Berlingske Tidende, 1770-07-01
Efter disse paalidelige Beviser beraaber Hr. Morellet sig videre paa et af Hr. Gournay, af hvis Anmærkninger han har føyet nogle til Slutningen af sin første Afhandling, samt paa Hr. Voltaire, som i sin Ludvigs XV. Historie Tom. 4. Cap. 29. siger, at Compagniet har aldrig gjort mindste Profit, aldrig til sine Jnteressentere eller Creditorer betalt det mindste som Handelen har kastet af sig. - Abbed Morellet tragter videre at omstøde det Argument, hvoraf hans Gienparter betiene sig, at dersom et udelukkende Privilegium stedse var en Krænkelse af det heeles Rettigheder, hvorledes have da de Europæiske Nationer, som allermeest holde over Friheden, kunnet betro den Jndiske Handel til privilegerede Compagniet at drive? Han svarer, at iblant alle Europæiske Nationer, i Holland, i Engelland, findes endnu utallige flere Love, hvorved det heeles Rettigheder krænkes; at derover er ikke at undre, at i disse Lande kan bestaae en Lov mere, liig hundrede andre, hvis Feyler og Uleyligheder man kiender. - Endnu trækker han et Argument til sin Sags Bestyrkelse deraf, at de adskillige udelukkende Compagnier til den Americanske Handel ere ophævede, dem man stedse har betragtet som lige saa mange Krænkelser af det heeles Rettigheder. Han giver en Fortegnelse paa 55 af de fornemmeste Handels Compagnier til Søes med udelukkende Privilegier, som i Europa have været oprettede og igien ere faldne, siden det 17de Aar hundredes Begyndelse, hvoraf de 33 have været i Frankrige, 4 i Spanien, 2 i Genua, 3 i Holland, 9 i Engelland og 4 i Danmark. - . Jmidlertid (farer Hr. Morellet fort) da dette andre Nationers Exempel er et af de Argumenter, som man meest betiener sig af til det Jndiske Compagnies Forsvar, vil jeg herover indlade mig noget udførligere. Udelukkende Privilegium for den Jndiske Handel er, endog i Holland, at mange kyndige Mænd og sande Patrioter stedse vorden betragtet som stridende imod de Rettigheder, som følge Eiendom og Frihed. Mange kyndige Mænd have holdet troligt, at dersom den Jndiske Handel var i Holland frit tilladt alle Republikens Undersaatter, skulle den være fordeelagtigere, om end den udelukkende Besiddelse af Specerie=Handelen derved blev sat i Vove. Vi have her ovenfore hørt Johan Wits Vidnesbyrd, og hans Meening har stedse været og er endnu mange andres. Forfatteren af Journal-Economique, naar han agerer Historieskriver, siger,, at selv i dette Land har man bemerket, at de beste Fordeele, som Handelen yder, flyder ingenlunde af Specerie Handelen, hvilken kuns bruger meget faa Skibe, befordrer ikke Befolkningen, a. Mange ere af den Tanke, at Farten paa de Franske Kyster allene er Holland, hundrede Gange meere fordeelagtig; at deres Fiskerie er dem en langt riigere Guld Mine end denne udelukkende Handel; at den Jndiske Handel beriger kuns er ringe Antal Privat=Personer, nemlig Compagniets Jnteressenteere; at samme Handel imellem Compagniets Hænder har ikke udbredet sig saa vidt, som skulle have skeet dersom den havde været frigivet for alle Republikens Undersaatter, hvilke skulle have fundet flere Han deels Veye." - Man kan forestille sig, at, dersom denne Handel havde været fri, havde Specerierne været i lettere Priser, deres Brug skulle derved være blevet meere almindelig, og udbredet sig snarere; og at, naar saa havde skeet, havde Hollænderne, som de første der besadde denne Handel, maa skee profiteret paa Mængden langt meere, end de skulle have tabt ved Prisernes Sinkelse. - En anden Betragtning, som har været brugt hundrede gange, men er ikke igiendrevet, nedriver ganske og aldeles de Følger, som man af det Holland, ske Compagnies Exempel har villet drage, til at retfærdige et udelukkende Compagnie i Frankrige for den Jndiske Handel, - Hollænderne, som ere i Besiddelse af Øerne Amboine, Ceram eller Tenate, Ceylon &c., hvilke ere de eeneste hidindtil bekiendte, hvor Specerier forefindes, de have kunne indskrænke Handelen paa det østlige Jndien til et Compagnie, hvis Fordeel stadig udkrævede at forbeholde sig allene Handelen, med de Producter, som Naturen paa samme frembringer. Havde denne Handel været aaben for alle Republikens Undersaatter, saa havde Nellikke= og Cancel=Træerne snart blevet udbragte, og siden forøget sig paa andre Europæerne tilhørende Øer. Men med denne Undskyldning kan ikke Jndiske Compagniers Stiftelse hos andre Europæiske Nationer retfærdiges. - Det er en klar og bekiendt Sag, at den Jndiske Handel ikke skulle kunne bestaae ved sig selv, eller betale de Omkostninger den medtager, dersom ikke disse Omkostninger bleve understyttede af udelukkende Handel med Specerierne. Lad nogen anden Europæisk Nation bekomme Nellikke= og CancelTræer, eller bemægtige sig nogen af de Molukkiske Øer, og det Holl Compagnie skal da kunne gaae under ligesaa vel som saa mange andre; thi det har de samme Feyler som disse, hvilke fra en saadan Stiftelse ere undskillelige. Man kan altsaa ikke give dette Compagnies Exempel Fortrinet for de almindelige Handels=Begreber, eller for Grundreglerne for en god Regiæring. Kort sagt, om man endskiønt skulle sætte forud, at dette Establissement var end ikke i Holland stridende imod den offentlige Frihed og imod Nationens Beste, saa kan dog ikke det Franske Compagnie, da det ikke i Jndien er eene mægtig noget Slags Producter, forsvare sig med det Holl. Compagnies Exempel." - Hr. Morellet tragter dernæst at bevise samme sin Sætning i Henseende til det Engelske Compagnie, og meddeeler til den Ende en kort Historie over dette Compagnie, hvilken forhaabentlig ikke skal være vore Læsere ubehagelig, uanseet dette Handels=Sælskabs vaklende og usikre Tilstand, hvis Erobringer synes at lede det til dets Undergang. Og ville vi dermed slutte dette historiske Udtog af denne Hr. Morellets Exammen. - Jeg vil, siger han, lade det være nok at bevise 2 Sætninger: 1) At det Engelske Compagnie, om det endskiønt har særre Feyler, end dem jeg har bebreydet det Franske Compagnie, har stedse være paaanket af de oplyste Jndvaanere, og besynderlig af Frihedens Haandhævere, Parlementerne af Storbrittanien. 2) At det, ligesom vores, har mange Gange været sin Undergang paa et Straaesbredde nær, at dets Bestandighed har været usikker, indtil den Tidspunkt, da det blev Herre over en Part af Jndien, og derved saae sig i Stand til at haandhæve Handelen ved Jndkomsterne af de erobrede Lande, en Omstændighed, som har intet tilfælles med Handelen, som det kuns har Krigens ustadige Lykke at tilskrive, som det ikke kan betragte som uforanderlig, med mindre man herefter ville bruge heele Storbrittanniens Krigsmagt til at forsvare disse Besiddelser, og den Engelske Nation ville sætte sine Europæiske Besiddelser i Stikken for at bevare sig ved sine Jndiske. - Min Fortæl De til Forsendelse med Posten alene priling skal fornemmelig tages af den berømte Handelsmand i Bristol, John Carys Aar 1695. forfattede Verk, og af Storbrittanniens Handels Beskaffenhed, som blev trykt Aar 1755, og hvorudi Hr. Carys Verk med vigtige Tillæg forøges. - Det første Compagnie for den Engelske Jndiske Handel blev stiftet Aar 1595, sidst i Elisabeths RegiæringsTid. Dets Privilegium skulle kuns vedvare i 14 Aar. Nationen saae det an med skeele Øyne, og den satte sig ved samme Tid kraftig imod adskillige flere Afstaaelser af dette Slags, dem Elisabeth kaldte tilbage, da hun fornam at man dermed var misfornøyet. Da Underhuuset i denne Anledning takkede hende, sagde hun til de Deputerede: "Messieurs, Jeg er meget bevæget over den Tilbøyelighed J bære for mig, og over det ubedragelige Tegn derpaa, som J give mig, i det J. advare mig om en Feyl jeg har beganget. . . . .. Gid hellere min Haand visne, gid hellere mit Hierte bekomme et dødeligt Saar, end min Haand eller mit Hierte skulle tilstæde private Privilegier, over hvilke mine Undersaatter skulle have Ret til at klage!" - Jacob l., da han kom paa den Engelske Thro a. Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender. ne, troede, ikke kraftigere at kunne indlegge sig Yndest hos Nationen, end at han strax, i det første under hans Regiæ ring holdte Parlement, erklærede sig imod Monopolier; men han glemte snart disse Grundregler, og gav et Compagnie af Kiøbmænd udelukkende Ret til at handle paa Spanien. Parlementet tilsidesatte denne Bevilling strax Aaret derefter; alligevel har denne Konge, i hans Regierings Tid, givet over 37 saadanne Privilegier, som alle bleve for hans Død ophævede. Han beskyttede ogsaa det Jndiske Compagnie; og ud hans Regierings 7de Aar fornyede han det Privilegium, som Compagniet besad, til at vedvare altid. - Carll. holdt og med dette Compagnie; alligevel begyndte det under hans Re giæring at vorde haardelig anfægtet, og man finder fra Aar 1615 af, at dets Privilegium har fundet stor Modstand.