Aalborg Stiftstidende, 1846-05-27
Jstedetfor Vatterliste er der for hver femte Pæl sat en Stormpæl, og paa hver 10de a 11te Pæl paaheftet smaae Ankere med 6tommer fine svenske Spiger, der gaae nogle Alen indi den opfyldte løse Grund, hver forsynet med et Krydsholt af omtrent en Alens Længde, hvoraf mange, førend de bleve nedlagte, vare af halvopraadnet Træ, hvilket, ligesom ogsaa om der ere nedrammede Hjertepæle for Samme, ved en Undersøgelse vil kunne indsees. J afvigte Aar blev det egentlige Havnearbeide paabegyndt, hvor vistnok, skjøndt under et dagligt Tilsyn, ligeledes ere indløbne mærkelige og uforsvarlige Feil. J en Distance af 36 Alen, hvor den gamle Steenkal var næsten horizontal med Vandfladen, staae i fire Fods dyb Vande var der først i December f. A., da jeg med daglig Vande opmaalte Dybden) de gamle forhenstaaende samt senere nedrammede Pæle, ialt 31 Stkr., uden i nogensomhelst Maade at være bragt i Forbind med Vatterliste, Slyngværk, Ankere eller nogensomhelst Ting ind i Steenkalen, overladt til ved egen Kraft at holde først en Steenmasse af fire Fods Høide, som ikke kan tænkes at være lagt i ordentlig Forbind i Vandet, desforuden over den daglige Vandflade en Steenforhøining af 3 Alen. Det vilde vistnok ikke have været overflødigt, men endog saare nødvendigt, at disse Pæle havde været forsynet med en stærk Vatterliste, med ligesaa paalidelige Ankere og Kryds holter, lagte ind i Steenkalen førend den var bleven forhøiet og fuldført, saameget mere som mange af disse Pæle kun indeholde en Tykkelse af 5 a 6 Tommer i Diameter i en meget ulige Afstand fra hinanden fra 1/4 til 3 Alen, og det endog paa et Sted i Aaen tæt ved Jndløbet, hvor Aaen kan taale hele den Brede, der kan faaes. Paa Grund af denne Pælenes Afstand kan man ikke undskylde sig med, at der kan opfyldes i Aaen med Steen for at understøtte Svagheden. At Havnebygger O. Nielsen kun betragter Nødvendigheden af at Ankerne, som dog ere lidet tilsyne, naar Arbeidet er færdigt, ere godt beskafne, men ligemeget hvorledes Kryds holtet er, enten det er kort eller langt, frisk eller raadent Træ, bevises ved de 2de vestreste Ankre, der ere lagte under Hammeren paa det nordre Hoved, hvilket er forsynet med to Krydsholter, som selv den mest Trængende paa en ikke altfor kold Aarstid neppe værdigede at tage op til Jldebrændsel. Ved det vestreste af Steendæmningen blev ligeledes i forrige Efteraar det mest urimelige Project bragt i Udførelse, nemlig ved nedrammede Pæle med paaslagne Bræder, der kostede Kæmnerkassen, ca. 50 Rbd. Enhver, der kan gjøre sig et lidet tænkeligt Begreb om Søens Kraft, der ogsaa strax ved første Høivande, bragte dette i Uorden, maa ansee det for utroligt, at noget Saadant kunde falde fornuftige Mænd ind. Skal det end bære Navn af Bol- eller Plankeværk, saa er det viist imod Landstrækningen at udgjøre en Spidsvinkel, istedetfor at det burde have været ført i samme Retning som Steendæmningen, og derved udgjort imod Landstrækningen en Stumpvinkel, hvorved Søen aldrig vilde have faaet den Jndflydelse til at fortærLandbringen, og det vilde unægteligt have forlænget Distancer af Dæmningen, endskjøndt den vel snart vil forlænge sig selv og efter den Retning, hvori det nu er, ved hvert Høivande, der er forenet med Rendes, saa lumskeligt vil bringe i Tanke at forøge Dæmningen. Det skal senere af Nielsen være paa anket, at dette Plankeværk var forsømt at blive understøttet med Opfyldning af Steen, men vil man kun anbringe Steen er Plankeværk uundværligt, og for omtalte Summa kunde have været kjøbt adskillige Kubik=Favne Steen. Vil man tænke sig at i saa blød og af Vandet fortæret Grund et Bolværk af saa svag Bygningsmaade skulde have nogen Varighed, vil vistnok det af mig forhen gjorte Forslag ikke saa ganske være at kaste hen, nemlig: fra Steendæmningen til en lille Afstand fra Bolværket at anbringe lave enkelte Fletværker, baade paa kryds og tværs, saaledes at Vinklens Kant bestandig viste mod Dæmningen; Søen vilde da ved indfaldende Høivande tabe sin Magt inden den naaede til Bolværket; disse smaae Mellemrum Tid efter anden blive opfyldte og den nu i Tiden meget lave Plads vinde Høide. Sæby i Mai 1846. C. F. Christiansen.