JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-11
Forelæggelse og Laugdag er ved Forordningen af 3 Juni 1796 afskaffet. Sunds Gudme Herreders Contoir i Svendborg den 3 Julii Fyens Stiftsavis redigeres af N. Seedorff, Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-11
udgives i Odense 8 a en Gange ugentlig Trykt med Hurtigpresse. S. A. Fielstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Udlandet. Frankerig. Nationalforsamlingen har antaget følgende Forslag af Arbeidskommitteen, sigtende til at fremme frie Associationer mellem Arbeiderne og mellem disse og Arbeidsherrerne: 1) Agerdyrknings- og Handelsministeren erholder 3 Millioner Franes til Fordeling blandt de frit indgaaede Associationer. 2) Det saaledes fordeelte Beløb betragtes som et Laan, og uddeles efter Raad af en af Ministrene valgt Kommittee. 3) Om Anvendelsen af Pengene gives der aarlig Rapport til Nationalforsamlingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
J Paris's 12te Arrondissement var under Kampen, de kjærlige Søstres Kloster i Oprørernes Hænder. Den 25de blev der ført en fangen Kapitain af den bevægelige Garde ind i Gaarden, hvor Oprørerne vilde skyde ham. En af Søstrene sætter sig herimod med de Ord: "Nei, dette er Guds Huus! Forbrydelsen vilde besmitte det. Denne Mands Død vilde bringe Ulykke over Eder." Oprørerne svare: "Du har Ret, Søster, Du har altid været god imod os, vi ville tage den Fangne udenfor og skyde ham der". Hun svarer: "Nei, mine Venner! Denne Mand, tilhører mig, han maa ikke forlade dette Sted. Jeg beder Eder i de ydede Tjenesters, i Eders Koners og Børns Navn, lad ham blive her. J to Timer stred hun forgiæves, indtil en heftig Geværild fremkaldte en Forvirring, under hvilken hun stødte den Fangne ind i Klostrets Apothek og lukkede efter ham. Hun vendte nu tilbage til Mængden og sagde: "Lader os takke Gud, som reddede den Fangne." Ved en anden Leilighed sætter en halvdrukken Oprører Bajonnetspidsen mod Brystet af en af Søstrene, som vil bringe de Saarede Hjælp. Uden Tegn paa Frygt siger hun: "Troer Du, at jeg frygter Bajonnetten, jeg frygter kun Gud, og hun gik roligt videre, for at staae en Døende bi Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Blandinger. En svensk Orlogsslaade, bestaaende af 10 Skibe, passerede i Mandags forbi Kjøbenhavn sydpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
J "Flp." skrives fra Kjøbenhavn af 11 ds. "Jmorgen (Onsdag), angives almindeligt som den Dag, da det vil være afgjort, om Krigen skal fortsættes eller om der skal indtræde en Vaabenstilstand som Overgangen til en endelig Fred. Det er imorgen at Friherre, og svensk Regjeringspræsident Grev v. Manderstrømvender tilbage fra Berlin, hvorfra han i forrige Uge afgik med den preussiske Gesandt Grev Portales, for at erholde et Ultimatum fra den preussiske Regjering. Forinden dette afgives kan det med Sikkerhed antages, at Preussen har konfereret med den saakaldte Centralmagt i Frankfurt, da Spørgsmaalet om en Vaabenstilstand, ikke angaaer Preussen alene, men tillige de tydste Forbundstater. Vil Centralmagten, som det er meget troligt, ikke gaae ind paa en Vaabenstilstand, hvis Betingelser i alt Fald ei ere de meest glimrende for Tydskland, saa har Preussen tvende Alternativer at tage: Enten at fortsætte Krigen eller, som Auerswalds tidligere anførte Erklæring næsten lod skimte, trække sig ud af Sagen og tilbagekalde sine Tropper. Begge disse Alternativer synes ikke at være ugunstige for vor Stilling. Skeer det Første, saa vides med Bestemthed, at vi kunne gjøre kraftig Regning paa den svenske og norske Bistand, skeer det Sidste, saa have vi alene at gjøre med Forbundstropperne, som vi nok haabe at kunne drive tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Efter Forlydende skulle de svenske Tropper i Fyen, baade Menige og Officerer, have sendt en Petition til Kongen af Sverrig, hvori de bede ham om, enten at faae Lov til at tage aktiv Deel i de Danskes Kamp mod Tydskerne eller ogsaa at vorde tilbagesendt til Sverrig. De tilføie, at de Alle see meget hellere det Første end det Sidste men at de ialtfald ikke ønske at blive i lad Rolighed i Fyen. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Det hedder i Kbhp." i Breve fra Elben: "De franske Blade fortælle utallige skjønne, ophøiede og rørende Træk fra Kampen i Paris. Saaledes blev en Dreng paa 12 Aar, et Hittebarn, ved Stormen paa en Barrikade, dødelig saaret. Da hans Kammerater spurgte, om han ikke havde noget Ønske, en Hilsen til hans Moder f. Ex., svarede han: "Jeg har ikke kjendt anden Moder, end Republiken, den elsker jeg og døer for den, naar det gjælder!" - En fangen Officeer fik det Hverv at ledsage en Deputation af Oprørere, som vilde underhandle med Overgeneralen, men maatte love at vende tilbage, ligesom Regulus, hvis Missionen mislykkedes. Det skeete, han vendte rigtig tilbage, og Nogle vilde strax have ham skudt, men den bedre Følelse seirede hurtig hos disse umoralske Arbeidere, og de lode ham uhindret gaae over Barrikaden til sine Soldater. - En 15-aars Dreng, Martin, Medlem af Mobilgarden, der næsten udelukkende synes at have bestaaet af saadanne Drenge, havde stormet 5 Barrikader, erobret 5 Faner, nedlagt 5 Oprørere og taget 5 tilfange, og blev ført til Nationalforsamlingen for at forestilles for Præsidenten. Hans General havde allerede givet ham Æreslegionens Kors. Paa Veien sank han omaf Træthed; Præsidenten, som hørte det, gik da hen til ham, kyssede ham og sagde: "da De ikke kan komme til Præsidenten, maa Præsidenten komme til Dem, Stormende Bravo af Folket. En anden Dreng brast i formelig Graad af Glæde over, at en heel Vagt traadte i Gevær og præsenterede for ham, da han kom forbi med en Fane, han havde erobret. - J Altona har Pluraliteten af den næringsdrivende Borgerstand, som under den forrige Regjering befandt sig meget vel, siden at de første "Erhebungs-Dages Drømme og Tumulter, ere forbi, indseet, at Mennesket ikke lever af Taler alene, og føler ingen synderlig varm Sympathi for, die liebe provisorische Regierung, som Aviserne i dette Land paa ægte Slesvigholsteensk saa rørende pleie at udtrykke sig. Hvis Borgeren ikke her, som i det øvrige Holsteen, levede under denne frygtelige Terrorisme af Avisskrivere, Advocater og deres Konsorter, vilde de vist snarest muligt bede sig fritagne for den hele Revolution, som kun medfører deres totale Ruin. Hvad Man ikke vover at udtale offentligt, maa derfor give sig Luft i Familielivet, hvor Splidens Dæmoner ofte husere slemt nok. Man hører jevnlig om forhen lykkelige Ægteskaber her og andensteds, som nu, fordi Manden eller Konen er dansk eller dansksindet, ere blevne et Hjem for Kiv og Fjendskab; en ærværdig 80-aarig Kjøbmand, en født Dansk, har i sine Sønner en Legion, ivrige Slesvigholstenere, som daglig regalere ham med de heftigste Jnvectiver mod Danmark og alt Dansk, og dette er kun et Exempel blandt hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Det hedder i "Fædrelandet af 10 Juli, "J Anledning af, at en Mand i Fyen idag med Pakkeposten har tilstillet os en lille Sum Penge, bestemt til hans i Stade sig befindende krigsfangne Søn, maa Redaktionen, tilkjendegive de Fangnes Slægt og Venner, at den ikke kan paatage sig at besørge deslige private Forsendelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Den kjøbenhavnske Centralkommittees Sektion, til Understøttelse for de Saarede og Qvæstede og de Faldnes Efterladte anmoder de Personer, som ville søge Hjælp hos samme om at afgive deres Ansøgninger til Sektionens Formand Kommandeurkapitain C. C. Paludan paa Østerbro Nr. 137 A., eller i Bombebøssens Lokale paa Christianshavn samt i Kunst= og Papirhandelen i Pilestræde No. 80. Adgang til Understøttelse. have forøvrigt ikke blot de Saarede og Qvæstede og Faldnes Efterladte, der have stadigt Ophold under Kjøbenhavns Jurisdiktion, men ogsaa saadanne, som opholde sig andetsteds i Riget, ihvorvel det forventes, at disse, saalænge Krigen varer, i Reglen ville blive understøttede i Hjemmet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
J Helsingør er af Dilettanter givet en talrigt besøgt Koncert til Fordeel for de danske Fanger i Stade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Ved Dhrr. Arvid Sundberg og Østling har det danske Gesandtskab i Stockholm modtaget, som yderligere Bidrag til Danmarks Krigsfornødenheder fra Upsala Studenter, 1888 Rd. svensk Banko og fra bemeldte Universitets Studenterkorps, som indsamlet i og udenfor Korpset, en Sum af 1733 Rd. 16 s. Banko tilligemed 1 dansk Femrigsbankdalerseddel, samt endelig 151 Rd. 28 s. Banko, indsamlede i Vestra, Ny og Motale Sogne i Linknings Stift ved Dr. Estrøm og Student Charleville. - Disse Summer, ialt 3772 Rd. 44 s. svensk Banko samt 5 Rigsbankdaler, ere, ligesom de tidligere fra Upsala Studenter indkomne 2000 Rd. Banko, gjennem Departementet for de udenlandske Sager afleverede til Kommitteen til Modtagelse af frivillige Bidrag til Statsfornødenhederne. - Vi skylde Sverrigs studerende Ungdom den varmeste Tak for dens utrættelige Virksomhed i Danmarks Jnteresse, en Virksomhed, der ikke er en Frugt af Øieblikkets Begeistring, men grundet i en dyb Erkjendelse af Nationalitetskampens hele Betydning for Nordens Udvikling til et fremtidigt kraftigt Liv. (Berl. Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Vib. A. indeholder et Brudstykke af et Brev fra en i Viborg hjemmehørende dansk Krigsfange i Stade, dat. den 20 Juni, hvorefter vi optage Følgende: Fangen, der er Frivillig, blev efter Slaget ved Slesvig, i hvilket han blev saaret, reddet af en preussisk Soldat, der, skjøndt selv saaret, saagodtsom maatte bære ham til Gottorp; paa Gottorp var dengang endnu intet fjendtligt Militair og de indbragte Saarede og Fanger udplyndredes af Civile. Efter nogle Dages Ophold paa Sygestuen blev Fangen med 403 Kammerater ført til Rendsborg, hvor de tilbragte en Maaned paa en efter Omstændighederne meget taalelig Maade. Vi fik Tilladelse - hedder det i Brevet - til at spadsere i Byen, at bade os i Eideren; vi fik Gage, samt Klæder som Vederlag for de os frastiaalne. Hannoveranske og preussiske Officerer kappedes i Forekommenhed imod os, hvorimod de slesvig-holsteenske ere og blive noget Pak. Ja Gudskeelov for os, at Preusserne have taget hele Magten fra den provisoriske Regjering; den vilde ellers have ladet os kjende Fangenskabet fra en anden Side. - Endelig en Dag gik Rygtet, at de Danske havde gjort Landgang ved Kiel, og at Rendsborg skulde bombarderes. Frygtelig Tummel i Fæstningen: alle Porte lukkedes, Vagterne fordobledes, Voldene besattes, og samtlige Fanger førtes over Hals og Hoved paa Jernbanen til Altona, derfra efter en Dags Ophold med Dampskibet til Harburg og over Buxtehude til Stade, hvor Officererne mod Æresords Aflæggelse til Kommandanten bleve indqvarterede i Byen med fuld Frihed til at gaae, hvor og naar de vilde, omkring inden Voldene. Vi andre bleve indqvarterede i en Kaserne, hvor vi tilbragte et kjedsommeligt Liv i 14 Dage uden at turde komme ud, fik slet Mad og udrikkeligt Vand, som paaførte næsten hele Mandskabet en Omgangsyge (Halsbetændelse og Rosen),der dog nu er overstaaet. Endelig kom Resolution fra Kongen af Hannover: at enhver af de fangne Officerer kunde mod deres Kaution udtage af Kasernen en Kadet (saaledes kalder Man os Frivillige her), der vilde blive indsat i samme Rettigheder som de. 10 af os kom ud, jeg mod Dirkinck-Holmfeldts Kaution. Jeg blev indqvarteret tilligemed en af Etatsraad Blochs Sønner fra Roeskilde, som ved Slesvig mistede en Finger, i Stades første Hotel, "Stadt London", Vi faae hver 6te Dag hver 4 Rdlr., holde sluttet Bord i Officeersmessen, hvor jeg ogsaa har et Fortepiano staaende og har dannet en Sangforening, der skaffer os megen Adspredelse. Vi have Tilladelse til at gaae i Tivoli udenfor Byen, hvor en tydsk Skuespillertrup giver Forestillinger. De seer, der mangler os Jntet som Fanger betragtede; men som Danske og overhovedet Soldater byttede vi alle med Glæde denne Stilling mod atter at indtræde i den danske Armee og saaledes finde Leilighed til at erstatte, hvad vi under vort Fangenskab ere afholdte fra at virke. Vi faae ofte Besøg af skandinaviske Selskabs Medlemmer i Hamborg, der medbringe Levnetsmidler for Folkene, saasom: Skinker, Smør, Kaffe, Sukker &c., ligeledes Skjorter, Strømper, - og Aviser, Bøger for os Andre."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Odense. Jfølge indkommen Beretning fra Lægen ved Daareanstalten i Odense om denne Anstalts Virksomhed i Aaret 1847 var Patienternes Antal ved Begyndelsen af bemeldte Aar 62. J Aarets Løb indkom 22 (13 Mandfolk og 9 Fruentimmer), udgik 17 (11 Mands. og 6 Fruent.), og døde 5 (2 Md. og 3 Fruent.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Ved Aarets Slutning var saaledes Patienternes Antal uforandret 62. Af de udgaaede 17 vare de 6 inkurable, der hjemtoges af Vedkommende i en mere eller mindre bedret Tilstand; de øvrige 11 (6 Mands. og 5 Fruent.) helbrededes. Af disse sidstnævnte lede 5 a Mani, 2 af Monomani og 4 af Melancholi. - Lægen tilføier, at i de 6 Aar, hvori han har været ansat ved Stiftelsen, ere ialt indlagte 262 (139 Mands. og 123 Fruent.), udgaaede 178 (94 Manf. og 84 Fruent.) - deriblandt helbredede 119 (64 Mands. og 55 Fruent.) og døde 49 (26 Mds. og 23 Fr.). (Dpt. -T.)(Dagposten.) Kong Oscar var ved sit Besøg hos vor Konge ledsaget af sine Sønner Kronprindsen og Prinds Gustaf. Da begge Konger i Frederiksborg viste sig i aabent Vindue for den talrigt forsamlede Mængde, hilstes de af en uendelig Jubel, - en malmfuld Gjenklang af de broderlige Venskabsfølelser, der i lige Grad besjæle Nordens Fyrster og Folk. (Berl. T.)At Slesvig, som for største Delen endnu savner en sand Kommunal=Forfatning, maa deeltage i den danske Stats friere Udvilling er en Selvfølge. Da Krigsforholdene ikke tilstede, at træffe Foranstaltninger for hele Hertugdømmet, saa har Regjeringen besluttet foreløbigen at skabe nye folkelige Jndretninger for enkelte Dele af Landet. Som Grundlag for disse skulle der vælges Distriktsraad for Distrikter, der ogsaa indbefatte de i samme liggende Kjøbstæder og adelige Godser. Paa Als er i disse Dage et saadant Folkeraad blevet valgt, bestaaende af 9 Personer, nemlig: Biskoppen, Huusfogden og Thingskriveren, den nuværende Stænderdeputerede, Suppleanten og den forhenværende Stænderdeputerede for Landvalgdistriktet, en Boelsmand, en Høker fra Landet, Stadshauptmanden i Sønderborg og en Kjøbmand sammesteds. (S. Bl.)- De i Eftermiddag ankomne hamborgske Blade, der gaae til den 8ds., beskjæftige sig meget med den efter deres Mening nærforestaaende Vaabenstilstand, uden dog endnu at kunne angive Betingelserne efter officielle Kilder. Børsenh." beretter, at Grev Pour tales og den fra Malmø afsendte svenske Gesandt først den 5te Aften med Vaabenstilstandsbetingelserne indtraf i Berlin, at de den 6te havde de første Konferentser med det preussiske Ministerium og at de samme Dags Aften afgik til Kongen i Potsdam. Jfølge, Alt. Merc." var Wrangel den 4de indtruffen i Haderslev, hvor Man antog at Hovedqvarteret vilde blive etableret; Bonin stod i Christiansfeldt, Schleswigholsteinerne under Frederik af Noer i Woyensgaard, Maugstrup og længere mod Vest. Gjennem Altona passerede den 2 ds. 800 Mand preussiske Reserver. - Erkehertug Johann har den 5te antaget Valget til tydsk Rigsforstander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Udnævnelser. Hs. Maj. har allern, beskikket Cand. theol. N. Bertelsen til ordineret Catechet ved St. Petri tydske Kirke i Kjøbenhavn; Cand. theol. L. A. T. Fog til personel Capellan hos Sognepræsten for Græsted og Maasum Menigh. L. R. Weile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Ledige Embeder. En Prøveprocurator Bestilling ved Underretterne i Aarhuus Amt, med Forpligtelse til at tage Bolig i Aarhuus Kjøbstad. Opslaaet vacant den 30 Juni. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Vildsted og Vindblæs Sognekald i Viborg Stift. Gl. Angivelse 200 Rbd. - Hylke Sognekald i Aarhuus Stift. Gl. Angivelse 195 Rbd. - Embedet som ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing. - Alle disse tre Embeder ere opslaaede vacante den 29 Juni. - Embedet som ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Kjøge. Opslaaet vacant den 5 Juli.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede: Jngen. - Udgaaede: den 12 Juli, M. P. Jørgensen af Fredericia, til Faxe, Sluppen Marie Abelone, ballastet: J. Andersen af Odense, til Veile, Jagten det lille Forsøg med Kaffe og Flyttegods; C. Jensen af Odense, til Veile, Jagten Speculationen med Kaffe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Kjøbenhavns Børs-Cours den 11 Juli 1818. Hamborg a vista 199 1/2 pCt. Bank-Disconto 5 pCt., dito af Banco=Vexler 4 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 90 s., ditto k. S. 9 Rbd. 2 s. 4 pCt. Kgl. Oblig. (uden Rente) 92 a 94 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 69 1/2 a 70 1/2. Nationalbank-Actier 146 1/2 a 148 1/2 Rbd. r. Sølv. Roeskilde Jernbane-Actietegning 52 1/2 a 54 1/2 Spec.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
(Jndsendt.) Jndsenderen, som befandt sig i Liigfølget ved Vagtmester Lumbyes Hustrues Begravelse, hvoriblandt saaes flere af Borgerkorpsernes Officerer og Størstedelen af det ridende Korpses Medlemmer, samt Borgere og andre Jndvaanere, faldt i stor Forundring over ikke at see en eneste Officeer af Linien, ikke engang af 6te Dragonregiment. Mon det endnu skulde være for nedladende for en Officeer at bevise en fra Fangenskabet hjemvendt dygtig Krigskammeret den Ære at ledsage hans afdøde Hustru til det sidste Hvilested, eller existerer der maaskee et Forbud mod en saadan Æresbeviisning af en Officeer? Jndsenderen heraf, der er nøie kjendt med Forholdene og tor indestaae for Sandheden af de fremførte Data, troer det at være Pligt for ham at offentliggjøre Nedenstaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Det danske Folk er paa mange forskjellige Maader og i mange forskjellige Øiemeed bleven opfordret og opfordres endnu daglig til at yde Hjelp, deels i Penge, deels i Victualier m.m. i Anledning af de nærværende trykkende Krigsomstændigheder, med Hensyn til de Saaredes og Syges Pleie, til de Faldnes Efterladtes Underhold o. s. v., hvilket aldeles er i sin Orden, og det danske Folk har, Gud være lovet, aldrig manglet Fædrelandskjærlighed eller Tact og Følelse til med Glæde at yde efter bedste Evne. Jmidlertid vil enhver Rettænkende tilvisse ikke finde det ubilligt, at Jndsenderen fremtræder som Talsmand for en Classe af Samfundet, der under nærværende Krigsperiode upaatvivlelig er hensat i den beklagelsesværdigste Stilling af alle danske Undersaatter, nemlig de danske reisende Skuespillere, idet de ikke kunne virke til deres Underholds Erhverv, og ikke lettelig kunne komme ind i en anden Function, da saadanne Poster gjerne overalt ere besatte, og de følgelig saaledes ere blottede for Midler til at forskaffe sig endog de uundværligste Fornødenheder til Livets Ophold, hvorved deres Stilling uforskyldt bliver langt ulykkeligere end den fra Felten hjemvendende saarede eller syge Krigers eller den Faldnes Efterladtes, thi for alle disse er der allerede og bliver der fremdeles sørget, da dette er en hellig Pligt. Da imidlertid den danske reisende Skuespiller ogsaa er et Medlem af Borgersamfundet - Landets Barn - og som saadan har og bør have gyldigt Krav paa Hjælp, naar Tidsomstændighederne sætte ham ud af hans Levevei, er det høist rimeligt at der - og det ret snart - bliver gjort noget for disse Mennesker, der uden egen Skyld ere bragte i en brødløs Tilstand, og da de - Gud veed af hvilken Grund - af ingensomhelst kongelig, offentlig eller Communekasse kunne erholde eller have erholdt mindste Understøttelse siden Krigens Udbrud, mener Jndsenderen, at det vilde være et Menneskelighedsværk, der vistnok vilde finde alle ædle Menneskers uddeelte bifald, om nogle af Odense's ærede Jndvaanere vilde give Exemplet ved for Fyens Vedkommende offentlig at opfordre til Assistance bidrag i bemeldte Øiemeed, og vilde de Hjulpnes Taknemmelighed tilvisse være deres bedste Løn!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
De reisende danske Skuespillere, der attraaede at nyde Godt af det Jndkomne, maatte da til en af disse Mænd indsende af vedkommende respective Øvrigheder attesterede Beviser for at de ere trængende og værdige til denne Assistance. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
AVERTISSEMENTS. Det bekjendtgjøres sørgeligst for deeltagende Slægt og Venner, at vor kjære, yngste Søn, Wilhelm Theodor Frederik Adolph, i Søndags døde efter et kun 1 1/2 Dages Sygeleie i sin Alders 3die Aar. Brobygaard den 11 Juli 1848. L. Schaffalizky de Muckadell, A. C. Schaffalitzkyfødt Bülow. de Muckadell. Vor kjære, fromme, men svage Datter Elise Caroline, blev os i Dag berøvet i hendes 17de Aar efter 2 Dages Sygeleie af en heftig Hjernebetændelse, hvilket herved meddeles fraværende Slægt, og Venner. Brendekilde Præstegaard den 11 Juli 1848. Johanne Christine Pauline Struer, N. J. Struer. født Stutzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Med dyb Veemod bringes fraværende Slægt og Venner det Sorgens Budskab, at min trofaste og uforglemmelige Mand, min Støtte og kjærlige Ægtefælle i 48 Aar mine Børns ømme og kjærligste Fader, forhenværende Gaardmand Hans Hansen senior paa Fonsskovs Ellegaard efter længere tiltagende Svagelighed og 14 Dages Sygeleie hjemkaldtes den 5 d. M. af den Almægtige til hans evige Fred i en Alder af 75 Aar. J Bøn til Kjærlighedens Gud finder jeg den Bistand, der i hver Livets Tilskikkelse styrker Mennesket til Taalmod og Hengivenhed under hans Villie. Fønsskovs Ellegaard den 7 Juli 1848. Kirstine Frederikke Hansen, født Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
De mange Uindbudne, der igaar ledsagede min Kone til hendes sidste Hvilested, takkes med rørt Hjerte. R. Lumby. Evens Disconto-Casse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
De Herrer Repræsentanter indbydes til et Møde som afholdes i Institutets Locale Mandagen den 17 Juli Efterm. Kl. 4, hvor Regnskabet for det nu forløbne Regnskabsaarvil blive fremlagt. Sehestedt Juel, Møde. p. t. Formand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
De ærede Medlemmer af Vends o. s. v. Herreders Landboforening, der have subskriberet for Hoppers Bedækning ved de i Grimmerlykke opstaldede York-Shire Hingster indbydes herved til et Møde, der agtes afholdt Torsdagen den 27 d. M., Eftermiddag Kl. 3 i Jndslev Kro. De resterende Bidrag af ovennævnte Subskription udbedes snarest muligt indbetalte for at Regnskabet kan ved denne Samling fuldstændig vorde opgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-07-12
Committeen for York-Shire Hingsters Opstaldning i Vends Herred d. 8 Juli 1848. H. Lørup. Petersen. R. Wedell.