Jyske Efterretninger, 1819-05-17
om den Lancasterske Underviisningsmaade, hvis Fordeele derefter især bestaae i, at de mekaniske Færdigheder: at læse, regne og skrive kunne læres i en langt kortere Tid (høist 1 1/2 Aa.) end efter den gamle Underviisningsmaade, og som en følge deraf Skoletiden, til Lettelse for Almuen, betydelig kunde forkortes, hvorved fandsynligen endeel Skolelæreres Lønning og Bolig tillige kan bespares, fornemmelig i de større. Kjøbstæder, saasom Odense, Aalborg, Aarhuus, Randers, da Bekostningen paa Skolestuernes Udvidelse er intet imod disse aarlige Besparelser, ligesom det er at haabe, at den Orden og Virksomhed, hvortil Børn ved denne Methode, den unge Alder blive vante, maae have en heldig Jndflydelse paa dem i den kommende Alder. Dog ville selv den laveste Almues Børn ikke aldeles ved denne Methode kunne lære Alt, hvad de efter deres Stilling behøve at lære, især naar hensees til den befalede Underviisning i Religion, Forstandsøvelse, Sang og Gymnastik. Hvad Misbrug der iøvrigt kunde have indsneget sig paa et eller andet Sted, menes at ville kunne forebygges for Fremilden, naar bestemte af Hs. Majestæt anthoriserede Lære og Læsebøger bleve indførte i Almueskoler, ne, om hvilken Gienstand Cancelliet allerede har indhentet samtlige Amtsskoledirectioners Betænkninger. Paa Landet vil Forringelsen. af Lærernes og Skolernes Antal, efter Tingens Natur, i de fleste Egne være mindre anvendelig. Til denne nye Methodes almindelige Jndførelse ansees det nødvendigt, deels at en Skole haves i Kjøbenhavn, hvortil første eller anden Lærer, ved ethvert af de Kongelige Skolelærerseminarier blev at indkalde, for at lære at kjende Jndretningen samt den Mecanisme og de practisk Greeb, som her bruges, deels at en nøiagtige kort og tydelig Afhandling om den Lancasterske Underviisningsmethode blev forfattet, i Trykke udgiven og omdeelt til alle Seminarier og Skoler. Derefter vilde det være ønskeligt, at de ny ansatte Skolelærere saavelsom dimitterede Silminarister, i visse Afdelinger og paa en for den beleilig Tid, indfandt sig paa de nærmeste Selminarier for i 1 eller 2 Maaneder at gjøre dem bekjendte med Methoden. Anskaffelsen af de mangfoldige Tabeller som udfordres, formelt nes at kunne uden Byde for nogen, bekostes af: Sognenes Skolecasser, der ikke have ubetydelige Jndtægtskilder og igjen vilde bespare nogle Udgivter, saasom Ade= og Regnebøger. Paadenne Maade vil uden Tvivl den Lancasterske Methode om en føie Tid kunne indføres i samtlige Almueskoler i Danmark. Arbeidsmand Hans Jensens i Henseende til Bord og Seng separerede Hustrue, Aun Nielsdatter fra Gaarden Dahlsborg, unddaFrederiksborg Amt, er, for til forskjellige Tider at have ombragt 5 af sine Børn, vil Høiesteret tilfunden at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage, ved hvilke Dom Hs. Majestæt har resolveret at det skulde have sit Forblivende. Denne Uhyre af et Moder, hvis eneste Undskyldning lader sig i anføre i en høi Grad udviist Eenfoldighed. har i en Tid af 8 Aar efterhaanden dræbt bemeldte Børn, for at unddrage sig Byrdes med deres Underholdning, deels ved at qvæl dem og deels ved at slaae dem med en Steene Hovedet, hvorefter de af hende ere henkasteds 3 enten i Søer eller paa afsides Stedet. Ved n Opdagelsen af det sidste Mord vedgik hun selv og tilforn at have ombragt 4 andre af sine Børn; de 3 sidste Børn vare alle fødte udenfor Ægtede skab i Aarene 1816, 1817 og 1818. Hun har 3 desuden paadraget sig Mistinke for at have r ombragt endnu et 7 Aars gammelt Barn, ved at slaae det for Brystet og indgive det BrækvandEndnu et 7de Barn, som endnu lever, havde i hun forladt uden videre at bekymre sig om dets i Skjebne. Jøvrigt har hun forklaret, at hun, hvergang hun dræbte noget Barn, var meget kummerfuld; men at hun bestemte sig dertil, i fordi hun aldeles ikke saa nogen Muelighed i at kunne forsørge dem. Hun har engang været, straffet for Tyverie med 6 Maaneders Forbedringshuus; men har ellers i det hele gode i Vidnesbyrd om sit Forhold paa de Steder, et hvor hun har tjent. Slagelse, den 8de Mai. Om Morgenen i den 29de April sidstleden, fandtes et druknet i Menneske i Vaadet imellem Postjagten og Bold værket bag Corsøer Fæstning. Af det hos ham i forefundne Sessionspatent, og et Politiepas erfaredes, at han var en Søemand, navnlig Henrich Tomas Hefs fra Cappeln. Han var i Aftenen tilforn kommet der til Byen fra Skiel i skjør. Saavidt det kunne skjønnes, havde han gaet nogle Timer i Vandet da han blev fundet. Mariboe, den 7de Mai. Træerne staae i nu ogsaa her i Blomster. - Oldenborrerne have i lerede indfunden sig. - Den forhen omtalte Mariboske Vægter, der paa sin Post gav en Væverdreng saa vældigt et Drag i Hovedet med sin Morgenstjerne, at han døde nogle Dage der i efter, er, ifølge Høiesterets Dom afgaaet til Tugt og Forbedringshuset paa Møen, hvor i han skal arbeide i 8 Maaneder. . Jgjennem det Kongelige Rentekammer er under 4de Mai d. A. udfærdiget en Placat, i 1 hvilken, i Følge allerhøiest Resolution af 1ste i M., følgende bekjendtgjøres: "Hs. Kongl. Majestæt har allernaadigst tilladt: 1) at Sigle fiorden i Øifiords Syssel i Nord og Østeramtet eet Island maae betragtes som auctoriseret Udlig liggersted, uagtet dette Sted ikke er anført, som i i saadant i Forordningen af 11te Septbr. 1816; 1 og 2) at Randarhavn i Nordersyssel i fornævnte af Amt maae, uden at auctoriseres som Udliggersted, til et Forsøg i en Tid af 2 Aar beseiles, og aderpaa i bemeldte Tidsrum drives Handel under, de Vilkaar og Betingelser, som nu for Handel paa de anttoriserede Udliggersteder ere foreskrevne.