JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-01-30
Viborg, den 30te Januar. J Forgaars høitideligholdt Byens Jndvaanere vor allernaadigste Konges 70-aarige Fødselsdag med dyb Erkjendelse af alle de Velgierninger, Hs. Majestæt i over et halvt Aarhundrede har viist sit Folk. Dagens Festlighed aabnedes med en Choralmusik, udført af blæsende Jnstrumenter paa det til Hans Tausens Minde helligede Anlæg. Ved Gudstjenesten vare Kirkerne fyldte med Tilhørere, der opsendte varme Bønner til den Almægtige for Landsfaderens Vel. Byens Borgervæbning paraderede om Middagen paa Torvet. J Klubben var foranstaltet en festlig Diner for Damer og Herrer, ved hvilken nedenstaaende tvende Sang bleve afsungne og Ønsker for Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og det hele høie Kongehuus udbragtes af Hs. H. Stiftamtmanden og besvaredes af Jnstrumenternes Klang og de Tilstæde værendes Jubel. Herpaa udbragtes af Directionen Skaaler for Fædrelandet og for Stænderinstitutionen, der modtoges med lignende Enthusiasme. J Baggrunden af Salen vare Festons anbragte og i disse Kongens Billede. Dagen endtes med et muntert Bal, der vedvarede til den næste Morgen Kl. 6. Hos Hr. Brandinspecteur Lund var ligeledes i den gamle Klubgaard paa Torvet foranstaltet et ligesaa talrigt Borgerbal, der ogsaa varede til den lyse Morgen. (Af Hr. Stiftsp., Ridd. Schjødte.) (Af Hr. Cand. th. Kynehl.) Afklædt er Nordens Bøgelunde Sin Lok nu Skoven mistet har Barsk tumler sig i Mark, paa Sunde En stridbar Kæmpe, Januar.
Viborger Samler, 1838-01-30
J nogen Tid ved Belt, ved Bølge, Han slaaer sin Leir paa Danas Vang: Jis, Kulde, Frost er Kæmpens Følge, Og Stormens Hyl hans Heltesang. Snart Haand til Afsked han os rækker, Og lyser Fred som ærlig Gjest; Men først et Høitidsbord han dæk Og samler Cimbrerne til FestJfjor, han stod paa Danmarks Var om hans Pandser SørgensThi steget var fra Dødens Væng Mod Fredriks Lys et skummelt Chor. Jaar han fylder glad Pocalen, Bekrandser den i festlig Lag; Hver reiser sig i Høitidssalen, Og tømmer den paa FredriksOskjønne Dag, vend tidt tilbage. Bring Fredrik mange glade Aar. At Høstens Sødme han maa smage Af meget Bittert i sin Vaar! At han maa ved Marias Side Bevare skjønt sin Hyrderang, Ser Gudsfrygt, Tro og Fylde glide Fra Himlen over Dannevang At han maa rundt paa Ager, Hede. Nu her, nu der, hvor Klinten stod, See spire frem en detlig Hvede Med fulde Ar, med kraftfuld Rod; Og see Skjoldungestammen strække Ved Dyders Glands sit Odels Ry Liig saftfuld Træ ved friske Bække, Der breder Kronen under Sky Fra Sjællands Kyst, fra Jyllands Strand. Fra Elbens Bred. Fra hver en Plet i Danas Land Paa denne Dag det Ønske man Kun hører af den danske Mand. Trofasthed. Skjænk, Herre! af Din Naades Væld Vor elskte Konge Lykke, Held, At hver hans Stræben fremmes velDuham bered. alt tidlig Du jo Stiernen var. Vor Fredegod Paa Danmarks Himmel lys og klar, om Trældoms Mørke adspredt har, Du hørte Bønnen, som man har Til Thronens Fod. Du vilde lindre Bondens Nød! Din faderlige Stemme bød, Og Stavnsbaands lunge Lænke brød. Du. Eiegods Saa var Din 3d for femt Aar. Saa er den endDerfor jo hver en gjenfødt Vaar, Naar Maien i sit Blomster staaer, En Krands til Dine Sølverhaar Dig rækker hen, For Danmark en er Din Bøn For det Din Virken stor og skjøn; – Thi bed hver trofast Danas Sen Hver Kongens Ven, Held for den elskte Fødestavn.
Viborger Samler, 1838-01-30
Fra Nord til Syd. Fred hvile over Stad og Havn Gid trindtom æres Danmarks Navn, Naar herligt trives i dets Favn Hver Borgerdyd! Gid Frederik, hvis Faderhaand, Os bandt med Kjærlighedens Baand, End herske længe, viis i Aand, Sit Folk til Fryd, Posten ankom først i Eftermiddags Kl. 3; den medbragte 2de af de manglende kjøbenhavnske Brevposter af 16de og 20de dennes, ligesom og Pakkeposten, fra Hamborg. Vi mangle endnu 2de Breve og 1 Pakkepost fra Kjøbenhavn. - Der er atter i Dag falden en Mængde Snee, som, formedelst den dermed forbundne stærke Snefyggen, atter vil hæve al stadig Communication for en Tid. – Et Menneske skal i forrige Uge være ihielfrossen i Hammerum Herred. – J Sundbye ved Aalborg har været Jldebrand den 28de Januar, 1 Vaanigshuus og flere Udhuse skulle være brændte.
Viborger Samler, 1838-01-30
AVERTISSEMENTS. Det Skræddermester Wimmelmann forhen tilhørende Sted med Have, beliggende i Gravene, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man derom henvender sig til Landsoverrets=Procurator Jespersen.
Viborger Samler, 1838-01-30
Vildtskind. af alle Slags kjøbes og betales til høieste Priser af M. S. Samson.
Viborger Samler, 1838-02-01
No. 45. 66 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 1 Februar 1838. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1838-02-01
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den 12te Jan. gav Staden Dublin O'Connell en stor Fest i det kongelige Theater i Anledning af hans Helbredelse efter en svær Sygdom. Trængselen var saa stor, at en simpel billet, hvis bestemte Priis kun var halvandet Pd. St., betaltes med fem Guineer. Otte hundrede Damer smykkede Logerne og fire hundrede Gallerierne; flere Lords og Medlemmer af Parlamentet toge Deel i Banquetten selv. Præsidenten ved Taffelet Grev Charlemont og dets Helt O'Connell bleve modtagne med lydelige Jubelraad. Efterat der var udbragt Toaster for den unge, skjønne, blide, Forfatningen tro, og dydige Herskerinde over Storbritannien" (hvorved alle Damerne reiste sig), for Folket, for Lord Mulgrave og Medlemmerne for Dublin, Daniel O'Connell og Robert Hutton, reiste O'Connell sig, og, greben af Bevægelse og Jndtryk ket af det glimrende Skuespil rundt omkring ham, blev han en Tidlang staaende med foldede Hænder, hvorpaa han udraabte: "Dette er altsaa ingen Drom endnu for otte Dage siden fængslet til Sygeleiet, føler jeg nu et nyt Liv midt i denne glimrende Forsamling. Hvo der siger, at Jrland er fattigt, han komme herhid og see sig omkring i denne Sal, for at overtyde sig om det Modsatte. (Bifald.) Jeg har just hørt en Togst at udbringes for Dronningen. Gud velsigne hende, Hvilke andre Ting, man end kan forkaste Ministrene, mod Jrland, det maae vi erkjende og tilstaae, have de handlet vel. FremforAlt er det en Lykke at see Jrland regjeret af den meest upartiske og agtværdige Mand; Velsignelse over Lord Mulgraves Navn, (Bifald.) Herpaa kom Taleren til Torierne, som personligen havde angrebet ham; han beder Forsamlingen ei at pibe ved Sir Francis Burdetts og Sir James Grahams Navne. "Den Sidste – sagde han - har beskæmmet mig: det er en Feighed, da han veed, at intet Menneske mere vil see mig paa Mensuren; jeg har svoret det: jeg holder min Eed, og jeg veed ikke engang, om alle de skjønne Øine, der her straale rundt om mig, vilde kunne bringe mig til at bryde mit Ord." (Latter. Hør!) "Hvad vor unge Dronning angaaer, hvis Villie og Sindelag ei noksom kan roses, da ønsker jeg, at Præsidenten vil paatage sig at forsikkre hende om, at hun i alle sine Lande ikke eier Undersaatter, Loven saa troe og hendes Throne og hendes Person saa hengivne, som de, der her jublende gjentage hendes Navn." Efterat O'Connell havde gientaget sin Troesbekiendelse med Hensyn til den hemmelige Valg afstemning og almindelig Stemmeret, udtrykker han det Haab, at Dronningen snart vil blandt sine Slægtninge finde en Gemaal, der vil gjøre hende lykkelig.
Viborger Samler, 1838-02-01
Under tordnende Bifald endte Taleren med inderlige Ønsker for sit Jrlands Vel. – Efter korte Taler af Hr. Evans og Lord Brabazon foreslog O'Connell et Vivat for Grev Charlemont: "Erindre Dem, mine Herrer, at naar England nu har mistet America, har Charlemont reddet det Jrland." – Efterat ogsaa dette Vivat var udbragt med sand Begeistring, adskilte Forsamlingen sig.
Viborger Samler, 1838-02-01
Blandet. De Deputeredes Kammer i Würtemberg har med 82 mod 2 Stemmer besluttet at erklære i Protocollen, at Kammeret anseer den eensidige Ophævelse af den hannoverske Statsforfatning for retstridig, og Retstilstanden i Tydskland for derved bragt i Fare.
Viborger Samler, 1838-02-01
Den græske Ministerpræsident Hr. v. Rudhart har erholdt sin Afsked, og det hele Ministerium bestaaer nu af Jndfødte.
Viborger Samler, 1838-02-01
Fra St. Petersburg skrives, at Cæsarewitsch Alexander vil formæle sig med en Prindsesse af Mecklenburg-Strelitz. Tillige tales der om Keiserens forestaaende Reise til Tydskland, om en ny Conference i Toplitz og om et Formælingsproject mellem den preussiske Prinds Adalbert og en russisk Storfyrstinde.
Viborger Samler, 1838-02-01
Hanauer Zeitung meddeler følgende Correspondents artikel fra Cölln af 12te Januar: "Jeg var for nogle Dage siden i Dusseldorf, og hørte der, hvorledes man har indbragt en Forbryder og Vagabond, som man vil ansee for den Jøde, der i forrige Aar tæt ved Staden har paa den grusomste og unaturligste Maade ombragt et, en vis Hr. Patz tilhørende Barn. Som bekjendt (?) have nogle af Jøderne endnu den afsindige Fordom, at det vil bringe dem Lykke i Handel og andre Foretagender, ja at det endog vil befordre deres Sjælevel, naar de bære christnet Marterblod hos sig. Allerede for fire Aar Aar siden bleve ved Neuenhofen og for halvtredie Aar siden ved Dorpmagen ved Rhinen lignende ulykkelige Slagtoffere fundne, der, ligesom Patz's Barn i forrige Aar, vare paa det Frygteligste myrdede. Man fandt nemlig hvert enkelt Been af Legemet sønderskaaret, Reglene udgravne af Fingrene og af Tæerne, Øre, Næse, Mund og Øie gjennemstukne, og derpaa alle Aarer og tilsidst Pulsaaren ved Halsen opridsede. Den umenneskelige Jøde havde formodentligen vidst at lokke Barnet med sig udenfor Staden, har tilstoppet dets Mund og derpaa begyndt sit Bøddelarbeide. Neppe var Daaden fuldbragt, da man allerede fandt Barnets endnu varme Lig. Dødsmaaden efterlod ingen Tvivl om, at det jo var faldet som et Offer for det saakaldte Marterblod, og Folket rottede sig sammen hundredeviis, for at myrde alle Jøder i Dusseldorf. Kun med Møie gjenoprettede Politiet Roligheden. Fra alle Sider satte man nu efter Gierningsmanden; Regjeringen tilsikkrede den en Præmie af 200 Rthlr., der kunde udlevere eller paavise Gierningsmanden; den trøstesløse Faders Principal, en rig Kjøbmand, tilføiede ligeledes 100 Rthlr. og Jødernes Corporation andre 100 Rthlr., for at bevise, at de ogsaa afskyede denne Handling. Desuagtet havde man hidtil intet Spor opdaget af ham. Saa meget større Glæde udbredte derfor nu den Efterretning, at han endeligen var bleven greben ved den hollandske Grændse og indbragt til Disseldorf. Tilsyneladende stille levede Exdronning Hortensia paa sit lille Slot Arenenberg i Schweitz og modtog gjæstfrit og venligt de Fremmede, der kom, for at see Napoleons berømte Stifdatter (og Svigerinde. tillige) i hendes Eensomhed. Et saadant Besøg aflagde en belgisk Officier paa Arenenberg den 30te Septbr. 1836 og efterat have givet en vidtløftig Beskrivelse over dette Besøg sluttet han samme saaledes: Til Slutning nu blot en Narrestreg, en Kuriositet, Jeg har for nogle Dage siden gjort over hele Bodensøen en Tour paa det Dampskib, som lægger an paa et Sted i ethvert af de forskjellige Lande, hvilke Søen støder op til, og det ene af en barnagtig Lyst, for at jeg ved min Tilbagekomst kunde sige: "jeg har paa een og samme Dag overnattet i Storhertug dommet Baden, spiist Frokost i Schweitz, drukket en Pægel Viin i Østerrig, spiist til Middag i Bayern, drukket Kaffe i Kongeriget Würtemberg og atter lagt mig tilsengs paa det samme Sted, hvorfra jeg begyndte min Reise."
Viborger Samler, 1838-02-01
Den Brockhausske Boghandling i Leipzig har bevæget Prof. Dahlmann mod et aarligt Honorar af 2000 Rthlr. til at overtage Redactionen af Leipziger Allg. Zeitung.
Viborger Samler, 1838-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Ved kongl. Resolution af 1ste Decbr. f. A. og Skrivelse fra den kongl. Universitetsdirection af 23de f. M. er angaaende Universitets høitidelighederne bestemt: 1) at Talen ved den aarlige Fest i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag herefter, i Stedet for paa Latin, holdes i det danske Sprog; 2) at i det til denne Fest udstedte Program, som ligeledes i Eftertiden (indeværende Aar dog undtaget) bliver at affatte paa Dansk, Gensuren indføres over de i det foregaaende Aar indkomme Priisafhandlinger; hvorefter Rector i selve Talen bekjendtgjør Udfaldet af Censuren, og med samme forbinder Uddelingen af Medaillerne for de belønnede Afhandlinger; 3) at de sædvanlige Fester i Anledning af Reformationen og Rectorskiftet, saa længe ingen Forandring skeer med den hidtil bestaaende Jnddeeling af det academiske Aar, forbindes til een, som ordentligviis bliver at høitideligholde den 31te October; 4) at den ved Frdn. af 22de Marts 1805 § 24 befalede Oplæsning ved denne Fest af de Studerendes Navne, der have bestaaet i den foregaaende examen artium, og af de dem tildeelte Characterer, herefter bortfalder; hvorimod Rector, som slutter Festen med en latinsk Tale, nævner Antallet af de nyligt immatriculerede Studenter og af de forskjellige Characterer, samt, ved Tiltalen til de unge academiske Borgere, fremkalder dem, der ere fundne værdige til Udmærkelse; 5) at de, som i Aarets Løb disputere for Doctor-Licentiat= eller Magister-Graden, blive ved den ovennævnte Fest creerede og proclamerede af vedkommende Decani, og 6) at de academiske Høitideligheder herefter i Regelen ledsages af Musik, efter Constistorium nærmere Anordning. (Kbhp.) Vi troe at burde offentliggjøre Parolbefalingen af 10de Juli 1815 som et Supplement til en tidligere heri Bladet meddeelt Artikel om en høi Officiers Opførsel mod en af hans Undergivne. Den lyder som følger: "Paa det at Krigsretterne kunne have en bestemt Regel at følge, naar en Foresat befindes at have tildeelt nogen af sine Undergivne anden eller haardere Correction end Subordinationsanordningerne hjemle, ja endog at have mishandlet den Undergivne med Stød eller Slag i Ansigtet, for Brystet, over Hænderne, Benene eller paa andre Maader, befale Vi allernaadigst, at den der Skyldige skal straffes, hvis han er Officier, med Fæstningsarrest fra een til sex Maaneder, og, i Fald han er Underofficier, med Degradation enten paa nogen Tid eller for bestandigen, alt efter de med Mishandlingen forbundne, mere eller mindre graverende Omstændigheder." (Kbhp.) Til at undersøge den Sag, som er foranlediget ved Lieutenant Mathiesens Klage over Kammerherre Romeling er udnævnt en Commission, bestaaende af Generalmajor Hegermann-Lindencrone og Oberstlieutenant Kammerherre Krogh og Major Haffner samt Auditeur Holm som Actuarius.
Viborger Samler, 1838-02-01
Ved at anmelde dette tilføier Kjøbenhavnsposten, det Haab, at den i samme Blad omtalte Fremfærd af Hr. v. Romeling mod en simpel Soldat ligeledes maa blive Gjenstand for en Undersøgelse.
Viborger Samler, 1838-02-01
Kjøbenhavnsposten No. 16 indeholder en Skrivelse fra Redacteuren til Hr. Politiretsassessor Reiersen, hvoraf sees, at Sidstnævnte har tilbagesendt det ham som Censor tilstillede Exemplar af No. 9 af denne Tidende med den Paategning i Randen: Hjemmel hertil maa opgives mig, førend Bladet maa udgaae. R." Da Hr. Gjødwad ikke vilde opgive en saadan, lagdes No. 9 og No. 10 under Beslag. Dette Beslag hævedes den 11te, og atter tilføiedes i Marginen af det Hr. R. foreviiste Exemplar af No. 11 følgende Paategning: "Fordi Patentet og Stændernes Sammenkaldelse i Dag er udkommet, blev Beslaget hævet, og det blev paalagt vedkommende Politibetjente at tilkjendegive Factoren i det brünnichske Bogtrykkeri saadant, – hvilket de ogsaa følge deres indgivne Rapport have efterkommet. R." Denne Fremgangsmaade erklærer Hr. G. ei alene for upassende, men ogsaa for en Krænkelse af den hos os bestaaende Trykkefrihed. Han bestrider R. Ret til at standse Udgivelsen af Bladet, fordi der i samme indeholdes en Artikel, hvis fartiske Rigtighed ei er Censor personligen bekjendt ligesom han ogsaa anker over, at Cancelliets Ordre til at hæve Beslaget ikke synes at indeholde en Misbilligelse af Hr. Reiersens Fremfærd, men kun at hidrøre fra, at de i samme tvende No. indeholdte. factiske Efterretningers Rigtighed senere havde bekræftet sig ved Udstedelsen af det kongelige Patent. Da begge Dele, – saaledes slutter Hr. G. – saafremt disse Slutninger ere rigtige, vilde forudsætte et Princip, der staaer i aabenbar Strid med den hos os bestaaende Trykkefrihedslovgivning, og som desuden, dersom det oftere skulde blive bragt i Anvendelse, i høieste Grad vilde være til Præjudice for det af mig redigerede Blad, saa tillader jeg mig at forespørge mig hos Deres Velbaarenhed, om De har lagt de nævnte tvende Nummere af Kjøbenhavnsposten under Beslag, enten fordi deri indeholdtes noget formeentligt Løvstridigt eller fordi deri indeholdtes Efterretninger, hvis factiske Rigtighed ikke var Dem personlig bekjendt, ligesom jeg maa anmode Deres Velbaarenhed om, at meddeele mig en Gjenpart af den Skrivelse, ved hvilken det kgl. danske Cancelli har resolveret, at det nævnte Beslag skulde hæves, for at jeg saaledes maatte blive sat i Stand til at bedømme, om og hvorvidt der for mig maatte være Anledning til at foretage yderligere Skridt til min lovlige Rets Forsvar.
Viborger Samler, 1838-02-01
En Prøveprocurator vil blive ansat i Randers Amt med Forpligtelse at tage Bopæl i Grenaae. Ansøgninger kunne indleveres til Cancelliet i Løbet af 6 Uger.
Viborger Samler, 1838-02-01
Paa et Gods i Omegnen af Aarhuus kom for nogle Dage siden om Aftenen en omvandrende Landsbyskrædder til en Udflyttergaard, hvor han var bestilt hen for at forrette noget Arbeide. Efter at have spiist og drukket, viste Beboerne ham Nattelleie i deres saakaldte Overstue. Sengene i saadanne Stuer, ere i Almindelighed opfyldte med Sengeklæder ligetil det Overste af de saakaldte gammeldags Himmelsenge. Ved at sætte en Stol til, kom den lykkelige Skræder, der ikke var vant til at ligge i en saadan Seng, op i den, og snart drømte han om de lange Sting, han næste Dag agtede at bibringe paa Mandens nye Kjole, han havde under Arbeide. Da vaagnede han pludseligt og mærkede, at noget pudslede ved Vinduerne; en Haand kom igjennem Ruden, aftog Vindueskrogen, og gjennem det aabne Vindue kom først en, og nok en Karl. Døren til Haven blev aabnet indenfra, og den nu ulykkelige Skræder puttede sig ned i Dynerne i Dødsens Angest. Snart grebe fire kraftige Arme fat paa Dynen, han laae paa, og i et Øieblik var Skræderen indrullet og sammensnøret deri. Karlene kastede Pakken ud paa en Vogn, hentede derpaa Resten af Sengeklæderne, og nu gik Touren til en Nabogaard, hvor man ogsaa agtede at skjæle. Medens Tyvene her brøde ind og vare forsvundne i Stuen, stak Skræderen forsigtig Hovedet frem af Dynerne, og da han mærkede, at Alt var stille, greb han Tømmen paa Hestene, og i et stærkt Trav gik det nu over Stok og Blok tilbage, til Gaarden, hvorfra han var udsmuglet. Han vaa nede (vækkede) Stedets Beboere, og man kan forestille sig deres Glæde, da Skræderen med Sengeklæderne atter var i deres Værge. Nu venter man nærmere at erfare, om de Paagieldende ere grebne. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1838-02-01
Viborg. J det haarde Veir sidste Tirsdag Aften har en aldrende Mand her af Byen, Skræder C. Høiberg, der i mange Aar har været Avisbærer, efter endt Snekastning, forvildet sig paa Hjemtouren og tilsat Livet. Han fandtes i Gaar Morges omtrent en Fjerdingvei her fra Byen.
Viborger Samler, 1838-02-01
J Handelstidenden meddeles Følgende, som fortjener at komme til almeen Kundskab og Anvendelse: "Middel til at gjøre Straatage brandfrie.
Viborger Samler, 1838-02-01
J Mech. Magazine Novbr. 1837, beretter Oberst Maceroni, at han har prøvet og fundet aldeles hensigtsvarende og sikkrende mod Jld Antændelse, een Gang at mætte et Straatag med Kalk, opløst i Vand: Hvidtekalk. Tilsættes 1 Pd. Alun til hver 20de Pot Hvidtekalk, bliver det saameget bedre, og Alunen vil ikke kunne afskylles af Regn, men forblive forbunden med Kalken, som bedækker Straaet. Han siger, enhver kan overbevise sig om Sandheden, heraf, ved, som han har gjort, at øse en Spand Hvidtekalk over en Hob tør Lyng, lade denne fuldkommen tørre ved stærk Soelvarme, og da antænde den. Det vil ikke lykkes, om ogsaa 10 Blæsebælge sættes i Gang. – Ved Hvidtning bliver et Straatag ogsaa betydeligen varigere end ellers.
Viborger Samler, 1838-02-01
Efterretninger om ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder.
Viborger Samler, 1838-02-01
Lundum og Hansted Sognekald i Aarhuus Stift; gammel Angivelse 150 Rd. Embedets nuværende Jndtægter ere følgende: 1) Korntienden af Sognenes 359 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. tiendeydende Hartkorn kan anslaaes til circa 63 Tdr. Rug, 100 Tdr. Byg og 118 Tdr. Havre. For Lundum Sogn haves confirmeret Forening, hvorefter svares 1 1/2 Skp. Rug, 2 Skpr. Byg og 3 Skpr. Havre pr. Tønde Hartkorn; 2) Qvægtienden circa 15 Rbd. Sølv; 3) af 1 1/2 Annergaard, i Hansted med omtrent 7 1/2 Tdr. Hartkorn har Præsten alle 3 Tiender; 4) Høitidsoffer og Accidentser omtrent 250 Rbd.; 5) Nannest og Smaaredsel 1 Pd. Ost pr. Tønde Hartkorn, og noget Smør; 6) Præstegaarden staaer for Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. med et Areal af 64 Tdr. Land. Tørv haves til Fornødenhed og Riisbrænde i tilstrækkelig Mængde. Curasseerhest holdes. 2. Bording Sognekald i Ribe Stift; gammel Angivelse 140 Rd. Dette Embede som er blandt dem, der allernaadigst er forundt særdeles Lettelse i Skatter, har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognets 135 Tdr. 1 Skp. Fdkr. 1 Alb. Hartkorn 112 Tdr. 6 Skpr. Rug, hvorunder tillige er indbefattet Kongetienden, med hvilken Kaldet er bene ceret; 2) Qvægtienden 2 Rbd.; 3) Smaaredeel 10 Rbd.; 4) Offer og Accidentser 40 til 50 Rbd.; 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Ager og Eng. Udsæden et omtrent 4 Tdr. Rug, 6 Skpr. Byg, 4 Skpr. Havre. Af Ho kan avles omtrent 8 Læs. Der haves tilstrækkeligt Brændsel. Enkepension bliver at udrede.
Viborger Samler, 1838-02-01
3. Seierslef, Eierslef og Jordsbye Sognekald i Aalborg, Stift. Embedets Jndtægter ere følgende: 1) Korntienden, af Sognenes 431 Tdr. tiendeydende Hartkorn kan anslaaes til 338 Tdr. 4 Skp. Byg. For 85 Tdr. 3 Skpr. 2 1/2 Alb. Hartkorn af Seierslef Sogn er Tiendevederlaget bestemt, for det øvrige hæves Tienden paa Kjærven. 2) Qvægtien, den 20 Rbd. og et Lam; 3) Smaarente 21 Lpd. 3 Pd. Ost 32 Ol Æg, circa 10 Lpd. Brød samt 2 Td. 5 1/2 Skpr. Rug 4) Offer og Accidentser 180 Rbd.; 5) af Annergaarden i Eierslef svares 5 Tdr. 2 Skpr. Byg og 12 Rbd. S.; 6) af Mensalgodset 3 Tdr. Byg, 1 Td. 4 Skpr. Havre, 18 Rbd. 5 Mk. i Penge og 53 Arbeidsdage; 7) af 3 Afbyggersteder paa Præstegaardens Mark, der med Kongelig Bevilling ere bortfæstede, svares 53 Rbd. Sølv og 6 Arbeidsdage; 8) Præstegaarden staaer for Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. med et Areal af circa 80 Tdr. Land Ager og Eng; 9) til Brød og Viin for alle 3 Kirker nyder Sognepræsten 11 Tdr. 4 Skpr. Byg; 10) iblandt Stiftets offentlige Midler ere paa Rente udsatte 150 Rbd. Sølv og 90 Rbd. 23 s. Repræs. Embedet tilhørende. Enkepension bliver at udrede og Drazonhest holdes.
Viborger Samler, 1838-02-01
Copulerede i Viborg, den 26de Januar, Sadelmagermester Peder Lund og Pigen Ane Cathrine Møller.
Viborger Samler, 1838-02-01
AVERTISSEMENTS. En stor møbleret Stue, saavelsom et Gjæstekammer, alt til Gaden i St. Mogensgade, er at faae til Leie i Stændertiden for en billig Betaling. – De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Bogtrykker Dous, som giver Anviisning.
Viborger Samler, 1838-02-01
2de brugte Skovslæder staaer til Salg, naar man des angaaende henvender sig til Kabell.
Viborger Samler, 1838-02-01
En liden nye udmærket smuk tostolet Vogn, bestemt saavel til een som to Heste, er underhaanden at faae tilkjøbs A. Dige.
Viborger Samler, 1838-02-01
En templet Slæde er underhaanden at faae tilkjøbs beC. Logstrup.
Viborger Samler, 1838-02-01
Fortegnelse. de ved Viborgs Postcomptoir for sidste halve Aar 1837 henliggende uindløste Breve. Løbe Hvorfra. Til hvem Brevene ere adresserede: Porto og Gebud.
Viborger Samler, 1838-02-01
Aalborg. Huusmand Anders Sørensen paa Øste alhede
Viborger Samler, 1838-02-01
Apenrade. Valster paa Alling Mølle, Snedkersvend Peter Thomsen adr. Snedterherberact,
Viborger Samler, 1838-02-01
Hamborg. Baronesse de Schouls . . . . Carl Rothe . . . . . . . . . Heitmann, Holstebroe. Peder Christian Nielsen Tot i Almind Niels Jensen Fælling, Kust paa FriisholdKjøbenhavn.
Viborger Samler, 1838-02-01
Bagersvend F. Klims.