Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-31
J No. 51 til 55 af denne Aargang, er Musikkens nyeste Historie bleven skildret. Vi ville her levere Fortsættelsen deraf, der skrives Bøger og alle Tingi Verden; men hvad der skrives om Musikkens Theorie eller og Reglerne for Tonekonsten, er ikke ret meget. Derimod har den fyrstelige SchwarzborgSønderhausiske Hofsecretair, Hr. Ernst Ludvig Gerber, udgivet i Aaret 1812 i Leipzig hos Kühnel, i 4 Bind i stor Stav, et tydsk Skrift under Titel af: nyt historisk Biographisk Lexicon, over Tonekonsterne, som giver Efterretning om musikalske Skribenteres Levnet og Værker, om berømte Componister, Sangere, Virtuoser, paa forskiellige Jnstrumenter, berømte Dilettantere, Orgel- og Jnstrumentmagere, fra gamle og nye Tider, og hos alle Nationer. Den første Udgave af dette Skrift udkom i 1790 hos Breitkopf i to Bind, da den nye Udgave stedse viser hen til den ældre, saa maae man have den første Udgave med, naar man vil betiene sig af den anden. Bogen er udarbeidet med den største Flid, Forfatteran feiler allene i, at han i sine Domme antager alt for meget paa Troe og Løve, at han er for ødsel med sine Lovtaler, og at han opfylder sin Ordbog med alt for mange ubetydelige Personer. – Denne Bog handlede saaledes om Musikkens Historie, om Musikkens Theorie derimod har man faaet et fransk Brev af G. M. Raymond, skrevet til Mons. Villotcou, som kom i Stav ud i Paris i Aaret 1811, og som handler og Mueligheden og Nytten af en nøiagtig Theorie om Musikken, bygget paa dens naturlige Grundsætninger, ledsaget af en Afhandling og Kirkemusikken i Frankerige. Et Skrift, hvorom der siges: at det giør en Hoben Qvalm, men lærer intet nyt. – Om de gamle Hebræers Musik, har Robert Harding udgivet et eget Værk i Aar i London paa Engelsk, om denne Materie er tilforn skrevet saare meget. – Mere end Bøgerne om Musikken interresserer os Opfindelsen af nye musikalske Jnstrumenter. Den nu afdøde Mechanikus Rieffelsen, lod sig i Sommer høre paa Melodika, et Jnstrument, som han selv havde opfundet, og som henrev enhver, som fik det at høre. – En Tydsker ved Navn Eschenbach, har opfundet et musikalsk Jnstrument ved Navn Acolodicon, af en ganske nye Jndretning, en Jnstrumentmager ved Navn Beith, hialv ham til at forfærdige det; det forbinder Klavikordet med Orgelet, og har det egne ved sig, at det istedenfor spændte Strænge, har krummede frit stræbende Metalfiere, som igiennem Vindkanaler sættes i Svingning ved en Blæsebælg, det har en undsigelig skiøn Tone, som trænger ind i Siælen. J nogen Afstand lyder det som en fuldstændig Harmonie af blæsende Jnstrumenter, og det har de Fordele, at det næsten aldrig forstemmes, og at Veiret har ingen Jndflydelse derpaa; det skal være det fuldkomneste af de hidindtil opfundne Jnstrumenter; man læse Dagsposten for dette Aar No. 136 og Adrastea No. 207. Derimod har en Hr. Poulleou ingen Held havt med et andet nyt musikalsk Jnstrument, ved Navn Orchestrino, uagtet det blev udgivet for at være en Frugt af 25 Aars Granskninger; han lod det i Aar høre i Cassel, men det udbredte en almindelig Gaben. Anderledes dømte man om det i Frankfurt, hvor man forsikkrede, at uagtet det kun foer ud som et lille Claveer, saa formaaer det dog at efterligne en fuldstændig Concert, som 12 til 16 Personer, kunde opføre med hinanden. – En blind Mand i Berlin ved Navn Wilhelm Engel, har opfundet et Flaske=Orgel, og ved Hielp af Orgelbyggeren Hr. om dette Jnstrument kan læses Adrastes No. 255. Raben, er dette Jnstrument udført i det Smaa Side 1020. - J No. 51 af dette Blad er den berømte Musikus og Jnstrumentmager Hr. Leonhard, Mälzel, allerede bleven omtalt, han har nu opfundet et Jnstrument, som han kalder Metronomen, en musikalsk Tidsmaaler, som især for enhver Componist maae være af stor Vigtighed. Naar Politiet forlader det Jndre af Huusene saa henvender det sit Opsyn paa de offentlige Forlystelser. Her maae det have deels det anstændige og deels det usædelige for Øie. Saaledes har man i Politivennen No. 19 takket Politiet for at det har bortviist Frugt= og Kage=Kierlinger fra Jndgangen. til Kongens Hauge, og dertil foreslaget at der burde antages en Havevægter for at forekomme Uordener og Virkninger af Kaadhed; thi Stykkets Jndsender havde f. Ex. seet at 5 Drenge vare klattrede op paa Hercules Støtte for at probere om de kunde styrte den ned – og saaledes har man i f. Blad No. 46 andraget paa at smudsig klædte Personer ikke burde have Adgang til offentlige Forsamlingssteder; ikke engang tillades at afhente Breve paa Posthuset, reenlige bør alle være, og ingen tillades ved sin ureenlige Dragt at molestere andre Mennesker.