Berlingske Tidende, 1801-05-01
Efterat vi havde ankret omtrent 5 eller 6 engelske Mile fra Øen Hveen, recognoscerede jeg med Lord Nelson og Contreadmiral Graves den frygtelige Linie af Skibe, Blotskibe, Flaadebatterier, Galeier, Brandere og Kanoneerbaade, som vare flankerte og understøttede af tvende faste Batterier, hvoraf det ene var beplantet med 50 til 70 Kanoner. Disse vare igjen dækkede af tvende Skibe paa 70 Kanoner og en stor Fregat laae i det Jndere af Havnen og tvende Blokskibe paa 64 Kanoner laae for Anker paa Styrbordsiden af Indgangen til Arsenalet. Den følgende Dag, da Vinden var sydlig, undersøgte vi atter Positionen, og besluttede at angribe dem fra Sydsiden. Lord Nelson, som tilbøi sin Tieneste til at anføre Angrebet, havde nogle Dage, førend vi løb ind i Sundet forflyttet sit Flag paa Skibet Elefanten. Efterat han havde undersøgt det yderste Løb af Middelgrunden, gl han den 1ste April med 12 Linieskibe, Elefant, Defiance, Monarch, Bellona, Edgar, Russel, Ganges alle paa 74 Kanoner, Glatton paa 54, Jsis paa 50, Agammenon, Polyphem, Ardent paa 64 og med alle Fregatter, Bombarderere, Brandere og andre smaae Fartøier til Seil, og ankrede om Aftenen ved Dragepynten, for at giøre sin Disposition til Angreb og oppebie sydlig Vind. Vi havde aftalt at de øvrige hos mig blivende Skibe skulde i samme Tid (som han begyndte Angrebet) lette Anker og true de faste Batterier og de ved Indgangen til Arsenalet liggende Linieskibe, Slotskibe) og tillige dække vore Skibe, naar de kom beskadigede fra Slaget. Jeg har den Ære at vedføie en Afskrivt af Lord Nelsons Beretning om Actionen den 2den April. Han har i denne saa gandske lagt sin hele Fremgangsmaade for Dagen, at han allene har ladet mig Leilighed til at bevidne mit fuldkomne bifald og den Bravour og Tapperhed, hvormed Actionen blev understøttet af heele Linien. Var det mig mueligt at føie noget til Lord Nelsons velerhvervede Hæder, saa skulde det allene være den Forsikkring, at hans Anstrængelser, i hvor store de end hidtil have været, dog aldrig have viist sig med større Jver for Landets Tieneste. Jeg beklager kun, at Angrebets Beskaffenhed, der var indskrænket til en vanskelig og snever Passage, ei gav de under min Kommando værende Skibe Leilighed til at vise deres Bravour; men jeg kan med Sandhed forsikkre, at den samme Aand og Jver besiælede den hele Flaade. Med den største Smerte melder jeg dem Tabet af Kapitainerne Mosse og Riou, tvende meget brave Officerer, hvoraf den første efterlader en Kone med Børn, den sidste en gammel Moder. Søetienesten beklager ogsaa den brave Sir Thomas Thompson, som er bleven afskudt den ene Fod. J Henseende til alle øvrige Omstændigheder hen holdet jeg mig til Kapitain Orway, som under den sidste Deel af Actionen var hos Lord Nelson, og kan besvare ethvert Forasmaal. Bag No. 1. Om Bord paa Skibet London i Kattegatte den 27de Martii. Efter det danske Hofs fiendtlige Adfær ved at afvise den brittiske Charge d'Affaires, ønsker den oversk Kommanderende over den kongelige Flaade meget at vide, hvad der er det danske Hofs Beslutning, og om den paa Kastellet Kronborg kommanderende Officeer har faaet Befaling til at skyde paa den brittiske Flaade, naar den kommer i Sundet, fordi han man ansee Affyring af den første Kanon som en Krigserklæring fra Dannemarks Side. Parker.