JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Hos Justitsraad Steenstrup i Ribe er indlagt 8000 Rbd. r. S., som mod første Prioritet i en Landeiendom strax kan udlaanes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
At jeg nylig har forfærdiget Mesterstykke og nedsat mig her i Byen som Dreiermester, bekjendtgjøres herved; og har jeg den Ære at anbefale mig saavel til Byens som Omegnens ærede Beboere. Min Bopæl er i Badstugade Nr. 71.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Ribe, d. 11. Decb. 1839. Gregers Christian Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Efter Proclama, som er læst her for Retten, og snarest muligen vil blive læst for vedkommende Overret, indkaldes Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter afgangne Madame Elisabeth Petersen, født Nielsen, og tidligere afgangne Mand Nicolai Petersen, forhen Eier af Røiland i Gjesten Sogn, til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre saadan Fordring for mig som Skifteforvalter i Boer. - Ligesaa indkaldes de Afdødes Arvinger med Aars og Dags Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Arreret. Skifteretten i Kolding den 11. Decbr. 1839. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Jfølge Proclama, som er læst her for Retten, og snarest mulig vil blive læst for vedkommende Overret, indkaldes Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jomfrue Margrethe Therese Kompsfes Stervbo, til med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer for undertegnede Skifteret. Skifteretten i Colding den 11. Decbr. 1839. Ch. Estrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Forste Bekjendtgjørelse. Efterat Borger og Dyrlæge Jmer Krongaardher i Byen har erklæret sig insolvent og ifølge deraf hans Boe er taget under concursmæssig Behandling, saa indkaldes og paalægges herved paa Rettens Vegne Alle og Enhver (med eneste Undtagelse af de protocollerede Creditorer) som maatte formene at have nogensomhelst Fordring eller Krav til bemeldte Jver Krongaard, eller som maatte have noget Pant at ham i Hænder, ved Straf af Udelukkelse fra dette Boe og Pantrettighedens Tab, altsaa peremtorisk, at melde sig desangaaende inden 12 Ugers Forløb fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse af regnet i Stadtsekretariatet hersteds, der at forevise de til deres Fordringers Hjemmel tjenlige original Documenter, og at lade Gjenparter deraf tilbage, samt saafremt de ere udenbyes at beskikke procuratores ad acta og dernæst at forvente Rettens videre Foretagende. Hadersleben den 2 December 1839. Borgermester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
In fidem: HargensVed Grevskabet Christianssædes Birketingsret blev den 8de November 1839 i Sagen Justitsraad Birkedomme, Pontoppidan ctr. fortige Kjøbmand Fogh saaledes kjendt for Ret: "De paaankede, af Jndstævnte forrige Kjøbmand Fogh. om Citanten Justitsraad Birkedommer Pontoppidan brugte og Førstnævnte ved nærværende Dom personlig tilregnede fornærmende Udladelser, bør døde og magtesløse at være, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Maribo Amts Fattigcasse, samt i eet Aar være Censur underkastet. Saa bør Jndstævnte og udrede Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papir, som til denne Sag herfor Retten vilde have været forbrugt saafremt samme ikke for Citanten Vedkommende havde været beneficeret, samt betale Salarium til Secretair Procurator Bagger med 10 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket herved ifølge Bestemmelserne i Fr. 27de Septb. 1799 bekjendtgjøres. Pederstrup den 9 November 1839. Aagern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Placat. Mandagen den 16de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, ladet Justitsraad Steenstrup ved offentlig Auction paa Ribe Raadstue bortsælge: Østermaaskifterne No. 19, 20, og No. 39 og 40 i een indhegnet Fenne. 9 Aare ved Skievbroen i Galgemarkens vestre Rad, og 2 Aare, No. 86 og 87 i samme Marks Midtrad. Lysthavende indbydes. Ribe, den 5te December 1839. Thorup, const. At Fuldmægtig ved Ribe Amtstue, C. Ørbech, er constitueret til at forestaae Amtsforvalter-Embedet for Ribe Amtstuedistrict under dette Embedes Vacance, bekjendtgjøres herved til Efterretning for Skatyderne og øvrige Vedkommende. Ribe Stiftamthuus, den 9de December 1839. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Bundtmagerarbeide. af L. Michelsen i Aarhuus faaes hos S. J. Philipson i Ringkjøbing, saasom lange og korte Bogs, Muffer, AstrachanKravet, Handsker, Sælskinds-Støvler, Vinterkasket, ter i nyeste Facons, m.m.m., som udsælges til billigste Priser mod contant Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications-Handels Damp Chocolade-Fabrik, Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 36 Sk. a 1 Rbd. 32 Sk. pr. Pd., hos: L. Frandsen i Ribe, Edr. Hoffmann i Varde og P. F. Nyeboe i Ringkjøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-13
Ligesom Fabricatet med fuld Föie kan anbefales som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sörget for dets smagfulde Udstyring
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
allernaadigste Kongelig legeret. priviqueur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Ribe. Avlv. Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 101.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
17de December. Redigeres af E. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Fra Marschal Valer har Regjeringen modtaget nye Efterretninger til d. 30te Novbr. Disse lyde langtfra saa ugunstige, som de til samme Tid indløbne Privatefterretninger. Til d. 30te havde i de sidste 8 Dage ingen Træfning fundet Sted. Af Mangel paa Tropper har Marschallen imidlertid seet sig nødsaget til at trække sine Steidskræfter sammen paa Hovedpunkterne. Achmet Bey, den forhenværende Bey af Constantinch, er nu ogsaa optraadt, og søger i Forening med Abdel Kader at ophidse Folkestammerne i det Jndre mod de Franske og forhindre Forbindelsen, mellem Bona og Constantine, saa at Franskmændene, om kort Tid ville blive angrebne fra Østen af Achmet Bey og fra Syden og Vesten af Abdel Kader, understøttet af Marocco. J Oran vare indtil d. 28de ingen Fiendtligheder forefaldne. Jfølge Privatbreve af samme Dato have de Franske heldigen bestaaet flere smaa Træfninger med omstreifende Araberhobe paa Sletten ved Metidia. Den mauriske Befolkning i Staden Algier jubler, medens den europæiske befrygter en siciliansk Vesper; men da Franskmændene ere i Besiddelse af Forterne, som beherske Staden, er denne Frygt vel ugrundet. Skjøndt Abdel Kaders Opfordring til almindelig Væbning ikke synes at gjøre saa overordentlig Virkning blandt Araberne, anslaaes dog hans Magt alene i Provindsen Algier til 15-20,000 Md. - Hertugen af Orleans er af flere Pairs og Deputerede bleven anmodet om at afstaae fra sit forsæt, atter at afgaae til Algier, hvorved han vilde udsætte Kronen for den Fare at blive overdragen til hans mindreaarige Søn under een af hans Brødres Formynderskab. Hertugens militære Venner søge derimod at gjøre ogsaa hans egen Anskuelse gieldende, at det, efter Promenaden gjennem "Jernporten", der har fremkaldt Arabernes Rebellion, ikke kan stemme overeens med Ærens Love at trække sig tilbage fra denne Kamp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
England. Parlamentet skal nu sammenkaldes d. 16de Januar. - Dronningens Formæling vil, ifølge "Courier", finde Sted i Februar. - Fra de forenede Stater er til London indløben Efterretning om, at Regjeringen, i Forening med den engelske Gesandt i Wallington, træffer Forholdsregler for at forhindre at Understøttelse fra de forenede Staters Side at en befrygtet ny Opstand i Canada. General Scott skal have faaet befaling til ufortøvet at begive sig til Grændsen, og de til Florida bestemte Tropper skulle pludseligen være beordrede til den canadiske Grændse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
- Jfølge Beretninger fra Caleutta af 25. Sept. ansaae man en Krig med Nepal og Birma for uundgaaelig. - Det stadfæster sig, at Schaden af Persien vil indvillige i Englands Fordringer; saaledes er Englands Jndflydelse i Asien ved Kabuls Fald sikkret for lang Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Spanien. Efterretninger fra Aragoniens Grændse af 3 Decb. berette, at Espartero bereder sig til et Angreb med vært Skyts. Han skal, ifølge en anden Skrivelse, være syg. - Fra Catalonien indløbe de lydeligste Klager over Valde og Seogne; den første henlever sin Tid i Uvirksomhed og Lediggang, og den sidste har gjort sig forhadt ved vilkaarlige Handlinger, mod flere anseete Borgere i Barcelona. Begge vente deres Afskeed. - Francisco Valdes's Uheld at falde i et carlistisk Baghold d. 14de ved Casas Jbannes har foranlediget, at Carlisterne ere rykkede ind i Mancha og have besat Tarazona. Der ere altsaa ingen Forholdsregler trufne for at forhindre Cabrera i at detaschere Tropper mod Syden. Endnu besynderligere synes det, at hans Batailloner i Ryggen af Esparteros Armee kunne overfalde enkelte Besætninger og optage Transporter. Pallillos er med Resten af sin Bande i Provindsen Cuenca.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Tyrkiet og Ægypten. J Konstantinopel havde man d. 24de Novbr. Efterretninger fra Alexandrien af 16de, hvoraf sees at Mehemed Ali atter spænder sine Fordringer høiere; han skal have erklæret Konsulerne, at han absolut fordre Adana og Passerne ved Taurus. Hr. v. Pontois's Ankomst til Konstantinopel, den Omstændighed at Frankerig ikke vil tage Deel i noget Foretagende mod Mehrmed, og at Flaaderne ere ifærd med at indtage deres Vinterkvarteer synes at have givet Mehrmed nyt Haab. - Den engelske Regjering har for ikke længe siden fordret, at Mehemed skulde trække sine Tropper tilbage fra Jemen, fordi deres Nærværelse i denne Provinds opflammede Arabernes Troeshed mod Englænderne i Aden, en af disse erhvervet ny Besiddelse ved det røde Hav, som var bestemt til et Middelpunkt for den engelske Handel, men som nu kun udgjør et Kuloplagssted for den ostindiske Dampskibsfart. Efter lang Tøven gav Mehemed endelig den Erklæring, at han med Hensyn til hans nuværende Stilling for Øjeblikket ikke kunde trække sine Tropper tilbage, men at han i Fremtiden vilde see hvad han kunde gjøre. Herpaa har den engelske Konsul svaret ham, at han ikke maatte tro at kunne handle i denne Sag, som i Sagen mellem ham og Porten, samt at den engelske Regjering var mere at frygte, hvor det gjaldt dens egen direkte Jnteresse, end hvor den maatte træffe Forholdsregler i Forening med andre Regjeringer. 4000 Md. Arabere have senere angrebet Aden. Englænderne kunde kun stille 400 Md. imod dem, hvorfor de maatte trække sig tilbage i Fæstningen. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Blandt Mandskabet paa den tyrkiske Flaade ved Alexandrien raser en frygtelig Blodgang; henimod 1000 Md. ere blevne Offre for denne Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Jndenlandske Efterretninger. Under 9de dennes er Hs. Kgl. Køihed Kronprinds Frederik Carl Christian til Danmark allernaadigst udnævnt til Gouverneur over Fyens Stift. Det hedder udtrykkeligt i Reskriptet, at denne for Fyen saa glædelige Foranstaltning skeer, "for at give Hs. Kongelige Høihed Leilighed til at lære de administrative Forhold at kjende og i den Hensigt at give Provindsen Fyen, der hidtil har været anbetroet selve Hs. Majestæt Kongens ærlige Omsorg, et nyt Beviis paa Allerhøistsammes Yndest og Naade." (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Den afdøde Konges Liigbegjængelse er nu definitivt ansat til den 10de Januar. Processionen, som, under militair Parade, vil finde Sted fra Amalienborg til Jernporten ved Frederiksberg Allee, tager sin Begyndelse om Aftenen Kl. 10. Liget er bestemt at bringes til Roeskilde, i hvis Domkirke det vil erholde sin Plads i det saakaldede Frederik den Femtes Kapel. (Kbh.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Parade-Udstillingen af den afdøde Konges Liig vil blive aabnet for Publikum i Midten af denne Uge, og vedvare i 10 a 12 Dage i 2de Formiddags- og 2de Aftentimer dagligen. De 3 første Klasser i Rangen, Militair-Etaterne, samtlige Collegial-Autoriteter, Magistraten og de 32 Mænd ville erholde særskilt Jndbydelse til at see samme udenfor den for Almeenheden, fælles Tid. Den meget indskrænkede Localitet vil neppe tillade Manges Jndladelse af Gangen. Liget bliver klædt i Sølvmor og bliver at see liggende i den paa en Forhøining satte Tinkiste. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Efter Kongens Jndbydelse ere Hertugen af Glücksborg og hans Gemalinde ankomne til Kjøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Vi tillade os ved denne Leilighed at meddele et lidet Træk af den afdøde Konges senere Dage, af hvilket det synes at fremgaae, at han alt i nogen Tid for sin Død har følt sit Endeligt nærme sig. Medens han tidligere ved enhver Afsked skal have søgt at skjule sine Følelser, og navnligen ved sin Datters næstforegaaende Afreise til Kiel endog skal have trøstet dem, som lode deres Sorg over Adskillelsen frit Løb, ved paa en oprømt Maade at minde dem om, hvor ringe Afstanden, og hvor et Forbindelsen var skal han ved Hertugindens sidste Afreise have været særdeles veemodig stemt, og efterat hun havde forladt ham, og alt var stegen i Vognen, været ilet efter hende, og høist bevæget endnu engang skal have trykket hende til sit Bryst med de Ord, at det var sidste Gang, han faae hende. Denne Forudahnelse er da gaaet i Opfyldelse; det er for at tage den sidste tunge Afsked med en elsket Faders døde lige Levninger, det er for at trøste en dybt nedbøiet Moder, at Hertuginden er vendt tilbage til sit Fædrenehuus. (Fædrel.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling har det behaget Hs. Majestæt under 10de d. M. allernaadigst at bifalde, at i Anledning af Høie salig Kong Frederik den 6tes dødelige Afgang skulle Altertavlerne, Prædikestolene, Orgelværkerne og de Kongelige Stole i Kirkerne i Kjøbenhavn, Roeskilde og Helsinger, i Frederiksborg og Fredensborg Slotskirker, saa og i Kirkerne i Stifternes Hovedstæder overdrages og beklædes med fort Bay. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
For at gjendrive det Rygte, at vor afdøde Konge skal have efterladt sig betydelig Privatformue bemærker Fædrelandet", at den Høisaliges Testaments Exekutorer Jntet desangaaende have fundet i Hans efterladte Papirer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Følgende ere bestemte til at afgaae som Courerer til vore Ministre ved de forskjellige Hoffer: Kamj. Sø lieutenant Oxholm til London, Capitain Ræder til Wien, Kaml. Husarlieutenant Scholten til Paris, Kamj. Bardensleth til Stockholm og Capitain Flensborg til Berlin og Petersborg. (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Jfølge "Neue Zeit." skal Etatsraad Adler, Hs. Majest. Kongens mangeaarige Kabinetssekretær, være udnævnt til Geheimestatssekretær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Etatsraad Adler er udtraadt af Directionen for det kongl. Theater. Efter Forlydende skal dette forblive lukket indtil 4 Dage efter Bisættelsen af den afdøde Konges Liig. (Aarh. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
J sit d. 12te de, givne Svar til Generalcommissariats-Collegiets Contoirchefer har Hs. Majestæt Kongen atter havt Leilighed til at berøre en af Tidens vigtigste Qvæstioner for vort Fædreland. Hs. Majestæhar nemlig hentydet paa Drøftelsen af det Spørgsmaal, hvorledes en almindelig Værnepligt heri Landet paa den mest hensigtsvarende Maade kunde være at indføre, og bemærket, at Jværksættelsen af hiin nationale Foranstaltning, for hvilken han umiskjendeligen viste sig stemt, vilde kræve betydelige Forberedelser, der maatte gjøre Krav paa det militaire Collegii forøgede Virksomhed. (Kbh., Den allerede af den afdøde Konge besluttede partielle Collegial-Reform, der først var bestemt at skulle søges iværksat fra Begyndelsen af næste Aar; men siden, ved de mange hindringer og Hensyn, fornemmelig af personel Art, som efterhaanden frembøde sig, udsattes til at realiseres i Midten af næste Aar, kan, efter de flere i Collegierne og navnligen til Rentekammeret af Hs. Majest. Kongen meddeelte Svar, nu ventes fremmet paa en mere indgribende Maade, hvorhos Hs. Majestæt har givet Embedsmændene det Tillagn, at enhver Enkelts Jnteresse derved saavidt muligt skal blive vare taget saaledes, at Reformen ikke bliver ham til nogen følelig Skade i Henseende til hans regulaire faste Em bets Jndkomster. (Kbh.) Følgende Adresse fra Bestyrelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug blev d. 12te ds. ved den dertil valgte Deputation overbragt Hans Majestæt Kongen: "Allernaadigste Konge. Deres Majestæt ville i Naade modtage den Lykønskning og Hylding i Anledning af Deres Thronbestigelse, som Bestyrelsen af Selskabet tillader sig allerunderdanigst at frembære i Selskabets Navn. - Dette Selskab er fremgaaet af en Overbeviisning, som er dybt rodfæstet i det danske Folk : at en frisindet, imod Vilkaarlighedens Jndgreb betryggende, Presselovgivning er en af de største Velsignelser for et Folk, og at frimodig Sandhedskjærlighed forenet med Besindighed i Pressens Brug er det rette Middel til at befordre Sandheds Erkjendelse og dermed at befordre, i naturlig Fremskriden, Alt hvad der hører til Folkelivets Udvikling i hver god og ønskelig Retning. Allerede den blotte Bestaaen af en Forening af Borgere til et saadant Formaal har sin Betydning, og i Forhold til de Vanskeligheder fra mere end een Side, som ere traadte iveien for Selskabets begyndte Virksomhed, mene vi, at det ikke er ganske Lidet, hvad der i de forløbne Aar er virket til Folkeoplysning. navnlig til rigtigere Vurdering af Pressens Brug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Det er vort redelige Ønske, fremdeles at bidrage til en frimodig, sandhedskjærlig og besindig Brug af Pressen, men det er tillige vor Overbeviisning, at en saadan Bestræbelse vil lykkes i større Grad, jo mere den Mand, der udtaler sig i Regjeringens Foranstaltninger, vidner og Tillid til Folkets Troskab, Fædrelandssind og Sands for det Sømmelige, og jo mere de Baand løsnes, ved hvilke vor Trykkefrihed efterhaanden er bleven indskrænket. - Deres Majestæts Thronbestigelse er os en ny Opfordring til at anstrenge vore Kræfter for at virke til vort Formaal. Allerede ved Selskabets Stil telse har Deres Majestæt yttret naadigst Tilfredshed med og Tillid til de i Lovene udtalte Hensigter, ved at bidrage til Selskabets Grundlægning. Deres Majestæt, er af alle Landets Børn elsket og hyldet som Videnskadernes og Kunsternes ophøiede Beskytter og Befordrer, ikke blot til Livets Forskjønnelse, men ogsaa til fri og frugtbringende Udvikling af alle gode og gavnlige Kræfter. Saaledes føle vi os lykkelige ved det Haab, at Deres Majest vil erkiende det Danske Folk modent og værdigt til at nyde en Yttringsfrihed, der i lige Grad hædrer og lykkeliggjør Fyrste og Folk. - Gud velsigne Kong Christian den OttendHans Majestæt Kongen havde den Naade at give Deputationen følgende Svar: "Hvad De her have yttret er lige tilfredsstillende for mit Hjerte og min Aand. Jeg gjentager, hvad jeg ved en anden Leilighed har sagt: at Trykkefriheden har i mig en varm Ven. Pressens Frihed, beskyttet imod Misbrug, er et af de største Goder for Folket; og, som Jntet vilde imerte mig mere, end om en Nødvendighed skulde indtræde af at paalægge Pressen nye Jndskrænkninger, saaledes vil Jntet glæde mig mere, end om de Baand, der nu paahvile den, kunne efter modent Overlæg ansees ufornødne. - Ved Selskabets Stiftelse bilste jeg det med Glæde, i det Haab, at det skulde lykkes en Forening af Borgere at modarbeide de Udskeielser og Misbrug, som fandt Sted ved Pressens Anvendelse, og derved gjøre yderligere Jndskrænkninger overflødige, og jeg kan ikke tænke mig nogen skjønnere Forening end en saadan imellem Regjering og Borgere. Der ere senere indtraadte visse Forviklinger i Selskabet, som ikke ere blevne mig ubekjendte, og som kunne have hindret den fulde Virken til det foresatte Formaal. Hvor Bestyrelsen, har fundet Opfordring til at paatale vitterlige Misbrug, af Pressen, har man der seet en Anmasselse fra dens Side; – det er ogsaa muligt, at et saa talrigt Selskab kan bære Spiren i sig til en anden Udvikling end den, der oprindeligen har været paatænkt. Men jeg er overbeviist om, at den nuværende Bestyrelse vil virke til hiint Formaal, ved at arbeide mod Usandhed i Fremstilling. Jeg forlanger ikke Mere end Sandhed; thi kun Sandheden kan Regjeringen ønske bliver gjældende. Derfor hilseer jeg Dem som Sandhedens Bundsforvante; og i det Haab, at Selskabet paa denne Vei vil vedblive at virke for sit Formaal, tilsiger jeg det min kongelige Naade og Hyldest." (D. Folkebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
D. 10de ds. blev Hs. Majest. Kongen overrakt en Adresse fra Kjøbenhavns Handelstand, hvori det hedder: "Folket seer med tillidsfuld Forhaabning de velgjørende Virkninger imøde, som Tankens friere Yttrin- og et simplificeret Bestyrelses- og Finantsvæsen vil have paa dets moralske og paa dets physiske Tilstand. Men idet den kjøbenhavnske Handelstand knytter sine Forventninger om disse Gjenstande til det hele øvrige Folks, vover den tillige til Deres Majestæts allerhøieste Opmærksomhed særligen at anbefale den Tilstand, hvori Hovedstadens Handel, der engang var en af Landets vigtigste Rigdomskilder, nu befinder sig. Virkningerne af ugunstige Conjuncturer og hvad der er en nødvendig Folge af Handelsforholdenes Forandring, kan ingen menneskelig Viisdom tilintetgjøre. Men der gives Baand, som indskrænke Virksomheden, der gives forældede Jndretninger, der modsætte sig Handelens Udvidelse, og Nutiden kræver en Lettelse i Communicationsmidlerne, som Fortiden er forstod at vurdere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Den kjøbenhavnske Handelstand nærer tillidsfuld den Overbeviisning, at Deres Majestæt, som saa nøie kjender Handelsvidenskabens prøvede Grundsætninger, høimodigen vil bidrage til, at saadan Lettelse tilveiebringes, vil løse Handelen af de Baand, der endnu betynge den, og skjænke Kjøbenhavn, som Handelsstad, den Frihed, der vil være istand til igjen at hæve dens Velstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
J Sit Svar herpaa erklærede Hs. Majestæt, at han med særdeles Tilfredshed modtog denne Adresse fra Kjøbenhavns Handelstand. Ligesom hans forevigede Forgænger havde søgt at virke til Bedste for Handelen, saaledes vilde det blive Gienstand for Hs. Majestæts virksomste Bestræbelser at fremme denne vigtige Næringsvei i Landet, og at ophielpe Hovedstadens Handel. Hs. Majestæts første og væsentligste Omsorg maatte være rettet paa at befæste den størstmulige Orden i Finantserne, hvilken Yttring Hs. Majestæt behagede at gjentage og derpaa at lægge særdeles Vægt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Det maatte være indlysende, at den Jndtægt, som tilflyder Statsgjeldskassen af Tolden i Kjøbenhavn, var af saa stor Vigtighed for denne, at omfattende Forandringer i Toldbestemmelserne ikke uden moden Overveielse kunde foretages. Men det vilde være Hs. Majestæt særdeles magtpaaliggende at bevilge Handelen alle de Lettelser, som omstændighederne tillode, og det vilde være ham kjært i denne Henseende at modtage Forslag, fra Handelstanden selv; "th." tilførede Hs. Majestæt, "det er paa de Handlendes Jndsigter, jeg i denne vigtige Sag fornemmeligst maa stole. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 13de Decbr.: Species 200. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler 172 Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Ribe Torvepriser d. 14de December: Rug pr. Td. 2 Rd. 24 s.; Byg 1 Rd. 40 ls.; Havre i Rd. 32 s.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 20 ls.; Byggryn 24 s.; Smør pr. Pd. 5 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Bekjendtgjørelser. 4 a 500 Rbd. r. S. kunne strax erholdes tillaans mod Sikkerhed i en Landeiendom. Adressecontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Islandsk Klipfisk, Peberrod og Anschiovis faaes Dynesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Nogle enkelt beliggende Agre og smaae Lodder i Nordremarken og Forten er Undertegnede tilsinds at afhende paa gode Vilkaar. Ribe d. 17. Decb. 1839. v. Støcken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-12-17
Paa Veien fra Vertshuusholder Nielsens Gaard i Ribe og indtil Lintrup Kro er tabt en Lærredspose under Forsegling, mærket B., hvori 60 Rd. H. C. Den retsindige Finder bedes at aflevere den paa Politikammeret i Ribe mod en god Douceur. Ribe d. 16de Decbr. 1839. A. M. Ubd.