Aalborg Stiftstidende, 1846-01-15
Aalborg, den 15de Januar. Ved den her i Mandags feirede Pestalozzifest holdtes Festtalen af Committeens Medlem, Hr. Katechet Claudi, der i et særdeles smukt og udviklende Foredrag udbredte sig om Festdagens store og dybe Betydning, som en Fest til Peftalozzis Minde og til Underviisningsvæsenets Ære; derpaa gav Committeens Medlem, Hr. Jnstitutbestyrer Simonsen, et Referat af Pestalozzis Liv og Virken efter det Uddrag, andinavisk Folkecalender har meddeelt af Diesterwegs Skrift, Herefter holdt Committeens Medlem, Redacteur Ree, en Tale om Underviisningsvæsenets Stilling og Betydning i Nutid og for Fremtid, hvorvidt Skolen, ved sin Organisme, var for Folket hvad den bør at være og Folket for Skolen hvad det bør at være, og søgte navnlig at fremstille, at Skolen først udbreder sin Nytte i Samfundet og kan virke til at vække sande intelligente Kræfter i dette, naar der hos Folket vaagner og styrkes en sand Erkjendelse af Underviisningsvæsenets Betydning og denne da tillige viser sig virksom i ogsaa at understøtte og udstyre Folkeskolen med de fornødne materielle Kræfter til at give Skolen sit Opsving og sætte de Mænd, hvem Udviklingen af Underviisningens Organisme og hele Folkeungdommens praktiske Opdragelse og Veiledning er gjort til Livsopgave, istand til paa en for deres Kald tilfredsstillende og dem selv ikke unyttig opoffrende Maade at løse denne. Hr. Adjunct Jermiin holdt derpaa en Tale og Skolevæsenets nærværende factiske Tilstande i Danmark og viste, hvorledes endnu heri langtfra er virket og udrettet, hvad dette udkræver for at kunne udfolde sin rette Betydning. Taleren appellerede dernæst ogsaa til den nødvendige praktiske Virken for at bringe Underviisningssagen til sit Formaal og at navnlig ogsaa Underviisningens sande Venner udenfor Lærerstanden sluttede sig til dennes Bestræbelser, idet han derhos underrettede Forsamlingen om den til dette Meed samme Dag oprettede pædagogiske Forening, hvis discuterede og antagne Love, bleve omdeelte blandt Festens Deeltagere. Talerstolen besteges derpaa af Hr. Pastor Bruun, som paa en klar og indtrængende Maade fremstillede Nytten af Asyler som nødvendige og virksomme Tilknytningsled ved ethvert velordnet Skolevæsen og som naturlig Betingelse for Folkeskolens egen heldige Virken, samt opfordrede derhos til, at ogsaa heri Byen Oprettelsen af et Børne=Asyl, hvor Armodens Børn tidligt kunne finde en Tilflugt fra Lastens Fristelser, snart maatte berede sin gavnlige Frugt; en Opfordring, der mødte en saa almindelig og levende Gjenklang, som den vist ogsaa udenfor den forsamlede Kreds vil finde og som vi antage, kun behøver at fremtræde i praktisk Forslag for at gaae sin, her desværre alt længe savnede, Opfyldelse imode. Hr. Skolelærer Palmer fra Gaaser bragte dernæst i en Tale en veltegnet Skildring af Skolelærerens Stilling og de sørgmodige Udsigter i hans Efterladtes Fremtid, naar disse ved hans Død staae den allerede i Livet bebyrdede Forsørger berøvede. Taleren knyttede hertil Forslaget om Oprettelsen af en Enkekasse for Skolelærere, en Tanke, der er saa smuk, at det undrer os, den ikke allerede for længe siden i meer udstrakt Betydning har fundet sin Udførelse, ligesom Forslaget ogsaa hos Forsamlingen mødte en almindelig Sympathie. Ree føiede endnu hertil et Foredrag, hvor han gav et tilbageskuende Blik over den sidste Talers Forslag og opfordrede til, at ligesom hin nærmest havde henvendt Forslaget til sine Standsfæller, saaledes ogsaa alle andre Venner af Underviisning vilde med Kraft slutte sig til Udførelsen, af et saa priisværdigt Foretagende. Ved det, efter nogen Tids gjensidige Underholdning, paafulgte Festmaaltid udbragte, efter at en af Committeens Medlem, Hr. Skolelærer, Bendix i Nørretranders, forfattet Sang var afsjungen, Hr. Claudi med vakkre Ord Skaalen for "Menneskevennen, Pestalozzis Minde og dernæst Røe Skaalen for Kongen, ikke blot som Landets Konge, men som Underviisningsvæsenets Ven og Befordrer, med Ønsket om at denne af Alle anerkjendte Egenskab hos Hs. Majestæt ogsaa maatte erholde sin fulde Jndflydelse paa Underviisningsvæsenets Fremskriden. Dernæst fulgte Skaaler i følgende Orden: for Redacteur og Stænderdeputeret Ree" (ved Propr. thor, Straten); efter en af Hr. Bendix forfattet Sang for ægte Oplysning" (ved Hr. Jermiin); "for den Mand, som i en lang Række af Aar har virket i Skolens og det høiere Underviisningsvæsens Tjeneste og nu indtager den hæderlige Plads som dette Stifts første Geistlige, Biskop Prof. theol. Fogtmann (ved Pastor Henneberg); efter en af Hr. Palmer forfattet Sang: for Skolelærerstanden saavel i dens vigtige Betydning for Underviisningen som med Ønsket om dens rette Vurdering og dens Virkens Paaskjønnelse af Folket" (ved Pastor Bruun; for den Mand, som ved sin Virksomhed for Kirke, Skole, og Folk indtager et af de hæderligste Navne i Danmark: Professor Clausen, med Ønsket om, ret snart at see ham i Spidsen for det med Længsel forventede Cultus= og Underviisnings=Ministerium (ved Ree) - optagen med nidobbelt Hurra – "for Associationen, og dens glædelige Virken til Aandsudviklings Fremme (ved Hr. thor-Straten); "for den slesvigske Høiskole" (ved Kæmner Wulff) nidobbelt Hurra! (Sluttes.)