Kiøbenhavns Postrytter, 1790-12-31
Nederelsen, den 23 December. Med den nyeste Hollandske Post have vi faaet en nøyagtig Afskrivt af en den 10de hujus i Haag sluttet Convention imellem Ministrene fra Hofferne i Wien, London, Berlin og Republiken Holland, betræffende de belgiske Anliggender. Den er, som Jndledningen viser, forfattet i Overeensstemmelse med den Reichenbachske Convention af 27de Julii, og har til Formaal, saavel at befæste de Belgiske Provindsers retmæssige Souverains Magt som Provindsernes egen Sikkerhed, til de respective Magters fælles Jnteresse og det gode Venskabs og Naboeskabs ubrødelige Haandhævelse. De væsentligste Bestemmelser ere følgende: 1.) Strax efter Hyldingen skal Keiseren bekræfte hver Provindses særskilte Privilegier og Rettigheder, saaledes som de af Carl VI og Maria Theresig bleve dem tilstaaede. 2) Fra den almindelige Anmestie skal blot et ringe Antal Personer være udelukkede. 3) Keyseren tilstaaer desuden samtlige belgiske Provindser, efter hans i Reichenbach gjorte Erklæring, følgende Benaadninger: a) tilbagekalder han alle i Keyser Josephs Regieringstid udgangne Anordninger angaaende Kirkedisciplinen, Seminarierne, Processionerne og Broderskaberne, og sætter alting i samme Stand, som under Maria Theresia; b) ogsaa det Löwenske Universitet faaer sine gamle Rettigheder tilbage, dog skal ved samme indføres et nyt Studiesystem; c) da det er umueligt at restituere alle de af Keyser Joseph ophævede Klostere, saa lover Keiseren at anvende deres Godser til lutter gudeligt Brug, efter foregaaende indhentede Betænkning fra Staterne og vedkommende Øvrighed; d) paa Militair=Conscription skal der ingensinde blive tænkt, og aldrig iværksættes nogen tvungen Recrutering uden Staternes Samtykke; c) ligeledes vil Keiseren aldrig paalægge Nationen nogen nye Afgivt uden Staternes Consens; & g) erklærer Keiseren alle Justitsbetieninger ved de forskiællige Jurisdictioner for igienkaldelige, confirmerer Carl den Siettes Diplom, efter hvilket der til hvert af disse Æm beder skal ved mødende Vacancer foreslaaes tre Candidater, og giør denne Sag til en formelig Constitutions punct; h) saavel ved nye Loves Fastsættelse som ved den nye Toldtarif vil Keiseren indhente Staternes Betænkninger, i) Strafedicterne angaaende Toldsvig vil Keyseren lade udfærdige af det sædvanlige Justitsvæsen; K. Gouvernementet, Regnskabskammeret, saavelsom det geheime Stats- og Finants-Raad skal sættes paa samme Fod som under Maria Theresia; dog forbeholder Keiseren sig, deri efter Tid og Omstændighed at giøre de fornødne Forandringer; I) Troppernes General-Commandant og den befuldmægtigede Minister skulle være Generalgouverneuren underordnede. Efter igien fuldkommen tilveyebragt Rolighed og Orden, skal det Militaire allene efter Reqvisition fra Øvrigheden og Justicen bruges imod Borgerne; m) ved Justitsforvaltningen vil Keiseren uden Staternes Samtykke ey foretage nogen Forandring; a) for at undgaae al Bitterhed imellem Fyrsten og Folket, lover Keiseren, ifald der skulde opkomme nogen Tvivl og Vanskelighed ved Meeningen og Hensigten af een eller anden Constitutions-Artikel, at lade saadant afgiøre ved lands fyrstelige og Landstændernes Commissarier, og naar det endda ikke er giørligt, da ved Voldgivtsmænd. 4) Kongerne af Preussen og Storbrittannien samt Republiken Holland garantere Keiseren, hans Arvinger og Eftermænd, paa det høytideligste Souverainiteten over samtlige belgiske Provindser, som et samlet, uddeeleligt, uafhændeligt og uforanderligt Domaine, der er uadskilleligt fra det Østerrigske Huuses tydske Stater, og skal regieres efter den i Art. 1 og 3 ommeldte Constitution og Privilegier, Ligeledes garantere bemeldte Magter den Belgiske Nation benævnte Constitution og Privilegier. 5.) Denne Conventions Ratificationer skulle i det sildigste forinden den 10de Februarii være fra begge Sider udvexlede.