Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-01-30
J ling Tid har ingen Gienstand gjort saa levende Borg indtil den laveste Hytte, end Pengevæsenets seneste Forandring ved Forordningen af 5te Jan. Hvor man gaaer og staaer, i alle Huse og i al Selgader, paa alle Gader og alle Stræder tales om intet andet end den nye Forordning. Folk, som eller hele Aaret talen nem ikke lase noget Prenter, og naar det kommer høit, en Avis, en Comoediepiakat, en Spille dog aller en Visitbillet, finde det dog Umagen værd at lægge deres Hoved i Biød, for et giennemstuere denne Forordning, der har en saa vigtig Jndflydelse paa deres hele borgerlige Stilling. De vil let indsee, min Ven, at de levende Jndtryk, Forordningen har gjort, maae være af høist forskellig Natur. Fædrenelandevennen glædes sig over, at der nu et kommen kasthed i vort Penge rasen, og at enhver Tilgodehaver an veed hvid han vir tillig eier og hver Skyldner hvad han virkelig stolver. Embedsmanden og Enhver som har fast Løn og hvis Jndkomster under hele Krigen, selv efterat have saat Tillag, sank, ligtsom Priserne paa alle Fornødenhedes staae, er nu en dedte Frimus imaal og sine Klavieblikkelig forbedrede; den egennyttige Spelulant, der bestandig vandt ved at fiske i oprette Vande, og forøgede sin Derdelgasse paa det Alminariats Bekostning, paaaner deele op af den føde Drom, hvori han indbildte sig at rie Millioner, og seer deels en Ende paa det Søll, den hidtil kunde drive med Koursen, skiøndt han i Hiertet dog maaskee endnu troster sig med det saatte hard, at det vil kunne blive ham muligt, ogsaa at Frelægge, efterhaanden, den nye Cours. Fædrenelands vernen te imidlertid overbeviist om at den nye Barket taget paa en saadan Grundvold som ikke saa let vil eller kan rykke, og et Regieringen ner vil satte cadanne Skranter for alt Raarie med Banke, at tre tet mindste vil voves noget ved at indlade sig i saa denne Operationer. Landsforretning eller maaskes forrevne Avlster i Ave. - Virkningerne af den nye Frardning vare strax efter at den var bleven bekiendt, lig saa forskellige som de Jndtryk den gjorde. Egen nyet og Enfoldighed syntes at ville frembringe det Modsatte af hvad Regieringen egentlig agtede at opnaae og v. Jstedet for at Priserne paa alle Fornødenheder skulde falde, som en følge af den forøvede Værdie, Kongen givet Conrantsedlerne, saa begyndte de hos nogle levertimod at stige gandske overordentlig. Den retskafne Mand, der saare vel vidste, at de fleste og jun ikke alle, Artikler llerede i Forveien vare forhøiere efter Coursen, indsaa meget vel, at hvad der til en Loure af 1800 havde for nogle Uger siden kun kostet. 100 Rd., ikke burde til en Cours af 1680 koste 14 Rd., og at overalt den nye Forordning befaler at indløse, ikke at nedsatte Courantsedler, ja, at den endog ansætte ter dem til en Cours af 1200 istedet for at maa Hamborg onsætte dem til 1800, altsaa til en halv Søns saa meget. Men enten nu visse Folk ikke vilde eller ikke kunde indser denne soleklare Sandhed, noer det, man forlangte paa adskillige Steder 8 Rd. for et Pund Kandis, som man Dagen i Forveien havde solgt for 4 Rd. o. s. v. Selv paa Torvene begyndt, Bønderne at vilde forhøie Priserne paa en høist urimelig Maade, ja, somme begierte for deres Varer nu ligesaa mange Rigsdalere, som de forhen toge Marker. Enkelte egennyttige Krammere vedbleve, troes Proviteringscommissionens Bekiendtgiørelse, deels at forhøie deres Varepriser, deels erentud at nægte at ville sælge noget, tilskyndte ved den overdrevne Søgning, som enfoldige Folk, der i deres Feberdrømme forudsaa en reen Hungersdød, forundte dem. Adskillige Damer rødede især i den Henseende en stor Angest for, at de skulle komme til at mange Stads, og kiøbe Sirts til 10 Rd. og Cembringe til 14 Rd. Alen medens det endnu er saa billigt, Dog ogsaa paa denne Misbrug giordes Ende ved en kongelig Bekiendtgjørelse, kundgiort ved Raadstueplakat af 19de d. M. (see det sidste udgivne overordentlige Tillæg). Jeg er overbeviist om, at Regieringens Retfærdighed, vil tage Hensyn til, hvilke Artikler der allerede have have forhøiede, ikke blot efter, men endog over Coursen, og hvilke derimod endnu ikke stode i noget forhold til Coursen eller til de nye Rigsbankpenge. Lad ind være at Kiøbstædmandens saavelsom Landmandene Skatter og Afgivter, som en Kølge af Krigen, ere stegne betydeligen, saa ere de dog langtfra ikke stegne saaledes, at for sine Varer bør lade sig betale det dobbelte som i Fredstider. Jeg vilde ønske at især Folkelærere og Øvrighedspersoner, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet, vilde oplyse Almuens Ideer og dibringe dem rigtige Begreder om den nye Forordning. Jeg vil her give dem nogle Vint, hvorledes man bedst kunde giøre Forordningens Formaal ret indlysende for de simplere Menneske klasser, da jeg er overbeviist om, at den pure Ensoldighed kan skifte er ligesaa stor Skade, som den største Egennytte. Til Prøve vil jeg her anført en Samtalmillen en oplyst Præst og en en foldig Bonde angaaende den nye forandring i Pengevæsenet. Saaledes som denne Past tale med Bonden, troer jeg enhver folkelæret og Øvrighedsperson barde tale desangaaende med sine Undergivne. Banden Hans Jensen. Præsten Hr. Sørensen. Præsten. Hvorfor hænger i saaledes med Hovedet, min kiere Haans Jensen, J pleier jo ellers altid at vært saa alad og fornøiet. Hans. (halvgrædende) Hvem kan vel være glod og fornøiet i disse Tiver, Deres Velærværdighed, Man hører jo intet andet ind hvad der er aalt. Der kommer jeg nu lige fra Kiøbenhavn. Disse Khans Folk ere dog nogle slemme Mennesker. De vare færdige at prygle mig ihiel i Dag, og havde ikke min forrige Capitain, som just kom gaaende i det samme, taget mig i Forsvar, saa havde jeg Drolen ride mig, ikke sluppet levende fra dem. Præsten. Hvorledes kan det gaae til, min kiere Hans Khvns Folk pleie jo dog aller ikke at være saa slemme. De betale Jer jo for Jeres Varer hvad J vil have. Bonden. Ja, det pleier de rigtignok hidtildagt. Men denne Gang vare de reent aale. Da jeg i Morges kom til Torv med et Læs slagtede Giæs, og harde allerede solgt som Stykker for 10 Rd., saa hvirkede mig Deer Torvegriis eller Fidtepeer, som vi pleier at kalde ham, mig i Øret, at dersom jeg vilde give ham til en Pægel, saa skulde han sige mig noget, som skulde være mig mange Penge værd. Da jeg havde lovet ham en Pægel, trak han min til Side, og sagde, at 1 Rigsdaler nu var nedset til 1 Mk. Det skal du have Tak for Peer, sagde jeg, og efterat jeg saa løstlig havde udregnet, at en Gaas i det mindste maatte betales med 6 Gange saa meget som før, begierte jeg 40 Rd. for hver Gaas. Men nu fulde Deres Velærværdighed bare seet, hvorledes man overfaldt og pryglede mig, En tørre stede paa mig med en tyk Knippel, og saae; Du skal have 40 paa Din Ryg, Din Æsel: en anden saade: han maae have Pryal efter Coursen, slaae til Herre Gud, raabte jeg, hvad har jeg da gjort. En da ikke en Rigsdaler nu nedsat til en Mark, Men her gieldte ingen Ræsen. Og var som saat ikke min gaml Capitain kommet mig til Hielp, havde man saavist lemlæstet mie. Prasten. At man mishandlede Jer, min klere Hans Jensen, det var skammeligt; thi ingen dør tage sig selv Ret; men at J begierte 40 Rdlr. for en Gaas som J et Øieblik i Forveien solgte for 10 Rdlr., der var ligesaa skammeligt. Bonden. Men, gode Hr. Sørensen, er da en Rigsdaler nu ikke nedsat til en Mark, og maa jeg ikke nu have ligesaa mange Rigsdalere for min Gaas, som ja før fik Marker, Præsten. Jeg skal snart hielpe Jer ud af Jer Vild førelse, min gode Mand. Besvar mig nu først et Spørgsmaal. De som naarn for 8 Dage siden havde viller give Jer 2 Fem Rigsdalerssedler istedet for 10 En Rigsdalerssedler, havde J da ikke ladet ham faae Gaasen derfor, Bonden. Det er jo ligefrem Præsten. Godt. Naar nu Kongen lader forfærdige nye Sex=Rigsdaler, som han siger skal være ligesaa gode som 6 af de gamle Rigsdaler Sedler, tager J de ikke ligesaa gierne i ny Sexdaler-Seddeel som 6 gamle En Rigsdalersedler, Bonden. Jeg maatte jo være en Nar, om jeg ikke giorde det. Præsten. Seer J. saadanne Ser=Rigsdalersedler blive de nye Penge, som vi nu skal have. Da enhver af de nye Sedler er ligesaa god som 6 af de gamle, saa maa ogsaa 1 af de nye Marker være ligesaa gode som 6 at de gamle, som hidtil var en Een=Rigsdalerseddel. -