JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Tirsdagen den 6te Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Degne Enken Mad. Morballe, ved offentlig Auction i Hornslet Degneboelig bortsælge: endeel Tin, Kaaber, Messing, Jernfang, en 2etage Kakkelovn, et 8te Dags Stueuhr, Borde, Stole, Speile, et Chatol, 2 Dragkister, Linned, Gang, og Sængeklæder, Sængesteder, endeel got Træetøi og Vogntømmer, Kiør, Faar, Sviin, samt nogle Bøger m. m. hvilket herved bekiendtgiøres. Hornslet, den 24de August 1808. N. R. Byberg, Herredsprovst. Auction i Lyngbye Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Onsdagen den 7de September og følgende Dage, lader Præste Enken Madame de Hemmer, formedelst Bortflytning, ved offentlig Auction i Lyngbye Præstegaard bortsælge sin betydelige Jnd og Udboe af alle Slags, bestaaende af en stor Deel Sølv, Kaaber, Mæssing, Jern og Træefang, Porcelain, Glas og Steentøi, Sænge- og Sængeklæder, Linnet og Dækketøi, Borde, Stole, Canopeer, Chatoller, Skabe, Kister, Jern Kakkelovne, endeel gode Bøger, Kiøkken og Brøger=Redskaber, Vogne, Plove og Harver, Kiøre, og Hestetøi, saa og nogle Kreaturer, med meget mere. Auctionen begynder i Præstegaarden ovenmeldte Dag Kl. 9 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Creditorerne i Stervboet efter afg. Geheimeraad Baron Gersdorff paa Marsillesborg (saa mange som ikke endnu have erholdt deres Fordringer eller endelig Rigtighed for samme) indkaldes herved, tilligemed enhver anden, Vedkommende, som noget kunde have at erindre, at tage Møde i Hads, Ning Herreders Tinghuus Tirsdagen den 6te Septbr. førstkommende Kl. 10 Formiddag, for at erklære sig, angaaende det skeete Udlæg, og naar intet haves derimod, da at modtage og qvittere for det af Boets beholdne Midler dem udlagte, saavidt samme tilstrækker. Kiersholm, den 17de August 1808. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Til Efterretning for Vedkommende af 1ste jydske District, gives herved den foreløbige Efterretning, at Landmilicesessionen for Aaret 1809 tager sin Begyndelse førstkommende 12te Octbr. Aarhuus, den 24de Schiern, August 1808. Bestyrer af bemeldte District. især i vort skyldige Regnskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Ved hans Høiærvagheds H. i Stiftet og de Herrer Provsters, den og til Hans Høierværdighed. meldelser, udgiør ialt Rug 308. Nemlig de af Hs. Høiærværd. Herred og Bierr. Raarup SogAssens. Glud. SchiolSto. Øster Tørslev Dalbyneder Raabye og Gierlev og Ensle. Hielmslev H.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Blegind og beltoft. Aabt. gres FielleruJ Gleesb. (Gierrik. Veggerslev søe med Anerer følge. efter) Nørrehald i Hald Tvede og Linde. Spentrup og GassumAsserg og Forup. Gienstrup .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Konsted og Vestertøi. Østerlig: Hornslet Tobberg og Mid Mørke og Hvis Hiorsbør Ege søe Ørsted. Holbech og Udby. Vivild og Vei. Giesing og No. Sønder. Oelsøe og Hoed, Veilbye og Ham Sønderhald i Kristrup og Hørnb. Øster og VesterallinAarslev, Hørning og Mygind, Krogsbech ogs. ring Søebye, Scader. Støvring. Vorup Bye Ran. Gemming og Borup Harritzlev og Al Støvring og ellerup. Summa, Desforuden ere her i Aarhuus Stift, af Hs. Hølvelbaarenhed Hr. Amtmand Selmer bevaagent modtagne ifølge gunstig Anbefaling for samme Promemoria Tilbudde af Bierre Herred og Hatting Herred til Beløb af Rug 96 Tønder 1 1/2 Skp. Byg 220 Tønder 5 Skiepper, og fra nogle Egne i Aarhuus Stift, som ere lagde under Viborg Amt, i Lysgaard og Houlberg Herreder, af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmand Schested bevaagentmodtagne ifølge gunstig Anbefaling for samme Promemoria Tilbudde af 14 Tdr. 7 1/2 Skp. Rug. 16 Tdr. 2 1/2 Skp. Byg. 35 Rdr. 3 Mk., om hvilke nøiere Fortegnelse skal følge tilligemed Fortsættelser fra Ribe og Viborg, Stifter, paa det taknemligste. Jalt bliver da saavidt hidtil vides, af Aarhuus Stift bidraget under Guds Velsignelse og Beskiermelse giennem dette ene Vehikel for Godgiørenheden. Rug 319 Tdr. 5 3/4 Skp. Byg 952 Tdr. 4 Skpr. og 872 Rdr. 1 Mk. 12 Skilling i Penge, og 1 Td. 4 Skpr. Boghvedegryn. Og hvor meget er ikke heraf Stiftet desuden til samme Øiemeed modtaget af de ædle Herrer, Hr. Stiftamtmanden, Hr. Biskopen, Hr. Amtmanden i Randers, (der tillige som Godseier til Løvenholm og Hevringholm har Selv behaget paa benævnte Promemoria at tegne sig for 15 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg, foruden hans øvrige anseelige Bidrage til samme Hensigt paa andre Maader, Hr. Major Tetens, Hr. Professor Guldberg og maaskee flere, foruden mangfoldigt privat meddeelt fra Venner, til Skadeliidte. Saaledes velsigner Gud gode Ønsker, Og født er det at være Landsmand blandt Godvillige! Vi give os den Frihed at tilføie følgende: Underdanig og ærbødig Promemoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Bekiendtgiørelser. No. 2 Cytimus 1808. Sex Skilling. Nicolai Christian Carøe, Kongelig Majestæts Borgmæster og Byefoged i Horsens, samt Herredsfoged i Woer og Nim Herreder a. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Giør vitterligt, at efter Begierning af Closter Mølles forrige Eier, Hans Peter Møller, i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling, dateret 17 April 1807, og i Continuation af den under 19 Maii samme Aar udtagne Hoved=Stevning, der paa anordnet Maade er forkyndt ved Publikation i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Stifts Aviser, samt den Altonaiske Mercur, men hvilken Stevning han, formedelst nogle Avisblades Udeblivelse, hvilke han havde begiert tilsendt fra vedkommende Steder for dermed at gotgiøre Forkyndelsens Rigtighed, var forhindret paa Sagens rette Tægtedag at fremlægge, stevnes herved end videre med 6 Ugers Varsel, alle og enhver som maatte formene at have nogen Rettighed af hvad Navn være maatte til følgende i Voer og Nim Herreders Pantebog undslettet staaende Forskrivninger, nemlig : 1) en Aftægtscontract, imellem Ør Closter Mølles fordums Eier, Ernst Boet, mann, og dennes Søn Johan Woetmann, i Følge hvilken den Første med Hustrue, foruden Underhold, skulle nyde 899 Rdr., af den sidste dateret 8de Novbr. 1774, og 2) en Obligation udgivet den 14 Junii 1785, af bemeldte Mølles da værende Eier Peter Bottker til Forpagter Winding paa Hvolgaard for 400 Rdr.; at møde for mig inden Retten paa Voer og Nim Herreders Ting Fredagen den 14de Octbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, for at overvære Documenters Fremlæggelse, Citantens Procedure og Paastand, samt i sammes følge høre saavel berørte Aftægts-Contract, af 8de Novbr. 1774 som Obligationen af 14de Junii 1785, ved Rettens Dom mortificeret. Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3 Junii 1796, og ingen saadan kan ventes. Under min Haand og Segl. Horsens, den 10de August 1808. N. C. Carøe. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Auction over en meget god og til en honet Familie indrettet Aulsgaard, næsten nye af Ege Bin egge det Regnskab vi ere pligtige og offentligen at takke ed Posten dette medfører for Nogen Mand, ville enhver endingen, og behagentligen derom giøre Anmeldelse paa senne Hielp ville maaske komme vel filde til sit Øjemed; Tvillingrigets Brødres Godmodighed har ogsaa herudi lidtes Lindring have ikke savnet Bidrage til deres Øie noget at holde ud med, dem til Bistand, der behøve meest Sorvad, Vivild, ved Randers, den 25de Julii 1808. . A. Hviid. C. N. Krarup. dingsværk, og for en Deel grundmuuret, 22 Fag til Vaaning, 56 Fag til Lade, Koe, og Hestestald, samt anden Avlsbrug, og 6 Fag Bagehuus, Brandsikrede i alt for 1000 Rdr., hvortil i en god Egn 35 Tdr. 2 Skpr. Agerland, 7 a 8 Dages Slæt Mærsk-Eng, samt 7 Dages Slæt halv Mærsk og Gæst, der give 30 a 40 Læs Høe aarlig, tilhørende Stervboet efter bortdøde Jens Simon Kr. Hallum og Kone i Vesternedel Sogn og Bye i Ribe Amt, Vester Herred, vorder i samme Gaard Tirsdagen den 11te Octbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 9, holdt til Bortsælgelse af Samme og den nedlagte Rugsæd, om nogenlunde antageligt Bud skeer, auctioneres samme Dag, og siden Aulen af Høe og Korn, 5 Jern Kakkelovne, Besætning af Heste, Køer og andre Kreaturer, Vogne, Aulings redskaber, Hestetøi, Jndboet af endeel gode Sængeklæder, Borde, Stole, smukt og tildeels forgyldt Glastøi, med videre Huusgeraad og Boeskab. Tillige opraabet endeel gode Redskaber, til at udsætte Skibe af Stranden, saasom Skruer, Donkrafter, Ruller, Gangspille, Bolte og Hager a. Varde, den 16de August 1808. L. Fogtmann, Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Et Fruentimmer af fat Alder, ønsker M. G. 4, en Condition helst paa Landet i en Herre eller Præstegaard, eller og at reise med et Herskab. Hun er villig til alle huuslige Forretninger uden Forskiæl, og hvor der er Børn kan hun og give Underviisning, saavel i Læsning, som nyttig Haandarbeide. Anviisningen gives fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
J Følge vedkommende høie Directeurers Resolution vorder i denne Kiøbstæds Nicolaikirke, som skal nedlæg ges, Onsdagen den 21de Septbr. næstkommende Formiddag Kl. 10 holdt offentlig Auction, til Bortsælgelse af 3 i god Stand værende og tildeels af fiint Metal bestaaende, Klokker, vægtige den 1ste 3 Skpd. 3 Lpd. og 10 Pd., eller 1018 Pd., støbt i Aaret 1726, den 2den 1 Skpd. 3 Lpd. 8 Pd. eller 376 Pd., og den 3de noget mindre, med hver sit Tilbehør, saasom: Klevver, Axel, Baand og Bolte a., hvortil Lysthavende herved indbydes. Varde, den 16de August 1808. L. Fogtmann, Cancellieraad, Bye- og Herredsfoge,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
De ærede Læseke bedes undskylde med Godhed at hosfølgende Blade igien denne Gang ledsage Avisen. Til Haab om Noget til Hensigtens Fremme er jeg opmuntret ved at have erfaret, hvad jeg formodede i Følge deels det jeg privat kiender til mangfoldiges elske værdige Tænkemaade iblant vore Landsmænd og deelde saa talrige offentlige paa hæderlig Tænkemaade givne Prøver, dette nemlig har jeg havt den Opmuntring at erfare, at ikke Faa deele Følelser med mig ved Tanken, om Savnet af vante Steenkuls Jndførsel; deels nemlig, ønske de, at kunne medvirke til om mueligt for nærmeste Vinter at lindre sørgelige Følger deraf for Næringsbrugere og disses Frembringelser, deels ønske de Muelighed i endog for Fremtiden at denne Artikels Jndførsel maatte kunne undværes som i de sidste Aaringer har kostet vort Fædreneland vist 3 Tdr. Guld aarligt, og derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Da saaledes Sagen er af mange erkiendt som almeenFædrenelandssag og altsaa et Hiertets Anliggende for hver Landets Mand af Dansk Følelse. Saa ville det maaskee for Adskillige af Avisens Læsere være ikke ukiært at meddeele en eller anden Naboe blant Landbrugere som ikke just holde Avisen disse Jdeer, for at overveie fælleds, hvad der efter ethvert Steds Leilighed og Omstændigheder maatte synes at kunne blive gjort for denne Hensigts Fremme. Til saadan Uddeeling, om det saaledes maatte be bage Nogen, er det at jeg giver mig den Friehed at lade disse Blade igien ledsage Avisen. Dog i Henseende til de paatrykte No. maa jeg tillige ærbødigst bemærke, at de vare bestemte til For sending med de paalydende Nomere af Avisen, men ere blevne tilbageholdne af følgende Aarsag: Medens det var under Trykken, læstes i adskillige offentlige Blade Efterretninger og betydelige i Sielland, opdagede Moser. Glad fattede jeg da Haab om at Tilstød af dette Slags fra de andre Provindser kunne være undværlig, baade for Holmens og Byens Brug. Næsten fortrød jeg min Dristighed, i at have bragt den Sag paa Bane i en Deel af vor Provinds, de aftrykte Exemplarer til de følgende Aviser bad jeg Hr. Bogtrykker Lund at have den Godhed at holde tilbage indtil videre. Jeg troede det nemlig Pligt at forvisses om, hvorvidt maaskee Sielland ene kunne vides i Stand, til at afgive det Fornødne selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Med sidste Post har jeg nu seet to Breve, under 6 August og 30te Julii, der vise, at Tilbud af Torv kul, leverede ved Ladepladser i Jylland, med Velbehag modtages fra Holmens Smederie af det Høje Admiralitets- og Commissariats=Collegium; samt at den for Kbhvns Brændselsforsyning nedsatte Commission ønsker særdeles, om Tilførsel til Staden af Tørvkul maatte kunne blive muelig ved gienaabnet Seilads, da, i Sielland, saaledes hedder det i Hr. Justitsraad Bechs Brev, som er Medlem i Commissionen for KbhvnsBrændselforsyning, kuns saa forstaae at brænde Tørvkul, og da man ikke er viis paa, at faae Staden forsynet med den tilstrækkelige Mængde Træekul. Tillige erbyeder benævnte Hr. Justitsraaden sin Beredvillighed til at medvirke til dette Øiemeed alt mueligt. Saa at enhver, som har Leilighed og som det maatte behage at tage Deel i denne Sag, vil kunne ganske frit i Breve turde henvende sig til denne vakkre Mand om hvad Oplysninger de i nogen Henseende kunde ønske, denne Sag vedkommende. Jeg tilstaaer nemlig, jeg forestiller mig, at blandt de Herrer Handlende, for hvilke de sædvanlige Handelsveie nu ere saa indskrænkede, kunde maaskee en eller anden Mand ansee det ikke uværdigt, at tage Deel i denne Sag, og, som en Handelsgreen. De kunde maaskee allerbedst hos Beboere fra Tørvegne med hvilke de staae i Handel, tinge Kul, ligesom og Træekulfra Træeegne. Skaf Afsætning og Efterspørsel, da fremkomme til Vahre, af Qvalitet og Qvantitet, langt over Din Formodning, det er en gammel Erfaring. Maaskee kunne det og gaae saaledes med dette her. Hvad nu Qvaliteten angaaer, da ville det vist nok være ønskeligt, at hvad der vidstes om hensigtsmæssigste Behandlinger for at frembringe meest og bedst af denne, vort Land nu saa vigtige Vahre, kunne hastigst mueligt komme til meest mueligt udbredte almindelige Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
J denne Henseende har jeg Tilladelse, at udsætte 3 Præmier for bedste Anviisninger til Kuls Frembringelse, de fleste og bedste, af lige Qvantitet lige gode Torv eller lige got Træe, allerhastigst mueligt meddeelte. Præmierne paa 10, 15, 20 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Hr. Landmaaler og Skovrider Wiinholts Afhandling lærer en Maade, som synes særdeles hensigtsmæssig, at brænde Miler af Torv. Om bedre Maader bruges nogetsteds, derom mangler mig endnu Kundskab og Erfaringer. Men da den saa saare tillige Høst i Aar har hindret, at ikke Adskillige, som eller havde villet, have kunnet komme til at skiære Torv, paa ny, just i denne Hensigt, saa vil maaskee Frembringelsen af nye Tørv til Milers Brændning blive meget mindre, end mange selv havde ønsket. Desto mere ville det maaskee være got, dersom en eller flere meget agtsomme Huusfædre eller Huusmødre ville underrette, giennem offentlige Blade, om de Ting der kunne være gavnlige at iagttage, for at samle i Ovnen, under Gruekiedler og paa Skorstenen, fleest og bedst Kul, uden derfor at bruge alt for meget Træe eller Tørv, paa de Steder, hvor Kultørv haves, især om de retteste Slukningsmaader, hvorved Kullene blive meest drøie eller meest Heede Stof holdes concentreret i dem, da derpaa kan være stor Forskiæl ikke allene efter selve Torvenes Bonitet, men ogsaa efter Brændningsgraderne og Slukningsmaaderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
For saadanne Bekiendtgiørelser er det mig tilladt at betale Avertissementet til det Bogtrykkerie, der først modtager det. Saa at den Kyndige som meddeeler samme, kan være uden Bekostning derpaa. I de Anviisninger som ønskes, i dem bedes om alt det samlet som Forfatteren maatte vide, Kuls Fremdringelse angaaende baade af Kul og Træe, Qvantitæt, og Qvalitæt, og hvad, til Oplysning kunde erfares af fornuftige og opmærksomme Smedde og andre Haandværkere og Næringsbrugere. Saadan Underretning om de bedste Maader at samle fleest og bedst muelige Kul, hvor Brændsel dertil haves, kunne de fordeles i Landets forskiellige Egne, og Afsætningssteder anvises. Og ved de høiere Kulpriser som i Aar vil have Sted, vilde maaskee da flere blive frembragt, end man vilde formode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Formedelst det vedvarende Regnveir under Brændingen, og fordi Grunden gjorde de nederste Tørv fugtige, (hvilket undgaaes naar der oftere brændes paa samme Milested, da Grunden ikke saaledes fugtes som første Gang) maatte udtages af Milen 322 Tørv og Brande, som ei fuldkommen vare eller kunde blive forvandlede til Kul, hvis enbiske Jndhold udgjorde henmod halvsyvende Cubikfod. De kulbrændte Torv vare da 2993, som udgjorde henmod 52 Cubikfod. Af disse udkom 9 Tdr. 1 Skp. Kul. Naar man da antager at en Tønde Kul indsluttet et Rum af halvfemte Cubikfod, saa skulle der være 41 1/2 Cubikfod Kul. Mellemrummene i en Tønde Kul har jeg ikke kunnet bestemme og altsaa ei heller udfinde Kullenes sande Cubik Jndhold, just paa det allernøieste Endvidere blev opsat en Miile af 4000 Stkr. Ælte eller Pluddertørv. Denne Sort var ligesom den foregaaende, meget brunladen og altsaa ei af det bedste Slags til Kul; derimod var den betydelig fastere og specifik tungere, end Skiæretørven, hvorfor Kullene af hiin ogsaa er fastere. Torvene vare tildannede i Former og derfor næsten ligestore. De som jeg maalte vare halvfemte Tomme lange, halvfierde Tomme brede og halvanden Tomme tykke. Denne Mile holdt altsaa i Tørvemasse omtrent en Femtedeel over 54 Cubikfod. Derimod maatte udtages af denne Mile af samme Aarsag som ved den foregaaende er anført, 205 Tørv, som ei vare forvandlede til Kul. Deres Jndhold udgjorde næsten 3 Cubikfod. Blev derfor igien 3795 Torv eller næsten 51 en halv Cubikfod. Deraf blev 10 Tdr. eller 45 Cubikfod Kul Man finder altsaa, at Udbyttet, naar man agter paa Tørvenes Størrelse eller Cubikmaal, af Skiæretørv ved at forvandle dem til Kul, ei blev fuldkommen saa stort som det af Æltetørv; men derimod er det vist, at Kullene af disse ere meget rigere paa Heede, end de Kul af de skaarne Tørv, og jeg vil formode, at Æltetørvs Kullene vil ved Forsøg befindes næsten dobbelt saa gode som de af de skaarne Tørv. Kiøbenhavn den 6 Octbr. 1800. Wiinholt." Disse Miller bleve brændte den 5 Octbr., men Tørvene meget smaae, maaskee jeg feiler, men jeg har en Formodning om at de vare meget silde skaarne. Tørven selv, har ikke været af synderlig god Sort, af den brune Ved 5 andre Kulbrændingsforsøg som vare gjorte i Holsteen samme Aar mod Enden af August bleve de Kul, som vare brændte i Miller indrettede efter Hr. Wiinholts Anviisning, ved Auction over dem betalte bedre formedelst deres store Fasthed og regelmæs: sigere Figur end nogle paa Egnens sædvanlige Maade brændte, der syntes at være mindre riige paa Heede, formedelst den forskiellige Brændingsmaade, hvorom i samme Skrift læses Hr. W. Jndberetning, næst foran det anførte Stykke. Heraf sees da, at Milens Indretning og Brændingsmaade gjorde betydelig Forskiel paa Tørv af lige Beskaffenhed, men Æltetorvens foretrækkes de bedste af det andre, naar nemlig begge Slags er af lige Materie. Og nu gives dog mangesteds af den sorte bedste Tørv og Kul Materie i Potter saa dyndet at der ei kan, skiæres men æltes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
For at gotgiøre Ovenanførte om Tørvkuls Kierkommenhed i Kbhvn, vover jeg i Tillid til de Høie Her ters Overbærelse eller Bifald at lade følge det væsentlige Jndhold af: a) et Brev fra de Høie Herrer i Admiralitets- og Commissariats=Collegio af Dato 6 Aug. til en Mand, paa Landet som havde givet sig den Friehed at tilbyde, 16 Tønder Tørvkul til Holmens Brug, leveret i en benævnet Havn her i Jylland, af følgende væsentlige Jndhold. "D. V. modtage herved vor Tak for det til Holmens Tieneste tilbudne 16 Tdr. Tørvkul; dette Product er meget anvendeligt i Holmens Smederier." b) et Brev d. d. 30 Julii 1808. Fra Hr. Justitsraad og Borgmæster Bech, af følgende væsentlige Jndhold: Skiønt Kommissionen angaaende Stadens Forsyning med Brændsel, af hvilken jeg har den Ære at være Medlem, har, for saavidt mueligt, at erstatte, Manglen her i Staden paa Steenkul, draget Omsorg, for at især til Smedeværkstedernes Forsyning, saa mange Træekul som giørligt blive brændte og førte hertil, vil den dog med megen Erkiendtlighed paaskiønne, om gode Mænd i Jylland kunne og ville foranledige, at Staden ogsaa derfra, saafremt de nærværende Conjuncturer maatte tillade det, blev forsynet med saa mange gode Tørvkul som mueligt, saa meget mere da manikke er vis paa at kunne faae Staden forsynet med et tilstrækkeligt Qvantum Trækul, og kun faae her i Provindsen forstaae at brænde Tørvkul. Kan jeg i øvrigt, for min Person, her paa Stedet, udrette noget til Nogen god Mands Behag i denne saa vigtige som almeennyttige Sag, da anseer jeg det for Pligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Endnu tilføies : Hr. Landmaaler og Skovrider Wiinholts Anviisning til Kultørvs Brændning i Miler, faaes hos Hr. Klokker og Boghandler Schytte i Aarhuus, for 4 s. Heraf sees da: at Tilbudde for Holmen heraf modtages som hensigtsmæssige Bidrag til Søeværn, og at Kultilførsel til Staden ville vel rimeligen blive godt Handelsvahre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Hvad angaaer Rummet i et Skib som Kul ville optage i Sammenligning med en Favn Brænde, da maatte omtrent kunne rummes 16 Tdr. Kul mod en Favn, Brænde, da en Favn Brænde udgiør 72 Cubikfod, en Tønde Kul ansættes for halvfemte Cubikfod. Rimeligen vil Priserne blive saadanne at der da neppe i Henseende til befragtningen skulle være Tab at befrygte, især for gode Tørvkul. Disse indeholde nemlig mere end dobbelt Heede i sig mod Trækullene, efter Smeddes Forsikkring, som have sagt mig, at man maae i Almindelighed mod en Skieppe Steenkul regne en Tønde Træekul, men Tørvkul 3 a 4 Skpr. Somme mene, endnu mindre, jeg har hørt, den som har troet, at af bedste Tørvkul skulle maaskee neppe behøves 2 Skpr. mod 1 Skp. Steenkul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Mon ikke nogen Mand eller opmærksom rask Huusmoder vilde ufellige sig med at lade erfare og offentlig bekiendtgjøre, hvor meget i Kul en Favn Brænde kunne give, I det smaae synes Forsøget at kunne giøres ved at tage en Niendedeel Favn eller en Qvadratalen Favnebrænde, hugge det smaat til Kiøkkenets Brug, have det i en Kasse ene til Brug paa Skorstenen, saalænge, det kunde vare, slukke smaaeligt Gløderne. Det forstaaer sig, et saadant Forsøg kommer an paa villige og opmærksomme Fruentimmer, dog af saadanne har Jylland ikke Faae. I det større, ved Millen kunde Sagen foretages under Mandens Bestyrelse selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-08-31
Endnu et Ord om Honning til Frugtsafters Bevaring: Honning bør ikke kaldes Sukkerets Surrogat, men snarere Sukkeret, et Surogat for den tilsidesatte Honning; Adskillige Huusmødre som enten ved Fleischers Kuber eller af udgangne Stader, havde Honning, have allerede kogt Safte af Bær hen med Honning. Andre i Mangel af Honning, have kogt Bær hen i Flasker at bevares indtil Honningtiden. Saaledes haabes Frugt safterne bevarede for Huusholdninger og for Syge, og dette var jo Sukkerets vigtigste Nytte, at bevare os disse Aaret om, ligesom Saltet, er Bevaringsmidlet for saa stor en Deel af af vor Næring. Formodning haves endnu om en anden Maade, endnu fuldkommere; i det mindste synes mig for endeel Aar siden at have læst en anden, men mindes ikke hvor, ligesom og jeg ikke erindrer at have Vished om Anmeldelsens Rigtighed. Hvo som er i Besiddelse af Krünitz's Encuclopædie, mon ikke Nogen af dem ville umage sig at see i den, Artiklen Honig. Hvo som har Leilighed, ved Bekiendtskab med dem som kiøbe megen Honning til Mød Blanding at kunne faae af den stive hvide Honning som samler sig paa Bunden, af Karrene, Honningen staaer hensat i, veed nok at dette er den bedste naturlige Honning, især vilde det ved være endnu bedre, dersom Bierne ikke vare altede og masede deri, saaledes som sædvanligen skeer. For at undgaae denne Biernes Jblanding, dersom Nogen vil kiøbe Honning, eller Bieværk, ville den giøre bedst i at accordere iforveien med Bie Eieren, at han leverer Honningværket for sig og de døde Bier for sig at disse sidste da betales efter Pottemaal ligesom det første. er uden Tvivl den nemmeste Maade, at gotgiøre Sælgeren det Tab af de iæltede Biers Fyldning i Maalet hvorover han ellers vil beklage sig. Vivild Præstegaard ved Randers, d. 18 Aug. 1808. C. N. Krarup.