemagergaden i Ma sal. Jørgen Engelbrethsens Huus, som Hr. Procurator Gierulf i Vinthaver beboet, da enhver baade kan være forvisset, og ved Udfaldet: blive overbeviist om, at de Sager, som jeg antager at udføre, skal bli saaledes anlagde, behandlede, uden Vidtløftighed fra min Side førte, saaledes til Doms befordrede, at Vedkommende dermed skal finde sig for nøyede, saasom det hverken er eller skal blive min Sag at tilvende m. uberettiget eller ufortient Sallarium. Aalborg den 19 Maji 1772. Anders Kiær.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Kongel. bestalter Over= og UnderreProcurator.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Jnder mit Contoir No. 445, kan enhver bekomme Lodsedler udi de i Kongel. privil. Danske Tal=Lotterie, saavel til Altona som Kiøbe havns Trækninger. Aalborg den 21. April. 1772. Jens Halt. Ober=Collecteur. Indskiøndt der ey formodes, at nogen Gield er efter Sallig Ande Thagaard, forhen Borger og Kiøbmand i Aalborg; saa dog til S. kerhed i Fremtiden for Arvingerne, indkaldes herved de, der maatte har nogen retmæssig Fordring, at møde inden 3 Maaneder fra Dato af hos mig undertegnede, der paa egne og Medarvingers Vegne contenten enhver efter Lov og billigheds Medfør; Ligesom jeg og imodtager fuldkommen qvitterer for alt, hvad dette Stervboes Debitorer ere pil tige, hvilke herved og paa det venigste anmodes at indfinde dem, føre benævnte Tiid udløber. Aalborg den 13. Maji 1773. Ader Thagaard.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Underskrevne Jens Jacob Hopp, Borger og Ridvaanet der udi Sager lader hermed til Efterretning bekiendtgiøre, at han ved Leylhed at forandre Boepæl er findet at holde og foretage offentlig AuctioTisdagen den 26. Maji næstkommende udi hans beboende Gaard ibi over samme Gaards paastaaende 3 Huuse, samtlig Huusene i god bedsgelig Stand med derved værende 2de opmurede Skorsteene, Bagero- og 2de Gruer, tienlig stor Gaardsrum samt Brønd i Gaarden, og fornøden Plankeverk til Gierde om Gaarden, og ellers de til Gaarden værende Markjorder, samt hans tilhørende Huusgeraad af Tin, Kabber, Linnet, Singeklæder, Jern= og Træfang med videre til Huusholdning af Jnd og Udboe udfordrende Sorter, og endelig en paa sønder Strand for denne Bye staaende Jagt, næsten nye med Tilbehør, Thi inviteres de Lysthavende bemældte Dags Formiddag ved 10 Slet at møde her i bemældte min iboende Gaard, da Auctionen paa de bekiendtgiørende Conditioner foretages. Schagen den 11. Maji 1772. Jens Jacob Hopp. detlef Kirketerp i Randers, Eier af Dronningborg, lader bekiendtgiøre, at han paa Gaarden har staaendes et Spænd bærbruune Hopper, bestaaende af 6 Stkr., som alle ere egal tegnede, med sorte Been, Mank og Haler, 4 og 5 Aar. Stanghopperne 10 Qvarteer, 2 Tomme, Mellemløberne 10 Qvarteer og Forløberne 10 Qvarteer 1 Tomme reene og sunde, og i alle Maader vel skikkede; i Fald noget stort Herskab dertil findes Liebhaber, vilde de behage at lade dem besee, og med Eieren derom accordere, da de skal befindes saa gode, og i sær saa smukke af Couleur, at intet Spænd saaledes findes fleere her i Landet; Skulde Kiøberen det forlande, vil Sælgeren og skaffe den 7 Reserva Hoppe, og til Efterretning mældes tillige, at de alle have gaaet for Vogn i Bringtøi. Randers den 12 Maji 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
No. 22. Jydske Efterretninger Fredagen den 29. Mai 1772. (Følgende er fra Landet indsendt, og efter Begiering bliver indrykket.) Hie jaet und Protes Sennen vares inanit, I Sed fuit in armis, gessit & arma Dei. Pastor erat passens animas pietatis in arvis Archi Pastoris flos probitatis humo. te ject unbra Paris Cirururtavs in antro, At post fata viret sama relicta Tua Candor, amor fantus, clamor repetitus ad aftraEffigiem præbent, Vir venerande! Tuam; Ergo post Manes remanes, Tu fandte, qvieseis, Numinis in gremio, Numine sole, Solo. Dum cineres colimus, vestigiasandta segramuur, Vir tua, doste Pater, fata beata forent. Hr. Madrid den 17 April
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Natten til den 5, hujus henimod Kl. 12 have vi her fornummet et Jordskælv, som varede i nogle Minuter, men dog endtes uden Skade. Breve fra Lissabon mælde, at just samme Nat og Klokkeslet har der og været et Jordskælv, hvorved man fornam en underjordisk Susen, men dog ligeledes gik af uden Skade. Ro Paris den 20 April
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra Wien og Constantinopel bliver forvist forsikkret, at Porten har bifaldet følgende betingelser til en Vaabenstilstand: 1) At man ikke giør Ophold i at holde en Kongres. 2) At denne Congres skal holdes i Wallachiet. 3) At Donaustrømmen skal være Grændseskiel imellem begge Armeerne, saa længe Congressen, varer. 4) At i Fald Fredsforhandlingerne skulle gaae frugtesløse af, skal dog Vaabenstilstanden vare i 3 Maaneder fra den Dag, Congressen bryder op. Man venter det Russiske Hoffes Svar paa disse Betingelser.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
London den 21. April Med Breve fra de Afrikanske Kyster fornemmer man, at en Arabisk Nation, kalded Pholies, har opkasted sig til at erobre Guldkysten, og falde de der boende Engelændere besværlige. Denne Nation er talrig, og er af Mahomedansk Religion. De paastaae dette Land, under det Foregivende, at det er deres Forsædres Fæderneland. Efterretningen siger, at disse Folk meget vel forstaae sig paa at dyrke Bomuld, Korn og Tobak, saa og at Guld, Sølv, Elphenbeen og Slavehandelen med de deraf flydende Fordeele ikke ere dem ubekiendte.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Den 28 April. Den Engelske Consul i Tetuan har skrevet et langt Brev her til Hoffet. Keiseren af Marocco tragterer ham og alle Engelændere, som komme ham i Hænderne, med stor Grusomhed, formedelst at den ventede Foræring bliver ude.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Der er gaaen Ordre til Gibraltar at handle med denne Prints om at løse alle Engelske Slaver.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Capitain Pasmore beretter, at han paa sin Reise fra Livorno til London, da han seylede tæt forbi Forbierget St. Vincent i Portugal, havde fornummet en overmaade sterk Bevægelse Havet, som i varede 6 Minuter, hvoraf han sluttede, at der igien maatte have været et Jordskælv i Portuaal.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Den 1 Maji. Al Rygte om Krig forsvinder meere og meere Det er kun fra Ostindien man har krigske Efterretninger, og som det synes, herefter at vente. En Skrivelse fra Madras af 18. October sidst mælder. "Efterat man havde fattet det Forsæt at erobre Provincen Tanjour, saa satte den Engelske Armee sig i Marsch den 1. Septembr. til Hovedstaden Tanjour; Den 18. derpaa vare Løbegravene aabnede for det 7 Miile derfra liggende anseelige Fort Vellum; Fienden havde forladt dette Fort den 20 om Midnat, og den 21. om Morgenen blev samme besat af vore Tropper. Ved Brevets Afgang er Efterretning indløben, at vore Folk havde aabnet Løbegravene for denne Plads 5 og Skridt fra Tanjour, og stode i Begreb med at beskyde samme.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Vores Jndiske Compagnie har ladet befale at hverve 3000 Mand Rekruter i denne Henseende i Storbritannien og Jrland, og dette Mandskab skal endnu i Aar sendes til Jndien.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Den 8 Maji. Breve fra Gibraltar mælde, at der har været en Opstand i Algier, hvorudi den Franske Consul tilligemed hans Gemalinde og heele Familie skal være blevne massacrerede.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra Moldau den 24 April. Nu er den Russiske Minister Hr. v. Simolin, som for nogen Tid siden har været i Jassy, gaaen over Donaustrømmen, for under Bedækkelse af Tropper at begive sig til Storvexierens Leyer. Vaabenstilstanden maae altsaa vist være slutted; det er endnu uvist, om Freds=Congressen skal holdes i Bucharest eller Hermannstad i Siebenbyrgen.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra Donau den 27 April. Nu skal Vaabenstilstanden imellem Rusland og Porten allerede virkelig være bekiendtgjort Freds Kongressen skal holdes Bucharest. Enhver vender nu sine Øyne til de Confoedererede i Polen, hvilke have Preusserne for og Russerne bag ved sig.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Biala ved de Schlesiske Grændser den 28 April. Det var høy Tid, at den Franske Commendant paa Slottet i Krakau besluttede at overgive sig, eftersom Russerne allerede havde gjort Anstalt til en General=Stor. paa Slottet. Den heele Besætning bestoed i 47 Officerer og 610 Gemeene, hvoriblandt vare mange Syge og Saarede. Russerne have allerede modtaget dem, og transporteret dem videre sort. Nu ere de Confordererede bange, at Russerne skal gaae løs paa Tyniek. For kort siden forefaldt her i Egnen en sterk Skiermydsel. De Confordererede bleve forfulgte af Russerne lige til Forstaden for Bielitz. De Østerrigske Tropper, som stode ved Te schen, have sat sig i Bevægelse, og man troer, at de rette deres Marsch til Krakau. De Confordererede ere derover ilde tilmode, efterdi de see sig derved sterk bragte i Knibe.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Livorno den 29. April. Breve fra Aleppo af 20 Februar. mælde, at Aly Beys Tropper, som ledsagede Caravanen fra Cairo, have angrebet den Caravane, som Pacha af Damascus escorterede til Mecca, og forernet samme med deres, efterat de havde indsperret Pacha i et Slot. Heraf slutter man, at Aly Bey endnu har sterk i Sindeat erklære sig souverain, besynderlig da Stæderne Seyde, Gaza, Rama, Jaffa og Napolosa betale ham Tribut, hvilket Jerusalem snart maatte efterfølge, da denne Erobrers og Scheyckens af Acre Tropper campere under Muurene af denne Stad. Man troer, at de efter sammes Jndtagelse vilde marschere til Damascus, og maaskee ogsaa til Aleppo, for at undertvinge alle de Provincer, som nu skatte til Storsultanen. Til Mecca, Medina, Jemen og Gedda har været stor Mangel paa Korn. Jndvaanerne have herpaa vendt sig til Aly Bey, og denne har sendt dem 4 Skibe fra Sues med Korn. Storscheicken af Mecca er bleven afsat af Aly Bey, og han er underveis til Constantinopel, for at besvære sig derover.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Breslau den 3 Maji. Pulawski staaer endnu ved Eienstochau, og driver Proviant sammen, som han lader skaffe ind i Fæstningen, paa det han, Fald Staden bliver beleiret, ikke skal lide Mangel. Zarembahvis Corps er smæltet bort til 1500 Mand, har faaet befaling at støde til ham, men man veed ikke, om han vil giøre det. Storpolen skal noget være forefaldet ved Lowiz, eftersom der trække sig mange Confoedererede derhen, som en sterk Trop Russer passer op. Nyelig ere 20 Officerer af de Confordererede, blevne indbragte til Warschau, hvilke ere blevne fangede i en Bondebye, just som de gjorde sig ret lystige. Den 12. Maji. Jkke allerne Vaabenstilstanden imellem Rusland og Porten, men endog Freds Betingelserne selv, vilde, som man forsikkrer, forhinge siden have været bragte i Stand, dersom den sidste af disse Magter ikke havde fundet saa meget Betænkning i at tilstaae Russerne fri Skibsfart i det sorte Hav hvor den dog maatte være fordeelagtig for den Tyrkiske Handel selv. Man meener, at Rusland torde nu indgaae den Stipulation, at det ikke vilde lade holde Krigskibt i bemældte Hav, og altsaa vilde de øvrige Betingelser ikke finde nogen Hindring, da en vis Ambassadeur i Constantinopel, som ellers ikke har gjort sig stor Umag for Freden, nu vil anvende sit til at befordre samme.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Det bliver ellers bekræftet, at alle hidindtil hos de Confordererede i Polen standne Franske Officerer skal følge med dem, som have været i det Krakauiske Slot, til Frankrige.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra de Jtalienske Grendser den 5. Maji. Man skriver fra Triest, at sammesteds er indsat en vis Romito, som har spaaet, at Staden den 4 Maji skulde gaae under. Denne Spaadom har indjaget stor Frygt hos en stor Hob af Jndvaanerne, hvilken og har yttret sig hos en Deel Folk, som skulde have Forstand. Jblandt andre har en vis Kiøbmand, som havde forskrevet Vahre fra Venedig, contremanderet sammes Afsendelse, indtil man havde seet Følgen af denne Spaadom.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Paris den 5. Maji. Breve fra Jsle de France berette følgende umenneskelige Tildragelse: Oberstlieutenant, Ridder de la Motte Gaffaire havde paadraget sig alle ved hans Regiment værende Officerers Had, og deres Forbittrelse tog endelig saaledes til, at 18 Officerer, sammensvore sig med hinanden at skille sig ved ham, og til den Ende at stikke ham i en Sæk og kaste ham i Havet. Dette skrækkelige Anslag satte de og i Verk. Da Gouverneuren fik Kundskab herom, har han ladet gribe alle de Sammensvorne, og indskibet dem under Opsigt af et Detaschement Grenaderer til Frankrig. De ville vist blive exemplariter straffede.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra St. Domingo er den ubehagelige Tidende indløben, at imellem Franzoserne og Spanierne er opkommen saadan Uenighed om visse Jorders Grændseskiel, at det er kommet til Slagsmaal imellem dem. Paa begge Sider er udgydet meget Blod, og begge Deele have ødelagt hinandens Godse. Den 8 Maji. J Bourdeaux er en vis Mand, som gav sig udfor en Marquis, tilligemed hans Kone blevne satte i Fængsel, efterdi de havde gjort Folk viis, at de kunde here, og til den Ende solgt dem adskillige Talismænner og andet Tøy, hvorved de havde bragt en Hob Penge sammen, som de vilde reise fort med. For kort siden har en vis Anderson og hans Kone spilt samme Rolle i Engelland, og havt samme Skjæbne.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Den 11. Maji. De 2de unaturlige Døttre, hvorom forhen er mældet, at de havde myrdet deres Moder i Rouen, ere døm ee: Den Yngste, som havde givet hende Slaget, skal brændes, og den Ældstes Straf skal efter den Yngstes Henrettelse først blive hende bekiendtgjort.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Petersborg den 5. Maji. Den i Russisk Tieneste forhen staaende Contreadmiral v. Arf. vil med det første reise tilbage til Danmark.
Jyske Efterretninger, 1772-05-29
Fra Weichselen den 10 Maji. Begge Hovedmændene for de Barer Confordererede, som med stor Høytidelighed bleve indhentede til Teschen, vare efter deres Tilbagekomst fra Tyrkiet saaledes komne i Uenighed med hinanden, at der i Eperies maatte stiftes et Forliig imellem dem igien. Woymoden af Posen, Fyrst Jablonowski har været Overdommer imellem dem, og Castellanen af Sendomir, Soltyk, Meddommer Forliget er trykt, saa og et Universal, hvorudi det bliver alle bekjendtgjort, som det vedkommer. 20 Ke