JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Udi Stervboet efter af øde Gaardmand Peder Jensen i Kirke=Flinterup, bliver Skifte foretaget og sluttet paa Tersløsegaard den 29de December 1795 Kl. 10 Formiddag; thi indkaldes Creditorerne og alle Vedkommende at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i dette Boe for undertegnede, om ikke forinden, saa dog i seeneste ved Skiftesamlingen fornævnte 29de December 1795. Tersløsegaard, den 11te November 1795. Gundersen. J Følge et imellem min sal. Mand Guldtrækker og Pose menter her i Staden Johan Ludvig Siegmundt, og mig hans efterladte Enke Elisabeth Kirstine Petersen sal. Siegmundts oprettet Testamente, af Dato 16de November 1789 og af Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret den 23de October 1795, som bemyndiger mig til frie Raadighed over vores fælleds Boe, og da jeg med temmelig Vished ved, at min sal. Mand ikke har været i nogen mig uvitterlig Gield, men for at betrygge mig for Fremtiden, indkalder jeg herved, baade i de Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger 3de Gange, alle og enhver som formene sig at have nogen lovlig Fordring til meerbemelte min afdøde Mand inden lovbefalet Tid, da efter den Tids Forløb, ingen Fordring meere bliver imodtaget. Ligeledes advaret alle og enhver som skylder noget til Boet, det være sig for bekomne Vahre eller laante Penge, dermed at indfinde sig, i det seneste inden 12 Uger fra Dato, for derved at undgaae selv Uleilighed. Kiøbenhavn, den 13de November 1795. Som Lauværge, Elisabeth Kirstine Petersen. C. F. Olsen. sal. Siegmundts, boende paa Skidentorvet Nr. 226.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Torsdagen den 19de Novbr., om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction Tr E DJ E og sidste Gang opraabt for til den Høistbydende absolut at bortsælges, Huset No. 277 i Peder Madsens Gang, tilhørende afg. Muurmester Eegerolds og efterlevende Enkes fælleds Stervboe, efter de Conditioner som forinden kan erfares hos Landvæsens-Commissair og Procurator Torst paa St. Anna Plads Nr. 94.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 26de og ved Siellands Landsting den 28de October sidst ere alle og enhver som formene sig at have noget at fordre i afg. Muurmester Anders Nielsen Eegerods og efterlevende Enke Johanne Poulsdatters fælleds Stervboe her i Staden, indkaldet med 12 Ugers Varsel at fremkomme med deres havende Krav, og saadant for os som allernaadigst bevilgede Skifte=Commissarier, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, d. 2 Novbr. 1795. C. Kieruls, J. Torst, Cancellie=Secretair og Landvæsens=Commissair og Hof Auctions Directeur. og Stads=Rets Procurator.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
Ved Proclama efter afg. Skibs=Assistent Frederich Jürgensen her i Staden, som er læst og protocolleret udi Hof= og Stads 28de hujus, ere de indkaldede med 12 Ugers Varsel, som forme Retten den 12te October 1795, og ved Siellands Landsting den, ner at have noget at fordre udi den Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggjøre samme for mig inden berørte Tids Forløb, paa de Testamentariske Arvingers Vegne, hvilket herved end yderligere bekiendtgiøres. Beyer, Forst=Advocat, boende i Skidenstræde No. 138. 6 2/5) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 26de og i Siellands Landsting der, 28de October 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Anne Kierstine Olsens og efterlevende Mand SkibsCapitain Peter Smiths fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte, Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeldes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-11-16
(532) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 26de og i Siellands Landsting den 28de October 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Bogbindermester Michael Johan Graaes og efterlevende Enke Maren Thomsens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Paris, den 3die November. Den 2den hujus blev i begge Kammerne erklæret, at Lareveilere, Rewbel, Barras og Letourneur vel havde antaget deres Beskikkelser til fuldbyrdende Directeurer, men Sieyes ikke. Fra denne blev i de Gamles Kammer indleveret en skrivtlig Erklæring af det Jndhold: at da han af Folket var kaldet til den lovgivende Forretning, holdt han det for sin Pligt, ikke at antage sin Udnævnelse til Medlem af det fuldbyrdende, Directorium. - J Morgen forfatter de 500des Raad en nye Valgliste, af hvilken de Gamle skulle vælge den 5te Directeur i Sieyes's Sted. De 5 Directeurer skulle forsamle sig i det lille Luxemburg, som Monsieur forhen beboede, indtil det gamle Palais Luxemburg er bleven fuldkommen indrettet. - Salens nye Indretning paa Ridebanen giver neppe Plads for 200 nye Tilskuere i Logerne, og i Salen selv maae ingen Fremmed komme. Da man foreslog in Undtagelse, i det mindste for de fremmede Ministre, som nu ingen særskilte Loger have paastod Garran=Coulon: at man heri ikke kunde tilstaae noget Menneske Fortrin, da der endog i det engelske Parlement var intet særskilt Sæde for Gesandterne, som overhovedet ikke have noget at bestille med den lovgivende Magt, men kun med den fuldbyrdende. Blandt de nyvalgte Deputerte er ogsaa den berømte Admiral Bougainville. Det bekiendte Medlem af Conventen, Freron, er ikke bleven valgt til den nye Legis latur. Rowere, Saladin, Anbry og i Homond, mod hvilke Conventen havde decreteret Arrest, men dog ikke blev iværksat, ere virkelig paa nye blevne valgte til det nye lovgivende Corps, og man troer, at Arrestdecretet mod dem skal blive ophævet.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Basel, den 4de November. Om Fredsunderhandlinger høre vi her nu intet. - De Bebreidelser, som man nu giøre de Franske, i Henseende til Overgangen over Rhinen, formindskes meget, naar man veed, at den franske Armee maatte opbyde alt, for at skaffe den Wurmserske Armee bort fra vore Egne, og derved kuldkaste det i Nærheden staaende Condiske Corpses og de til Elsas og Franche Comte tilbagekomne Emigrertes og Præsters Haab. Det er og vist, at Aubru var, ved at besætte de fleste Pladser med Royalister, for største Deelen Skyld i de ulykkelige Følger, og at nogle Forræderier bleve begaaede.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Paris, den 6te November. Carnot, Medlem af Velfærdscommissionen under Robertspierre, om hvem man paastaaer, at han har forfattet Planerne til de gunstige Campagner i Aarene 1793 og 1794, er i Forgaars af de Gamles Raad bleven valgt til den 5te Directeurerplads, som Sieyes ikke vilde antage. – J Forgaars vare de 5 Direceurer beskiæftigede med at udnævne 6 Ministre: Merlin af Douay til Justitsminister, Carl Lacroix til udenlandsk Minister, Benezech til indenlandsk Minister, AnbertDubayettil Krigsminister, og Contreadmiral Truguet til Søe minister. Af en Skrivelse fra Paris, d. 6 Nov. Mange her værende Handelshuse have nu den vigtige Efterretning, at de 49 erobrede engelske Skibe af den middellandske eller Levantslaaden ere af vor lykkelige Toulonner=Eskadre blevne opbragte til Cadix. De fleste af disse Priser ere meget rigt ladte med levantiske Vare, og, efter den berømte Fangst, som Admiral Anson gjorde fra Spanierne, holder man denne for den rigeste, som nogensinde er bleven gjort paa Søen paa engang. - Til Rochesort og Bordeaur har man ogsaa opbragt 17 rige engelske Priser. De her værende Blade paastaae, at dette store Forliis for den engelske Handel, og Engelændernes Nationalskrig efter Fred, endelig skal bevæge Ministeren Pitt til at giøre Ende paa den nærværende Krig, De spanske Handelshuse lade i Bordeaux opkiøbe alle Vare til enhver Priis, og betale med rede Penge. Pache, Buchotte, m. fl. ere tilligemed deres Medskyldige frikiendte, og satte i Frihed. Dühem og Amar selv gaae igien frit omkring i Paris Wien, den 7de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Da der er indløbet Efterretning om, at Prindsessen af Frankrige er, formedelst en tilstødt Upasselighed, ikke, som mar for nodede, afreist, saa er Hendes Hofstats Afgang herfra bleven contrammanderet; og man vil først oppebie den næst Coureers Ankomst, førend man bestemmer benævnte Hof stats Afreise. - For den af vore Tropper ved Rhinen tilfærrede Seier skal der blive hvidt en Taksigelsesfest. - De Keiserlige Vaabens nærværende Lykke ved Rhinstrømmen kan man fornemmelig tilskrive Monarkens vise Beslutning, hvil ten oprettede ved hans Armee Centralkraften derved, at han gav de commanderende Generaler uindskrænket Magt til uden Forespørsel, at giøre alt det af dem selv, som Reglerne for den militaire Klogskab udfordrer i enhver Omstændighed, Ved denne Centraltrafts Forening vinder den Keiserl. Armee efter Sagkyndiges Dom, mere i Styrke, end der kunde gives den ved 100,000 Mand af de beste Hielpetropper. Herved vil Fienden da først blive vaer ethvert Foretagende, naar det er bleven udført. Maaskee ville de Franske og eengang betiende om Clairfat, hvad Frederich 2den sagde til en bekiendt russisk General, efterat Syvaarskrigen var til Ende: "Den havde være den største Ulykke for os, dersom Landon havde kunne handle uafhængende.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Af en Skrivelse fra Wien, den 7de November. Fra Tyrkiet have vi her følgende anthentiske Efterretninger "Aga Mahmed Chan, som i nogen Tid har røvet Overherre, dommet i de fornemste Provindser af Persien til sig, er efter de sidste Beretninger pludselig indfaldet fra hine Egne med en talrig Krigshær i Georgien, har bemægtiget sig Hovedstaden, Tiflis, og bortført Prinds Heralius tilligemed alle hans Paarørende fangne. Ved et saa voldsomt Skridt, og denne nye asiatiske Erobrers stedse meere betænkelige Forstørrelses Hensig, ter, geraade ikke allene de tyrkiske Lande ved Tigris og Euphrat i Fare, men endog Ruslands sydlige Provindser, og de, som staae under sammes Beskyttelse, lide derved, og blive foruroligede. Paa samme Tid give de europæiske Oprørere ogsaa Porten meere at bestille, end nogensinde tilforn. Pas an Ogli i Widdin er aabenbar frafalden, og, omandskiønt Statholderne i de hosliggende Provindser ere opbudne til at styre nette Uvæsen, saa have dog deres Bestræbelser hidtil været frugtesløse. Benævnte Rebel selv holder sig nu indsluttet Fæstningen af Widdin, og giør Anstalter til en haardnakken Modstand, medens Anføreren for den forrige misfornøiede Belgradergarnison, med sine Tilhængere, forsvarer efter hans Befaling Orsoma, og søger at holde Communicationen mellem denne Fæstning og Widdinaaben. Porten smigrer sig dog med det Haabendnu i dette Aar at vildertvinge Rebellerne ved de føiede virksomme Foranstaltninger, som den baade selv og Pachaerne af Romelien og Belgrad have følet, og paa en eller anden Maade at bringe dem til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Vrissel, den 8de November. General Jvidan, som er upasselig, har forflyttet sit Hovedqvarteer fra Bann til Andernac. En Deel af hans Arme har følgende Position : 1/2 Miil oven for Coblenz staaer en Armee af 20,000 Mand, neden for denne Stad staaer ligeledes en Division af hans Tropper. General Kleber commanderes ten hele Linie, som strækker sig derfra indtil Rhinen mellem Andernae og Bønn. Jourdan skal være saa nedslagen er hans Armees ulykkelige Forliis, at han har ansøgt den stan Regiering om sin Afskeed. Svaret derpaa var følgende: J. gieringscommissionerne ere underrettede om de Feil, som et blevne begaaede, men ikke komme paa Deres Regning; D. ansøge Dem om at blive paa Deres Post, for videre at til Fædrenelandet saaledes, som De siden Beleiringens Op velse for Dunkirken, har gjort." - Dette Svar har berægham til at beholde sin Commando.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Fra Luxemburg meldes: at alle Magasiner af Levnetsmidler og Krigsfornødenheder blive bragte derhen fra CoblenEt Krigshospital er og allerede bleven transporteret derhen, J benævnte Fæstning blive anlagte Magasiner for mere end Aar. Tøihusene ere og blevne fyldte med en stor MængKrigsfornødenheder, og Fæstningsværkerne besatte med ge Kanoner.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Frankfurt, den 10de November. Breve fra Maynz af 8de hujus indeholde følgende: D. Keiserlige Tropper trænge bestandig videre frem ad. De Fra ske samle deres Magt i Egnen af Frankendal. Alting forkynder store Tildragelser. - J Forgaars besatte de Keiserl. To per Worms, og i Gaar sloge de de Franske ved Frankentha- og gjorde 900 Mand til Fanger. Ogsaa de Keiserlige maa imidlertid have lidt betydeligt derved, da 3 Skibe ere ankomme hertil med Saarede." - Her har gaaet det Rygte, at Malin af Thionville er bleven fanget; men dette er ikke blevende kræftet. - Den 5te hujus om Aftenen gjorde de Fransk oven for Rastatt et Forsøg paa at lande med 3000 Mand paa denne Side af Rhinen; men de bleve saaledes imodtagne af de Keiserlige, at Halvdelen mistede Livet i Rhinen, og de øvrige reddede sig med største Møie. De nærmere Omstændigheden ere endnu ikke bekiendte. Det heder og, at de Franske endnu videre ovenfor havde forsøgt et Overfald, men vare ligelede blevne viste tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Fra Newied melder man: at de Franske den 3die hujus uagtet der ingen Keiserlige Tropper ere i Staden, have beslut samme paa nye. Efter samme Beretning samle mange fra ske Tropper sig i Coblenz, og føie Anstalter til at forsvare Ma sel. - Den Clairfaitske Armees officielle Dagseddeel fra Pechiheim af 7de hujus indeholder følgende: Efter at Armeenhæde leiret sig mellem Vest= og Østhofen, og Feldttøimester GrevWartenslebens Observationscorps paa Wartberg for AlsentsBarthenheim, bleve General Crays og Nauendorfs Avangarder frembragte saa meget som mueligt, og Fienden den 5te trængt tilbage ved Pfrim. General Baron v. Seckender, som var rykket frem mod Overflørsheim og Dahlsheim medden Deel af den Kranske Avantgarde, lod, af Mangel paa andet Jnfanterie, 30 Frivillige af Karaczay stige af, hvilke, uagtet Graven og Murene, trængte ind i den lille Stad Dahlsheimed Storm, og forjagede Fienden indtil bag Nederslørshein. hvorved de bleve understøttede af 1/2 Eskadron af Karaczay, som reed omkring Staden. Den 6te hujus rykte ogsaa GeneralNauendorf mod Krigsfeld, hvor han angreb Fienden i en de belt forhugget Leir paa Bjerget hid af Rechenhausen, og ned et meget ringe Forliis gandske slog og bragte ham til en saa overilet Flugt, at vi indtraf førend han i Fallenstein, og derved nødte ham til at gaae til Winweiler. Fiendens Forliis bestaaer af over 2500 Mand Døde, som bleve nedsablede, og henimod 200 Fanger. Denne Fordeel er saa meget desto vigtigere, da den giør Besiddelsen af Hovedposten ved Kirchhem Polland, og Fiendens sandsynlige Tilbagerykning bag Pfrim sikker.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Til Efterretningen om Angrebet ved Maynz den 29de October har man faaet følgende officiele Tillæg: "De Keiserlige havde af Døde: 2 Generaler, 4 Officerer, 154 Gemene 64 Heste, af Saarede, 72 Officerer, 1108 Gemene, 49 Heste; af Savnede: 1 Officeer og 124 Gemene; overhovedet 1465 Mand, 113 Heste. Fiendens Forliis allene af Fangne bestaaer af 2 Generaler, af hvilke en er død af fin Saar, 1 Oberst, 3 Oberstlieutnanter, 44 Capitainer, 100 Lieutnanter og 1480 Gemene, tilsammen 3153 Mand. A fiendtligt Artillerie blev indtil den 6te October indbragt i Maynz 114 fire indtil sextenpundige Kanoner, 13 HauHaubitser og 11 Bombemørsere; 250 Munitionskarrer, 143 forskjellige Vogne, Smede= og Beleiringsmachiner, en stor Forraad af Skibstømmer, og en meget betydelig Munitionsdepot.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Fra Egnen af Manheim har man følgende Efterretninger: Pichegre, der, saasnart han var bleven underrettet om Feldtmarskal v. Clairfaits Seiervinding, forlod Manheim med det franske Cavallerie, har, efterat han har trukket flere Tropper til sig, taget en Stilling, som lader formode er hastigt Slag. De i Staden tilbageblevne Tropper forsvare sig med meget Mod. Jmidlertid blive ogsaa de Kdiserliges Beleiringsanstalter fortsatte med megen Jver. Da de Franske om Natten til den 1ste hujus gjorde et Udfald, dreve de Keiserlige dem snart hastig tilbage, men da de vovede sig for nær Fæstningen, fik de mange Saareae. - Under disse krigerske Tildragelser handler den i Fæstningen værende Pfalziske Minister von Oberndorf, med Generalerne, Clairfait og Wurmser for at forebyge et Bombardement paa Staden; men hidtil forgiæves.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Haag, den 10de November. Foruden de Forsvarsanstalter, som vort Gouvernement har føiet til Sikkerhed for Grændserne af Grønningen, Over syssel og Geidern, taler man og nu om Oversvømmelser, som langs Yssel skulle have Sted, for at være sikker mod et pludseligt Overfald. Jmidlertid har man hidtil endnu ikke kunne faae nogen Underretning om en virkelig Anmarch af en oranisk Armee mod vor Republik, i hvor vis endog den 24de hujus blev, i det bekiendte Brev fra Weser, angivet til dens Opbrud Man siger endog nu, at benævnte Armee staaer i engelsk Sold, men er endnu ikke bevæbnet. Vore egne krigerske Anstalter og Foranstaltninger blive dirigere fornemmemmelig af vore Generaler, Daendels og Gericke. Den franske General, Moreau, commanderer derved en Chef. I Gaar Nat var der atter urolige Bevægelser i Amsterdam. Hele Borgerskabet maatte bevæbne sig. Alle disse Bevægelser have deres Udspring fra Klubberne, som forlange, at alle Lemmer af den forrige Regiering, og 4 Lemmer af det nu værende Municipalitet, skulle blive arrestette, hvori det amsterdamske Municipalitet aldeles ikke vil samtykke. Den bevæbnede Borgermagt, som i Amsterdam er meget anseelig, har paa nye foret Municipalitetet sammesteds Treskabseed. Stadssectionernes Forsamlinger have ogsaa eenstemmigen erklæret sig for Regieringen, og mod Klubbisterne. De 3 Hoved anførere ved Urolighederne i Amsterdam have været 3de Ryttere, og torde vel blive dømte fra Livet, da de mishandlede Personer befinde sig i Livsfare. - Til Brussel ere allerede adskillige Corpser franske Tropper ankomne fra Republikens Grændser.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Frankfurt, den 12te November: Man har her faaet den Efterretning, at de Franske allerede have forladt Pfrim. Deres General Pichegin, har, som man forsikrer, trukket sig tilbage til de faste Linier af Germersheim, tæt ved Landau; og Feldtmarskal Clairfat skal have besluttet ogsaa at følge ham derhen, for at levere ham et Slag. Desamtlige tydske og franske Tropper, som nu staae i Nærheden af hinanden paa hin Side Rhinen, og i Pfalz indtil Landau, regnes for mere end 130000 Nand.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Berlin, den 14de November. Da den forbudne Udførsel af Korn til fremmede Lande, uagtet alle foranstaltede Forebyggelsesmidler, paa nye har taget Overhaand, og man har Mistanke om, at de til Exportationens Forhindring ansatte Officiantere tildeels staae i Forstaaelse med Exportanterne, og lade sig bestikke af dem, saa er ved et Kongeligt Reskript til det Churmarkske Kammer, af 7de hujus bleven befalet: at de Officiantere, som paa nogen Maade begunstige Kornudførselen, skulle blive straffede efter Criminallovene. Den som opdager, at nogen Officiant er bleven bestukken af Kornexportanterne, skal faae 100 Daler i Belønning. Ogsaa de Officiantere, som allerede virkelig har ve taget Douceurer, skulle, i Fald de ikke lade Kornet passere, foruden Douceuren erholde Kornet, som man har villet føre ud, tilligemed Hestene og Vognene. Hr. von Ruville er endnu her, menskal i disse Dage reise tilbage til Petersborg, med Ratificationerne paa de sluttede Tractater, angaaende Polens Deling. Man paastaaer, at vore Tropper da og skulle forlade Kracau, som hidtil ikke er skeet, og at de russiske Militaire ligeledes skulle forlade Warskau.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Helsigøer, den 20de November. Fra den 13de hujus til i Dag ere 131 Skibe passerede Sundet. Natten imellem den 18de og 19de strandede imellem Snekkesteen og Helsingøer Skibet Greven af Gribswald fra Calmar til Amsterdam, lastet med Jern Beeg, Tiære og Staver, samt Skibet Gothenborg fra Riga, ladet med Hør, Hamp og Hørfrøe.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Kiøbenhavn, den 20de November. Efter vores seneste Bekiendtgiørelse af 16 Sept. sidstl. hav vi end videre modtaget følgende Gaver til Stadens fattig Brandlidte, nemlig : 1) Fra Hr. Lieutenant Wederkindti Middelfart, 5 Rd. 2) Fra Hr. Conferenceraad Rotbøl = 50 Rd. 3) Fra Hr. Andreas Christiansen i Flensborg = 250 Rd. 4) Fra den Feddersenske Familie sammesteds = 400 Rd. 3) Fra en Ubenævnt i Altona ved Hr. Postcasserer Mazar de Garde 200 Rd. 6) Fra en Ubenævnt i Hertugdommene ved Hr. Cancellieraad Qvistgaard. . . 50 Rd. 2) Fra en Velgiører, som ikke vil være bekiendt, 25 Tdr. Jslandsk Lammekiød, og 3) Fra Hr. Jørgen Ploug i Faaborg 10 Tdr. Rug og 1 Td. Smør.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
For hvilken imod vore fattige brandlidte Medborgere beviiste Godhed vores forbindtligste Taksigelse herved bevidnes.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Kiøbenhavns Raadstue, den 17 Nov. 1795. Oberpræsident, samt Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Fra det Kongel. Finance=Collegium er os under 7de d. M. communiceret en Kongel. Resolution af 6te f. M. saaledes lydende: "Vi bifalde allernaadigst det Os allerunderdanigst for redragne Forslag fra Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikring, med de af Vort Finants=Collegio fremsatte nærmere Modificationer, og authoriserer i Følge heraf bemeldte Direction til offentlig at giøre de af Stadens i den sidste store Jldsvaade brandlidte Jndvaanere, som have Erstatning af Brandforsikrings=Cassen at fordre, følgende Tilbud: 1. At meddele dem, der bygge, paa eengang eller i tvende Terminer, i det seneste inden et Aars Forløb efterat Bygningen er begyndt eller færdig, Obligationer for den Deel af Erstatnings=Summen, de i rede Penge have tilgode; hvilke Obligationer lyde paa 4 pro Cento. Rente, og forfalde til Betaling i de samme Terminer, som den comptante Summa, i Følge Vor Anordning af 12te Julii d. A. skal udredes. 2. At enhver, som vil overlade sine Anuiteter til Brandforsikrings=Cassen for 85 pro Cento derfor kan erholde comp tant Betaling strax, enten han derfor vil bygge eller ikke. 3. At enhver, som vil overlade Brandforsikrings=Cassen. enten sin hele Erstatnings=Summa eller en Deel deraf: dog altid ligemeget i rede Penge og Annuiteter, derfor kan erholde 96 pro Cento eller den fulde Summa med en Rabat af 4 pro Cento i Obligationer, udstædte at Brandforsikrings=Directionen under vort Garantie som Vi derfor hermed allernaadigst tilstaae, og lydende paa 3 3/4 pro Cento aarlig Rente; hvilke Obligationer allene fra Directionens Side skal kunne opsiges, ligesom samme finder det passende med Cassens Tilstand; dog saaledes, at alle disse Obligationer ere indfriede paa den Tid da Annuiteternes Trækning ophører.
Berlingske Tidende, 1795-11-20
Denne allernaadigste Resolution har Directionen ikke vildet efterlade herved i Forveien at bekiendtgiøre; at vedkommende Eiere og Panthavere derefter kunne overlægge med hverandre og vælge; da Maaden, hvorledes disse Tildud i næstkommenDanske og Norske Species=Bank.