JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
To Kiøbmænd i Hovedstaden have i disse Dage erklæret sig insolvente og man siger at den Enes Gield beløbet sig til 150,000 Rdlr. Kort efter dem er en Fyrbøder, gaaet samme Vei.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Rugen i Sielland og Fyen staaer ganske fortræffeligt og lover en rig Høst. Ligeledes er paa de fleste Steder en stor Overflødighed af Græsning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Den i disse Blade forhen omtalte Præst i Norderditmar, sken, som har gjort sig skyldig i gientagne Forseelser imod det slette Bud har ikke vildet lade det komme an paa Udfaldet af en offentlig Aktion, men har holdt det for raadeligst at resignere sit Kald frivilligen. Med Kaldet har han tillige aflagt Embedsdragten og Præstenavnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
En Person i Provstiet Preetz, der adskillige Gange havde forsøgt at dræbe sin Fader ved Skeedevand, som han dryppede paa hans Spise, er af vedkommende Domstol bleven dømt til Tugthuusarbeide paa Livstid. Hs Majestæt har behaget at nedsætte Straffen til 15 Aars Tugthuusarbeide saavel formedelst hans Ungdom og slette Opdragelse, som fordi Skedevanden kun har været i ringe Qvantitet og ikke har havt nogen skadelig Inflydelse paa Faderens Helbred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
De som i forrige Vinter have gjort Socoulationer paa Kornvare, synes ikke at ville finde deres Regning derved; da Priserne ere faldne og adskillige Skibe, der ere ankomne til Hovedstaden med disse Artikler, blive nødte til at seile bort uden at sælge noget, ifald Eierne ikke ville beqvemme sig til at nedsætte Prisen. J de fleste Norske Havne gaaer det lige saa bedrøveligt til med Afsætningen, hvormeget der end blev skreget om Tilførsel, og man sælger der baade Korn og Fedevarer for langt bedre Kiøb end her i Landet, hvor det er indkiøbt, om man ellers kan siges at have Priis paa Varer, hvor de ikke falbydes uden de Handlende og Landprangerne. Cornelius de Jong, Kaptain ved den hinandske Marine, opholdt sig i 1796 og 1797 otte Maaneder i Trondhiem med sin Fregat og nogle Konvolskibe, af Frygt for omkrydsende, engelske Krigskibe. Han har nylig udgivet en Beskrivelse over sin Reise der røver en Mand af Kundskaber Beskedenhed og Erkiendtlighed. Trondhiem mindes han med den varmeste Taknemmelighed. Lykkelige Nordmænd udbryder han - med Fielde og Klipper afsondrede fra andre Folk, ere alle nyere Tiders Daarskaber og Lufter endnu ikke trængte ind overeders Blerge! J have beholdt patriarkalske Sæder; simple, velvillige, tienstagtige, fær lige, giestefrie, maadelige, nyde J disse Dyders naturlige Løn Sundhed, Legemstykke og et roligt Sind. Aldrig skal jeg glemme den Velvillie og Giestfrih. alle Trondhiems Jndvaanere beviste m.a - Ogsaa, Landet opholdt han sig ofte, især koser han ogværende Præst til Ørelandet, Hr. Bech den nye Stiftsprovst Odense). Vi bleve strax Venner og kom hver Dag samt men. Det er en Mand af udbrede Læsning og en saare behagelig Omgang. - Forfatteren fortæller nogle saat glædelige Prøver paa den tronhiemske Bye og Landalmues Ærlighed, der vederfores ham. Saa tilfreds Foratteren er med Trondhiem, saa misfornøiet er han med bergen. Som et ungt skiønt og yndigt Fruentimmer forholder sig til en gammel, særfinet, kiedsommelig Kielling, saa forholder Trondhiem sig til Bergen. Fruentimmerne ere ( som ogsaa andre Reisebeskrivere have bemærket) aldeles afsondre de fra Mandfolk i Selskaber. J Bergen regner det næsten uophørlig. Regner det endnu i Bergen, er blevet til et Ordsprog. - Tre Fierding ver fra Bergen hver Kancellieraad Christie, der har bygt en Kirke af Papiir, som kan rumme 800 til 1000 Mennesker. Forfatteren troede først, det var Spøg, man indbildte ham, men reiste selv did og overtydede sig om Sandheden. Da han kom derhen fortalte Cancellieraad Christie ham at selv det Huus, som han beboede, ja endog Ovnen i Stuen, hvori Jlden brændte, var af Papiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Kirkens arkiettoniske Jndretning beskriver Forfatteren udførlig. Til Papiirsmassen tages efter Christies egen Angivelse, en stor Mængde gammelt Papiir som begyndes med Vitriolvand mænges med Kalk, der er tilberede med Molken og Eggehvide. Alt dette æltes til en Drig, der lader sig forme efter Behag. C. R. Christie forarbeider selv dette forkalkede Papiir. Han har ogsaa opdaget Marmor i Egnen og polerer det. Det er ikke saa haardt, som det italienske, men næsten ligesaa fint. 40 Bønder, som med kongelig Tilladelse vare befriede for andet Pligt arbeide, gik ham tilhaande ved dette Marmorbrud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Der forsikres som vist, at der er endnu over 5000 ubesatte Embeder i Frankerig af Mangel paa Søgere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
J Engelland har man bemærket, at der for nærværende Tid er en stor Vulcan i Brand i Maanen, Nordvest for den store Søe; det kan bemærkes giennem en ganske almindelig Teleskop.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
J samme Land har man gjort afgiørende Forsøg med den der indførte Jerusalem Hvede, hvis Dyrkning love, Landet stort Gavn. Naar Sæden ligger i Rader giver 10 Qvadrattommer Jord 30 til 40 Straae af eet eneste Sædekorn, og hvert Straae, 140 til 160 store Korn, med en overmaade tynd og giennemsigtig Skal, og lovende den herligste Meel. Stragene ere 7 Fod høie, fyldte inden imeden meelagtig Mark, der giver alle Slags Kreature, den herligste Næring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Befordtager og Afgang. Under det tydskesancellie: Den 25 Maler Directeur ved Fiskerie og Handels Justitutet i Altona, Professor C. L. Pelt, udnævnt til virkelig Justitsraad; General=Administrator ved Tal=Lotteriet i Altona, mersecretair S. N. Harzen, til Justitsraad; Lærer og Medicus ved Jordemoder stolen i Altona, Proirsfor J. G. Nesser, i Naade entlediget og opsicus i Segeberg, Doctor Med. W. ans Sted. ansat ved fornævnte Justitut med Præd
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Under Admiralitetet: Den 18de Maj er Under: Skib bygmester Fugelsang ovanceret til Skibbygmest. charget. seret Mester ved Skibbyggeriet, E. Andersen, til Under Sk. bygmester ved de nye Bygninger, og Qvarteermændene J. F. Caspersen og P. N. Richardt til Mestersøende ved Skibbygge. tiet. Under Rensekammeret : Den 16 Maiter Oerførster Schefer i det 1ste sælesvigske Jægermester Distriksefter Ansøgning, i Naade entlediget fra 1ste Juli d. A., og Kammeraker og troghoverdre. et Forvaltningen af bemeldte Embed; Ridefoged Braktw, i hvidding og nordre Rangstrup, Herred, efter Ansøgning, i Naade entlediget, og Kopiisten i det 2det schlesvigske Contoir under Rentekammeret, C. Kaack, lasen udnævnt til Ridefoged i hans Sted. Den 25de er den første Fuldm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
i det siællandske og svenske Landvæsens Contoir, H. J. Ansøgning, i Naade entlediget fra hans Tieneste. mævnt til Secretair; Assessor i Bergamtnorden lelde G. Willemsen, og den administrerende Dirreteurved Raraas Kobberværk, C. O. Knoph udnævnte til Berg raaber, med Rang efter Rangforordningens 5te Klasse No. 3: Amtsforvalteren for forrige Holbets Amt, C. Schmidt, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Embedet, og i hans Sted, udnævnt 2den Registrator os Fuldmægtig ved Kammer forenede Arkibscontoir, O. Hongaaaden for Nordborg og Voss Fogderie i søndre Bergenhuus Amt, D. G. Hørgh, udnævnt til Foged for Sølver og Ondalens Fordette i Hedemarkens Amt, og Copiisten i den lybske Renteskriver-Contoir, Bøgh i hans Sted til Fogen. for førstnævnte Fogderie; Landmaalerne, Lieutenant M. Winther og Lieutenant T. Bugge, udnævnte til Landinspecteurer, samt Lieutenant J. A. Selmer og Fændrik v. Schumacher til Landmaalere; Overcersmoulemesteren, Kammerherre A. Aqv. Brackel, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Embedet; Kammerherre F. K. Baron Jnel Wind, efter Ansøgning, i Naade entlediget foStiftamtmands og Amtsmands-Embedet for Lollands og Falsters Stift, samt Marieboe Amt, hvilket Embed igien er forundt Kammerherre og Stiftamtmand C. W. Munthe af Morgenstierne, i hvis Sted Kammerherre F. I. C. Baron Gyldentroue er udnævnt til Stiftamtmand for Aarhuus Stift og Amtmand for Agthuus Amt. - Under General-Toldkammeret: Den 16 Mai er Krydsbetient R. Zuschlag og Lientenant C. F. Bistu beskikkede til Toldbetienter, og Lientenant A. R. Stenersen til Krydsbetient, samtlige ved Langesunds Toldsted; Lieutenant og Patroillebetient i Serst under Coldings Tolddistrict, P. Hiersing, Toldbetient i Porsgrund, E. Hialtelin og Exam. Juris M. Hansen constituerede, de første som Controlleurer og Visiteurer ved Flensborg Told ster, og den Sidste som Patrouillebetient i Ovennævntes Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Den 25de, Toldskriveren ved det indenlandske Contoir under Kiøbenhavns Toldkammer, S. Egeriis til Told- og Consumtions=Jnspecteur i Nestved, og dette Steds Jnspecteur, L. F. Rømer, til Toldsskriver i Egerils Sted Toldbetienten i Kiøbenhavn, C. H. Høe, til Toldkasserer i Bandholm, og AfGjeding til Told: og Consumtionsbetient i Kiøbenhavn; S. W. Lintrup til Toldbetient i Mønne paa Bornholm; forrige Maaneds=Lieutenant v. Justesen til For=Jnspecteur paa Au holdt, i Stedet for den i Naade og efter Ansøgning entledigede Ritmester C. Rabsted, begge fra 1ste Juli d. A. at regne, og Toldkontrolleur i Hammerfest i Vest Finmarken, P. Jessen, til Told- og Consumtions=Kasserer i Arendal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. . Torsdagen den 3de April. No. 49. Wivet, Landvæsens-Commissair Jeppe Andreas Bierg, kontra Rottbøll, Birkedommer Erich Christopher Cramer, (J denne Sag har Eltanten indstævnet en af Jndstævnte, i Qvalite af Skifteforvalter, den 24de August 1801 afsagt Decusion i Smeden Peder Friderichsen af Sundbyevester hans Opbudsboe, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, betræffende en af Citanten under bemeldte Boes Behandling fremsat exceptio incompetentsk. Dom: Citanten bør være berettiget til at behandle det omtvistede Skifte, og Birkedommer Cramer ifølge derafværpligtig til at overlevere ham samme. J Salario til Procurator Wivet for høiesterer betaler Jndstævnte 20 Rdlr.; saa betalet han og til Justitskaffen som Tabende 5 Rdlr. No. 51. Vilsted, Guldsmed Kield Nielsen og Moder Margrethe SorhiNielsen, kontra Rottbøll, Kiøbmand Christian Poulsen Bar(J denne Sag havde Citanterne, saavidt dem angik, indstævnt den foregaaende Fyenboe Landstingsdom, afsagt 29de Ju lit 1801, til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, betræffende et udenfor Rudkiøbings Byes østre Port beliggende Vænge, hvoraf Bay, Citantinden til formeentlig Fornærmelse, skal benytte sig af mere end den halve Deel han har kjøbt, m.v. Dom: Byetingsdommen hvorved er kiendt: (Kiøbmand Christian Poulsen Bay bør for Henrich Nielsens Enke og Søn Guldsmed Kield Nielsens Tiltale i denne Sag frie at være) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Kield Nielsen, af egne Midler til Jndstævnte med 600 Rdlr.; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr. og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. No. 52.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Schønheder Planter William Armstrong, kontra Jngen mødte) Regimentsqvarteermester von Bergen, som Fuld J mægtig for Georg Mead i Philladelphia(Citanten har indstævnet den forhen inden St. Croix Landstingsret under 27de Martii 1802 afsagde Dom, deels til Underkiendelse, deels til Stadfæstelse, angaaende en skyldig Balance, som Georg Maad fordrede hos Armstrong, til Beløb 7541 Rdlr. 2 Styver, med videre. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande ; hvoraf følger, at de Armstrong til Last idømte Summer bør afgaae den ham i Meads Conto=Courant anførte Credit 2558 Pund 1 Schill. 5 Pens Pensylvanisk Courant. Professens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 1. Schiønheder, Planter William Armstrong, kontra Ingen mødte) Elisabeth Savornin, Enke og Arving efter Doe I tor James Jrvin. (Jnærværende Sag havde Citanten ladet indstævne en inden St. Croix Landstingsret under 3die Julii 1799 afsagt Dom til Forandring og Underkiendelse, betræffende Parternes mellem værende Regning, med videre. Dom: Landstingsdommen hvorved er kiendt, (Den paa Jrviins Skifte under 14 April 1796 af Madame Savonier, som Exsekutrix, afsagde Kiendelse stadfæstes) bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 257. Dreier, Prokurator C. Klingberg efter Kalg. Befaling, kontra i hans Forfald Bilsted, Tiltalte Hans Hansen Kolstad. (J denne Sag har Actor indstævnet til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse den over fornævnte Hans Hansen, Kolstad inden Aggershuus Stifts=Overret ergangne Dom af 20de Debr. 1803, angaaende ulovlig Braatebrænding, med videre. Dom: Hans Hansen Kolstad bar bøde 10 Rdlr., den halve Deel deraf til Angiveren, og den anden halve Deel til Christiania Waysenhuus, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J øvrigt bør Stifts=Overrettensdom ved Magt at stande; dog saaledes : at Sorenskriveren paa lige Maade, som Actor og Desensor, bøder 10 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Torsdagen den 5te April. No. 258. Modte, Prokurator Hans Busted efter Kgl. Befaling, kontra Dreier Arrestantinden Anne Gurine Christensdatter og tiltal12te Johannes Benzen. (Actor i denne Sag har indstævnet den over disse ergangne Aggershuus Stifts-Overretsdom, afsagt 30te Jan. d. A., til Stadfæstelse, Skiærpelse, og yderligere Paakiendelse, af hvilke den første er tiltalt: a) for at have mishandlet afdøde Feltskiærsvend Ditering eller Dederichsen paa en saa voldsom Maade, at han deraf er død, med videre, b) for at have slaget sin Moder; og den sidste for at have deeltaget i den afdøde Diterings tilføiede voldsomme Behandling, og derved medvirket til hans Dod.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Dom: Johannes Bentzen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være; dog saaledes: at han for sit Vedkommende betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J Henseende til Anne Gurine Christensdatter bør Stifts=Overrettensdom hvorved er kiendt: at hun bør bøde Liv for Liv ved Magt at stande. No. 259.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Mødte, Prokurator Hans Haagen efter Kgl. Befaling, kontra Wivet, Arrestanten Hans Christophersen Boug. (J denne Sag har Actor indstævnet, til Confirmation og Skierpelse, een inden Aggershuus Stift Overret under 13de Febr. d. A. afsagt Dom, i hvilken Sag fornævnte Arrestant er tiltalt for andengang begaaet Tyverie.) Dom: Stifts-Overrettensdom hvorved er kiendt : (Hans Christophersen Boug bør arbeide i nærmeste Fæstning i 3 Aar, bor ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 1ste Juni Beendreier S. Bruns Datter, Henrich Wilhelmine, Fadd. Mad. Vogelsang, Mad. Erbarth, Jnspecteur Vogelsang, Sukkermester Nielsen, Kiøbmand Jørgensen, Klokker ferslew og Esqvadrons Chirurgus Nielsen. S. D. Uhrmager Willumsens Datter, Antvinette Wilhelmine, Fadd. Mad. Schmidt, Mad. Petersen, Uhrmagerne Schmidt, og Angel, Forpagter Hars, F. V. Petersen. S. D. Gaardskarl P. Hansens Barn, Karen Marie, Fadd. Kiæmmer L. Padersens Kone, Jfr. H. M. Tolderlund, Kiøbmand Frydendahl, Handskemagermester O. Holm, Bagersvend R. Lund, Bager, L. Andersen og Kromand H. Frandsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Begravet. Den 3die Juni Maren Christens Datters Søn, Frederich Christian, 20 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Avertissements. Torsdagen den 14 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver paa underskrevnes Boepæl afholdt Skiftesamling i afdøde Auditeur Albertsens Stervboe og dette Skifte om muligt endelig sluttet. Wedertinch, Audit. ved Fyenske Reglet. Drag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Fredagen den 15 Juni førstkommende, bliver Generalforsamling i den ældste Klub i Odense, til sædvanle Tid Kl. 8. om Aftenen. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
J Gaarden Nr. 53 paa Overgade, bliver 2den Etage, som sal. Major Klenov har beboet, at faae til Leie førstk. Mikels dag. Der kan ogsaa faaes Staldrum og Vognremisse, Kielder, L. N. Faber. og Loftrum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-06
Frøken Engelke Tove er afgaaet ved Døden her. Hendes ringe, Efterladenskab er taget under Skiftebehandling. Hendes Arvinger, Credi= og Debitorer indkaldes at melde sig inden lovbefalet Tid hos undertegned Skifteforvalter. Svendborg den 26 Maj 1801. Uldall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
De franske Aviser igientage atter at Alting nu er færdig til Landgangen og at den snart kan ventes udført - Den Skade, som Engellænderne have foraarsaget i Boulogne, Calais o. s. v. ved deres Bombardements, beløbet sig kun til 44345 Livres, som Vedkommende igien saa erstattet. Derimod har de engelske Erveditioner til disse Bombardements kostet 2 til 3 Millioner. - Hvad de engelske Expeditioner ikke have kostet hidtil komme de nu til at koste under Pitt, da det hedder, at hans Plan ikke allene gaaer ud paa blot forsvar for Hjemmet, men ogsaa paa at sende en Mængde Krigsfolk over paa Fastlandet, for at agere offensivt i Forening med de Magter, som han haaber at faae paa Engellands Side. - Den 31 Maj forsøgte 11 engelske Matroser paa, ved Bremerlehe at kapre et hollandsk Skib paa Veseren; men det mislykkedes, de bleve fangne og strax transporterede til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Jmellem Tyrkerne og Servierne er begyndt paa et Forlig, som skulde fuldføres i Semlin, men vil blive meget vanskeligt, da Servierne spænde Buen altfor høit, Martinique vedbliver at blokeres strængt af Engellænderne. Omkring Guadeloupe have de franske Kapere saaet 85 engelske Priser. Da disse Kapere favoriseres meget paa den spanske Øe Cuba, saa protesterer De salines derimod og truer at hiemsøge Øen med en Landgangsexpedition af en saadan Troppemængde, at han nok skal være vis paa at seire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Hovedindholdet af alle franske Blade vedbliver i denne Tid at være Adresser og Lovtaler til Keiseren og hvorledes en Klasse efter den anden sværge Hs. Majestæt Troeskab og Lydighed. For ikke at tiede Læserne med denne smagløse Ret, forbigaaes alle slige Lovtaler, uden for saavidt, at der stundom skulde indtræffe noget ualmindeligt Udtryk Saaledes sagde f. Ex. Præsidenten for Senatet, da dette aflagde sin Eed og gjorde sin allerunderdanigste Opvartning hos Keiseren: "De har ingen Mønster, men vil stedse blive et Mønster, og til Deres Efterfølger behøver man blot at sige, naar man vil foreholde ham Jndbegrebet af alle Pligter : Tænk paa den store Napoleon!" Car nor var ogsaa med, da Eden blev aflagt; derimod var Tribunen Morcan ikke tilstede, da Tribunatet gjorde Eed. Endelig er Anklageakten mod de Sammensvorne udkommen, paa 340 Sider i Octav. De første 40 Sider angaae Moreans og Pichegris Forhold i Aaret 1795. Moreau har tilstaaet, at det har været ham foreslaaet, at træde i Forbindelse med de franske Prindser, at Picherihar været hos ham og talt til ham om Prindserne og i Brev til Førstekonsulen, skrevet i Templet under 17 Ventose, siger han, at der siden Freden, har være ham gjort adskillige Forslag til at indlade sig med Prindserne, men at han stedse fandt det saa latterligt, at han ikke engang vilde svare derpaa. Jhenseende til nærværende Sammenrøttelse forsikrer han Bonaparte, at han ligeledes ikke har mindste Andeel deri, men at en Angivelse var striden, de mod hans Karakter, da Angivelser altid bedømmes strænge, hades og stemple den med Dadel, der begaaer den imod Personer, som man er Tak skyldig og med hvem man tilforn har staaet i venskabelige Forbindelser. Det var overhovedet 47 Personer, som første Gang fremstilledes for Retten, hvoriblant, foruden Moreau, begge Polignaes, Picot, Lajollais, Expræsten David og 4 Fruentimmer. Foruden adskillige Udsagn, som af og til har været indført i Avisen tilforn, saasom, at det paa deres Hensigt at opsnappe Bonaparte og føre ham til Engelland, at Moreau vilde være Diktator o. s. v. opstillet Antlageakten disse 3 Sætniger: 1) Sammenrottelsen, er beviist. 2) Den engelske Regiering er Sjelent Samme. 3) Alle de Arresterede ere Ophavsmænd eller Medskyldige, eller og have overtraadt Loven imod Hælerie J øvrigt indeholder den Beviser for at Moren har forresponderet med Pichegri og at han engang har sagt, han vilde gierne indlogere ham hos sig, naar han kun ikke skulde blive kiendt af hans Domestikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
J Boulogne har Militairkommissionen dødsdømt Jean Francois Franquille, som overbeviist for Spionerie og forat have begunstiget en strafværdig Korrespondence med Engelland. Han blev henrettet den 27 Maj for Fronten af Tropperne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Ved de stærke Kanontordner i denne Tid ved de franske Kyster, i Anledning af Keiserdømmets Oprettelse, har man i Engelland været i stor Angest og stedse holdt sig paa Krigs benene. Fra den engelske Flaade har man kunne see Kysterne bedækket med paraderende Tropper, hvilket fra Søen saae ud som en stor Slagvrimmel. Flaaden holdtes derved i en saadan Stand, at de franske Kugler som bleve rettede imod den, ikke kunde naae den. - Sidnen Smith har, formedelst Sygdom, maattet nedlægge sin Kommando for Blokaden ved Vliessingen og Ostende og succederes af Admiral Purvis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Tydskland. Fyrst Esterbazzy er nu virkelig udnævnt til at reise til Paris som overordentlig Gesandt, for at overbringe den tydske Keisers Gratulation til den franske. - Med den franske Regierings Erklæring om Tilfældet i Baden, følger ogsaa et Udtog af de hos disse Emigrantere fundne Papirer og vises, hvor uundgaaelig nødvendigt det var for Frankerigs Rolighed at giøre Ende paa den farlige Forening af adskillige i fremmed Sold staaende Konspiratorer, som havde samlet sig omkring de yderste Grændser, af Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Blandede Efterretninger. Tydskland. Fra alle Egne lyde Efterretningerne yderst gunstige for Haabet om dette Aars Rigdom af Korn, Frugter og Viin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Udvandringerne fra Schweiz og Schwaben have aldrig været saa store som for nærværende Tid. Blot i April forlod over 3000 Mennesker derfra deres Fødeland, for at gaae til Sydpreussen, det sydlige Rusland og Nordamerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Frankerig. Det hedder at den nye Keiserinde vil holde 40 Hofdamer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Engelland. Prindsen af Wallis bliver ved at traktere Oppositionen og vil med det første ogsaa give Oppositionsdamerne et stort FestinExpaschen af Tripolis har forlangt 40,000 spanske Daler, til Laans af Amerika, for derved at sættes istand til at i gienerobre sin Arveret til Tronen. Lykkes dette ham, sættes alle amerikanske Fanger strax i Frihed og Pengene betales igien. Det fasteste Slot han har at disponere og ver byder han til Pant for sine Løvters Opfyldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Jtalien. Den 16 Maj bleve alle de i Livorno værende Engellændere arresterede og bragte i den nye Fæstning, og deres Papirer, Varer og Effecter forseglede af de Franske. Blot de bleve fritagne, som havde boet der i 15 Aar og vare blevne toskanske Undersaatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1804-06-08
Indenlandske Efterretninger. J afvigte Maaned ere 1651 Skibe ervederede i Sundet og i de første 3 Dage af denne Maaned 177.