JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-05-07
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 27de April: M. Petersen fra Lillesand til Skive, den 28de: J. Jørgensen fra Christiansand til Nykjøbing; R. Børresen og J. Osmundsen fra Mandal til Thisted; Alle med Trælast. – Foruden N. W. Lind fra Aalb. til England laae i Canalen for Udg. den 30te April: M. Nielsen og S. Thomsen til Grimstad fra Lemvig med Korn A. T. Abrahamsen til Christiansand fra Lemvig med Korn
Viborger Samler, 1840-05-07
AVERTISSEMENTS. Paa forskjellige Steder i Lysgaard Herred er i den senere Tid stiaalet: en rød og fortstribet olmerdugs Overdyne, er blaastribet holsters Underdyne, en dito lysere, 2de rødstribede Olmerdugs lange Hovedpuder, den ene med Betræk et Par fine Blaarlærreds Lagner, en blaa og hvidstribe Fruentimmer Underklokke, et nyt blaat og hvidtstribet Hvergarns Forklæde, en rødstribet Vest, 2 1/2 Alen nyt Vadmel en Tin Ølkande med Pibe, et Par nye Støvler og et Par halvslidte Dito, fremdeles 26 Alen Blaarlærred, 3 Alen Dito, en Blaargarns Dug, mærket med rødt: M. St., 3 Stykker Fruentimmerlinned med Navn, 5 Klauser Hør, garn, 6 til 8 Stkr. Hørgarn og 4 Stkr. Rullegardiner af Scherting.
Viborger Samler, 1840-05-07
Enhver, som maatte kunde give nogen Oplysning, der kan lede til disse Tyveriers Opdagelse, anmodes derom at gjøre Meddelelse til Undertegnede, som udbetaler en passende Douceur, forsaavidt de Omstændigheder, som opgives, bevirke Gierningsmandens Opdagelse og Afstraffelse. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den H. H. Holm. 4de Mai 1840. At jeg er indflyttet i det af afd. Prokurator N. Lykke eiede og beboede Sted, beliggende ved Hjultorvet, undlader jeg ikke at offentliggjøre. D. Fog, Viborg, den 6te Mai 1840. Uhrmager.
Viborger Samler, 1840-05-07
Bedste Leewards=Rom a 3 Mk. Potten, samt god Brunsviger Humle, faaes hos G. Bøye.
Viborger Samler, 1840-05-07
En Fisker, som selv kan forfærdige de nødvendige Redskabet, og tilfulde forstaaer Anvendelsen deraf i Søe og Aae, kan strax faae Tjeneste paa Gaarden Østerkeilstrup i Gjødvad Sogn.
Viborger Samler, 1840-05-07
Torsdag, Fredag og Løverdag, kan faaes udmærket fedt Studekjød hos Peder Høstgaard uden for St. Viborg, den 7de Mai 1840. Hans Port. -
Viborger Samler, 1840-05-07
Jndkaldelse.
Viborger Samler, 1840-05-07
Creditorer i Dødsboet efter Henrich Titie paa Agen toftgaard indkaldes til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den Rd. 21de April 1840.
Viborger Samler, 1840-05-07
Placat. Mandagen den 11te d. M. og følgende Dage, bliver paa Friisholt Hovedgaard i Sahl Sogn ved Auction bortsolgt endeel af det Ritmester v. Hallings Dødsboe tilhørende Løsøre, nemlig det som forefindes i Fadeburet, Bryggersloftet, Contoirloftet, Qvistkammeret, Huusholdningsloftet og Herrens Loft, bestaaende i Hovedsagen af: Porcellain, Glasvarer, Kobber, Messing, Tin, endeel Dækketøi og andet Linned, saasom Lagener, Hørlærreder og Dreiler, Sengeklæder, endeel Thee, Kakkelovne, Kister, Skabe, en stor Deel Gaards=Redskaber, saasom: Spader og Skovle m.v., Jern, Staal, Zink, forskjelligt Værktøi, circa 250 Hampe= og Lærreds=Sække, endeel Krølhaar, med meget mere, hvilket nærmere findes specificeret i de trykte Cataloger fra No. 1. 4287 til No. 4905 (pag. 138 til 158) og fra Nr. 5326 til No. 5897 (pag. 172 til 190), og tilføies det, at No. 4814 til 4905, samt det som findes i Kisten No. 5870 sælges Tirsdagen den 12te Mai. Kjøbere gives 6 Ugers Credit, dog saaledes, at de Kjøbere, hvis Vederhæftighed ikke er undertegnede Jncassator tilstrækkelig bekjendt, maae stille saadan Selvskyldnercaution for deres Bud, som han er tilfreds med. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 1ste Mai 1840. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1840-05-07
Viborg Kirkenyheder for Marts Maaned.
Viborger Samler, 1840-05-07
Domkirkens Sogn. Copulerede. Den 13de Marts. Ungkarl Anders Melesen og Pigen Birthe Marie Nielsdatter i Traneborg.
Viborger Samler, 1840-05-07
Søndresogn. Copulerede. Den 19de Marts Brygger Jens Peter Nielsen og Pigen Jnger Jensdatter.
Viborger Samler, 1840-05-07
Døbte. Den 13de Marts. Skomagermester J. Edv. Handbergs Datter, Elise Sophie Handberg; Fadd.: Gjæstgiver Møgelvangs Hustru, Pigen Lise Thostrup, Kjøbmand Thomsen. Maskinemester S. G. Berg, Skomagermester Edv. Skive, Hattemagermester P. Thøgersen, Avlsmand Chr. Randrup, J. Ballund. – Den 27de, Skomagermester Marturin Friis Harthimmers Søn, Johannes ChristianHarthimmer, Fadd. Skrædermester S. Romlunds Hustru, Pigen Stine Reinhardt, Skrædermester Wimmelmann, Skomagermester Jacob S. Harthimmer, og Skomagersvend Fr. Wedel. - Den 30te Dagleier Niels Dams Søn, JngvardDam; Fadd. Tjenestepigerne Stine Jacobsdatter og Ernstine Louise Pole, Garver A. Lund, Dagleier Christen Andersen og Tjenestekarl Jens Jensen.
Viborger Samler, 1840-05-07
Døde. Skomagermester Chr. Hammershøys Datter, Ane Marie Hammershøy, 3 Maaneder; Dreiersvend Anton Meyer, 26 1/4 Aar; Dagleier Moust Poulsens Datter, Jensine Poulsen, 13 Maaneder. - Desuden ere 2 Børn dødfødte. For April Maaned.
Viborger Samler, 1840-05-07
Domkirkens Sogn. Døbte. Den 10de April: Handskemager Larsens Datter, Caroline Marie; Fadd. Mad. Philipsen, Pigen Hanne Winther, Maler Ott, Vognmand Peder Møller og Avlsmand Jens Leyring. – Den 19de Magrethe Møllers Søn, Martin Larsen; Fadd., Pigen Stine Møller, Pigen Else Kollerup, Vognmand Peder Møller, Tjenestekarlene Jens Andersen og Jens Balund. Døde, i begge Maaneder. Hospitalslem Peder Balund, 76 Aar; Emil Jensen, 10 Dage; Hospitalslem Marie Hal kjær, 79 Aar; Skræder Mortensens Enke, 65 Aar; Muursvend Jens Krats Kone, 72 Aar.
Viborger Samler, 1840-05-07
Søndresogn. Copulerede. Den 11de April: Skræder Anders Sørensen og Pigen Ane Andersdatter.
Viborger Samler, 1840-05-07
Døbte. Den 9de April: Smedemester Andr. Küppers Søn, Christian Wilhelm Joseph Küpper; Fadd.: Fellereder Cl. Handbergs Hustru, Skrædermester Schenckels Hustru, Betjent Blegvad, Vævermester Küpper og Skomager J. H. Busch. – Den 12te: Lars Jensens Søn, Jens Christian Laursen; Fadd.: Avlsmand S. Thøgersens Hustru, Slagter Jens Baks Hustru fra gl. Asmild, Gaardmand Jens Christensen fra Romlund, Smed Lars Jørgensen fra Navnstrup og Huusmand Philip Daniel fra Agerschou. – Den 15de: Avlsmand Jens Andersen Alstrups Datter, Johanne Andrea Frederikke Alstrup; Fadd.: Avlsmand Th. Melesens Hustru, Pigen Marie Melesen, Hjulmand F. Romlund, Skomager mesterne J. Balling, P. Schive, S. Melesen og S. Torv og Dreiersvend N. Gjorup. - Den 19de: Dagleier Jørgen Christensens Datter, Else Marie Jørgensen; Fadd. Barnets Moder, Skomagermester H. Jensens Hustru, Barnets Fader, Tjenestekarlene Anders Christensen og Jens P. Nielsen. - Den 27de: Slagter Christen Dalsgaards Søn, Jens Christian Dalsgaard; Fadd.: Skomagermester Fr. Stridslands Hustru, Pigen Josephine Richter, Muurmester P. Krogsdal, Avlsmand Chr. Hærup, Skomagermester H. Holm, H. Dalsgaard fra Krabbesholm, Dagleier Søren Thestrup, Avlsmand Niels Tørring. – S. D. Slagter Niels Pedersen Mønsteds Søn, Andreas Mønsted; Fadd.; Slagter M. Thisteds Hustru, J. C. Finderups Hustru, Avlsmand Poul Schaltz, Tjenestekarlene Peder Halkjær og Niels Christensen.
Viborger Samler, 1840-05-07
Døde. Avlsmand Christen Larsen, 58 Aar; Tømmermand Poul Nielsen, 57 Aar; Christen Kold, 90 Aar, Kjøbmand Jørgen Gjorups Enke, Jda Lucie Nerger, 71 Aar. - Desuden er et Barn dødfødt.
Viborger Samler, 1840-05-09
No. 73. Kongelig allern, privilegeret. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-05-09
Viborg Castortidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. tilbagesensganLøverdagen den 9de Mai 1810. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-05-09
Udenlandske Efterretninger. Stridighederne imellem England og Neapel.
Viborger Samler, 1840-05-09
Paris, den 1ste Mai. Moniteuren indeholder Følgende, En telegraphisk Depesche fra Neapel af 26de April melder, at Kongen af Neapel officielt har antaget fransk Mægling. Embargen, hvormed Kongen af Neapel havde belagt de engelske Skibe, havde hindret den engelske Minister, Temple, i at decretere den umiddelbare Udsættelse af Fiendtlighederne. Tan melder, at flere sicilianske Fartøier allerede ere opbragte."¬
Viborger Samler, 1840-05-09
Med Hensyn til den af Kongen i Neapel realiserede Embargo, da havde man forudseet dette Skridt. En Skrivelse fra Civita Vecchia af 22de April meddeler i denne Anledning en temmelig vigtig bemærkning om den særegne Stilling, hvori den engelske Gesandt i Neapel nu befinder sig. England har begyndt Fiendtlighederne imod Neapel; aldrig blev en Trusel saa hurtig udført. Den er et brutalt Angreb, som Englænderne ikke have givet nogen Form; de have ikke engang fundet for godt at underrette den neapolitanske Regjering om Blokaden. Den engelske Dampfregat Hydra" har i Bugten ved Neapel optaget 7 neapolitanske Skibe. Udjævnes ikke om føie Tid Stridighederne imellem de tvende Stater, vil Kong Ferdinand udstede Kaperbreve, og Corsarer ville da tilføie den engelske Handel stor Skade; thi Sicilien egner sig fortræffelig til en Rede for Corsarer. Jøvrigt er det høist besynderligt, at Temple, skjøndt Krigen er udbrudt, opholder sig i Hovedstaden, og befaler fra sit Gesandt, skabsbotel Adm. Stopford at anvende strenge Forholdsregler. Commerce meddeler fra Neapel en den 21de April dateret Skrivelse, hvori det hedder, at 3 engelske Linieskibe og 3 mindre Krigskibe have viist sig ved de sicilianske Kyster. – Samme Blad bemærker, at de neapolitanske Fonds desuagtet ere stegne paa Pariserbørsen, og slutter deraf, at Regjeringen maa have erholdt gode Efterretninger, der endnu holdes hemmelige.
Viborger Samler, 1840-05-09
J et Brev fra Malta af 18de April forekommer følgende ikke uinteressante Passus: "Man troer at vide, at en høi Person har sat sig i Hovedet at være en lille Napoleon. Den Jilfærdighed, hvormed Regjeringen har sendt Tropper over til Sicilien, taler vel for Vedkommende, men Skyndingen er maaskee en stor Feil, da Neapel derved let blottes for Tropper. J ethvert Tilfælde spiller Kongen af Neapel et fortvivlet Spil. Afskærer den engelske Flaade Forbindelsen imellem Sicilien og Neapel, da er man vis paa Udbruddet af en almindelig Opstand i Sicilien. De 20,000 Md. neapolitanske Tropper ville ikke kunne dæmpe den; ja det er endog at befrygte, at de ville understøtte den."
Viborger Samler, 1840-05-09
Den franske Journal le Temps meddeler Breve fra Neapel af 26de April, i hvilke der tales om Sammen trækningen af et østerrigsk Observationscorps paa 30,000 Md. ved den romerske Stats Grændser. Som Forsamlingssted nævnes Nærheden af Bologna, og Tropperne skulle, som der siges, staae til den neapolitanske Regjerings Disposition.
Viborger Samler, 1840-05-09
J en af Augsb. Allg. Zeit. meddeelt, af Partihad die teret og nedskreven Correspondentartikel fra London af 17de April fremsættes den latterlige Paastand, at der har allerede været Tale om, at de andre italienske Fyrster skulde understøtte Kongen af Neapel i hans Modstand imod England og opstille et fælles Toldsystem, der da paa en Maade vilde lukke de italienske Markeder for Englænderne, Augsb. Allg. Zeit. meddeler ligeledes tvende Skrivelser, fra Turin af 22de April. Jfølge de sidste Efterretninger fra Neapel havde den engelske Repræsentants energiske Fremtræden vakt stor Sensation.... Man talte meget om en forestaaende Krigserklæring fra Storbritannien, og det syntes, at Regjeringen begyndte at tabe sin Holdning.
Viborger Samler, 1840-05-09
J de sidste Statsraadsmøder have betydelige Modificationer fundet Sted i de tidligere Anskuelser, og de fleste Medlemmer, der tidligere opmuntrede til Standhaftighed, vise sig nu forsonlige og eftergivende. Den neapolitanske Regjering havde anmodet den sardinske Gesandt, Marquis Crosa de Vergagni, om at fremtræde som Mægler i Monopolstriden; men den engelske Gesandt erklærede, at da han udtrykkelig havde erklæret de ham af den neapolitanske Regjering tilstillede Forklaringer og Oplysninger undvigende og utilstrækkelige, tilkom det Neapel og ikke ham at meddele et tydeligt og definitivt Svar han kunde derfor i intet Tilfælde være den første, der gjenoprettede de afbrudte Communicationer.
Viborger Samler, 1840-05-09
Frankerig. Paris, den 29de April, Moniteuren indeholder følgende Actstykker: "Beretning til Kongen. Sire, For 3 Aar siden har et Amnestiedecret betegnet Thronarvingens Formæling. Da Deres Maj. fulgte Deres Hjertes Tilskyndelse og en oplyst Politiks Raad, vilde De, at en Begivenhed, der imødekom Frankerigs Ønsker, skulde ved at befæste Juli Dynastiet fremkalde en stor Naadesact: Friheden tilbagegaves alle Domfældte, der paa Grund af politiske Forseelser og Forbrydelser befandt sig i Statsfængslerne. - Sire! Deres anden Søns Formæling opvækker i Deres ophøiede Familie en Glæde, hvori Nationen tager Deel. – Deres Majestæt ønsker at denne Fest skal vorde en ny Leilighed til at lægge Deres kongelige Mildhed for Dagen; Deres Ministre udføre med Jver Deres Befalinger, idet de foreslaae Dem at fuldstændiggjøre Amnestiedecretet, og at udstrække de til alle Jndivider, der for politiske Forseelser og Forbrydelser ere domfældte for den 8de Mai 1837, hvad enten de opholde sig i Statens Fængsler eller ei. – Denne Forholdsregel vil udslette det sidste Spor af Tildragelser, der allerede ligge langt bag ved os, og hvis Fornyelse ikke er at befrygte. – Denne Mildhed hædrer Deres Majestæts Regjering, uden at svække den. En Regjering, der har vidst at tilgive, erholder Re til at vise sig ubøielig, naar Høimodighed finder utaknemmelige Hjerter eller Rebeller. - Vivien, Justitsminister. Kongens Ordonnance: Art. 1, Den ved vor Ordonance af 8 Mai 1837 forundte Amnestie udstrækkes til alle for bemeldte Ordonances Udstedelse domfældte Jndivider, hvad enten de befinde sig i Statsfængslerne eller ei. - Art. 2. Det er overdraget vor Seglbevarer og vor Minister for det Jndre, enhver for sit Vedkommende, at udføre denne Ordonance. St. Cloud, den 27de April 1840. Louis Philippe. – Contrasign. Vivien. Til Ovenstaaende gjør Moniteuren følgende bemærkning: "Amnestiet af 8de Mai 1837 kunde ikke anvendes paa et vist Antal af Jndivider, der vare domfældte af Assiseretterne i de vestlige Departementer, og der havde handlet meer eller mindre under den directe Jndflydelse af de Uroligheder, for hvilke Rigets vestlige Deel var en Skueplads i Aaret 1832. Ligefra Aaret 1837 havde disse Domfældte været en Gjenstand for flere Naadesacter, ved en ny Naade har Kongen villet betegne sin anden Søns Formæling. Af 58 Domfældte fra de vestlige Dep., der endnu vansmægtede i Kongerigets Bagnder eller Fængsler, har Kongen skienket de 46 Friheden; 12 have erholdt Formildelse i Straffen; Jngen bliver tilbage i Bagnoerne. – Saavidt Moniteuren. – De siden 1837 Domfældte ere rigtignok ikke indbefattede i Amnestieordonancen, og man vil sikkert ikke undlade at gjøre Ministeriet Bebreidelser derfor. Men Ministrene troe med Ret, at en Amnestiendstedelse, der for hurtigt følger paa Ementer, er en stor Uklogskab.
Viborger Samler, 1840-05-09
Telegraph Depesche. Toulon, den 28de April Den 25de April er Marschal Valee marscheret til Buffarik, hvor Prindserne befinde sig. Man vil umiddel bart aabne Felttoget. Tropperne nærme sig Blidat Man troer, at de første Operationer vilde vorde rettede mod Medeah." Courr. Francais har følgende Artikel, der tiltrækker sig almindelig Opmærksomhed derved, at den er optagen af dette quasministerielle Blad. Flere Journaler udtale deres Bekymring over, at de iblandt de politiske Forbrydere, der have erholdt Amnestie, ikke finde Navnet Laity, der af Pairskammeret er bleven straffet for en Presse forseelse. Denne Forglemmelse er saa meget mere at beklage, som Laity først og sørgeligst har følt den Pairiet ved Septemberlovene forundte Magt, hvis Misbrug nu er kjendes af Alle. Uden den slette Definition, som hine Love have givet paa Udtrykket: "Attentat, vilde den unge Officier have været stillet for en Jury, og hvad Udfald end hans Sag havde faaet, vilde han dog i intet i Tilfælde være bleven berøvet de Garantier, som den sædvanlige Rettergangsmaade tilstaaer enhver Anklaget. Laity var ingen Sammensvoren; han har bekjendtgjort sin Mening i en meer eller mindre dadelværdig Form; haardt har han allerede maattet bøde for sin Vildfarelse. Det vilde være det Ministerium værdigt, der i sit Program har lovet at berigtige Definitionen paa "Attentat," – for at tilbagegive Juryerne den dem fravristede Magt, at ophæve Følgerne af denne Domfældelse.
Viborger Samler, 1840-05-09
Lovudkastet angaaende Salt er antaget med 205 imod 56 Stemmer, ligesaa Forslaget om den Skadesløsholdelse og Erstatning, Fristaten Haity skal udrede, med 235, imod 13 Stemmer.
Viborger Samler, 1840-05-09
Spanien. Depescher fra Hovedqvarteret melde Bjergfæstningen Morellas nær forestaaende Overgivelse, Emancipation de Toulouse af 27de April melder: "Vi høre, at Lobo, spansk Viceconsul i Foix, har af Gouverneuren i Seo d'Urgel erholdt den Efterretning, at Cabrera er død i Mora den 22de April."
Viborger Samler, 1840-05-09
Endskjøndt den moralske og physiske Opløsningstilstand, hvori denne Carlisteneral har befundet sig i lang Tid, gjør ovenstaaende Efterretning sandsynlig, er den dog meddeelt saa ofte, at vi ikke vove at troe den. Espartero har lovet Regjeringen, at Morella eller Cantavieja skal falde den 27de Mai, Regentinde dronningens Fødselsdag. Det er at formode, at Omstændighederne tillade ham at realisere sit Løfte. Aragoniens Pasification vilde da snart være endt.
Viborger Samler, 1840-05-09
Den ny Krigsminister, Gen. Cleonard, er ankommen til Madrid.
Viborger Samler, 1840-05-09
Storbritannien og Jrland. London, den 1ste May. J Jrland vedbliver O'Connell at nære Forbittrelse imod Lord Stanley's Bill. "Jeg vil, udbrød han i sin Jver i en Forsamling, der den 28de April holdtes i Dublin, jeg vil tilintetgjøre denne Bill, eller lade mit Liv ved Underhusets Dørtærskel."
Viborger Samler, 1840-05-09
Augsb. Allg. Zeit. meddeler en Correspondentartikel fra London af 18de April, hvoraf man seer, at Underhandlingerne angaaende de orientalske Anliggender atter føres med Kraft, og at den til London ankomne tyrkiske Gesandt, Nuri Effendi, har havt flere Sammenkomster med Lord Palmersion og Repræsentanterne for 3 andre store Magter. – Den franske Gesandt, Guizot, var ikke tilstede ved Forhandlingerne. Det skal være vedtaget, at Syrien maa gives Porten tilbage.
Viborger Samler, 1840-05-09
En anden Correspondentartikel af samme Dato melder, at Nuri Effendi har tilsendt de i London værende store Magters Gesandter et med Sagkundskab og Duelighed affattet Circulaire, de orientalske Anliggender vedkommende, hvori Nuri søger at vise, hvor nødvendigt det er for Porten at garanteres Besiddelsen af Syrien. Lord Palmerston og den østerrigske, russiske og preussiske Gesandt have besvaret Andragendet paa en Maade, der maa give Nuri Effendi grundet Haab om, at Portens Ønsker ville vorde opfyldte. Guizot har kun givet en simpel Tilstaaelse for at have modtaget Circulairet. Det synes saaledes at være temmelig klart, at det franske Cabinet ikke deler de andre Magters Anskuelser, saa at det, om det endog nogensinde tiltræder en Convention angaaende det orientalske Spørgsmaal, dog ikke vil affatte sin Erklæring, i saadanne Udtryk, som ønskes i Circulairet.
Viborger Samler, 1840-05-09
Handels=Efterretninger. London, den 1ste Mai. Veirliget er vedvarende skjønt, vi behøve rigtignok Regn, men Jorden er endnu saa fugtig af den i Vinter faldne stærke Væde, at de gunstigste Efterretninger indløbe fra de omliggende Egne. Endog fra Norfolkshire, hvor Jordbunden er meget let, erfare vi at Agrene, ja endog Græsmarkerne have et gunstigt Udseende. Tilførslen af Kornvarer har ikke været betydelig i denne Uge, og man iler ikke med at bringe den fremmede Hvede til Markedet, da man med Rimelighed venter en endnu yderligere Nedsættelse af Tolden. Denne faldt igaar til 13 S. 8 d. per Quarter, Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte den 2de April, vare: Hvede, 68 S. 7 d.; Byg, 39 S. 11 d.; Havre, 25 S. 4 d.; Rug, 37 S. 4 d.; Erter, 42 S. Tolden indtil den 6te Mai inclusive: Hvede, 13 S. 8 d. Byg, 18. 10 d.; Havre, 9 S. 3 d.; Rug, 14 S.; Ærter, 9 S.
Viborger Samler, 1840-05-09
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-05-09
Kjøbenhavn. Under 15de April er der udgaaet en ny Anordning angaaende Straffen for falsk Vidnesbyrd og anden Meeneed, hvorved istedetfor de hidtil gjældende forældede og barbariske Bestemmelser, som dog aldrig udøvedes i Praxis, er indført Straffearbeide fra 4 til 10 Aar eller endog efter Omstændigheder paa Livstid. Derimod kan Straffen ogsaa bestemmes under den nævnte, dersom Vidnet, af egen Drift tilbagekalder sin edelige Forklaring, eller naar der blot er aflagt falsk Forklaring, uden at denne er bekræftet med Eed. - Hvor en Part bekræfter sit Udsagn med Eed bliver han at straffe som et falsk Vidne, dersom den af ham aflagte Eed befindes at være falsk.
Viborger Samler, 1840-05-09
Skjøndt Anordningen ikke ialmindelighed er anvendelig paa Misligholdelse af et edeligt Løfte, bliver der dog ved et saadant stedse at tage behørigt Hensyn til den Krænkelse af Eden, den begaaede Pligtovertrædelse in(Dagen.) deholder.
Viborger Samler, 1840-05-09
J Løbet af denne og næste Maaned vil kunne ventes endeel vigtige Forordninger, blandt hvilke, om Jagten, om det offentlige Kasse- og Regnskabsvæsen, om Oppebørselsvæsenet, Skiftevæsenet, &c. &c. Dengang Grev Danneskjold-Samsøe ved sin Udnævnelse blev tillagt en aarlig Summa af 1100 Rbd. som Godtgjørelse for bouche en cour, ankede vi over Bibeholdelsen af dette Bespiisnings-System, fordi det synes at gjøre Kongens saa høit priste Besparelser i Hofholdningen til Jllusioner. Destoværre befølger man endnu det samme Princip. Navnlig har Auditeur Grev Trampe, som er udnævnt for kort Tid siden til tjenstgjørende Kammerjunker hos Dronningen, faaet, foruden sin Gage, som udgjør 600 Rbd., 1200 Rbd. i Godtgjørelse for bouche en cour. J denne Henseende har Hr. Trampe altsaa ingen Grund til at beklage, at han er bleven i Stedet for Justilias Tjener Dronningens. (Kbhp.)Der meentes almindeligt, at Kongen vilde ophæve det Frederiksborgske Slutteri, men det synes som man har feilet deri, thi, som det nu hedder, skal det være iværk at gjøre Grev Holck, Godseier i Fyen, gift med Comtesse Danneskjold-Samsøe, til Overstutmester. (K. Corr. Saavidt den berlingske Tidende har kunnet bringe i Erfaring, beløber den Sum, som er bleven foreslaaet til dermed at tilbagekjøbe de ældre Privilegier, som i sin Tid ere meddeelte Brænderierne paa Landet, ikke 3 a 400,000 Rbd.; men ikkun 180,000 Rbd.
Viborger Samler, 1840-05-09
Lieutenant Dahls Sendelse til Algier er endnu stedse, endog udenfor militaire Kredse, et staaende ConversationsÆmne. Uden at opholde os ved Hr. Dahls allerede andetsteds fremhævede Mangel paa Dygtighed til at repræsentere den danske Armee, skulle vi blot bemærke den Synderlighed, der ligger i at udvælge en Mand til en saadan Mission, som aldeles ikke af ham er attraaet, medens en saa dygtig Officier som Capitain Trepka, fra hvem Jdeen er udgaaet, optræder som Aspirant og forbigaaes. Hr. Dahl erholder 400 Rbd. til Reiseomkostningernes Bestridelse, 600 Rbd. til at eqvipere sig a la francaise algerienne, og, foruden sædvanlig Gage, 200 Rbd. maanedlig, saalænge Compagnen varer, hvorimod det er paalagt Hr. Dahl at hjemsende maanedlig en Rapport og desuden at afgive særlig Beretning, naar Noget af udmærket Vigtighed tildrager sig. Foruden Hr. Dahl er ogsaa ifølge kongelig Tilladelse Lieutenant, Raasløff af Artilleriet afreist til Algier. Det er ogsaa her den almindelige Mening, at Valget kunde have truffet en dygtigere Officier. (Kbh.)Hr. Arentzen, personel Capellan for Hatting og Thorsted Menigheder, som i Løbet af forrige Maaned er beskikket til Præst for Ølsted Menighed i Aarhuus Stift, har ved denne sin Udnævnelse nydt den Lykke at blive foretrukken ikke blot for samtidige, men endog for ældre Candidater med Land, uagtet han kun selv har hand, ill. Man maa følgelig tiltroe Hr. Arenzen ganske særegne Gaver til at fremme Gudsfrygt og Fromhed. (Khp.)J April Maaned ere 83 Qvinder indkomne paa Fødselstiftelsen i Stormgaden. Barselfeber har aldeles ikke viist sig, og ingen af de Fødende er død. Efter Forlydende ville Fødende fra den 17de dennes atter blive modtagne i Stiftelsens Locale i Amaliegaden. (Brl. T.)