JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-08-31
Hos Bogtrykker Wandall faaes : 1) Reglement for St. Mortens Kirke i Randers og dens Underbetjentere, angaaende hvad der til samme skal erlægges ved Liigbegjængelser, Brudevielser, og Barnedaab, heftet 10 sk. 2) Felt- og Garnisonstjenesten, till Brug for Rekrutten af Jnfanteriet, indbunden 10 sk. 3) Vaabenlære, til Veiledning for Rekrutten af Jnfanteriet, hefter 6 s. 4) Udtog af Reglementet af 18de October 1819, betræffende Infanteristens, Bepakning i marschfærdig Stand, heftet 6 s. 5) Nyeste Soldater Sange, hefter 6 s.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Storbritannien.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Kongen ankom med den saakaldte Jagt Royal George for Leith den 14de August. Formedelst Modvind havde to Dampfartøier den paa Slæbet ug Det regnede og blæste den Dag saa stærkt, at Kongen ikke behagede at gaae fraborde før næste Dag.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Den 20de August bisattes Liget i Westminster=Abbey, imellem Ligene af Pitt og For, med al den Pragt og Høitidelighed, som tilkom den Afdødes høje Stilling og Stand, men man mener, at det siden skal fløttes hen til Familiens Begravelse i Jreland. Den Afdøde skildres nu som redelig, retskaffen, blid Menneskeven af fuldkommen daddelfri Karakter. Dette betyder dog vel i Grunden kuns saare Lidet, thi over død Mand høresiddel Lovtale. Da hans Fader 1790 havde for 30000 L. kjøbt ham ind i Jrelands Parliament, og han under de paafølgende Uroligheder viste en yderlig haard Ubarmhiertighed, da fandt Englands Ministre ham at være en talentfuld og brugbar ung Mand, men Jrelands Folk en kold, hjerteløs Tyran. Da han ved Aarhundredets Slutning viste sin store Jver for at bevirke Jrelands Forening med Storbritannien, blev han af Londons, Kabinet funden skikket til Minister, men hans Landsmænd forbande Forræderen, som solgte sin sæderne Ølfor Rang og Penge. Da 1807 - dog de nyere Tildragelser ere endnu i frisk Minde, og vise tilstrækkeligen, at den store, ophøiede Mand altid i levende Live bedømmes forskelligt, ofte høist uretfærdigt, at sine Samtidige, men hans Fortjenester blive efter Døden paaskjønnede.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Hertugen af Wellington, som i Nederlandene modtog Tidende om sin Vens Død, ilede strax til England og tog lige til North-Cray. - Londonderry og han vare Nabobørn og begge fødte i eet Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
General Sir Samuel Auchmuty, berømt fra Krigen i Spanien a., styrtede forleden af sin Hest i Dublin og var død paa Stedet. Han har før havt Anfald af epileptiske Tilfælde. Nye=Syd=Walles og Van=Diemensland, som 1810 kuns havde 12000 Jndbyggere, tæller nu 42000.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Handelen er meget tiltagende; ifjor afskibedes 12 Ladninger Gods fra Australien til England.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Spanien. Kongen forbliver i Madrid, men Dronningen faaer, paa Grund af Upasselighed, maaske Lov til at reise til San Jdesonso. - J Catalonien og Navarra gjøre de constitutionelle Tropper ingen Fremgang. Quesedahar endog havt nogle Fordeele og fanget en Oberstlieutenant og nok en Officeer med 100 Mand. - Mina overtager ikke Commanden i Catalonien, men i Navarra, hvor han er bedre kjendt med Localet. Ballasteros kommer til at commandere i Catalonien. - General Covons er bleven Militærcomnandant i Nadrid istedetfor Morillo, Gen. Quiroga Generalcommandant i Gallicien, Gen. Vives Øverstbefalende i Gammel-Castilien, Gen. Viilal ba Generalcommandant i Sevilla, Mara Castel Dosrins Generalcaptain i Catalonien, Brigadeer Portat Militærchef i Bilbao, GrevAbisbal Generalinspectør for Infanteriet og General Ferrat for Cavalleriet. Alle disse ere Skjorteløse.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Den Spanske Consul i Algier, som forgjeves søgte Tilladelse til Afreise, er flygtet ombord paa en Spansk Orlogsseskadre, som, understøttet af nogle Nederlandske Skibe, viiste sig udenfor Algier.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Blandede Efterretninger. Den Preussiske Statsminister for Udenlandsfaget, Grev von Bernstorff, er reist til Vien for at deeltage i Underhandlingerne. Om Kongen af Preussen selv reiser did, er endnu ikke aldeles afgjort.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Fædrelandet. Huusmanden Niels Hemmingsen af Nyerup, under Grevskabet Holsteinborg i Sjælland, er, for at have slaaet og udskjældt sin Fader, ved Høiesteret tilfunden at have sit Liv forbrudt. I Dagen foreslaaes, at gjøre Forsøg med, ved Hielp af Dampskibet at afrette Kjøbenhavnske Duer, til at flyve til Møen, og Duer herfra igjen til Kjøbenhavn, for engang i Tiden maaske at kunne bruges som Postduer, endog paa længere Distancer. en maal overalgiøre Fra den danske Student Stabell, der paa sit Tog til Grækenland var kommen til Constantinopel, har man nu Brev, dateret Marseille den 29de Juli d. A. Han laae i sidstnævnte Stad under Qvarantaine, og var syg, sin Staldbroder Kreyers Skjebne længtes han meget efter at erfare, om hvem han i Korinth havde hørt, at han tilligemed Dr. Lieber var gaaet med en Baad til Mitylene, for derfra at naae til Zante. Allerede sal. Holberg klager i en af sine Epistler over den Tids Pragtsyge, sigende: "at Man udi Klædedragt, Stads og Eqvipage nuomstunder ikke kan distinguere sig mere, da man seer Haandværks karle udi røde Skarlagens Klæder, Skrædere, Skoe magere og Bagere at age udi Vogne og Karosser, og at boe udi Huse, som man kunde tage for Palatser, hvis Dørene ikke vare tegnede med Saxe, Støvler og forgyldte Kringler.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
For saameget som muligt at forebygge Løsgænge, rie og dets skadelige Følger for Almeensikkerheden, er ved en ny kgl. Forordning ogsaa bleven Præsterne og Sognefogderne paa Landet indskjærpet, herefter paa det strængeste at paasee, at ingen Fremmed opholder sig i Sognet, uden at forevise lovligt Pas, eller angive hvo han er, og at Jngen tager Ubekjendte til Huse. Jfølge samme Forordning skal ogsaa den, som skriver Usandhed paa sit Tyendes Skudsmaal, drages derfor til Ansvar og mulcteres for sligt Bedragerie mod sine Medborgere.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Mariboe, den 20de August. Det Franckske Skuespillerselskab vinder ved sine fortræffelige Forestillinger større og større Bifald. Onsdag Aften den 21de dennes opførtes: første Deel af "Donaupigen eller Nixedronningen" comisk Trylleopera i 3 Acter, Musiken af Kauer; og Fredagen den 23de opførtes samme Stykkes anden Deel. - Den ulykkelige Gaardmand R. Kruse i Selstofte, hvis Gaard sidstafvigte Torsdag afbrændte. ved Lyndild, fik slet intet reddet af sit Gods, uden en Dyne igjennem Vinduet. - Samme Dag slog Lynilden ned i Nørresøe her ved Mariboe.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Odense. Ligesom Herr Kjøbmand Nissen allerede ved sit smagfulde Haugeanlæg paa hiin Side af Torveaaen, har gjort en heldig Begyndelse til at forskjønne vor Byes nærmeste Omgivelser, saaledes er iaar bleven anlagt en ny stor og smuk Planteskole imellem 4. Aaen og Byens Heed af Handelsgartner Hr. Petersen, en værdig Svigersøn af den afdøde kongelige Landinspektør Møller, hvis Minde hæderlig lever i hans mange Haugeanlæg og Naturforskjønnelser. Foruden Nytten, som dette nye Anlæg lover, gjør det en behagelig Virkning for dem, der passere Faaborger og Assens Landevei, og er saa meget roesværdige, som denne unge dristige Mand ingen Anstrængelse eller Opofrelse har skyet, for i næsten utroelig Hast at faae Jorden planeret og beplantet, hvorved her under hans Kunstnerhaand er ligesom fremtryllet et smukt Partie, og desuden endeel Mennesker i disse næringsløse Tider givet Leilighed til Fortjeneste. I Haugen selv er ved begge Sider, opført sufisante Mure af Stampeleer til Espaliers, og ud til Veien en høi Jordvold med levende Hegn. og en smuk Stakitport for Indgangen.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
J forrige Uge fandtes en fattig Mand druknet i Odense Kanal.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
J Randers Avis læses, (efter A. Wichmann) med Underskrift Wn. Bertels Klagesang. (et Forsøg.) Aa Herre Gul aa Herre Guld Hva ska A Stakkel gjøer, De er en Grul de er en GrulHuerhen di Qvinfolk føer! Per Lausens Mett - Hver ved - aa Mæ Var Kjærest mæ Hinaan; Hun kaldt Mættit: "sit bitte Kræ Hun holdt a Jngenan. Da kom di Skaaens Soldater her, Aa gjor ved grumme Spræl; Di Pigger bløv no Jen aa HverForheist a Dævlen sjel. Om de va saa mi Mett saa soHunte di Røe saa mild. Atængt, ja, ja De faaer saa go Hun æ da it saa vild. Men som A stod en Avten i Vor Laadør tæt herve; Da kom gut Kiøer mæ Mett ve Sie, Og gik a Markente. Aa saa saad di dem bag en Grøvt Ve Sidden a Hinan. Da tængt A. naa de er noknøvt A Mett, de maa Asann. Saa krøv Alangs me Grøvten savt, Huerve de sadd, de Kram: Her, bitterkne, huer gav A Avt, Hva Hun vel ment mæ ham. Da for A, gid A saa faae Skam, Huerdan de kjøstes ret, Han Hinner først, aa saa Hun Ham. Den falsken Tæv, den Mett! Aa Mett, aa Mett, no vil Adøe, Aa læg mæ i mi Grav; Saa ka do læng nok givt din Røe, Saa faaer de kroned Dav, Mettes Svar paa Bertels Klagesang. Nei see engang. Jei troer han vil Nei - Mosse Bertel - nei, Før Brølloppet at gie sel til At mønstre mei, - Ei eil! Hvor har han lært, Han, store Nar At være saa sjaluHvad gaaer fra Ham, om nu saa var; Jo det var ret en Gru At mule for et Kys, som Frier, Han tør fordriste sei; Saa troer Han vel, man Nonne blier Naar man forlovver sei Nei Tak i Byen hør det til, At hver kun passer Sit: Madammen kysser, Hvem Hun vil Sligt agter Hosbond lidt. Vær derfor roelig, føde Ven, Og tee de from og klog! Den røde kysser Jei vel - men Din Kone blier Jei dog.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Fra den 26 til den 31 August 1822, ere ved Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede, Jndkomne. Den 26de August, O. P. Møller fra Kjøbenhavn med Tjære og Salt. F. Andresen fra Pernau med Hør og Hamp. P. F. Berg fra Pillau med Ballast. C. Evensen fra Sæbye med Dito. Den 27de, C. H. Pank fra Veile med Brænde. I. C. Hanefeldt fra Kjøbenhavn med Salt. Den 28de, R. Sabroe, fra Mariger med Brænde. I. R. Torst fra Randers med Ballast. O. Henriksen fra Drammen med Trælast. C. Nielsen fra Dito med Dito. S. Melichorsen fra Aarhuus med Ballast. P. Nielsen fra Sæbye med Brænde. B. Andersen fra Drammen med Trælast. Den 29de, C. J. Diget fra Friederikshavn med Tørfisk. B. Boyesen fra Rudkjøbing med Frugt. C. Vandru, fra Mariager med Ballast. Den 30te, A. Syvertsen fra Randers med Fløttegods. T. Børt fra Læsøe med Skibs inventarium. J. Jensen fra Kjøbenhavn med Ballast. Den 31te, H. C. Beck fra Dito med Dito. P. Eriksen fra Stettin med Glas. A. Kolding fra Mariager med Brænde A. J. Holm fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Udgaaede. Den 25de August, Christen Nielsen til Randers med Ballast. Den 27de, Niels Jensen til Rudkjøbing med Dito. Jørgen Clausen til Kjøbenhavn med Havre. Den 28de, Nicolay Nissen til Dito med Dito. Den 29de, Ole A. A. Breum til Dito med Dito. Jsach Nielsen til Dito med Dito og Byg. Mathias Jversen til Dito med saltet Sild. C. Jensen til Frederikshavn med Ballast. Den 30te, Peder Olsen til Østerriisøer med Dito. Hendrich Nielsen til Drammen med Dito. Anders Johnsen til Dito med Korn og Fedevare. Ol Jensen til Østerriisøer med Kornvare. Den 31te, Niels C. Koefod til Kjøbenhavn med Fedevare. Christen Sørensen til Sæbye, med Ballast. Peder Nielsen til Hobroe med Salt. Niels Anthonisen til Gothenborg med Uld og Skind.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Bekjendtgjørelser. Ved Tobaks=Fabriqverne i Aalborg, er fra i Dag af Tobakspriserne nedsatte, til 8 Rbd. i Sedler for en Rolle, eller 50 Pd. Karduustobak, Knaster Nr. 3, og de øvrige Tobakssorter ligesaa forholdsviis. Aalborg, den 2den September 1822. P. Bønnelykke. C. Winding. Adam Mæder.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Nogle Værelser med Kjøkken og Spisekammer m.v., er til førstkommende Michaeli Føttetid at faae tilleie paa en reel Gade. Bogtrykker Wandall anviser.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Licitation. Næstkommende Torsdag, den 5te September, om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver paa Aalborg Raadstue foretaget offentlig Licitation over Jstandsettelsen af det af forrige Havnefoged Niels Møller beboende Huus, ved det civile Sygehuus paa Søndregade her i Aalborg, efter de ved Licitationen fremlæggende Conditioner og Overslag. Aalborg, den 29de August 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Auction. Til den kongelige Kasses Fyldestgiørelse for resterende Skatter og andre offentlige Afgifter, vorder ifølge skeet Seqvestration og Amtets Ordre afholdt offentlig Auction, over Gaarden Nørreskousgaard med underliggende Hartkorn 8 Td. 16 Skp. 1 enhalv Alb. i Øster Svenstrup Sogn, Hjøring Amt til efterskrevne Tider og Steder: 1ste Gang den 3die October) 2den Gang den 17de Dito, førstkommende, og 3die Gang den 31te Dito) hver Dags Formiddag Kl. 11. - De 2de første Auctioner, afholdes paa mit Contoir og den sidste paa Gaarden selv. - Lysthavende indbydes; og tjener denne Bekjendtgjørelse tillige Pantecreditorerne til Efterretning i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817. Hanherredernes Contoir i Kliim, den 26de August 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Bekjendtgjørelse.
Jyske Efterretninger, 1822-09-02
Hos Bogtrykker Wandall faaes: Reglement for St. Mortens Kinke i Randers og dens Underbetjentere, angaaende hvad der til samme skal erlægges ved Liigbegjængelser, Brudevielser og Barnedag. hefter 10 s.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
arret.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Nyeste Post. England.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Kongen skal synes overordentligen godt om den skjønne loyale Modtagelse, som han nød i Skotlands Hovedstad. Da han holdt sit Indtog i Holyroed, house, fandt han Alting at gaae saa ordentligt og anstændigt til iblandt det forsamlede Folk, at han ikke kunde undlade at spørge: "Hvor var Pøbelen, henne?" En Skotlænder svarede: "Sire vi have ingen Pøbel, hvortil Hans Majestæt bemærkede: Rigtigt, I ere en Nation af Gentlemen." Denne Compliment ville Skoterne nok huske paa at fortælle igjen. - At London derimod er rigeligen forsynet med Pøbel, viste sig tydeligen, da den ædle Marquis af Londonderry jordedes, thi da Kisten blev tagen af Ligvognen, udjublede Folket et skingrende Hurra, fordi dets indbildte Fiende var falden, og hans egne Landsmænd, Jrerne, vare ved denne Lejlighed lydeligst støjende, saasom de ikke kunne glemme de blodige Ovtrin i Aaret 1795, for hvilke Skylden tillægges ham.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Spanien. Dronningen har faaet Tilladelse for SygelighedsSkyld at reise til San Jldefonse, men Kongen maa finde sig i at forblive i Madrid. Da dette er første Gang siden Keiser Carl den Femtes Tid (for 300 Aar siden), at en Spansk Dronning reiser nogetstedshen! uden at Kongen er med, gjør denne Reise, hvortil den Saxiske Minister har bevirket Tilladelse, stor Opsigt. Denne Minister skal endog have yttret, at han muligen kunde finde sig nødsaget at sende Hendes Majestæt hjem til Saxen, dersom der ikke føiedes bedre Anstalter til at sikkre hende for Pøbelens Fornærmelser. Hun har ved Molighederne og Opløbene lidt Meget, og paa Grund af svage Nerver været angreben af Krampetilfælde. Tilstanden i de mod Frankrigs Grændse beliggende Landskaber. er endnu saare mislig, og Oprørerne i Catalonien have i den største Deel af Landet endnu Overhaand over de constitutionelle Tropper, skjønt disse jævnligen erholde betydelige Forstærkninger. Ogsaa i Navarra holder Queseda sig endnu, men fra Bayonne, skrives, at han skal afsættes fra sin Commando og samme overgives til en Oberst, som opholder sig i Bayonne, hvor Oprørerne have etslags Centralegering. Flere Bander af Oprørere gjennemstreife Navarra og plyndre Byerne. Adskillige af disse Bander, ere oprettede og anførte af Geistlige. Jauregui (Hyrden) er bestandigen paa Færde efter disse Bander og har slaget og adsplittet nogle af dem og forjaget andre fra Dalene op i Fjeldegnene. Mina er underveis til Grændsen og mange af Spaniens skjønneste Tropper ere paa Marsen did. Af Udlændinger oprettes et frivilligt Corps, som skal føre Navn af Europas frie Mænds Legion. Portugal har besluttet at sende en Krigshær til Pyrenæerne, for at beskytte Spanien imod den frie Forfatnings Fiender hiinsides Fieldene, da man anseer Krigens Udbrud for ikke at være langt borte.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Blandede Efterretninger. Fra Tyrkiet haves med sidste Post intet Vigtigt, uden nogen Eftersnak i Algemeine Zeitung om den store Seir, som Grækerne foregive at have vundet den 14de Juli ved Thermopylerne over Chorschid Pascha, som skal have havt en Hær af henved 6000 Mand med 8 Paschaer og 48 Beyer under sig. - Da Athenen nylig ved Capitulation overgav sig til Grækerne, fik Tyrkerne Tilsagn om at blive førte over til Asien, men da Fæstningen var i Grækernes Vold bleve samtlige Tyrker nedsablede efterat de havde nedlagt deres Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
En Professor i Pavia har nylig ført et anatomisk Beviis for, at alle menneskelige Sygdomme komme deraf, at vi ikke gaae paa alle Fire. Denne ny Lære foraarsagede saamegen Støj, at han maatte flygte fra Pavia; om dette skeedte paa alle Fire, findes ikke omtalt.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
De Jøder i Polen, som handle med stærk Drik, have nu ikke Tilladelse længere at fortsætte denne Næringsvei, end paa eet Aar; tillige er det dem forbudet at skjænke paa Borg, og den Bonde, som for stærk Drik sætter sig i Gjeld til nogen Jøde, behøver ikke at betale denne Gjeld.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Paa Sicilien havde man den 27 Juli en Varme af 32 1/4 Grader Reaumur og Luften var indhyllet i en svovlagtig Damp. Jndvaanerne paa Øen vovede ikke at gaae ud af deres Huse.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Kjøbenhavn, den 30te August. J denne Tid er, med Vedkommendes Tilladelse, en mærkværdig Gravsteen bleven indflyttet i Trinitatis Kirke, hvor Commissionen for Oldsagernes Opbevaring har ladet den opsætte. Paa Oversiden, er forestilt en Biskop i Ornat og Lammet med Sejers fanen, om Kanterne er en Jndskrivt med Runer, hvis Forklaring vil beskjeftige vore Oldgranskere, især da den Læsning af dem, som findes hos Worm, neppe er heldig. Efterat den flere Gange har været anseet for tabt, fandt Professor Nyerup for nogle Aar siden, først et Stykke, og derpaa den anden Deel af den paa Herregaarden Løvenholm, forhen Gjæssingholm, i Jylland. Pastor Lyngbye anmodedes af Commissionen, for Oldsagerne at besørge Stykkerne sendte hertil, hvilket meget lættedes ved Eieren af Løvenholm, Cancellieraad Rasmussens Velvillie, der frit have ladet dem føre til det Sted, hvor de nu passende og smukt opbevares.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Løverdagen den 24de August 1822 forsvarede Herr Andreas Rudelbach, Cand. Theologie, sin for den philofsk Doctorgrad skrevne Inauguraldissertation De erhices principiis hucusque vulgo traditis (Om de hidtil almindeligviis foredragne Moralprincipier). De ordentlige Opponenter vare Dher Professor Dr. Theol. P. C. Müller og Professor F.C. Sibbern. Af Auditoriet opponerede Dr. Theol. Professor C. F. Hornemann, C. af D.; Etats rand Thorlacius, R. af D.; Justitsraad N. Schow, Professor F. C. Petersen; Professor H. N. Clausen; Auditeur og Bureauchef J. C. Kall; Cand. Theol. Brynjulvsen. Respondens var Herr Adjunct S. N. Toft. Disputationsacten fandt Sted i Regentskirken, og varede fra Kl. 19 til 2 1/2 Formiddag, og fra 4 til 8 Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Den forleden i Avisen omtalte gamle Frue i Kjøbenhavn, der som sigtet for at have forført Andre til at gjøre falsk Eed, er bleven arresteret, var allerede 1795 i Anledning af den store Jldebrand, da hun forhøiede Huusleien for sine uleiede Værelser, i Ugebladet Folkefjenden No. 46, ikke hæderlig omtalt og sat i modsat Sammenligning med en Jødinde, Enken Madamme von Halle, der imod sit Huses Beboere i den Trængselstid vælsaamange vare huusvilde, handlede som en sand Christinde; imedens Fruen, en født Christinde, handlede værre end en Jødinde, efter det vrange Begreb Almuen nærer om denne Nations Tænkemaade, kunde gjøre.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Den 31te Juli er Captain C. G. Fugl, Ridder, af Dannebrogen, beskikket til Byefog di Holstebroe, og Herredsfoged i Hjem og Ginding Herreder.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Af en Danskers Brev fra Stockholm; At faae Kongen at see er endeligen lykkedes mig; thi da han næsten aldrig kommer i Skilespillet, saa harman næsten kun Leilighed til at see ham paa Søndagsparaden i den indre Slotsgaard. Her vrimlede det af Mennesker, sammenpressede af Husarpatrouiller; det var netop den Dag, da Kronprindsen overgav Grev Brahe Commanden over sit Husarregiment, fordi han selv nu var blevet Chef for hele Artilleriet. Kongen gik til Fods, i prægtig Uniform, langsomt gjennem alle Troppeafdelingerne, hilsende venligen Enhver Enkelt og hvert Hurræ, og takkende med Hatten i Haanden. Han vinkede adskillige Gange til den urolige, mod Skrankerne stimlende Hob, og sagde: "O, tilbage mine Herrer - De seer jo nok at Artilleriet skal passere her." - Prinds Oscar er en overordentlig smuk Mand; men han er ogsaa et sandt Universalgenie, og utroligt er det, hvad han alt yder. Han arbeider med i Statsraadet, bestyrer det hele Artillerievæsen og Militairskolen, og jeg har selv hørt af duelige Artillerieofficerer, som jeg kjender, med hvilken omfattende Sagkundskab, med hvilket dybt Skarpblik den 22aarige Chef examinerer Officererne i Artillerieskolen. Derhos interesserer han sig for alle Videnskaber, og Berzelius læser nu for ham en tredie Corsus i Chemien. - Man er her meget begierlig efter at erfare Resultatet af Prindsens Reise til Tyskland.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Skrivelse fra Falsters nordlige Egn. af 20de August 1822. Æbletræer staaer her paa adskillige Steder i fulde Blomster paa anden Omgang, ja nogle bære endog baade Æbler og Blomster paa engang; Hyldetræet blomstrer ogsaa, og Rosontræerne have Knopper til at blomstre paa ny. Alt begynder som et nyt Foraar. Rug, Hvede og Ærter ere indhøstede, men derimod seer det sildigt ud med at høste Byg og Havre, der endnu staaer ganske grønt, som en følge af at samme først efter Regnen er begyndt at voxe, Det ustadige Veir har forsinket Mange med Jndhøstningen, men vil sikkerlig blive bedre, naar Hundedagene ere forbi. De tre Sole, som i dette Aars Almanak staae anførte ved den 28de og 29de August, har paa mange Steder voldt stor Frygt blandt Almuen, der ansaae dette Tegn for at bebude Verdens Undergang eller i det mindste en anden rædsom Naturbegivenhed. Til Beroligelse for alle disse har Udgiveren af Fyens Stifts Adresseavis, Herr. S. Hempel, kundgjort, at af hine tre Sole betegner den første blot Solens Op- og Nedgang, den anden at Solen og Planeten Merkurius den 28de staae i Konjunktion, eller staae op og gaae ned tilsammen, og den tredie Sol, at Planten Jmpiter den 29de August staaer i Qvadratur med Solen, eller fra vor Jord sees paa den 4de Deel af sin Bane eller tre Himmeltegn fra Solen. - Altsammen Tilfælde, der ere saa almindelige, at man for Følgerne kan være aldeles rolig.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Kjerteminde, den 23de August. Her haves et Æbletræe med Æbler og Blomster paa engang. Den bekjendte slemme Vissenberger, som Rygtet beskylder for at have gjort utilladeligt Fyrværkerie og som har siddet paa Kjerteminde Raadstue nogen Tid, blev forleden Dag transporteret til Odense. Vinden begunstiger ikke endnu Sildefiskeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-09-04
Odense, den 30te August. Endnu daglig sees Luften opfyldt med Tordenbyger, hvoraf en i Aftes Kl. 5 drog Nordøstlig her forbi, med nogle stærke Skrald og en overordentlig Styrteregn. Omtrent ved samme Tid slog Lynilden, ned i en af Ladebygningerne paa den 5 Fjerdingvei herfra liggende Klarskov og tændte saa pludselig at hele Gaarden med al den indavlede Sæd og en stor Deel Bohave blev lagt i Aske. Enhver beklager, at dette sørgelige Tilfælde skulde ramme Eierinden, den tetskafne Madame Leth,