JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Et videnskabeligt Samfunds Nytte og Nødvendighed har Hr. Doctoren selv bedst viist, i det han særdeles rigtigt dokumenterer, at Embedsmanden, især den geistlige, kun har saare liden Til tilovers til at beskjæftige sig med Videnskaberne. Af Erfaring er det vel ogsaa de fleste bekjendt, hvor megen Fare Embedsmanden staaer for, naar han i kortere eller længere Tid forgjeves har anstrængt sig for, at ville tjene baade Gud og Mammon, endeligen trættet og sløvet ganske at opgive Videnskaberne, og være glad, om han kan forene en nøjagtig mechanisk Embedsførelse med den nødvendige Omsorg for sit Huusvæsens Tarv. Underdisse Omstændigheder maa ethvert Middel, der kan virke kraftigt mod den aandelige Søvn, holde de Vaagne muntre og vække de Slumrende, være Humanitetens og Kulturens Venner velkomment; og en Forening af Mænd, der ere sikkre paa hverandres Jver for at fremme Kundskab og Tænkning hos sig selv og i deres Omgivelser, maa visseligen kunne udrette Noget, om ei Meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Hvad Maaden angaaer, hvorpaa det fyenske Selskab har begyndt at organisere sig, da er det sikkert langt hensigtsmæssigere, saaledes som det er skeet, at de allerede sammentraadte Medlemmer after fælleds Overlæg indbyde de Mænd, de kjænde som villige og duelige til at virke for Selskabets Øiemed, og hvis Grundsætninger og Characteer de kunne vente at ville harmonere med den alt bestaaende Stammes; end enten, som ved de indførte Konventer, at samle en heel Stand, hvorved man vel faaer et stort Legeme, men snart savner Aanden, fordi Mange ere kaldte, men Faa udvalgte; eller efter Hr. Doctorens Forslag, at indbyde alle dem, der følte Kald og Lyst, til at melde sig selv, hvorved man da, formedelst Nogles falske Undseelse og Andres utidige Selvtillid, rimeligen vilde faar en Slump Folk samlede, der aldeles ikke passede for hverandre, og med hvilke, som et Heelt, aldeles Jntet var at udrette. Exempler, der bestyrke denne Sætning, mangle ei, end ikke i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Endnu tilføies, at man med Bestemthed kan forsikkre, at hvis der, som Hr. Dr. Baden synes at pege paa, i eller udenfor Aviserne er brammet med et Videnskabers=Selskabs Stiftelse, da er det visseligen ei Selskabets første Ophavsmænds Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Saa meget har Jndsenderen troet at burde sige, for om muligt at stemme det videnskabelige Publikum til en fordeelagtigere Dom om hine Mænd og deres Jdee, end det efter Doctor Badens Fremstilling af Sagens Skyggeside maatte være tilbøieligt til at fælde. Kjøbenhavn, d. 12 Juli 1818. X. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
(Jndsendt.) Den i Kjøbenhavns Skilderie No. 54 omspurgte Yttring af Linne findes i Zoegas Levnet, Minerva for Mai 1789, S. 175 i Noren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Danske Tancellie er, under den 4de Juli d. A., udfærdiget en Placat, angaaende Omgangsmaaden med Haandværkslaugenes Svendestykkers Bedømmelse i og udenfor Kjøbenhavn, m.v., af følgende Jndhold: "Det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 23de f. M. allernaadigst at resolvere: 1) at Placaten af 26de Mai 1812, indeholdende nærmere Bestemmelser, vedkommende Haandværkslaugene i Kjøbenhavn, §. 8 skal udvides til samtlige Kjøbstæder, der have Haandværkslauge; dog saaledes, at den i bemeldte §. ommeldte Commission i disse Stæder skal bestaae af en Magistratsperson, vedkommende Oldermand og tvende andre Haandværksmestere, hvilke Magistraten udnævner; 2) at Commissionen og saa Kjøbenhavn skal bestaae af et saadant Personale, naar der er Spørgsmaal om et Svendestykke, i hvis Bedømmelse det Kongelige Academie for de skjønne Kunster, ifølge Reskriptet til Kjøbenhavns Magistrat af 27de April 1813, er befriet for at tage Deel; 3) at naar nogen paa et Sted, hvor intet Laug er, vil indskrives som Svend, i et andet Steds Laug, bør Svendestykket underkastes Prøvelse af en Commission, bestaaende af en Magistratsperson og to eller tre af Magistraten udnævnte Mestere i det Haandværk, hvorom der er Spørgsmaal, eller andre kyndige Mænd, hvorefter det med Attest fra Øvrigheden skal bevises, at Prøven af denne Commission er erkiendt gyldig, for hvilken Attest der tilstaaes Øvrigheden en Betaling af 32 Rigsbankskilling S. V., samt 4) at det i alle Tilfælde skal være deres Pligt, som skulle bedømme et Mester= eller Svende=Stykke, at træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger, for at forsikkre sig om, at den Paagieldende selv, uden Hjelp, udfører sit Prøvestykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
(Slutningen af den, af den Kgl. Vand-Commission i Kjøbenhavn, Cancelliet tilstillede Udsigt over Vandvæsenets Tilstand ved Udgangen af Aaret 1813, see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
J Henseende til Vandvæsenets Jndtægter og Udgifter fra 1ste Octbr. 1812 til Udgangen af Aaret 1813 har Commissionen oplyst følgende. Den inden Sammes Bestyrelse opsamlede Capital udgjorde 3387 Rbdlr. 5 Mk. 15 1/2 s., men heraf vare de 3380 Rbdlr. anbragte i offentlige Papirer, og der havdes heraf altsaa til Disposition ikkun 7 Rbdlr. 5 Mk. 13 1 s. N. V.; af de ophævede Vandcompagnier blev kun afleveret 27 Rbd. 2 Mk. 12 1/2 s.; ved privat Credit maatte forskafses et Laan af 2500 Rbd. N. V.; af den paa lignede Vandskat indkom 54,911 Rbd.; tilfældige Jndtægter udgjorde 6. 831 Rbd.; af den kongelige Kasse laantes 25,000 Rbd. Den le til Disposition værende Jndtægt var alsaa 89,277 Rbdlr. 2 Mk. 9 1/4 s. N. V., hvortil endnu regnes 16,91 Rbdlr. N. V., der ved Aarets Udgang stod tilbage af Vandskatten, samt hvad der kan ventes erlagfor Hs. Majestæts egne, og andre offentlige, forden ordinaire Vandafgift fritagne Bygninger, angaaende hvilken Gjenstand Cancelliet staaer i Brevvexling med det kongelige Rentekammer. Af ovenmældte Jndtægter er til de anførte Forbedringer, til Lønninger og Pensioner, og til Afbetaling af de anførte Laan i alt udgivet 84,072, Rbdlr. N. V., saa at den contante Beholdning, ved Aarets Udgang, var 5200 Rbdlr. 2 Mk. 9 7/8 s. N. V., hvoraf 4510 Rbdlr. stode i Rigsbanken, og det øvrige havdes i Kassen til løbende Udgifter. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Tirsdagen den 11te Juli, om Morgenen, er i en Grøvt ved Roeskilde Landevei, imellem Halv milepælen og det i Nærheden af samme værende Remisehuus, fundet en dødliggende Mandsperson, iklædt en bruun Klædes Kjole med gule Metalknapper, en guulstribet Pigets Vest med blaae Blomster, et Par graae Klædes Pantalons, en Hørlærreds Skjorte, og om Halsen et blaat Tørklæde med hvide Prikker, samt Støvler paa Be nem; ved Siden af ham befandtes en Spaanhat, alt uden Mærke. Hvo der om denne Person, som om Eftermiddagen den 10de d. er bleven seet i Damhuset, kan give nogen Oplygning, anmodes at melde sig for Justitsraad og Birkedommer Bang, i St. Gjertrudstrædet No. 152.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Mariboe, den 19de Juli. Efter Jndlevetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer, samt Creaturer, i afvigte Juni Maaned følgende: Hvede 22 Rbdlr. 3 Mk. Tønden, Rug 15 Rbd., Byg 8 Rbd. 24 s., Havre 5 Rbd., graae Ærter 10 Rbd. 2 Mk., hvide Ærter 10 Rbd. 2 Mk., Vikker, 8 Rbdlr. Tdn., røget Flesk 2 Mk. Pundet, fersk Flesk 66 s., Kjød 32 s., Smør 80 sk., Ost 24 s., Talg, 6 Mk. Pdt.,et Slagtenød 90 a 100 Rbdlr., et Faar 10 Rbd.,et Sviin 60 Rbdlr. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Kjøbenhavns Børs den 14 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 598, a vista 608. Amsterdam 2 M. 558. London 2 M. 22 3/5 Rbdl.,a vista - . Spec. 608. - Specier solgtes til 36 1/2 a 36 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 68 1/2 a 69 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 60 1/4 a 60 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
J Tydskland gjør man meget Væsen af Togarig Vikke Vicia biennis) og af Bastard Haarknop (Poterium hybridum); men, om de ere saa fordeelagtige at dyrke, som der fortælles, kan endnu ei bestemmes. - Hertugen af Bedford har ogsaa gjort Forsøg med at bestemme den bedste Tid til at slaae visse Græsarter, naar deraf skal faaes det bedste Høe, og erfaret, at BlomstringsTiden er i Almindelighed den bedste; men at herfra; bør gjøres Undtagelser, f. Ex. Timoch bør blive staaende, indtil Frøet modnes, da antager han, at det har de meest nærende Egenskaber. Flere Forsøg bør anstilles. - Af nye anprisede Haugeurter, ere i England ikke mange, som med Fordeel kunde dyrkes i Norge. Professor Smith har til en Prøvedyrkning sendt Frøe af den meget tidlige Caps Blomkaal, de overordentlig frugtbare Prindsesse=Stangbønner med særdeles lange Bælge, og Krybbønner af samme Sort. - Strand=Kaal, (Crambe maritima) har man i de sildigere Aar begyndt at dyrke i England med megen Fordeel og især at drive om Vinteren. Det Sidste skeer, ved at bedække dem imod den Tid, Frosten indfinder sig, med et Lag af frisk Hestemøg, saa at de ei fryse. De give da om Vinteren og Vaaren tykke Skud, som kunne bruges ligesom Asparges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Foruden disse Frosorter, som til Prøve ere saaede paa Tøien, har Smith ogsaa sendt en Afart af Mais, Tyrkisk Hvede (Den Mays), som har hjemme i det kolde Nordamerica, og som han formoder kan dyrkes i Norge. - Nogle Korn til Prøve ere saaede. – Foruden disse oekonomiske Frøsorter har Prof. Smith ogsaa sendt en stor Mængde Frø sorter, som for den videnskabelige Botaniker og følgelig for den botaniske Hauge ere af megen Vigtighed. Han har faaet Endeel til Foræring af Haugen i Edingburg, og har kjøbt endeel meget skjønne og sjeldne Sorter for en af Universitets Cassen dertil udbetalt Sum, og saaledes hjemsendt til Haugen i Norge over 600 Arter, hvoriblandt findes mange af de skjønne Slægter: Geronium, Erica, Protea, Diosma, Banksie, Cistus, KalmiaLedum, o. s. - Han havde bestemt sig til at reise til Paris, for at studere de udmærkede Samlinger dersteds; men de politiske Uroligheder nødte ham til at opsætte denne Reise. J Selskab med den lærde og bekiendte Geognostiker v. Buch afreiste han fra Plymouth i April, for at foretage naturvidenskabelige Undersøgelser paa de Canariske Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Hertugen Arthur Wellington er født d. 1 Mai 1769 i Dangen Castle i Grevskabet Meath. Han er den tredie, og eneste levende Søn af Garret, Greve af Mornington. Han nød sin første Opdragelse i Eton, hvorfra han blev sendt til Militairacademiet i Angers i Frankrig. Efterat have opholdt sig der nogle Aar, tog han Tjeneste ved Armeen, og avancerede meget hurtigen; allerede 1794 var Arthur Wellesley Oberstlieutenant i det 33de Regiment, og anførte, under Grev Moiras mærkværdige Tilbagetog igjennem Flandern, en Brigade Fodfolk. Efter hans Tilbagekomst fra Fastlandet fulgte han med sit Regiment til Jndien. Mærkværdigt er det, at ligesom Blücher er dannet i den gamle Skole, under Frederik den Store, saaledes er Wellington dannet i den ny- og ligesom den første beviser, at Alderen ikke altid er nødvendig, hvor Geniet findes, saaledes beviser igjen den sidste, at endog en høi Alder ikke kan udslukke Jlden i den sande Helts Bryst. Bla cher er over 30 Aar ældre end Wellington. (Af Lübecker Av.)J Slaget ved Ligny blev den sølvgraa Olding F. Marschal Blücher reddet paa en høist mærkelig Maade. Et Cavallerieangreb, som han selv anførte, mislykkede. Medens det fiendtlige Cavallerie forfulgte hans Tropper med stor Hurtighed, rammedes hans Hest af en Kugle. Af Smerte gjorde den usædvanlig stærke Spring, indtil den med eet styrtede død til Jorden. Feldtmarschallen laae, bedøvet af det voldsomme Fald, under den døde Hest. De fiendtlige Curasserer fortsatte deres Forfølgelse. De Allieredes sidste Rytter var allerede forbi ham. Jkkun Adjutanten var endnu hos ham. Denne, som var sprunget af Hesten, stod hos ham, fast besluttet, at ville deele Skjebne med sin værdige Hærfører. Fiinderne ilede i Hu og Hast forbi, uden at blive Feldtmarschallen vaer, og det samme gjorde de, da de bleve tilbagedrevne af de Allierede. Først da trak man ham med Møje frem, og han besteg igjen paa Stedet en Dragonhest. Da efter Slaget ved Belle Alliance de allierede Hærers Feldtherrer bleve underrettede af de franske Generaler om Bonapartes Aftakkelse, og en Vaabenstilstand begiertes af dem, befandt Keiser Fran sig just tilligemed Keiser Alexander i Manheim. Han erklærede strax den russiske Monark, at denne Begivenhed ikke skulde frembringe mindste Forandring i hans Sindelav, men at han, sine indgangne Forpligtelser tro, vilde fortsætte Krigen. Hans Dattersøn maatte prise sig lykkelig, at være Hertuaf Parma, og mere skulde han aldrig blive. Frankrig maatte sættes ud af Stand, atter nogensinde at true eller forstyrre Europas Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Bonaparte vilde d. 28 f. M. atter bemestre sig Herredømmet i Paris, men fandt kun faa Tilhængere, og paa Fouchees Trudsel: at han vilde sætte en Mill. Fr. paa hans Hoved, dersom han ikke ufortøvet forlod Hovedstaden, begav han sig derpaa til Malmaison. (Af der Freimüthige.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
J Wien fæstes ingen Tjenestepige paa længer Tid end 14 Dage; men desuagtet findes der mange Hundrede af dem, som have tjent 10, 20, 40 Aar paa eet Sted. J det Hele viser det qvindelige Tjenestetyende i Wien sig fra en saare fordeelagtig Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
J Verona fremtraadte d. 5 Nov. f. A. Hr. og Fru Weichselbaum fra München i Operaen Ade ling paa Theatret Filarmonika. Det Bifald, de vandt, var saa overordentligt, at de, da Stykket var ude, bleve af en Mængde jublende Konstnere trukne ved Fakkelskin, hjem i Triumph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Et Pariser Blad fortæller, at ved den franske Armees Tilbagetog 1813 en fransk Officier under Træfningen ved Hahnau havde en stor Deel Guld hos sig, som han frygtede for at miste, naar han blev fangen; han puttede det derfor i sine Pistoler, og skjulte disse i et huult Træ i en Skov som var omringet af Fienden; han blev virkelig ogsaa fangen, og ført til Rusland, da han atter vendte tilbage til sit Fædreneland, forlod han, under et vist Paaskud, Colonnen, opsøgte Træet, hvori Guldet laae gjemt, og fandt det virkeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Den 24 October f. A. døde i Danzig den bekjendte Kjøbmand Jacob Kabrunder. Hen skiænkede i sit Testamente 100,000 Gylden danz. Cour., saavelsom sin Samling af Malerier, Tegninger, Kobberstykker og Bøger til et Dannelsesinstitut, for Ynglinger, der have bestemt sig for Handelen, og andre dermed forbundne Videnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Udgiveren af "Denkbuch for Fürst und Vaterland Hr. Roff i Wien, har faaet af Keiseren af Østerrige en Guld Mindemedaille, af Keiseren af Rusland. 1000 Fl. og ligesaa anseelige Penge foræringer af Kongerne af Danmark, Preussen og Wurtemberg. Disse Bidrag oversendte Forfatteren de forarmede Familier i Kulm og Toplitz. Følgende er et nyt Beviis paa, hvor farligt det er at gaae ind i underjordiske Steder, som længe have været lukkede, en Cavallerist spiste hos en Borger i Afracola (K. Neapel) til Middag. Da Vinen var sluppen, gik den første ned i en afliggende Kielder, for at hente meere; da han ikke kom tilbage igjen, gik Verten ligeledes derhen, for at see, om der var tilstødt ham noget; men ogsaa denne udeblev. Det samme skeete med endnu fem Gjæster, der vare gaaede ned, for at opsøge de to første. De øvrige tilbageblevne Gjæster bleve nu bange og besluttede at hente en Politiecommissair. Denne gik derpaa strax hen til det bestemte Sted, efterat han i Forveien havde truffet de fornødne Forsigtighedsregler, og fandt alle i en halvdød Tilstand. Han lod dem strax bringe bort derfra, og reddede saaledes alle paa een nær, der, de anvendte Midler uagtede, blev et Offer for sin Uforsigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
En Sværmer og Hernhuther i Schweiz har i et Skrift, de fyr sidste Basuner kaldet, søgt at udregne efter den hellige Skrift, at den yderste Dag vil indtræffe den korteste Dag 1837, at Napoleon Bonaparte igjen vil komme 1833 til Regjeringen, og at i Johannes Aabenbaring ligeledes tales om den forrige Konge af Rom. Hans Tilhængere finde hans Taabeligheder saa opbyggelige, at denne naragtige Bog allerede har oplevet andet Oplag. Vulcanen i Manilla havde i mange Aar været aldeles stille, og man troede, at Jlden i samme var ganske slukket. Men d. 1 Febr. afvigte Aar gjenndbrød en Jld- og Lavastrøm af den, og det saa heftigen, at næsten 5, meget befolkede Stæder bleve ødelagte og 1200 Mennesker omkom. For ikke længe siden døde i Ofen et ugift Fruentimmer, der havde levet 30 Aar i Eensomhed, uden at tale et Ord. Hun var meget smuk og elskede en rig Bondesøn, der var svag nok til, efter Faderens Befaling, at ægte en rig Bondepige. Fra den Tid af levede hun i Eensomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
En Engellænder veddede, at ride fra Brüssel til Antwerpen (4 Mile) og igjen tilbage paa een og samme Hest i 6 1/2 Timer. Han vandt Veddemaalet, og red frem og tilbage i 5 Timer og 23 Minuter. Han bedede desuden underveis paa tre forskjellige Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
En Skomager i London, Tilhænger af den berygtede Johanne Southcott, gav alle dem, der erklærede sig for dennes Tilhængere, sit Arbeidepaa Borg, under den Betingelse, at han, naar Southcott nedkom med Messias, skulde have dobbelt Betaling. Southcott døde, og Skomageren er aldeles ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Gent, d. 6 Juli. Prindsen af Conde har i dette Øjeblik faaet en Coureer fra Kongen af Frankrig, med den Efterretning, at Paris har overgivet sig. Næste Torsdag vil Kongen holde sit Jndtog. Han har udvirket, at de allierede Tropper blive i Omegnen af Staden. Man veed ikke hvor Bonaparte er. Prindsen af Conde afreiser i Morgen til Paris. (Hamb. Corr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
(Af Hamb. Corresp.) Amsterdam, den 8de Juli. Den 4de d. om Morgenen er Parises Capitulation bleven ratificeret. - Den preussiske Armees Bevægelse til St. Germain og Seine har foranlediget heftige Fægtninger. Versailles blev taget af den, men igjen erobret tilbage af de Franske; den 2den Juli bemægtigede Preusserne sig Staden paa ny, og rykkede nu strax frem mod Paris. Marschal Davoust, som havde Overcommandoen i Staden, holdt med sine Troppers Hovedstyrke og de Fordererede Montrouge besat. Stærkt Detaschementer i Sep res, Mendon og Jssy forsvarede sig haardnakket; men Synet af Poris gjorde Preussernes Fremtrængen ulmodstaaelig. Det ziethenske Corps borttog alle Stillinger med Bajouetten. J Jssy bleve Flenderne ganske adsplittede, og deres Soldater bortkastede Vaabnene. Efter en Parlementair fra Marschal Davoust fulgte den 3die tre Deputerede fra den provisoriske Regjering, nemlig Baronerne Bignon og Bondy og General Guilleminot, som ogsaa have sluttet Conventionen. - Keiserne af Østerrig og Rusland og Kongen af Preussen ventedes med det første fra Nancy til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Bonaparte er nogle Dage for Capitulationen afgaaet med Generalerne Sapary, Bertrand og Labeloyere til Rochesort, hvor, som man troede, han har fundet en Fregat færdig til sin Jndskibning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Brüssel, den 6te Juli. Da de allierede Armeer ankom for Parises Porte, opstod der den heftigste Gjæring. Den 1ste sendte den provisoriske Regjering en Deputation til Hertugen af Wellingtons Hovedqvarteer i Gonesse, for at forlange en Vaabenstilstand. Disse Deputerede vare fra Pa rernes Kammer Generalerne Andresse og Volence og Boss, d'Anglas, fra Repræsentanternes Huus de Herrer La Benardiere og Flaugereues. Endnu ver man ikke hvad Svar de have faaet. J midlertid besatte Fyrst Blücher St. Clond, hvorhan oprettede sit Hovedqvarteer. Hans Armee var concentreret paa denne Punkt, Dagen iforveien havde Marschal Grouchy paa Montmartris Høie samlet alle de Tropper, som han havde kunnet forene, og syntes at have ifinde at forsvare sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Parises Barrierer ere lukkede. En stor Deel af Nationalgarden har erklæret sig for Ludvig den 18de. Adskillige Generale og andre udmærkede Officierer have stillet sig i Spidsen for disse brave Royalister. Blandt de første nævner man Marschal Ondinot. Man troede, at Bonaparte befandt sig hos Marschal Grouchy paa Montmartre. Det hedder endog, at han havde ladet sig udnævne til Generallieutenant for den hele franske Armee. Dog skal han næste Dag have begivet sig derfra. Man veed endnu ikke hvad Retning han har taget. Han har sendt betydelige Summer iforveien. - En igaar til Mons ankommen Coureer bringer den Efterretning, at Paris har capituleret den 3die d. Klokken 3 om Eftermiddagen. - Man anslaaer de allierede Tropper, som allerede staae i Frankrig, til 700,000 Mand. - Vendeerne have ogsaa vundet en stor Seier over Bonapartisterne. Den Kongelige Armee marscherer mod Paris. London, den 4de Juli. Da Fyrst Blüchers og Hertugen af Wellingtons seierrige Hære nærmede sig Paris, som i femten Maaneder to Gange er falden i fiendtlige Hænder, sendte de til den provisoriske Regjering en Proclamation, ifølge hvilken de gjorde ethvert Medlem af samme med sit Hoved ansvarligt for Napoleon Bonapartes Undvigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Kehl, den 29de Junii. Fra i Gaar af be Krigsskuepladsen flyttet sig hen til vor Egn. Kronprindsen af Würtembergs Armeecorps trængte de Franske, fra Drusenheimpeien til de yderste Forskandsninger ved Stratzburg. De Franske udviklede under Fægtningen en Troppemasse af i det mindste 20,000 Mand, med et talrigt Artillerie. Fra Klokken 1 om Middagen til Nattens Anbrudhørte og saae man den heftigste Smaagevær- og Kanonild. Fra Nabotaarnene kunde man nøie skjelne enhver Manoeupre. Om Aftenen Kl. 7. vare Fienderne kastede paa alle Puncter. Kronprindsen af Würtembergs venstre Fløi var trængt frem til ind under Strasburgs Kanoner. Fiendernes Tab var meget betydeligt. Valpladsen var bedækket med deres Døde. De Allieredes Tab beløber sig til henved 1000 Mand. - Paa een Gang bleve syv Landsbyer, hvis Jndbyggere fyrede paa de Allierede, stukne i Brand. Dog skulle Elsatzerne nu være blevne roliger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ung Tolvte Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Juli 1818. Mogle Bemærkninger i Anledning af det i No. 55 af dette Blad indrykkede Stykke, der fører til Overskrivt: "Om de til andet Aar efter Freden forfaldne Capitalers Udbetaling i Aaret 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-18
(Jndsendt.)¬ J No. 55 af dette Ugeblad er fremsat det Ønske, at den til andet Aar efter Freden fastsatte Betalingstermin maatte blive udsat. Flere Grunde og Exempler for det Nødvendige og Nyttige i en saadan Foranstaltning ere blevne anførte. Det være Forfatteren af disse Linier tilladt her at yttre, saavel sin Meening om de anførte Grunde i Særdeleshed, som om Sagen selv i Almindelighed.