Jyske Efterretninger, 1814-03-25
Det franske lovgivende Korpses Ophævelse ved Keiser, Napoleon er en saa overordentlig Forholdsregel, at den bar opvakt hele Europas Forhavselse. De sig herpaa grundende Akestykker læses nu i offentlige Blade meget sulestændige. Det vigtigste deraf er Keiserens egen Tale. Aarsagerne dertil var, at adskillige af de sig paa Fredsunderhandlingerne med de Allerede grundede og tykker hare overleverede til en Committe af hines Medlemmer, hvis derover afgivne Beretning var saa ildet efter Keiserens Sind, at han pludseliten traadte ind i Forsamlingssalen, og med stor Heftighed og hyppiar Gientageler saade følgende: "Jeg to byder Offentliggjørelsen, af Eders oprørægge de Adresse. Elleve Tolverdere at de lovgivende Medlemmer bestaaer af gode Borgere, som jeg kiender og har Agtelse for. Der anden Tolvtedeel et Rebellere eller slitte Borgere, og Derer Comme son befinder sig blant dette Antal. (Commissio en bestod af Laine, Renouard, Sallvis, Mayne de Byrant og Flasquerues.) Laine er en Forræder, der forresponderer med den engelske Prindsregent; jeg veed det, jeg har Beviser derpaa. De andre ere Myttere, og hele Complotten arbeider for Anarkiet. I ere ikke Nationens Repræsentantere, men Departementernes Oputerede. Jeg har forsamlet Eder for at erholde Trøst af Eder. Kkke fordi det mangler mig paa Mod, men jeg haabede, at J som Mænd endnu vilde forøge samme. I dets Sted have I bedraget mig. J søge at adskille Souverainen fra Nationen; jog allene er Folkets sande Repræsentant, og hvo af Eder formaaede vel at paatage sig denne Byrde? Thronen er kun en Træklods overtrukken med Fløiel. Jeg allene er Folkets sande Repræsentant. Hvis jeg vilde rette mig efter Eder, saa kom jeg til at afstaae Fienden meere end han selv forlanger. Jnden 3 Maander skal I have Fred, eller jeg vil gaae til Grunde. Men for Øieblikket maa man vise Evergie; jeg vil opsøge Fienden og slaae ham tilbage over udre. Grændser. Nu er det ikke Tid at føre Klager over Regieringsforfatningen; skulde Frankrige forlange en anden Constitution, der ikke ville være som jeg vil, da ville jeg sige, søger Eder en anden Souperain. Fienden er endnu langt meere forbittret mod mig end mod Frankrige; men skal jeg derfor udstykke Riget? Opofrer jeg ikke min Storhed og mine Fordringer for at erholde FredaJa, jeg nør Fordringer fordi jeg besidder Mod, og er stolt fordrieg har gjort store Ting for Frankrige. - Op havde jeg end Uret, hvor tilkommer det Eder at giøre me offenlige Bebreidelser derover. Frankrige trænger, mere til nig end jeg til Frankrig. Franelsk Bide vare Fredepræliminairerne, der skulle lede til de formel at udslogeres, den Marts færdige at afsende til Fanlandet; og virkelig er a. Statsbud aftelst til Chatillon, baade med vigtige Brerkaber og mundtlige Forflage. J Henseende til Bouthonernes Fordringer, siges England at ville rette sig efter sine høie Forbundnes Beslutning, men i alt øvrigsholde Rigets Jnteresse for Øine. Nogle sige, Namleon har forkastet de gjorte Forslage, og har selv levere et Udkast til Freden, hvori han skal have yttret sig tiløielig til at afstaae alle siden Revolutionen med Frankrig forenede Lande; ikkun om Coloniernes Besiddelse kunde man ikke komme overeens.