JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Den Skipper, som havde bragt Kopperne til Aarhuus, er død. (Ogsaa i Odense have Koppe tilfælde viist sig, men hidtil med en yderst mild Characteer.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Jfølge Flensb. Zeit. er en agtet Borger og Familiefader i Husum omkommen ved at gaae overen tilfrossen Mølledam, hvor Jsen pludselig brask under ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
J den tidligere heri Bladet omhandlede Justitssag mod den ulykkelige Huusmand Niels Pedersen af Bjernedehusene, der, af Fortvivlelse over at være opsagt af Hr. Kæhler, ombragte sine 2de Børn, efter forgiæves at have attenteret Selvmord, har Overretten indhentet en yderligere Erklæring fra Sundhedscollegiet. Retten har nemlig forespurgt, deels og Collegiet ved den i sin tidligere Skrivelse og Arrestanten brugte Yttring, at han i Gierningsøieblikket var i sindsforvirret Tilstand, har villet tilkjendegive, at denne befandt sig i en saadan Tilstand, at han var ude af Stand, til at reflectere over sin Handlings Forhold til de borgerlige Love, eller om Meningen er, at han med Hensyn til Mordet har, paa Grund af sine forvirrede moralske Begreber, manglet Villiekraftil at modstaae den Drift, der tilskyndede ham til Gierningen, medens han dog indsaae eller kunde indsee dens Strafbarhed efter Statens Love, deels om han eventualiter vil kunne stilles paa fri Fod uden Fare for den almindelige Sikkerhed. Hertil har Sundhedscollegiet svaret, at Arrestanten i Gierningens Øieblik har været ude af Stand til behørigen at reflectere over sin Handlings Forhold til de borgerlige og guddommelige Love, og at hans Handling følgelig ikke kan være ham at tilregne, ligesom og at et Jndivid, efter en saadan begaaet Handling, formeentlig ikke bør overlades ganske til sig selv, men at hans Sundhedstilstand bør underkastes Undersøgelse for Frigivelsen, og at det bør paalægges hans Omgivelser at have stadigt Tilsyn med ham og ved indtrufne Omstændigheder uop(Fædrel.) holdelig gjøre Anmeldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
(Corresp.) Kjøbenhavn den 27de Januar. J Adresseavisen indbyder en Mand, som temmelig nøitroer at have Jndsigt i Tallotteriet, til Jnteressentskab i sin lykkelige Opdagelse. Det seer næsten ud ligesom de Folk, der tilbyde at lære den Kunst at gjøre Guld, men som, uagtet de ere i Besiddelse af denne lykkelige Kunst, dog ikke ere istand til at gjøre en Daler til dem selv, og gjerne ere og altid have været saa fattige som en Kirkerotte. Denne Kunst er da nu i vore Dage kommen saa temmelig i Verruf, skjøndt det forresten ikke er meere end en halv Snees Aar siden, at der døde en høifyrstelig Person, Landgrev Carl af Hessen, som havde anvendt mange mange Penge paa at gjøre Guld og at finde de Vises Steen. Derimod findes der desværre endnu mange Mennesker, som sætte Formue, eller, hvis de ingen har, deres Tid, som altsaa udgjør deres hele Capital, og deres borgerlige Ære til, blot i den taabelige Jndbildning, at det er muligt at udfinde en sikker Maade til at spille i Tallotteriet; ja man seer af forestaaende Avertissement, at der endogsaa nu indbydes til at oprette Actieselskaber i saa Henseende. Enhver der kan regne de 4 Specier og vil tage en Lottericalender, vil meget let selv kunne overbevise sig om, at al Spillen paa Amber, Terner og Qvaterner, hvordan man end beregner, kun fører til den rene Ødelæggelse. Derimod siger man, at det er muligt, naar man kan disponere over en vis Capital, i det mindste 20,000 Rbd., og vil spille paa Udtræk efter bestemte Regler, f. Ex 45 Numere, at der da maaskee kan udbringes 4 pCt. af Capitalen; men det er jo slet ikke meere end almindelig Rente, og hvem vilde vel drive dette farlige og lidet hæderfulde Vovespil med en saa betydelig Capital, desuden er der nok, saavidt vi veed, en Grændse for Jndsatserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
J sidste Torsdagsnumer af dette Blad findes en Artikel om Høiskoler for Bondestanden, der indeholder meget sande og rigtige bemærkninger om dette Anliggende. J ethvert Fag, enhver Stilling maa man have Grund=Kundskaberne tilbørlig inde, førend man kan tænke paa at gaae videre, og saalænge Bonden ikke bedre end hidtil benytter de Skoler, der bydes ham, vil han kun have liden Nytte af at besøge høiere Skoler. Vi ansee derfor Nytten af høiere Bønderskoler, for Tiden i det mindste at være tvivlsom, og vi troe med Forf., at naar den voxne Bondeungdom blot i Extratimerne ret alvorlig vil knytte den Underviisning, som Skolelærerne, der nu i Almindelighed ere brugbare Folk, ville kunne give, vil den være ret tilfredsstillende. Kun den Kunst at tale som Forf. opregner blandt de Gjenstande, som burde læres paa en høiere Bondeskole, eller i Extra-Aftentimer af Skolelæreren, mene vi, det vil være vanskeligt at bibringe. At tale godt for sig er af største Vigtighed, ikke alene i Forstanderskaber og Stænder, hvor de Færreste faae Plads, men ogsaa i det daglige Liv, men det er en Naturgave, der ikke lader sig lære, i det mindste kun i en ringe Grad. Og dog er det denne vigtige Færdighed, hvori Bonden er meest tilbage; men ved Øvelse og en fornuftig Veiledning, ikke Underviisning, kan der altid udrettes Noget, hvor da ikke alt naturligt Anlæg mangler. "Rendsb. Wochenblatt er meget nysgierrig efter at vide, hvad Sprog Orla Lehmann vil tale, naar han er bleven Høiesterets=Advocat, og mener, at det neppe vil blive det Sprog, som han hidtil har udgivet for sit Modersmaal, nemlig Sproget for Folket Bladet gjør derhos opmærksom paa, at Algreen-Ussing efter sin Befordring, ganske har forglemt sit Sprog. Vi mene, at Ussing og Lehmann, skjøndt begge talentfulde Mænd, ere høist forskjellige Personligheder, men forresten troe vi nok, at den 40aarige Lehmann vil betragte Tingene i Verden fra et noget andet Standpunkt, end den aarige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
J denne Uge blev den ædle, menneskekjærlige Skibsbygmester Larsen, som døde i forrige Uge, stædet til Jorden, fulgt af et overordenlig talrigt Ligfølge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Kjøbenhavns Børscours den 26de Januar 1844. Hamborg 2 Maaneder. - a vista 199 3/4. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 Rbd. - Nationalbank=Actier 116 1/2 a 117 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 27de Januar 1844. - Rug, 3 Rbd. 60 s. a 4 Rbd.; Hvede, 4 Rbd. 88 s. a 6 Rbd. 44 Sk.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 92 s. a 4 Rbd. 24 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 88 s.; Havre, 2 Rbd. 40 sk. a 2 Rbd. 84 s.; Ærter 4 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. 16 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 36 s. a 2 Rbd. 48 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 84 s. a 2 Rbd. 64 s.; Smør, Pd., 20 sk. a 24 s.; Æg, Snesen, 25 s. a 28 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 13 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Blandinger. Thiers tilkjendegiver sine Venner, at han har endt sin Consulatets og Keiserrigets Historie. Han vil imidlertid først tilstille sin Forlægger Manuscriptet og nogle Maaneder, fordi han først vil gjennemsee Arbeidet endnu engang. Man veed, at Boghandler Paulin er Forlægger; Værket udgjør 10 Bind. Saasnart Hr. Thiers tilstiller ham det fuldstændige Manuscript, bliver der ham udbetalt 500,000 Fr. Denne Capital ville 3–4 Personer, hvoriblandt man nævner Bankier Cerfbeer, skaffe til Veie. Foruden denne Sum maa Forlæggeren desuden bære Omkostningerne for de Værker, Kort, Documenter o. dsl., som Thiers behøver; disse beløbe sig til ikke mindre end 20,000 Fr. J Aaret 1824 eller 1825 udkom første Bind af Thiers's Revolutionshistorie; det har Navnene A. Bodin og Thiers. Hiins Navn forsvandt meget snart fra Titelbladet; Thiers beboede dengang et meget beskedent Logis i Gaden Montesquieu i Centrum af Paris, hans Existens var meget usikker. Da det første Bind var offentliggjort, solgte han hele Manuscriptet til Boghandlerne Lecointe- og Durcy, skjøndt det da ikke var saa nær færdigt, for 16,000 Fr.; men senere tiltog Bogens Betydelighed, eftersom Forfatteren skred frem i Fortællingen, og Totalprisen for Manuscriptet blev fastsat til 30000 Fr. Efter Begivenhederne i 1830 og da det usædvanlige Held med Rvolutionshistorien havde gjort Forlæggerens Lykke, troede han sig ikke fri for enhver Forpligtelse mod Hr. Thiers og føiede frivillig endnu 70,000 Fr. til de 30,000.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
J det franske Revolutionsaar 1789 befandt Bernadotte sig som Underofficeer ved Garnisonen i Grenoble. Han var især berømt blandt sine Kammerater for sit Galanteri mod det smukke Kjøn. Da indtraf den berygtede Tagsteensdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Det er bekjendt, at paa denne Dag stege Grenobles Piger og Koner op paa Tagene, og kastede Teglstenene ned paa de gjennem Gaderne marscherende Tropper. Bernadotte fik en Steen i Hovedet og styrtede til Jorden. Man ansaae ham for død, og bragte ham ind i et nærliggende Caffehuus, hvor man endnu viser det Bord, hvorpaa han laae henstrakt. Medens man stræbte at bringe ham igjen til Bevidsthed, aabnede han langsom Øinene, og hans første Blik mødte blandt de ham Omgivende en ung blond Pige, der med sine smukke blaae Øine syntes at betragte ham medlidende. Bernadotte blev ganske henreven af hendes Skjønhed. Snart derefter befandt han sig bedre, tømte et Glas Brændeviin, og begav sig igjen til sit Regiment. Da Roligheden var gjenoprettet, var det hans meest magtpaaliggende Omsorg, at opspørge sin Ubekjendte; men forgiæves. Ganske uventet mødte han hende omsider i Stadens offentlige Have, og fulgte efter hende. Dagen efter indfandt han sig hos hende selv, og tilstod hende sin Kjærlighed. Den unge Pige heed Amalie; hun var Sypige og 18 Aar gammel. Men Bernadotte havde en farlig Medbeiler, en Uhrmager. For at blive denne qvit tilbød han Pigen Haand og Hierte. Men hun foretrak Uhrmageren, og den senere Konge af Sverrig og Norge fik Kurven. Bernadotte udfordrede nu sin Medbeiler til en Tvekamp, saarede ham og ilede til sin Elskede. Neppe havde han været hos hende et Qvarteerstid, før ogsaa Uhrmageren, bleg og blodig, indfandt sig. Hun overvældede Bernadotte med Bebreidelser og viste ham Døren. Fra dette Øieblik af saae de hinanden aldrig meere. Fire Uger efter blev hun Uhrmagerens Hustru. - En Hr. Chaudssaigues bekjendtgjør nu, hvorledes han nylig har talt med forbemeldte Kone, der nu lever som en gammel underordnet Opvarterske i en offentlig Anstalt. Hun taler ofte og gjerne om den Lykke, hun kunde have gjort, at hun nu kunde være Dronning over to Kongeriger, osv. Jeg kan endnu bestandigt ikke tilgive mig selv sagde hun – at jeg ikke strax kunde see paa Hr. Bernadotte, at han ikke var nogen almindelig Underofficeer, men ragede over sine Kammerater som en Ørn over andre Fugle. Jeg var ung og ubesindig; desuden var jeg ærgjærrig og vilde strax være Borgermadame. Det er Grunden til, at jeg har forskjertset to Kroner." Og saa udbrød den stakkels gamle Kone i bittre Taarer. Nogle Gange har hun skrevet til Bernadotte, efterat han er bleven Konge, men aldrig faaet noget Svar. Denne fattige gamle Kone er kjendt af Enhver i Grenoble, og man kalder hende for Spøg: "Deres Majestæt, Madame Bernadotte."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
En tydsk Reisende havde i nogle Uger opholdt sig hos en Ven, der havde etableret sig i en af mange Flodarme gjennemskaaren Dal i Sydamerika. En Dag steg han alene i en Baad, for at fordrive Tiden med Fisken og Jagen. Jngen af Delene vilde lykkes for ham. Heden var trykkende; han trak sine Skoe og Strømper af, holdt Fødderne i Vandet, lagde sig paa Bænken i Baaden, lod denne glide langsomt ned af Floden, og indslumrede kort efter. Hvorlænge jeg forblev i denne Tilstand - fortæller han - veed jeg ikke; men jeg vaagnede ved en underlig Fornemmelse; det var, som om et eller andet Dyr slikkede mine Fødder. Jeg slog Øinene op, og saalænge jeg lever, glemmer jeg aldrig den Rædsel, som gjennembævede mig, da jeg saae Hovedet og Halsen af en uhyre Slange, som slikkede en af mine Fødder. Jeg havde staaet ligeoverfor Døden i forskjellige Skikkelser, paa Havet, paa Valpladsen; men aldrig havde det abnet mig, at den kunde vise sig for mig i en saagruopvækkende Skikkelse. Et Øieblik var jeg som bedøvet, som fortryllet; men snart fattede jeg mig, trak rask min Fod tilbage, medens Uhyret fæstede sine funklende Øine paa mig, og greb efter min Bøsse. Slangen bøiede sit Hoved, som om den søgte sit Bytte, men neppe havde jeg sat mig op- og lagt an, for dens Hoved og Hals viste sig paany. Jeg gav Jld, og Udyret fik hele Ladningen i Hovedet. Strax reiste det en Deel af sit kæmpemæssige Legeme over Vandet, hvislede rædsomt og syntes at ville styrte mod mig, for at omsnoe mig med sine Ringe. Jeg kastede Bøssen bort, greb Aaren og satte Baaden i en rask Bevægelse. Slangen krummede sig i Vandet, som den begyndte at farve med sit Blod, og syntes at skjule sig mellem Rørene ved Flodbredden. Saa hurtigt som muligt ilede jeg hjem og fortalte mit Eventyr. Min Ven brød strax op med nogle af sine Folk, for at give det saarede Udyr sin Rest. Efter en lang og farlig Kamp lykkedes det os at fælde det. Slangen var fyrgetyve Fod lang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Blandt de Mord, som saa hyppigt blive begaaede i Stockholm, har især følgende for nylig vakt megen Sensation i Sverrigs Hovedstad. Løverdag Aften, den 13de d. M., blev Secretairen, ved General=Landmaaler-Comptoiret, Kammerjunker. Lagersträhle funden liggende paa Nya Kungholmbroen, med forslaaet Hoved. Han blev af en tilfældigviis forbikjørende Mand ført til Seraphimer=Hospitalet, hvor han døde efter et Par Timers Forløb. Hans Tegnebog, som skal have indeholdt en Seddel paa 33 Rd. 16 s. Bc. og nogle Smaa sedler, samt hans Hat savnedes. Den Myrdede var en Søn af Vice-Admiral, Friherre Lagersträhle, og en almeenagtet Embedsmand. En Belønning af 200 Rd. Bc. er i de svenske Aviser bleven udlovet til den, som kan opdage Gierningsmanden. Gierningsmændene til Mordet paa Kammerjunker Lagersträhle ere allerede blevne opdagede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
De ere en Tapetmager=Lærling, Lindquist, en Dampskibs=Maskinist Emann og en Snedker-Lærling Wahlberg, hvilke i Forening med en fjerde Person, som endnu ikke er bleven opdaget, vare komne overeens om, ved Ran at forskaffe sig Penge, og i den Hensigt havde forsynet sig med en Flaske og en Knage til at hænge Klæder paa. Med Flasken, der var fyldt med Brændeviin, som de først tømte, tildeeltes Lagersträhle bagfra et svært Slag i Tindingen, saa at han styrtede om, hvorpaa de gave ham flere Slag. Mordet blev begaaet om Aftenen Kl. 10 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Den største Fabrik for Bomulds=Stoffer i England er i Stockport. Den eier 1300 ved Dampkraft drevne Væverstole, der, opstillede i en Sal, aparte beskjeftige 650 Piger. Enhver af disse Stole leverer daglig et Stykke Calicot; hele Fabriken, altsaa 1300, og i et Aar, regnet til 300 Arbeidsdage, 390,000 Stykker. J den øvre Deel af Bygningen spindes saameget Garn, som 500,000 Spindere ellers kunde gjøre færdigt med den sædvanlige Spinderok. Da der nu alt for 6 Aar siden arbeidede 130,000 Dampvæverstole, saa kunde disse aarlig levere 39 Millioner Stykker Kattun; og Driv ten er siden den Tid betydelig stegen. Saaledes undre man sig ikke over, at Kattunet er saa billigt. Maadeholdsforeningen i Potsdam har udbedt sig af det derværende Politien Fortegnelse over de Potsdammer Drukkenholdte, og erholdt samme. Nu er den af 24 Medlemmer bestaaende Bestyrelse i Begreb med at omvende de saaledes angivne Drukken holdte, der sikkert vil give dem nok at bestille. Fornyet Opfordring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Politiet i Nykjøbing opfordres atter til at holde et vaagent Øie med Slagterne, at de ikke vedblive med at oppuste Kjødet, hvorved de ligefrem bedrage Kjøberne, da saadant Kjød baade faaer Udseende af at være, hvad Qvantitet og Qvalitet angaaer, noget ganske Andet end det virkelig er, men tillige erholder en Vægt, som det uden Oppustning ikke vilde kunne opnaae. Jgaar blev sligt væmmeligen oppustet Kalvekjød atter falbudt her i Byen dog, vel at mærke, i Husene - thi paa Torvet ville Slagterne vel nu vogte sig for at bringe det. Naar Pl. 12 Mai 1790 udtrykkelig forbyder dette ækle og bedragerske Uvæsen, saa maa der vel ogsaa være Straf fastsat for Lovens Overtrædelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Nykjøbing den 29de Januar 1844. En Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 18de Januar 1844 hensov min kjære, uforglemmelige Pleiemoder og Tante, Enkefrue Ane Bolette Ahrends, födt Hansen, efter 6 Dages Sygeleie, og i sin Alders 75 Aar til den evige Fred. Hun bevarede sin ualmindelige Aands Styrke indtil sit Livs sidste Öieblikke, og døde i en fast Tro til Guds Naade i Christo. "Salige ere de Barmhiertige, thi dem skal vederfares Barmhiertighed." Vesterulslev Præstegaard den 27de Januar: J. HRosenkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Ifølge modtagen Indberetning er i afvigte December Maaned under Fems bjerget en 4 Bords Fyrrejolle med en vedhængende Line af 11 Favnes Længde. Eieren af denne Jolle indkaldes herved til, under sit Kravs Fortabelse, inden Aar og Dags Forløb for mig at anmelde og bevise sin Eiendomsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 28de Januar 1844. R. v. Jessen. Sangacademie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Da jeg har besluttet at arrangere et Sang academie til Februar Maaneds Begyndelse for Herrer og Damer, hvori Cantater, fleerstemmig Sang, o. s. v. vil blive Gjenstanden for Sangstudiet, er jeg saa fri at indbyde de ærede fangelskende Herrer og Damer til at deeltage i disse Øvelser. Medlemmerne samles 2 Gange ugentlig om Aftenen, og hver Gang 2 Timer. Contingentet er ansat til 3 Mk. maanedlig, og for dem, som det maatte findes nødvendig at erholde særskilte Forøvelser, 5 Mk. Man behager godhedsfuld at henvende sig til mig i Gjæstgivergaarden. Ærbødigst C. F. Wiberg, Musiklærer og af den Kongelige Direction for Skolevæsenet autoriseret Syngelærer. Odder-, Ræve=, Maar= og andre Sorter Vildtskind betales til høieste Priis af P. C. Berg, Bundtmager i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
For 2de ædruelige og paalidelige Karle, anvises Condition til anstundende 1ste Mai 1844 af Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Af Vester Ulsløv Sogns Skolevæsens Midler, opbydes herved til udlaan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 174 Rbd. 1 s. Repræs. Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen. 460 Rbd. 4 Mk. 5 s. Repræs., umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjærstrup Godsers Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar man derom snarest muligt henvender sig til mig. Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Ved allerhøieste Rescript af 14de December f. A., er det Foraarsmarked, som hidtil har været afholdt her i Byen i Slutningen af Februar eller i Begyndelsen af Marts, afskaffet og i dets Sted oprettet 3de Heste- og Qvæg Markeder paa respective 3die og 5te Tirsdag i Fasten samt 7de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Som Følge heraf bortfalder det i Almanakken til den 23de Februar førstkommende anmærkede Marked her, og de ommeldte Heste- og Qvæg-Markeder træde i dets Sted. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 28 Jan. 1844. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Licitation. Torsdagen den 8de Februar d. A. Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredets Tingsted i Nakskov afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Fattighuus i Tillitze Sogn, bestaaende af 13 Fag Bindingsværk. - Grundtegning, Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Sogneforstanderskabets Formand, Hofjægermester, Baron Knuth paa Rudbjerggaard. Lollands Sønderherreds Contoir den 27de Januar 1844. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-01-29
Auction. Torsdagen den 1ste Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Sydstofte Skov under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt: 108 Bundter, Udhugst og Toppen af c. 40 Stkr. Bøgetræer, hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Januar 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 1. Februar. No 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Den høitidelige Formæling mellem Hs. Durchlauchtighed Prinds Friederich Wilhelm af Hessen og Hs. Keiserlige Høihed Storfyrstinde Alexandra Nicolajewna var bestemt at skulle finde Sted i St. Petersborg den 28de Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Det skandinaviske Selskab, holdt i Løverdags Aftes en Forsamling, hvorved 20 nye Medlemmer bleve optagne, saaledes at Antallet af Selskabets Medlemmer nu udgjør 918. Det første Hefte udvalgte Stykker af svensk Litteratur anmeldtes som færdigt til Omdeling blandt Selskabets Med(Berl. Tid.) lemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Odense den 27de Januar. J disse Dage er hertil indløben Efterretning fra et her i Odense hjemmehørende Skib, som i afvigte Efteraar har foretaget den famense Reise omkring Cap Horn, nemlig Skonnertbriggen Adolph., Capit. M. Schwensen, tilhørende det agtede Handels firma Jens Nielsens Søn, der nyligen i en til Aalb. Av. meddeelt velskreven Beretning om Odenses Opblomstren omtaltes med fortjent Hæder som et af de ældre Huse, der udvikler en kraftig, for det selv som for denne Handelsplads gavnlig Handelsvirksomhed. – Som bekjendt udrustede Regjeringen i Aaret 1840 Orlogsfregatten "Bellona til en Expedition til Sydamerika, og Enhver, som blot har læst den interessante Beskrivelse over Fregattens Tour, der udgaves af Skibspræsten Hr. Pontoppidan, vil vide, med hvor store og mange Farer og Besværligheder Reisen omkring Cap Horn i Almindelighed er forbunden, saa at mange Gange hele Maaneder medgaae for at slippe omkring det critiske Punct. (Pastor P. fortæller iblandt Andet, at han havde talt med en Kjøbmand, som paa en af sine Toure omkring Cap Horn havde ligget 104 Dage nede under Forbjerget og i denne Tid tre Gange været nødsaget til at gaae tilbage til Maluinerne for at proviantere og reparere).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Skonnertbriggen Adolph har tilbagelagt den hele Reise fra Hamborg til Valparaiso, hvor den ankom den 3die October f. A., i 140 Dage, uagtet den ved at passere det berygtede Cap Horn maatte i 7 Uger kæmpe imod de frygteligste Storme, omringet af Jisbjerge, der skruede sig tæt rundt om Skibet, saa at aabent Vande ikke var at øine til nogen Kant. Desuagtet har det udmærket byggede Skib ikke lidt mere, end at dets egne Folk have kunnet reparere al Skade. Naturligviis havde Besætningen lidt særdeles meget, især ved stærk Frost i Hænder og Fødder; men nu var den igjen fuldkommen restitueret. Andre Skibe havde samtidigen ligget endnu meget længere ved Cap Horn, og et, som var afgaaet et Par Maaneder forud, havde endnu ikke naaet Bestemmelsestedet. (O. Th. Av.)