Extraordinaire Relationer, 1738-03-01
Corsica. Endnu vedvarer de Corsiske Uroeligheder, som i saalang Tiid har regieret paa denne Øe, og er det saa langt fra, at de overskibede faae Tusinde Franske Trouper kunde med Gode eller Onde faae sat til rette hvad Genuesernes førte utaalelige Herredømme har eengang bragt af Lave, at meget meere alle Tidender fra denne Kant fortælle, Jndbyggerne med yderste Bestandighed at elske deres Theodorum, og vedblive den eengang fattede Slutning, heller at døe med Kaarden i Haanden, end bøye deres Hoveder under Genuesiske Trældom. Mand seer denne Relation bestyrket af et fra Corsica til Genua opsnappet Brev, af følgende Jndhold: Tvende Ting forbinder os til at oppebie den sidste Yder Aar 18. derlighed, førend vi vilde forlade den eengang af os samtlige udvaldte Over-Herre, eller de af ham saa visselig i Værk satte Anstalter, den første er Erkiendelighed, og den anden, vores egen Fordeel. Først vores Erkiendelighed, anseende saavel den store Mængde Krigs Forraad og Levnets Midler, hvormed bemældte vores Souverain os stedse forsyner, som de vise Love og Anordninger, hand udi Landet har indførdt, og den Maade, hvorpaa de samme ere fuldførdte. Dernæst enhver i sær og den gandske Nation deres egen Fordeel og Nytte; thi skulde vel Frankrig vilde handthæve os udi den 10de Deel af de Fordeele, som vi nu virkelig besidder, Af de 5 Bispedømmer paa Øen indbragte nogle 50000, nogle 70 a 80000 Pund; og ved disse Indkomster har Theodorus skilt de Gennesiske Bisper, der depenserede dem udi Genua allene, sættende aldrig deres Fod paa Corsica, hvorimod hand har allerne tillagt enhver her efter værende Biskop 6000 Pund, mens det øvrige af saadanne Revenner givet til Skoler og Hospitaler. Belangende Tienden, som den meenige Mand betalte til Kirkerne, da har hand den til samtliges Nytte afskaffet; og paa det Kirkens Betientere alligevel maatte bekomme noget tilskikkelig Underhold, har hand afsat alle de Genuesiske, og ladet de indenlandske Præster allene blive ved Kirkens Sager. Mand har beregnet, at der vare neppe 8 af hvert 100de af private Folkes Huuse, der hørdte deres Beboere selv til, da de andre enten vare soldte, pandtsatte, eller ved Testamente bortgivne til Clostere og Capituler. Alle saadanne Huuse har meerbemældte vores Konge indkiøbt, og igien givet de gamle Familier, som de hørdte til i forrige Tider, og i Mangel af saadanne Familier, har hand skiænket dem til Jndvaanerne. Ald Slags forhen af Republiquen paalagt Told er ligeledes afskaffet. Det af den Genuesiske Adel paa Øen inde hafte Gods, som aarlig indbragte 2 a 300000 Pund, og tilforn havde tilhørdt gamle Corsiske Familier, er Genneserne Martii Maaned, Aar 1788. ne frataget, og til de gamle Eyere indrømmet, mens Overskuddet er bleven deelet imellem de nye beskikkede Grever og Marquiser. Overalt skulde det frie Coral-Fiskerie, de paa nye oprættede Salt-Værker, adskillige Miners Opdagelse, og mange andre saadanne gode Fordeele meestendeels ophøre og blive til intet, dersom vi nogen Tiid bleve nødde til at forlade vores fromme Fader, og underkaste os den Genuesiske Heraf seer mand da, at vi næsten befinder os Regiæring. udi samme Tilstand, som de Nordiske Protestanter i Begyndelsen af deres Religions Forandring, hvilke saae sig forbundne, at handthæve deres nye Lærdomme, fordi de baade vare bedre og beqvemmere end de Gamle deres, saa og nyttigere fordet gandske Land, den Regiærende saavelsom Undersaatten, etc. Mand formeener ellers, at Malcontenterne havde selv givet Leilighed til dette Brevs Opsnappelse, paa det at Republiquen Genua maatte selv fornemme, hvor store Vanskeligheder den vilde finde, i at bringe Den igien under sit Regimente.