JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Da Handskemager Andreas Jernstrøm her i Byen, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, til Deeling imellem hans Creditorer, saa vorder en Skiftesamling i dette Boe afholdet paa Slagelse Raadstue, Mandagen den 30te denne Maaned, Eftermiddag Kl. 4, hvortil Boets Creditorer indkaldes at møde, for med Skifteretten at overlægge om, og tage de fornødne Bestemmelser Boet vedkommende. Slagelse den 15de Juni 1823. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Udi Stervboet efter afgangne Madame Hedvig Johanne sal. Baggers, vorder Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadhuus, Mandagen den 23de denne Maaned Eftermiddag Kl. 3, hvorved de respective Arvinger i Boet anmodes om at give Møde. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 12te Juni 1823. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Onsdagen den 25de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, vorder ifølge forud passeret Udlæg, afholdet 4de offentlige Auction over Gaarden Frederiksroe paa Lillevaldbye, Mark i St. Michels Sogn, ved hvilken Auction denne Eiendom, om nogenlunde antageligt Bud skeer, vil blive bortsolgt. Gaarden der er indrettet til Beboelse af en Familie uden for Bondestanden, bestaaer af et muret Bindingsværks teglhængt Stuehuus med gibsede Værelser, samt deels murede deels klinede Bindingsværks straae tækkede Udhuusbygninger og en tilliggende rummelig Have. Den skylder af Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og har et Tillæg af 60 Tdr. Land særdeles gode Jorder. Auctionen afholdes paa Gaarden selv. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 12te Juni 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Onsdagen den 2den Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, vorder, efter forud passeret Udlæg, afholdet 4de offentlig Auction over den Anders Pedersen tilhørende Gaard paa Rosted Mark, i Sørbyemagle Sogn, Antvorskov Birk, med de dertil hørende 2de Parceller eller Huuslodder. Gaarden, der staaer for Hartkorn Jordskyld 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. og Skovskyld, 1 Fdkr. 2/5 Alb. har et Vaaningshuus saaledes indrettet, at det kan beboes af en Familie uden for Bondestanden. Jorderne ere af god Beskaffenhed. Auctionen afholdes paa Gaarden selv og Conditionerne til Salget ere til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 12te Juni 1823. Bire.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Da der ved den over 2de Huse paa Beenløse Marken, den 16de d. M. afholdte Auction ei skeete noget antageligt Bud, saa er nu endvidere 2de Auctioner berammet at afholdes paa Tingstuen i Ringsted, Mandagen den 30te Juni 1823. og Mandagen den 14de Juli. hver Gang som Middagen Kl. 12, og vil ved tredie Auction Stederne absolut og uden flere Auctioners Holdelse, blive bortsolgt. Det ene Huus, om er tilfæstet Lars Hansen tilligger en Jordlod af circa 4 Tdr. Land skyldsat for Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/1/5 Alb., og det andet Huus, som er tilfæstet Bent Hansen, tilhører et Stykke Jord af omtrent 10 Tdr. Land, som er ansat til Hartkorn 7 Skpr. - 1 1/2 Alb. Conditionerne, saavelsom Festebrevene ere til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 17de Juni 1823. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Torsdagen den 10de Juli Kl. 10 Formiddag førstkommende, afholdes offentlig Auction i Callundborg over noget Skibs-Jnventarium, bestaaende af Seigl, Tougværk, en Mast m.v. Callundborg den 15de Juni 1823. Cederfeld. med det 6.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Apotheket i Kallundborg Ferrige. der og Herligheder, Jnventarium og Vareforraad samt den tilliggende Jordlod, bliver, følge Forliig og derefter passeret Execution og Udlæg, stillet til 3de Auctioner. 1ste Gang, Onsdagen den 16de Juli. 2den Gang, Onsdagen den 30te Juli. 3die Gang, Onsdagen den 13de August førstkommende, hver Gang om Middagen Kl. 12. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen i Kallundborg og den 3die paa Apotheket selv. Apothekets Bygninger bestaae efter den over samme optagne Vurderings-Forretning, af a) en Længde til Vester, 17 Fag, tildeels Ege- og Fyrre-Bindingsværk murede Vægge og Tegltag; b) en Længde til Sønder, 9 Fag, dito Bygning, indrettet til Vognskuur, c) til samme Side en to Etages Længde med Kielder under, Ege Bindingsværk, murede Vægge, Tegltag, inddeelt i 8 Fag; d) til samme Side en Længde massiGrundmuur med Kielder under, Frontespidse over, inddeelt i 12 Bielkefag; e) til samme Side en dito Bygning, 2 Etager, inddeelt i 9 Fag, der Apothek og Laboratorium; f) i Gaarden en Mellembygning til Vester, Ege- og Fyrre=Bindingsværk, murede Vægge, Tegltag, inddeelt i 10 Fag; g) til Nord en Tverbygning, Ege- og Fyrre-Bindingsværk, mured Vægge, Tegltag, inddeelt i 5 Fag; b) til Øster en Bygning ligeledes Ege- og Fyrre-Vindingsværk, murede Vægge og Tegltag, inddeelt i 10 Fag. Ved Gaarden er en Hauge med grundmuret Lysthuus samt en Gaardsplads, hvori en Post med Jern Pomperedskaber, og til Eiendommen ligger en Jordlod. J Bygningerne ere i alt 13 Kakkelovne som tilligemed alle nagetfaste Apertinentier følge med i Kiøbet. De over det udlagte optagne Vurderings-Forretninger saavelsom Conditionerne, hvorefter Salget skeer, og de øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ere til Eftersyn hos Undertegnede paa min Boepæl i Skovboe gaden No. 105 her i Staden, og ville de Lysthavende, forøvrigt hos mig kunne erholde de Oplysninger be maatte attraae. Saa ville og Gienparten af VurderingsForretningerne og Conditionerne blive at bekomme til Eftersyn hos Hr. Procurator Nissen i Kallundborg. For dem, som maatte attraae det, er den nuværende Beboer af Apotheket villig til at forevise Eiendommen. Hvilket herved til Lysthavendes og ifølge Placaten af 22de April 1817 til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavn den 14de Juni 1823. N. Jespersen, Lands Overrets samt Hof- og Stads=Rets Procurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Fredagen den 27de d. M. hol Fugleskydning des Fugleskydning her ved Ringsted, tæt udenfor Postgaardens Have, ligesom i de 2de næstforegaaende Aar. Dette vilde jeg bekiendtgiøre til behagelig Underretning for dem, som ville giøre mig den Fornøielse at deeltage. Samme Dags Aften bliver Bal her paa Postgaarden, saafremt et tilstrækkeligt Antal tegner sig. Ringsted Postgaard den 18de Juni 1823. E. Jacobsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Efter dertil forundt allernaadigst Bevilling, har jeg nu etableret Giestgiverie og Herbergeren i den mig tilhørende store Gaard paa Torvet her i Ringsted. Jeg anbefaler mig desaarsag til alle Reisende, og lover Enhver, som maatte ville beære mig med deres Søgning, en god Beværtning og Opvartning imod billig Betaling. Ringsted den 17de Juni 1823. L. C. Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Gode tydske Høstleer til 5 Mk. 8 s. Stkt. er at faae O. J. Smith.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
De Værelser som nu beboes af S. T. Hr. Major v. Castenskjold, kan til førstkommende Michaeli Flyttetid erholdes tilleie. R. Hvid, paa Nyetorvet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Undertegnede, der i Callundborg haver anlagt et Sæbe fabrique, giver sig herved den Frihed at tilkiendegive sine Velyndere, at hos mig bestandigen kan bekommes fortrinlig god grøn Sæbe til Kiøbenhavns Fabrik-Priser. Med en reel og billig Behandling smigrer jeg mig med at vinde enhvers Tilfredshed. J Callundborg den 9de Juni 1823. D. S. Adler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-21
Paa Viernedegaard ved Sorøe kan erholdes, særdeles godt 2 radet Byg for 4 Rbdlr. pr. Tønde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aarg.) rsdagen, den 24. Juni 1823. sode Aara. Tirsdagen, den 9. Juni 1822. Ne 50. med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Reise i Pyrenæerne i November og December 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
(Fortsættelse). Jeg havde selv Leilighed til at lære at kiende en af disse Generaler eller Anførere, ligesom man vil kalde dem, hvilke just opholdt sig i Landsbyen les Cabanes. Han besværede sig bittert over Regentskabet, ligesom ogsaa over sin Overgeneral Eroles, han paastod, at Armeen allene var ham hengiven, fordi han ikke som Eroles indsluttede sig for at udkaste Planer; men fyrede selv i Spidsen for sine Folk. Han beklagede tillige, at han havde været saa lidet betænkt paa sin egen Fordeel, saa at han ikke havde gjort ligesom alle de andre; men han vilde nu med 5 til 600 Mand igien komme tilbage og ligesom hans Colleger hæve stærke Contributioner, som han da havde i Sinde at fortære roelig under Beskyttelsen af Pyrenæerne. Denne lave Tænkemaade, som han, da Vinen havde løst Tungen paa denne Troens Ridder, aabenbart yttrede i Midten af hans raae Soldater og i de Franskes Nærværelse, som tause hørte derpaa, aabenbarede tilstrækkeligen de Jdeer, som giære i disse Folks Hoveder, og den egentlige Aand, som besiæle disse foregivne Religions forsvarere; de beviise illige fuldkomment hvor umueligt det er med saadanne Folk at bringe et ordentligt Feldtog til Ende, selv naar Overanføreren endog besidder de allermeest udmærkede Talenter. – Vore Soldater modtoge de Slagne, (det er: Soldaterne af Troens Armee) afvæbnede dem og bragte dem i et saakaldet Hospice eller Lazareth, som bestod af en Lade og en liden indhegnet Mark, hvor disse maatte i en vis Tid holde Qvarantaine. At en saadan snever Jndskrænkning ikke maatte være meget behagelig for Bierg beboere kan man let tænke sig; ogsaa maatte vore Folk være meget paapassende for at forhindre dem fra at forlade deres anviiste Pladser og at adsprede sig i det Franske Distrikt. Engang havde de endog lagt den Plan at ombringe Skildvagterne, at overfalde Grændse-Detaschementet i Søvne, afvæbne det og at flygte bort med Vaabnene. Dog blev Officeren over vor Commando tidlig nok underrettet derom, som ifølge heraf traf de nødvendige Forholdsregler, hvorfor Spanierne, da de vilde udføre deres Forsæt faae sig skuffede i deres Forventning og maatte meget beskæmmede trække sig tilbage til deres anviiste Sted. De Constitutionelle strede og klamrede uafladelig med Troens Soldater, som bleve holdte i Qvarantaine paa den Franske Grændse; de Første, som vare temmelig godt klædte og bevæbnede og udviiste meget Mod og Munterhed, sagde til de Franske: See vi ere Nationen; vi have dog noget at forsvare og at tabe; men de elendige Skurke gaae ikke ud paa andet end paa at plyndre; lad os kun raade (tilføiede de) og vi ville snart bringe dem tilbage til Orden. Man holdt dem dog paa begge Sider fra hinanden og de kunde derfor blot give deres Had Luft ved Skieldsord, hvormed de giensidigen overøste hinanden. De Constitutionelle trak Penge op af Lommen, holdt dem høit op i Luften og udfordrede Roialisterne med de Ord: Canaille, Canaille, viis dog engang ligesaamange. Disse paa deres Side løftede til Svar Stene op af Jorden og kastede dem paa deres Modstandere med de Ord: tager dette, det er det, som J forbandede Menneskeer fortiene, som hverken erkiende Gud eller Kongen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
De to meest berømte Anførere i Cerdagne og hvormed de Franske Officerer havde den meste Omgang vare Misas og Miralhas (denne sidste er nylig bleven skudt af de Constitutionelle ved Lerida). Miralhas er en Landmand fra Cervera, som er meget riig og anseelig formedelst sine mange Jorder og Tienestefolk. Han levede ganske rolig beskiæftiget med sin Agerdyrkning, da man sagde ham, at Troen og Thronen vare udsatte for Farer; strax forsamlede han Landbeboerne i sin Omegn og marscherede med dem til Fortet Urgel. Han er næsten 50 Aar gammel, af et meget fordeelagtig Udvortes og af ægte Spansk Legemsdannelse; han er ligesaa uvidende som han har en fortreffelig naturlig Forstand og hans Fanatisme er af det ædleste Slags. Denne Mand har stedse udviist en uforanderlig Retskaffenhed og en beundringsværdig Maadehold mod Modparthiet og har været en god Genius for det undertrykkede Cerdagne; han har stedse betient sig af sin Jndflydelse for at arbeide imod den frygtelige Misas, som man kunde kalde en ond Aand for denne ulykkelige Egn. De Franske Officere, som i det hele føle en stor Modbydelighed forde Scener hvortil de have været Vidner og som udviiste en sand Afskye for Anførerne for disse Bander, sagde: at ifald de nogensinde kom til Cervera, saa vilde de opsøge denne heeltemæssige Anfører, som maaskee er den eneste der mener det oprigtigt med Troens Sag og besidder Ædelmodighed og Hiertets Godhed. Anføreren Misas, som i Tænkemaade er saa aldeles Miralhas modsat, hedder egentlig Costa og Navnet Misas er kun et Spottenavn, som man har givet ham, fordi han bestandig hævede sine Contributioner under det Paaskud, at de vare bestemte til Messen, som paa Spansk kaldes Misas. Han er som Snighandler bleven gammel i BiergkrigsHaandværket, han ledsages bestandig af en Munk, som forstaaer forskiellige Sprog og som tiener ham som Tolk; disse 2 Personer ere meget berygtede i Cerdagne og udbrede overalt Skræk hvor de lade sig see. Man kan slutte sig til af mange enkelte Omstændigheder, at Troens Armee regnede bestemt paa Frankerigs Bistand. Saasnart de Anticonstitutionelle saae de Franske Tropper, sagde de bestandig: Disse ere paa vor Partie, de betraadte vor Distrikt med den største Taushed, ligesom de vare sikkre paa den bedste Modtagelse; især indgod Baron von Eroles Overgang til deres Partie dem Tillid, da de kiendte hans Skarpsindighed og hans politiske Talenter og desuden vidste det, at han hverken var begeistret for Alteret eller for Thronen paa en fanatisk Maade, saa at de umuelig kunde troe, at han havde besluttet sig til et saadant Skridt, naar han ikke havde gjort Regning paa en udenlandsk Bistand. (Det vil maaskee være til stor Hinder for de Franskes Bestræbelse for at styrte det Constitutionelle Partie, at han tilligemed andre Personer, som ere saa bittre Fiender af Constitutionen ere blevne udnævnte til Medlemmer af det nye Regentskab, istedet for moderat tænkende Mænd, som ikke have hørt til noget Partie).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Nyeste Post-Efterretninger. Der er indtruffet ganske uventet en saare vigtig Begivenhed, som nødvendig maae have en stor Jndslydelse paa den Krig, som nu føres i Spanien, og biedtage til at give den nærværende Spanske Constitution Hiertestødet; den bestaaer i at den Portugisiske Constitution er ved en indvortes Revolution pludselig bleven afskaffet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Den Franske Moniteur meddeeler derom følgende telegraphiske Depesche, dateret Madrid den 9de Junii. Den 27de Mai have de Portugisiske Tropper erklæret sig imod Constitutionen. Jnfanten Don Miguel stod i Spidsen for denne Bevægelse, som heele Garnisonen i Lissabon har fulgt paa et Regiment nær Kongen har forsikkret, at han vil holde fast ved Constitutionen; de Cortes have erklæret sig i Permanenz Mødet den 30te har været meget stormende. Hs. Majestæt har valgt sig et nyt Ministerium afde Cortes. Et Brev til den constitutionelle General Lopez Bonos, som de Franske have opfanget, melder: at Constitutionen er bleven afskaffet den 1ste Junii. En Portugisisk Officeer, som er ankommen til Madrid beretter: at Grev Amarante er kommen tilbage til Portugal, hvor, som han forsikkrer, den Kongelige Sags Triumph er fuldstændig. Man maae imidlertid bemærke, at man endnu ikke har faaet nogen Efterretning over England om denne Begivenhed).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Om Tilstanden i Sevilla hedder det i en Beretning fra General Guilleminot: at en Handelstrureer har forladt denne Stad den 3die Juni, som beretter: at 60 til 70 Medlemmer af de Cortes havde paa denne Dag forsamlet sig for at fatte en Beslutning om Kongens Afreise, som skulde bringes enten til Cadix eller til Puerto Santa Maria eller til Badajos. Da Meeningerne vare deelte, saa blev Mødet udsat til den følgende Dag den 4de for at afgjøre dette vigtige Spørgsmaal; der hersker megen Gjæring blandt Folket i Sevilla, men som bliver holdet i Tømme af en Garnison paa 3 til 4000 Mand af alle Vaabenslags, hvoriblandt dog der er et temmeligt Antal Militser, som kun vente paa Leiligheden for at desertere. Den samme Coureer siger ogsaa: at der hersker megen Gjæring iblandt denne Garnison, nogle Sammenløb havde fundet Sted, til Fordeel for Kongen, og man havde hørt det Raab. leve den absolute Konge, der var bleven skudt paa de forsamlede Hobe og Soldaterne vare blevne faarede ved Steenkest og Stokkeprygl, saa at Tilstanden der er meget uroelig. – Den tegner saaledes til, at den Spanske Constitution vil blive opløst af sig selv, at maaskee heele Sagen kan være afgjort inden den Franske Expedition ankommer til Sevilla. General Bordesoult fortsætter imidlertid sin Marsch dertil. Den 6te Juni ankom han til Manzanares i Provindsen la Mancha. Han er bleven meget godt modtaget i det Land, hvorigiennem han har marscheret. Jfølge de Beretninger, som ere indkomne fra ham, er Landeveien i heele Sierra Morena ubesat og endskiøndt den revolutionaire ChefChaleco, som giennemstreifer Provinsen Mancha med 7 til 800 Mand, er den 5te afgaaet til Manzanares, saa synes det dog ikke, at han har sinde at opholde sig der eller at trække andre Stridskræfter til sig. – Grev Bourmont, som commanderer den 2den Expediton, er afmarscheret den 5te Juni fra Talovera la Reina og er den 6te ankommen paa den venstre Side af Tajo. Roialist-Chefen Merino dækker Flankerne af hans Corps med sine Tropper. Disse Efterretninger ere officielle, da de meddeles af General Guilliminot, han beretter endvidere i sin nyeste Rapport: at da de Revolutionaire i Asturien have gjort nogle Demonstrationer paa Grændsen af Santander, saa har General Huber begivet sig paa Marschen den 5te Juni fra Burgos med 4 Batailloner og 200 Ryttere, imedens GeneralBourcke fortsætter sine Operationer imod Leon og Oviedo. – Man har nu faaet officielle Rapporter, om denne sidste Generals Operationer, Avantgarden af hans Division under Greve v. Laroche Joqvelin har besat Staden Leon den 31te Mai. Den 1ste marscherede han med 100 Ryttere, og 200 Fodfolk mod Astorga paa Recognoscering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Den 2den Juni ved Dagens Frembrud traf dette Detaschement paa Fiendens Bagtogt, en halv Miil paa hiin Side af Astorga, som bestod af 1000 Mand hvoriblandt 300 Ryttere, som vilde retirere. De Franske Jægere og Husarer angrebe strax Fienden, bragte hans Rækker i Uorden og forfulgte ham langt paa hiin Side af Astorga, 12 til 15 Dræbte, et større Antal Saarede, 150 Fange, hvoriblandt Escadronschefen Romano og General Wall (som nu er bragt til Madrid) ere Resultatet, af denne glimrende Fægtning af Avantgarden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Grev von Laroche Jacqvilen omtaler med Udmærkelse Escadrons-Chefen Vidall af det første Husar-Regimet, som commanderede Detaschementet og med Duelighed benyttede Fiendens Tøven. - Det hedder nu, at General Morillo har nedlagt Commanden over den nordlige Armee. – Er det sandt hvad der berettes fra Valencia under 20de Mai, saa synes det, at General Ballasteros vil endnu blive istand til at giøre den Franske Armee nogen Modstand, at sige dersom der er nogen Kraft og Tillid tilbage hos det Constitutionelle Patie; thi der meldes: at Ballasteros stod der med 14,000 Mand gode Tropper og at han om kort Tid vil see sin Armee bragt til 20000 Mand. De Bander, som saalænge have faldet denne Stad besværlige, have trukket sig tilbage til Arragonien, paa Garnisonen i Castellet, Murviedio nær, hvilket han om faae Dage vilde angribe. En Mængde forførte Bønder, som vare stødte til Banderne have modtaget den tilbudte Amnestie. Man vil nu vide, at General Ballasteres skal være paa Marschen imod Arregonien og et Rygte siger endog, at han var ankommen med en overlegen Magt for Sarragossa, hvor der skulde herske megen Misfornøielse imellem Jndvaanerne, som er Constitutionen hengiven og som man har paalagt stærke Contributioner; men Journol des Debats har en ganske modsat Beretning, da den melder, at General Molitor skal den 7de Juni være ankommen til Valencia, uden at have mødt nogen Hindring paa Veien. Hvorledes Sammenhængen hermed er maae nærmere opklares. – Det fierde Franske Linie-Regiment skal have gjort et mislykket Angreeb paa at indtage Fæstningen Monzon i Arragonien med Storm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-24
Den tappre og utrættelige Mina giver de Franske nok at bestille i Catalonien, imedens at disse søge at trænge frem mod Barcelona er Mina marscheret til den nordlige Deel af Catalonien i Ryggen paa den Franske Armee, og har endog med sine Tropper viist sig i fire Franske Landsbyer. Han har været i Urgel den 31te Mai med 3000 Mand. Hvor han passerer igiennem tager han streng Hævn over dem, som vise sig utroe mod Constitutionen; 11 Personer har han ladet skyde. Han skal have ladet General Moncey melde, at dersom denne lader to Franske Officerer som vare i Spansk Tieneste og som bleve tagne til Fange i Mataro, skyde, saa vil han tage Repressalier over de Fanger, som ere i hans Magt. Man siger nu at han atter har vendt sig og er marscheret til Balaquer for at forene sig med Garnisonen i Lerida. – Marskal Monceys nyeste Rapport, dateret Granolens den 8de Juni er virkelig meget tom paa Nyeheder. Han melder ingen fordeelagtige Fægtninger; han taler blot om sine Troppers Bevægelser, som Minas Marscher have gjort nødvendige, og at han, naar han erholder de nødvendige Forstærkninger, saa vil indslutte Barcellona, man trøster sig der med, at General Ballasteros vil komme med 10000 Mand Staden til Hielp. Man er beskiæftiget med at organisere de Militser, som have taget Tilflugt til Staden, hvori der nu skal ligge en Garnison af 3000 Linietropper og 15000 Militser. - Mina giør ikke allene de Franske Fortred til Lands men ogsaa til Søes; thi en Spansk Goelette, ved Navn Helten Mina, har taget et Skib meden kostbar Ladning af 2400 Sække Caffe og 7500 Centner Campeschetræe og opbragt den til Corunna. Ogsaa er en Fransk Bombarde ladt med Varer fra Marseille bleven taget af en Spansk Caper den 5te Junii. Ligeledes ere to Franske Tartaner, blevne anholdte af Spanske Capere, som fratage dem deres Tougværk og Penge. – Overhovedet antager man at den nærværende Spanske JnvasionsKrig i Spanien er meget fordeelagtig for dette Land med Hensyn til at mangfoldige Penge blive bragte i Omløb deri; deels fordi de Franske for at vinde Nationen betale alt med rede Penge, og deels ved det, at Troens Tropper saa hyppig desertere og medbringe. deres Eqviperinger og Penge til deres Hjemsted, og endelig og især derved, at Guerillerne plyndre den Franske Armees Transporter. Man er nødsaget til nu at escortere Penge-Transporterne til Armeen ikke allene med Rytterie; men ogsaa med let Artillerie. En Transport paa 6 Millioner Franker til Armeen ligger i Bayonne og venter blot paa Eskorten. - J Madrid synes nogle Giæringer at have fundet Sted, der tales saa bunkelt derom. - Regentskabet har udstædet en Proclamation til Armeen for at bevæge den til at medvirke til Kongens Befrielse. - Hertugen af Angouleme har besvaret den Spanske Grandezzas Adresse. Det hedder, at en Coureer er afsendt fra Madrid til Sevilla med nye Forslag. Dronningen og Kronprinsessen af Sverrig ere ankomne den 13de Juni til Manillaholm i Nærheden, af Stokholm. Kronprinsessen begiver sig til Lystslottet Haga, hvorfra det høitidelige Jndtog i Staden skal skee. Dronningens Fader Kiøbmand Clary i Marseille er ved Døden afgaaet.