Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-13
To mærkelige Gaarde paa Grevens Eiendom fortjene særskildt at nævnes, Vildmosegaarden og Tiendegaarden begge indrettede af de foregaaende Eiere. Vildmosegaarden har 405 Td. Agerland og 252 Td. Eng, den er bygget af Grevens Fader for 74 Aar siden. Da Mosens Tørvegrund var usikker til Dyrkning og for løs, bleve 3 Søer udtappede, og paa den største af disse er Gaarden bygget. Ved dybe Grøvter, som Kanaler, er Vandet aftappet i Søerne og den tilstødende Mose Søernes Udtapning og Gaardens Bygning skulle have kostet 30,000 Rbd. Nu er Gaarden en god Avlsgaard, der kan faaes 200 Td. Korn og holdes 130 Køer. Tiendegaarden blev oprettet 1779, har en Agermark paa 400 Td. Land. For at give Bønderne i to Sogne Tiendefrihed, imod at de afstode to femtende Dele af disse Sognes Jorder for alle tre Tiender, blev Jord fradraget til en Tiendegaard, hvilket blev approberet af Kongen. Den er siden arvefæstet bort i mindre Parceller. Det er det eneste Exempel af den Art, og har ei viist sig fordeelagtig, da Tiendens Tagning ei er forbunden med Dyrknings Omkostninger, som Jordens Dyrkning. Det at modtage Jord til Vederlag for Tienden er oplyst i Morwilles Udskiftningslære ved denne Tiendesag. (Nogle mere detaillerede Efterretninger om disse Eiendomme læses i Hr. Prof. Begtrups Beskrive over Nørre-Jylland 2 D.) Notitser om hvor gamle Fisk kunne blive Fisk kan bedre end andre Dyr taale Forandring af Klima, og skikke sig vel i at forsættes fra de varmere til de koldere Lande o. s. v. hvorpaa man har Exempel saavel i Karpen, som og den chinesiske Guldfisk. Aarsagen falder let i Øjnene; thi lad en Fisk være født under nok saa varm en Himmelegn, og nu komme i et Vand som belægges ovenpaa med Jis, saa behøver den kun at søge dybere ned, og den finder da et Clima, som er ganske tempereret. Hvor gamle Fiskene egentligen kunne blive, er vel ikke saa let at sige, dog synes det rimeligt, at de, naar de ikkun kan undgaae en vordsom Død, maa kunne opnaae en høi Alder; thi deels leve de bestandigen i et vaadt Element, hvor deres Fibrer stedse kan beholde den nødvendige Smidighed og Bøielighed, deels har de der et nogenlunde lige og jevnt tempereret Klima og ere ikke saa hastige og idelige Forandringer af en koldere og hedere Luft underkastede, og endeligen kjende de ei heller saamange Afverlinger af Føde, som Landdyrene. Nogle have meent at man skulde kunne tælle sig til Fiskenes Aar af Hvirvlerne ved Rygbenene, ligesom til Træernes af Cirkellagene i samme; men dette er meget usikkert, da man paa adskillige Fiskee ikke en gang kan see dem. Bedre skulde det lade sig gjøre ved Skjellene. Man holder for, at disse hvert Aar bekomme et nyt Hudlag. Ved gode Forstørrelsesglas, og ved subtile Instrumenter at skille disse fra hinanden, kunde man vel komme efter endeel, men ved de meget gamle især vilde det neppe blive muligt at erholde nogen fuld Vished, da de første Lag upaatvivlelig ville findes saa overmaade tynde og trykte i hinanden, at de ikke nok lade sig skille ad. Omtrentlig Gisning kan man gjøre af Størrelsen. Vore Fiske voxe meget langsomt, naar deres første Udvikling af Ægget er skeet. En betydelig Størrelse maa vel altsaa vise en betydelig Alder, og staaer den Regel fast, vil der i de fleste Familier af dem vise sig endel vel bedagede. Af Laxforeller har Klein seet en, der vejede 42 Pund. En Gjedde paa 43 Pund blev i Aaret 17752 fanget ved Dresden; men Dr. Brand har paa sit eget Gods i Aaret 1731 faaet en, der var 3 1/2 Alen lang, og i hvis Mave man fandt 16 Pund ufordøiede andre Fiske. Ved Limriz i Tydskland fangede man Aar 1750 en Aal, der veiede 14 Pund, men det vil intet sige mod Efterretninger man har fra andre Steder. En troværdig Mand har berettet Fleischer at have seet saadan en, der var fanget paa Refsnæs ved Kallundborg, som var fulde tre Alen lang. Beckman beretter det samme om nogle, som man har taget i Søerne ved Prentzlau, og han tilføjer, at de vare saa tykke som en Mands Arm, ja nogle som hans Laar. Paa de chinesiske Grændser veed man især, at de findes meget store. Dr. v. Melle i Petersburg har havt Huden af en saadan, som holdt i Længden tre, og i Breden 1 1/2 Alen. Dr. Martini siger, at hvo der i Dammene i den kongelige preussiske Charlottenborgske Lysthave har seet de uhyre bemossede Karper, som hver Gang de vende deres store Kroppe, sætte hele Dammen i en hvirvlende Bevægelse, kan vel ikke holde det for underligt, at høre tale om deslige Fiske der ere 100 Aar gamle og derover. (Sluttes næste Gang.)