JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Dronningen af Engelland havde nyligen for 150,000 Pund (9 Tønder Guld) Diamanter paa Blandt alle Franske Generaler har ingen staaet i saa mange Aars fortroligt Venskab med Napoleon, end Marchal Alexander Berthier; han har bestandig ledsaget ham i Krigen. Næst Keiserens Paarørende var han og den første Franske, der til Belønning for sin udmærkede Tapperhed, blev fra Privatmand ophøiet til souverain Første og Hertig. Han er født i Versailles, hvor han blev opdraget til Krigstanden, og var allerede Jngenieur-Officier, da de Americanske Colonier gjorde Opstand mod Engelland. Han var een afde Officierer, der, efter Ludvig Al. befaling, bleve sendte til Ohios Bredder, hvor han udmærkede sig under la Fayette. Ligesom alle de Krigere, der havde deeltaget i Americas Frihedskrig, var og saa han, førend Bastillen blev bestormet, en erklæret Patriot. Han blev af sine Medborgere udnævnt til Generalmajor over Nationalgarden i Versailles. Ved klog Maadehold mod den excentriske Lecontre skaanede han paa denne Post meget Menneskeblod. J Maji udbredtes det falske Rygte, at han havde nedlagt sin Commando i Versailles, men han gjendres det offentlig. Da Kongens Tanter forlode denne Stad beskyldtes han for, at have givet Anledning dertil, men Departementet, Municipaliteten og Nationalgarden i Versailles, gjendres Beskyldningen. Han fik nu en Commando ved Marchal Luckners Armee, ogsaa her forfulgtes han af Skumlere; men Luckner selv erklærede i sine Breve til Legislaturen Beskyldningerne mod Berthier for falske, og roste hans Talenter og Fortjenester. Ved Angrebet paa de vestlige Jnsurgenter, udmærkede han sig især. Siden kom han til at fegte ved Siden af Bonaparte, som traadte i Spidsen for den Jtalienske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Efter Overgeneralens Beretning havde han deeltaget i alle den Franske Armees Seire i Jtalien, og fornemmelig udmærket sig i Slaget ved Arcola. Han meddeelte Regjeringen udførlige Efterretninger og hvad der forefaldt. Da Freden var sluttet, blev han beskikket til, at overbringe Overgeneral Hoche de i Leoben af Bonaparte og Marchese, Gallo undertegnede Fredspræliminairer. MathieuDumas sagde ved denne Leilighed i Femhundredesraadet: "Berthier har ved sine sjeldne Talenter bidraget saa meget til Jtaliens Erobring, at Bonaparte ærer sig selv i det han begjerer, at han skal deele med ham Æren og Taknemmeligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Den 27 Vendemiaire i Republikens 6te Aar sendte Bonaparte ham til Paris med Campo Formio=Freden, og tilmeldte Directoriet: General Berthier er een af Republikens Støtter, og Frihedens ivrigste Forsvarere. Den Jtalienske Armee har ikke tilfægtet sig nogen Seier, som han ikke har Deel i."- Berthier vendte derpaa tilbage til den Hæderspost, Bonaparte havde betroet ham. J Mailand fik han befaling at marchere til Rom, for at hevne den myrdede General Duphots Mane. Befalingens Fuldbyrdelse var forbunden med stor Vanskelighed, men desuagtet holdt Berthier dog snart sit Jndtog i Capitolet. Paa samme Tid udbrød et Oprør i Rom og dets Omegn, hvilket Generalen strax fik dæmpet. Da General Brune fik Overcommanden, i Jtalien, ilede Berthier til Paris. Der blev han udnævnt til Overgeneral for den Engelske Armee, men da Landingsplanen blev opgivet, og Bonaparte gik til Ægypten blev han udnævnt til Chef for Generalstaben. Han vendte derpaa med Bonaparte tilbage til Frankrige, hvor han Paris understøttede ham i at udføre hans store Plan. J Slaget ved Marengo fegtede han ved Bonapartes Side, og Resultatet af begges Raadslagning var Desaires March, en ny Kamp og Seieren. Efter dette Slag blev han to Gange udnævnt til Krigsminister, og siden sendt som overordentlig Gesandt til Spanien. Da hans Sendelse var fuldbyrdet, paatog han sig tredie Gang Krigsministerpladsen, som han beklædte indtil han i sidste Feldtog igjen bestyrede den stor Armees Generalstab, under Keiserens Overbefaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
For en Tid siden opstod der, som bekjendt, en Tvistighed imellem Nürnberg og Preussen angaaende en Deserteur, navnlig Kraus, som Staden havde optaget igjen. Denne Deserteur har nu Alt i Alt kostet Nürnberg 11,000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-17
Erkehertug Carl har forelagt den Østerrigske Keiser en Plan, efter hvilken alle invalide Officier rer og Soldater, som endnu kunne tjene, skulle udgjøre et Sundhedscorps, der skal tjene istedetfor Jnspecteurer, Oeconomer og Sygevogtere i Hospitalerne. - Borgermilitsen i Wien beløber sig til 20,000 Mand. - J Zenng eller Sen (i det Ungerske Dalmatien ved det Adriatiske Hav, løb d. 9 April et nyt Skib af Stabelen, der var usædvanlig stort og kaldtes den Østerrigske Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Løverdagen den 21 Junii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Kjøbenhavns Physiognomie. (Fortsat.) Østergaden. Gives der nogen Gade der med Føie fortjente at kaldes Dronningen blandt Kjøbenhavns Gader, saa er det Østergaden. Den, som eier en Gaard eller et Huus der, han eier en Guldgrube, kun med den Forskjel, at en Guldgrude er udtømmelig og kan tabe sin Værdie med Aarene, istedet for at en Bygning paa Østergaden bestandig stiger i Prisen, bestandig indbringer sin Eier flere Penge. Hvilken hemme lig Tryllekraft besidder da denne Gade, vil maaskee mangen en udenbys Læser spørge, siden den søges med saa stor Begjerlighed; Er den skjønnere og behageligere end Kjøbenhavns øvrige Gader, – Jngen af Deleve. J mine Øine er den endog meget styg. Den slynger sig i Bugter som en Slange, og man kan ikke see nogen af dens Ender, førend man kommer midt i Gaden. Men det gaaer med Gader som med Mennesker; den som engang er kommen i Ny for, at være en klog Mand, han kan gjerne være saa enfoldig som et Faar, og hans Dumheder passere for soeratisk Viisdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J det Øieblik en Kræmmer, en Modehander eller en anden Handlende nedsætter sig, saa anseer han Østergaden for den directe Vei til Lykkens Tempel. Om han ogsaa skal opslaae sin Bolig i en Rønne, der hvert Øieblik truer ham med at begrave hans hele Krambod under sine Ruiner, maa han dog boe paa Østergaden. Den er derfor i vore Dage saa besaaet med Handelsmænd og handlende Professionister, at endog den, der kommer her, saa ufor synet med Klædebon og alle Livets øvrige Fornødenheder, som Adam, da han første Gang saae Edens Hauge, kan i en eneste Time blive her udpyntet og forsynet med Alt, hvad han kun ønsker sig. Der gives endog her en eneste Gaard, der ikke bestaaer af andet end Boutiquer, og saa at sige udgjør en heel liden Kjøbstæd, Fort sagt, paa Østergaden kan man finde Alt, ligefra Hatte og Bøger - indtil Lov og Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Hovedaarsagen til den Prædilection, som Kjøbenhavnerne have viist denne Gade, ligger uden Tvivl deri, at den er den fornemste Foreningspunct for Byens Hovedgader, og at alle, der enten fra Toldboden eller Vesterport komme til Hovedstaden, sædvanlig passere den. Dertil kommer endnu, at den er Centrumet af Kjøbenhavn. - Fordum skal Østerport have været ved Enden af denne Gade; nu er der en længere Vei fra Østergaden til Østerport, end fra denne til Vesterport. En besynderlig Egenskab har denne Gade, at de Glædesnympher, som egentlig høre til Ratfuglenes Classe, have udkaaret den til deres Vandringsplads om Aftenen. Jndtil Kl. 12, ja 2 om Natten have de deres Strøg her, ligerviis som Sildene, der, som enhver Naturkyndig veed, trække sig i store Colonner fra det nordlige Jo hav til Shetlandsøerne, og omsider tabe sig i Oceanet. Ligesom af et Slags Jnstinet komme, disse Nympher bestandig fra Amagertorv, holde sig altid paa den venstre Side af Gaden, og tabe sig derpaa i Kjøbenhavns store Ocean Hallandsaas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Ny Amagertorv. For Kjøbenhavns store Jldebrand kaldtes dette Torv slet og ret Amagertorv, og det bar med Rette dette Navn, thi her kom ingen andre til Torv end netop Amagere. Efter Jldebranden har det opsluget Høibrostrædet og Færgestrædet, ligesom Pharaos fede Køer de magere; det har nu ikke allene udvidet sin Plads, men endog sin hele Bestemmelse; Amagerne ere her kun et Slags Et cretara. Pladsen er besaaet med Boutiquer paa Ruller, som Magistraten bortleier mod visse aarlige Stadepenge, og som hver Aften af bestemte Folk rulles hen til Sandkisten. Denne Rullen foraarsager en Bulder, der ligner, stærk Torden, og kan, som der staaer i Harlequin Patriot, skræmme Liv og Siel af Herremænd og Ammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
En større Carricatur af et Torv kan man neppe tænke sig. Hver Torvedag sees her en saadan Vrimmel af alskens Handlende, at Øiet næsten ikke er istand til at overskue den ligesaa brogede som comiske Hvirvar. Vel udgjøre Slagterboderne og Amagerne med deres Grønt Hovedgruppen i Maleriet, men foruden disse gives der endnu utallige Bissekræmmere, hvoraf nogle endog have deres Kram midt paa Fortoget. Ved Enden af Torvet sees en stor Flok Drenge og Tøse, der have alle Slags hvid Varer liggende omspredte paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Dersom en Angtom skulde beskreve Kjøbenhavn, vilde han maaskee kalde Amager torv Hjertet i dette store Legeme; thi dets fleste Livskræfter ere concentrerede paa dette Sted Naar man en Onsdag eller Løverdag befinder sig paa denne Plads, skulde man snarere troe, at man var i Paris eller London, end i Kjøbenhavn. Menneskene surre her imellem hverandre som Bier i en Biekube. har Vimmelskaftet er endnu det samme som det har været fra Arilds Tid af, og den Holbergske Muses gode Genius synes at have vaaget over dets Jntiolabilitet, paa det Jespers Ord til Jacob von Tybd. Herrens – er Amagertorv, Faldet i Ryggen Vimmelskaftet maatte blive en evig Sandhed. Luerne selv sparede denne Gade i den sidste store Jldebrand, og dreiede af, da de naaede Amagertorv, for ikke at forstyrre Prototyven eller Mønsterbilledet af Tybos Tallie. Endnu er Vimmelskaftet den samme pukkelryggede Vanskabning som i Holbergs Dage. Fongens Nytorv. Kütner, som just ikke har holdt nogen Lovtale over Dannemark, siger et Steds i hans Reise, at Kongens Nytorv er en Plads, som vilde gjøre Neapel og Venedig Ære. Den fortjener ogsaa at kaldes Kronen for alle offentlige pladse i Hovedstaden. Den har i de senere Tider vundet meget i sit Udseende. Charlottenborg er altid bleven anseet for en Bygning i den ægte Jtalienske Smag; Hasdorfs forrige Gaard, og Agent Erichsens nuværende smagfulde Hotel, thi Gaard er her et alt for lavt Udtryk, have i høi Grad forøget Skjønheden af denne Plads. Den Bygning, som Justitsraad Lange har ladet opføre, bidrager ikke mindre hertil, den kostbare og fortræffelige Statue midt paa Torvet er blevet istandsat, og kappes nu om Rangen med Frederik den Femtes Statue paa Amalienberg. Hovedvagten er bleven opmalet og har faaet et Uhr, kort sagt, man har fra alle Kanter søgt at give denne stolte Plads, som meget urimeligen kaldes Torv, fordi nogle Slagterboder have faaet Lov til at vanzire den, og enkelte Bønder indfinde sig der om Torvedagene, al muelig Elegance. Enhver Hjemfødning føler intet ved at betragte denne Plads, det falder ham aldrig ind, at man kan reise mange hundrede Mile, førend man i nogen af Europas berømteste og meest forroste Residencer kan finde en skjønnere. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Atter en etymologisk Anmærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Vore Skribenter have længe været uenige om, enten man skal skrive Jordemoder eller Gjordemoder. Videnskabsselskabets Ordbog henviser fra den første til den sidste Benævnelse, og ingen har hidtil anført nogen egentlig Grund for nogen af disse Skrivemaader. J Ossians Digte, T. 2, Side 105 troer jeg at have fundet en Oplysning angaaende dette Udtryk, og denne synes at vise, at man bør skrive Gjordemoder, ikke Jordemoder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J Digtet selv (Batte og Lorg) hedder det: og hundrede Gjorde skulle vorde dine til at binde høibarmede Møer: Heltebyrds Venner, de under Veer fødte Sønners Lægedom. Macpherson forklarer dette Sted med følgende Note: helligede Gjorde ere indtil de seneste Ti hog der blevne gjemte hos mange Familier i Nord skotland; de bleve bundne Barselqvinder om Livet, og man antog, at de lindrede deres Smerter og fremskyndte Forløsningen. De vare betegnede med forskjellige mystiske Caracterer, og de Ceremonier, der bleve iagttagne, naar man bandt dem omkring, viiste, at denne Skik nedstammede fra Druiderne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Vore Oldgrandskere maae vide om saadanne Gjorde ogsaa ere blevne brugte i vort Norden. Men om end Historien ikke taler noget derom, saa er det derfor endnu ikke bevist, at de ikke ere blevne brugte. Rimeligt er det imidlertid, at det Fruentimmer, som bandt en Barselqvinde et saadant Gjord omkring Livet, ogsaa betjente hende ved Forløsningen Dette oplyser i saa Fald tilfulde hvorfor en Fostermoder kaldes Gjordemoder, hvilken Benævnelse ved Udtalen nok er bleven til Jordemoder. De Svenske bruge rigtig nok Jordgumma, men hvorfor skulde Ordet Gjord ikke ligesaa godt hos dem som hos os have forandret sig ved Udtalen til Jord? - Af det Engelske Ord Midwike lader sig intet udlede; Johnson siger, at baade Skinner og Junius have derriveret det fra Meed (en Belønning) og Wise, men Serenius udleder det rigtigere af den Svenskothiske Partikel med, una & wise, ufor, og dette staaer altsaa aldeles ikke i nogen Forbindelse med Ordet Gjordemoder. At Benævnelsen iøvrigt nødvendigvis maa være ligesaa gammel som vort Sprog, falder af sig selv, og det er derfor ikke sandsynligt, at Ordets oprindelige bemærkelse grunder sig paa en ældgammel Skik hos en Nation, der ved Søfarten stod i saa nøie en Forbindelse med de gamle Danske, og desuden saa ofte maatte føre Krig med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Udenlandske Efterretninger. Commissionen for Odense Byes Fattigvæsen, har offentlig takket Kammerjunker Petersdorff til Einsiddelsborg, som har sendt den en Anviisning paa 52 Rdlr. og derhos tilkjendegivet den, at den i de fire paafølgende Aar kan hæve ligesaastor en Sum, som et extraordinair Bidrag til Byens Fattige. Den gavmilde Einstedelsborgske Familie har med Renter af de 1000 Rdlr. som General=Gouverneur Repstorff skienkede afvigte 11 Dec. foruden de anførte 52 Rdlr., som Kammerjunker, Petersdorff skienker, saaledes hidtil bidraget aarligen 150 Rdlr. til Odensees Fattige. - Commissionen forsikkrer, at den, dersom Fattigvæsenet havde mange saadanne formuende udenbyes Velgiører, vilde glæde sig ved, efter mange uformuende Jndbyggeres Ønske, at nedsætte de byrdefulde, men formedelst den ualmindelige Mængde Fattige, nødvendige Bidrag. Hr. Conferenceraad Colbiørnsen har kjøbt Lyststedet Eenrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Salomon Jsaac og Levin Hirsch have, som Forstandere af det i Odensee oprettede Begravelsessted for jødiske Jndbyggere i Fyen ladet bekjendtgjøre, at de, som ville være Medinteressentere deraf maa melde sig inden 4 Ugers Forløb, da efter den Tid ingen antages paa samme billige Vilkaar som de første Jnteressentere. Skulde nogen, som ikke er Medinteressent, sende et Lig did, saa modtages det ikke, uden der med følge 15 Rd. foruden de øvrige Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
I den Bergenske Tidende findes nu det fjerde offentlige Regnskab for Bergens Søndagsskole. Skolen har en Capital af 600 Rdlr. udestaaende, hvoraf den trækker Renter. Subskriptionsbidragene beløbe sig aarligen til 438 Rdlr. Jndtægten i f. A. var 557 Rdlr. 40 s. og Udgivten 459 Rdlr. 9 s. De, som bidrage meest til den ne fortræffelige Indretning, ere: Nøisomhedsklubden og Selskabet den gode Hensigt. Den første betaler 50 Rdlr. og det sidste 20 Rdlr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
J det fjerde Skoleaar ere her underviste 17 Svende, 65 Drenge, 74 Jkkehaandværkere, ialt 156, og siden Skolens Oprettelse 60 Svende, 157 Drenge, 91 Jkkehaandværkere, ialt 308. J fjerde Aar er antagne 25 Haandværksdrenge og 31 Jkkehaandværkere. Ved den offentlige Examen d. 25 Maji bleve 13 Lærlinge udmærkede for Flid i at skrive, 17 for Regning, og alle bleve hædrede med Belønninger, der bestode af almeennyttige Bøger. Hr. Porath underviser i Skrivning og Hr. Gjestvang i Frihaandstegning uden Betaling. 9 af Skolens Diciple undervise derimod for Betaling i Skrivning, Regning og Tegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Capitain Krusenstern siger i et Brev, dateret St. Peter og Paul i Kamtschatka, d. 26 Junii 1805, at han under sit Ophold i Kjøbenhavn have de truffet paa en Journal, hvori der stod et Styk te af en Fransk Chemiker, som foreslaaer, at man for at beholde Vand frisk og klart, bør brænde den indre Side af den Tønde, det gjemmes i til Kul. Han lod derpaa strax bringe 500 Tønder i Land, som han, efter den Franske Chemikers Forslag, lod stærk brænde her i Staden. Jdeen er vel ikke ny, thi man gjør det paa alle Krigsskibe, men man brænder dem kun lidet, istedetfor at den indere Side bør aldeles brændes til Kul Ved dette simple Hjelpemiddel har han paa hans hele Reise bestandig forskaffet sig det fortræffeligste Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Blandt de Skibe, som d. 7de d. M. ankom i Sundet, vare to Americanske og tre Preussiske Coffardiefarere, som Kongen af Engelland havde tilladt at gaae til Østersøen, for at tage Trælast ind, men paa det Vilkaar, at de inden en bestemt Tid skulde vende tilbage til Engelland igjen. To Svenske, Forsgreen og Grønbek, som formedelst falske Bancosedler sidde arresterede i Altona, blive nu udleverede og transporterede til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
De Franske Skuespillere agte, naar de ere færdige med deres Forestillinger i Kjøbenhavn, at reise til Brønden i Ramløse, for der at opføre Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Den unge Baron Selby, som fra Kiel er kommen til Hovedstaden, gaaer nu som Charge Affaires til Berlin Grev Schmettau, Chef for det jydske DragonRegiment, er bleven udnævnt til Commandeur for Livgarden til Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Der arbeides nu daglig paa Odense nye Vester ports Opførelse, som ogsaa snart vil blive færdigDen er anbragt lige paa det Sted, hvor de 2de Landeveie sammenstøde. Den opføres efter Tegning, forfattet af den brave Tømmermester Langhoff. og skal bestaae af 2 næsten Alen tykke Mure, henved 5 Alen høie, hvori paa hver Side af Porten anbringes tvende Piller, hvis Størrelse er 2 Alen i Qvadrat og Høiden tæt ved Jndkjørselen 6 1/2 Alen og ved Sidebygningerne 1 Alen 10 Tommer. Over Jndkjørselstedet viser sig et af Kleinsmedmester Matthias Christensen forfærdiget Zirat eller Løsværk af udarbeidet Jern, 3/4 Tomme tyk, hvori er anbragt det kongelige Vaaben med Vildmændene, samt Rum i Midten til en GlaskugleLygte, som skal oplyse Stedet og Gaden. Saa anbringes og paa hver af de forbemeldte Piller en Vase af Kobber, som bliver bronceret, og hvorfra skal gaae Jernklæder som Festons. Arbeidet bliver i det Hele smukt og godt, og, hvad som endnu forhøier det er, at Alt gjøres af Byens egne Mestere, nemlig, foruden de tvende Ovennævnte, Muurmesterne Peter Michael Jensen og Jørgen Jensen, Malermester Jacobsen og Kobbersmed Tydsk. Jndkjørselsporten selv, 6 Alen høi, gjøres af dobbelte Planker, der males saaledes, at den skal forestille Stakit af Jern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Formedelst nogle tilstødte Udgivter, hvoriblandt Godtgjørelse til en Mand, som maatte forandre sit Huus, vil Bekostningen nok blive 3 a 400 Rdlr. høiere end Licitations=Summen, som beløb 1117 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Den Kongelige Toldbod er bygt af Procurator Faber paa hans Grund efter Overeenskomst med General=Toldkammeret, der betaler aarlig Leie for Brugen. Porten selv opføres paa Byens Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Den gamle og brøstfældige Jndkjørselsport af 2 Etager Muur og Bindingsværk, er solgt ved Auction for 350 Rdlr. Aarstallet paa den gamle Port er 1580, hvilket netop indeholder de samme Tal som Aaret 1805, da dens Nedbrydelse blev besluttet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-06-21
Udenlandske Efterretninger. Preussen har, som bekjendt, endnu ikke ladet udgaae nogen Erklæring mod Engellands djærve Declaration. Derimod er der nu i Paris udkommen Anmærkninger over samme, hvis Kilde er umiskjendelig. De udgjøre i Originalsproget over et halvt Ark, men de vigtigste Puncter ere følgende: 1) At Preussen, om det end havde skul sine fjendtlige Hensigter, under venskabelige Demonstrationer, aldeles ikke havde gjort andet end Engelland, da det førend sidste Feldtog søgte at mislede det Berlinske Hof, som paastod, at et heelt Aarhundrede og 2 Millioner Mennesker ikke vare tilstrækkelige til at udføre Nowosiltzoffs Forslag, for at frembringe Resultater, der omsider kun kunde være gavnlige for Engelland, da det carasserede Preussen, skjulede alle sine Planer, forenede talrige Russiske Armeer i Polen, og siden med Vaaben i Haanden vilde tvinge det, at gjøre fælles Sag mod Frankrige, da det listigen søgte at disse Preussen i Søvn ved den falske Erklæring, at de Russiske Armeer true det med Jndfald, og at Krigen allerede var begyndt, uagtet Preussen hverken kjendte Coalitionens Arrangements eller Krigens Existence, 2) At Engelland, som klager over, at man har fortrængt det fra dets ældgamle Arvelande, har selv berøvet Europa dets Arvelod i og Souperainetet over Havet; frargnet Tippo Saibs og Soubab af Decans Familie og alle Jndiske Førster deres Arvelod, at Kongerne af Sardinien og Neapel maa takke Engelland for, at de have mistet deres Arvelod, efterdi den Krig, de bleve indviklede i, var den eneste Aarsag dertil; at man, naar Kongen af Engelland reclamerer sin Ret som Souverain, kan spørge, hvilken Souverains Rettigheder ere ikke blevne krænkede af Engelland, 3) At Preussen aldrig, som Engelland indbilder sig, vil blive angreben af Frankrige, da begge Stater ikke have noget at befrygte af hinanden. 4) At Preussen vil gjerne være Fredsmægler, men ikke for at formindske Frankrige og forstørre Østerrige, thi det var ikke Grev Haugewitz's Skyld at der, førend Slaget ved Austerlitz, ei blev mæglet Fred, han forlangte for det første en Vaabenstilstand; den Franske Keiser samtykkede deri, men Rusland satte sig derimod, og Stadion og Giulay afsloge den ligeledes. Fire Dage derefter leveredes Slaget ved Austerlitz; Russerne trak sig tilbage, Østerrige sluttede en Vaabenstilstand og underhandlede om Fred.