Aalborg Stiftstidende, 1834-03-03
Blandede Efterretninger. J Randers Avis Nr. 8 og 14 findes fra Blatter for litt. Unterhaltung indrykket et Stykke om Norges Stor thing i Aaret 1833. Deraf sees at Folket har siden Aaret 1831 ikke betragtet Embedsmændene som meest egned til deres Repræsentanter, paa Grund af at det var Embedsclassen som i 1831 stemte for Regjeringens Forslag tvert imod Grundloven: at lade Prinds Oscar ogsaa fraværende beklæde en norsk Vice=Konges Værdighed. Dog skede dette ikke saameget af Føielighed imod Regjeringen, som af Frygt, for at Statholderposten igjen skulde blive besat med Subjecter, som den egennyttige rænkesyge Grev Sandels og den aabenbare fjendtligsindede Grev Platen; hiint Forslag blev imidlertid forkastet. Valgene faldt i Aaret 1833 fornemmelig i Landdistricterne, næsten udelukkende paa Godseiere, og Bønder; kun fra Stæderne bleve enkelte Embedsmænd valgte, og fra Hovedstaden vare alle 4 Repræsentanter af denne Classe. Kongens Nærværelse i Norge i Sommeren, 1832, afgav vel et paafaldende Beviis paa Folkets voxende Hengivenhed for det nye Dynastie; men paa Valgene havde det ingen Jndflydelse. Den 1ste Februar forsamlede de 96 Storthingsmænd sig, og indtog deres Plads efter Am ternes og Stædernes alphabetiske Orden. Pastor Riddervold, der ved det forrige Storthings Slutnings var Præsident, havde Forsædet, til Secretair valgtes Landsdommer Aas; Valgene gjælde kun for een Uge af Gangen, og fornyes hver Tirsdag; men sædvanligviis bliver den Fratrædendes igjen valgt. Aas forblev saaledes for hele Tiden Secretair, og at Pastor Riddervold ikke uafbrudt kunde lede Forhandlingerne, havde sin Grund i at hans Sundhed leed af det anstrængende Arbeide, hvorfor han og undertiden maatte frabede sig denne Ære. Efter ham nød Høiesterets=Advocat Sørensen, en ung Mand af stræng Retskaffenhed, fasti Caracteer, og udmærket som Taler, Forsamlingens Tillid. Storthingets første Foretagende, var at prøve Fuldmagterne, kun en Bondes blev befunden ugyldig, fordi hans Valge District ikke hørte til det Amt, hvor han var fra, ingensteds havde Jntriguer eller Bestikkelser funden Sted. Derpaa skilte Storthinget sig i 2 Dele, nemlig i Lagthinget, der kan ansees for det første Kammer, hvis Function den er at prøve de af Odelsthinget, eller det andet Kammer antagne Forslag. Lagthinget der bestod af 24 Medlemmer, havde den Gang en Majoritet af Bønder, og kun faa, menske udmærkede Jurister, hvoriblandt Høiesteretsadvocat Hjelm. Odelsthinget holder sine Forsamlinger i samme Sal, som Storthinget; men Lagthinget derimod i en tilstødende mindre Sal. Alle Møder ere offentlige, med Undtagelse af, naar Majorie. teten beslutter det Modsatte. Som Odelsthings=Præsident erhvervede Høiesterets=Assessor Holst ved urokkelig Fasthed, upartisk Holdning og liberale og christelige Anskuelser, almindelig Tillid. Storthingets Aabning skedte den 13de Febr. af Statsraad Jonas Collet, som i Mangel af en Statholder, staaer i Spidsen for Regjeringen. Han oplæste ene Skrivelse fra Kongen, der vidnede om hans Agtelse for et lit frit Folks Rettigheder, og om den Tilfredshed han havde følt ved sit Ophold i Norge. Beretningen og Rigets Tilstand, siden sidste Storthing, var særdeles glædelig, og sit skjøndt under trykkende Omstændigheder havde Statsgieldense Afbetaling dog paa det punktligste fundet Sted, og Regieringen havde et Overskud i Statindtægterne. J alle Grene af Statsbestyrelsen var indført Forbedringer, og en Handelstractat var afsluttet med Preussen. Det forrige Storthing Beslutning af forauctionere Kongsberg Sølvværk, havde Reisegjeringen ikke effectueret, da Sølvbjergværket siden 1831 har skienket en saadan Skat af ædle Metaller, at det rigelig erstatter alle Omkostninger, og giver de gladeste Forhaabninnøger. J Storthingets første Periode indtil Paaske forefaldt vilintet særdeles Mærkeligt. (Fortsættes.)