Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-02-05
Bondestanden i det 18de Valgdistrict eller Falster nedlægger herved underdanigst ved sin Repræsentant i det raadgivende Stændermøde følgende Forslag om Forandring i Skolevæsenet paa Landet, saaledes: Skolegangen og Efteraaret begynder sædvanligviis, efter Skolevæsenets nuværende Indretning, med October Maaneds Begyndelse, eller naar Vintersæden er lagt; skjøndt vistnok meget ufuldstændigt i denne Maaned, formedelst andre vigtig Beskjæftigelser for vore skolepligtige Børn, saasom ved Vinter pløining og Kreaturenes Vogtning m.m. - Den stadige Skolegang kan først regnes fra 1ste November, og dens Vedvaren til Marts Maaneds Udgang. Disse 5 Maaneder indeholde vel 128 Skoledage, men som formedelst Mangel paa Locale skal fordeles mellem begge Skolens Klasser, og give da følgelig kun 64 Dage til hver Klasse, og i Skolen læses almindeligviis kun en Time hver halve Dag, eller to Timer daglig, den øvrige Deel af Dagen anvendes deels til Skrivning, deels til Regning og deels til Underviisning i Religionen, Sang og til gymnastiske Øvelser for Drengebørn, saa ofte Veirliget tillader denne gavnlige Øvelse. Det er altsaa kun 128 Timer, (og det endda allernøiagtigst beregnet) ethvert Barn, der søger Skolen stadig i de forberørte 5 Maaneder, kan anvende til Læseøvelser. Sandelig kun et Antal Timer, som et Barn, og det endda med ikke ringe Evner, næsten vil behøve til at lære Luthers Catechismus udenad. Og disse 5 Maaneder indeholde saa at sig Hovedsummen af Skolegangen aarlig; thi den øvrige Tid af Aaret kunne vi kun sjældent undvære de af vore skolepligtige Børn, som kunne bruges ved Markarbeide. Denne Sandhed har Skolecommissionen paa de fleste Steder erkjendt; thi man bruger meget sjældent Tvangsmidler imod de Forsømmelige, fordi man veed, skal Skolen staae, maa Ploven kjøres, Kreaturene røgtes og Sæden vogtes m. m. Nei, Frederik den 6te vil, at hans Bondestand skal oplyses, han vil, at vi skulle være mere end raae og villieløse Maskiner. Ja dersom vi nu ere bragte saa vidt, at vi kunne og bør modtage en høiere aandelig Dannelse, da give man Skolevæsenet en anden Form og Indretning. Da forvise man den indbyrdes Underviisning af vore Skoler, og for at Skolerne kunne blive rummelige nok til at modtage begge Klasserne paa eengang daglig, tilbygge man hver Skole to Fag og indrette deri en Underviisningsstue; da beskikke man en Hjælpelærer ved hver Skole, da afskaffe man Balles Lærebog, som er alt for vidtløftig for Børn, og dens Sted indføre Campes Ledetraad i Religionen, eller en anden kort og for Børn fattelig Religions-Bog; da anskaffe man til hvert skolepligtigt Barn et Exemplar af Hr. Provst Birchs Læsebog og et fornødent Antal Exemplarer af Fædrelandets Historie, saaog af den almindelige Verdenshistorie samt af Bastholms Philosophi for Ulærde, og et kort Udtog af Loven og de Anordninger, som nærmest angaae vor Stand og Stilling; da lade man begge Klasserne i de for Skolegangen saa særdeles beleilige 5 Vintermaaneder, nemlig fra 1ste November til 1ste April, daglig søge Skolen, hver Klasse i sin Underviisningsstue og under hver sin Lærer. Den øvrige Tid af Aaret burde kun de Børn daglig søge Skolen, som ikke *) Det bør bemærkes, at nærværende Afskrift er en Gjenpart af Udkastet til Petitionen; men denne blev – saavidt vides – indsendt til Stænderforsamlingen aldeles eenslydende med Udkastet. bruges ved Markarbeidet, hvorimod alle de, som hermed ere beskjæftigede, kun bør søge Skolen een Dag ugentlig. Og endelig, da Læsning maaskee burde være Hovedsagen af al Underviisning i Skolen, saa kunde den første Halvdeel af hver Dag anvendes til Læseøvelser, og den sidste Halvdeel fordeles til Skrivning, Regning og Underviisning i Religionen, som og til gymnastiske Øvelser for Drengebørn, saa ofte Veirliget tillader denne – vi gjentage det – gavnlige Øvelse. Til første Klasse burde ethvert Barn henhøre fra Begyndelsen af dets 6te og til Fuldendelsen af dets 10de Aar, og da opflyttes og forblive i den høiere Klasse, indtil det ved Confirmationen udskrives af Skolen, som først burde skee med det 13de Aars Fylde. Men her vil maaskee møde en vistnok ikke ganske ugrundet Jndvending, at til at indføre disse Forandringer i Skolevæsenet udfordres der Penge. - Hvorfra tage man disse? Skoledistricterne formaae neppe at udrede de allerede paa hvilende Byrder. – Vi tillade os herved at bemærke, om ikke Kirketienden, denne Rigdoms Fylde, kunde yde noget af sit Overflod til Skolevæsenet. Jngen tage os denne bemærkning ilde op, fordi vi maaskee alt for ængstelig søge at naae det Maal, som Frederik den 6te, ligefra den første Gang han greb Statstyrelsen i sin Haand, betegnede for sin Bondestand. Dog, der gives maaskee andre Udveie. Bondestanden tillader sig endvidere. 1) Om ikke Skoledistricterne kunde af en eller anden af Stiftets offentlige Kasser erholde til Laans de Penge, som vilde medgaae til de Tilbygninger, Skolerne maatte behøve, imod Renters Svarelse og 10 Aars Afbetaling. 2) Skolelærerne, hver især, vilde maaskee ikke findes villige til, at give den ved deres Skole beskikkede Hjælpelærer Kost, Vask og Logis, imod at Skolelærerne til Vederlag, herfor erholdt, som Tilskud til det saakaldte Skolekorn, af hver Gaard 1 Skp. Byg og 1/2 Skp. Rug aarlig, og Skolelæreren bør desuden, da der nu bliver to Underviisnings stuer at opvarme, tillægges 2 Favne Brænde, som Districtet bør anskaffe og betale. 3) Lønnen til hver Hjælpelærer kunde vistnok ikke være mindre end 50 Rbd. Sølv aarlig; men disse Penge formaae Skoledistricterne, under nærværende Omstændigheder, ikke at udrede. Men Bondestanden stoler paa sin Konge. – Den Konge, som for henved 30 Aar siden sønderbrød vore legemlige Lænker, vil vist ikke lade sit store Værk ufuldendt vor Stands fuldkomne Frigjørelse. Han vil løse vore aandelige Lænker; han vil, om ingen anden Udvei gives til Hjælpelærernes Lønninger, allernaadigst indtil videre lade de dertil fornødne Summer anvise af Statskassen.