JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
I Tillægget til Fabers fyenske Aviser No. 69 læste vi et Aver- tissement af N. N., skreven i vor egen Bye den 22de f. M., angaaende Smørpriserne. - At Hr. N. N. ikke vil give meere end 24 Rd. for en Tønde Herregaardssmør og 20 Rd. for Bondens kan ingen fortryde paa, uden den, som elsker Dyrtid, der befordrer Betlerie og Tyverie; men enhver, som indseer hvormeget en Forpagter vover, vil ogsaa tillade ham at vinde noget, uden at giøre Nar at ham med Stiklerier og høie Tanker. Jmidlertid ere vi enige med Hr. N. N. i Hovedsagen, aldrig at give mere end 24 Rd. for Herregaards= og 20 Rd for Bondesmørret, og 6 Mk. for Møller=Flæskeet, naar vi saa kunne faae det. J Anledning heraf anmodes Hr. N. N. om at fremkomme med et ligesaadant Forløg til Kornpriser; ligesom han nok kunne oplyse os om, hvor det Rug bliver af, som man bestiller omtrent saadanne: "Bonde, tærsk, kom, stræb 26 Mk. for Tønden!" - J Odense handles anderledes: den veltænkende Kiøbmand giver 9 Skiepper Rug for 4 Rd., og den Fattige velsigner ham. Skrevet i de andres Bye den 8 Sept. 1795. Frantz Hermansen. Knud Jespersen. Jet er saavel imod Bødkerlaugets fornyede Privilegier, Laugets Artikle og andre Anordninger, som og i sær mod at Ret og billighed, saa ofte at Odense Byes Jndvaanere lade forfærdige nyt Bødker-Arbeide hos Landsbye Bødkere, eller naar saadant her til Byen af disse indbringes til Forhandling, det da af Byens Jndvaanere kiøbes, dette uagtet er det dog vist, at adskillige af Jndvaanerne og Borgerskabet finder Behag i at lade deres Bødker=Arbeide forfærdige hos Landsbye Bødkere, hvorved de dog oftest ikke finder anden Fordeel, end denne elendige Fornøielse, at kunne snige sig uden om Borger=Pligter, og at betage os, deres Medborgere, vores Brød og Næring. Men da Bødkerlauget imidlertid, formedelst saadanne Jndvaaneres usteTænkemaade eller utidige Vindesyge lider, og formedelst vores Nærings og Brøds Bortsnappelse, bliver sadt ud af Stand til at svare Skatter og Paalægge, saa advares herved, saavel Landsbye=Bødkerne som og sligge vankundige Jndvaanere, som deanmelte, herefterdags ikke at indføre noget nyt Bødker=Arbeyde her til Odense, da de i Tilfælde hermed at blive antruffen, eller herom at kunne blive overbeviiste, skal upaatvivlelig af Bødker lauget paa lovlig Maade blive tiltalte og straffede efter Laugs Artiklerne og Placaten af 28de Martii 1768 samt andre Anordninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
Paa Bødkerlaugets og egne Vegne som Oldermand H. C. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
Bøger, som faaes paa Adressecomtoiret i Odense for vedsatte Priser: 1. Forsøg til en fuldstændig Lærebygning om Dyrenes Natur og Bestemmelse og Menneskenes Pligter mod Dyrene, af Dr. og Prof. Smith, 7 Mk. 2. Schulz om Revolutionen i Frankerige, 4 Mk. 8 s. 3 Forlog til Viser for Spindeskolerne, af Bunkeflod, 6 s. 4 Kort Efterretning om de betydeligste Decorationer og Jlluminationer, som i Anledning af Jndtoget den 14de Septbr. 1790, ere oprettede i Kiøbenhavn, 16 s. 5. Middelalderens Digtekunst, 1ste Hefte, 1 Rdlr. 6. Storm om Skrivefriheden, 6 s. 7 Fortællinger og Dialoger af Menner, 1. 2. 3. Hefte, 5 Mk. indbunden 6 Mk. 8. Beskrivelse over Indretningerne paa Frederichsborg og Kronborg Amter, af Conferentsraad Hansen, 40 sk. 9. Heibergs Skuespil, 1ste og 2det Bind, 2 Rdlr. 10. Jægerpriiss's fortiente Mænds Minde, af Wandall, 1ste og 2det Bind, med Kobbere, 6 Rdlr. 11. Slævninger og Indlæg i Sagen imellem Kall og Coopmann, 24 s. 12. Begyndelsesgrunde i Naturlæren, af Kammerherre, Hauch, 1ste og 2den Deel, 2 Rdlr. 13. Begyndelsesgrunde i Mathematiken a., af Geus, 7 Mk. 14. Rists Anviisn. for Skolelærere i de lavere Skoler, 64 s. 15. Procedure i Sagen, anlagt mod Heiberg for Visens Vor Klub er dog en herlig Saa a., 20 sk. 16. Dr. Horns Betænkning over Prof. Eggers Plan, 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
17. Maurenbrechers Prædikener tilligemed en Foraarsprædiken, oversat af Staal, 38 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
18. Stiftamtmand Helfries Svar paa Apotheker Eilschous Klage, 20 sk. 19. Kammerherre Lüttichaus forløbige Bekiendtgiørelse af Prof. v. Eggers utrolige Formastelse, oversat efter det andet med formastelige Anmerkninger forsynet Oplag, og forøget med Corpus Delicti samt flere historiske Oplysninger, 16 s. 20. Noget om Videnskaberne af Morgenstierne, 40 sk. 21. Dagens Anliggende, af Berger, 1 Mk. 22. Den retskafne Familie, af Liebenberg, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
23. Labyrinten eller Reise igiennem Tydskland, Schweitz, Frankerige a., ved Jens Baggesen, 1ste og 2den Deel, 10 Mk., indbunden 2 Rdlr. 24 Marfelts Plan til Kornhandelen, 3 Mk. 25. Spørgsmaal, ang. de jydske Jorddrotters Adresse, 10 sk. 26. Olsens Taler, 2 Mk. 27. Prams Forsøn om Dragten, især for Danmark og Norge, 4 Mk. 28 Forsøg til Lærebog i Religionen, 10 sk. 29. Knigge over Omgang med Mennesker, oversat af P. D. Faber, 5 Mk. 30. Evangelisk christelig Plalmebog, samlet af et Selskab, og udgivet som et Forsøg ved N. C. Balle, Biskop i Siellands Stift, 1ste Hefte, 24 s. heftet 28 sk. 31. Marmontels Fortællinger, 1ste Deel, 5 Mk. ind. 1 Rd. 32. Qvid juris No. 1, 4 s. dito, No. 2, 2 s. 33. Prof. Kalls Forsvar mod Prof. Coopman, 24 sk. 34. Andagtsbog for Fruentimmer, af Marczoll, 1ste og 2den Deel, 8 Mk. indbunden 9 Mk. 8 s. 35. Madame Sigbrit og hendes dellige Datter, 1ste og 2den Deel, 1 Rdlr. indbunden 7 Mk. 36. Prof. Kalls Skrivelse mod Prof. Coopmann, 8 sk. 37. Rahbeks poetiske Forsøg, 1ste Deel, 3 Mk. 8 s. indbunden 4 Mk. 8 s. 38. Baggesens Ungdoms-Arbeider, 1ste Deel, 1 Rd. Dug 2den Deel, 39. Mylord Bolinabroks Breve, indbunden. 40. Om Fattigvæsenet, af Fabritius, 4 forskiellige Afhandlinger, 5 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
41. Biskop Balles Prædiken paa Bededagen i Anledning af Christiansborg Slots Jldebrand, 3 s. 42. Bruuns Forsvar for Kirkeskikkene mod Bastholm, 43. Lüttichaus Bekantmachung gegen Prof. v. Eggers, 4 s. Jndbundne eller heftede: Efterretning og Credit=Cassen, af Eggers, Kong Gustav den Tredies Testamente, 6 s. Colbiørnsens Betragtninger i Anledning af endeel jydske Jorddrotters Klage til Kronprindsen, 28 s. Aagaards Anmærkninger ved (D. N. Rejersens 2) Erindringer i Anledning af Colbiørnsens Betragtninger, 8 sk. Breve af en fyensk Embedsmand, 24 s. Thaarups Hymne, 1792, 6 s. Rhodes Tanker, hvad det er, at Kronprindsen har taget Sæde i Admiralitets=Collegio, 12 s. De russiske Robinsoner, en Nytaarsgave, 20 sk. Om de europæiske Staters Forfatning af Sneeborf, 1 Mk. Hennings Bidrag til Kornpolitiets Historie, 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-11
Komedier: 1. Lise og Peter, Syngestykke, 24 s. 2. Peters Bryllup, 24 s. 3. Serenaden eller de sorte Næser, 24 s. 4. De to Sødskende, 10 sk. 5. Holger Danske, 20 sk. 6. Bortførelsen, 24 s. 7. Hiertet beholder sine Rettigheder, 24 s. 8. Han har sin Næse allevegne, 20 sk. 9. Erast, af Storm, 28 s. 10. Taknemmelighed og Utaknemmelighed, 1 Mk. 11. Reversen, 24 s. 12. De to Sedler, 12 s. 13. Strelitzerne, 24 s. 14. Den værdige Kone, 2 Mk. 15. Duellen eller den første April, s. 16. Figaros Giftermaal, 2 Mk. 8 s. 17. Frode og Fingal, 2 Mk. 18. Edikemanden, 20 sk. 19. Aline, Syngestykke, 1 Mk. 20. Cora, Syngestykke, 1 Mk. 21. Grev Oelsbach, 24 s. 22. Den naturlige Søn, 24 s. 23. Myndlingerne, 2 Mk. (Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Odense, den 14 Septbr. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 3 Sept. Forrige Søndag nedlagde den svenske Admiral Vagt meister Over-Commanden over den combinerte Eskadre, og overgav samme, efterat han, ifølge den i forrige Aar sluttede Convention, havde ført den i 3 Maaneder, til den danske Admiral, Kammerherre Kaas. - Efter Forlydende skal der skee stort Avancement i Søe=Etaten paa den unge Prindsesses Daabs Dag, og iblandt andre Commandeur Vleugel og Kammerherre Winterfeldt udnævnes til Contre Admiraler, og adskillige Capt. Lieuts til virkelige Capitainer. J den civile Stat meener man og, at der blive nogle Riddere af Dannebrog, og nogle faae Kammerherrenøglen. - Chefen Kammerherre Capt. Bille, som med Cadetfregatten igaar kom paa Rheden fra Østersøen, saavelsom de øvrige Officerer, kunne ikke nok rose Kongen af Sverrigs og Hertugregentens Naade, som og den Beredvillighed, med hvilken alle Mærkværdighederne ved den svenske Marine bleve viiste dem og Cadetterne. Contre=Admiral Waltersdorf er i Forgaars ved Døden afgaaet. - Efter de sidste Beretninger fra London har den Kongel. Advocat efter skeete Forestilling tilkiendt Gotgiørelse af Fragt og Omkostninger i Henseende til alle de med Hvede i Aar opbragte Skibe, som han hidtil havde udsat. 7 danske Skibe ere og paa nye frigivne paa sædvanlig Maade. Paa Kysterne af Sussex er det danske Skib, det gode Haab, Capt. Styboom, fra Lever pool med Salt til Hamborg, ganske forulykket, dog er Mandskabet bierget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Fra Jtalien, den 26 Aug. Et stærkt Oprør skal være udbrudt paa Corsika. Gen. Parti skal staae i Spidsen af Jnsurgenterne, og alt have indtaget Bastia og Calvi, og marscherer mod St. Fjorenzo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Bekræftelsen ventes. - Fra Constantinopel meldes under 10 h., at den liden venetianske Øe Cerigotte, hvis Jndnaanere vare misfornøiede med den venetianske Regiering, har begivet sig under tyrkisk Skyts. - Den 20 Julii er Freden imellem Sverrig og Marocco kommet i Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Danzig, den 4 Sept. Rughøsten har her været meget velsignet, og Prisen, er falden indtil det Halve, men dog bliver neppe Udførselen fri i Aar, da Magazinerne skulle forsynes. Hvedehøsten har ikke været saa god.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
London, den 1 Sept. I Gaar er Admiral Harveys Escadre, med Tropper under General Doyle, afseilet fra St. Helens til de franske Kyster. Man er nysgierrig efter at vide denne Expeditions Udfald. Ludvig 18., Greven af Provences Proclamation er antaget af vor Regiering. J Cadix blive adskillige Linieskibe udrustede, der ere bestemte til Vestindien. - Et Brev fra Leith melder, at man har seet den danske og svenske Flaade krydse ikke langt fra Shetland. - J vor Morgenavis indeholdes følgende Generalordre. De 4 Batailloner af Fodgarden under Generalmajor Stevens skal nu paa Mandag, Tiirsdag og Onsdag holde sig marschfærdige til Portsmouth, hvor Officererne skulle have forsynet sig med Levnetsmidler paa 5 Uger, og ifald Freden brydes med Spanien, ere de bestemte for Gibraltar, men hvis ikke, saa skal Gardebrigaden strax afseile til Vestindien. Gen. Abercrombie, som nu paatager sig Commando i Vestindien, forlanger 22000 M. til sin Expedition. Vore Tropper paa St. Domingo lide meget af Mangel og den gule Feber. Fra Martiniqve betræftes den Efterretning at 47 Engellændere ere myrdede i Grenada, blandt hvilke ere den engelske Gouverneut og andre Herrer af god Familie. De bleve een efter den anden skudte. Den franske republikanske General, Julien Fiden, en Mulat, commanderede og var nærværende ved Executionen. - Det bekræftes, at Charrette har ladet 300 Republikaner skyde, til Repræssalier, for de i Qviberon og Vannes opofrede Emigranter. Han var saa fordeelagtig posteret, at han kunne afskiere al Communication imellem Nantes og det indre Frankerige; men Besætningen i hiin Stad var for stærk til at torde haabe, at han kunde udrette noget mod den. - J Dublin i Jrland har den 24 Aug. været et Oprør iblandt de der i Garnison liggende Regimenter, som ikke ville tiene uden for Britannien og Jrland, og dog skulle skikke til udenlandsk Tieneste. Der stødte 2000 Defenders til dem og understøttede dem, og Oprøret kunde ikke stilles, førend Kanonerne maatte spille imod dem; men nu er det roligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Depescher fra Lord Bridport melde, at i Ortent ere nogle Skibe blevne udrustede af de Franske som Bombe= og Jldskibe mod den brittiske Eskadre ved Belleisle, og at en stor Forstærkning inde fra Landet af Republikaner er ankommen til Quiberon. - Alt den 28 Aug. have vi faaet at vide, at den franske Corvette la Victorieuse paa 12 K. og 130 M. er taget af vort Krigskib Minotaur paa Høiden af Vliessingen. Bemeldte Corvette havde paa sit sidste Krydstog i Nordsøen taget 21 brittiske Koffardieskibe. Den franske Corvette La Suffisante paa 14 K. og 136 M., der kom fra Dunkirchen, er opbragt af Adm. Dunkans Eskadre. Gen. O. Hara skal som Gouverneur afgaae til St. Domingo. - Kornpriserne falde nu i Engelland. - J Portsmouth skal foruden nogle Fregatter udrustes 6 Linieskibe fra 64 til 98 Kan., som under Adm Christian med første skulle seile til Vestindien. Den franske Øe Belleisle er bestandig omringet af engelske Krigskibe, men den republ. Besætning sammesteds har Proviant til 5 Maaneder. Her presses nu igien en Mængde Søefolk. - Det russiske Hof skal have forbundet sig til i den ny Traktat at forsyne Storbritannien med Skibsfornødenheder indtil 10000 Tønder, og de skulle endnu for Vinteren afleveres i de brittiske Arsenaler. - Adm. Thompson skal i Vestindien have taget en Eskadre af franske Fregatter og et 50 Kanonskib, En anden liden Eskadre er taget ved de amerikanske Kyster, og en fransk Kaper paa 16 Kan. er taget af en engelsk Sloppaa 6 Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Paris, den 29 Aug. Fra Nantes meldes under 20de huj. for nogle Dage siden afgik en betydelig Transport herfra af Krigsfornødenheder &c. til Chareau-Briant. En Bataillon af 350 Md.,der ledsagede den, blev overfaldet af 5 til 6000 Chouans, Transporten taget af dem, og 200 Md. af Batailloner, deels dræbte, deels saarede. Chouans begaae de yderste Excesser, efterdi den Meening er udbredt iblant dem, at Republikanerne nu ville ødelægge alt med Jld og Sværd. Jblant Landfolkene have de udbredt den Efterretning, at Ludvig 18. Broder alt med en stor Armee kommer dem til Hielp. En Brigade af republikanske Tropper, der var kommet fra Holland, hørte neppe, at bemeldte Transport var taget, og at Chouans behandlede de Fangne umenneskelig, saa troede de, at de maatte hevne deres Kammerater, plyndrede og ødelagte alt, hvad de fandt paa deres Vei. Ved hine Troppers Jndmarscheren i Nantes, kom de i Haandemenne med de unge Folk, der bare grønne Halsbaand, og med flere Roialister. Det kom til Urolighed. Mange Mennesker bleve dræbte. Tropperne ville ikke adlyde Commandantens Befaling; man frygtede for et Oprør, der blev slaget Generalmarsch, og endelig adlydte Tropperne, og trak til Vende ad, hvorved Roligheden igien blev tilveiebragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
J disse Dage ere adskillige Røverbander arresterede, iblant andre een, bestaaende af 12 Mænd og 12 Koner, der paa Armene vare forsynede med Brændemærker, som Tegn til at kiende hinanden paa De Fangnes Tal er nu 3168. - De saakaldte Soel og Jesus=Riddere udøve bestandig mange Grusomheder i det sydlige Frankerige. - J Egnen ved Artois skiende og brænde de bevæbnede Terrorister. Folkerepræsentanten Guerin har endnu ladet flere Tropper marschere mod dem. Den Transport af Krigsfornødenheder, som Charrette har faaet fra Sir Warrens engelske Flaade, og paa 74 Vogne ladet føre til Belleville, bestaaer af 6000 Flinte, ligesaa mange Pistoler, 22 Fad Krudt og en stor Mængde Klæde. Hver Division af Vendre Armeen skal klædes med en særdeles Farve. Klæderne ere strax blevne uddeelte. Engellænderne have og sat 2 Ottepundiger i Land. J disse Dage sagde man til Frue v. Stael, at Legendre havde lignet hende med Circe, det troer jeg nok, svarede hun, thi han er bleven forvandler til Dyr. - St. Malo er fra Søe og Landsiden meget i Knibe deels ved Engelske Skibe, og deels ved Chouans. J Carn er Mangel paa Levnetsmidler steget til det høieste. Et Pund Rugbrød gielder omtrent 7 Mk. - Charette er nu rolig, men blot fordi at endeel af hans Armee høster. - Den 25de blev nær ved Temple givet Ludvig 16. Datter en Concert, og man sang Arier, der gik ud paa hendes Omstændigheder. Mange Tilstædeværende udøste Taare. - Jmod Abbed Raynals Skrift: Des Assassinets & des Vols politiques, sees mange bittre Kritiker, fordi Rannal deri saameget antager sig Emigranterne. Jblant andet hedder det i Moniteuren, Tillode vi nogle af Raynals Grundsætninger, saa maatte vi kalde alle de forrige Prindser, Kong Ludvig 18 og hans Broder, som nu er blevet Monsteur, igien tilbage. Vi maatte give dem alle deres Domainer tilbage igien &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Da Stykker Zenobir i disse Dage blev opført paa et Theater, gav Salen Gienlyd af det største bifald, da en Acteur oplæste de Vers: "Datter af saa mange Konger, der endnu er overbleven af hiin berømte Familie, der er saa høi af Herkomst, men ak! endnu langt ulykkeligere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Potsdam, den 4 Sept. Det skiønne Taarn, som ved Jldebranden igaar Morges her indstyrtede, er af St. Nicolai Kirke, hvoraf Facaden er copieret efter Maria Maggigres Portal i Rom. Ved dets Fald ere dog kuns 6 Huse brændte, da det faldt hen af Canalen, og 6 ere beskadigede. Hs. Maj. Kongen var selv paa Brandpladsen indtil silde ud paa Natten, og havde beordret Militairen til at slukke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
- Basel, den 2 Sept. Man siger, at General Wuemser har ladet Generalerne for sin Armee forelæse Keiserens Ordre, hvorved ham befales, at gaae over Rhinen og trænge ind i Franche Comte. En stor Deel af Wurmsers Armee trækker sig til Rheinfelden. - Der gaae stærkt Courerer imelFriherre Hardenberg og Ministerium i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Haag, den 5 Sept. Den franske Folkerepræsentant Rammel, har her begyndt fine Conferencer med Borgeren Abbema og nogle andre Lemmer af Gouvernementet, som dertil ere udnævnte. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Til vore i Paris værende Ministre er skrevet, at de maatte ved Velfærdtøndskoddet drive paa Capitulationens Ratification, ifølge hvilken 25000 Md. franske Tropper skulle tages i vor Republiks Sold. - Admiral Winter har bekiendtgjort for Eqvipagen paa sin Flaade i Texelen, at nogle af hans Skibe have taget 4 engelske Priser i Nordsøen, men at Engellænderne have taget den hollandske Fregat Allianz paa 32 Kan og 240 Md. - Den hollandske Marine bestaaer nu af 23 Linieskibe, 6 store og 15 mindre Fregatter, 9 Brigger og een Kutter, tilsammen 54, men som dog ikke alle ere udrustede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
En i Dag fra Paris ankommen Coureer skal have bragt Efterretninger og nye der udbrudte Uroligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Skrivelse fra Osnabrüch, d. 5 Sept. Jgaar ere de her i Landet værende Hønske Tropper rykte ind i Leiren ved Bramsche, 3 Mile herfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Bryssel, den 21 Aug. De Franske have nu trukket over 100000 Heste 300000 Stkr. Hornqvæg ud af Belgien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Nederelven, den 10 Sept. Alle Efterretninger fra Rhinen afskildre Overgangen over samme som eet af de besværligste Foretagender, der formedelst de næsten uovervindelige Hindringer vil koste meget Blod. En fransk Beretning fra Metz udtrykker sig saaledes derom: "Jordbundens Beskaffenhed der, er een af de fornemste hindringer. Den høire Rhinbred, er meget steil, og en næsten fortløbende Klippe, der paa mange Steder har ingen Nedløb. Strandbreddene, som der endnu kan haves Adgang til, ere besatte med talrigt, svært Artillerie, og den østerrigske Leir fra den eene Vidde til den anden kan let tilbagedrive ethvert Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Rom, den 24 Aug. Da Paven har sendt sit Sølvtøi til Mynten, saa efter følge Klosterne ham der. Patres della Minervahave sendt 15000 Studi gl. Sølvkar til Mynten, og tage paveligt Beviis derfor mod 4 pr. Cento Rente. - J Tivoli og Frascati har man d. 15. sporet 2 stærke Jordstød, hvorved 3 Huse indstyrtede, og Folket flygtede ud paa Marken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Altona, den 11 Sept. Med en Stafette er i Dag den vigtige og tilforladelige Efterretning indløben, at de Franske d. 6 h. ere passerede Rhinen ved Düsseldorf, og Staden Düsseldorf har overgivet sig paa Capitulation.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Frankfurt, den 5 Sept. Den 1ste huj. ankom Feldtmarschal Clairfat til Neuwied, der har lidt saa meget af de franske Kanoner. Den følgende Morgen recognoscerede han, hvorved de Franske skiøde stærkt paa ham, uden at kunde afholde ham fra Recognosceringen. Nogle Franske Kugler fløi og denne Morgen til Neuwied. Natten derpaa lod General Clairfalt af 60 Kan. giøre en gyselig Jld paa den af de Franske besatte Rhinøe. De saae sig derfor nødte til at forlade den, og borttage Broen, som de der havde slaget. Efter denne Expedition, hvorved Neuwied nu er ganske sikker, er Clair salt afgaaet til Dasseldorf, for ogsaa der at tilintetgiøre de Franskes Plan. De Keiserl. Tropper skulle ved Neuwies være 19000 Mand. - Statskantzler, Grev v. Lehrbach, skal som Keiserl. Commissarius bivaane Fredscongressen, imellem det tydske Rige og Frankerige. - Churfyrsten af Maynz har udnævnt Hofcantzler Albini til at bivaane Freds Congressen. Fra Würzburgs Side er Grev v. Stadien, udnævnt dertil. - At de Franske paa 3 Steder ere gangne over Rhinen, er ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Alle indløbende Efterretninger synes sikkert at tilkiendegive, at ved Neder Middel og Overrhinen for staae store Optrin. Ved Wesel have de Franske fuldkommen igien sperret Rhinen; den er skiult med saa mange Skibe, at man troer at see en heel Søehavn. Samme Anstalter til Overgang have de Franske gjort ved Coblenz. Kiøbmænd, som komme til vor Messe, have forsikret, at de i de sidste Dage af Aug. med stor Besværlighed ere komne over Rhinen, og havde faaet et Pas med den Clausul, kuns gyldig for denne Nat. - Fiendtlighederne, som d. 29. Aug. igien begyndte ved Maynz, havde ifølge en stiltiende Vaabenstilstand, nesten 4 Maaneder ophørt. En Rødkappe, der gik over til de Franske, skal have givet Anledning til dette Overfald. Grev Clairfaits Hovedqvarteer er bleven forlagt til Budelhorn ved Darmstadt. Han har søgt om sin Dimission, men det er bleven afslaaet i de naadigst Udtryk. Man siger, at Ludvig 16. Datter skal faae alle de Smykker med til Tydskland, som hendes Moder medbragte som Medgift. Charette og Stoflet have faaet Ludvig Ordenens Storkors af Monsteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Holstebroe i Jydland, den 4 Sept. Den 1ste d. M. udstod Delinqventinden Johanne Maria Mortensdatter, efter ergangne Dom, sin Straf, for den d. 7 Juli f. A. paa Holstebroe Bye begangne Mordbrand. Hendes Hoved blev af Skarpretteren fra Haderslev med Øxe afhugget og Kroppen ved anrettede Baal brændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Kiøbenhavn, den 11 Septbr. Under 25de Aug. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt den hidtil værende danske Vice-Consul J. M. Boution i Carthagena til sin virkelige Consul sammesteds og adjungeret ham hans Søn i Embedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Af Dato Kiøbenhavn den 28de Aug. ere udkomne: 1) Forordning som foreskriver Kiøbenhavns Magistrats Pligter, i Tilfælde af Opløb, og fastsætter Straf for dem, der tilsidesætter den Agtelse og Lydighed, bemelte Øvrighedsmænd tilkomme, i deres Embedsførelse, m.v.; 2) Forordning angaaende de Forholdsregler, som bør lagttages ved Tvistigheders mindelige Afgiørelse, formedelst Megling af Magistraten; 3) Jnstruction for Kiøbenhavns Magistrat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-09-14
Avertissements.