JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
J Henhold til General Postamtets Bekiendtgjørelse i disse Efterretninger af 24 Mai og 4 October f. A. kundgiøres herved, at Brev=Posten skal i Sommermaanederne nemlig fra Midten af indeværende Maaned til medio October næstkommende afgaae fra Aalborg hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag Kl. 4, hvormed første Gang giøres Begyndelse Tirsdagen den 18 denne Maaned og igien ophører Tirsdagen den 13 October næstkommende. De ved først benævnte Bekiendtgiørelse fastsatte Bestemmelser i Henseende til Brevenes Udleverelse og Karternes Udhængelse bliver ligeleds i dette Aars Sommermaaneder i alt gieldende og i Overeenstemmelse med samme igientages herved. a) at Jndleverirgstiden for de afgaaede Breve skal ved Aalborg Postcontoir i Sommermaanederne i Almindelighed staa aaben til Kl. 2 1/2 hver Tirsdag og Fredag Eftermiddag; men skulle een eller anden endnu ville have et eller andet Brev bortsendt, er Postcontoiret instrueret at modtage samme indtil Kl. 3 som den yderste Tiid naar Karterne derefter skal kunde expederes med den fornødne Orden. b) Naaer i Sommermaanederne den ankommende Post indtræffer i Aalborg føren Kl. 2 om Eftermiddagen, skal de ankomne Breve uopholdeligen fra Postcontoiret ved Bude ombringes, imod de i Aalborg sædvanlige Bærepænges Erleggelse paa det at Brevenes Ejere kunde blive i Stand til med den Kl. 4 afgaaende Post at besvare nogle af de vigtigste Breve. J dette Tilfælde udhænges altsaa ingen Karter til derefter at afhendte Brevene, men naaer Posten siden Kl. 4 er afgaaet skal dog Karterne i en Time fra Kl. 4 til 5 udhænges, paa det at alle Vedkommende kunne eftersee om de rigtig have erholdt de til dem bestemte Breve. c) Ankommer Posten derimod til Aalborg efter Kl. 2 om Eftermiddagen saa ansees det ikke at kunde blive til nogen Nytte, at Postbudene strax saaledes som i anden Post er foreskreven, ombringe Brevene endskiøndt det ikke desmindre maae staae dem som maaske vente Breve af saadan Vigtighed, at de endog til den yderste Tiid ønskede at besvare dem, frit for at lade samme affordre og afhente paa Postcontoiret; derimod bliver, naar Posten saa sildig er ankommen, de til samme henhørende Karter fra Kl. 4 til 6 i tvende Timer udhængte, paa det at enhver i denne Tiid kan selv lade deres Breve afhendte; men de Breve, som naar Karterne i 2 Timer have været udhængte, ikke ere afhentede, blive Eieren fra Postcontoiret i mod de i Aalborg sædvandlige Bærepenge tilbragte.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
General Postamtet den 1 April 1797. kipper Anders Jensen Hjorth, beliggende i Østeraae ved Acsiceboden; agter med første Leilighed at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pasagerer. under Budderupholms Gods i Skiørping Sogn og U Bye, Aalborg Amt, er Magrethe Hansdatter, afgangne Huusmand Peder Christensen Syndergaards Enke ved Døden afgaaed, uden Livsarvinger, og hendes tilligemed hendes kort tilforn afdøde Mands fælleds Boe under lovlig Behandling. Arvingerne paa Konens Side skal være efter den Oplysning jeg derom har kundet faae. 1) En Broder Niels Hansen, boesiddende ved Grenaae. 2) En Søster hvis Navn ei vides, men skal være gift og boesat i Nærheden af Randers. 3) En Søster Maren Hansdatter, død og efterladt 2 Sønner som skal være i Storbrøndum og 1 Datter tiener i Aalborg. Og 4) En Søster Maren Hansdatter død og efterladt sig 1 Datter, Maren Pedersdatter, gift med Søren Brei udi Gryd sted ved Nibe. Disse benævnte Arvinger og flere omde ere til, saavelsom samtlige Arvinger paa Mandens Side, de Umyndige med Formyndere, bliver herved udi de Kiøbenhavnske og Aalborg Aviser, 3de Gange i Rad, indkaldede at møde ved Skiftesamlingerne, som videre foretages i Stervboehuuset den 2 Maj næst, og paa Budderupholm 6 og 12 Uggersdagen fra Dato den 20 Mai og 1 Julii, hver Formiddag Kl. 10, for derunder at beopagte deres Ret, og imod vedbørlig Affald, modtage hvad den i Arv kan tilkomme, da Skiftet den sidste Dag vorder sluttet. Boets Debi= og Creditorer indkaldes ligeledes til samme Tider at indfinde sig. Budderupholm, den 8de April 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Paa Skifteforvalterens S. T. Frue Biørns Vegne, Kiær. at faae for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Hos Andreas Aarøe i Aalborg er godt Fyensk Kløverfrøe, Jg der er ved Asembleerne og Ball i denne Vinter bleven forglemt 7 Stkr. Vifter og 2 hvide Tørklæder, samt 3 Par Bomulds Vanter; hvo samme tilhører, vilde behageligst lade afhente hos mig undertegnede. M. Schünnemann.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Da jeg som er oplæret paa Fødselstiftelsen i Kiøbenhavn, hvorfra jeg med bedste Attest er forsynet, efter Hr.Doctor og Landphysicus Carstensens Foranstaltning har nedsat mig som Jordemoder her i Byen, og af Magistraten er tagen i Eed, saa vil jeg paa bedste Maade have mig recommenderet. Mette Søndergaard, boendes i Urbansgade.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Af afg. Hr. Millings forhen tilhørende Gaard paa Norregade, kan de 11 1/2 Fag, toe Loft høi Huus, af stærk Eege Tømmer, som staaer fra Gadedøren øster paa til Bertel Jeeg Vognmands iboende Sted, hvorudi er Værelser, Portrum og Leiehuus, hvilket alt med liden Bekostning kunde indrettes til hvilken Nærings brugende Mand, samme til Boepæl maatte behøve, saa meget meere, da der til samme følger en anseelig stor Gaardsplads, paa billige Vilkaar underhaanden erholdes til Kiøbs; og hvorom tiltro ende Liebhabere ville accordere med Jens Hiersing. Nin Alder, og dermed følgende Helbreds Aftagelse, har bragt mig til den Beslutning, at antage en mindre Boelig end den jeg hidtil har havt, som giør det nødvendigt, at jeg ved Auction, maae afhænde endeel af min Boehave, der er bestemt at tage sin Begyndelse her i Gaarden, Torsdagen den 20 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, saasom: Kobber, Tin, Mæssing, store og mindre Kakkelovne af forskiellige Etager, Borde, Stoele, Skabe, Speile, Kiøkken og Bryggersetøi, Sengestæder med Omhænge, Sængeklæder, endeel Linnet af adskiellig Slags, en stoer Vægt med Ballance og Lodder, en aparte Vægt til 1 Skpd. 2 Lpd., nok en Vægt, med Kobberplader, dito Ring og vedhæftet Porse til Humleveining, samt aparte Vægt skaaller til Kiøbmandsbrug, endeel Farvervahre, 2de Bæster, 4 Køer, 4 Vogne, 1 Ploug med Tilbehør, 2de Harver, og videre Gaards- og Avlingsredskaber m.m. hvortil Liebhaverne indbydes, alt paa de Conditioner som da bliver bekiendtgjort. Sæbye den 2 April 1797. Karen, sal. Eiler. Auction, vorder foretaget i Elling Præstegaard førstkommende 19 April og Formiddagen Kl. 9, over en Deel Løsøre og Effecter, bestaaende af gode Kakkelovne, nogle Folke=Sengeklæder, Bryggekar og andre Træevare, Gaards og Avlings Redskaber, en næsten nye eller lidet brugt veibreed Jagtvogn, andre Vogne=Heste og Ridetøi, deel smaae Tommer og Lægter, samt levende Kreaturer, Heste, Stude, Kiøer, Faar og Sviin, og endelig een ved Gaarden til eget Brug staaende Veiermølle i meget god Stand med bilfri Stene m. m.; da Conditionerne nærmer vorder bekiendtgjorte. Elling Præstegaard den 29 Martii 1797. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Auction. Egende Dage, vorder efter Vedkommendes Tirsdagen den 2 Maj førstkommende og føl Ordre, holdet offentlig Auction udi Selveierstædet Slyngemesteds forinden den Tid, opliggende Ladningsvare, iland i Tversted Sogn, Horns Herred, Hiøring Amt, over sambiærget fra Galiaseskibet St. Peter, ført af Capitain Mons og som Natten til den 1ste November f. A., havde den Mattsson, kommen fra Hamborg, destineret til Gothenborg Mahleur, at indstrande paa Skiverens Strand i Raaber, Sogn. Og hvoraf de betydeligste Artieler ere følgende: Fiine Dreiels og Damaskes Duge og Servietter af forskiellig Mynster, couleurede Silke Tafter, dito Silke og Bomulds Tørklæder, dito Cattuner, Sirtz dito, samt Sirtzer, ligesom couleurede Silke og Barattes Baand, Fløiels, Arlaskes og Linned dito, stribede Bomulds Tøier, nogle Stykker Nettelduger, enkelte Stykker Cassemier og Manskiester. Endeel Fruentimmer Linned og Gangklæder, et Parthie røde og brogede Uldne Mands Huer, Engelske BomuldStrømper, en Sølv Platmenage med 4 Lysarme, endeel Gallanterievare, nemlig: Snustobaksdaaser, Accomaderkamme, Natbords Speile, smaae Messing Vægtskaaler uEt Porcellains Theeservice m.m. Videre efter at Auctionen paa dette Sted er tilendebragt, bliver samme continueret i Raaberg, hos Strandfogden Søren Bentson, over de øvrige, af benevnte Skibsladning, der oplagde Vare, bestaaende udi et Partie Bøhmisk Vindueglas, en anseelig Deel raspet Farvetræe i Matter, en Kasse med hvide Voxlys, 3de Oxhoveder rød Viin, 1 mindre dito med gl. Frank Viin, 2 Piber med Fransk Brændeviin, 1 Fustagie med Terpentin Olie, m.v. Hvilke saavel fine som grove Vare, for en Deel, ere havarerede og beskadiget af Søevand; Tho ville de Lysthavende behage til bemeldte Tid og Sræd at indfinde dem, da Auctionen der fremmes Formiddag Kl. 10 Slet, i Følge de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner; horiblandt bliver denne, at Varene betales imod Leverantzen. Schagen, den 22 Martii 1797. Otto Christian Ferslev, Kongl. authoriseret Strandingscommissionair. Øe Kl. 10 og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden, andagen den 24 April førstkommende om Formiddagen afg. Generalauditeur Bornemans Efterladenskaber, bestaaOrmholdt i Thorslev Sogn foretaget offentlig Auction over ende af Guld, Sølv, Bøger, Meubler, Linnet, Sænge, Tinevare, saavelsom Heste, Stude, Kiør, Faar, Sviin, og Gangklæder, Kobber, Messing, Tin, Jernfang og Vogne og endeel Gaardsredskaber m.v., samt mellem 2 til som her i Sæbye er bleven oplagt. De Lysthavende anmo- Tønder Rug af sidste og forrige Aaringers Afgrøde: des derfor, sig til bemeldte Tid og Sted at ville indfinde. Sæbye den 3 April 1797. R. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1797-04-10
Vor Frelsers Jesu Christi kierlige Raad til sine svag Bekiendere i vanskelige Tider, foredraget efter Marc. 14, 37, 38 i Prædiken paa Fastelavns Mandag 1797 af Dr. Nicolai Edinger Balle, Bi skov i Siælland; faaes hos Bogtrykker Wandall, hel tet for 8 s. hos Bogtrykker Wandall, Bogviis for 3 Mk.; Enroullerings Søelister, ere nu igien at saa Arkviis for 3 s.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Jnspruk, den 22 Martii. Meget betænkelige ere de i Gaar med en Estafette hertil ankomne Efterretninger. De Franske angreb i Forgaars den 20 vor Arme paa 3 Sider, nemlig i Centrummet ved Saluen, paa den høire Fløi ved Deurschmez, og paa den venstre Fløi ved Bierget Corona. Fægtningen vedvarede den ganske Dag og Fienden var paa alle Punkter mod Aften tilbageslagen, da det lykkedes ham, uformodenlig ved et nye Anfald at overfalde vor venstre Fløi og bemestre sig vor Position paa Bierget Corona, hvorhos Forliset. paa begge Sider var ikke ringe og mange brave Tyroler forliiste deres Liv. Herformedelst saa den commanderende veldtmarskal sig foranlediget at retirere til Neumark, men sammesteds kan han ikke holde sig. Det Uangenemmeste er, at Forhaabningen er os betaget, ved Hovedarmeens Fremrykning i det Venitianiske under Erkehertug Carl at see de Franske nødsagede til Tilbagetrækning af Tyrol; thi de Franske have passeret Plave og strax ogsaa ved Concordia forceret Overgangen over Tagliamento, hvorved Erkehertug Carl saae sig nødsaget til den 18 dennes, at begive sig fra Udine, for at dække det Görziske og Triester Gebeet.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Wien, den 25 Martii. De Efterretninger, hvilke i Forgaars er anlangede hertil med en Coureer fra Jtalien, lyder ikke gunstige. De Franske have angrebet de Østerrigske Linier i det Venetianiske Friaul, hvorved det er kommet til et blodigt Slag og i hvilket mange Mennesker ere blevne paa begge Sider, men Østerrigerne ere blevne nødsagede til at forlade deres gode Position, Fire Gange var de Franske alt tilbagedrevne; men da de stedse fremrykke med friske Tropper, tvunge de Østerrigerne til at retirere sig bag Floden Lizongo. De Franske indrytte derpaa i Udino, og truer Palma=Nuova og selv Triest. To Østerrigske Generaler ere gjorte Wandall. til Fanger og 2 Eskadroner af vore Husarer ere tildeels blevne nedhuggede. Erkehertug Carl som udviiste det største Heltemod, havde nær selv geraadet i Fransk Fangenskab. Meget uangenemt er det at Erkehertug Carl nu ikke saa hastig kan trække Forstærkning fra Rhinen til sig, da Tropperne ikke meere har frie Passage igiennem Tyrol. Erkehertug Carl er bleven angrebet samme Dag paa hvilken han vilde angribe de Franske. Denne Omstændighed giver Anledning til mange Formodninger. Hoftidenden for i Dag leverer aldeles ingen Jtalieniske Krigsberetninger.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Nederelven, den 3 April. De med nyeste Rigs post indløbne Beretninger stadfæster den allerede meldte Keiserlige General Lusignans Skjæbne. Følgende er en Østerrigsk Beretning derover, dateret Tyrol den 19de Martii. Den Franske General Massena bemægtigede sig den 12te dennes i Spidsen af 20,000 Mand Posten ved Bellund, hvilken vore lette Tropper endnu havde besat paa det Venitianiske Gebeet. Den 13 angreb han General Lusignan, som med en Division fra Klebek og 2 svage Batailloner fra Michel Wallis forsvarede de fra Bellum til Plave die Cadaro førende Veie. Denne brave Krigsmand gjorde den tapreste Modstand imod de gientagende Angreb af en ham 6 Gange i Magt overlægen Fiende. Kl. 2 om Eftermiddagen ophørte virkelig Skydningen, og Fienden lod til at have opgivet sit forehavende, men efter nogle Timers Forløb begyndte de igien et Angreb paa General Lusignans Fronte og lod fremmarschere høire og venstre paa sammes Flanker. General Lusignan maatte nu fortvivle at holde Stand, mod Overmaatten, formerte hans lidet Corps, men dog nu i en Bataillons=Quarre, hvilken, efterat Patronerne vare forskudte forsvarede sig med Bajonetten og endelig, da Fienden begyndte at beskyde samme med Kanoner, overgav sig. En Walschtyroler Bonde skal have anviist de Franske en Gienvei, hvorved de bleve satte i Stand til at komme General Lusignan i Flankerne.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Amsterdam, den 29 Martii. En overordentlig Coureer fra Paris har i Gaar bragt denne vigtige Efterretning til Haag, at Buonaparte har slaget Erkehertug Carl og have taget 10,000 til Fange, Erkehertug Carl skal selv have været i Fare for at geraade i fransk Fangenskab. Denne Efterretning er bleven forelæst i det Bataviske Conven. De omstændeligere Beretninger mangler endnu derover. Den første Coureer, hvilken Buonaparte havde afsendt med Efterretningen om denne Seier, skal ved at blive oversat over en Flod, være druknet i samme.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Frankfurt, den 1 April. General Mack er afreist herfra til Coblenz og det heder, at han vil holde en Sammenkomst med General Hoche i Neuvied. Endnu op bryder daglig Detaschements af 2 til 300 Mand fra Nederrhinen til Tyrol. Churfyrsten af Colln afreiser med første herfra til Wien. Til vor Paaskemesse er første Gang igien ankommet flere franske Kiøbmænd hertil. Efter Udseende vil denne blive den bedste som vi har havt i denne Krig naar Krigsoperationerne ved Nederrhinen, ikke skulle aabnes for tidlig og forstyrre os. De Franske skal føie Anstalter til at beleire Chrenbreitstein. De Keiserlige have, for at forhindre saadant afstukket en Leier for 8000 Mand ved den saakaldende røde Hane og alting forkynder nu sammesteds nær forestaaende krigeriske Optrin. Efterretningerne fra Tyrol bliver stedse mere ugunstigere for Østerrigerne. Man har endnu af alle sammesteds forefaldne Fægtninger ingen sikre Efterretninger. Den 22 Martii skal Erkehertug Carl have havt hans Hovedqvarteer i Laybach, den 23 i Klagenfurt, hvor han ville tage en nye Stilling. J Bruck ved Mühr og i Steyermark skulle faste Leire afstikkes. Bot en og Brixen vare i de Franskes Hænder og det vigtige Triest holdt man for forloren. Fra Wien skriver man Vores i Uordning geraadet Armee vil først kunne sastsætte sig imellem Sau og Drau. Alle Vaabendygtige Mænd skal fra Over= og Nederøstrrige saavel som fra Bøhmen, i Hast afgaae til Armeen og alt opstaae i Massa, for at holde den i Hiertet af Arvelandene indtrængende Fiende tilbage.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Fra de Russiske Grændser, den 7 Martii. Overmorgen vil Keiseren med stor Høitidelighed legge Grundsteenen til det nye Michaelis=Palais som skal opbygges paa det nedrevne Sommerpalais Sted; den 13 gaaer ogsaa det gandske Hof til Lystslottet Paulowska(hvilket Keiseren beboede som Storfyrst) og den 21 derfra til Moskau. Naar Kronningshøitidelighederne ere forbi, giør Keiseren med Storfyrsten en Reise til Casan.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
De store og fornemme Personer i St. Petersborg, begynder allerede mærkelig at indrette deres Levemaade efter det nærværende Hofs Jndretninger; da Keiseren, staaer tidlig op om Morgenen, og derfor gaaer til Sengs Klokken 10 om Aftenen, saa finder ingen store Soupers mere Sted. Om Middagen spiser deres Majestæter, Keiseren og Keiserinden, sædvanlig i et lidet, (største Deelen hver Dag især, udvalgt Selskab; men om Aftenen spiser den ganske Keiserlige Familie tilsammen. Efter Keiserens Yttrelse, at han ikke gierne vil see, at man som hidindtil, kiørte saa hyppig omkring i Staden med 4 ja 6 Heste, aftager ogsaa denne Pode meget. At klæde Betientere som Jægere og Husarer, er forbuden. Formedelst forskiellige Gouvernements Forening, ere henimod 15,000 Civilbetientere indgaaede.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Kiøbenhavn, den 8de April. Den 24de Marts er den hidtilværende supernumeraire lærde Raadmand og Vice=Politiemester i Altona, Erhard Adolph Matthisen, entlediget fra sin Tieneste og beskikket til Handels Raadmand; Candidatus Juris Wilhelm Adolph Friderich von Aspern beskikket til surnumerair lærd Raadmand sammesteds og til virkelig Canceliesecretair, og den hidtil værende Diaconus i Weddingsted i Landskabet Norderditmarsken, Sønneke Lützen, til Pastor i Nordhacksted i Amtet Flensborg.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Aalborg, den 14 April. Ved den nye Kongel. Told- og Kunsumtions-Forordning af 1 Febr. d. A. er saavel Toldforordningen for begge Riger af 26 Novbr. 1768 og Consumtionsforordningen for Danmark af 15 Octob. 1788 og for Norge af 24 Jan. 1682, men ogsaa alle andre forhen givne Anordninger, Told- og Konsumtions Væsenet betreffende, ophævede, saafremt de ikke findes bekræftede i nærvarende Forordning. Denne Forordning er 19 Ark, stor i dens første Afdeling frigives imod en bestemt Told alle fremmede Varers Jndførsel til Danmark. Dog undtages følgende: 1) Fremmede raae og raffinerede Sukkere, fordi det raae Sukker fra St. Croix efter den Vestindiske Koloniehandels Forfatning ikke kan afsættes i Europa, uden i de danske Riger og Lande. 2) Fremmed Glas, dog kun paa 7 Aar fra den 1 Januar. d. A.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
fordi Forpagterne af de norske Glas-Værker ere givne Forsikring paa, at Forbudet skulle vare saalænge, med Undtagelse af Vindue og Speilglas. 3) Fremmed Porcelain, fordi den i Kiøbh. anlagte Pocelainsfabrikdrives for Statens Regning og med Fordeel, samt en tilstrækkelig til at forsyne begge Riger med en Vare=Artikkel, som mere hører til Luxus end til Nødvendigheden. 4) Fremmed malet eller farvet Fayance, fordi dette Slags Vare kommer Porsolain saa nær, at det ganske kunde fortrænge samme. Derimod er det blot guul eller hvide Fyance, som ogsaa det Chinesiske Porcolain, dog det sidste blaadt med det asiatiske Kompagnies Skibe, tilladt at indføres, 5 Fremmede Spillekort, fordi Stempelafgiften af samme er tillagt Fredriks=Hospital, og andre offendtlige Pleicanstalter. 6) Brændt Kaffe og alle Sorte brændte Væxter, som for Ex. Lichoria og deslige, fordi det formedelst Brændningen er umulig at skiældne om ogsaa skadelige og giftige Planter ere blandede med samme. 7) Fremmede trykte Sirtzer, og Katuner, ligesom de fleste uldne Vare, dog disse sidste kuns indtil videre. - Overhovedet ere alle Told Afgifter nedsatte, hvad tilforn blev maalt skal nu veies og Told=Afgifterne bestemmes efter Vægten.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Copulerede. Paa Randrup den 7 April, Kiøbmand Hr. Peder Due af Hobroe, og Jomfrue Maten Kirstinesærch.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Død. J Hasseriis den 9 April, Selveier Jens Andersens Kone Johanne Jensdatter Bonderup, død i Barselseng, 47 Aar. i Præste=Enken, Madamme Anne Svends Mygind, i født Tobberg, døde stille og rolig den 2 April sidst om Eftermiddagen Kl. 4 udi Sovkrog Mølle i Raaberg, Sogn, dette bliver herved sørgeligst tilkiendegive fraværende Slægt og Venner, af hendes efterlevende Sønner.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Avertissements. Andægtige Betragtninger for unge Christue, som i for første Gang tage Deel i den hellige Nadvere; faaes paae Bogtrykkerriet for 2 Sk.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
hos Klokker Milling kan faaes. Den nye udkomne Toldrulle, for 4 Mk. 12 Sk. ubscriptions Plan, Portraiter af fortiente danske Mænd med Biographiske Efterretninger. Under denne Titel agter jeg, i Forening med Professor Nyerup, at udgive en følge Afbildninger af de Danmarks udmærkede Mænd, som paa en eller anden Maade have bidraget til Fædrenelandets Hald og Hæder. Ved retvise Anordninger og Foranstaltninger, ved Opfindsomhed og Driftighed, ved videnskabelige Bestræbelser og ædel Humanitets Befordring, har Danmark imod Enden af det 18de Aarhundrede begyndt at vinde en Agtelse i Europa, som det maaskee ikke har nydt i lige Grad siden Christian den 4des Dage. De Mænd, som, hver i sin Virkekreds, have hiulpet til at skaffe Fædrenelandet denne Agtelse, og hvis Roes vil gienlyde i Fremtidens Digteres Hæderssange, tilkommer det Gravstikker at fremstille for Øiet. Ved at skue de Mænds Udseende, der lagde Grundvolden, hvorpaa Danmarks Held i kommende Dage vil staae urokkelig, opmuntres Efterslægten til at træde i saa følgeværdige Fodspoer, og Efterverdenen seer med taknemmelige Følelser i dem sine Velgiørere. De biographiske Efterretninger, som Mændene, hvis Portraiter leveres, anmodes om, selv at meddele, besørger Hr. Nyerup Correcturen af, samt ordner dem ifald der blot, faaes Materialier til dem. Af dette Billedgallerie tænker jeg hver Fierdingaar at levere et Stykke med tilhørende Biographie. Ved Aarets Slutning samles de 4 Portraiter til et Bind ved et med en Vionette forsynet Titelblad. Hvert Portrait overlades Subscribenterne, med tilhørende Text, for 3 Mk. Formatten bliver stor Octav, og Papiir og Tryk skal besørges saa elegant som muelig. Listen paa Subscribenterne aftrykkes tilligemed Titelbladet ved Aarets Ende. Det første Aar leveres følgende Portraiter: Grev Bernstorfs, Prof. Baggesens, Conferentsraad Nybergs og Statsraad Saxtorfs. De Hr. i, og omkring Aalborg der haver Lyst at eie disse Portraiter, vilde behage jo før jo hellere at lade sig tegne for dem hos Boghandler Søren Borup i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Hos bemeldte Boghandler Borup bekommes efterfølgende Portraiter m. v. Frederik Christian. Hertug af Slesvig Holsteen Sønderborg, heel Corpus a 3 Rdlr. Marczell a 1 Rdlr. Heiberg a 3 Mk. Knigge a 2 Mk. Branden i Kiøbenhavn, illumineret og med Beskrivelsen a 4 Rdlr. dito sorte 2 Rdlr. m. fl. Kiøbenhavn den 7de April 1797. Lahde, Kobberstikker i Kiøbenhavn. Ansdagen den 26 i denne Maaned, foretages of( fentlig Auction i Ugilt Præstegaard Kl. 10 Formiddag, over Bæster, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plove, Harver og adskilligt meere Avlsredskab m.v., tilhörende Stervboet efter afgangne Byefoged Brychmann. Hvilket herved bekiendtgjøres til Lysthavendes behagelige Underretning.
Jyske Efterretninger, 1797-04-14
Da en Skiftesamling betreffende Stervboet efter afgangne Sognepræst for Harritzlev, Seilstrup og Rachebye Menigheder, salig Hr. Clemmens Abraham Jessen eragtes fornøden; saa ville, forinden, Skiftet optages til Slutning, enhver som endnu maatte have noget ved dette Skifte at erindre, saavelsom og Jncassator, behagelig tage Møde den 24 April i Kiøbmand Hr. Christen Høsteds Gaard i Hiøring, hvor Skiftet foretages Kl. 10 Formiddag, og da bliver optaget til Decision og Slutning, med, mindre uforudseete Omstændigheder maatte indløbe. Aarsted Præstegaard, den 8 April 1797. Bloch Virkedommer Boerup paa Roeslund som Eier af 2 Huusbygninger i Hals tillige med en iævnstoer og god Have med endeel Frugttræer udi, og vel indplanket har givet mig i Commission enten at bortsælge eller bortleie samme, og tilsendt mig sine Conditioner hvorledes det i hver Henseende kan skee, der altsaae hos mig er til behagelig Eftersyn lige som jeg og forviser Eiendommen; Tiltrædelse og Brug af Haugen kan skee strax og af Huusene til 1 Maj. Hals den 10 April. Lars Springborg.