JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Der indløber bestandig ny Bekræftelse paa, at Paschaen af Scutaris Expedition er fuldkommen mislykket, og at denne Feldtherre uden nogen betydelig Træfning blot ved Desertion, Sygdomme, Mangel af Fornødenheder og talrige Forpostfægtninger med de i Bjergene adspredte Hobe af Græker, idet mindste har mistet Halvdelen af sin Armee. J Førstningen var det hans Hensigt at trække sig tilbage til Thessalien, for at forene sig med de derværende tyrkiske Tropper, men han har nu pludselig forandret sin Beslutning og trækker sig med Levningerne af hans Hær igjen til Nordalbanien. Ogsaa det ved Zeitun concentrerede tyrkiske Corps er brudt op til Egnen af Larissa og har kun ladet en ubetydelig Avantgarde blive tilbage. - Foruden de 5 fra Thessalonich udløbne Skibe, som Grækerne have taget, have de og nylig erobret 2 tyrkiske Corvetter og en Brig, der var forladt af deres Mandskab, og bragt dem til Spezzia. Adskillige ipsariotiske Krigsfartøier ere afgaaede til Lemnos og Thasos for at gjøre Bytte. 6 Brigger ere ogsaa seilede bort, for at blokere Øen Negroponte. Et lidet græsk med 30 Mand besat Fartøi har bedraget Tyrkernes Aarvaagenhed, og er ved Nattetider seilet forbi den i Dardanellerne liggende tyrkiske Flaade. Paa Kysten bemægtigede det sig et tyrkisk Skib, seilede igjen ubemærket forbi den tyrkiske Flaade og solgte her den af Fisk bestaaende Ladning for 40000 Piastre. - Paa Candien havde Tyrkerne villet benytte den Tvedragt, der fandt Sted blandt Grækerne til at overfalde dem; men disse forenede sig, for at gaae imod Tyrkerne, som da fandt det raadeligst, at indslutte sig i deres Fæstninger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Sverrig. Den svenske Konge har udnævnt Kronprindsen, Oscar, til Vicekonge i Norge, og overladt til Storthinget at bestemme Prindsens Apanage. En Garde officeer er afgaaet til Christiania med den officielle Meddelelse derom. Det stokholmer Publicum er meget bedrøvet over at miste den elskede Prinds, men smigrer sig dog med, at, endskjøndt den norske Constitution udtrykkelig bestemmer, at Vicekongen kun maa være 3 Maaneder og Aaret borte fra Kongeriget, skal Man dog faae udvirket, at Hs. K. H. kunde blive de 6 Vintermaaneder i Stokholm, og de øvrige 6 Maaneder i Christiania. Man mener forresten, at Prindsen mod Enden af Februar eller Begyndelsen af Marts vil afgaae til sin nye Bestemmelse. Da Rigsstatholderens Functioner ophøre ved Vicekongens Ankomst. saa mener Man, at Grev Sandels vil blive Feldtmarskal i den afdøde Grev Wredes Sted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Blandinger. Fra Schweitz meldes, at Regjeringen i Bern har under 22de August 1823 udstædt en Forordning angaaende den catholske Gudstjeneste, hvorved bestemmes, at denne Gudstjeneste i den protestantiske Deel af Cantonet kun maa holdes i Hovedstaden, og kun saalænge, som den ingen Misbrug medfører. Til at forrette den, maa kun være en Præst og en ringere Kirkebetjent. Den catholske Cultus skal indskrænkes til den stille Gudstjeneste uden Processioner &c. og uden Klokkeringning, ligesom de derværende Katholiker eiheller faae nogen egen Kirkegaard. Ved blandede Ægteskaber skulle Børnene opdrages i den Religion, hvortil Manden hører, ligesom og Vielsen skal forrettes af denne Religions Præst. Catholikerne maa endelig aldeles ikke, hverken directe eller inddirecte befatte sig med, at gjøre Proselyter blandt Protestanterne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Den 10de December har General Vives ifølge officielle Beretninger fra Spanien proclammeret den absolute Regjeringsform paa Cuba. Naar undtages nogle Uordener blandt de Sorte, der snart bleve hæmmede, gik Alt rolig af Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Kjøbenhavn. Til Cancelliet var indberettet, at Færgemand i Helsing ger, Secondlieutenant i Brandkorpset sammesteds, Hans Jensen Frederichsen, havde reddet Ritmester Raht, steds paa 9de Aar gamle Søn fra at drukne. Efter de om denne Sag indsendte Oplysninger maatte bemeldte Secondlieutenant Frederichsen ansees qvalificeret til at er holde den for tilsyneladende Druknedes Redning udlovedMedaille, hvilken ogsaa er tilstillet ham.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
I Kjøbenhavn er ved Døden afgaaet Madam Petersen, efter et næsten 30 Aars langt Sygeleie, og en Jordemoder S. Z. Wich, efter 16 Aars Brystsvaghed. Den første efterlader sig 21 Børnebørns Børn; hun er født I Kjøbenhavns Addresseaviser spørges (ventelig af en Dame, der kommer der frit) om Man ikke kunde faae en Maskerade paa Hoftheatret, da Man har saa faa Fornøielser. (Fornøier Man sig ikke i Hovedstaden, hvad maae Mandasige i Provindserne, ifald Manikke kan moere sig hjemme?)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Oldesloe den 9de Januar. Vor afdøde Borgemester, Etatsraad Deckers Liighegjængelse igaar Aftes var et rørende Beviis paa Erkjendelsen af hans almeennyttige Fortjenester. Stadens civile Embedsmænd bare Kisten til Graven, og et følge af henved 300 Personer fulgte uindbudne. Gaderne, Kirkegaarden og Kirken vare oplyste, en høitidelig Musik opførtes i Kirken, hvor den værdige Pastor Mommesen holdt en ypperlig Liigtale. Uagtet den store Trængsel af en utallig Mængde Mennesker fra Byen og Omegnen blev denne Sørgefest dog ikke afbrudt ved den mindste Uorden, og saaledes udtalte sig ogsaa herved den almindelige Agtelse som Enhver ydede denne Stadens Sorg. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
I Aftes blev til Jndtægt for Aalborg Byes Fattige givet Skuespillet Korsridderne. Da Huset var fuldt, opfyldtes den veldædige Hensigt. Stykkets Udførelse vandt særdeles Bifald. Jkke synes det passende, hvor et heelt Selskabspersonale kappes om at bidrage sit til et Stykkes rigtige eller gode Forestilling, at udmærke den eller de enkelte, der enten ved særegne Naturanlæg eller formedelst Rollens Værdi, lagt deri af Forfatteren, gjør et behageligere Jndtryk paa Tilskuerne. At det beqvemme Locale og de smukke Decorationer bidrog meget til at hæve Stykkets Forestilling, er upaatvivlelig, og uden al Virkning paa de Spillende selv kan disse ei heller ansees. At den Scene, hvori Emma indmures, vilde vinde, om det tilhørende Chor af Nonnerne kunde afsjunges, er bekjendt for den, der har seet Stykket gives paa Kjøbenhavns Theater. Da Tyrkindens Rolle fordrer Skjønhed og Tækkelighed, ifald hun skal friske Balduin, kan neppe Mad. F. undværes i denne Rolle, derimod synes Portnersken at kunne gives af C. Steiner eller Elster, og disse kunde vel undgaae at kokettere med Sløret, og klædes som simpel Portnerske med den sædvanlige Klostersnip, som aldrende Nonne, der just derfor er sat til denne Post, - og hvoraf vilde følge, at Portnerskens nuværende Fremstillerinde kunde hvile paa sine Laurbær. Til Slutning fremsagdes af Hr. Frank en Epilog.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Blandinger. Hvorledes det staaer til med Fattigvæsenet i Hertugdømmerne kan omtrent bedømmes af Pastor Peters's Afhandling: "er Fattigforsørgelsen kun et Barmhiertighedsværk," der læses i sidstudkomne Provindsialberichte. Deri fremsættes følgende Hovedgrundsætninger, som Man bør troe ingensteds overtrædes: "1) Kun en Statsborger har Ret til at gjøre Krav paa Forsørgelse. 2) Kun Fattige bør understøttes. 3) Kun det Uundværlige skal forskaffes de Fattige og 4) Kun saalænge bør den Fattige understøttes, som han er fattig." Den udførlige Afhandling overstiger en Avises Grændser; men fortjener at efterlæses heel, blandt andet, hvad der siges om næsten utallige fremmede Landstrygere. Til Slutninger siger Forfatteren. "Blev der lovmæssig foreskrevet Fattigkasserne saadan Jndskrænkning, og denne strængt overholdt, saa vilde der paa den ene Side være Regel og Orden i Fattigbestyrelsen, (?) uden hvilken enhver Statsanstalt nødvendig maa ødelægge sig selv, og paa den anden Side ikke alene enhver Statsborgers Liv være sikkret, men ogsaa Folkets Moralitet kjendelig vinde derved. Den Velhavendes Villie svækkedes ikke, og ham betoges heller ikke Leilighed til, i mange Tilfælde at række en hjelpsom Haand. Den Uformuende vilde bestræbe sig for, ved Flid og Redelighed at erhverve sine Medmenneskers Velvillie, Menneskehedens ømme og helligste Baand mellem Forældre, og Børn, Slægt og Paarørende, ikke vorde letsindig sønderrevne, som nu skeer, og den fiendtlige Stemning, hvori Givere og Tagere nu staae lige imod hinanden, vilde forvandle sig til Velgiørenheds salige Følelse hos hine, og Taknemmeligheds hos disse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Natten imellem den 6de og 10de Januar afbrændte en Gaard i Sandløse Bye og Sogn i Frederiksborg Amt. At Jlden har været paasat er ingen Tvivl underkastet; men Gjerningsmanden endnu ei opdaget. Næsten alle Kreature og hele Besætningen med Jndboe og den inddavlede Sæd blev et Rov for Luerne. Nøgne maatte Beboerne forlade den brændende Bollig. En Karl blev saa forbrændt, at han allerede er død, og den ælste Søn saaledes, at der kun er svagt Haab om hans Liv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Den 27de f. M. om Aftenen Kl. 7 opkom i Skanderborg i Hr. Apotheker Seidelins Baghuus Jldsvaade, som aldeles fortærede samme. Ved den fra alle Sider hurtig tillende Hielp og Anstrængelse frelstes imidlertid saavel de øvrige Sidebygninger som Apotheket og Nabohuset fra de ødelæggende Luer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Den, efter en jydsk Avis, omtalte Historie fra Tunis, hvis Sandhed, af gode Grunde, nok maatte synes tvivisom, er Man med denne Posts Ankomst fuldkommen underrettet om, at være opdigtet Ondskab. (Jversens Avis.)¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
J Slagelse er i afvigte Aar copuleret 27 Par, født 137, død 63 Menneskeer; altsaa 74 flere fødte end døde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Den 5te Februar. Jndclareret, Skipper J. Jensen fra Mariager med Brænde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Den 7de Februar. Udclarerede, Skipper S. J. Berg til Laurvig med Korn. L. P. Nisted til Norge med Korn og Fedevare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Avisklogskab. De Jydske Efterretninger have nu faaet et nyt Snit paa Munderingen, og vil nok som Følge deraf for Eftertiden stikke mere i Øinene. Jmidlertid bestaaer det Væsentligste i Forandringen deri: at den unge Forfatter af denne Mundering nu lægger sig efter at studere Statistik og Moral og allerede kan gavne Lovgiverne i Republiken Addera med sine grundige Forslag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Rettelse: i forr. Avis, 1ste Side, 2den Spalte, 5te Linie nedenfra: Ministre, læs: Medlemmer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Bekjendtgjørelser. Min eneste Broder, Cancellieraad Joh. AmbrosiusKiøby, forhen Revisor i det Kongl. Danske Cancellie, døde i Kjøbenhavn den 30te Januarii sidstleden, ugift, 80 Aar gammel efter flere Aars svageligt Helbred.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Enhver, som nøie kjendte denne kundskabsrige Olding, fandt ham lige agtværdig fra Forstandens og Hjertets Side og han vil stedse leve i frisk Minde hos hans efterlevende Broder, og Familie. Aalborg den 7de Februari 1824. R. S. Kiøbye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
At det har behaget Gud, ved en rolig og stille Død, at bortkalde til et bedre Liv, min inderlig elskede, gode, og retskafne Mand, Niels Pedersen Ellern, Selveiergaard i mand i Rottrup, i Ulsted Sogn, den 4de Dennes, om Morgenen Kl. 6, efter 2 Maaneders smertelige Sygeleie, dette skulde jeg ei undlade veemodigst paa egen og Datters Vegne, sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. Rottrup den 7de Februar 1824. Cicilia Maria, sal. Niels P. Rottrups. Først i næstkommende Majmaaned kunne 12 a 16 Pigebørn antages hos Undertegnede i Løgstøer, og der vorde bibragte de samme Kundskaber og Fordele, som paa et vel indrettet privat Pige-Institut for Underviisning og Opdragelse. Conditionerne angaaende Betalingen, kunne i det Hele ventes saa moderate som mueligt, og behagentligen erfares ved Skolelærer Christensen. i Lögstøer eller mig. Vaar pr. Løgstøer den 1ste Februari 1824. C. Marie Ebbesen. Det øverste Hjørnehuus i Klokkestøbergaden, et dito paa Engelsborg, med flere mindre Beboelsesleiligheder, er til næste Paaske Fløttetid at faae til Leie af A. Nørgaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Tirsdagen den 10de Februar d. A. er i det dramatiske Selskab Generalforsamling, som begynder om Aftenen Kl. 5 1/2. Aalborg den 31te Januar 1824. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
En Grovsmed, der kan fremvise paalideligt Skudsmaar for sin Duelighed og Opførsel, kan paa Rønnousholms Hovedgaards Eiendomme faae en Lod i Fæste, hvorpaa kan fødes og græsses 2 a 3 Køer, hvorom accorderes med Eieren. Bruun.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
J Overeensstemmelse med det for Thisted Byes Kirkegaards indtil videre approberede Reglement, indkaldes herved Alle de, som maatte formene at have Rettighed til de paa den gamle Kirkegaard liggende Liigstene, at møde for bemeldte Byes Kirke=Jnspecteurer inden 12 Uger efter denne Publications Datum, for paa den Maade, Reglementet bestemmer, at bevise deres Eiendomsret. Efter den Tid blive de Stene, for hvis Eiendom Jngen har viist lovlig Hjemmel, som Kirken hjemfaldne, ved offentlig Auction bortsolgte. Thisted den 7de Februari 1824. P. Krogsgaard, Kirkeværge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Hvor en Stue, Kjøkken og Spisekammer med derover værende Loft, til 1ste Maj er at faae til Leie, anviser AdresseContoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
De Værelser som nu for Tiden beboes af Skipper Berg, er til førstkommende Paaske Fløttetid at faae til Leie, man henvender sig til Jes Andreasen Jessen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Fri Kokoppeindpodning Onsdagen den 11te Februar om Eftermiddagen Kl. 3 hos Westergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Paa Rønnousholm kan i anstundende Sommer faaes Græs til 50 Stkr. Stude, naar derom accorderes med Eieren. Bruun.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Proclama. Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre efter den i Ladepladsen Løkken ved Døden afgangne Krigsassessor Jens Aaegaard, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Sæbye den 3die Februar 1824. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre efter den i Ladepladsen Løkken i forrige Aar ved Døden afgangne Christen Thorsens Enke, Mette Sophie Jensdatter, der forhen har boet i Hiøring, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i Boet. Sæbye den 3die Februar 1824. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-09
Auction. Over den afgangne Jomfrue Selgensens Dødsboe tilhørende Gaard med Have, beliggende paa Hjørnet af Slots og Bredegade her i Aalborg, ansat i Grundtarten til 11 Rd. samt fri for Forhæftelse til Rigsbanken, bliver efter Vedkommendes Forlangende afholdt: 1ste Auction Mandagen den 16de Februar, 2den - Torsdagen den 19de Februar og 3die Torsdagen den 26de Februari 1824. hver Gang om Formiddagen Kl. 10 og i berørte Gaard. Naar 3die Auction er afholdt begyndes samme Dag med Auctionen over Løsøret. Aalborg den 8de Februari 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
Redactionen har den Fornøielse, med Vedkommendes Tilladelse, at gjøre dette Blads Læsere bekjendte med den skjønne Epilog, som fremsagdes i Anledning af Hans Majestæts høie Fødselsdag paa det dramatiske Selskabs Theater. Selskabet gave Den unge Zigennerinde. Umiddelbar efter den sidste Replik, hvor Lazarilla siger, "Men den, der er gladest blandt Alle, om det er dog den stakkels lille Zigeunerinde" traadte hun nærmere frem i Proscenium, medens de andre paa Scenen dannede en passende Gruppe bag hende, og vedblev: Thi venneles jeg stod, forladt, og eene, Og dog, mig Svage, vilde Skjæbnen Kraft forlene At frelse tvende Fædre, Søn, og Brud, Ol giv mig ogsaa Magt at tale nu, o Gud! Men lettere mig Handling er end Tale. Ved Daad jeg kan, med Ord, min Følelse ei male: Og hvem blev givet vel den Seraph=Røst, Der heelt kan tolke Følelser i dybt opfyldte Bryst? De dybe Følelser, som denne Dag antænder I hver den Barm, hvori endnu, selv mindste Gnist kun, brænder Af Kjerlighed til Dig, vor Fredriks Fødeland, Af Kjerlighed til Dig, Du Danmarks første Mand? Du Danmarks første Mand, hvis Ros fra Heklas Fod sig spreder. Til Ganges Bred, for hvem, med hvide Brødre, Negren beder :"Held Dydens, Frieheds, Danmarks Drot! "Vær Almagt selv ham Borg og Slot! "O sig ham Gud, Hans rene Villie finde "J trofast Folk en trofast Hjelp, og, længe end, han vinde"Om gyldne Krone, Fredens grønne Oliekrands! - Men see, hvorhen vildleder mig min Sands, Min Følelse? – tør jeg den svage Pige, Min Rost med Danmarks blande? – Jo, i Kjerlighedens Rige Tør Pigen vel, i Folkestemmens Chor, Jndblande Takkens, Bønnens, Kjerlighedens Ord. Og, som J nys ved Phantasien lod Jer lede Med mig til Tajos stolte, at men blodbestænkte, Bred, Saa høre Sandhed nu mig og med Eder bede, Held Dig, o Fredrik Held Dig Held og Fred Dækket faldt nu langsomt, medens den knælende Lazarillas Bøn fandt Gjenlyd i alle Tilstædeværendes Hjerter, og Udraabet "Kongen leve, ledsagedes af et skingrende tregange gjentaget Hurra. Om Eskimoerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
(Et Udtog af Kapitein Parrys Reiseiagttagelser.) Den Stamme af Eskimoer, som Parry paa sin sidste Opdagelsesrelse kom til, havde aldrig omgaaedes Europæere før, men vel hørt tale om dem. De vare Kobberfarvede, smaa med sorte Haar og sorte Øine. Det lod til som de slet ikke kunde gjøre sig noget Begreb om Krig. (En lykkelig Uvidenhed). De havde heller intet Overhoved, og den ene havde slet Jntet over den anden at byde. De have sagtens nogle Formaliteter ved Ægteskab og Givtermaal, men er En af dem en udmærket Jæger, eller paa anden Maade kan skaffe Føde til to Koner, saa er der Jntet, som hindrer ham i at tage dem. Blandt disse Folk hersker den Skik, at de paa nogen Tid bytte Koner; og dette ansees som et stort Venskabsbeviis, og har intet vanærende ved sig. Undertiden ere begge Parter saa fornøiede med Byttet, at de blive enige om at lade det staae for bestandig. Deres store Hunde har blød Uld istædenfor Haar. Religion spores ikke hos Eskimoerne, og om egentlig Guddom have de intet Begreb, med mindre man til Religion vil regne den Tro, de har paa onde Aander, og Nogle blandt dem, der ere snildere end de andre, indbilde de Enfoldigere, at de staae i Forbund med det Underjordiske. Eskimoernes Sprog har Noget tilfælleds med det Chinesiske. - Hytter bygge de i Sneen, (ligesom Børn hos os), og brænde Lamper inde i disse Sneehuse, som derved baade blive fugtige og qvalme, saa at Lungebetændelse let afstædkommes, naar de komme ud i den kolde Luft. De vaske sig aldrig, hvorfor Man om Sommeren kan lugte dem langt borte. Af Utøi ere de følgelig ogsaa meget plagede. Naale- og Jagtredskaber forfærdiges af Been. De vurdere Ting efter den Nytte, de ere til; derfor sætte de høi Priis paa smeddede Jernredskaber. Den beskrevne Stamme, der ei stod i Forbindelse med nogen anden, udgjorde ikke over 250 Personer, og var særdeles bange for de Amerikanske Jndianer, som de havde hørt beskrive som Grusomme. Pudseerligheder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
J Anmældelsen af et Skrivt og Fyrst Hohenlohe anmærker Algemeine Litteraturzeitung, at da den unge Fyrstinde Schwarzenberg blev helbredet, var Vinden Sydsydvest, og tillige: at denne Vind blæser fra Rom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
En Catolsk Geistlig Richard Hayes indgav 1821 en Ansøgning til det Engelske Parlament, hvori han med Taarer beder, at det ei vil antage Emancipationsatten, siden ingen Catolsk Geistlig kunde aflægge den befalede Embedsted, uden at skade sin Samvittighed, da det første Bud for Catolikerne er og bliver blot at erkjende Paven for den eneste retmæssige Overherre, at forfølge Protestanterne saameget muligt, og benytte ethvert Middel til at gjøre dem til Profelyter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
Biskoppen i Qvebek gjorde en Reise med Engellændere og blev borte. Man søgte efter ham, men kunde ikke finde ham. Et Par Dage efter traf man paa en Vild og spurgte, om han kjendte Bispen. Det maa jeg nok svarede den Vilde, siden jeg har ædt ham. Hvorfor prædiker Du stedse Tolerance paa en Tid, da hele Verden er toierant, sagde man til Marmontel. "Man maa arbeide paa en Dæmning, mens Vandet er ude, svarede han. Disputats i Tübingen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
Universitetet i Tübingen, der altid var bekjendt for sin Rettroenhed, havde man indført den Skik ved, at den aarlig paa en vis bestemt Dag blev disputeret over nogle visse Theses af den Lutherske Lærre, og dertil blev opfordret at møde hvo der havde Lyst af et i Nærheden liggende Jesuiterkollegium. Jesuiterne manglede sjelden paa Kampplad. sen, hvor Striden førtes paa sædvanlig Maade, og ved Enden tilskrev begge Partier sig Seiren. Jesuiterne vare som bekjendt er, mægtige Dialektikere, og oplærte i skolastisk Tvistighed; og man sendte dertil de dueligste Disputatorer til dette Kollegium. Nu traf det sig engang, at den, der skulde forsvare Theses var sine Modstandere slet ikke voxen, og de dreve ham ved Syllogismer og Spidsfindigheder saaledes i Knibe, at Udfaldet ikke længere var tvivlsomt. Med Rædsel mærkede det Protestantiske Auditorium dette, og geraadede selv i Fortvivlelse over Forsvarerens fortvivlede Forfatning. Den Protestantiske Kirkes Velfærd var paa Spil. Hvorledes: Midt i Hovedsædet for Protestantisk Lærdom skulde denne have den store Skam at lide et fuldkomment Nederlag, og dertil i Kampen med den bittreste Fiende? Men hvad var herved at gjøre, Nøden var stor. Der var Jntet andet for end strax at sende Bud til Professor B., den berømteste Disputator ved Universitetet og hente Suceurs hos ham. Det skedte. To Afsendinge fandt ham i Studerekammeret, med Tøffler og i Slobrok. Neppe fik han hørt, hvad der var paa Færde, førend han i Hidsighed sprang op, kastede Huen, og ledte efter Parykken. Men uhældigviis var den tilstrax ved Haanden; Nøden var trængende, intet Øieblik at give bort. Professoren lod sig ikke forstyrre, men af Jver for sin Tro foer han afsted som han var, og ilede paa 1 Kamppladsen. Strax udenfor tabte han den ene Tøffel i V. Rendestenen. Men hvor kunde han i det Øieblik tænke Y paa slig Bagatel? Han lod sig ikke opholde, men kom just 3 ind i Salen i det afgjørende Øieblik. Den Protestantiske Kjæmpe stod just med Angsteens Sved paa Panden, stamt 2 mede og kunde ikke afvise Modstanderens spidsfindige Angreb. Det var saa nær, at Jesuiten triumferende over sin J Seir begyndte at vende sig til sine Kammerader, - da med Et Professoren i Slobrok, uden Patyk og med en Tøffel 1 styrtede ind, og uden at agte paa hvad det egentlig var, et hvorom der strides, skreg med rasende Stemme: Mentiris 6 Jesuita, Mentins Jesuital (Jesuit! Du lyver). Med disse Ord sprang han op paa Catedret, og fortsatte i forhen meldte Ornat Disputatsen til stor Glæde for hans Auditorium, der var kommet sig noget tilrette igjen efter Ængstelsen. Striden kom snart igjen i Gang. Jesuiten, der blev lidt forhauset over det underlige Optrin, tabte sin Aands Nærværelse. Og det varede ei længe førend den Protestantiske Tro fik slaaet den Catholske, og Seirherren blev af sine Tilhørere baaret hjem i Triumf.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-11
Fædrelandet.