JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Mastricht, den 3die Martii. Efterat Fienden den 1ste og 2den Marts var slaaet og fordreven fra alle Sider, havde mistet 5000 Mand, 2 skab, der, 23 Kanoner og nogle hundrede Fangne, satte den Keierlige Armee sig i Dag paa Marchen over Fanquemønt mod Mastricht. Saasnart man havde faaet Efterretning om, de Fienden havde Natten imellem den 2den og 3die ophæver Seleiringen for denne Fæstning, og i største Hast taget Fug hen, forfulgte man ham paa begge Sider af Maas, og fra dog ham nogle Magasiner med Uniformer og Levnetsmidler, Mørsere, adskillige Lavetter, Kugler, Domber og andre Reigeredskaber samt et Antal Vogne. Prindsen af Coburg holdt her under Folkets Fryderaab sit Jndtog, og har ladet Armeen trække i Cantonerings=Qvarteer mellem Mastrichs- og Fanammont. J Morgen skal den Keiserlige Armees Jortrov gaae over Maal.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Paris, den 4de Martii. Republiken Bern har endelig fulgt Republiken ZarichsFrempel, og erkiendt vores Republik. Den har derved alle det os Leilighed til at forflytte vore Tropper fra Jura og DeHartementer Montblane til Jtalien. - General Cnstine har det Forsvarsskrift igiendrevet mange mod ham indløbne Kla Fr. Han var beskyldt for, at han havde blottet Strasborg, i Tropper og Kanoner ; at han havde ladet Frankfurt tage a sig, og beriget sig med den forhen værende maynziske Chur Hestes Skatte ac. Han forsikrer derimod Conventen, at Rhindepartementet og Staden Strasburg vare besatte med 10000 Mand og 675 Kanoner. - J Breve fra Spanier, af 18de Febr. meldes, at vor derværende Ministers Bourtings Afreise var bestemt, hvilket beviser, at al Underhandling imellem Frankrig og Spanien er afbrudt, og Krigen, nis. Den spanske Consul Ocarii er endnu her i Paris ; men kan siger, at han allerede har faaet Ordre til at afreise. Den Falle, som man troer, 2 spanske Flaader støde til den engelske baade i Middelhavet og Octanet. Den Majareds, den beste Officeer ved den spanske Marine, skal commandere den første. Der siges ogsaa at 8 portugisiske Lini skibe skulle støde til den engelske Escadre under Admiral Goodal, som er bestemt til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Fra Bonisatio paa Corsica skrives under 8de Februarii, at de til Expeditionen paa Sardinien bestemte Tropper ere indskibede, og at Escadren var færdig til at afseile. - Efter Breve fra Breda har Dumourier sammestæds sundet 187. Kanoner, 200,000 Pund Krudt, en Mængde Bomber og Kugler og 6000 Flinter. Fra Honfleur skriver man, at en Kaper er der indløbet med et engelsk Skib, som vurderes for 1 Million 200000 Livrer; og fra Dunkirchen, at 24 Kapere ere udløbne derfra og have allerede gjort 10 Priser, 3 engelske og 2 hollandske. Dog synes der, at vort Forliis til Søes meget overveier Fordelen besynderlig i Kanalen. -J Sessionen den 1ste beklagede Jndvaanerne i Boulogne sig over, at Kanalen var fuld af engelske Fregatter, som gjorde Jagt paa vore Skibe. I Havre skriger man lydelig, at Kanalen vrimler af engelske Fregatter, som komme lige for vore Havne, da derimod ikke en eeneste fransk Fregat havde lades sig see, omendskiønt Søeministeren havde lovet det. Syn Kapere fra Havre ere allerede blevne Engelænderne til Bytte, og endnu er siden Krigserklæringen ikke et engelsk Skib bleven opbragt til Havre. Fra Brest berettes under 26de Februarii, at Fregatten, la Proserpine, er kommen tilbage med 2 engelske Priser, og at Patrioten Duval skal i Morgen gaae under Seil med 2 Skibe paa 74 Kanoner og 3 Fregatter. - Varon Stael von Holstein, forhenværende svensk Ambassadeur hos Ludvig Vi, er den 28de Februarii ankommen hertil. Hans Gemalinde, som i nogen Tid har opholdt sigt Engeland, ventes ligeledes om nogle Dage hertil. - Duverier, forhen Parlements Advocat i Paris, der blev sendt til Coblenz, for at overbringe Prindsen af Conde den constituerende Forsamlings=Dieret, hvori der blev ham befalet at vende tilbage til Frankrig, skal ufortøvet relse i Forretningen. fra vor Republik til Petersborg, dog troer man, at han ikke engang vil blive antaget i Rusland. - Chabet der samaatConventen en Finantsplan, som fornemmelig foruroner Statsrentenererne. Man betragter denne Plan, som en afgjort Bankeret, og frygter meget for, at Bergvartier skal sætte igiennem med samme. Man veed, at den bestaaer deri, at Statsgielden, ja Renterne sel, skal betales i Annaltter, som give kun en meget maaden aarlig Rente, og blot kunne bruges til at indkiøbe de Snarertes Godser for. Mansiger ved denne Leilighed, at de fransk Finantser maa være meget farlig syge, da man har givet dem i en Capuciners Hander.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Madrit, den 22de Februar. General=Capitainen, Hertugen af Crillon, har nedlagt alle sine Embeder, fordi han ikke har kunne blive ernig med Hertug Alendig om en af denne foreslaaen Plan til Compagne. De franske Udvandrede skulle blive brugte ved vor Armee og Escadrer. Man lover sig meget af deres Tienestriver og Talenter. Ogsaa i Portugal blive de antagne blandt Tropperne, og der ere allerede endeel af dem paa nogle anmeerte Skibe i Lissabon, som skulle for eene sig med en spansk Estadre, der skal løbe ud fra Cadix.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Cleve, den 5te Martii. I Dag indløb den Efterretning, at Roermande er indtagen af Preusserne. Oberstlieutenant von Neuenhelm, sammes Adjutant Scholer, 50 Golziske Husarer og en Ritmester ere derved blevne, og nogle saarede Officerer ere bragte til Mesel.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Preusserne have erobret alt grønt Skyds. J Dag er det svære Skyde fra Magdeburg ankommet til Rhenberg, og gaaer til Roermende.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Herve, den 6te Martii. Østerrigerne have allerede taget Lüttich, Vise, Stabe, Malmedy, Spaa, Theur, Verviers, Hun og Namur i Besiddelse; og om 14 Dage vil maaskee ikke en Fransk være at see i Belgien.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Lattich, den 6te Martii. Forskrækkelse og Nød er nu overstaaet : De Franske er muntrede Jndbyggerne ved de seirende Østerrigeres Nærmelse til Modstand; de maatte for det meste forlade os, og bine ulykkelige Jndbyggere af begge Kiøn, som lade sig forblinde af deres Snak, maatte dyrt betale deres Mødstand.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Prinds Ferdinand af Würtemberg trak nu sit Troppeterne berind, og Prindsen af Coburg forfølger og slaaer de slagten. de Franker paa Siden mod Tongeren. Siden i Gaar Møn ges have de Seirende forladt vor Stad; men ikke en eeneste af Oprørerne vover, at lade sig see offentlig. De blodige Optrin i Gaar og i Forgaard, da adskillige Hoveder maatte foringe og en Mangde af dem bleve nedsaalede, skrække dem tilbage i deres Smuthuller. - Det Bytte, som de Frank have efterladt vore tapre Befriere Østerrigerne, er meget anseeligt. Det bestaaer i Korn, Hør, Havre, Alle, Skoe, Klæder, Overkjoler, Vogne, 105 Kanoner og s. v. Man troer, at de Franske skulle trække sig tilbage indtil Valenciennes. Uret, den 6te Maria.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Den 3die ankom Prindsen af Caborg, Erkebertug Can og Gren lansalt til Mastring. Strax derpaa detaaer de 2 Regimenter Husarer, 1 Regiment Udlaner og 4 Rea menter afterrige Jnfanterie gunne Staden, som strax skulde forfølge de flagt ade stranskmand paa Veien til To gern. Husarerne marcherre til Billet, og tvang de franske Tropper til igjen at gaae over Mane. Hr. von Draulien be sandt sig allerede den 27de Febr. i St. Silles, og gjorde Regning paa, at indtreffe den 5te d. M. med 100 Mand ved Lutrich.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Paris, den 8de Martii. Til vore Sørkysters Forsvar har Conventen besluttet oprette ande Regimenter Jager. - Commissarierne i Nederlandene have under den 3die d. M. fra Latin inskrøbe Conventen: "Vi melde Dem, at vore Cantonnementer ved Ruhr, oven for Aachen, ere blevne forrette af Fienden, og at General Valen har forladt Staden aaben. Fiende har herefter deelt sig i 3 Colønner, hvoraf 2 bare tager Ve en til Mastricht, og denne Stads Ballering er strax bleve ophævet af General Mirand. Den tredte Colonne forse ger vor Armers Avantaarde. Seneral Balen har forlagt os alle Anstalter, som han har giørt, for at hindre Flendens March. Vi have biekaldet dem alle, men adskiltet Generaleversoners og Chefers Fraværelse giør bemelte Gene tale Stilling meget betænkelig.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Krigsministeren har den 5te d. M. tilmeldt N. C. 76. neral Valene har meldt mig, at Preusiner med 2 40000 Mand rykte frem med Muur, sot at komme Mastricht til Hjelp, og at denne Fiendens Bragelse har bra General Mirande til at holde dem dette Stat Bom dement. Denne Agtelændetydelige Tildragelse Lande. nedens til formelig at angribe dette Stads og opdalanger. Dette er den sande Efterretning om denne Tid gelse, hvilken man kande tillagen meere Tinspand det tiente, hvorfor jeg har villet give Maniona Conventen J. hed derom. - Daget Bredse formadte beleiske Commesarier, hvort meldtes, at Staden Aahan var bleven og met og Deletingen for Matricht ophævet, var oplastid. anmerkede Catra, at de i dette Drenberettede Tildragen det mindste i Henseende til den sidste Efterretning, atte var rigtige, og at Krigsministeren havde i dette Denne som ham, at Bombandementet for Staden Mastribet var er hørt, men at Seneral Dumaurier skulde saae Ordrer, beleire denne Stad. Krigsministeren har meldt N. C. t. hollandske Fæstning Gortruldendergs Jndtagelse. N. 1 har erklæret Krigen mod Spanien.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Amsterdam, den 12te Mai. Efter Tildragelsen ved Tongeren ere Franskmandens antaslagne ved St. Trøn af Prindsen af Coburg, bare de min til 5000 Mand, et Antal Kanoner, meget Bagge og stort Magasin. Østerrig en massere i 3 Colonner: in og Ammerpen, og Gren Clausonade m. Mand til Preusserne, for at falde Dumurs Amhanterne, da Prindsen af Coburg imidlertid skal angridesin bag fra an Hollænderne for fra. Man siger, at han ratter sit Corps tilsammen paa Heden ved Breda. Willem stadt bliver vel endnu beleiret, men man er dog ubekymret dersen, da den stedse bliver fra Vandsiden forsynet med Levdetsmidler og Hielpetropper. Desuden har den en Desætning af 2000 Mand.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Dania, den 12te Martii. I Gaar har vor Stad med alle Stænders fuldkomme Samtykke formelig underkastet sig Kongen af Preussens Overherredømme, og har ansøgt om Tilladelse at sende enputation til Kongen, for at underhandle med Hs. Maje at selv. Generallieutenant von Rammer forlanger imidler. til Fæstningen Weiselmunde til Undervant, og vil da lade alle sine Tropper marchere bort, saa at Handel og Vandellendentlig allerede i Morgen vil blive fritalen, da der i Dag er bleven underhandlet om denne Sag. Jver Stad er sit gandske roeligt, og formedelst de følede gode Anstalter er sit Opløb af Pøbelen ikke at frygte for.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Haar, den 12te Martii. Fæstningen Willemstadt er i Løverdags og Søndags med overordentlig Hæftighed bleven hombardert og beskudt at Franskmændene, men den bliver endnu stedse forsvaret med af Standhaftighed. I Gaar Aftes ventede man henved 10000 Mand Preussere i Herrøgenbusch, for der at forenelig med nogle tusinde af vore Tropper, i den Huusigt at angride stranskmændene ved Breda, hvor de satte sig fast paa Hel seen. Franskmændene forskandse sig meget stærk ved Moer. heel ved Willemstade, Klundert og Sertrundenberg. De have allerede adskillige Gange forsøgt at sætte over denne slod Moerdyk, men de ere af Admiral Ringsbergen drevne ilbage med blodige Pander.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Drammen, den 14de Martii. Feltmarskal Braulien har indtaget Ramur, og Brast i de Kalserliges Hænder. Man skal sammestæds have gier, 60 Franskmand til Fanger, og sandet 141 Kanoner. paa et andet Stad skal 40 Franske være blevne fangne. Maasker er Antaler for stort, men Hovedsagen er vis. Da mourier er paa nærværende Tid imellem en dobbelt Jld.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Nederelden, den uger Martii. Privatbreve fra Hannover og Braunstnele melde, at Østerrigerne allerede befinde sig i Løwen og Drigel. Den Røgte, at General Dumourier har forladt den franske Armee, og er ankommen i Haag, behøver vel endnu stor Dekraftelse.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Friderichsborg, den 29de Januarii. Den 27de Januarii samlede sig en Deel af Frederichsborge. Borgerskab og Embedsmand samt Contoir=Detientere, som : Vennekreds og med falles Fryd høitideligholdte Hans Kongelige Bønds Kronprinds Friderichs Fødselsfest. Alles læde var sler og Dagen værdig. Huset, i hvilket Sel staaet var forsamlet, var illumineret, og Gaden opløstes a. omkringende Patrioter. Indgangen til Huset var pryder, den Deceration, som forestillede følgende: Guden Mercurius, som farende igiennem Luften standses ved Synet af Tvilliarigets elskede Frederichs Navn, der svævede i Gudernes Forsamling, griver Navnet og svinger sig ned til Jørden for at forkynde Olvmens Høitid. Her møder han Kierlighed til Fædrenelandet, som flettede Krandse til Friderichs Ære, og holder sig derfor svævende med Navnet over denne. J Baggrunden saaes en Steenklippe med grønnende Træer og Bieaal, som Sindbillede paa lild og Vindskibelighed. Underskrivten var : ERIIE RIO amiceKall. Over Bordet blev ved en af Selskabet efter de øvriges Forlangende in promtu forfærdiget følgende Sang efter Melodie. Jeg fremmed her til 3. Mens Smiarer Stemme tranger sig Til frygtet Konges høie Trone; Mens Avind, Dødens Bleghed liig, J svarmende Rebellers Tone, "Kan linger om Selvraadighed, Vor Sang er Frihed, Fryd og Fred. Thi her vi boe i Friheds Land, "Og haant af Tvang og Lænker smille. Høit lyder derfor fra hver Mand: Fred trindt om Frederiks Fied skal hvile. Han leve længe - Christians Søn - Thi han er vor og Friheds Ven!" Efter Maaltidet betænkte man Byens Fattige, og i denne Henseende sendte en Gave.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Skien, den 6te Februarii. Den 29de Januarii vare samtlige Medlemmer af Bradsberg Amts occonomiske Selskab indbudne af Kammerherre og Stiftamtmand Adeler, til Giemsøe Kloster her ved Byen, hvor Belønninger i Penge og Agtelsestran bleve uddeelte til andeels mødende blant et større Antal af askende Almues Mand og Qvinder, hvilke første havde udmærket sig ved anseelige Jord=Forbedringer formedelst Mørers Frugtbargiørelse og huuslig Flild, m. m. Selskabet blev derefter ved et Middags Maaltid paa 70 Couverts og indrettet efter denne høitidelige Dag, beværtet, og ved dette bleve de bedste Ønsker for os Manst. Kongen Dronningen, Kronprindsen med Grmaal og det gandske Kongelige Huus hostidelse anbragte. Hr. Kammerherren som dette Selskabs værdige Formand, giver selvi denne Egn det mest læsendt Exempeat befordre Flittighed og indenlandsk Fabrication, thi fra Aaret 1790 til 4 Aars Udgang, er udi de af ham paa Giem for og Bradsberg Gaarde anlagde Svinde og Væver Skoler, spundet og virket 3304 Alen Klæde, Vadmel, Lærret, Strie og Dynevaar, og ved dette Aars Begyndelse havdes i Forraad 45 Lispund forskjelligt Garn. Det vævede af alle Slags overlades til Godsers Folk for billige Priser. Som nye Medlem er dette Aar indgaaet Kiøbmand Hans Christie.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Helsingøer, den 22de Martii. Fra den 18de hujus til i Dag ere i alt 16 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Kiøbenhavn, den 22de Martii. Førstkommende Mandag den 25de Martii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 61 Slet.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Ved Tal=Lotteriets 682 Trækning i Kiøbenhavn udkom : No. 11, 36, 38, 72, 55.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Vacance : Sorenskriver-Embedet over Søndre Guldbrandsdalen i Aggershuus Stift, 600 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Avnskakr. det har behaget Gud, ved en sagte og rolig Død, efter nogle faae Dages Svaghed, at bortkalde min eeneste Broder, Kammerherre Jørgen Dittlew Greve af Trampe, Torsdag den 14de Martii i sit Alders 44 Aar, det bekiendtgiøres herved for min og den salige Afdødes Slægt og Venner. Logismoese, den 14de Martii 1793. A. F. G. v. Trampe.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
At Hr. Justitsraad Jens Hausen den 7de d. M. om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, efter nogle Dagen Sygdom, ved Døden er henkaldet, alve vidt den Ære herved for den sal. Afdødes fraværende Paarørende og Venner at bekiendtgiøre. Kiøbenhavn, den 18de Martii 1793. Stendrup. Weidemann. Svakket af Alder og Krigens Besværligheder saavel i fremmede Miner som gadsenelandets Tieneste søgte Oberst Lieutenant Nicolay Wivet alle, og sandt den smuder for bestandig i sin Død den 7de Februarii i Hiørring i Jylland, hvilket Tab for hans efterladte Enke hun er overdeviist at hendet og den Afdødes Slægtninge deele med hende uden Forsikring derom i Condolations=Breve som han frabeder sig, Wiget. Hr. Thomas, en kommisk Historie ved Forfatteren af Stastild von Lindenberg, 3die og 4de Deel, eller kom Romaner, samlede af Haandskrifter, som tilhøre den brun Mand, 8de Bind, har nyelig forladt Pressen, og kanet paa Trykpapiir 80 sk., Skrivp. 1 Rdlr. Af 1ste og 2den Deel ere endnu Exemplarer at faae for 80 sk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir hos Proft Søn & Comp. paa Børsen Nr. 11. 12 og 13.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Fra Pressen er nu udkommen: Den Tredie Deel af Kongelige af Rescriper, Resolutioner og Collegial=Breve for Danmark og Norge, udtogevis udgivne chronologisk Orden, ved Laurids Fogtmann, fra 1699 1230, eller Kong Friderich den Fiendes Rescripter a., og bekommes hos Agens Gyldendal i Klareboderne No. 8 for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivp. Den udgivne Prænumerationsseddel paa denne Deel bedes at maatte leveres tilbage for at blive ombyttet med en nye. Udenbyes Prænumerantere kunne vente Deres Exemplarer, saasnart mueligt, alsendte til de Steder, hvor de have modtaget de forhen udkomne Deele.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
nye Samling af det Kongelige danske Videnskabernes Al Selskabs Skrifter Fierde Deel er nu færdig fra Trykken og solges for 2 Rdlr. paa Trykp. 2 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivp. hos Agent Gyldendal, i Klareboderne No. 9. De, som forhen have bekommet stykkviis af denne Deel, kunne nu ligeledes faae 2det Stykke paa Trykp. for 4 Mk. 8 s., paa Skrivp. for 1 Rdlr. 3die Stykke for 5 Mk. paa Tryk= og 1 Rdlr. 243. paa Skrivp. Den foregaaende 3 Dele koste 6 Rdlr. paa Trykp. og 3 Rdlr. paa Skuer. og kunne bekommes sammesteds. Forsag til Besvarelse af Spørgsmaalet om Pastersternes det ) fordning over Balten, men Saaning af Pomags at er Baller, Dagt, som den ningende den anden Premie Grofferer=Saattetet der i Staden, søges for at hos de rer Boghandlere: Agent Galdendal, Maag, Lange og 3 de paa Børsen, samt hos Forfatteren selv i Sværtegade No. 21. Slagsskabs=Realer for unge Mandfolk, som ere i Begreb med træde ind i Verden, af J. H. Campe, 2 Mk. 2 s. Tryk, 2 Mk. 12 s. Skrivp. Zarsønnen gaaer, en Tildragelse den 3. sidentsstad, at H. M. Konerinden af Bagland, 6 s. Trykp. 3. Skrivp. Mans Handelsbreveien de Maleriske Raaler, 3 Al. Trykp. og 3 Mk. Skrig, faaes hos a Solden i Myntergad. No. 129, og hos Herrer Boghandlere Malling i Spring. den No. 3 og en paa Børsen. 9 i Treens daglige Gang, er enten til hver Dag i Aaret. med opvaagelige Vil Dupdaget ført haar, og Autor, for at ved og holde og bringe den Kundskab i Ovelse.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
som ved Confirmanden indslagne tugdommen paa Landet har skrantet 10 oplarendergaaet et til fange og læ villige Confirmantrepræsterne paa andet og provindser. samt Rang som paang alle have faaet deraf, men have Le dertil kan gratis 12de afsagte Sager indbundne, da de endnu ere mellem, og og deels og afgantes imod mild. Selet paa Præsendes Sognets Navn des Møllerskræder Holm. boelisterganggade ogsaa, hvor de og sælges for i Mk. ning. banden og adbunden efter Vandets paa og har Hr. Bud paa Nørregade. Hr. Hegelund i Færgestræde og Hr. Lunge paa Gersen. alen bari inde at udige Materialier til det gamle Tillantniermeneutik, paa vælger jeg den sædanne Ve ser at ingsstaae dette, som jeg haaber, ikke unyttige, med maaskee for mangsangs Thenlager maaer gavnlige Forthavende. en tort Overgaards indhold at han første Deel, som efald den gader Stald, skal havere blive anvendt paa Hermeneutiken og mendantende anden Deel af dette Værk, hvorved det blive saltet, og kan der anmeldt med saa Ded, nemlig: J fore Deel andet dagraentlige Delmeentik, eller Grundsætningerne en Reglenglesamme at kan om det bedralske Sprogs Be rasenhed, Oprindelie og Forandringer. 2det Kap. om Maaden paa halsen man kan ande den bebraiske Talebrugen ar vende den i Hansands at Forklaringen. 2de Kaas, om den nø lige Maade, paa paalig man har bestemme poetiske Skrivter. Behandlingsmaade det bedsaiske Sprog. 4de Kap om den rigtige Maade, paa har man der behandle det gamle Tillamentes Spaadse, og entenante Kap om det gamle Tistamentes Fortolkning og pagtnings Maade, og om de ne tige Grundsætmare, som man dog have derhos. Prisen er som sædvanlig. Subskription modtage paa de Herrer Boghandlere, paa Børsen, Proft, Pelt. Rolde, Liunge; Hegelund i store særgestrædet, Sikiøb i Mottemaaden, og hos Minding i store Kanikestrædet Nr. 39. J. N. Arende, Cand. Theol. Singes Palmed og bekommes hos Bogtrykker Poulsen paa at adressecontoiret, 12 Rdlr. d. Regnekunst for Børn. Ark, at i Marie, og med Omslag 4 s.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
Haa mit Forlag er nu udkommen: Klaveerudtog af Hr. Th. Thaarups Homne, forsattet af Hr. Kapelmester, Schulz. Prisen er 1 Rdlr. S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
I il 11te December kan erholdes en Capital at 33 a 400 Rd. mod første Priomtet i et godt Jordegods : Sielland; brom handles med A. Johøien, ved gl. Strand Nr. 239. Hr det har behaget den alvise Gad efter 8de Dages hæftieBrystsygdom, ved en rolig Død den 11te Martil at bortkalde fra mig min dyrebare og saa inderlig elskede gode Mand Johannes Harckler, i sin Alders 46de Aar ; dette har jeg ikke skuldet undlade, med et af inderlig Sorg beklemt Hierte, herved at bekiendtgiøre hans og mine fraværende Slagt og Venner, forvisset om enhver, som kiendte denne min eiende, virksomme og retskafne Mand, deres hierte lige Deeltagelse, i mit udødelige Tab frabeder jeg mig ald skriftlig Bevidnelse. Flensborg, den 16de Martii 1793. Cathrinasal. Halskiere. for Loret.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
At det har behaget Gud ved Døden at bortkalde min Moden, Friderica Cathrina Buhr i Marieboe, Enke efter afg. Sognepræst Mathias Müller for Taagerug og Thorslunds Menigheder, det har lig paa egne og min sal. Søsters Søn Mathias Müller Handelsens Vegne, som Medarving, herved den Ære, førgelig for vores Slægt og Venner at melde efter nu brugelig Maade. Nyestad i Lolland, den 13de Martii 1783. Joh. Müller. I Kraft af den mig under 9de d. M. forundte Kongel aller: naadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclum & perporalenen med Aar og Dags Varsel de gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter min afg. Mand sal Conterener i Raad Hans de Homman forrige Amtmand over Coldinghuus Amt, det være sig enten privat Krab, eller i Anledning af hans Embede eller til Coldinghuus, Amts Overformanderie, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krag, inden forskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre, da denne Jndkaldelse, i Følge allerbrystbemelte Bevilling, skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Fridericia, den 16de Martii 179. Som Lamværge. Maria Elisabeth de Beenfeldt. er Coren Bienfeldt. Enk at hestmann.
Berlingske Tidende, 1793-03-22
J allerunderdanian Folde Hans Kongel Majests allernaadigste Bevilling af 22de April som er læst ved Brade, trolleborg Birketing og svendes Landsting, indkaldes herved luden præcia & perpetui allet med Aar og Dags Varsel. alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi den ved Lin ved Manalarinet paa Brabetrolleborg forden værende, men nu undlagte Manufacturist Jaar Thornings Kallitbo, der med at fremkomme, og saadant deres havende Krananden forskrevne Tid og slag for maa undertegnede, som constitueret StifteForvalter i demelte Fallitboe, at anmelde og beviisliggiøre. Svendborg, den 18de Martii 179. andreas Toftgaard. Birkedommer og Procurator.