Københavns Adresseavis, 1797-08-11
Bekiendtgiørelse. Videnskabernes og især Mathemmatikens Dyrkere, have en række af Aar, fornemmelig i de sidste Tider, beriget senden, med en Mængde nye og vigtige Opdagelser, som de vore Samtidige og Efterkommere vil være taknemmeAne for. Men desuagtet ligger endnu mange gavnlige Ting Endog bevarede i det uskatteerlige Naturens Skiød; ja Mandsmænd og sige, Opfindelsens Kilde er saa erlig, at den aldrig kan udkommes af Mennesker. Jeg agter at forelægge mine høie og respective Samtidige, et nyt opfunden theoretisk, grometrisk practisk Proportionsværk, hvis Hovedegenskab bestaaer derudi, at det af forskiellige Mangefold Enheder, uden Hielp af noget hidtil bekiendt, eller ubekiendt Maal Jnstrument, danner ved sig selv, alle Slags bekiendte og ubekiendte Enkelte Flade Gienstænders Grændser og Grændseskield, til Størrelsens Udstrækning, af Direction, Distance og Beliggenhed, samt matheematiske Legemers lige og krumme Overflade, i sammenhængende, sammenblandede og dog adskillelige Størrelser, i afbildede Figurer og Figue=Systemmer, saaledes: at de mindre og større, bestandig fra enkelt til dobbelt, fiirdobbelt, og atter i høiere Forhold, baade i voxende og aftagende Størrelser, fremkomme af de større og mindre uden ringeste fremmed Medvirkning. Værket udgives i fire Sprog, Latin, Engelsk, Tydsk og Dansk, med dertil horende Grundplaner, 4 store Kobbere, hver 36 Tommer hvil og 26 Tommer bredt, med Titel og Scala i bemeldte Sprog. Tabula ma Grundplan, en Solid Fraur, som deles ved en Jrregulair Polygon, i de 4 Proportionsleed, rettined Beskrivelse, hører til den praktiske Grometrie. Tab. 2da Gr. pl., en regulair Polygon retlmed Beskrivelse, Grundsætning for Grund Triangelens Contralfigur. Tab. 3ta Gr. pl., en regulair Polygon retlined Beskrivelse, Grundsætning for Grund Triangelen; Generationen gaaer til de 6 Proportionsleed, Tab. 4ta Gr. pl., en regulair Polygon, Cirkelens Grundsætning til Construction; den 2den, 3die og fierde Gripl. høre alle til den praktiske Trigonommetrie. Ligesom den for alle matheemat ske Videnskaber, særdeles vigtige Proportion, ved sig selv i en fortrinlig Virksomhed, i dette Værk, har udviklet og udtrykt mangefold forskillige Problemata og Grund principiis, med dertil ordnede Grundsætninger og Termin i en nye praktisk Merhode; er den tillige en umiddelbar sikker Veiviser som indlyser Fornuftbegrebet til den praktiske Bane; det er nemlig: at enhver Tings Hovedegenskabs Liighed og forskjellige Sammenligningers Overeensstemmelse fremstaaer i det sande Lys, og bliver bekiendt i den simple Dannelse som fortolker Naturens eget Grundsprog, afsondret fra ald Konststild, følgelig forstaaer det sig af sig selv, at Konstmaal, Tal og Bogstavregning, tildeels derudi som unødvendig, ophæves; thi Oiet og Tanken i Forbindelse med hinanden kan efter Behag, i den praktiske Anvendelse, blot allene antage de i enhver Grundplangenererede og selvdannede forskiellige Exponenter, eller Figur=Visere, til Deelings, Optællings=, og Beregnings Figurer; og da skal Fordringen, den antagne Sætning strax blive opløst, saavel i alle Figurers Fladers Udstræk ninger, som Gienstandenes arcale Jndholds Værdie, hvilket Hensyn med Foredraget i det praktiske gaaer endog saa vidt, nemlig at Fiaurer af mange forskiellige Dannelser have alle et Areal Jndhold, og omvendt er Betingelsen og Gienstandens forskiellige Storhed og Figurernes Ligedannelse, i Henseende til Betragtningen over Reglernes Omvexling, ligegyldig; følgelig vil man af det Væsentlige lettelig indsee, at den vexelsidige Overgang, hverken indskrænker Dannelsen, eller formindsker Jndholds Værdien. Det er som forudsat, at Figur til Figur i Hoved og Speciel Deelinger, rationale eller irrationale Jndhold, i mange Tusinde forskiellige Gienstande, uden Forskiel af Fælledskabs Grændser, Naboe, eller Frastands Beliggenhed, Eenheder eller modsatte Dannelser, Fladens Udstrækning eller areale Jndhold fremsætter hinandens indbyrdes medvirkende Kraft, som den oprindelige Aarsag til deres fælleds Tilværelse. Thi ligesom den ene Gienstand fødes af den anden, saaledes udbreder ogsaa Virkningen sig i at opelske Fornufte=Evnerne, paa det at Subjectet derved kan erlange den rette Kundskab om den Tings Oprindelse og Hoved=Egenskab, som det helder sig til; og efterdi de 3de Videnskaber, Arithmerik, Geometrie og Trigonometrie, fra den adskildte Kunstdannelse i dette Værk, som den naturlige Grometrie ere overgangne til fælleds For ning, Forbindelse og Medvirkning med hinanden, kan Subsectet uden Frygt for Vildfarelse, derfra hente prøvede Exempler og sine Jdeer og Valgsætninger; fornemmelig da disse 3de Videnskaber ere de Hovedkilder, der giøre vigtige Indflydelser i alle Matheematikens Dele, og legger den forste Grundvold til de mathemmatiske Videnskaber, saa vil man tillige erfare, at ved denne solide Fremgangsmaade flyder det ene Forandrings=Exempel, af det andet, til hvilken Ende, ved kort Veiledning kan experimenteres og giøres Omvandring i gr. pl., directe eller omvendt, ligemeget fra hvilken Synspunkt betragtet, hvor man vil, og fortfare med Størrelsens Udstrækning saavidt man vil, saa bliver dog Hovedsagen denne, at man med den sunde Fornufts ganske fuldkomne Overbeviisning kan lære at kiende, at Sandhedens Grændsers Tilnærmelse paa mange forskiellige Maader vil blive en aabenbar bekræftende Muelighed. Jeg smigrer mig mod, at Værket selv i alle Dele, grundet paa matheematiske Sandheder, skal blive min trygge Talmand hos alle Kunst kyndige og Videnskabselskere, ligesom jeg og tør haabe, at enhver lærd og fornuftig Mand ikke vil oversee med Ligegyldighed, en Opfindelse, der i Hensigt til Almeennytte har et saa betydeligt Omfang, men efter grundig Overveielse anbefale det til alle maathemmatiske Videnskabsmænd, Kunstdyrkere, Haandværkere af alle Metter, selv Naturforskeren og den Studerende, og Ungdommen i Almindelighed, Huusfaderen, dersom han paa en let Maade ønsker at bibringe Sønden Begreber og matheematiske Videnskaber. Kort, da ingen verdslig Viisdom, Kunst eller Haandtering findes i det menneskelige Liv, ligemeget hvilken praktisk Bane, Mennesket med en dyrket Forstands modne Alder allerede betræder, eller og den unge Alder som ved sin Fornufts Opelskning, attraaer dette vigtige Formaal, at gaae Fremtiden imøde, for at hyldes i den for ham bestemte Virkekreds, saa er det sandsynligt, at dog næsten i Almindelighed behøves Mathe, matikens Hielv. Vel havde jeg i Følge de i Aaret 1794 og først i 1795 i de offentlige Tidender gjorte Jndbydelse, til Subskription, paa Grund af at Kobberstikker Arbeidet i Pladerne, saavelsom den theoretiske Afhandling i Fædrenelandets Sprog i Manuskript, da næsten var fuldbragt i Julii eller senest Aug, sidstmeldte 1795, forventet at skulle have udstyret Værket; men uagtet mine afbrudte Bestræbelser, sande Hensigt og Ønske, samt anvendte store Bekostninger, blev desværre mit Haab aldeles kuldkastet, i den græsselige Tidspunkt, der har efterladt Tiden et uforglemmeligt Mindesmærke, da den ulykkelige Jldebrand den 5, 6 og 7de Juni 1795 gjorde mange Tusinde Menneskeer huusvilde, i hvis Antal jeg desværre ogsaa befandtes af Skiebnen at være antegnet; dette Uheld blev i en dobbelt Henseende ulykkelig for mig, thi foruden at jeg blev uddreven af min Bolig og huusvild, maatte jeg tillige friste denne dog haardeste Skiebne, nemlig at 5 Aars møisommelige Arbeide, deels den theoretiske Afhandling over Værket med videre, den største Deel deraf bekostet oversat i det engelske Sprog, saavelsom Samling af Planer, Corpora, Bøger, mathematiske Jnstenmenter a. tilligemed mange andre uigienkiøbelige Ting at Værdie 1000 Rd., blev i den Mellemtid, jeg var fraværende for at bringe de 4 store Kobberplader i Sikkerhed, som desforuden havde kostet mig et Tusinde Rdlr., af Jldens rasende Luergaltsammen fortæret og forsvandt iblant Ruinerne. Forestillelsen af mine første Lidelser og derpaa fulgte Legems og i Særdeleshed Øienesvaghed, reisende sig af Sorg og Bekymring over mit som fattig og Ennelos Mand, lidte betydelige Tab, af en tildeels igienkiøbelig Eiendom, kan den af Menneskekierlighed og ømme Folelser befielede lettelig bedømme. Endelig kan jeg ved Forsynets umiddelbare Biestand, igiennem det respective danske Publicums særdeles udmærkede Patriotisme, med dybeste Wrefrygt, ikke noksom sætte Priis paa den Lykke af heeldige Fremskridt, som Subscriptionen til denne Tids Punkt har opnaaed; thi fra Kongehuset kan jeg opgive en række af mange store Videnskabs Mænd, begge de høi kongl. Militair=Etater og underliggende Cadet Academier; de høi kongl. Collegier, de berømteste Hr. Professorer ved Universitetet, det videnskabel., det chirurgiske og Kunsternes Academier, andre lærde og konstkyndige Videnskabs Mænd Haandværkere af alle Metter, alle Stiftelser og Jnstituter, Borgerdydsskolerne og et stort Antal Publiqve Skoler, kort ingen Stand eller Alder undtagen saavel som mange Huusfædre i Hovedstaden og paa Landet, samt Provindser, som ialt udgjør 315 Subskribentere. Mit Haab bestyrkes saa meget meere for det som mangler, til nogen Skades Erstatning, at flere i det respective Publicum, af foregaaende, vil uddrage det følgeværdige Exempel, da Værket ved Guds Bistand skal tiene Menneskeheden til Almeennytte: ligeledes med Subscriptions Bidrag, kaster et ædelmodig Hensyn til dets brandlidte Tilstand, og Opreisning ved dets snarest muelige Udgav hvilket jeg ønsker maatte behagelig skee inden 6 Uger fra Dato, da Subscriptionslisten sluttes, og isteden for et Exenplar med alle 4 Kobbere, i det danske Sprog, som udkommer først, er 6 Rd., og i de fremmede Sprog 8 Rd, saa forhøies Prisen derefter med 2 Rd. for senere Kiøbere. F. C. Macholt, Kongl. Jnsp., boer i Springgaden Nr. 21.