Berlingske Tidende, 1819-08-30
Literar Anmeldelse. At den oldnordiske Methologte ercattin er bleven bevaret for Verden i rørt Fædreland er nu udgiør en ofte Steen at Danmark Literatur, er noksom bekiendt, ligesom det og er tilst ækkelig lavest og flere at Nutidens med vedede Digteres (f. Ex Pas, Digersalægges Paassens, Grundvigt, Teivers, Lings, Hervert de la Lrette Flaades o. fl. Værk: at dens Studium er saare nyttigt og behagel at for de skiønne Videnskabers Dyrkere og Parere. At den ogsaa er særdeles brunder et Kunsiner, ifar Mølere, have flere ernialske Forfattere alt lægge paastraxt, og de, vises nu harliger af forskienlige Mesterværker, saavel fra vore ernes som fremmedes (ifer Tydskes og Svenske) Hænder, ligesom de de talrige : den lenere Tid for slige Æmmer offentlig udfane Frilsesgaver. Det er derfor at vi tighed for ver NatisnalHæder og vort Folke litære Selvstaae at prette overføde et os forindelig tilhørende, af Samlen fortrælien og Sten Karslag til fremmede allene ser at disse ved at befordre og ovelske den for a Frugtbarhed, kunne giøre os til Stamme, og ud var os for den formente Bertelsese, et vi, som tre i Besiddelse af de store Fordeie, som den Forfædrere ubekiendte Bogtrykke kan til bryder os, ikke vare: Stand til at bedre og udgive deres høretlige Skrifter, eller, ved hensigtsmæssig og fornøden Forklaring, at føre den forstaaelige og frugtbringende for Rand og Eftertid. Nu kan ei heller en slig Bebeidelse med Rette siges at høile te Denmark eller dets Regierine Jngen af dette Konger, der forholdsmæssig ryefret saa meget og virket saa be dia, til den ecanligt sædrelandske Videnskabs stremme, som Frederik den Stette, en fie ædle Dannemænd have i hans Regieringstid trandte den forevigede Subm Forsøet ved at offre brindelige Gaver paa Sagals Alter og de ved de et Fædres res Vinde paa den værdigste Mard. Saaledes er det baade Kongelig Understøttelse og enkelte Dannemænds Ædelmod og stædrenelandsflad tiet, at den ældre Eddals tro=Mythelog reeneste Frides og det ældgamle Danske Lungemaals ældste Mindemærkes, ere islandsk at sk. U . forisattes i Danmark vanskeligste Perinde en nu formedeniles meent Ta vil dringes til En, ligesom det og skyldes Kongere Raade og en der sk Adlings vik omme Opmuntring, at de første mytheologiske Forelæsninger over dat rigtige Værk ere i flere Aar offentligen holdte i Hovedstaden, og ville fremdeles fortsædes. - dog ved efterhaanden till ge et udbrede sig over flere Stene at den cianordiske Literatur efter Hs. Majestæts allerhøieste Betaling, borved den tillige allernaadigst er sørget for de dertil medgaaende Rekostningers Pyrkelse. Der er ta, som man billig kunde vente Danmarks Regiering v. Fak, en hidindtil hare virket men til den ældre Endes brystatsaa sidste Offenne tierelse og for Uning, uagtet ei i de sidste Aar høre seet den ræsten paa eengang udkomne udenlands i trende eller flere forskellige Haandudgarer. I det vi dettegie de mangfoldige nye Oversætte set af det ommeldte overbiske Værk eller enkelte af dets Dine, i det svenske, torske en elske og flere af de nyere Sprog, kunde vi ikke andet end op age her os selv. en i denne Post tøinefaldende Mangel. Vet foregik ved Sansvig for mange Aar siden, Andre heri ved et roesværdiet Exemeel med naturligviis var bart, ved sto Møie, erhvervede Jndficier, ingenlunde ianrættelige til at fuldføre en af eller brugbar rydansk Oversættelse af Frat af amle Skulde dige. Hans Arbeide indbefatter desuden kun de saakaldte myldelse i de Sange smed Art allelse af Havamaal, Solens Sang, Qvadet om Volund, Grottefangen og Kong Heideriks Gaader). - Det er altsaa for at usulde et temt kun i re Literatur, som vistnok bør udfyldes, at jeg herved søner at indbyde saavel Danske som Dansklæsende Dyrkere og Pader af Nordens Literatur og Kurn til Sudskriptter paa en nye Dansk Oversættelse af den ældre eller postiske ellers kaldet Sæmunds) Edde. Saavel de egentser methiske og allegoriske Sange, saa de historiske eller eyeste (handlende om at blangernes i agiske Skræder senere i Middelalderen Tildret i de udse Dage Kiedelungen; Lied og Chriemkilden Rache mes samt tiente 2den at Grundtvig de la Motte Fouque s. A.) - Skulle der og de de sorte saa ito og anelig som muttet. Ender Tara skal forsynes med en farskun Jndledning et opiriende Anmærkninger. Mit paturligen fortrolige Bekiendtskab med mu ottemaal, det Jel 1ste som jeg fra Jararommen af har søgt at udvide til Voldens ædre Digtersp. - saa lsom et de med forbundent mangeaarigt Sucium af Heden las Skaldesaage og den den nær de i Enderne bevarere Ende, Aan 8 og Fadel være, have sa sig i Slag til at meddele mange nye, og, som jeg baad r. seiv for Sang randsteren og Menneskeforskeren vigtige og intere fante Remærkninger angaden ere dansk For. sædres To og et brorpaa et meste at de nord ske folk fartalte Almuetro og nationale Skikke eiensrulige er erundet, sken Tankerne ret spildengen have oldet at omsvde meget deraf i nye immer, samt deres af en miske og physiske Kundskaber Øer Memer som i saaren 2de Deele udeomdet gothiske Hovedfolks asial ske Oprindelse. Jar brade jeg at det at den e no danske Udgave af den ældte skove til duve kan, at deri aldeles at mad som vore Fædres Guddomme Oain, Thar, Frerr. Frigga, Frerae s. b), som fordiske Mænd eller Qvinde. En ster eller Frytand; men terreimod som Naturens og Elementernes Arberskere og Storere, lige om d. Endens Nød standere, Jærterne, ikke det omtales som egen menneskelig Nat, men som Afgrunders, Mørkets og Kuldens Dæmoner often p. en ned paalenshøiere Magter o. s. v. Det indlyser karligen herat et Nordens Guder efter Forfædrenes Forestillinger levede og vittede i Naturen og ville eraledes vedblive til Verdens Ende, samt et vore Digere og Kun ere gaar de søge at sætte sig indt det egentlige Hedenolds forekilling vil finde Sudernes Billeder under mangsaldie afvexlende Former i den evige Natur, hvorved Gentet aabnes en vid Mark til nye og herlige Anskuelser Dag have ove ede nogle Lærde, som hinariat. Thoken Posthelm Muar. Noerup, Grundtvig, Draler, Stuhr og fl., samt enkelte Digtere, sær ret Ded at schlæger (hvis Pramer af denne Art, ved natrærende Værk, og ville, en mange ræsere, sænes i det rigtige Lys inderes seet og fore i Agt den hviJoeler fra den rette, oprindelige Synspunkt, der lige fra Kier den medt Jndførelse for det mestover bleven farkeller og vil kundt et Nødsøerne Kam met tillader ikke et udville disse Gienstende vidtløftigere og ane Sted. Su tilføier jeg at værket skal sitet med en kortrættet netholog sk Ord og over det ramle Nordens Kanaste myrdiske nærmer, et Dage er de Aunisteres Brug. Den hele Værk vil komme til at bestaae at stre Octavi Vand boen paa 20 Ark. Forlagtterien er et mig ove draget til en Gelden alske Boghandling, høre overne betingelser for Sudskriptionen d. frige i ret Ulerære Pudiniumt behandlere Underierning. Kiøbenhavn, den 31te Jul. 1810. Fina Magnusen, Frotesser. Forlaget af dette for enhver Fædrelandets og Literaturens Ven plettet og interessante Værk har Hr. Kariatieren over bra et Under enede der hvem det 2 udkomme, saafremt et til at vække Udgifterne, nogenlunde til maktellet En af Subskildenter maatte have meldt sig inden Udgangen af Mans 1 20. J dette Tilfælde skal Trytningen da ufortøvet vorde begyndt, og høret Fierd naaer et Bind blive leveret. Forlæggeren forbinder sig til kun at lade et hist ubetydelig Antal Exemplarer trytte over det, hverpaa der til forenøie Tid er subskriberet, og Befordrerne af et nyttigt og hæderligt Værk kunne derter tillige have Udsigt til at dette, formedelst Stældenheden, vil om tort Tid opnaa en forhøiet pecunær værdie. Subskriptionsprisen bliver, i rede Sølv, eller sammes Værdie i Sedler, for hvert Bind 1 Rbd. 64 Skill. paa Trykprører, . - 24 - - St. ivrapiir. og 3 - . - - Velmpevnt. Bogladeprisen derimod 2 Rbd. 43 Skib, paa J ykpapiir, 3 - 35 - - Skrivpapiir, og 4 - 8 - - Vel natur. og denne indtræder strax saasnart et Bind er færdtet, for dene, saa at om endog Exemplarer da maatte være tilovers, de sildigere tilkommende Sudskribenter, dog kun nyde Sudskriptionens Fordele for de til den Tir resterende, ikke for de allerede udkomne Sind Jmod en saa betydelig Fordeel forbinde dermed de Herrer Subskribenter, til Forlæggerens Sikkerhed, dem til, ved Mortagelsen af 1ste Deel tiulde at erlægge Betalingen fr. 22den Deel, ved Modtagelsen et denne Betaling for 3die Deel, og endelig ved Modtagelsen af sidstmeldte Betalingen for den 4de og sidste Deel; hvilken derefter, som forud betalt, leveres frit. En leyet Liste over de Herre Sudskribenters Navne vil ledsage Vattet.