JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
J disse Dage solgtes her ved Auction adskillige Vogne og Heste, et Fallitboe tilhørende. Blandt de første var en særdeles skjøn engelsk Kareth, som kjøbtes af Vognmand Carstensen for 760 Rbdlr., og en delig Offenbachervogn, der betaltes med 650 Rbdlr. J Følge nyelig indløbne Efterretninger (meddeelte i en Skrivelse, dateret i Begyndelsen af forrige Maaned) fra den nordlige Deel af Jsland, vedblev Vinteren der i Landet, efter Postskibets Afreise derfra, først i Marts Maaned, bestandig at være overordentlig mild. Ligeledes har Foraaret i det Hele været særdeles godt, dog under Almindeligt, Jngen Theatereritik, var den end skreven af Aristoteles selv, kan vente almindeligt bifald, naar den skal være upartisk. De, som dens Slyngekast rammer, ville naturligviis tude. Overf. tiden noget koldt, da der i April Maaned indfandt sig en ikke ubetydelig Deel ganske flad ikke den ellers sædvanlige bjergagtige og klippe formige - Haviis, men saadanne tynde Jisflader, hvis Liige de ældste Mænd aldrig nogensinde for havde seet eller hørt tale om. Men da denne nye Slags Jis inden 8 til 14 Dages Forløb igjen var aldeles forsvunden, saa foraarsagede den ikke allerringeste Skade. Derimod medførte den virkelig Nytte for mange af Jndbyggerne i Nordermule Syssel, samt paa Langesnæs og Sletten i Norder Syssel, ved den uhyre Mængde Sælhunde og Sælrobber, som Jsen bragte med sig, og med hvilke den siges at have været næsten aldeles bedækket. Paa Robbefangernes Viis blev derfor et ikke ringe Antal af disse Dyr for Fode nedslaaet paa Jsen med Køller og lignende Vaaden af Beboerne i de anførte Egne, ligesom og paa enkelte andre Steder. Nykjøbing, den 11te Juli 1819. Vi havde her, efter nogle Dages stærk Varme, Natten imellem Torsdag og Fredag et sieldent Uveir, som ogsaa hjemsøgte Mariboe; thi det trak op fra Vesten, og imedens det varede her i 2 Timer, kunde ingen, endog meget gamle Folk, erindre sig saa stærk en Lynild og Torden som denne; det var som om hele Himlen stod i lys Lue; den ene Lynstraale krydsede den anden, og uagtet Veiret foraarsagede et temmeligt Mørke, var det dog saa lyst, at man kunde i lang Afstand see og kiende enhver Gjenstand tydelig. Tordenen var dog ei hos os meget stærk, da den deelte sig i Sønden og Nord; men Lynskjærene vare desto frygteligere. Efter dette Veir, har vi nu bestandig havt Jllingeregn og Blæst, som har gjort meget Gavn paa Vegetabilierne. - Man anlægger en nye Landevei fra Nykjøbing til Gaabense, og i den Anledning har man gjennemskaaret de Volde, hvorpaa det gamle Slot har staaet, som Frederik den 2dens Dronning, Sophie af Meklenborg, lod bygge og beboede, og finder deri mange store Steenmure, Kjældere og Bygningsmaterialier meget dybt i Jorden; men man har ikke hørt, at der er fundet noget egentlig Antik eller Oldsager. – Priserne paa Smør er 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 12 s., røget Flesk 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s., fersk Flesk 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 13 s., 1 Tde. Rug 7 Rbd., 1 Tde. Hvede 7 a 8 Rbd., 1 Tde. Byg 4 a 5 Rbd., og 1 Tde. Havre 3 a 4 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Randers, d. 6te Juli. Ved det her i forrige Uge holdte Hestemarked vare der usædvanlig mange Heste, hvoriblandt dog kun faa ret smukke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Endeel Holstenere og andre Hestehandlere, som vare her tilstede, kjøbte et ikke ubetydeligt Antal. De bedste betaltes med 90, 100 a 130 Rbd., ringere Arbeidsheste derimod med 30 a 40 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Natten imellem Søndag og Mandag havde et hæftigt Tordenveir i Vest-Nordvest fra Randers, som det dog ikke kom saa nær, og trak bort henimod Morgenstunden. J Nørre-Onsild, i Nærheden af Hobroe, slog det ned og tændte en Gaard som tilligemed nogle Huse skal være afbrændt. Jaar hører man overhovedet ofte at Lynilden slaaer ned og tænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Aalborg. Onsdagen den 7de Juli holdtes i Budolphi Kirke det sædvanlige aarlige geistlige Landemode for Aalborg Stift, ved hvilken Leilie hed, Stiftets ældste Præst og Provst, Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Schierup, prædikede over Texten Johannes Evang. 14de Capitel 23de Vers, og tog heraf Anledning til, med de høiærværdige Oldings egne Gave, at fremstille Kierlighed til Religionen, der bestaaer Lyst til at kjende, øve, udbrede og anbefale den som det sandeste Beviis paa Kjerlighed til Gud Viborg, d. 12 Juli. J mange Aar har man ikke havt saa hyppig og stærk Torden som Aar. J afvigte Uge har man især Natten til Mandag og Fredag havt meget stærkt Tordenvei, med stærk Regn. Den sidste Nat vare Lynene ulædvanlig store, hyppige og Tordenslagene begge Nætterne usædvanlig stærke og længe dundrende gjennem Skyerne. Paa sine Steder faldt Hagl under Regnen; men Skade har man dog her i Egnen ikke hørt Veiret foraarsagede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Amst. 2 M. 218. London 2 M. 10 1/2 Rbd. Spec 236. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 2 s. a 14 Rbmk. 2 1/2 s. Oblig. (foruden Renter) 73. Commitees. Norske Rigsbanksedler 15 a 15 1/2. Svensk Sedler 67 a 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
At det gamle Grønland har Skikkelse af en Øe har man blandt andet udledet af den Omstændighed, at Hvaler, der paa Kysten af Spitsbergen, rammedes af Harpuner, bleve, med disse i Kroppen, dræbte i Davidstrædet og omvendt. J den Henseende kan saa meget mindre nogen Vildfarelse finde Sted, som altid Navnet paa de Skibe og Havne, hvor de høre hjemme, findes paa Skaftet af Harpunen. Saaledes skjød Capitain Franks i Aaret 1805 i Davidstrædet en Hval som dræbtes af hans Søn ved Spitsbergen, hvor denne fandt Faderens Navn paa den Harpun, der endnu sad i Hvalen. Samme Aar dræbte ligeledes Capitain Sadler en Hval, i hvis Krop han fandt en Eskimo's Harpun. Den Vei, som disse saarede Hvaler tilbagelagde nordligen om Grønland er saa meget kortere, og man seer saa sjeldent Hvaler drage omkring Cap Farvell i David strædet, at Alting taler for Sandsynligheden af ovennævnte Formodning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
J Cochin-China findes saa stor Overflødighed af Guld, at Jndbyggerne bragte de Engellændere, der med Chapman befandt sig der 1778, hele Klumper af 4 til 5 Unzers Vægt. Derimod har man der Mangel paa Sølv, og de vare saa begierlige derefter, at det med stor Fordeel kunde omsættes mod Guld. Her haves kun en eneste virkelig Mynt, alle andre Mynter ere indbildte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Engellænderne hørte Jndbyggerne tale om en Mynt, som disse kaldte Quan og hvorpaa der gik 600 Sapakas. J Begyndelsen gave de Britterne 500 Sapakas for en Plaster og 200 for en Rupie, men 2 Maaneder derefter, da Engellændernes Sølvforraad var medgaaet, og disse holdt derpaa, kunde de faae 600 Sapakas for en Piaster og ligesaa meget for en Rupie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Den engelske Saarlæge Maclood har, ombord paa Skibet Cæsar, anstillet interessante Betragtninger over en Afgudsslange (Boa Constrictor), som paa Batavia var blevet Skibet overgivet, og skulde bringes til Europa. Slangen var mindre end den af denne Art pleier at være, 16 Fod lang og 18 Tommer i Omfang, men Maven stod i det meest paafaldende Misforhold mod denne Størrelse. Den var fra Borne, og tilhørte en Herre, der eiede to af samme Art. Den ene brød paa Overfarten til Batavia ud af sit Fængsel, sprang i Vandet og druknede; den anden blev indtil Skibet Cæsars Ankomst gjemt adskillige Maaneder i en Gaard i Ryswick, hvor den hver 3die eller 4de Uge fik en Gied, og som Eftermad en And eller anden Fugl. Paa Skibet gjemtes den i et Træbuur, hvor man havde Leilighed til at iagttage hvorledes den fortærede sin Føde. Man satte en levende Gjed ind til den. Det arme Dyr udstødte strax et skrækkeligt Skrig og søgte at forsvare sig mod Slangen med sine Horn. J Begyndelsen syntes den ikke at bryde sig om det, men omsider rakte den sin gaffeldannede Tunge ud, løftede Hovedet lidt i Veiret, tog med Gabet fat i den venstre Fod af Gjeden, kastede den omkuld og viklede sit frygtelige Legeme ligesom i et Nu omkring den. Gieden udstødte i nogle Minutter svage, halvqvalte Skrig, indtil omsider Slangen viklede sig løs igjen og Gjeden faldt død ud af dens rædsomme Favn. Slangen fortærede sit Bytte, hvorved den viste en overordentlig Muskelkraft, i to Timer og 20 Minutter, og derpaa rullede den sig sammen igjen, og laae 34 Uger ligesom ganske stiv. Da Skibet ankom til det gode Haabs Forbjerg begyndte den at blive kraftesløs og dræbte ikke mere de Fugle, man rakte den. Man formodede at dette hidrørte fra den tiltagende Kulde. Jmellem Cap og St. Helena fandt man den død i Buret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Et Tillæg til den i Lissabon udkommende Journal de hellas Artes indeholder en udførlig Beskrivelse over de Sølvkar, som Regentskabet, efter Kongens befaling, har oversendt Hertugen, af Victoria (Lord Wellington). Kongens første Hofmaler, D. A. de Sequeira, har leveret Tegningen dertil, og det hele Arbeide var overdraget til portugisiske Arbeidere, om hvis Smag vi tilbageholde vor Dom. Konstneren har ved sit Værk holdt Middelveien imellem Grækerne og Romerne; hine lode sig ved lignende Leiligheder nøie med at hellige deres Fiender Trophæer, disse derimod betegnede, hvori ogsaa Ludvig XIV. efterlignede dem, deres Hervers Mindemærker med Jndskrifter, fulde af krænkende Hentydninger paa deres overvundne Fiender, hvorved Nationalhadet forsætligen næredes. Om paa denne Maade, som Konstneren udførte sin rosværdige Hensigt, det øvrige Europa, og især Tydsklands Hæder, uden hvilket sidste Frihedens Sol aldrig var skinnet for Spanien og Portugal, tilbørligen er erkiendt, lade vi Andre bedømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Det hele af massivt Sølv forfærdigede Pragt opsats (Plato) er over 37 Palmos (9 1/2 Tommer, hver) langt, og 4 Palmos bredt. Det udgjør en Ottekant, inddeelt i 13 symetriske Feldte. En Mængde noget overlæssede Grupper af den græske og romerske Mythologie forestille allegorisk det lykkelige Udfald af de portugisiske, engelske og spanske Vaabenanstrængelser. Najader, Drynder, Hamadrader, Nerider og Tritoner feire ved Danse de til Lands og Vands vundne Seire. J Midten af denne festlige Gruppe hæver stolteligen en Fane i gammelromersk Form sig, paa hvilken man seer Jordkuglen, der paa Lyssiden viser Halvøen, og over hvilken Victoria svæver, holdende Krandse og Palmer i Haanden for begge Nationer. Blandt de øvrige Figurer udmærker ved fortrinligt Arbeide sig især følgende. Floden Tajos Nymphe, staaende paa en Halvstøtte, omgiven af Genier, udstrøende Blomster og Laurbærgrene, Grændsegaden (Terminus) Sphinter og endeligen to Chore af Nympher, af hvilke det ene danser omkring en Ærestøtte, den anden om en TrophærFigurernes og Søilernes Høide er forskjellig, fra 5 til 6 Tommer. - Jndskrifter, der omtale de i Portugal og Spanien tilfegtede Seire, og over hvilke her følger en Fortegnelse, prunke overalt, Nordens Allierede, som de i det portugisiske Tidskrift kaldes, nævnes kun. Paa de prægtige, na sten alle til sex Lys indrettede Armlysestager, Kurve, Gafler, Skeer og alle øvrige til Service hørende Gjenstande, sees Wellingtons Vaaben i ophøjet Arbeide. Fregatten Perola overbragte Foræringen, efterat den i Lissabon havde været stillet offentligen til Skue, i 35 Kister. Sølvet Værdie var 1,200,000 Cruzader, Arbeidslønne, 300,000, Bestikkene 25,000 Cruzader; det Hel beløb sig, uden Transport Omkostninger, til1,020,000 Rdlr. Sølv. - Jndskrifterne vare følgende: Opstanden i Spanien og Portugal, Erklæring fra den lovmæssige Konge, at afryste Bonapartes Aag i Juni 1808. Slaget ved Rolica 17 Aug. 1808. Engellændere og Portugiser. Slaget ved Vimeiro, 21 Aug. 1808. Engellændere og Portugiser. Overgangen over Douro 12 Mai 1809. Engellændere og Portugisere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Slaget ved Talavara, 27 Aug. og 28 Jul 1809. Engellændere og Portugisere. Slage ved Barroza, 5 Mai 1811. Engellændere og Portugisere. Olivencas Jndtagelse, 17 April 1810. Portugisere. Slaget ved Fuentede Honor, 3 og 5 Mai 1814. Engellændere og Portugisere. Slaget ved Albuhero, 16 Mai 1811. Engellændere, Portugisere og Spaniere. Arroio Molinos's Overfald, 18 Oct. 1811. Engellændere, Portugisere og Spaniere. Cudad Rodrigos Jndtagelse, 19 Jan. 1812. Engellændere og Portugisere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Badajozs Jndtagelse, 6 April 1812. Engelsendere og Portugisere. Slaget ved Salamanca, 22 Juli 1812 Engellændere, Portugisere og Spaniere. Madrids Jndtagelse, 12 Aug. 1812. Engellændere og Portugisere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Slaget ved Victoria, 21 Juli 1813. Engellændere, Portugisere og Spaniere. St. Sebastias Jndtagelse, 31te Aug. 1813. Engellændere og Portugisere. Forskjellig Fægtninger i Pyrencos, 25 Juli til 2 Aug. Engellændere, Portugisere og Spaniere. Slaget ved St. Mancal og Santo Antonio, 3 Aug. 1813. Overgangen over Bidassoa, 7 Oct. 1813. Engellændere, Portugisere og Spaniere. Overgang over Nivelle, 10 Nov. 1813. Engellændere, Portugisere og Spaniere. Fægtning ved Nive, 9 til 13 Dec. 1813. Engellændere og Portugisere. Bordeaux's Jndtagelse, 12 Marts 1814. Engellændere og Portugisere. Slaget ved Orthez, 27 Febr. 1814. Engellændere og Portugisere. Slaget ved Toulouse, 10 April 1814 Engellændere, Portugisere og Spaniere. - Nordens Allieredes Jndtog i Paris, Bonapartes Afsættelse, Kong Ludvig XVIII. Gjenindsættelse paa Frankrigs Trone. Almindelig Fred i April 1814. J Midten af Platon staaer Jndskriften: Efter H. K. H. PrindsRegenten af Portugals Befaling. O. O. Til den Store (Ao. Grande) Hertug af Victoria, Kongerigets Regentskab (os Governadores de Reino). Til Erindring om de store Seire, som han i Krigen paa Halvøen med de under hans Befaling staaende portugisiske, engelske og spanske Hære har tilfegtet sig i Aarene 1808 til 1814. Forfærdiget efter Kongeriget Portugals Regentskabs befaling (des Governadores) under Bestyrelse af Domingos Antonio de Sequeira, første Hofmaler hos Hs. Kgl. Høihed, af portugisiske Ar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags Middag Kl. 2 blev Fyrrekisten med Tordenskjolds jordiske Levninger indsat i Marmor=Sarcophagen, efter at Kisten var bleven lukket i høie Vedkommendes Paasyn. Folk, som havde seet Heltens Liig for henved tredive Aar siden, da det, paa Grund af at det havde holdt sig saa godt, var stillet til offentlig Skue, forsikkre, at det nu er heelt forandret. Det er ganske indtørret, og intet Træk er mere tilbage. Dog har det hvide Silketøi, hvori Liget var klædt, og den lange Halsklud med Flipper, holdt sig meget godt. Den lille Paryk er ganske sammenfalden. Mange Mennesker, og deriblandt adskillige, som det kunde interessere at see disse mærkværdige Støv levninger af en udødelig Helt, ønskede at komme ind i Capellet, men forgjeves. Alle Tilgange vare lukkede og besatte med Vagt. - Mærkeligt er det, at det paa Søndag netop bliver 100 Aar siden, at Marstrand, med Fæstningen Kal steen (siden kaldet Christiansteen), erobredes af Tordenskjold, hvilken Erobring satte Kronen paa hans Heltedaad. Overgivelsen af Pladsen skeete nemlig den 25 Juli 1719, efterat samme fra den 23de f. M. var bleven stærkt beskudt J Anledning af samme lod Kong Frederik den Fjerde slaae en Medaille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Mariboe, den 12de Juli. Palle Snedker i Bursøe vedbliver at afbenytte sin Huusmandslod, som bestaar af 1 1/2 Tdr. Land, til Haugevexters Opelskning, saaledes at han allerede har forsynet Maribonitterne med ypperlige Sommerkartofler, særdeles store Gullerøder og Rødløg, og alt til meget billige Priser. - Rughøsten er allerede herpaa mange Steder i fuld Gang. - Mandagen den 12te og 13de dennes blev her i Mariboe foretager Fugleskydning. Alt var indrettet derved paa det bedste, for at forhøie denne ligesaa vakkre som uskyldige Nationalfest, der den første Dag blev begunstiget af det skjønneste Veir. En stor Deel Tilskuere, saavel inden som udenbyes, strømmede til, for hvis Beqvemmeligheder og Forfriskninger Entreprenen en Hr. Kjøbmand Knudsen havde sørget paa det omhyggeligste, ved at lade opslaae adskillige Telte i Hr. Møller Appel Vænge, der var Skuepladsen for Dagens festlige Glæder. Trompetens og Klarinettens Lyd, Kanonernes Torden og almindelige Glædes Yttringer, underrettede paa Øieblikket Tilskuerne om de Lykkelige, i hvis Lod de udsatte Priisbelønninger faldt. - Som et Beviis paa Selskabets Tilfredshed i Eet og Alt, paa den Glæde, der besjællede Alle, og den selskabelige Tone, der fra Morgenstund til Aftens Ende herskede iblandt alle Selskabets Medlemmer, blev efter Spiisningen om Aftenen, hvorudi endog endeel af Byens Damer toge Deel, besluttet at holde et Bal paa Byens nye Raadstuesal, der varede til Kl. 5 om Morgenen, da Selskabet skiltes ad, med det Ønske: at Hr. Knudsen vilde skjænke det mange flere saadanne glade og lykkelige Dage. - Bemeldte Raadstue, der nu paa det smagfuldeste er fuldført og ved lovligt Syn afleveret, blev den 7de dennes ved Stiftets høie Øvrighed høitidelig indviet med en passende Tale, i hvilken Anledning Borgerskabet paraderede, og ved gjentagne Hurraraab bevidnede Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmanden deres varmeste Tak. Ved Jndgangen til Raadstuen læses med forgyldte Bogstaver følgende skjønne, korte og kraftfulde Jndskrivt: For Borgerheld og Borgerfred. (Mariboe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Odense, den 15 Juli. Vort store Knuds Marked, som holdes i Dag, favoriseres af det skjønneste Veir, hvilket og har lokket usædvanlig mange Besøgere hertil. Sælgernes Antal, ligefra de glimrende Galanterieboder ned til Snurrepiberie- og Skjænke Bordene er overordentligt, men Omsætningen staaer ikke i Forhold til Tilskuernes Mængde, og Man mærker overalt at det rene Væsen fattes. - Gyngemaskinen var først i Aftes opreist paa salig Graabrødrekirkes Tomte; men fik strax saa mange ubudne Gjæster, at Politiet og Militærvagt maatte tage den under Beskyttelse. Den optoges da igjen i Dag og hen flyttedes fra offentlig Plads til Ridebanen i Provstegaarden, hvor den i Aften er i fuld Gang, og Folk kappes om at give Penge for at faae en Svingom. Fattigkassen vilde vist være godt tjent med, om der blev hævet et Par Skilling af hver Person strax ved Jndtrædelsen. Hele Kunsten, om Man bør kalde det saa, ligner livagtig Spillet i en Hestemølle, naar Man forestiller sig anbragt 4 Træheste og 4 Kasser i Form af Kaner langs med Jorden, som vakkes fulde med Tilskuere, der betale for visse Omdreininger. Her kan Man i Sandhed sige, at Lysten drive Værket. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Aalborg, den 12te Juli. J Løverdags Aftes afreiste Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen, Chef for det her garnisonerende 2de jydske Jnfanterie-Regiment, herfra til Tydskland, J et offentligt Blad gives af en Krøymanet Vink om, at indlede her i Byen Blegkilde Vand, for, som det hedder, "at bøde meget paa Fordærvelsen i Byens triste Tykning (det tyk Vand?), og at lade førstnævnte Vand for en a 4,000 Rbd. komme til at springe ved Raadhuset o. s. v. - Det fortjener, i denne Anledning at bemærkes, at der skal have været tænkt paa en saadan Vandledning allerede i sal. Hr. Genera v. Moltkes Tid, en Mand, der, som bekjendt, gjorde sig saa høiligen fortjent af Byen, især ved det nu saa blomstrende, herlige Anlæg ved Kronprindsens Kilde. Meget er det at formode alt saa, at hint Kildevand vil komme paa Bane igisaasnart gunstigere Tidsomstændigheder skulde tillade at foretage en for Byen saa gavnlig og skjøIndretning, som den omtalte Vandledning vil være. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Blandede Efterretninger. J Aaret 1818 fandtes i de Norske Kjøb- og Ladesteder 44 Brændeviinsbrænderier, som tilsammen havde 62 Kiedler, hvilke havde et Potteind hold af 44,834. Førend Aaret 1814 vare ku 2 a 3 Brænderier indrettede, alle de øvrige er oprettede efterat Brændeviinsbrændingen ved Lov 1ste Juli 1816 blev tilladt. Hvormeget disse Brederier aarligen tilvirke og hvormeget Brændeviider brændes paa Landet, kan ikke angives, med at et mindre Antal Brændeviin er fortoldet i de sidste Aar, efterat Brændeviinsbrænden blev i ladt og Jndførsel af Kornbrændeviin og Genevblev forbudt, er vist. Gouda, ikke langt fra Rotterdam, har 14,00 Jndbyggere, af hvilke 2,400 leve af at forfærdide bekiendte hollandske Kridtpiber. De levere af ligen for 1 1/2 Million Gylden af denne Artike- og de dertil medgaaende 12,000 Tønder Leer koste kun 100,000 Gylden. Den rene Gevinst er altsaa 140,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Blandt alle fjerede Sangvirtuoser fortjener Nattergalen ustridigen den første Rang for sin Sangs skjønne Harmonie og dens mangehaande behagelige Afvexlinger. Man har beluret dens Sang og fundet, at den, foruden smaae Variationer, bestaar af over fire og tyve forskjellige Strofer, hvilke Man ved artikulerede Stavelser, og Ord, naturligviis i Nattergalesproget, saalunde kan udtrykke: Tinu tinu tinu tiunSpe tin qua Tio tio tio tio tio tio tio tix Qutio qutio qutio qutioTil tzu tzu tzu tzu tzi tzu tzu tzi tilQnorior tin 29ua pipiqur 202020202020202020202020 Tirrhading! Tøisisi toisisisisisigis, Torre torre Torre Torre hi Taarn tzarn tzarn tzarn tzarn traen tratn 21 Dlo dlo dlo dlo dlo dlo dlo dlo dlo dlo; Quio tretererer it 2 Lü lii lii i ly ly ly ly li lilliQuio did! li Ilyli Ga girr gurr quipio! Qui qui qui qui gi gi gi gi gi gi gi giGollgollgollgoll gia badado, Quigi hort da diadiadilsi!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Hezezereterererererezereterere quarrhozeholQuia quia quia quia quia quia quia quia ti Di gi at jo jo jo ioioloio gi Lii ly li le la la lö lo did 10 quia. Higaigaigaigaigaigaigai gaigaigtig. Quior ziorio pi Saa umuligt som det er, fuldkommen at efterligne denne Sang paa nogetslags Jnstrument, saa behageligt lyder det, at lade disse Fugle accompagnere sig paa et godt Klaveer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Videnskabelige og Konst Efterretninger. J det caledoniske Havedyrknings Selskabs sidste Qvartalsmøde meddeeltes en mærkværdig Efterretning om en underjordisk Hauge, som paa Bunden af Percy's Steengrube ved Newcastel er bleven anlagt af Overbestyreren. Planterne opelskes dybt nede i Bjergværket ved Lysningen og den straalende Hede af en aaben Skorsteensild, (Stove), som for for 1 skningens Skyld stedse underholdes. Samme Efterretning omtaler ogsaa et stort naturligt Drivbeed, nær ved Dudley, Staffordshire, som ved den langsomme Kulild, hedes noget dybt under Overfladen. Af dette naturlige Drivbeed høster en Gartner aarligen en rig Høst af forskjellige Sorter Kjøkkenurter, som komme nogle Uger tidligere end i de nærliggende Hauger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Hr. Meade har i Nærheden af Pletsield, (Nordamerica) opdaget bøieligt Marmor. Det er hvidt og bestaaer af et Aggregat smaa ubestemt kantede Korn, der ere saa løseligen forbundne, at deres Forbindelse hæves ved et Finger tryk. J Göttingen har man faaet en Plade af dette Marmor, der er 33 Pariser Tommer lang, 4 1/2 Tommer bred, 5 Linier tyk, og besidder en anseelig Bøielighed. Fremmede Jndblandinger, f. Ex. Skjæl af Glimmer eller Talk, der pleie at forekomme i den bøielige Dolomit og den saakaldte bøielige Sandsteen fra Brasilien, ere i hine ikke synlige. Bøieligh den maa altsaa nok være en Følge af Kornenes løse Forbindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-20
Doctor Della Cella, en ung kundskabsrig og modig Piemonteser, gik som Læge med Paschaen af Tripolis's anden Søn paa en Expedition mod den oprørske ældste Søn. Fra Mesurate trængte han 17 Dagreiser lang igjennem frygtelige Ørkener, og befandt sig da omgivet af Bjerge og grønne Enge, rig paa sjeldne Planter og gjennemstrømmet af klare Kilder. Her græssede Araber deres Kameler, og førte i Dalene et patriarchalsk Liv, ogsaa findes mange Oldsager i denne fordum efter fem Stæder opkaldte Pentapolis, Brudstykker af Landeveie og Vandledninger, Gravstene, Vaser, egyptiske, puniske og græske Jndskrifter. Blandt Ruinerne af Cyrene leirede Tropperne sig og slukkede deres Tørst af samme herlige Brønd, som Grækerne for 2000 Aar siden havde helliget Phoebus Apollo.