Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
Paa Kjøbenhavns Boglader modtages Subscription paa: Udsigt over det danske Monarchies Skattevæsen, med Forklaring, over, hvad Paabuddene have indbragt. Første Bind, for Aaret 1806, første Hæfte, angaaende Kongeriget Danmark. Forfattet af J. H. Vogt, Assessor i Finants Casse=Directionen, Auscultant og Archivarius i Finants=Collegiet. Den af Forfatteren under 3die August udgivne Subscriptionsplan lyder saaledes: Undertegnede har forlængst havt isinde, at udgive en Udsigt over det danske Monarchies Skattevæsen, med Forklaring over, hvad Paabudden have indbragt. Det var hans Agt, at give en saadan Fremstilling for ethvert Aar især, i hvilken Henseende han troede det passende, at begynde med Aaret 1806, som det sidste førend en forstyrrende Krig. Han ønskede, at udgive et Bind for hvert Aar, deelt i tre Hæfter, det første for Kongeriget Danmark, det andet for Kongeriget Norge, det tredie for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen og for Colonierne. - Efter denne Plan er første Binds første Hæfte med vedføiede Beregninger færdigt til Trykken. Det indeholder Udsigt over de Byrder, til Statens Behov, der hvilede paa Kongeriget Danmark i Aaret 1806. For at kunne bestemme Oplagets Størrelse indbydes herved til Subscription. Hæftet vil i det Høieste udgjøre 16 Ark i Qvartformat. Prisen bliver den sædvanlige paa Bogladerne, efter Arktallet. Naar Skrivtet vorder fortsat, beroer paa, hvad bifald og Afsætning dette første Hæfte møder, og paa Muligheden, at kunne raade over den Tid, som udfordres til et Skrivt, hvortil Materialierne yderst møisommeligen maae søges. Peltshandelen paa Nordvestkysten. af Amerika. - J Monthly Magazin for 1804 findes følgende Stykke, som her indrykkes oversat, da det, skjøndt egentligen skrevet for Engelland, og tillige kan være anvendelig for Danmark. Gu dette Forslag maatte lede Vedkommende til nærmer at overveie denne sikkerligen meget vigtige Gjenstand, og at det da tillige maa udføres, og vor Fædreneland deeltage i de Fordele, som en patria tisk Engelænder bebreider sine Landsmænd ene overlade til Broder-Statens drivtige Handelsmænd Siden det femtende Aarhundrede ere fleReiser foretagne, for at udfinde en Vei gjenne det Atlantiske og stille Occan, hvorvi man enten kunde seile østen om Asien eller vest om Nordamerika, og ved denne sidste Seillads tillige undgaae at seile om det gode Haabs Forbier men Følgerne af disse Forsøg vare benægtende, med Hensyn til det Spørgsmaal, om der gaves af saadan Gjennemfart. Saaledes opnaaedes vi alle disse Reiser vel ikke Hovedøiemedet, men skylde dem en Mængde nyttige Opdagelser, som Nyfundland, Kysten Labrabor, Munding af St. Lorents Floden, Kanada, Hudson, bai, og flere andre. Capitain Cooks tredReise, som han begyndte 1776 og endte 1780 havde til Hovedøiemed at opsøge et saadant Gunemløb. Alt andet hvad vi have ham at takke s. var tilfældigt og underordnet hiint HovedøiemelOpnaaede man end ikke, hvad man tilsigtede, sa opfyldtes dog fuldeligen paa en anden Maade, Forventninger, som man gjorde sig af de Mæn Talenter, der foretog denne Reise. Mange Sla nye Opdagelser gjordes, mange Feil, som hid havde været i Jordbeskrivelsen rettedes, og Kundskaben til Landene og Folkene udvidedes. Ved disse Fordeele kunde det ei feile, at de aabnedes en videre Mark for Handelen, og nu man underholdt en Peltshandel med Jndvanerne paa Nordvestkysten af Amerika. er der ingen Tvivl om, at det vilde have sin Fordele i Følge med sig. Jndbyggerne af Nat og Kong Georgs Sund ombyttede deres Skind, sorte Bjørne, Søeoddere, Ulve, Ræve, HjørRahkuhn, Mardrer og vilde Katte (Americansk Luxe) imod Knive, Meisler, Søm, Speile, Kaberknapper eller et andet Stykke Metal. Ved sk. Bortreise erholdt Capitain Cook af en Høvdinto meget smukke Bæverskind, og man bad har meget, om at besøge dem snart igien; han skulle da faae flere Skind, et Beviis paa, at der til vilde mange paa disse Skind, naar man anlagde der en fast Handelsplads. Efter russiske Beretninger ere Søeodderskind blødere og finere end ethvert andet Slags, og for et fuldkommen udvoxen Søeodderskind faaer Russerne af Chineserne i Kinch te 80 til 100 Rubler, eller 16 til 20 Pund Sterling, og Stedet, hvor Søeodderne opholde sig, sikkre dem for at udryddes, hvilket let kan være Tilfældet med mangt et Dyr i det asiatiske Rusland, da man efterstræber dem med saamegen Begjærlighed formedelst deres Skind. Jndbyggerne af Prinds Williams Sund glædede sig ret hjerteligen, naar de kunde ombytte deres skjønne Odderskind mod alle Slags Knapper, og for lange Stykker Jern gave de deres hvide og mørkebrune Bjørneskind med de øvrige Sorter. J nogle Egne af Cooks Floden gave Jndbyggerne deres Skind, bort for gamle Klæder, Knappe og Jernstumper; i andre Egne for Knive og Tobak. (Hand. Tid. - Fortsættes.)