JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Blandt de 7 som fik tredie Characteer var Een som tredie Gang gik op og kun med Nød og Neppe bestod. Af saadanne og lignende Subjecter kan man naturligviis ikke vente sig meget. (Berg. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ved et Festmaaltid den 26de Juni i Disternbrook i det Holsteenske blev der udbragt mange Skaaler, hvorved den offentlige Mening udtalte sig frimodigt og afgjort om vor politiske Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
De bekjendte Papiirfabrikker Ørholm og Ny mølle med underliggende Eiendom samt tilhørende Jnventarium ere efter passeret Udlæg, averterede til Auction og skulle absolut bortsælges den 24de August førstkommende. Om det i Odense værende Asyl indeholder Hempels Avis følgende Efterretning. Asylet blev aabnet den 7de Februar d. A. og havde da et Antal af 14 Børn. Dette Antal er siden ved succes siv Tilgang steget til 77 (39 Drenge og 38 Piger, og 110 ere i det Hele for Tiden anmeldte. Henseende til Underviisningsgjenstandene have de fleste Børn bragt det til at kjende Bogstaver og 22 stave efter Læsetabeller: 25 Børn skrive efter Bogstaver paa Tavle og 40 Børn tælle paa Maskinen, frem og tilbage til og fra 100. Enkelte moralske Fortællinger og bibelske Historier efter billeder ere gjennemgaaede, saaledes, at Børnene kunne gjøre temmelig Rede derfor, og i Sangen have de gjort heldig Fremgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ved en afholdt Forsamling i Nationalbanken, sidstl. 22de Juni blev eenstemmig valgt til Kasserer ved Bankcontoiret i Aarhuus: Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm, og til Bogholder Hr. Fabritius, Assistent i Nationalbanken. Den første med en aarlig Gage af 2000 Rbd. og den Sidste med 1600 Rbd., ligesom de og begge erholde i Løn til de af dem antagne Assistenter, 400 og 300 Rbd. No. 30
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Viborg den 24de Junii. Af Snapsting har her i Aar ikke været noget. Det eneste man har mærket dertil var, at det ringede ind den 13de og ud i Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Odense. Det aarlige Landemode afholdtes heri Byen den 28de f. M. og udmærkede sig denne Gang ved at trende nye Provster bleve indsatte nemlig: Consistorialraad Vallentin Peter Seidelin, Sognepræst for Dreslette R. af D. til Provst for Baag og Wends Herreder, Wilhelm Bartolomæus, Bentzien, Sognepræst for Kjerteminde og Drigstrux Menigheder, til Provst for Bjerge og Aasum Herreder; Hans Joachim Ewald Knudsen, Sognepræst for Krogsbølle Menighed, til Provst for Lunde, Skam og Skovbye Herreder. Jndvielsen skeete ved en latinsk Tale af Biskop Dr. Faber R. af D. Mærkeligt nok er det forøvrigt at danske Præster endnu i vore Dage indvies af en dansk Biskop og i en dansk Kirke ved en latinsk Tale. At dette ikke længere stemmer med Tidsaanden kan vistnok ansees som afgjort, og da man selv ved Universitetet søger at drive Romersproget indenfor sine naturlige Grændser, bliver det vanskeligt at indsee hvorfor det endnu skal høres i vore Kirker ved slige Høitideligheder, der netop herved for en stor Deel tabe deres Betydning for den største Deel af Publicum. - Ligesom tidligere i Kjøbenhavn, saaledes vil nu og her blive foranstaltet en offentlig Udstilling af de fortrinligste fyenske Haandværks- og Fabrikarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Blandet. J Gülzow, ikke langt fra Lauenborg, har fornylig en umenneskelig Fader, som allerede forhen havde dræbt et af sine Børn og derfor havde været dømt til Skubkarren, myrdet sin Søn ved at stikke ham en Kniv i Hjertet, fordi denne paa en passende Maade bebreidede ham hans Drukkenskab og Larmen, og opfordrede ham til at være rolig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
J Paris blev nylig en Mand, klædt i en Blouse, idet han gik ind af Barrieren la Villette, kastet omkuld af en forbikjørende Vogn. Blodet strømmede ud af et stort Saar paa Mandens Legeme. Man løftede ham op med største Varsomhed og sendte Bud efter en Læge, men pludseligt, til Alles største Forundring, var den blodige Mand løbet sin Vei. Nu opdagede man at det formeentlige Blod var Rødviin, som han havde villet indsmugle, og at Blæren var gaaet istykker ved hans Fald. Det Moersomste var, at Toldbetientene ved Porten havde været de ivrigste til at hjelpe den Ulykkelige. Som et Exempel paa den Elendighed, der hersker blandt den fattige Klasse i Jrland, fortælles Følgende: For kort Tid siden laa en Tiggerkjærling paa Gaden Louahera, angreben af Forraadnelsesfeber, og Jngen vilde af Frygt for Smitten optage hende i sit Huus. Endelig forbarmede En sig over hende, og tillod at hun med sine to smaae Børn maatte søge Ly i et halv forfalden Skuur. Men dette ydede kun en daarlig Beskyttelse; Regnen flod strømmeviis igjennem Taget, og Jngen bekymrede sig nu mere om den Ulykkelige, uagtet hun manglede Kraft til at bevæge sig af Stedet, for at betle og Næring til sig og sine Smaa. Efterat hun havde tilbragt et Par Dage og Nætter i denne hjælpeløse Tilstand, faldt det endelig en Medlidende ind at see efter i Skuret, som man havde indrømmet hende. Da han traadte derind, saae han begge Børnene ligge døde ved Siden af Moderen, der endnu med sin sidste Kraftanstrængelse væltede sig fra den ene Side til den anden, for at holde Svinene borte, der vare i Begreb med at ville æde Børnenes Liig. – Saadanne Afskyeligheder ville dog nok ikke meere forekomme, naar en ny Fattiglov træder i Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
J Berlin skal nylig være indtruffen følgende mærkelige Begivenhed: En gammel, fattig Kone, der ernærede sig af at strikke for Folk, udfoldede tilfældigviis det Papiir, hvorom Bomuldsgarnet havde været viklet. Det var et Stykke af en Avis, og paa Samme fandt hun en Opfordring til sig at melde sig hos en amsterdammer Banquier, i Anledning af en hende tilfalden Arv efter en paa Batavia afdød riig Slægtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Paa Raadhuuspladsen i Paris gik den 19de Mai en ung Mand paa omtrent 30 Aar, hvis Ansigt har Spor af den dybeste Kummer, ved Siden af en svær Lastvogn, og betragtede med Opmærksomhed Hjulenes Omdreining. Pluseligt sprang han frem, kastede sig ned paa Jorden, og rakte Hovedet ind under et af de forreste Hjul. Et Øieblik derefter var hans Hoved knunst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Skibsefterretninger. Natten til den 24 f. M. indstrandede paa Hansted Strand, Thisted Amt, Galeasen Lina Capitain Finck af Svinemunde, kommende fra Danzig og bestemt til Hull med Kreaturbeen. Mandskabet er reddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Den 28de f. M. ankom til Ankers i Renden Fregatten "Galathea, under Commando af Commandeurcapt. M. Lütken. R. af D., og Corvetten "Diana, under Commando af Capt. Graah.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Kjøbenhavns Torvepriser den 1ste Juli. Rug Td. 4 Rbd. 40 s. a 4 Rbd. 56 s. Hvede 4 Rbd. 72 s. a 5 Rbd. 16 s. Byg radet 2 Rbd. 88 s. a 3 Rbd. dito beradet 2 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 88 s. Havre 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 80 sk. Erter 4 Rbd. 72 s. a 5 Rbd. 32 s. Flesk røget Lpd. 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 40 sk. dito grønsaltet 1 Rbd. 68 s. a 1 Rbd. 84 s. Smør Pd. 20 a 23 s. 2 Snesen 19 a 20 sk. sjællandsk Smør Fjerdingen 10 Rbd. 64 s. a 13 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ledigt Embede. Det residerende Capellani ved Domkirken i Ribe, og dermed forenede Sognekald for Seem Menighed i Ribe Stift, 375 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Søby og Thurup Menigheder i Fyen, N. Schaldemose, beskikket til Sognepræst for Ondløse og Søndersted Menigheder i Sielland; residerende Capellan ved Domkirken i Ribe og Sognepræst for Seem Menigheder, A. Leth, til Sognepræst i Middelfart og for Causlunde i Fyen; Cand. theol. H. A. Laurent, til Sognepræst for Gjessing og Nørager Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. N. A. Ove, til personel Capellan for Aarsløv, Hørning og Lihme Menigheder i Aarhuus Stift; Sognepræst for Støvring og Mellerup Menigheder og Støvringgaards Klosters Capel, J. C. Bang, til Sognepræst for Skjævinge og Gjørløse Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Farstrup og Lundby Menigheder i Viborg Stift, J. C. Brangstrup, til Sognepræst for Snodstrup Menighed Sielland; Sognepræst for Ulvborg og Raasted Menigheder i Ribe Stift og Provst for Ulvborg, Skodborg og Vandfuld Herreder under Ringkjøbing Amt, E. C. Assens, til Sognepræst for Nørre=Aaby og Jndslev Menigheder i Fyen; Sognepræst for Rold og Vebbestrup Menigheder i Viborg Stift, P. A. H. Jürgensen, til Sognepræst for Sønder=Kirkebye og Sønder=Alslev Menigheder paa Falster, Sognepræst for Borberg Menighed i Ribe Stift, Magister artium M. N. Schmidt, til Sognepræst for Ølsted Menighed i Aarhuus Stift, residerende Capellan i Kolding og Sognepræst for Alminde Menighed i Ribe Stift; J. S. H. Galskjöt, til Sognepræst i Kolding; Garnisonschirurg ved Fladstrands Fæstning, C. N. Arendrup, til Districtschirurg i Grenaae med tilhørende Landdistrict under Randers Amt. Orgelbygger F. H. Ramus, udnævnt til Hoforgelbygger; Copiist ved den kongl. Stald=Etats Contoir, C. M. Thomsen, udnævnt til Kammersecretair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Bekjendtgjörelser. Tvende Merinos=Vædere, den ene 3 Aar, den anden 4 Aar gamle, af forrige Forpagten paa Kirstineberg, Hr. Cleves Race, ere underhaanden at erholde tilkjøbs, naar man henvender sig til Kammerjunker, Classen paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Auction. Efter passeret Skifteforhandling, bliver den Skipper Frederik Nielsens Fallitbo tilhørende Jagt, Karen Kirstine Aner, drægtig 10 Commercelæster og beliggende her ved Byen, med dens staaende og løbende Redskab samt Inventarium, opbuden til Salg ved een eneste Auction, som afholdes paa Fartøiet, selv, Onsdagen den 19de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne for Salget, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 2den Juli 1837. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ved Proclama af Dags Dato, som er læst ved Musse Herreds Ret, og snarest mulig vil blive læst ved den kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter Aftægtsmand Rasmus Jørgensen, i Musse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede. Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte til at anmelde og legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herredskontoiret i Saxkjøbing den 22de Juni 1837. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Alexander Hansen og Kone Maren Christiansdatter af Callo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa dette Boe, for undertegnede committerede Skifteforvalter. Durebyegaard, den 24de Juni 1827. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Lollands-Falsters 31te Aargang. No. StiftsTidende. seda Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. J. Tidemand, Procurator. Trykt i Githele Lands Offen i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Af diplomatiske eller politiske Nyheder, hedder det fra Paris, er her for Tiden ingen, thi det halve Paris er paa Landet, og de Circler hvor man pleiede at erfare saadanne Nyheder, eller hvor de endog bleve opfundne, ere adspredte. Saavel Kongehuset som Pariserne synes at være blevne trætte af Formælings-Høitidelighederne, og udhvile sig, saa at Politiet egentlig kun er det eneste, der endnu er i Bevægelse, hvortil en overdreven Ængstelighed imidlertid er den eneste Grund. Complottet af 20de Juni har opløst sig til Intet. En drukken Maler havde nemlig i Selskab med nogle Underofficerer tømt nogle Flasker Brændeviin og ved denne Leilighed fremkommet med nogle fornærmelige Udladelser mod Kongen. Regjeringen har imidlertid heraf taget Anledning til at forbyde Soldaterne af Garnisonen al Omgang med andre af Byens Borgere end de, med hvilke de ere beslægtede. Ligesom denne befaling røber megen Mistillid baade mod Armeen og Borgerne, saaledes synes den heller ikke at stemme med Tidsaanden, der ikke vil have Armeen anseet som et væbnet Politie corps, eller en upopulair Regjerings Støtte, men som et Værn mod udvortes Fiender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
England. J Parlamentet iler man med at tilendebringe de nødvendigste Forretninger, der imidlertid hverken have synderlig Jnteresse for selve Parlamentet eller Udlandet. Journalerne derimod beskjæftige sig allerede med de forestaaende Valg, og da man antager, at den unge Dronning vil befordre Reformer, og Englands Forfatning vistnok i flere væsentlige Henseender trænger til Reform, vil den næste Parlamentsforsamling sikkerlig, blive meget interessant. - Den nuværende Konge af Hannover har modtaget en Condolations= og Takadresse, der Fredagen den 7de Juli 1837. var underskrevet af samtlige Familiefædre i Kew, hvor han i lang Tid havde opholdt sig som Hertug af Cumberland. – Ved Obductionen af den afdøde Konge, har man i den høire Brysthuulhed fundet omtrent 14 Unzer Vand. – J London er Hr. Montestore, en Jøde og Slægtning af Rothschilderne, valgt til Scheriff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Hannover. Den 28de f. M. holdt Kong Ernst August sit Jndtog i Rigets Hovedstad, hvor Byens Director modtog ham med en Tale, og overrakte ham Nøglerne til Byen. Kongen modtog Director meget venlig og yttrede i sit Svar blandt Andet: "De kjender min Kjærlighed til denne Bye og dette Land, hvor jeg har tilbragt den største Deel af min Ungdom, det har behaget Forsynet at kalde mig til mine Fædres Trone, og jeg vil derfor være Hannoveranerne en retfærdig og naadig Konge." Et begeistret længe Leve besvarede disse Ord, der imidlertid synes noget mærkelige i et constitutionelt Monarkie, men som bekjendt, har Kongen stedse i England været en absolut Conservativ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Ministerne v. Alten og v. d. Wisch have taget deres Afskeed, og Geheimeraad v. Schele er udnævnt til Cabinets=Minister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Bayern. Discussionerne over Beretningen om det financielle Regnskab har givet en herlig Leilighed til at kjende de forskjellige Partier og Stemningen i Bayern, og vi meddele dem derfor her i Uddrag. Decanen Mauer aabnede Debatterne ved at holde en almindelig Lovtale over Regjeringen og kaldte blandt andet Hof=Etaten Rosen i Budgettet, der vilde visne ved den mindste Berørring, hvorfor og Troskab skulde bevare hvad Kjærlighed havde givet." De Deputerede v. Ringseis og Moy dadlede derimod det System, der i de sidste 30 Aar var fulgt i Bayern, og meente, at det Princip at firere, eller reent ophæve Tienden og at hæve Hoveriet baade var i høi Grad uretfærdigt og skadeligt, hvorefter de sluttede deres Foredrag med, at den der ikke kunde see paa Himlen skrevne Tegn, og de fra Afgrunden kommende Flammer, maatte være slaaet med Blindhed. Efterat flere havde bekjæmpet disse Talere, bemærkede endelig Willisch, at man havde været meget rundhaandet med at rose Ministrene, men da det Sandeste i denne Roes vistnok laae i de Ord, at alle Ønsker blive hørte af Ministrene, var det paa Tiden at ophøre hermed. Han vilde kun indskrænke sig til at rose Pressefriheden i Bayern, der ikke lod mere tilbage at haabe, thi intetsteds havde Pressefrihedens ædle Træ blomstret saa hurtigt og fuldkomment som i Bayern, under Censurens velgjørende Sax. Journalerne og Dagbladene i Hovedstaden foregik Landet med et herligt Exempel, thi det var det lykkelige Resultat af den frisindede Presse (ja men ikke af Censuren) at kun Mænd af store Talenter og Aand havde bemægtiget sig Journalistikken. Om Klostrene blev det bemærket, at de ikke længere stemmede med Tidsaanden, men herimod hævede alle Geistlige sig, og paastode at Klostrene vare Menneskehedens Velgjørere, og Videnskabernes Planteskoler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Fædrelandet. Af Beretningen om Forhandlingerne i Nationalbanken seer man, at Banken for Aaret fra 1ste August 1835 til 31te Juli 1836 havde et Overskud af 500,947 Rbd. 12 s., der vare omsatte til et Beløb af 746,318 Mk. 8 s. Bco. eller 497,542 Rbd. 32 s. Sølv. Hvad Overskuddet for indeværende Bankaar angik, da foreslog Directionen at det ligesom forrige Aar skulde hensættes paa Realisationscontoen. Ligeledes blev det af Directionen foreslaaet, at der i 11te December Termin d. A. skulde afbetales 200,000 Rbd. rede Sølv paa Laanet af 4de Febr. 1820. J Anledning af dette Forslag proponerede en af Repræsentanterne at der denne Gang skulde udbetales 400,000 Rbd. paa dette Laan, men efter at dette Forslag var gjort til Gjenstand, for en vidtløftig Debatte, blev Directionens Forslag antaget med en Majoritet af 11 Stemmer mod 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
J de senere Aar vaages der med saadan Omhyggelighed over Uniformiteten i Officerernes Paaklædning, at Jnterims=Gouverneuren i Kbhvn, Hs Durchl. Prinds Wilhelm til Hessen, aarligen ved en Gouvernements=Befaling foreskriver Dagen naar Officererne af Garnisonen skal skifte Kjoler, anlægge Over= eller Underkjoler for den paafølgende Sommer= eller Vinter=Saison til Vagttjeneste og Parader. Om Sommeren kan Officeren dog naar Barometeret staaer til Regn, vente Tilladelse til at tage Overkjole paa, hvorom han maa Kl. 9 Formiddag henvende sig enten til Commandanten, Hovedvagten eller Garnisonsskriverstuen. Jfølge en saadan Ordre, siger Kbhpst., maa nu hver Morgen enhver Officeer sørge for at faae at vide, førend han tør forlade sit Qvarteer, hvilken Kjole han skal have paa, og denne Nødvendighed sætter hver Sommer-Maaned Kl. 9, omtrent 300 Mennesker, i Bevægelse, for til alle Sider i Garnisonen at bringe denne høistvigtige befaling til alle Vedkommendes Underretning. Den overholdes med en saadan Nøiagtighed, at man har seet Generalspersoner og gamle Oberster, af streng Lydighed, gaae fra Exerceerhuset, fordi de havde en Kjole paa overeensstemmende med deres eget Thermometer, og med Veiret i det Qvarteer af Byen, hvor de boe Andre for Uniformiteten mindre varmtfølende beklage sig rigtignok derover, men hvad klages der ikke over, som f. Ex. den evige Paradegaaen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Digteren H. C. Andersen agter i Aar at foretage en liden Reise igjennem Sverrig, nemlig over Helsingborg til Gothenborg, og med Dampskibet, den interessante Kanaltour gjennem Landet til Stockholm, hvorfra han agter at gjøre Udflugter til Sigtuna og Upsalg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Den kongelige danske Brig, St. Thomas Capt. Lieutenant Graah, er den 31te Mai ankommen til Madeira.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Til Plante= og Blomster=Udstillingen i Kjøbenhavn er i Aar afsendt en betydelig Blomster-Samling fra Berlin. Basnæs Hovedgaard med Tilliggende, vil Onsdagen den 19de dennes atter blive stillet til offentlig Auction, hvorved Eiendommen attraaes absolut bortsolgt, saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer. Apenrader Wochenblatt har nu skriftlig meddeelt sine Abonnenter den Artikel hvis Trykning er bleven forbudt, og senere er bleven publiceret i Jtzehoer Wochenblatt. Artiklen selv lyder saaledes: Den sande Frihed er ikke andet end Lovens Herredømme, enhver Afvigelse fra Loven, fra hvilken Side den end kommer, er vilkaarlighed og daddel værdig Uorden. Menneskenes Villie, det være hvis det være vil, er vaklende, usikker og given til Priis for Lidenskabernes og Vildfarelsens Jndflydelse; desaarsag maa, hvor Frihed skal herske, Lovens Villie og ikke Menneskenes Villie gielde. Selv en ufuldkommen Lov er hundrede Gange bedre end Lovløshed. Hvo der fornærmer eller omgaaer den, om det end er under den mest glimrende Forevending, begaaer en Misgierning og undergraver den offentlige Velfærd stærkeste Grundpille. Hvo der bliver Loven utro er hverken værd eller istand tilat være fri og den bedste Borger, den varmeste Fædrelands= og Folke=Ven er stedse den, hvem Loven gielder meer end hans personlige Tilbøielighed eller Anskuelse, og som aldrig føler sig fristet til en at gjøre sit Sværmeries eller sin ÆrgjærrighedsJndgivelser gieldende paa Lovens Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
J Trykkefriheds=Selskabet er nylig bleven afholdt en Repræsentantforsamling hvor et af 16 af Stifterne indgivet Andragende om at 16 af Lovene skulle antages for en uforanderlig Grundlov foreløbigen blev omhandlet. Justitsraaderne Høegh Guldberg og Salicath, der begge ere Repræsentanter, foreslog imidlertid at tilstille de 16 Proponenter en Skrivelse hvori det blev erklæret, at ligesom Repræsentanterne ikke vilde forandre Selskabets i 6 1 angivne Formaal, saaledes havde de heller ikke bragt i Erfaring at Selskabet i det Hele nærede nogen saadan Hensigt. Hermed erklærede Professor Schouv paa de øvrige 15 Vegne ikke at kunne være tilfreds, og den endelige Discussion blev derfor udsat til den 5te dennes. J Anledning af det af de 16 Stiftere indgivne Forslag, har et Medlem af et Filialselskab gjort opmærksom paa, at man netop ved at lade Genralforsamlingen i Kjøbenhavn ophøie den ovennævnte § til en Grundlov, underkaster Spørgsmaalet, om Generalforsamlingens Competence selve Generalforsamlingens Afgjørelse og dens Ret til at forandre selve Grundloven erkjendes derved, og herimod formener han de udenbyes Medlemmer paa det kraftigste bør protestere, og i Tide tage de fornødne Forholdsregler for at sikkre dem deres Selskabs Rettigheder. Til det sidste synes der nu at være saa meget mere Anledning som i det sidste Repræsentantmøde fremkom nogle Forslag, der, om de antages, vil medføre betydelige Forandringer i Selskabets Organisation. (Meddeelt.) Endelig og efter mange Aars Forløb synes det som man er kommen til Ende med Opgjørelsen af forrige Amtsforvalter Lunddahls Regnskaber, og et stort Skridt fremad synes at være gjort i denne, som man frygtede, uendelige Sag, derved, at Dhrr. Byefoged Schwendsen i Nysted og Fuldm. Lytzhøfft i Mariboe ere meddeelte Commissorium til at tage Lund dahls Boen under Skifte=Behandling. Hvad den sidstnævnte af Commissairerne angaaer, da har han i flere Aar beskjæftiget sig med Opgjørelsen af Lund dahls Regnskaber, og det maa altsaa antages, at han har meget nøie Kjendskab til hele Boets Forfatning, og hvad den Første angaaer, da antages han i Almindelighed for at være en af Omegnens driftigste Embedsmænd, der heldigen har tilendebragt flere indviklede Forretninger, og man kan derfor ikke andet end være tilfreds med Vedkommendes Valg i denne Henseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
Bladet Fædrelandet er atter denne Gang undgaaet at komme under Censur i det nemlig den oprindelige Redacteur Professor David igjen har overtaget Redactionen. At Bladet paa denne Maade søger at undgaae dette maae trykkes"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-07
denne Skribentens aandelige Umyndigheds-Erklæring, kan vistnok ikke dadles, men at derimod vedkommende Politie=Embedsmand har ladet Folkebladet passere uden Paategning, da Hage er Medredacteur, bliver ligesaa uforklarligt som at Redactionen har modtaget denne formeentlige Gunst, og det især efterat et andet af dens Medlemmer, Prof. Schouw, udtrykkelig tidligere har erklæret strængt at ville rette sig efter Lovgivningen; dog, vedkommende Politie=Embedsmand kan vel antages at have handlet efter høiere Ordres, og af Folkebladets Redaction kan man neppe vente at det vil gjøre Rede for denne Synderlighed, da den i den senere Tid har iagttaget en saa passiv Taushed mod alden Dadel, der offentlig er fremsat, at man kun kan forklare sig denne enten af en Erkjendelse om Dadlens Rigtighed eller af en misforstaaet Fornemhed, og er det sidste Tilfældet, vil den neppe oplyse Publicum om hvorfor den i dette Tilfælde har handlet saaledes.