Berlingske Tidende, 1762-04-05
Man seer her paa paa offentlig Tryk i det occonomiske Magazins 6te Bind, som nu til Hs. Majests. vor allernaadigste Konges Fødsels=Fest er udkommet, en Beretning om endeel occonomiske Jndretninger i disse Lande indtil 1761. Aars Udgang; hvoraf vi ville meddeele vores Læsesere et Slags Udtog, i den Forsikring, at en saadan Beretning vil være dem til Fornøyelse, og maaskee endeel til Opmuntring til Efterfølgelse, og alle til en Andledning til at takke Gud og Kongen for Fred og Omhue for Landenes Sikkerhed og Lyksaligheds Tilvext. J det Friderichsstadske og smaalehnske Amt i Norge er for og til 1761. Aars Ende 374 nye Pladser anlagte og bebyggede, 1113, Tdr. 6 Skpr. nye Jord opryddet og optagen og 2494 Favne dobbelt Steengjærde opsat. J sær berømmes Hr. Capitain Sundt paa Eviegaard, Hr. Provst Aalborg i Rachestad Sogn og Sognepræsten Hr. Lund i Waaler Sogn for deres anvendte Fliid og Bekostninger paa Jordens Dyrk ning til Opmuntring for Almuen, som nu i dette Amt faaer meere og meere Smag paa et for dem selv og deres Efterkommere fordeelagtigere Jordebrug; hvortil Hs. Majests. Naade med Tiendernes Fastsettelse ogsaa har gjort meget: Almuen har dog ikke kommet saavidt, som det ellers havde været mueligt, da den savner de 11 a 12000 M., som ere ud commanderede. Jmidlertid vil man indeholde med fleere Pladsers Bebyggelse indtil Folkets Formeerelse ved Giftermaale tiltager. Angaaende de tydske Colonister paa Ahl og Randbøl=Hederne har man, at der den 29. Dec. 1761 vare paa Ahl=Heeden 213 Familier, 209 Mand, 202 Koner, 197 Sønner, 232 Døttre, og 16 Ledige; Paa Randbøl=Heede 86 Familier, 84 Mænd, 83 Koner og 126 Børn: J alt 1149 Siæle. Husene ere bygte af FyrreTræe, med Ege Leder, opmurede og med Lyng tækkede Her Familier har en skikkelig Stue med Senge=Kammer, Kiøkken, Spisekammer og en Forstue, Bag i Gaarden en Lade og en Fæestald, hvilket, indtagen Muur=Arbeydet, hvoraf endeel end da fattedes den 26de Dec. a. p., var færdigt, saa at de 300 Familier boede deri. Hver Bye er anlagt i Gader og 50 Alne imellem hvert Huus, som i Randbøl=Heeden er besat med Steen=Diger, og i Ahlheeden Soy=Diger: J hver Bye ere 2 skiønne Brønde, hvoraf nogle ere runde og opsatte med Muursteen. Ved hvert Huus er en Have af 50 Alnes Breede og 150 Alnes Længde, omsat med Steendige for den største Deel i RanbølHeede og i Ahl=Heden med Soy=Diger. J disse Have have de i forrige Aar ankomne Colonister havt deres Have Frugt i afvigte Sommer i fast ulignelig skiøn Stand, med hvid grøn og rød Kaal, Rødder, Roer, alle Slags Erter, Hør, Hirze og Pateter alle Slags, saaledes, som man neppe kunde forestille sig at kunne groe i Heeden. Derimod blev og gjort Prøver med Klæver, Esparcette og Licerne-Frøe, hvoraf det sidste alene har villet komme til Fuldkommenhed. Fyr= og Granfrøe er og saaet; men deraf har alene det Fyrfrøe, som kom fra Blockbierg villet groe; det øvrige fra Norge har ey villet voxe. Det meeste af Have=Arbeydet er skeet ved Colonisternes Koner, som ere arbeydsomme og flittige, ja de spinde og flittig, saa at om den haves godt Haab. Paa Frederichs=Heede og Christians=Heede, have de første Familier, som ankom til Landet i afvigte Aar avlet temmelig Boghvede; J FrederichsHeedes Boghvede Jord blev til Michels=Dag saaet 78 Tdr. Rug, og i samme var om Foraaret pløyet 540 Agre hver paa een Tønde Land: Desuden er der saaet Rug i 100 Agre, J Frederichshøy ere i afvigte Sommer opbrudte 400 Agre som til Foraaret med Boghvede skal besaaes; ligeledes ere i Frederichs Dal og Frederichs=Mose 200 Agre opbrudte til Boghvede Sæd i Foraaret. J Christians=Heede ere 88 Agre tilsaaete med Rug og 100 Agre opbrudte til Foraars Boghvede Sæd, o. s. v. At de ey have kunnet pløye, meere er kommet deraf, at alle Colonierne undtagen Fridrichs=Heede, fik først deres Stude (hvormed de pløye) sidst i Majo, formedelst Mangel paa Foering; thi Studenne kunde ikke modtages, førend de kunde græsses paa Heeden: tillige bortgik ogsaa 4 a 6 Uger, førend Studene lærte at trække med Panden; derforuden maatte Colonisterne skiære Tørv til Brændsel og hielpe til deres Bygningers Forfærdigelse. Ved gamle Engisvang er i afvigte Sommer blevet færdigt et prægtigt Teglværk, som har skiønt Leer i stor Overflødighed og Tørve=Mose i Nærværelsen. Der er opsat en Tegl=Ovn, hvori, hver 14 Dage kan brændes 50000 Muursteen. Dette Tegl-Brænderie kaldes Frederichs Værk, og er ved Cassererens Søren Theestrups Filld sat i skiøn Stand. To Sogner i Ahl=Heeden ere i afvigt Sommerskielfatte, hvilket varede i 11 Uger, og dette er et besværligt Arbeyde, helst alle Ting maae hentes 4 a 5 Miile fra Kiøbstæderne. Folkene ere komne fra adskillige Steder i Tydskland, og lade sig ikke uden stor Møye og Besværlighed holde i Orden: dog er de nu temmelig roelige, siden enhver Bye har en Dorf=Buch, det er, Vide=Bog, bestaaende af 74 Poster, hvorefter Colonisterne straffes, naar de forsee sig, hvilke de selv godvilligen have indgaaet, og da Commissarierne have bragt den ditterede Straf til Execution, ere de nu ikke plagede saa meget som tilforn. Den under Baroniet Lindenborg sorterende store Vild=Mose, som fra utænkelige Tider haver ligget til liden eller ingen Nytte, er ogsaa i de 2de næstforrige Aar taget under Arbeyde og ved anseelig Omkostning af Hans Høy=Grævelige Excellence af Moltke gjort beqvem til Dyrkelse, ja til at blive inden stakket Tid til en af Jyllands allerædleste og frugtbareste Grunde. Dens heele Strækning, som i sønder og nord er hen ved 7 Fierdingsveis lang og halvanden Fierdingsvey bred, bestod nyeligen i en saa kaldet Gunge eller en let løs Mose, som ikke var fast paa Grunden, men fløde som et Skib paa nogle Alnes understaaende Vand, hvilket her og der havde nogle aabne Vandsteder eller færske Søer. Nu har man ved at afskiære de Sandbanker, som adskilte Mosen fra Havet gjort en bestandig Aabning og Afløbs=Canal for det underste Vand, samt atter igiennemskaaret Mosen ved adskillige mindre Vandrender, saa at den tilforn svømmende Overklædning er bleven fast paa sin Grund. Denne har god Forraad af Mærgel eller Jord=Marv, følgelig den Materie, som tiener til at blande Mose=Grunden og at omskifte den til en seed og frugtbar Marsche Jord. En Sag, som fortiener at anføres til Exempel for andre Landmænd. Et større Exempel paa et saadant priseligt Foretagende er lykkelig udført i Amtet Gottorf, hvor det saa kaldte Hohner Mohr, formedelst mange giennemgravede Afløbs Render er gjort beqvem til omtrent 300 Colonisters Boelig og derover. Foruden disse priselige Anstalter, hvorom meere en anden Gang, kan man og mælde, at Erfarenhed ey allene i smaat har viist, at saavel hvide Morbær Træer komme vel fort her i Landet, som at Ormene trives og spinde vel, og at Silken er smuk, glindsende og stærk men og at her i Sielland alene, hvor Fædernelandets Fader, vor allernaadigste Konge har foregaaet sine Undergaar tere med sit store og opmuntrende Exempel, findes meere end 100000 Morbær=Træer af forskjellig Alder. Jal i det Schlesvigske, ved Husum, Tonderen, Apenrade, Flensborg og andre Steder har man og gjort en lykkelig Fremgang i denne Deel af Oeconomien, og da man og har sørget for at faae saadanne Folk, som vide at forarbeyde Silke, saa har man al Aarsag til Haab om lykkelig Fremgang. Da vore Lande maaskee ere meere skikkede dertil end de her dere. Man plages her ikke saa af stærk Torden og overmaade stærk Heede, som begge ofte dræbe Silke=Ormene, paa andre Steder. De hvide Morbær-Træer fryse ikke heller saa let bort i Dannemark, hvor Vinter=Kulden er meere fugtig, end i de Sydligere Lande.