Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-12-03
Nyheder fra Udlandet. Det er lykkedes Ludvig Philip, idet mindste for Øieblikket, at forebygge en Opløsning af Ministeriet. Humann havde den 18de Novbr. nedlagt sin Portesenille i Kongens Hænder, men Hs. M. havde ikke modtaget hans Dimission, derimod havde han strax sammenkaldt et Ministerconseil. J dette udviklede Hu mann Nødvendigheden af at reducere Hæren, og snarest muligt tilveiebringe Ligevægt mellem Statens Jndt. og Udgifter. Efter mange Debatter blev man enige om, at der for det første skulde foretages en Reduction af 12 Millioner i Krigsministeriets Bureau; kun paa denne Betingelse vilde Humann vedblive som Finantsminister. Derefter blev givet et stort Forsonings gilde. National beretter, at da den kgl. Familie nylig flyttede ind i Thuillerierne var Kongens Vogn ikke alene escorteret af 50 Landsenerer men endogsaa Politipræfecten og en Mængde Betjente rede foran samme, iførte deres Embedsinsignier. Da den kgl. Vogn nærmede sig Concordiapladsen, dannede en heel Brigade Stadsergeanter en Espalier om Port royal, for paa dette Sted gandske at standse Passagen. Alle Poster og Piquetter ere blevne fordoblede, og den ved Quai d'Orsay liggende Cavalleri-Caserne har faaet Ordre til at holde 150 Md. Dag og Nat under Vaaden. Herpaa anfører "Journal des Debats": Hvad tyder alt dette paa, At Kongens og hans Families Liv er stedse truet, At der i vor Midte gives en Bande af Snigmordere, der i Udgydelsen af det kgl. Blod seer Forspillet til vore Stæders Plyndring og de retskafne Folks Nedsabling! Dette er desværre kun altfor sandt. Quenissets Proces er nu i fuld Gang for Pairs retten. Sytten Personer ere satte under Tiltale, alle Medlemmer af et hemmeligt Selskab, som havde holdt sine Sammenkomster hos en Viinhandler Colombier, hvor der, ifølge Forhørerne, var bleven holdt rasende Frihedstaler, blandt andre af en Kunstsnedker August Petit, der bl. a. havde foreslaaet, at omstyrte Thronen og grunde Nationalværksteder med fast Dagløn og kun 9 Timers Arbeidstid, samt Friskoler for alle Børn uden Undtagelse, hvori der ingen Forskjel skulde gjøres mellem de Fattiges og de Riges. Thi, kjære Venner, sagde han blandt Eder ere Mange som kunde blevet store Mænd, hvis J havde lært noget tilgavns i Eders Ungdom!" Quenisset og alle hans Kammerater, hvoraf der ofte havde været forsamlet over 60, af hvilke han ikke kjendte Alle, havde mange Gange maattet aflægge en frygtelig Eed paa: "at de ved første Allarmraab vilde forlade Kone og Børn og uanseet deres Fienders Mængde, kæmpe mod Regjeringen til Thronens Omstyrtning." Man havde sagt ham, at Foreningen talte 25,000 Medlemmer, og at der skulde foregaae en Bartholmæsnat med alle Autoriteterne. Blandt Grundbegrebene af de Sammensvornes politiske Lærdomme var ogsaa det, at Ægteskab bør afskaffes, som en utidig Lov, der gjør en fri Naturdrivt til en slavisk Tvang og begrunder et Slags individuel Eiendomsret, der ikke lader sig forene med den fælleds Livsnydelse. Alle havde forøvrigt, ligeledes ved de skrækkeligste Eder, forpligtet sig til at følge den ubekjendte Chefs Befalinger med blind Lydighed. Hvo som røbede noget, blev truet med Døden, der ogsaa skulde ramme hans Kone og Børn. (Alt dette har Quenisset nu aabenbaret, fordi de Sammensvorne havde i Udførelsens Øieblik ladet ham i Stikken.) Om Morgenen tidlig, som Attentatet skeete, var han kaldet til Colombiers, hvor han og Flere (Napoleon, Maillet, Skomager; Jean Boucheron, Træskjærer; August Prioul, Stolemager; &c.) havde faaet Pistoler og Patroner. Og da han senere, efter at have indtaget en god Frokost, var mødt paa det ham angivne Sted, havde han, da Prindserne kom forbi, hørt en Stemme raabe: "Fyr nu, midt ind i Flokken!" Uden at betænke sig, havde han fyret, uden at sigte paa Nogen, fordi han hverken havde Tid dertil eller kjendte Nogen. Han vilde flygte, men blev greben bagfra, og havde, som han forklarer, godvillig overgivet sig, da han endnu bestandig haabede, at hans Kammerater vilde frelse ham. Den meest Haardnakne af de Anklagede er Viinhandler Colombier. Til anseelige Deeltagere findes endnu kun svage Spor, i alt Fald maa de have forstaaet at holde sig skjulte for dem, der skulde bruges som Redskaber. Hvorfor de Andre, som vare udkaarne til Mordanslaget, ikke skjød tilligemed Quenisset, formodes at være skeet af Modløshed. Quenisset skal være af god Familie. Det hemmelige Sel stab kaldes: travailleur egalitaires.