Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Da Napoleons Tropper og Generaler ved Restaurationen forlode Nismes, lode Stadens civile Øvrigheder heise det hvide Flag og erkjendte Bourbonnernes Autoritet, men uagtet dette skete 48 Timer førend den Kongel. Armees Ankomst, lode Beaucaires Partie sig dog ikke nøie dermed. Det behandlede Staden, som om den var tagen med Storm. Jsær begyndte man at plyndre og myrde Protestanterne; de Myrdedes eller de til Flugt, Tvungnes Huse bleve udplyndrede og brændte, og deres Gods ødelagt. Mange nødsagedes til at betale Løsepenge for deres Liv, og Adskillige bleve dræbte, efterat de havde tilkjøbt sig deres Morderes Beskyttelse. De Saarede lod man stundom omkomme i Luerne, medens Morderne dansede omkring Jlden. De Døde nægtede man at begraves med Ceremonie, og deres Liig behandledes med Uværdighed. Jordede Legemer bleve revne op af Gravene, gjorte til Gjenstand for umenneskelig Forsmædelse og lagte offentligen til Skue. Saavel Qvinder som Mandfolk bleve Offere for denne Ryggesløshed. Adskillige myrdedes ligefrem; Andre døde som en Virkning af Maaden, hvorpaa de behandledes. Man viste dem den skjændselsfuldeste og uanstændigste Forhaanelse, og lod dem omkomme ved den meest udtænkte Grusomhed. Pøbelen foranstaltede efter eget Tykke Arrestationer. J Nismes allene bleve 1100 Personer, uden Arrestbefaling, fængslede, og endnu i Slutningen af September 1815, tre Maaneder efter at disse Rædselsoptrin vare begyndte, fandtes 600 Fanger i denne Stads Fængsler, uden lovlig Beføielse eller skreven befaling til deres Hæftelse. Nogle Hundrede bleve hele Maaneder i denne Forfatning, og Adskillige holdtes henved et Aar i Fængsel, uden at tages i Forhør eller sættes paa fri Fod. Fattige og Rige maatte betale Contribution, og der var kun 8 til 9 Protestanter i Nismes, som undgik at erlægge Løsepenge for deres Liv. Fra Nismes udbredte dette Myrde- og Plyndringssystem sig over hele Gard Departementet, og naaede endog Nabodistricterne Herault og Aveion, der beboes af Protestanter. Disse Afskyeligheder varede i 6 Maaneder næsten uafbrudt. Siden gaves vel nogle Mellemrum, hvor det var noget roligt, men i 16 Maaneder vare Protestanterne uden Sikkerhed og uden Beskyttelse fra Lovenes eller Øvrighedernes Side. Stedets Autoriteter vare enten aabenbart fiendtligsindede imod dem, eller forsømte deres Pligt, og adskillige Districter opmuntrede de endog Morderne. J Usez bleve sex uskyldigen Arresterede trukne af en Bande Røvere ud af Fængselet, og offentligen skudte lige for Underpræfectens Vinduer, og sex Uger derefter bleve sex Nationalgardere, der paa deres Post havde grebet disse Røvere, ligeledes skudte med samme Øvrigheds Samtykke. J Nismes, Hovedstaden i Departementet, lod Præfecten og andre constituerede Autoriteter, i stedet for at anvende virksomme Midler til Fredens Vedligeholdelse, udgaae skrømtede Proclamationer, beklagende Uordener, der vare for bekiendte til at lægges Dølgsmaal paa, men undskyldende deres Yderlighed, og tilskrivende dem de urimeligste og latterligste Aarsager. De Adresser, der bleve sendte til Paris, fremstillede Tingene fraven vrang Side, og da Voyer d'Argenson i de Deputeredes Kammer forsøgte at bortdrage Sløret, blev han overdøvet af Ultraroyalisterne. Forf. godtgiør, at Autoriteterne saare vel vare istand til at standse Uordener, da de havde Tropper nok til deres Raadighed, men at de saae igjennem Fingere med alle Myrderier og Plyndringer. En Capit. Bourillon blev myrdet om høi lys Dag lige for Justitspalladset, og tre Uger derefter bleve 16 Protestanter ligeledes dræbte om Dagen og deres Legemer kastede i Canalen, hvilket skeete ligefor Præfectens Øine, som havde 4000 Mand under Vaaben. Men dog maa fra disse slette Embedsmænds Tal undtages Generalprocureuren Cavalier, der ivrigen tog sig af de mishandlede Protestanter, og derfor maatte forlade sin Post, og Gener. Lagarde, der reddede dem d. 16 Oct. 1815 fra en almindelig Massacre, og midt iblandt de til hines Ødelæggelse der forsamlede Røvere, arresterede Anføreren Jaque Dupont, et Uhyre, der havde den Vane, efter at have myrdet sine Offere, at sønderrive deres Legemer i tre Deele. Af Hevngierrighed skjød man og saarede Generalen farligen paa Gaden, da han var i Færd med at beskytte Protestanterne i deres Gudsdyrkelse, som i mange Maaneder havde været afbrudt. Man kjendte saare vel den Person, der havde saaret ham; det var en Sergeant ved Nationalgarden; men man arresterede ham ikke, og lod ham undvige. Uagtet der var udsat en Belønning for hans Paagribelse, lod man ham dog opholde sig i Nærheden af Nismes. Han blev siden ikke allene at paa fri Fod, men endog offentligen belønnet af sit Partie. Rædsomme ere de Exempler, Forf. anfører paa den Frækhed, hvormed Retten blev bøiet og Lovene spottede. Den Uskyldige, siger han, havde intet at haabe, naar han var Protestant, den Strafskyldige intet at frygte, naar han var Catholik. Da Cavalier og Gener. Lagarde lode bringe Morderne i Forhør, turde intet Vidne fremstaae imod dem, saa stor var Frygten for deres Partie. Da Griffon, een af de Røvere, der havde spillet den afskyeligste Rolle 1815, kom i Forhør 1818 i Vaucluse, og et Vidne vilde gjøre Forklaring imod ham, fremtraadte en Sergeant ved Nationalgarden og hvidskede det i Øret: See denne Sabel, den har en Egg; den er bestemt for den første Skurk, der vidner modGriffon." – Forf. betragter Masseren i Nismes hverken som ganske religiøs eller ganske politisk. Fra Røvernes Side, som Udførelsen var overdragen til, var Forfølgelsen religiøs, Virkningen af blind Jver og rasende Had mod Protestanterne; men fra deres Beskytteres Side var den tildeels, og maaskee fortrinligen, politisk. Recensenten af dette Værk i Edinburgh Revien slutter sit bedøm mende Udtog deraf med følgende Ord Engellands liberale Politik, at tillade Secter at adskilles og formere sig efter eget Tykke, er det eneste Løn middel til at gjøre Bigotterie vaabenløst, og knuse Fanatismens Magt, uden at svække Religionens velgjørende Jndflydelse. Lig Sikkerhedslampen i Minerne bringer den Lys til en antændelig Atmosphære, i Strømme, for ringe til at forvolde Brand; men talrige og overflødige nok til at oplyse de omgivende Gjenstandes Mørke.