JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
En fattig Mand i Udine, Hovedstaden i Friaul, der var bleven bidt af en gal Hund og hos hvem Vandskrækken allerede havde indfunden sig, er bleven reddet derved, at man af Feiltagelse kom til at give ham et Qvantum Viinædike istedetfor en anden Drik. Grev Lernissa Læge i Padua, har senere med Held anvendt dette Middel paa en anden, i Hospitalet sammesteds indbragt Vandskræk Patient. Han gav ham om Morgenen 1 Pd. Viinædike, og om Middagen og Aftenen samme Dosis. J ethvert Tilfælde fortjener dette Middel vist at prøves.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Handelsefterretninger. London den 12de November. Paa Grund af det her i den senere Tid herskende Regnveir har man i denne Deel af Landet maattet standse med Hvede-Udsaaning. – Idag kom ikke megen Hvede i Markedet; det meste deraf var fugtigt, og Kjøberne havde ikke Lyst til at forsyne sig med mere end de nødvendigt behøvede, saa at det holdt haardt at opnaae Mandags-Priserne. For fremmed Hvede, som kunde kjøbes noget billigere end før, var ikke synderligt Spørgsmaal. – Tilførseler. af Byg var større end Søgningen, og kun fineste Vare holdt sig saa temmeligt, hvorimod andre Sorter atter dalede 1–2 s. pr. Otr. - Af Havre kom idag igjen nogle Ladninger; med Salg gik det langsomt til Mandags-Prisen. – Erter og Bønner uforandrede. – Middelprisen her var: Hvede 63 s. 11 d., Byg 36. 10, Havre 224, Rug 35. 9, Bønner 42. 1, Erter. 43. 8. - Fra Udlandet tilførtes her fra 5te til 11te November: 1,980 Otr. Hvede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
De ugentlige Gjennemsnitspriser ere: Hvede Byg Havre Rug Bønner Erter, for sidste Uge. 63. 34. 9 228 36. 43. 434 for de sidste 6 Uger. . 63. 35. 10 23. 5 36, 445 43. 2 Tolden indtil Onsdag 23. 8 9. 4 12 3 15. 6 36 50 Ledige Embeder. Toldcontrolleur-Embedet ved Vand holm Toldsted; den aarlige Gage er 400 Rbd. Garnisons Auditeur-Embedet paa Fæstningen Christians med en aarlig Gage af 300 Rbd. Sølv, en Portion Kost in natura, en Ordonants samt iøvrigt med de Emolumenter og Vilkaar, som ved Udnævnelsen nærmere ville blive bestemte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Befordringer. Cand. juris F. H. Jørgensen er udnævnt til Copiist i Revisionscontoiret for Skifterne og de offentlige Stiftelsers Midler under Cancelliet; Underretsprocurator paa Bornholm, J. F. Olivarius, til Byeskriver i Sva nike og Herredsskriver i Øster=Herred paa Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Jndsendt. At Hensigten og Betydningen af at vælge en Deputeret ret ofte og paatrængende lægges vore vælgere paa Hjertet er vistnok rigtigt og nyttigt paa en Tid, da de forestaaende Stænder=Valg bringe os til at erindre, at Erkjendelsen af hvad vi i denne Henseende skylde vort Fædreland, ikke har været ret levende hos Pluraliteten. Det har derfor glædet mig og vistnok flere med mig, at see Hr. J. i en Artikel til Vælgerne i det 16de District, for de mindre Landeiendoms Besiddere, udvikle Stænder-Jnstitutionens Goder, og hvad vi af den kunne vente os, naar den rettelig benyttes og naar Man med de dertil fornødne Qvalificationer blive kaldede, men Resultatet, eller den paa denne Undersøgelse grundede Proposition, finder jeg ikke saa ganske i sin Orden. Lansoverrets=Procurator Christensen er nævnet og efter ham Bankdirecteur Professor Bang. Professor Bang er en Mand, hvis udbredte juridiske Kundskaber og hvis Jndsigter i det Administrative ere beviste, hvad han har virket og udrettet som Deputeret er os Alle klart, ligesom hans Characteer er os den sikkreste Borgen for hans frimodige Stræben, og gjør ham til en Mand af Folkets rette Midte, ved hvem vælgerne ville føle sig ligesaa hædrede, som det 10de Landdistrict ved Professor Clausen, men – om alt dette i lige Grad kan siges om Procurator Christensen, derom føler jeg mig ikke saa overbeviist, at jeg vilde tillade mig en Sammenstilling som den Anførte. Desværre kan jeg forsikkre, at Professor Bang ei heller ønsker at blive fremstillet som Valg-Candidat i denne Valg-Classe Vi ville beklage, at der har været Grunde, som kunde bevæge denne hæderlige Deputerede hertil, men vi ville ligefuldt agte og ære ham i hans Retraite. Procurator Christensen kan vel være en dygtig og retsindig Mand, og han kan i sine Principer sympathisere med det District, der muligen vælger ham, og derved være skikket til dets Repræsentant, derimod vil jeg aldeles intet indvende, men jeg gjentager, at det er Sammenstillingen af disse Tvende, eller den Maade, hvorved den er begrundet, jeg har fundet mindre heldig. Falster den 20de November 1840. En vælger. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Handelslærling. En confirmeret Dreng med gode Skolekundskaber, som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget, naar Vedkommende aflægger en billet paa Adressecontoiret, mærket H., hvorefter nærmere Aftale kan træffes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Undertegnede agter i Vinter ligesom de forrige Vintre, at undervise i Tegning 2 Timer hver Aften, imod et billigt Honorar. Nykjøbing den 22de November 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Hvalsøe, menun. Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
En ny, letseilende Jolle paa 8 Alen Kjøl kan erholdes tilkjøbs hos Undertegnede. Nykjøbing den 19de November 1810. F. Stybe, Skibstømmermand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Viin-Udsalget. hos Undertegnede, er forsynet med: Særdeles god Medoc til 28, 32 og 36 Sk. pr. Bont. Margeaux No 1 til 2 Mk. 8 Sk. St. Julien, meget god, 3 Mk. Pontet-Canet, Hant Brion og Lasitte til 4 a 5 Mk. Gammel fransk Viin til 28, 32, 36 og 40 Sk. Do. Graves 44 Sk. Do. Xeres 3 Mk. Dry Madeira til 5 Mk., 6 Mk. og 7 Mk. 8 Sk. Gl. Portviin til 5 Mk., 6 Mk., 7 Mk. 8 Sk. og 9 Mk. Mallaga 4 Mk. Bishop 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Diverse Rhinsk-Vine til 6 Mk. 8 Sk. Særdeles god Champagne 13 a 14 Mk. Do. paa halve Boutl. 7 Mk. 8 Sk. (anförte Priser ere, paa Champagne nær, beregnede uden Bouteille, naar 12 Flasker Viin tages ad Gangen gives Rabat. - Medor, Margeaux, St. Julien og Gammel fransk Viin leveres ogsaa paa hele og halve Ankere, og haves da betydelig billigere.) Endvidere faaes: Gammel Cognac til 3 Mk., 3 Mk. 8 Sk. og 4 Mk. Gammel Rom 4 Mk. pr. Boutl. Muserende Liqueur 3 Mk. 4 Sk. Selzer-Vand og Porter-Ol paa hele og halve Bout.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Hvid fiin Punsch-Essens 2 Mk. 12 Sk. Do. med Arrae og Vanille 4 a 5 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Gammel hvid Arrac 5 Mk. M. C. Mackeprang. 234 Rbd. 54 s., Arvepenge under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, opbydes herved til udlaan imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 17de November 1840 A. Andersen. 200 Rbd. Sølv og 126 Rbd. 31 s. Sølv, faste Kapitaler som tilhøre Thorebye Sognes Fattig- og Skolevæsen, ere i førstkommende 11te December Termin at erholde til Laans mod lovmæssig Sikkerhed, hvorom skrivtlig Begjering med Oplysninger om det stillende Pant, dets Taxation o. s. v. kunne, frigjorte for Porto, tilstilles Pastor Dresler i Flintinge eller Forvalter Andersen i Sundbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Lollands Falsters ift Tidende. VIIII No 139. Fredagen den 27 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Jndenlandske Efterretninger. H. K. H. Kronprindsen afseilede den 20de de. om Morgenen Kl. 2 fra Grønsund og ankom samme Dag Kl. 10 Formiddag i ønskeligst Velgaaende til Warnemunde. (Baade det kongelige Dampskib Kiel og Kronprindsens Lystkutter Neptun ere vendte tilbage og den 22de dennes ankomne paa Kjøbenhavns Rhed. (Berl. Tid.)H. K. H. Kronprindsens Afreise til Warnemunde gjælder efter Forlydende det storhertugelige Mechlenborg-Strelitzer Hof. Hs. Kongelige Høihed Storhertugen har 4 Børn. Hertuginde Lovise, født den 31te Mai 1828, Arvehertug Friedrich, født den 17de October 1829, Hertuginde Caroline Charlotte Mariane, født den 10de Januar 1821 og Hertug Georg, født den 11te Januar 1824. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Som vi erfare - hedder det i Berlings Avis have endeel Herrer forenet sig om med Vedkommendes Tilladelse at give en Concert i FrueKirke Torsdagen den 3die December, Frederik den Sjettes Dødsdag. Ved denne vil blive givet de 3 Sørgecantater af Weyse og Hartmann, der ere blevne componerede i hiin sørgelige Anledning. Den Sum, der ved billetsalg vil indkomme, vil efter Forlydende blive anvendt i et Øiemed, der staaer i Forbindelse med Frederiks Minde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Foruden Bankdirecteur Bang har nu tillige Dhrr. Conferentsraad Schæffer og Justitsraad Salicath i Kjøbenhavn erklæret, ikke at kunne modtage noget Valg som Stænderdeputerede. Deres Forlangende om, at Vedtegning herom maatte blive indført i Listerne over de Valgbare, er imidlertid bleven afslaaet i en Plenarforsamling af Kjøbenhavns Communalbestyrelse. – Efter Helsingørs Avis have, foruden Skibsclarerer Gad, som tidligerere meldt, tillige Etatsraad, Borgemester Steenfeldt og Capitain, borgerlig Raadmand, Gradmann tilmeldt Valgbestyrelsen, at de ikke kunne modtage Valg, den Førstnævnte paa Grund af sit svækkede Helbred, og den Sidstnævnte formedelst sine Forretninger som Skibsclarerer. Da de nævnte Mænd skulle høre til Helsingørs meest intelligente Valgbare, er det ikke uden Grund at Helsingørs Avis beklager, at de ikke kunne repræsentere Byen i Stænderforsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Da Bankdirecteur Bang, som bekjendt, ikke har offentliggjort de Grunde, der have bevæget ham til, ikke at modtage noget Valg til den forestaaende Stænderforsamling, saa har en Hr. a. i BerlingsAvisen troet at burde undersøge, hvilke disse nødvendige Grunde efter al Rimelighed kunne være, en Undersøgelse, der, som man kunde vente, dog ikke har ført til noget Resultat, hvorfor den og ender med en Opfordring til Vælgerne om, at stemme paa Bang, for saaledes at give ham Troen i Hænderne paa, at han har feilet, naar han meente, at Stemningen blandt Kjøbenhavns Borgere var for Constitutionssagen, der betitles et Mode-Ønske." Vi troe gjerne, at Hr. a. har skrevet i den bedste Hensigt, men vi betvivle meget, at han enten har valgt den bedste Maade eller at han er gaaen indi Bangs Anskuelser, naar han vil gjøre dennes Valg til et politisk Spørgsmaal for Kjøbenhavnerne Som en lille ret interessant statistisk Notits meddeler Fædrelandet Følgende: Fra den 9de Juni og til den 17de November d. A. har Hof= og Stadsretten optaget til Doms ikke mindre end 13 Trykkefrihedssager, og svæver der endnu endeel for Retten, hvori Proceduren ikke er sluttet. Af de saaledes optagne Sager er der afsagt Dom i syv, af hvilke to lyde paa Mulct og Censur, een paa Mulct uden Censur og fire paa Frifindelse, men med Paalæg af Actionsomkostninger, en Tilgift, som synes at vente selv enhver Frifindelsesdom i Pressesager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Af de øvrige optagne Sager har een, inden den nu er optagen til endelig Dom, først været reassumeret til yderligere Oplysningers Erhvervelse gjennem Criminelkammeret, det Departement under Retten, hvor som bekjendt Mordere, Tyve, Røvere og Consorter afæskes yderligere Forklaring. – Endelig er der afsagt Kiendelse i to af de saaledes optagne Sager, ved den ene af disse er en af vedkommende Redacteur nedlagt Afviisningspaastand forkastet, og Sagen paa ny udgaaet til Procedure, ved den anden er der negtet Redacteuren længere Anstand til at tilveiebringe en Oplysning til sit Forsvar, som Politidirecteuren har vægret sig ved paa Opfordring at meddeele. Beløbet af de Mulcter, der i denne Tid er tilfaldet Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, og som vedkommende domfældte Forfattere maae udrede, udgjør 550 Rbd. Sølv. To Frifindelsesdomme har Cancelliet appelleret til Høiesteret. En af de aller uhensigtsmæssigste Udgiftsposter paa vort Budget have Alle i lang Tid erkjendt Ostindien og Guinea for at være, der, over hvad de selv indbringe (deri indbefattet den Afgift af 15,000 Rupier, England tractatmæssig udbetaler til Tranquebar) aarlig have kostet de danske Skatteydere mellem 80 og 100,000 Rbd., uden at enten Danmark eller nogensomhelst Dansk deraf har havt mindste Fordeel enten i politisk, strategisk, mercantil eller nogensomhelst anden Henseende. Det vil derfor for Alle, der ei sætter nogen Priis paa den Tanke, at det danske Flag varer paa fjerne Strande, være en kjerkommen Efterretning, at der er tillagt det udenlandske Departement Ordre til om muligen at foranstalte disse Besiddelser afhændede. Hvad de guineiske Establissementer angaaer, kan dette maaskee have sine Vanskeligheder; men da Tranquebar er et ret sundt og frugtbart Landstrøg med en god Landingsplads, saa vil det lettere lade sig realisere, af England, eller en anden Stat, f.Ex. Belgien, at erholde et anstændigt Vederlag, for samme. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Det kongl. danske Cancellie, præsideret af Hs. Excellence Stemann, har beordret de tvende Presse=Sager, hvori Hr. Claudius Rosenhof er frifunden for Actors Tiltale, indankede for Høiesteret. Vi haabe, at Publicum vil vise lige saa varm Ne Jnteresse for som Cancelliet imod denne Forfatter. Første Hefte af hans Noveller, Digte og Humoresker er i disse Dage udkommet, og Subscription, modtages i Byens vigtigste Boglader som og hos Forfatteren (Lavendelstræde Nr. 95). (Forl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Det private grønlandske Jnteressentskab er nu endelig ophævet; i Løverdags passerede igjennem Bommen den det tilhørende Galease, Fru Margaretha, paa sin Tilbagereise fra dette øde Land, medførende foruden en ubetydelig Last af Spæk og Tran, Jnteressentskabets danske Colonister, samt en Deel af dets løse Eiendele. Saaledes er, efter møisommelige Anstrængelser, i et Tidsrum af 6 Aar en Capital af henved 50,000 Rbd. bleven tilintetgjort, foraarsaget ved de snevre Grændser, indenfor hvilke Rentekammeret havde afpælet Jnteressentskabets Virksomhed, og ved dræbende Jndflydelse af den kongelige Handels Concurrence. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
J en Bekjendtgjørelse, som Regimentschirurg, Prof. J. C. Bendz har ladet indrykke i Rand. Av., advarer han dem, der ere Yndere af Knap oste, om ikkun at nyde disse med Forsigtighed, fordi han i den sidste Tid har lagttaget betydelige Forgiftningstilfælde efter deres Nydelse. Disse Ostes giftige Egenskab hidrører ikke alene, som man har antaget, fra Kobberkar, naar saadanne bruges ved deres Tilberedning, men nærmest fra en egen Gift, Ostegiften, som rimeligviis først udvikler sig under Gjæringsprocessen. At angive Kiendetegn, ved hvilke man kunde skjelne de mistænkelige Knaposte fra de uskadelige, er neppe gjørligt; dog bør bemærkes, at man især har sporet Tilfælde efter tvende Slags, nemlig den for ikke længe siden tillavede, endnu bløde og hvide Ost, som indvendig er grødagtig og her er gaaet over i en Slags raadden eller suur Gjæring, dernæst den brækkelige, grønliggraae Knapost, som har en stærk piquant Lugt. Det er især efter den sidste, at man har seet de hæftigste Tilfælde opstaae. De sygelige Phænomener, som vise sig, ere forskjellige i Hæftighed i Forhold til den større eller mindre Mængde af Knaposte man har nydt. Kort efter opstaaer i Almindelighed Jldebefindende med Spænding i Hjertekulen, Smerter i Maven og Angest; derefter Svimmel, Qvalme og voldsomme Udtømmelser saavel ved Brækning som ved Diarrhee, der, efter at have gjentaget sig i korte Mellemrum, fremkalde en overordentlig Mathed, Bleghed, matte Øine, lille og umærkelig Puls, samt ikke sjelden en formelig Cholergangst med smertefulde Kramper i Benene. Naar disse Symptomer yttre sig efter Knap ost, handler man rigtigst i at fremkalde Brækning ved et Brækmiddel, helst af Jpecacuannha (20 30 Grand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Foranlediget af at Kjøbenhavnsposten feilagtigen havde berettet, at der for omtrent 10 Aar var anvendt 50,000 Rbd. til Fredensborg Slots Jstandsættelse, har Hr. Hofbygmester Hornbek oplyst hvad Slottets Reparation har kostet i de sidste 15 Aar, og man seer deraf, at der i de sidste 15 Aar alene i Bygnings-Reparationer paa dette enkelte Slot er anvendt endogsaa kun efter et Middeltal af de opgivne Summer) 103,000 Rbd., altsaa over en Tønde Guld. Hertil maa man endnu lægge hvad Gartneriet og de derved, uden endog blot nogenlunde at svare til den tilsigtede Hensigt, opførte kostbare Driverier, og hvad den store Slotshaves Vedligeholdelse har kostet, Lønninger, Vedligeholdelse og Fornyelse af Mobilier &c. Bekostninger, der sikkert Alt i Alt ere stegne langt over hiin Sum – og man vil erholde et Begreb om, hvilke Udgifter det i Aarenes Løb har paaført Landet at holde de mange store Pragtbygninger af denne Art, det desværre har at opvise, i en Stand, som i Forhold til disse enorme Summer endda har været kummerlig nok. Men man vil da ogsaa kunne udgere hvilke overordentlige Anstrengelser det vilde medføre for vore forgjeldede Finantser, hvis nu ei alene hine kongelige Slotte skulde restitueres til den Pragt, en kongelig Beboelse udkræver; men endog flere Bygninger, skulde omformes og indrettes paa samme Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Jtzehoer Wochenblatt beretter, at man i Kiel taler om at den derværende Professor, Etatsraad Hegewisch skal være udseet til at være Livlæge hos Hs. Maj. Dronningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Jnteressenterne i Kjøbenhavns Urtekræmmer lang ere blevne enige om, at tillukke deres Boutik rer, der hidtil have staaet aabne til Kl. 11 om Aftenen, Kl. 10. Den nærmeste Aarsag til denne Overeenskomst er, at der herved vil spares betydeligt paa Olien, og tillige for at skaffe Folkeholdet nogen Lettelse og lidt mere Fritid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Kjøbmand Thor Noreus i Norksping er bleven udnævnt til og af den Kongl. Svenske Regjering anerkjendt som dansk Vice-Consul sammesteds, under det kgl. General-Consulat i Gothenborg. Berlings Avisen, melder nu efter Collegialtidenden, at den af os forhen omtalte Matriculerings-Commitee, er bleven beskikket, og bestaaer af de af os nævnte Medlemmer, nemlig: Conferentsraad Rothe, Etatsraad Unsgaard og Justitsraaderne Winther og Povelsen. Den tidligere Matriculeringscommission er tillige hævet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
J No. 45 af Touristen anføres følgende mærkelige Exempel paa det Misforhold der følger af de hertillands fulgte Beskatnings-Grundsætninger; Søren Christensen, Selveierboelsmand i Hadsund, en yderst stræbsom Mand, der ikke lader nogen Leilighed unyttet gaae forbi til ved Anstrængelse at erhverve det Fornødne til sin af 6 Personer bestaaende Familie, svarede i Aaret 1837 af sin, end ikke gjældfrie, Eiendom (10 Tdr. Land skarp Jord, tildeels Flyvesand, hvorpaa han i samme Aard kun avlede 12 Tdr. Rug, 3 Tdr. 6 Skpr. Byg, 3 Tdr. 6 Skpr. Havre, 24 Tdr. Kartofler og omtrent 10 Læs Høy i Skatter og Afgivter til Stat og Commune 30 Rbd. 1 Mk. 3 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
medens Hr. Hepke, en Mand som ved heldige Conjuncturer, fornemmelig ved Eiendoms Kjøb og Salg, havde erhvervet sig en Formue, der af hans fortroligste Bekjendte ansloges idetmindste til 100,000 Rbd.; som ingen Familie havde, og i sine sidste Leveaar havde leiet sig ind i Landsbyen Laasby, hvor han levede som stræng Oeconom - medens denne Capitalist - man høre kun - ydede til Communen først 2 Rbd., siden 6 Rbd., og til Statskassen – Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Et Hamborger Blad beretter, at der imellem Danmark, Hamborg og Lübeck er afsluttet en Post Tractat ifølge hvilken der allerede til næste Foraar skal sættes en daglig, og efter Omstændighederne flere Gange om Dagen, afgaaende JilvognsBefordring i Gang imellem Hamborg og Lübeck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Blandinger. J Stockford i England fandt nylig en retlig Undersøgelse Sted paa to Børns Liig, hvis Forældre vare mistænkte for at have forgiftet dem, forat erholde Begravelsesomkostningerne af en Liigkasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
J hvert Liig skal der være forefunden 2 til 3 Gran Arsenik. Moderen havde erholdt for det første Dødsfald 2 Pd. Strl., hvoraf hun dog anvendte den mindste Deel til Begravelsesomkostningerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
J Holland har man fanget en Kæmpesters, der er saa stor som en Bradepande. Den har paa sin Skal 30 mindre Østers fra en Speciedalers til en Haands Størrelse. Kongen, hvem dette Monstrum blev præsenteret, forærede det til Naturaliekabinettet. – En Lækkermund i Amsterdam var ude af sig selv over denne forfeilede Bestemmelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Den bekjendte franske Minister Fyrst Polignac udstedte i sin Tid et Circulaire til Embedsmændene, hvori han befalede dem under Embedsfortabelse at stemme for Ministeriets Candidater til Deputeretkammeret, og dette Circulaire underkastede Journ. des Debats en Critik, hvoraf Kjøbenhavnsposten leverer en Oversættelse, og af hvilken vi her ville meddele et Brudstykke; det hedder nemlig: Vi ville see Tingen, som den er. Man træder i Frankrig ind i Regjeringens Tjeneste, ligesom man bliver Notarius, Sagfører, Advocat, for der at finde en rolig og sikker Existents. Embedsbanen er en Carriere ligesom enhver anden. Hvo der betræder den, indvier sig til den og opgiver ethvert andet Subsistentsmiddel. J Almindelighed ere Embedsmændene oplyste, agtværdige Folk, som for et temmeligt middelmaadigt Vederlag opoffre sig til et besværligt, ubekjendt Liv. Deres Ærgjerrighed er liden; hvad de forlange er Sikkerhed, det er det, som de have haabet at finde hos Regjeringen som Skadesløsholdelse for den Lykke hvorpaa de gave Afkald. Hvad ville J dog, at en Embedsmand, som J efter 10 Aars Tjeneste ville afskedige uden Pension, fordi han har havt den Dristighed at stemme mod Eder, skal gjøre? Skal han atter begive sig til Høresalen, studere Retsvidenskaben eller Medicinen for at blive Licentiat i en Alder af fyrgetyve Aar? Det vilde være en Spas. Det Valg, man tilbyder Embedsmændene, er ikke noget Valg. Naar Ministeriet taler og Samvittighed og Frihed paa sammeTid, som det fører Afsættelse fra Embeder i Munden, da skjemter det, og det er ingenlunde uvidende derom. De Herrer Ministre have let ved at gjøre Væsen af deres Høimodighed. Det Værste, som kan hændes dem, er at gaae af med en Pension af 12 a 20,000 Fr., med Titel af Statsministre, med Ordener, med Hædersbeviisninger, med Adelskab og Gud veed med hvor meget mere endnu, og endda med Uvillie. Og de ville, at en simpel Embedsmand skal finde Behag i at give sig til Priis for en Afsættelse, der vil berøve ham alle Hjelpekilder. og bringe ham til Bettelstaven. Nei, det er ikke det de ville, de ville anvende Vold mod Samvittighederne!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Da en Godseier døde, formanede Skolemesteren sine Børn at være klædte i Sort til hans Ligbegængelse og være stille og ordentlige, thi sluttede han sin Formaning, der døer desværre ikke hver Dag en saadan Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Ved Tallotteriets 1512 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 18de til den 25de Novbr. 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten. Jomfru Høyer; Guldsmed Jørgensen; Sølieutnant Købke; Dhrr. Madsen og Bjørnsen; Cand. Carlsen. Med Personposten. Handelsfuldmægtig Hage; Forpagter Rasmussen; Pastor Glahn, Baron I. Rosenkrantz; Consul Tutein. Udenfor Posterne, Kjøbmand Philipsen; Oeconom Spethmann, Kammerherre Raben-Levezau med Tjener; Forpagter Jordy. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Cand. pharm. Aarsløff; Jfr. Møller; Hr. Mackeprang; Jfr. Thune. Med Personposten. Jfr. Holst, udenfor Posterne: Hr. Forpagter Spithmann, Hestehandlerne Evers og Schwabak, Forvalterne Jantzen og Dresler; Møller Bjørnsen; Hr. Veth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-27
Afgang. Told- og Consumtionskasserer i Odense, Kammerraad H. Monrad Opitius og Contoirchef under Generaltoldkammeret, Kammerraad Jens Jensen, ere entledigede med Pensioner. (Forlangt indrykket.) Til S. T. Hr. Kammerjunker v. Classen.