Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-17
De, som ei henhøre til den laveste Almue, ere heller ikke saa enfoldige, at de tage deres Tilflugt til en saakaldt Qvaksalver, med mindre de forhen forgjeves have søgt Hjelp hos den autoriserede Læge, eller at de af foregaaende Erfaringer vide, at den saakaldte Qvaksalver har hjulpet Adskillige. Den for adskillige Aar siden afdøde Mad. Hummelgaard blev kaldet en Qvaksalverske, og dog maatte Lægerne tilstaae, at hun har hjulpet Mange, som ellers ikke kunde hielpes. Vil man indvende, at saadanne Mennesker vove meget, som den autoriserede Championer. Den ene Familie af samme forsvinder efter den anden. Ogsaa taber Adelen sin Glands, ved Letheden i at opnaae den. Enhver Kjøbmand, der kommer fra en Provindsialstad, til London, for at overgive Kongen en Lykønskningsadresse, tager til Belønning for sammeKnighthood hjem med sig, som blev Seierherren, ved Acre til Deel. Spanierne ærer man i Engelland meget; men saasnart der udbryder en Krig, Læge ikke tør eller vil vove, saa kan dette vel tildeels være sandt, men vove da Lægerne intet, Ere de ufeilbare i deres Konst? Ogsaa indvender man, at en saakaldet Qvaksalver, ved at vove og være heldig i sit Vovespil, kommer i et Ny, som siden giør, at han i Tillid til Ævner, han ikke besidder, paatager sig Curer, han ikke forstaaer, og hos den store Hob kommer til at gjelde for et Orakel. Men saa kan man jo prøve hans Ævner, førend man fordømmer dem, og tillade ham at udøve den Deel af Konsten, hvortil han besidder Duelighed. Saalænge det er umueligt at forbyde Folk, selv at qvaksalve med deres egen Sundhed, vilde det ikke være af synderlig Nytte at forbyde Qvaksalverie i Almindelighed. Mangfoldige af de lavere Classer døe, deels fordi de af Vane og Fordom ikke gide søge Raad hos den virkelige Læge, deels fordi det generer dem for meget at bruge Medicin og holde Sengen. J ringere Tilfælde kunne de hielpe sig med Huusraad, men i alvorlige Sygdomme forqvakle de sig sædvanligen selv ved Bonderaad. De saakaldte "kloge Mænd og Koner kunne derfor, naar de stode under et Slags Opsigt, og man i Forveien overtydede sig om deres Kundskaber, stifte saa meget mere Nytte, som de boe midt iblandt Almuen, besidde dens Tillid og ere bekiendte med dens Tænkemaade. Behandler man dem som Qvaksalvere, saa ophører Almuen desuagtet ikke at søge dem som hemmelige Orakler, og i denne Egenskab stifte de langt mere Skade, end naar deres Curer udøvedes offentligen. ønsker man temmelig almindeligt, at der ogsaa maatte være Spaniere blandt Fienderne, endskjønt et Par Registerskibe ikke erstatte de forøgede Krigsomkostninger. - Endskiønt Qvækerne ikke gjøre Fordring paa videnskabelig Dannelse, besidde de dog en fulstændigere Documentsamling angaaende deres Kirke end noget andet Religionspartie. Nu formindsker deres Tal sig. Af de Geistlige, som de ikke ville yde Tiende, trykkes de meget, thi Tienden inddrives kun hos dem med Magt. J Stæderne stikker deres Klæder alt for meget af mod Straajunkerne i Bondstreet til at ikke den herskende Kirkes Skrædere skulde gjøre mange Erobringer blandt Qvækerne. Det nye Jerusalems Kirke har endnu mange Tilhængere. Ogsaa for de Vantroe er der gjort meget. Siden Humes Tid have de skottske Universiteter udklækket Atheismus; ogsaa Thomas Taylors Polytheismus har fundet Tilhængere. Mærkværdige ere tre Sværmere eller Bedragere. J Avignon gaves nemlig allerede førend 1788, rimeligviis under de politiske Jesuiters Styrelse, et Selskab af Propheter, der ved religiøs Sværmerie søgte at undergrave de daværende Statsindretninger. To engelske Qvietister, Kobberstikkeren, Wright og Tømmermanden Bryan bleve optagne af det meget gjæstfrit, og udbredte i deres Fædreneland Læren om Gjenoprettelsen af Guds Rige i Palæstina, under een Konge, hvorom Wright udgav 1794 en Bog. Denne Omstændighed er, efter Southy, et mærkværdigt Bidrag til den franske Revolutionshistorie; hvad der siden den Tid er blevet af dette Selskab i Avignon vides ikke. Men i Engelland fremtraadte 1792 en ny Propher, Richard Brothers, som Hebræernes Konge og Guds Brodersøn, en Mængde af Wrights Proselyter bleve hans Tilhængere. Endog en grundig Orientalist og Parlaments=Medlem, Halhed, forsvarede ham ivrigen i Underhuuset indtil han kom i Daarekisten. Efter Brothers fulgte den nyligen afdøde Johanne Southcott, der ogsaa erkjendte ham som Konge, og derved vilde drage sit Partie til sig, men iøvrigt vilde fuldende Menneskeslægtens Frelse ved en ny Frelsers Fødsel. – Bristol, fordum den folkerigeste Stad, næst efter London, taver nu meget af sin Glands, og Manchester er allerede mere befolket.