JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Efterat nu Universitetets forrige og den Moltkiske Samlings mineralogiske og 30ologiske Afdelinger vare afsondrede fra hinanden og opstillede, skred man til Vurderingen. De til Mineralriget hørende Stykker af Universitetets Naturaliecabinet, som skulde indlemmes i den Moltkiske Samling, bleve anslaaede til 6000 Rdlr., de overblevne Doubletter til 1000 Rdl., og Pattedyrene, Fuglene, Fiskene, Amphibierne og Jnsecterne, til 6000 Rdlr. Droges herfra de 1000 Rdlr. for Doubletterne, saa var det Heles Beløb 11,000 Rdlr., hvilke ogsaa, overeenstemmende med Gavebrevet, strax bleve indbetalte. Kongen tilkiendegav Moltke, at han havde anseet med allernaadigste Velbehag denne nye betydelige Opoffrelse til de naturhistoriske Videnskabers Fremme ved Universitetet, og befalede, at den indbetalte Capital skulde være en urokkelig Fond, hvis Renter allene skulde anvendes til det naturhistoriske Studiums Fremme ved Universitetet. Medens der lagdes Haand paa Fortegnelsens Udarbeidelse, forøgede Moltke Cabinettet med endnu tre andre Samlinger, som han havde tilkjøbt sig af Prof. Schumacher, Prof. Wad og Bergmester Mønster for 13,500 Rdlr. Ved denne nye Gave blev Mineralsamlingen især meget fuldstændiggjort. Ved Udgang af Aaret 18II vare de forskjellige Mineral=Samlinger, som det Moltkiske Museum nu indbefattede, af Prof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Ridder Wad bragte i systematisk Orden, numererede, videnskabeligen bestemte og korteligen beskrevne, og udgjorde 6089 Numere. Prof. Rathke havde begyndt det befalede Catalog over den 30ologiske Afdeling, og den første Deel deraf var færdig, da han fik Kongelig befaling, at foretage en Reise til Norge *). Jnf. Universitets- og Skole=Annaler for A. 1810, S. 21729: A. 1811, S. 78. 82; A. 1812, S. 6568.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Ved Rectorskiftet 1810 skildrede, Prof. og Ridder B. Thorlacius i det i denne Anledning udstedte Program Moltkes Fortjeneste af Universitetet ved hiin kostbare Gave, og tilføiede: at jo sieldnere hidtil Exempler paa den danske Adels Gavmildhed mod Universitetet vare, desto behageligere er Tanken om en sig nærmende bedre Aand, hvortil de to sidste Aars Erfaringer synes at give Anledning. Det var nemlig i Aaret 1809 Geheime-Conferentsraad Grev Rosenkrone havde beriget Universitetet med en anden betydelig Gave. Men naar disse to Exempler undtages, maa vi med Udgiveren af Universitets- og Skoleannalerne beklage, at man med Navnene Walchendorph, Scheel, Friis, Rosenkrantz, Thott og Stampe har udtømt Listen paa de Jndividuer af den danske Adel, der i tre Hundrede Aar ved noget Legat eller nogen Stiftelse af egen Formue hidtil havde erhvervet sig Ret til Universitetets Taknemmelighed." Kunde man ikke vente saadan Gavmildhed af Adelen, saa kunde man saa meget mindre haabe den af de i nyere Tider bortdøde rige Capitalister, som for det meste manglede den literære Dannelse, der kunde givet dem Sands for simpel Videnskabeligheds, end sige for Høiskolens Tarv. Blandt den danske Adel glimrer, som Videnskabeligheds Forfremmer og Beskytter, Johan Bülow, end i dette Øieblik, som et sjeldent Meteor. Men til sit attraade vigtige Formaals Opnaaelse indsaae Moltke, at det ikke var nok at han havde beriget Universitetet med een, saa vidt mueligt, fuldstændig Naturalsamling; han følte, at det ogsaa var nødvendigt, at der havdes, som Hielpemiddel, en Samling af naturhistoriske Bøger, hvori den Lærvillige kunde finde Veiledning, hvori Gjenstandene fandtes beskrevne, og deres practiske Nytte oplyst. En saadan Samling forærede han Universitetsbibliotheket, hvor den nu er opstillet, og, ligesom Naturaltheatret fører det Moltkiske Navn. Ved Udgangen af Aaret 1817 bestod Samlingen, i Følge den derover forfattede Catalog, af 112 Folianter, 323 Qvarter og 523 Octaver a., ialt af 958 Bind, hvilke siden meget ere forøgede med Bøger, kjøbte paa Grev Scheels og andre Auctioner. Til Samlingens aarlige Complettering har den Afdøde henlagt en Capital af 10,000 Rdlr. Ogsaa har han til Universitetsbibliothekets Forøgelse med philologiske Bøger, legeret 200 Rdlr. Til hans andre betydelige Opoffrelser for Videnskaberne hører, at han, for at hædre den store A. P. Bernstorff, hvis udødelige Fortjenester, af Fædrenelandet ingen varmere paaskjønnede end han, paa sin Bekostning, havde foranstaltet en academisk Høitidelighed, og ladet de i den Anledning, saavel ved Academiet som andre Steder, holdte Taler og afsjungne Mindedige, trykke i en Pragtudgave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Som smagfuld Konstynder lod han i Aaret 1804 sin kostbare Maleriesamling, som længe havde henligget unyttet, blive en for Alle tilgængelig offentlig Skat. Den opstilledes, som bekjendt, i Thotts Hotel, hvor den staaer under Hr. Justitsraad Weinwichs Opsyn. Meget bidrog dette til en ædlere Konstsmags Udbredelse i Fædrenelandet, og de unge Konstnere kunne nu her udvikle deres Talent ved Beskuelsen af Jtaliens og Nederlandenes første Mesteres Konstarbeider. Samlingen bestaaer af 150 Malerier. Kort førend Fredens Slutning aabnedes en ny Bane for den endnu utrættelige og ungdoms forige Oldings Virksomhed. Hans Fædreneland, trængte da, som for trende Aarhundrede siden, til en Peder Oxes vise Raad i manciel Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J hvilken Tilstand vort Pengevæsen da befandt sig, er bekiendt. Repræsentativerne stode, uagtet en Reduction kort tilforn havder fundet Sted, yderst lave, og Statspapirerne 60 pCt. under deres paalydende Værd. Moltke blev første Medlem af Finantsdeputationen, og fra dette Øieblik begyndte en lykkeligere Stjerne at skinne for Danmark. Man kjendte hans Fædrenelandssind, hans uafhængige Stilling; den Klogskab, hvormed han i saa mange Aar havde bestyret sin egen, ikke ubetydelige Oeconomie; hans Alder indgjød Hi agtelse, hans Erfaring og Tarvelighedsaand Tillid. Med hans Jndtrædelse i Finantsdeputationen voxte Crediten i og uden for Landet. Statspapirerne forbedrede sig i Værdie ligesom ved et Trylleslag. Vi have nævnt Peder Oxe, og med ingen Statsmand lader den Afdøde sig bedre sammenligne end med denne. Ogsaa ved Peder Oxes Tilbagekomst havde Danmark udholdt en bekostelig Krig, som havde. udrømmet Skatkammeret og svækket Rigets Kræfter. Han undersøgte først - saa lærer Krøniken os -de Mangler og Hindringer, hvorved Regjeringen led meest, og udfandt derpaa, efter modent Overlæg, Midler til, ved viis Besparelse, at holde Skat kamret altid vedlige, og ligefuldt at udrede de nødvendige Omkostninger, som Krigsmagten til Lands og Vands udfordrede. Selv Fremmede beundrede hans store Jndsigter og prisværdige Foranstaltninger *). Som Stifs-Curator for Valle og Wemmetofte medvirkede Moltke især, ved sin store Omhu til at bringe disse Stifter i en saa blomstrende Forfatning, at Klosterfrøknernes Tal blev anseeligen forøget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Foruden Stamgodset Bregentved ellede ham Kjørup. og Einstedelsborg, som, efterat han havde afhændet samme, blev. (1810) ophøiet til et Grevskab. Det kaldes nu Grevskabet Roepstorff, og tilhører Greve og Kammerherre von Petersdorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Et Hovedtræk i Moltkes Caracteer var gammel dansk Jevnhed, som sporedes i hans hele Udvortes. Hans Klædedragt og Equipage var uden Prunk, og lode ikke formode, at han var en af Danmarks første og rigeste Adelsmænd. Ogsaa hedder det, at det var hans Villie, at komme ligesaa prunktøs i Jorden, som han vandrede her i Livet. Hans Liig skal i Stilhed føres til Kirken, i Carise, paa Vordingborg Amt, hvor hans Familiebegravelse findes. Denne er et af hans Fader bekostet Mausoleum, saa skjønt og smagfuldt, som ikke nogen Privatmand i Danmark eier det. Det forestiller en Sarkophag med fritstaaende Figurer af Wiedewelt og Stanley. Paa den ene Side er en Jndskrift paa en Marmortavle, og paa den anden en Medaillon med A. G. Moltkes Brystbilled af Sally. Det hele Capel er forfærdiget af Harsdorf. *). Saaledes kunde den franske Gesandt, Carl Danzen, i sit Brev til Carl IX. af Sverrig, ikke noksom rose de i Danmark føiede Foranstaltninger. Han forsikkrer, at Staten har været i stor Fare, men at Gud har givet Kongen et Middel - (hvorved, som de andre Breve, vise, menes P. Oxe). - til at opholde den: Moltke efterlader en eneste Søn, Greve og Kammerherre Ad. Wilhelm Moltke, Deputeret i det Kongelige Rentekammer samt for Finantserne, født d. 25de August 1786. Saaledes levede og døde Joachim Godske Moltke som Videnskabernes Velgiører, som Kongens troe Mand, som Landets Ven i Nødens og Trængslens Dage. Hvad han for Danmark i de sidste Aar var derom kan og bør kun en upartisk og mere grantseende Efterslægt dømme. Frugterne af det Frø, han har været med at lægge, kunne kun med Tiden vise sig i deres fulde Modenhed, og ingen bør formasteligen fælde nogen afgjørende Dom over det Tilkommende, efter det Nærværendes uudviklede og i sit Bælg endnu liggende Sædekorn. Den Afdøde var prydet med alle de Hæderstegn, Nogen i Danmark kan erholde. Han var Overkammerherre, Ridder af Elephanten, Ordens Prof. R. Nyerup har sat kantsler o. s. v. ham følgende Minde: In obstum J. G. Comitis de Moltke, S. R. M. a consiliis intimis et in Consilio status intimo Administri, Ordiniselephantini Eqvitieautati, ordinum regiorum Cancellarii, &c. &c. &c. Principis occubnit Patriæve sidelis amicus, Qvi qvoqve Musarum verus ocellus erat; Rerum nostrarum columen qvi, grande decusqve, Curæ ui Patriæ nocte dieqve salus. Invenire parem vig nostro contigit avoDamnum, qvod patimur, nee reparare licet. Morte igitur cum jam lugemus nobis adennum, In larymis nostrin qvis qvent esse modus, Eximio suo benefactori, in æternum pie colendo, moestissimus posnit, Er. Nyerup. Alt, hvad angaaer vor L. Holberg, er ingen Dansk Mand uvedkommende, følgelig kan det ikke ansees for ubeskedent, at jeg, i Anledning af det i Skilderiet No. 78 Jndrykte om L. Hol borgs Baronisation, har oversat og ligeledes lader indrykke følgende Linier af den gamle Seneca. Ved at læse hint, faldt det mig ind, at mueligen Holberg selv, om Han ogsaa havde læst det, vilde have svaret omtrent det Sammesom Senera: overalt kan saadan Formodning jo aldrig kaste mindste Skygge over nogen af disse tvende Mænds Minde. Seneca om lyksaligt Liv, Cap. XVII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Jndenlandske Efterretninger. J Følge Breve fra Holsteen ere Kartoflerne næsten overalt mislykkede der i Aar. Ogsaa paa Foder har man Mangel, og man troer at ville blive nødsaget, paa Grund af denne Mangel, at slagte et større Antal Kreature end sædvanligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Hr. Major Lindenfels agter paa Subscrip, tion at udgive: "Den hemmelige Skrivekonst eller Chiffrer- og Dechiffrer-Konsten, i Særdeleshed practisk oplyst ved et Transpositionchiffre, der formedelst dets utallige Afvexlinger, i Forening med den største Simpelhed og Lethed kan gjøres aldeles uopløseligt, endog for den, som har opfundet det. Alle Kobbertavlerne ere allerede stukne, og det hele Værk ligger færdigt til Trykken. Det vil udgjøre omtrent en Snes Ark i 8vo, og Prisen bliver for Subscribenterne 4 Rbdlr. Subscriptionen modtages hos de Herrer Thoring & Colding, paa Børsen No. 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Onsdagen den 30te Septbr. d. A., var for Horsens Kjøbstæd en sielden festlig Dag, da dens 77aarige, ærværdige, elskede Sognepræst: Hr. Amtsprovst Chr. Brøndsted, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, helligholdt sit 50 Aars Embeds-Jubilæum. - De i denne Anledning af Ham Selv og Hans 2de nærværende Sønner holdte Taler, samt en kort Beskrivelse over den hele festlige Act i og udenfor Kirken vil ved Trykken blive bekjendtgjort, og Jndtægten deraf komme Horsens Byes Fattige tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J Odense Kathedralskole aabnedes det nye Skoleaar den 1 Octbr. med en Sørgefest over den afdøde Rektor Prof. Heiberg. Sørgetalen over den Afdøde holdtes af Hr. Dr. Müllertz, som i sin Tale udviklede, hvordan Manden var, og hvorlunde hans Exempel baade af Lærere og Lærlinge fortjener at efterlignes. Før Talen blev afsjunget Psalmen No. 425, og efter Talen No. 428. - Mærkeligt og rørende er det, at Ribe Skoles forrige Rektor, Professor L. Hansen, er død samme Dag og næsten samme Time som Professor Heiberg. Disse 2 Mænd vare i sin Tid over 11 Aar Embedsmænd sammen ved Ribe Skole, forbunden ligesaameget ved Venskabsbaand som ved Lærdom, Aand, og fælleds Virkekreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Hr. Pastor Meden har efter sin Ankomst, til Fridericia offentligen bevidnet sin hjertelige Taksigelse for det særdeles overraskende Beviis paa den ædleste Velvillie, hvormed han fra Frue Menighed glædedes nogle Øieblikke før han forlod Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Odense, d. 6 Oct. Deres Høiheder Greven og Grevinden af Oldenborg ankom, efter en høist behagelig Reise langs Rhinen, og paa Rhinen fra Coblenz til Kölln den 21 Septbr. i høieste Velgaaende til Mayntz og den 25 derefter til Frankfurt, paa hvilket sidste Sted Deres Keiserlige Majestæter af Østerrig og Rusland paa samme Tid vare. - Paa Odense saakaldte Mikkels marked afvigte Fredag syntes Priserne paa adskillige Fødevarer igjen at ville hæve sig noget. Rug kostede 10 Rbd., Hvede 14 a 15 Rbd. Tdn., Smør 17 a 18 Rbd. Fjerdingen, en Skjeppe Boghvedegryn 4 Rbd., Byggryn 2 Rbd., en levende Gaas 6 a 7 Mk. o. s. v. Det beste Kjøb var paa Heste, ventelig en Følge af Udsigterne til Fodermangel. En almindelig Bondehest kunde saaledes kjøbes for 10 til 15 Rbd., ja, der skal end- og være givet hele Heste bort for en Pægel af den klare Korn-Nektar. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Blandede Efterretninger. (Af Stockholms=Posten No. 166, Torsdagen den 23 Juli, 1818.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Daarehuset ved Aversa i Neapel. (Udtog af en i Aaret 1817 foretagen, men endnu ikke udgiven, Reise i Kongerigerne Neapel og Sicilien.) Aversa er bygget af de tappre Normanner, men kan ikke rose sig af nogen Berømthed fra Oldtiden. Staden er, saa at sige, ny paa denne clas fiske Jdedbund, hvor man ved hvert Skridt finder phøniciske, græske og romerske Mindemærker, og hvor hver Vraa, hver Steen for den reisende Fremmede bærer Vidne og Jtaliens ældgamle Viisdom. Jeg havde allerede forhen hørt denne Jndretning roses, men vant til at finde de Reisendes Efterretninger, saavel i det Gode som i det Onde, om de Lande, som de have gjennemreist, overdrevne, vilde jeg selv besøge dette Sted. Klokken 8 om Morgenen var jeg ankommen til Aversa. "Hvorhen agter De Dem, min Herre," spurgte Postillionen. "Til det Kongelige Jnstitut for Vanvittige" svarede jeg. "De maa dreie af til Venstre", svarede mig en høflig Olding, og viste os Veien. Efter at have vandret en kort Gangsti, øinede vi en uanseelig Bygning, som ligger i Midten af et smillende Landskab. Klokkens Lyd kaldte Folket i Naboelauget til Messen, hvilken de i Huset indelukkede ulykkelige Syge daglig bivaane. Lader os gaae ind i Kirken", sagde vi alle. J samme Øieblik begyndtes Gudstjene sten. En Deel af Kirken var opfyldt med Folk fra Staden og Landet. J Choret og i Pulpiturerne paa Siderne saae man Mennesker af hver Alder og hver Stand, næsten alle eens klædte; i Midten af Kirken stode nogle unge Grenaderer, og fra et talrigt Militairorchester gave Hvelvingerne Gjenlyd af de meest harmoniske Toner. Alt aandede Ærefrygt og Andagt. Min 2 eileder sagde: de, som De seer andægtige og tause ved Alterets Fod, de, som bære Krigsuniform og som med de res Vaaben tilbede Hærenes Gud; de, som bringe Templet til at gjenlyde af harmonisk Musik, ere lige saa mange Offere for den frygtelige Sygdom, som berøver Mennesket Forstandens Brug; endog den, som De seer, fuld af Ærbødighed og Frygt understøtte Præsten ved Forsoningsofferet, er iselv een af disse Ulykkelige. Det er ikke let at beskrive, hvor stor min Forundring nu var, eller hvilket Jndtryk denne gyselige og blide Contrast af den menneskelige Siels Elendighed og Storhed gjorde paa mig. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Af nogle Jndskrifter, som man har fundet ved Lyon, og som omtale Apollos og Aeskulaps Bade, har Hr. Monge sluttet, at der maatte være en Sundhedskilde; man har imidlertid ikke kunnet finde den. Men i afvigte Sommers store Tørke har man i en liden Flads Laie virkeligen opdaget en varm Kilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
J lang Tid har intet Konstværk gjort saa stort Opsigt i Paris, som et i forrige Maaned udstillet Malerie, forfærdiget af en 22aarig tydsk Konstner, Begasse fra Cølln. Det forestiller Christi Lidelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Som et Bidrag til en Caracteristik af Krigs methoden i de franskes sidste Feldtog mod Russerne fortjener det at anføres, at man i Danielewicz lærte et nyt Æble=Trommeslag, efter hvilket, Mandskabet, under Livsstraf, skulde være forsamlet inden tii Minutter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
For at befordre Kornvarerne paa Dana til Riga, lade Godseierne bygge store Barber (Strugi),der kunde optage 80 Vispeler Korn. De føres af 20 til 30 Livegne, som dertil leies for 35 Rubler hver, til piilsnart at svømme med første aabent Vand med af Floden. Paa denne Maade transporteredes de Franskes Kornvarer til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Ved en Kongel. preussisk Forordning er Benævnelsen af de hidtil værende Brigader (hvorved man forstod en Troppeafdeling af alle Vaabenslags, bestaaende af 1 Jnfanterie og 1 Cavallerie=Brigade, hvilket, har givet Anledning til Misforstaaelse og gjort Omskrivning nødvendig, forandret til Divisioner, hver bestaaende af 11 Jnfanterie= og 1 Cavalleriebrigade. Generalen, som forestaaer en Division, skal hedde Divisions-Commandeur, og Generalen eller Stabsofficieren, der commanderer en Brigade, Brigadecommandeur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Det Kongelige Berlinske Konstacademies Udstilling for i Aar skeer i et endnu ikke fuldført Locale, der udgjør en Deel af den Academiebygning, der opføres efter Kongelig befaling, tildeels for offentlige Midler, og som sættes i For Lindelse med et offentligt Museum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 October. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 260. Amsterdam 2 M. 238, a vista . London 2 M. Rbdlr. Paris - . Spec. 266. - Specier, solgtes til 16 Rbmk. 16 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanksedler 22 1/2 a 23. Svenske Sedler 7 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Kjøbenhavn, den 10 October, J Formiddags henimod Kl. 11 tilkjendegares ved Allarmtrommen, at der var udbrudt Jld, og Kl. 11 3/4 klemtedes med Klokkerne for Huus ild, men allerede Kl. 12 1/2 tilkiendegaves ved Kim ning, at Faren var forbi. Man erfarer nu, at Jlden er udbrudt i Vaaningshuset af Hr. Skoemager Rings Garverie paa den saakaldte Ladegaardsvar imellem Nørre og Vesterport. Vaaningshuset afbrændte ganske, men Garveriet blev ubeskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-10
Trykfeil i No. 77. P. 1312, Lin. 6, for, deelectis, læs: detectis3, for, aluminds læs: alumnos Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hvecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mas Hos Na Femtende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 October 1818. Den Moltkeske Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Den Moltkeske Familie kan som dansk Adel ved ikke i Alder maale sig med Urner, Thotter, Grubber, Troller, Krabber, Bannere, Biller, Rosenkrantzer, og mange flere vore ældste indfødte Familier, om ellers de af disse, der endnu bære et af hine Navne, derfor og altid nedstamme fra de med disse Navne i vor Histories allerældste Mindemærket forekommende; thi Navnet selv, hvor dansk det lyder, beviser intet. Den berømte Peder Oxe stammede saaledes fra en frankisk Familie. Om den ligesaa udbredte som af Staten og Videnskaberne fortjente Rosenkrandske Familie, med hvis Navn Kong Errk af Pommeren beærede et af sine Krigskibe, i sin Oprindelse er dansk eller nordisk, tør være meget uvist. Det er og bekiendt, at vor Adel, som Tysklands, som Frankrigs, og overalt hele Europas Middelalders Adel, stundom skiftede baade Navn og Vaaben. Vi have saaledes havt Jueller, der dog ikke hørte til den Juelsk Familie. Om den bekiendte tyske Familie von Schlieffen har jeg læst, at den af Kong Christopher fra Bayern skal have faaet et nyt Vaaben. Det nuværende Ostenske Vaaben skriver sig først fra det femtende Sekels Midte, da en i denne meget ældre Familie udmærket von Osten optog det, og siden de andre Ostener efter ham, med hvem de vare stolte af at være i Slægt. Stundum foranledigede og en eller anden i Middelalderens Tourneerlæge udviist Daad, f. Ex. at en simpel Ridder havde slaaet en Fyrste af Hesten, at denne Ridder forandrede baade Navn og Vaaben, for i begge Deelene at have Noget, der er indrede hans Afkom om deres Ahnherres Fortjenester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Som tysk Adel er den Moltkeske Familie vist ældgammel, maaskee tusinde Aar og derover, som og Sagnet: at Familien skal være adlet af Keiser Hendrik Fuglefænger, skjøndt uden Tvivl falskt, taler for denne Adels Ælde. Men til denne Keisers Tid gaves der vist ingen diplomatisk Adel, som er flere Sekler yngre. Rigdom, Mod, Tapperhed, Forstand, adlede den Tid, uden al andet Beviis end Medborgernes almindelige Agtelse, og Fyrstens udmærkede Tillid, der gik i Arv fra Fader til Søn, og tilsidst blev almindelig for alle Descendenterne. Jeg henholder mig til hvad jeg herom har sagt i min for flere Aar siden udgivne Afhandling: Arveadel saa gammel i Norden som ordnet Stat. Thi hvad her da gjaldt, gjaldt da vist og hos vore Brødre de Tyske, om jeg saa tør kalde dem for visse vore Antiqvarer, der saa gjerne ville, at vi Nordiske skulle som være af en ædlere Dey, end de Tyske. Navnet Moltike, Moltke, Molcken, kommer ofte for i Middelalderens Krøniker og Diplomer, der angaae især Tysklands nordre Deel. Fornemmelig synes denne ældgamle Familie oprindelig at have havt hjem me i Meklenborg og Pommeren, hvorimod jeg intet kan finde om den, før i meget sildigere Tider i Holsteen, hvor dog den lærde Ludsovici i sit store Universal-Lexicon ogsaa, men vist urettelig, sætter denne Familie. Men skjøndt jeg vel veed, at i det syttende Sekel en Moltke var Raad hos Hertugen af Holsteen, saa troer jeg dog saalidet, at denne Familie nogensinde der har havt hjemme, som jeg veed, at for en 60 Aar siden gjorde Holsteens Ridderskab med Prælater Jndsigelse mod i deres Klostere at indtage Døttre af den moltkeske i Holsteens Adel ikke endnu reciperede Familie. Feiler jeg ikke, foranledigede og denne Jndsigelse nogle Smaaskrifter om den holsteenske af delige Reception, der nok findes anførte i mit danske historiske Bibliothek. J de ældre Tider var endog stundom Moltkerne Holstenerne paa Halsen. Jeg finder saaledes, at en Johan Moltke i Aaret 1262 nedrev et holsteensk for de Reisende farligt Røverslot, hvorved han ikke gjorde sig lidet fortjent af flere de tyske Stæders Handlende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
J den Moltkeske Families Vaaben have, som endnu, saa altid, været Fugle, baade i Skjoldet og Hjelmen. Maaskee skriver dette Vaaben sig fra en af de mange flere Foreninger, den tyske Adel oprettede mellem sig i Middelalderen. Bekiendt er den Tids Adels hele Europa over lidenskabelige Hengivenhed for Jagten, saa man endog fra Bisper har Skrifter herom. Ligesom en Bisps Fasangaard var ham saa hellig, at han endnu i Luthers Tid lod en sin Tiener forsfæste, fordi Tieneren havde vovet at tage Herren uadspurgt en Fugl ud af det Bispelige Fasanerie. Høge, Falke og andre Fugle betingede og derfor ofte Lehnsherren sig af Vasallen. Mange af hine Fereninger eller adelige Broderskaber gaves derfor Navn af de for Jagten udmærkede Fugle. Men havde saaledes: Falkeforeningen, Svaneordenen, Broderskabet af den hellige St. Mortens Fugl, og flere saaledes benævnte Broderskaber. Til hvilket af disse nu den Adelige med Familie hørte, viste han ofte, ved i sit Vaaben at indsætte noget Broderskabets Vartegn lignende Mærke. Dog, man finder baade hos den bekiendte Historieskriver Mathias Parisiensis og i de franske Romaner, endnu ældre, end hine Broderskaber ere, Spor til Adelens Agt for visse Fugle, hvis Kjød endog var en udelukkende Spise for udmærkede Riddere. Men