JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
En Kone i Jrland har foretaget adskillige lykkelige Kurer i Blodspytning med almindeligt Kiøkkensalt. J Følge hendes Anordning maae den Syge tage en Theeskee, fuld daglig, om Morgenen, og meere efterhaanden, indtil en Spiseskee fuld nogle Gange om Dagen. Under virkelige Anfald af Blodspytning toges smaae Døsis deraf til, indtil Anfaldet ophørede, hvilket dette simple Mid deel stedse, og ufeilbarligen, inden fore Tid, skal udvirke J det mindste er det forsøgt, endog af Læger, i flere end 30 Tilfælde, og hvergang med Held.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Endnu læser man følgende og Rodertsons forrige Luft fart: Da de vare komne noget høit op, havde Himmelen ikke meere den sædvanlige behagelige blaae, men en graa Farve. For ikke at sove ind, havde begge de Reisende, hver en Snør i Haanden, som var bunden til den andens Laar. For at hindre, at Ballonen ikke skulde ved Nedfarten støde sig for meget, fandt Robertson paa at putte alt hvad der var i Baaden og paa deres Personer af tunge, i en Pose, og hænge dette ned af Baaden omtrent 100 Fod. Dette Konstgreb lykkedes meget got, da Ballonen, svævede hen uden at berøre Jorden, saasnart denne Baglast havde naaet den,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
J Engelland fabrikerer man nu Papiir, ikke allene af Straae og Halm, men endog af Høe, Saug= og Hølvspaan, samt af Affaldet ved Hamp og Hørtilberedningen, Skiæver a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Befordringer og Afgang. Under det tydske Kancellie. Den 29de Julii er Præsten til Nordstrandmahr, N. Godbergsen, konfirmeret som Præst til Odenkull paa Nordstrand. - Under Generalitetet: Den 29de Julii ere Oberst=Lieutenanterne v. Vauditz, af det 2det jydske, de Sene, af aggershusiske, v. Koldeviin, af 1ste trondhiemske. v. Holst, af søndenfieldske Jnfanterie Regiment; v. Staffeldt, Kommandeur for det norske Jægerkorps ; v. Vahrendorff, af det schlesvigske Infanterie=Regiment, og v. Biel feldt, Kommandeur for den norske Artillerie=Brigade, udnævnte til Oberster resp. af Jnfanteriet og Artilleriet. Den 5te August er Second=Lieutenant F. Dorschhuus, af Marine Regimenter, forundt Premier Lieutenants Characteer; Fri=Korporal G. L. W. H. Sep fart udnævnt til virkelig Fændrik ved det holsteenske Intanterie=Regiment; Oberst v. Saldern, af det holsteenske Landværn Regiment, efter Ansøgning, i Naade af Krigstienesten afskediget. - Under Rentekammeret: Den 29de Julii er Examinatus Jur. A. Østergaard udnævnt til Kopiist i det siellandske og svenske Landvæsens=Kontoir. Den 5te August, er Hospitalsforstander Willadsen, som Landvæsens Kommissair i Randers Amt, forundt aabent Brev paa, at have Kammerraads Rang efter Rangforordningen 7de Klasse Nr. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Vacancer Ander der danske Cancellier,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Sands Sognekald i Finmarkens Amt, 225 Rdlr.; Nustrup, Sognekald i Ribe Stift, 400 Rdlr. Fange Sognekal i Bergens Stift, 340 Rdlr.; Mangers Sognekald i samme Stift, 380 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Allernaadigst afsalle Hellesterets=Domme. Onsdagen den 29de Junii. No. 303.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
J hans Forfald Wiver Prokurator Klingberg efter skal Befaling, Dreier Jcontra Arrestantinden Johanne Nielsdatter. (Hun er tiltalt for begaaet Tyverie.) Dom: Birketingsdommen (hvorved hun er til funden at hensættes til Arbeide i Møens Tugt= og Forbedringshuus i 6 Maaneder) bør ved Mant at stande. No. 8. Wivet J En breth Rasmussen Huusebye, contra Klingberg Johannes Nielsen Hermannsbraatten og Søn Hans J Johannesen. (Sagen angik 393 Rd. 2 Mk., som Citanten formeente at komme tilgode hos de Jndstævnte for Forbedringer paa den 3 Deel af Gaarden Huusebye, hvilken Indstævnte som Odelmand efter Dom skal være berettiget at indløse.) Dom: Stifts=Overrettensdom (hvorefter C. R. Huusebye er tilfunden at betale til H. Johannesen og J. N. Hermannsbragt. ten udi Processens Omkostninger for denne Ret 40 Rdlr.) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betalet E. R. Huusebye til J. N. Hermannsbraatten og Søn H. Johan nesen med 80 Rd.; Saa betaler han og til Justitskassen for und dig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
No. 9. Wivet, J Engebreth Rasmussen Huusebye, contra Klingberg H. N. Hermannsbraatten og Søn H. Johannesen. (Sagen angaaer deels Erstatning for Forbedringer paa en Citanten fradømt Anpart i Gaarden Huusebye. ) Dom: Stifts=Overrettensdom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen, betaler C. R. Huusebye, som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
No. 10. Wivet J Engebreth Rasmussen Huusebye, contra Klingberg ) J. N. Hermansbraatten og Søn H. Johannesen. (Sagen angaaer en af afdøde Foged Widerøe under 11te Mai 1797, efter Citantens Requisition afholdt Relaxationsforretning. Dom : Stifts=Overrettensdom (hvorved er kiendt at den paa ankede Relarationsforretning af 11te Mai 1797 underkiendes.) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteres betaler E. R. Husebye til J. N. Hermansbraatten og Søn H. Johans sen med 80 Rd.; Saa betaler han og til Justitskassen for anddig Trette 24 Rd., og endvidere til samme Kasse 5 Rd. Nr. 11. Wivet J Engedreth Rasmussen Huusebye, contra Klingberg) J. N. Hermansbraatten og Søn H. Johannesen. (Sagen betræffer 2de afholdte Forretninger.) Dom: Stiftsoverrettensdom (hvorved er kiendt : at den paaankede Underretsdom af 19de Julii 1797 bør, for saavidt den stadfæster den, den 28de April f. A. passerede Arrest og Relaxationsforretning og tilpligter J. Nielsen og Søn at betale sammes Bekostning, saavelsom Processens Omkostninger ved Underretten, ved Magt at stande) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler C. R. Huussebye som Tabende 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 10de August, Skomagermester P. Knudsens Datter, Karoline; Fadd. Mad. Fransen, Mad. Pommer, Kiøbmand C. Møller, Fuldmægtig Lund, Handelbetjent A. Møller, Snedkermester Smidt, Vager P. Rasmussen, Stomagermester F. Pommer og Hattemagermester A. Andersen. Den 11te: Hyrde Rasmus Andersens Søn, Christian ; Fadd. Mad. Huus, Jfr. Hansen, Sadelmagermester Klug, Guldsmed H. Theilgaard, Vertshuusholder og Klæmmer L. Pedersen, Skomagermester J. Rasmussen og Handelsbetient Warenborg. Den 12te: Grovsmed Hans Jensens Datter, Jern nette Marie; Fadd. Mad. Hausen, Mad. Mikkelsen, Kiøbmændene C. Møller, Holmsted og Hansen, og Handelsbetient Ursin. Den 15de: Korporal Edvard Johan Vogts Datter, Laurine Christine; Fadd. Mad. Lausen, Jfr. Müller, Jnspekteur Müller, Kontrolleur Fauche, Prokurator Faber, Guldsmed Nielsen og Fuldmægtig Lund. Den 16de: Kanalopseer, J. R. A. M. de Fleurs Søn, Simon Nikolai ; Fadd. Mad. Dall, Jfr. Jversen, Kiøbmændene Lottrup, Gottschalk og Döcker. Kopuleret. Den 14de August i Ullersleff, Forvalter, Berrig og Enken Mad. Sibye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
Begravet. Den 9de August: Smed Peder Rasmussen, af Elbye, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
AVERTISSEMENTS. 3de Kapitaler, en paa 4 a 500 Rd., en paa 350 Rd. og en dito paa 300 Rd., forlanges til Laans førstkommende 11 Decbr. imod første Prioritets Pandterettighed i Jordeiendomme m.m. Den eller de, som have samme at udsætte vilde behageligst melde sig paa Adressekontoiret, hvor nærmere Anviisning gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-17
En Jomfrue, af skikkelige Forældre, ønsker sig Kondition, førstkommende 1 Novbr., enten paa Landet eller i en Kiøbstæd som Huusjomfrue. Anviisning gives fra Adressekontoiret. En Pakke Bøger, paa hvilken uden paa stod skreven med latine Bogstaver Spanien, er i Dag funden paa mit Haugegierde, hvilken dens rette Ejer igien kan bekomme mod dette Avertissements Bekostning, naar han indfinder sig hos mig. Næsbye den 16de August 1803. Poul Rasmussen. For 8te Dage siden i et haardt Tordenveir, mistede jeg lige ud for Helnes, en Pram med Jernlænke og 3de Touge, som jeg skulde føre fra Løgesmose Stov til Assens ved at slæbe efter min Jagt; hvor samme maatte være landet, beder Finderen at melde det til Underskrevne, som derfor betaler en billig Findeløn. Assens den 13de August 1803. Jørgen Rasmussen Birckholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
De Franskes Rustninger til Expeditionen imod Engelland vedvare paa det ivrigste. J alle belgiske Havne tages Koffardiefarerne i Beslag for at bruges som Transportskibe til Tropperne. Rygtet om et fransk Angreb paa Jersey har siden ikke nærmere stadfæstet sig. Nogle andre, skiønt usikre Rygter lade en stor Deel franske Tropper indskibe sig ved St. Malo og Granville til Angreb paa bemeldte Øe. At Engellænderne ere paa deres Vagt ved Forventningen af Franzosernes Landgang seer man iblant Ander deraf, at da der forleden hændelsesviis kom en Skare af Kyst farere og adskillige amerikanske Skibe tilsyne ved ØenWhigt og som paa Øieblikket blev holdt for en fransk Landgangsflaade, blev den hele engelske Kyst strax sat i Allarm ved Signaler; fra alle Egne ilede Tropper imod Kysterne, endeel Tropper bleve indskibede paa Baade, og Koure. rer og Telegrafdeenescher bleve depescherede til Regieringen. i London. Jmidlertid blev Feiltagelsen opdaget og Engellænderne atter beroligede. Det til Landgangen bestemte Antal af franske Tropper skal egentlig beløbe sig til 160000 Md. Man mener ogsaa, at Franzosernes overordentlige store Samling i Provindsen Sceland ikke saa meget gielder Sammes Forsvar, som derfra at foretage en Expedition imod Engelland. Engellændernes Kappelyst til Vaabenøvelser, Udrustninger og Forsvar imod Franzosernes truende Landgang, overgaaer, efter Beskrivelsen, af beskrivelse. Den paa Loyds Kaffehuus aabnede Subskription beløber sig nu til over 200000 Pund og det hedder at endeel anseelige Damer føie Anstalter hos det andet Kiøn til en lignende Subskription. Foermænd og Hyrekudske tilbyde Regieringer, deres Heste og Kanaleierne deres Fartøier. Antallet paa de Volontaire, der allerede have erklæret sig, angives til 300000 Rd. Naar man nu hertil regner Udskrivningen, der skal bringes til 280000 Md.; Reservearmeen paa 50000 Militzen paa 80000 ; den regulære Armee paa meere end 100000 Md. og de 100000 Matroser, der tiene paa Flaaden, saa udgjør det næsten en heel Million bevæbnede Mennesker. Meningen er derimod meget deelt, hvorledes alle disse Tropper og Gaver bedst kunne anvendes, hvilket giver Anledning til megen Splid og Ordstrid i Parlammentet. Baade For og nogle flere Herrer have foreslaaet et Militærkonseil, hvilket Forslag strax blev forkastet. Mange af Lemmerne dadlede Ministrenefor at Tronarvingens Tilbud, at paatage sig en Militær Kommand, ikke blev antaget, hvorpaa Addington erklærede, at han ikke kunde svare noget, uden høiere Ordre. Forsvarsbillen er bleven formildet og nedsat, hvorved Qvækere, Herrenhuttere og Officerer paa Koffardieskibene fritages fra Exerceer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
tienesteen. Franzoserne gaae paa deres Side ligesaa rask frem med deres Ofringer til Fædrelandets Tieneste. Officererne skienke deres Gage og unge Studerende deres Lommepenge til Krigsomkostningerne. Nationalinstitutets Medlemmer have tilbudet sig at give 6000 Livres og den franske Negociant i Kiøbenhavn, Pierre Frontin, har til de Franskes Udrustninger givet 100 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Admiral Bickerton kryder med 9 Linieskibe for Toulon og Lord Keith, som endnu ligger ved Sheernes, har føiet den Indretning, at han ved Signaler kan korrespondere med de fierneste Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Moniteuren anmelder 23 engelske Priser, der ere opbragte efter hinanden. Til Brest er indløbet en fransk Konvoi af 20 Koffardieskibe, under Eskorte af et Krigsskib, og det i den engelske Flaades Paasyn. Ligeledes en den franske Fregat Insatigable kommen lykkelig i Havn, efterat den Dagen tilforn, ved dens Ankomst fra St. Dominge, var af et dansk Skib bleven underrettet om den udbrudte Krig. - Til Gibraltar er opbragt 9 franskvestindiske Skibe. En til Deptford opbragt fransk Priise skal have været ladt med Sabler og lange Knive. En fransk Kaper ved Navn Lablande, har opbragt et engelskostindisk Skib, af 3 Millioner Livres Værdie og en Hvalsisk ovennikjøbet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Saaledes vedbliver man uophørlig paa begge Sider med Skibenes Opkaprelse. Endskiønt Engellænderne tage flere franske Skibe end Franzoserne engelske, saa lide dog hine derved langt betydeligere Tab fordi de miste i Almindelighed langt rigere Skibe. Da Krigsfangernes Antal betydelig forøges ved disse Kaperier, saa taler man om, at disse Fanger med det første ville blive udverlede i mod hinanden. - Et spansk tremastet Skib, som gi med sin Ladning efter Bourdeaux, er ogsaa bleven taget af Engellænderne; men da disse lod 15 Spanier blive paa Skibet, saa bemægtigede de sig igjen Samme og førte det til Carvil
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Blandede Efterretninger. Engelland. Nylig var det Rygte udspredt, at den i det benediktiner Nonnekloster i Marnhull i Dorset laae skiult en Mængde Geværer og Ammunition, og at Jeronimus Bonaparte ligeledes havde skiult sig der. J Anledning deraf skeede en nøie Undersøgelse. Abbedinden var ganske villig til at vise Randsagerne alle Giemmer, men forundrede sig derhos meget over dette Besøg, da Saadant var ligeledes hændet dem i Frankerig, under Tyranniets Herredømme, fordi Rygtet dengang gik, at Engellands Minister, Pitt, havde skiule sig hos dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Ved Dublin strandede forleden et Skib, der strax blev læk og hvorved alle Passagerere druknede i Rummet, undtagen 3, hvoriblant den store Sanger Jncledan og hans Kone, som holdt sig paa Kanten af Skibet, indtil de bleve reddede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
I Dublin er det endnu roligt og Alting staaer under strængeste Opsigt. Jngen maae forlade Jrland uden behørige Pas. Man vedbliver at arrestere mistænkelige Personer, og at finde skiulte Vaaben og Piker. Alle de Arresterede stilles under en særskilt Kommission. Rebellernes Plan, skal have været den, i ethvert Sogn at udtage 10 af Rebellionens Tilhængere, derved at lade sammenbringe er Korps af 38000 Mand i smaae Afdelinger og at lade dem uformærket komme til Dublin, hvor de da skulde forsynes med Vaaben. Der giøres nu stærk Jagt efter de fremmede Deeltagere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
I Tundey er en dristig Udlænding, der i nogle Dage havde beskiæftiget sig med at søndere de brittiske Kyster ved Kanalen, bleven arresteret. Han havde foreviist falske Breve fra Hertugen af Pork og derved gjort sig umistænkelig. ja endog faaet kongelige Fregatter til sine Undersøgelser : Tilsidst blev han røbet ved et Brev, der faldt af hans Lomme og var fra en fransk Officeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Til London er ankommen en hamborger Deputation forat gjøre Forestillinger imod Elbens Blokade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Sir Joseph Banks er næsten færdig med et stort botanisk Værk. Kobberpladerne til Planternes Aftryk koste ham allerede 12000 Pund Sterling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Den franske Gesandt i Lissabon skal have besværet sig over Fornærmelser, som de derværende Engellændere have tilføiet ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
J nogle historiske Betragtninger over nærværende Krig, imellem Frankerig og Engelland af Archenholz, søger han at bevise, at Engellands Bevæggrund til at begynde, en nye Krig, ikke kan have været det blotte Mal ta, en Klippe, som det alt var i Besiddelse af, men ene og allene Bekymring for det Tilkommende og for den franske Mants Tiltagelse, som Engellænderne selv frivillig have undertegnet i Amiens. Videre gotgiøhan, at Preussen, ved at forhindre Hannovers Otkuperring, kuns vilde have styrtet sig selv og det Nordlige Tydskland i en frygtelig og uoverseelig Krig Som en sand Gaade anseer han det, at Engellænderne, medens de handlede saa høimodig mod det ikke meget venskabelig indede Spanien, at dette bragte sin Sølvslgade rolig til Europa for Krigens Forkyndelse, sværrede de forsætlig ved Elbens og Weserens Blokade deres politiske og Handels=Kommunikation mod det fredelige Norden, og opfyldte saaledes selv Bonapartes ivrigste Ønske. Jkke nok at de ved deres Blodseene for Kiøbenhavn 1801 have qvalt enhver Spire til andre Nationers Deeltagelse, bringe de nu endog Nationerne til næsten at ønske det, hvorfor ellers ethvert oplyst Menneske maatte skiælve, og som flere Henseender vilde være en Ulykke for Menneskeflægtens Kulter: - at Franzosernes Landgangs=Forsøg mod Engelland maatte lykkes : - Frankerig. Moniteuren anfører og igiendriver en engelsk beskyldning imod Franzoserne i Hannover, hvorledes de der skulde voldtage baade Koner og Piger af Stand, og i øvrigt overlade sig til den meest udsvævende Tøilesløshed; hvorledes Baron K..., en bekiendt Tilhænger af Franzosernes Filosofte og Politik, begav sig til den nuværende Kommandant i Hannover og som en Tilbeder af den franske Revolution anholdt om hans beskyttelse, men blev meget unaadig imodtaget af Sultanen, Bonapartes Agt for Janitscharerne, og fik til Svar : " Jakobinismener nu omstunder ikke meere i Moden; pak Dem, Bønderne behandles ikke bedre, siger Moniteuren efter den engelske Journal, adskillige Byer ere stukne i Brand og s. v. og ved alle disse gyselige Scener er Fastlandets Nedværdigelse saa stor, at ikke en Avis, ligefra Neapel til Berlin, tør vove at sige et eneste sandt Ord af det, der gaaer for sig i Hannover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Nogle engelske Blade tale ogsaa meget foraateligt om de hannoverske Tropper og sige iblant Andet: Naar Fremmede, der have givet deres eget Land til Priis, skulde forsvare os, saa vilde vi snart komme til at bære Bonapartes Lænker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
J sidste No. af Journal de Paris staaer en Fortælling om Henrik den 4des Tilbagekomst til Paris fra en Reise i sine Stater, hvorefter giøres den Anmærkning, at han ved sin Hiemkomst strax blev kaldet Henrik den Store, baade af Stadsøvrigheden og af Folket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Staden Brussels Omkostninger ved Bonapartes Modtagelse og Festerne i den Anledning, beløb sig til 460,000 Livres, foruden det som Kiøbmandskabet og Departementet udgav i samme Anledning. Da Brussel allerede har en Gield af 22 Millioner, saa har Bongvarte siden efter meget misbilliget disse uhyre Omkostninger. At møbleere hans Værelser kostede allene 216000 Livres, hvilket nu efter befaling, skal fordeles paa hele Departementet. Brussel vil ved en ny Port, der skal kaldes Napoleons port, forevige Mindet om hans Nærværelse der. Da Konsulinden besøgte den Kniplingsfabrik, hvor hendes smukke Kiøle var forfærdiget, blev der hende præsenteret et konstigt Skjærm, af de fineste Kniplinger, hvortil hver Pund Traad har kostet 2000 Livres. Dette Skiærm er i Form af en bevæbnet Helt, hvis Skjold viler Bonapartes Navntræk. Førstekonsulen bestilte i denne Fabrik er kostbart Overtræk til Paven. J det derværende Lygum maatte Eleverne i de 8 Dage, han var der, spise fleere Retter og desuden en fiin Desert. Den Brusseler Æres viin forærede han til Hospitalet. Til Hertuginden af Aremberg sagde han, at hendes Gemal nu maatte beslutte sit Valg imellem Frankerig og Tydskland, og lagde smilende til: Rhinen er for bred til, at man kan staae med en Fod paa hver Side af den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Der gaaer nu adskillige Rygter om Aarsagen, hvorfor Bonaparte saa hastig og saa uformodet forlod Brussel, Nogle sige, at han var upasselig. Andre at han vilde være i Paris den 15de, da baade hans Geburtsdag og Levetidskonsulat skal celebreres med megen Høitidelighed saavel der som i Hannover. Det officielle Blad tier ganske stille med Aarsagen. Rhindepartementet har han lovet det forventede Besøg enten i dette Efteraar eller til næste Foraar. J Mastricht holdt biskoppen en Tale til ham og sagde: "Herren har befalet sine Engle, at bevare Di paa alle Dine Veie. Du skal gaae paa Øgler og Slanger, og søndertræde Leoparder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Et portugisisk Linieskib har efter 3 Timers Fægtning skudt 2 algierske Schebekker i Sænk og taget een, paa hvilken befandtes 200 Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
J Landes=Departementet er afbrændt en Fyrskov af at Miles Omfang og et andet Sted afbrændte en stor Mængde Korn paa Marken, formedelst Uforsigtighed med en Tobakspibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
J Egnen af Niort var Heden og Tørken i Enden at forrige Maaned saa overordentlig, at Brøndene udtørre des, saa at man maatte hente Vand 3 Mile borte. Mange af Høstfolkene styrtede under deres Arbeide døde til Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Tydskland. Den 14de var en Mand i Hamborg, ved Navn Niesen, kjørt en Lysttour til Vandsbeck, med sin Familie. Da de om Aftenen Kl. 11 kom tilbage, gik de alle tilseng, hvorefter Manden igien stod op og skal Struben over paa sine 5 Børn, 3 Døttre paa 16, 11 og 8 Aar og 2 Sønner paa 6 og 2 Aar. Derpaa skar han ligeledes Halsen over paa Konen, gik om Morgenen tidlig ud, efterat have sagt til Pigen, at hun ikke maatte vaagne hans Kone og Børn før Kl. 7, da han saa igien vilde komme tilbage. Da den fastsatte Tid var forbi gik Pigen ind og sandt alle 6 Personer med overskaarne Halse og svømmende i deres Blod. Det lader til at den ældste Datter har værget sig. Om Eftermiddagen fandt man Morderen ude paa Marken, hvor han havde forsøgt paa at skiære Halsen over paa sig selv; men var kun bleven saaret ubetydelig. Han sidder nu arresteret. Han har theologisk Embedserammen, er nogle og 50 Aar og har i endeel Aar holdt et Jnstitut. Et af hans Børn laae imellem 2 af de fremmede Børn, hvem han ligesaa lidet havde gjort noget Ondt, som de øvrige Folk i Huset. Han var af et meget melankolsk Temperamment og har altsaa i et afsindigt Øieblik begaaet denne gruelige Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Den 12te om Eftermiddagen Kl. 4 kom Professor Robertson igien tilbage til Hamborg fra sin sidste Luftreise. Vinden drev Ballonen henimod Østersøen. Han torde denne Gang ikke stige saa høit op som den forrige, fordi nogle Tordenskyer, der samlede sig langt under Ballonen, hindrede ham i at see, hvor nær han var over Havet. Han besluttede derfor at stige ned igien, efterat have reist een Time, i hvilken Tid han tilbagelagde 8 Mile. Han kom ned i en Eng ved Landsbyen Rehhørst i det Holsteenske, omtrent halvanden Miil fra Lübeck. Hans Jagttagelser paa denne Reise blive nærmere bekiendtgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Jndenlandske Efterretninger. Efter de tydske Aviser har en den 7de til Kiøbenhavn ankommen engelsk Koureer givet Anledning til mange Rog ter og man vil vide, at der med det første kommer en engelsk Flaade i Sundet og i Østersøen. H. K. H. Kronprindsen har endnu paa 2 Maaneder taget Qvarteer i Rendsborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
Som en Følge af den rige Hør= og Kornavl er Forbudet imod at udføre Fourage fra Holsteen til fremmede Lande igien ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
For nogle Dage er en Underofficeer arresteret i Rendsborg, for at have bragt falske Speciespenge i Omløb, hvilke han, som man troer, ogsaa selv har fabrikeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-08-19
For nærværende Tid ere der henved 150 Personer af begge Kiøn i Tugthuset i Glückstadt, de fleste formedelst begaaet Tyverie og en fordi han har taget sig to Koner paa engang.