Københavns Adresseavis, 1768-06-08
6) Alle de, som ville profitere af den Underviisning, der gives, maae komme paa Professorernes Lectier, naar de forud derom har meldet sig hos dem; men Academi sterne nyder allene frie Jnformation i de Adelige Exercitier, og de andre Kunster og Øvelser. 1) Fremmede Studerende maae og og have frie Adgang til Professorernes Publique Lectioner; er det fremmede Prinzer, Grever, Frieherrer og andre Adelsmænd, der begierer at indtages som Academister, da maa Ober=Hofmesteren derom først giøre Forrestilling til Kongen; men ingen uden Kongens egne Undersaatter maae Gratis indtages at blive Academist. 8) Naar en Academist ikkun vil have sin egen Hofmester paa sit eget Kammer i Academiets Værelser, betaler han ey mere end 20 Rdlr. aarlig for hans Opvartning samt Lys og Jldebrand; men vil han unde ham i alle Tilfælde lige Commoditeter med sig selv, da betaler han for ham ligesom for sin egen Person 200 Rdlr. 9) Der skal ved Academiet være være 4 Protocoller, nemlig en Jnscriptions= og een Distinctions=Protocol for Academisterne, og til samme Brug tvende andre for dem der vilde studere, hvilke skulle være Anthoriserede af Ober=Hofmesteren og i hans Forvaring. 10) Førend en Academist indtages, examineres han af Professorerne i Ober=Hofmesterens Nærværelse, og derefter indskrives udi Academiets Protocoll, med tilføyet Forklaring om hans Profect. Ligeledes skal enhver examineres som udgaaer, og meddeles et Testimonium Publicum. der svarer til han Fortieneste, under Ober=Hofmesterens Haand og Academiets Seigl, som Ord til andet skal indføres udi Distinctions Protocollen. De andre, som her ville studere, skulle efter Andkomstens Anmeldelse hos Ober Hofmesteren, indskrives i den Protocoll, som dertil er indrettet; og ville de ved Bortgangen forsynes med Ober=Hofmesterens Testimonium og Recommendation, skulle de første examineres ligesom Academisterne, og det dem givne Testemonium indføres udi deres Distinctions Protocoll. 11) Jngen Academist maae dimitteres, førend han derhar studeret i 3 Aar. Modtvillig Ladhed og aabenbare Laster og Ugudeligheder skal Ober=Hofmesteren søge at afværge. 12) Jngen maae tillades at reyse Udenlands, førende han enten ved dette Academie eller ved Universitetet i Kir benhavn, eller paa begge Steder tilsammen har studeret i 3 Aar. 13) Den Academist, som med en berømmeligt Testimonio bliver demitteret, maae have Rettighed, efter foregaaende allerunderdanigst Ansøgning, at nyde Sted, i et at de Kongelige Collegier, for der at arbeyde i det, hvorpaa han har studeret, og have Leylighed til at giøre sig meere beqvem til virkeligt Embede og Gage. Dersom nogen Academist har Lyst at tiene ved Krigen, skal ham og allernaadigst forundes Emploi i den Etat, og bør Ober=Hofmesteren ved forefaldende Leyligheder søge at tilveiebringe dem Befordring ved beleilige Forestillinger. 14) Ober=Hofmesteren har Jus Præsentandi til alle Embeder og Betieninger ved Academiet; og skal de, som han dertil bringer i Forslag, være Duelige, med Flid udsøgte, og skikkelige, til Professorer foreslaaes af Kongens Undersaatter frem for andre. 15) Ober=Hofmesteren skal, efter foregaaende Conference med Professorerne, udgive det Reglement, hvorefter enhver skal holde sine publique Lectioner i de Seiencer, som han profiterer. Ved det samme skal Sprog= og Exercitz, Mesterne gives deres ordentlige Timer at informeere. Dette Reglement skal være opslaaet paa Auditorii Sahl og maae indrettes og forandres, som Ober=Hofmesteren i Tiden agter fornødent og nyttigt. H. Om Videnskaber og Øvelser. 1) Ved dette Academie skal doceres Theologia, Philosophia Jura Politica, Mathesis, Eloqventia, Historia, Geographia, Genealogia, og hvad man ellers kalder Homaniora, samt Oeconomie=Commerce- og Cammeral-Videnskaber. Udi enhver Videnskab skal læres og forklares et vist trykt Systema, og i det øvrige maae Underviisningen i alle Videnskaber og i deres adskillige Deele indrettes saaledes, at enhver Academist, efter sin Alder og Færdighed kan deraf profitere. 2) Disse Videnskaber skal for det første saaledes sammenføyes, at fem Lærere dertil kan være nok. Professor Theologi skal tillige være Stedets Sognepræst, og Professores Juris, Eloqventiæ, Matheseos og Historiarum profitere tillige af de andre Videnskaber dem, hvorudi de ere meest grundede. Derhos docerer enhver af dem Historien af samme Videnskaber, og den Deel af Historia Literaria som dertil henhører. 3) Professorerne skulle flittig indfinde sig paa Auditorivat docere, samt grundig og tydelig at give deres Jnformation, og ved Spørsmaal og Samtale undersøge, om de Studerende deraf har fattet den rette Meening, og i alt dette giøre deres Underviisning behagelig. 4) Enhver Academist maae udvælge det Hoved=Studium, hvortil han finder sig meest tilbøyelig; dog saa at han ey bliver aldeles fremmet i de andre Sciencer, men i det Val, som han giør, anvende sin Tid saaledes, at han bliver nyttig til Kongens og Fæderne=Landets Tieneste. 5) Academisterne ere ey forbundne til Disputationer, men nægtes ey heller den Øvelse, naar de har Lyst dertil. Derimod skal de efter Touren paa høytidelige Dage holde Orationer paa Dansk, Latin, Tydsk eller Fransk. De skulle lære, at forfatte en vel indretted Tale, samt udarbeyde givne Theemata af alle Slags Breve, Historier eller Fortællinger, og især skal legges Vind paa, grundig og og vel at lære det Danske Sprog. 6) Engang om Aaret skal af Oberhofmesteren fremsettes et Præmium, en Medaille eller andet Prætiosum af 8 til 10 Ducaters Værdie for den, som meest lykkelig har udarbeydet et Thema, hvorom Oberhofmesteren efter Conference med Professorerne skal dømme.