Berlingske Tidende, 1769-02-24
Slutning af De Herrer Rigs=Raaders underdanige Svar og Forestilling til Hs. K. M. af Sverrig, dateret 13de Decbr. 1768. (See Tidenderne No. 14 og 15.) Rigs=Raaderne lade det staae derhen, at de anførte Landets svare Forlegenheder have, ved første gjorte Jndtryk paa E. K. Msts. ømme og bevægede Gemytte, virket et saa betænkeligt Forsæt, Regierings Byrdens Needleggelse, som E. K. Msts. naadig ste Dictamen til Slutning indeholder; men hvor om alting er, saa kan den Betingelse, som E. K. M. forbinder med Rigs=Raadernes Fraraadende, ikke løsgiøre Rigs=Raaderne fra deres Pligt deres underd. Raad. Rigs=Raaderne staae Rigets Stænder til Ansvar for deres Raad, i Følge Regierings=Formens 14, og den Svenske K. Forsikrings 75. De kan ikke forbindes til nogen Pro velse over deres underdanige Raad, som ikke stemmer overeens med Lovene, deres Samvittighed og Overbeviisning; og allermindst kunne de ved foreskrevne Betingelser formaaes til at afvige fra Lovene og Rigets Stænders udtrykkelige Foreskrifter. Saadant kan aldrig være C. K. Msts, naadige Villie: Rigs=Raaderne ere ingenlunde af denne Meening; men de kunne ikke undlade at indstille til E. K. Msts. egen naadige og ædle Tænkemaade, om ikke en saadan betinget Rigs=Raadernes Prøvelse over den foreværende Sag strider imod Lovene, er uretmæssig i sin Grund og skadelig i sine Følger. Rigs=Raaderne beraabe sig herhos paa det, som Rigets Stænder ved Rigsdagen 1756 have yttret, da de erklære, at Pluralitetens Beslutning i Raadet er E. K. Msts. Beslutning, og naar E. K. M. derudi ingen Deel tager, saa kan ingen Samvittigheds Urve hos E. K. M. have Sted. - Alt dette i Underdanighed at forestille E. K. M. have Rigs=Raaderne holdet for at være deres urundgængelige Pligt, paa det de derved opfylde hvad Grund Lovene ved ethvert strengt Svar fordre af dem. Rigs Raaderne ere overviiste om E. K. Msts. naadige Fortrolighed, og kiende E. K. Msts. hiertelige Bekymring for Sit Rige og Sine Undersaatter saavel, at de deraf giøre sig det underd. glade Haab, at E. K. M. vil udi høy K. Naade ansee Rigs=Raadernes underdanige og i best Hensigt gjorte Forestillinger. - Rigs=Raaderne ønske af tro Hierter, at den Dag aldrig maa komme, at C. K. M. skulle frasige Sig Regierings=Roderet. - Rigs=Raaderne forestille sig, at deres underd. Forslag angaaende Rigets Stænders Sammenkaldelse, naar det skeer, at det udi sin Moedenhed og sande Gestalt legges E. K. M. for Øynene, skal finde E. K. Msts. naadige Velbehag, naar E. K. M. i Naade befinder, at samme stemmer overeens med E. K. Msts Værdighed og K. Rettigheder, som de der ere uadskillelige fra Rigets og Rigets Stænders Frihed og Rettigheder. - J saadan Henseende havde Rigs Raaderne vel og kunnet forhale med denne underd. Forestilling, men de have alligevel holdet for sikkerst at være, den nu i Underdanighed at overgive paa det at de, i hvad som og maatte forefalde, ikke maatte have sig at forekaste, at de havde efterladt en Pligt, som Regierings Lovene ved ethvert strengt Svar paalegge dem. - J ovrigt overlade Rigs=Raaderne under E. K. Msts. egen besynderlige og naade ge Eftertanke, hvad for Uroligheder alt dette i Riget kunne foranledige, og hvad Opmærksomhed det hos alle fremmede Polentater torde opvække. - J den høyeste Guds Navn bedes E. K. M. underdanigst af Rigs=Raaderne, at E. K. M., for Sin og høre Families Tranquillite, Ære og Berømmelse, saa og for Rigets Rolighed, Lykke og Vellærd, afstaaer fra et saadant Forsæt, og i dets Sted glæder Rigs=Raaderne og det ganske Rige derved, at E. K. M. ikke af Regimentets Byrder vorder træt, og at E. K. M. efterdags som hidindtil lader det ikke mangle paa den naadige Forsorg, under Sin egen høie Regiering at giøre Sit Lands og Folkes Lykke. Stockholm, i Raadet, den 15de Decbr. 1768. (underskrevet af). Frider. Friesendorff. Adam Horn. Axel Lagerbielke. Pebr. Kalling. Otto Wilh. de Geer. Carl Hermelin. Joran Gyllenstierna. Chr. Renterholm. Carl Funk. Joh. v. Wallvyk. Frider. Ribbing. Joach. v. Duben.