Aalborg Stiftstidende, 1844-09-17
Aalborg, den 17de September. De med Dagsposten (der arriverede seent) ankomne Stændertidender bringe Slutningsforhandlingerne i Sagen om Besværingen over Cancelliets Fremgangsmaade ved at supprimere Blade, uden Sagsøgelse, hvis forøvrigt vel bekjendte Resultat vi endnu idag ei tør meddele, da det Nr., der bringer Afstemningen, endnu mangler. Flere af de væsentligere Momenter i denne interessante og maaskee den varmeste og vigtigste af de iaar stedfundne Stænderdebatter skulle vi senere fremdrage og meddele foreløbig blot, at Forhandlingen aabnedes med en levende Debat imellem Commissarius og Committeereferenten: Procurator Jespersen. For Committeens Jndstilling talte dernæst, Kjøbmand Ree, Auditeur Rou lund, Propr. Vandborg, Selveier Lydersen, Oliemøller, Schytte, Apotheker Dahlerup, Godseier Winkel, Prof. Larsen, Propr. Jensen, Propr. Boserup, Apotheker Køster, Godseier Nyholm, Oberst Brock, (Sognefoged Jacobsen og Gaardeer Kirk havde allerede under den foreløbige Behandling kraftigen taget Ordet for Pressen), og imod Jndstillingen Justitsraad Estrup, Biskop Müller, Stiftamtmand Rosenørn, Provst Møller, Amtmand, Baron Rosenkrantz og Kammerherre Benzon. Forpagter Bøggild erklærede (ligesom Provst Møller) ikke at kunne kommes til Erkjendelse om hvorvidt Cancelliet havde feilet og - derfor at ville forlade Forsamlingen, naar Afstemningen begyndte. Af Stændernes Forhandlinger og Forandringer i Arvelovgivningen sees, at den Hensigt, hvori dette Lovudkast oprindelig forlangte, nemlig at statuere lige Arveret for begge Kjøn, hvilket rigtignok i forrige Session ved Sagens daværende Behandling blev forkastet, ikke er opnaaet uden i en meget indskrænket Forstand, idet det derhen hørende Punct i Lovudkastet kun tillader at give enkelt Datter forhøiet Arvelod. De øvrige Forslag, der til Forandring heri vare stillede, nemlig Kirks om at Kjønsforskiel i Fremtiden ikke maa komme i Betragning ved Arveloddernes Størrelse, dog at Forældrene kunne holde sig til den nærværende Arvegangsmaade, naar herom udstædes bestemt Declaration; Committeens Jndstilling, at Forældre ikkun skulle være berettigede til at bestemme, at deres Døttre skulle gaae i lige Arv med Sønnerne; og Nyholms Amendement om, at det ikke skal være Forældrene tilladt, at tillægge den ene Datter større Arvepart end den anden, hvad enten de vælge at give dem fuld Broderlod eller en Lod, der varierer imellem Søster- og Broderlod, bleve alle forkastede, første med 39 Stemmer imod 9, andet med 34 mod 14 og tredie med 33 mod 15. For den lige Arveret efter Kirks Forslag talte Brock, Tage Müller, Præsidenten og Ree, dog an faae Præsidenten og Müller ikke at burde stemme for Kirks Amendement, fordi den foregaaende Forsamling, om end ikke med stor Majoritet, ligesom ogsaa den Roeskildske allerede havde forkastet Ligheden i Arveret, medens Reedog ikke heri vilde see et Præjudicat, der kunde binde en efterfølgende Forsamlings Beslutninger. Committeens Jndstilling om at betage Slegfredbørn Arveretten efter Moderens Forældre a., hvilket Spørgsmaal havde vakt en levende Debat, forkastedes med 35 St. imod 13. Amendement af Benzon om at indrømme Moderens Forældre samt andre Mødrenefrænder fuldkommen og ubetinget Ret til ved testamentarisk Disposition at nægte de af Datteren eller Slægtningen avlede Slegfredbørn den disse ellers efter Lovens 5-272 tilkommende Arveret: forkastedes med 30 St. imod 18 og den samme Deputerede tog derefter sit stillede Amendement, om at indrømme Faderens Forældre a. samme Ret, tilbage. Committeens Jndstilling, om Udvidelse af Forpligtelse for et Barn til at underkaste sig Afkortning efter Collatio bonorum, forkastedes med 42 St. imod 6, hvorimod Forsamlingen med 35 St. imod 13 antog Committeens Jndstilling om at Barnet i de Tilfælde, hvor den modtagne Gjenstand endnu existerer i uforringet Stand, kan opfylde sin Forpligtelse ved at føre den tilbage i Boet. Kirk havde stillet tvende Amendementer om at den andmaale Testationsret, Selveierbønderne have og som allerede nu danner fortrædigende Godsaccumulation paa enkelt Haand og føder et Aristokratie i Bondestanden, ogsaa maatte udvides til deres Sønner, ja at samme Ret endog skulde tillægges Huusmændene. Forslaget, der forsvaredes af Jngerslev og bekjæmpedes With og Ree, som udtalte sig imod Testationsfrihed ialmindelighed og imod at skabe en ny Art af Stamhuse og endog Stamhuusmænd, fandt heller ikke tilstrækkelig Sympathie i Forsamlingen, der forkastede Amendementerne med respective 26 St. mod 22 og 27 mod 21.