JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-04-24
J den af Actor under 19de Februar 1815, udtagne Høiesteret; Stævning : paaantes til Stadfæstelse og Skiarpelse, en inden Lands Over: samt Hof= og Stadsretten, under 23de Januar sidt den afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien, og Jndstævnte, et tales for gientaget Byverie. Derom er ved fornævnte Dom taleden kjendt for Ret: Arrestantinden, Nelle Soelberg, Latros Søren Eft ops i varerede Hustrue, bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns bedring huus i 3 Aar, samt udrede de af denne Action lovlig nydende Distninger. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande, Onsdagen den 15de Februar. No. 223. Klingberg. - Kammerraad og Renteskriver C. L. Walsen, som Mandatar for Proprietair Jørgensen til Katholm, Ingen. Handelshuset Nyberg & Compagnie, samt contra Rottbøll. - Hermann Leopold Reininghausen. Ved udtagen Høiesterets Hoved Stævning af 5te December 1814, paaanker Citanten deels til Stadfæstelse, deels til Tilsidesættelde og Forandring, Dom, udi en Sag, betreffende Handelshuset Ryberg & Compagnies Forpligeen inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten, under 14de f. M. afsagt telse til at betale Citanten den Summa 50000 Rbdlr. N. V. med videre. Handelshuset Ryberg & Compagnie bør til Citanten Kammerraad og Rente Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret. De Jndstevnte Jørgensen paa Katholm i Nørre Jylland, imod Extradition af deres til sidste skriver C. L. Walsøe her af Staden, som Mandatarius for Proprietair I. nævnte under 20de Rovember 1813 udstædte Forskrivning, betale 50000 Rbdlr. Navneværdie, med Renter 4 pro Cento deraf fra den 4de April de A. indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15ten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hermann Leopol Reininghaus har ved Udtagen Contra=Stevning af 18de Januar 1815, indanket fornævnte Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom enten til at kiendes uefterettelig at være, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Dom. Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Hermann Leopold Retninghaus til Kammerraad og Renteskriver Walsøe, som Mandatarius for Jens Jørgensen med 100 Rbdlr.; saa betaler han og til Justiskassen, for un dig Trette 24 Rbdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rbdlr., alt Sølvværdie. Dito Dato.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
No. 170. Sha. - Gaardmændene Niels Jensen Vestergaard, Christen Sørensen, Bach, Niels Michelsen Lindgaard og Anders Smed, contra Ingen. - Kammerherre og Oberstlieutenant Jørgen Greve af Scheel, til Grevskabet Scheel.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Citanterne har ved udtagen Høiesterets Stevning af 23de Julii 1814, ifølge Lovens 122212 umiddelbar for Høiesteret, indstevnet Kammerherre og Oberst lientenant Jørgen Greve af Scheel, til Grevskabet Scheel, til at indfrie flere forskjellige af ham udstædte Panteforskrivelser, der hæfte paa de af ham ved Kiøbe=Contract af 16de December 1811 og Skiøde af 28de Junii 1813, for en solgte Godser, nemlig Hovedgaarden Schiern og Sædegaarden Karmark, med Kiøbesum af 225,00 Rdlr. dansk Courant, eller 375000 Rbdlr. R. V. til dem underliggende Bøndergods samt dertil hørende Eiendomme og Herligheder. Dom: Indstævnte bør til næste Snapsting, som indfalder 3 Maaneder efter denne Høiesterets Doms lovlige Forkyndelse, under Mulkt af 10 Rbdlr. Sølvværdie, til Randers Amts Fattigkasse for hver Dag han derefter sidder denne Dom overhørig, friegiøre de af ham til Citanterne under 28de Junii samme hæftende Panteforskrivelser. Processens Omkostninger betaler Ind 1813 skiødede Eiendomme Schiern og Karmark med Tilliggende, for de paa stevnte til Citanterne med 100 Rbdlr.; saa betaler han og til Justitskassen, for undig Trette 24 Rbdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rbdlr., at S. V.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Ved den inden Hiørring Byetingsret, af Byefogden Cancellie-Asses for Henrich Christian Hansen og Meddoms Mænd, under 20de October 1814 afsagte Dem, er kiendt for Ret : "Arrestanten Frederich Godskesen, bør for sin rivstid, at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning. Else Ulfsdatter bør at hensættet til Arbeide i Wiborg Tugthuus 1 1/2 Aar. Begge de Tiltalte udrede Actionens lovlige Omkostning, Underholdning og Varetægt tærskiældt, den øvrige in solidum, hvoriblandt i Salarium til Acto20 Rbdlr., til Defenter 10 Rbdlr. i Sølv Værdie. Jmod Pigerne Mette Marie Nielsdatter og Mette Simonsdatter, reserveres Justitiens Ret. Dom: Else Alfsdatter bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 8te Dage. J Henseende til Frierich Godskesen, samt Actionens Omkostninrer, bør Lands Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Dito Dato. No. 97.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Mødte. - Høiesterets Advocat henrie Ortier, efter Kongelig Befaling, contra Rottbøll. - Jnger Marie Jensdatter. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 24de Februer 1815, paaanke Actor til Stadfæstelse og Skiærvelse, en inden Wiborg Lands Overret, under 2de November 1814 afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien mod Indstendte, for Tøvshælerie, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Tiltalte Jnger Marie Jensdatter bør, naar hun paagribes, hensættes til Arbeide i Wil borg Tugthuus i Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, i Henseende til hvilke Herredstings Dommen bør ved Magt at stande, hvorhos Procurator Borch i Aalborg tillægges i Salario 3 Rbdlr. og Procurator Ravnkilde 2 Rbdlr. Sølv Værdie. At efterkommes under Adsærd efter Loven. Ved den inden Giørding Malt Herreders extra Ret, af Herredsfogden Krigs-Assessor Johan Frederich Schrum, under 22de Julii 1814, af søgte Dom, er kiendt for Ret. Tiltalte og undvigte Jnger Marie Jens datter bør, som Tyvshælerske, naar hun paagribes, hensættes i Wiborg Tugthuus i et Aar; saa betaler hun og af den Formue hun eier, eller eiende vorder, denne Sags Omkostninger, hvorunder i Salair og Dietpenge til Actor Sagfører Ussing 15 Rbdlr. S. V., samt til Defenfor Examina tus Juris Balle det halve, hvilke Omkostninger imidlertid udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Mandagen den 6te Marts. No. 9.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Dito Dato. No. 98, Mødte. - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig befaling, contra Rottbøll. - Friderich Christian Havn eller Hansen. I den af Actor, under 24de Februar 1815, udtagne Høiesterets Ster ning, paaantes til Stadfæstelse og Skærpelse, en, inden Kiøbenhavns Pelitieret, under 25de f. M. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitien mod Indstevnte, for Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Arrestanten Friderich Shristian Habn eller Hansen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Maaneder, samt betale de paa hans Arrest og Varetægmed gaaede Omkostninger skadesløs. Anne Marie Marskandser Meyers Hustrue bør til Politie=Kassen bede 1 Rbdlr. S. V. Det idømte udredes inden 3 Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Lovens Tvang. Det øvrige efterkommes under Adfærd efter Løven. Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande. Tirsdagen den 7de Marts. No. 99.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Mødte. - Justitsraad og Højesterets Advocat hans Vilsted, efær Kongelig befaling. contra Rottbøll. - Værtshuusholder Jacob Thomsen, Brændeviinsbrænder Jacob Burchardt, Skoemagermester Christian Madsen og Vertshuusmand Hans Jørgen, eller Jørgensen. Ved udtagen Høiesterets Skævning af 1ste Marts 1815, paaanker Actotil Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 20de December f. A. afsagt Dom, udi en Sal, efter Justitiens Foranstaltning, anlagt mod de Jndstevnte, der er satte under Tiltale, de 2de Førstnævnte for deres udviste lovstridige og formastelige Forhold, ved en af Byefogden, efter befaling, foretaget Regition, af nogle Meubler, til Brug for Hs. Majestæt Kongens da havende Hovedqvarteer paa Hinsgave, og de 2de Sidstnævnte for deres udviste tumultuariske Forhold ved samme Leilighed, samt Overhørighed mod Byefogdens befalinger, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : De Tiltalt, Vertshuusmand Jacob Thomsen bør hensættes til Arbeide i Odense Tugthuus i 2 Maaneder; Bertshuusmand Jacob Barchardt bør døde til Bogense Kiøbstæds Fattigkasse 20 Rbdlr. S. V.; Skoemager Christen Madsen bør vær arresteret udi 14 Dage, og Hans Jørgen i 8te Dage. Actionens Omkostninger betale de Tiltalte hver for sit Vedkommende, Jacob Thomsen med i Jacob Butchardt med 2/3 og hver af de øvrige Tiltalte med ½, blandt hvilke Actor og Defensor tillægges i Salarium, den første 16 Rbdlr. og den sidste 10 Rbdlr. S. V. Endelig bør Underdommeren Byefoged Ole Christian Friis bøde 200 Lod Sølv til næste Hospital. Det idømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Bogense Byetings Extraret, af Byefoged Ole Christian Friis, under 1ste November 1814, afsagte Dom, er kjendt for Ret : Tiltalte Jacob Thomsen bør arbeide i nærmeste Fæstning i Jern i 6, siger se Aar Vertshuusmand Jacob Burchardt, har arbeide i Odense Tugthuus i 2de siger tvende Maaneder; Skoemager Christen Madsen bør ligeledes arbeide i Odense Tugthuus i 2de, siger tvende Maaneder; Vertshuusmand Hans hos de en for alle og alle for een, bør betale de af denne Sag lovlig flydende, Jørgensen, bør hensættes paa Vand og Brød i 14, siger fjorten Dage, hvorkedommer Procurator Andkiær 45 Rbdlr. og Dierpenge og Salarium til De Omkostninger, hvorunder indbefattes Dietpenge og Salarium til Aktor Birfenfor Procurator Christian Holger Hansen 16 Rbdlr., alt S. V. Den idømte efterkommes og udredes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dem: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Onsdagen den 8te Marts. No. 100. Medte. - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Schac. - Thomas Pedersen.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 6te Marts 1815, paa anket til Confirmation, Skierpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Greveskabet Knuthenborg Birketingsret, af Birkedommer Claus Kølle, under 3de f. M. afsagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod Jndstevnte, der tiltales for Tyverie og Bedragerie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret. Tiltalte Thomas i Christianshavns Forbedringshuus i 6 Maaneder, bøde til ovenmeldte Mads Pedersen for nærværende Tid i Sarkiøbings Arrest, bør hensættes til Arbeide Christensen fine 3 Mk. og til Kongen 3 Mk., give Mads Christensen i Skade Erstatning 2 Rbdlr. til Lars Christophersen 4 Rbdlr., til Carl Nielsen 3 Rbdlr., til Rasmus Hansen 3 Rbdlr. og til Hans Erichsen 2 Rbdlr. 3 Mk., samt betale alle af denne Action samt hans Transport til Forbedringshuset lovlig flydende Omkostninger skadesløs, hvoriblandt Defenfor Hr. Procurator Traps Regnings Beløb 30 Rbdlr. 1 Mk. 14 s. R. V. og i Salarium 3 Rbdlr. S. V., alt under Lovens Tvang ved Øvrighedens videre Foranstaltning.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Dom: Thomas Pedersen bør hensættes til Arbeide i Møens Tugt= og Forbedringshuus i 6 Maaneder, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Procurator Traps Salarium fastsættes til 3 Rbdlr. S. V. J Henseende til den, Tiltalte idømte Erstatning, bør Birketing, Dommen ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Udenlandske Efterretninger. Wien, den 15de April. første tilligemed Prinds Leopold af Sicilien til Armeerne. ErkeherAlle Monarkerne og alle de østerrigske Prindser afreise med det og Rainer bliver alene tilbage i Keiserens Sted. Den 16de April. Hoftidenden for igaar indeholder følgende En Coureer, som fra den en Chef commanderende General for den Armeeberetning. talienske Armee, Baron Frimont, blev affærdiget den 9de April, g indtraf her den 14de om Aftenen, bringer den Efterretning, at tong Joachim har opslaaet sit Hovedqvarteer i Modena, og efter ere sandsynligviis i den Hensigt at skuffe os foretagne Frem= og tilbagemarscher, vendt sin Hovedmagt imod Ferrara og berendt i senne Plads. Dette Forsøg blev dog levende afviist af den samme leds commanderende General, Friherre von Lauer. Den 8de lod Kongen i eget Paasyn foretage flere heftige Angredhavdet Brohoved ved Occhiobello, som bleve afslaaede med et betyde sigt fiendtligt Tab. Om Aftenen blev det fiendtlige Corps tvungen i et fuldkommen Tilbagetog. Vort Tab i den skiønne Fægtning, som den 4de fandt Sted ved hanaro, og det ved den nylig omtalte Storm af Brohovedet den 8de, yderst ubetydeligt. General Stephanini har ved denne Leilighed aaet en let Contusion, som dog ikke hindrer ham i at commandere en Brigade.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Det østerrigske Hovedqvarteer blev den 10de forlagt til Castelluctioled Mantua.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Den 17de April. Da Efterretningen om Bonapartes Ankom i Frankrig blev bekiendt i Osen, hvor et italiensk Regiment ligger, gav samme sig til at raabe: leve Napoleon!" Det kom derover til ledige Optrin mellem dette og et derværende ungaarsk Regiment, vorved mange blev dræbte og saarede. Jtalienerne maatte tilsidst redde sig igiennem Vinduerne. Den største Deel af dem bleve saarede. - En Afsending fra Bonaparte blev den 14de dennes igjen affærdire med det Svar, at der aldrig mere kunde være Tale om hans Antiendelse, eller om hans Gemalindes Tildagkomst. Man vilde udlæde en Proclamation til Nationen, og tilkiendegive den, at man, snart den bortfierner Bonaparte, ikke vil blande sig i Frankrigluliggender.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Paris, den 15de April. Moniteuren fra igaar indeholder en omstændelig Beretning fra dertugen af Vicenza til Napoleon angaaende Frankrigs politiske For ald til Udlandet: Raak Pligt forbyder mig, Sire! at fremstille et Maleri af udbildte Harer, saa har jeg ogsaa at sørge for, at de, til hverStatsanliggendernes Styrelse er betroet, ikke hen falde til forgløsikkerhed. Jeg kan ikke undlade at tilstaae, at omendskiønt endnu gen bestemte Gierningssager ere forhaanden, fra hvilke man kan utte til en Krigs Udbrud, saa er dog Udsigten meget foruroligende det vilde være forgieves at ville sætte Fornuft imod Lidenskaber. En begribeligt System synes at have faaet Overvægt hos de fremmedlagter. De har, Sire, siden den 1ste Marts igien paasat Den deres Krone. Ved det første Rygte om Deres Ankomst til Proven3 Kyster saae de i Wien for samlede Monarker i Dem kun endnu en Elias Souverain, imedens De allerede paa ny hersted, er Frankrig. Først paa Thulleriernes Slot erfarede De Declaraonen i Wien af 13de Marts, hvis Underskrivter allerede vare tiltrækkelige til at lade denne ubegribelige Act ubesvaret. Jmidlertid tyndte alle de Proclamationer, som De udstædte, fredsommelige gielser. Jeg har befalet de i Udlandet ansatte franske Agenter at reddele de respective Regieringer disse Følelser. De har selv anseeni for tienligt at skrive et egenhændigt Brev til de forskiellige Soutainer. Under disse Omstændigheder holdt Udlandet det for godt afbryde Communicationen, og de den 30te Marts fra Paris til skellige Hoffer affærdigede Courerer kunde ikke naae deres Bestemelsessteder. Den ene kom ikke videre end til Strasburg, da den i el commanderende General nægtede ham Giennemgang. En an en til Jtalien bestemt Coureer blev anholdt i Turin, og maatte ende om. En tredie, som skulde gaae til Berlin og Norden, blev tresteret i Maynz, og man har frataget ham hans Depescher. Allede erfarer jeg, at de den 5te April affærdigede Courerer bleve anholdte paa Tydsklands og Jtaliens Grændser. Deres Skjebne, som ere afgaaede til Engelland og Norden, veed jeg endnu ikke. Naar altsaa de directe Communicationer mellem den franske Regiering og de udenlandske Monarker ere spærrede, saa kunne vi kun lære at kiende de fremmede Regieringers Tænkemaade af deres offentlige Handlinger.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Paris, den 4de April 1815. - Over 10000 Mennester ere for nærværende Tid beskieftigede med at forfærdige Vaaben.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Den 18de April. Hertugen af Dalmatien, Marschal Soult, havde igaar en Privatandients hos Napoleon. Man troer, at han i Tilfælde af Krig, skal beklæde en meget vigtig Post. - Som man forsikkrer skal Prindsen af Canino (Lucian Bonaparte) udnævnes til Minister for det Indre, og Carnot til Krigsminister. - Jfølge et Decret fra igaar er General Grouch udnævnt til Marschal.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
- Den 7de April, Dagen førend Hertugen af Angoulemes Capitulation med General Gilly, lod General Erneuf foretage et Angreb paa Gap, som General Proteau holdt besat. Dog blev Angrebet afstaaet. Fienderne efterlode en Fane, hvorpaa fandtes Ordene: Bourbonerne eller Døden.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
- Postfarten mellem Marseille og Lyon er igien sat paa sin gam Fod.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
- J Middags blev den Efterretning, at Marseille har plantet den trefarvede Fane, tilkiendegivet Hovedstadens Jndvaanere ved 100 Kanonskud fra Invalidhusets Artillerie. - De Nationalgarder, som ere bestemte til at forsvare Grændeserne, udgjøre, ifølge en Liste i Moniteuren, et Antal af 3130 Batailloner, hvis Styrke angives til 2 Millioner 22500 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Bayonne, den 8de April. Hertuginden af Angouleme er landet i Dito. Paa hendes Anmodning marscherede to Regimenter til Biscapa; men saasnart de erfarede Tildragelserne i Bordeaux og Toplouse trak de sig tilbage over Vittoria til Valladolid. To andre Regimenter have taget samt me Retning.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
- Efter Moniteuren at domme kiender Nationalgardens Enthusiasme ingen Grændser. Men den bedre Underrettede veed, at dette kun er tomme Phraser, hvorved man vil skuffe den store Hob. - To Polakkere ere komne fra Warschau til Meg, forat træde i Napoleons Tieneste.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Undertegnet. Joachim Napoleon. Millet de Villeneuve, Chef ved Generalstaden. (Genneralgoverneur Grev Bellegades Proclamation skal blive meddeelt i næste Nummer.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Frankfurt, den 17de April. Hs. Keiserl. Kongel. Høihed Erkehertug Carl af Østerrig er idag ankommen hertil, og modtoges med de hans Rang tilkommende Æresbeviisninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
London, den 14de April De Efterretninger, vi have fra Hertugen af Wellington, ere meget beroligende. Han skal have grundet Haab om, at Redellionen i Frankrig ikke vil være af lang Varighed. Man paastaaer, at 10000 Portugisere skulle føres til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
- De americanske Krigsfanger i Dortmon vilde forrige Løverdag sætte sig i Frihed med Magt. De angrebe derfor Vagten med Kniv a. ved hvilken Leilighed 7 af dem bleve dræbte og 35 saarede. - J Woolwich er Drivtigheden meget stor. Over 600 Kanoner, ere allerede blevne transporterede til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Hamburg, den 22de April. Angaaende de nyere Tildragelser i Frankrig har Correspondenten Tid efter anden indeholdt adskillige bemærkninger, hvoraf Følgende er det Væsentligste.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Den 8de April. Den 26de Februar afgik Bonaparte fra Den El 1, den 1ste Marts ankom han til Juanugien, og den 2002 s.M. til Paris, hvor han provisorisk befinder sig som det franske Riges Herre. Hvor sælsømt end dette forekommer, maa man dog mere undres over, at han ikke for naaede Paris, aldenstund alle Tropperne ligefra Landingstedet til Hovedstadens Porte allerede for længe siden vare satte i Beredskab til at tage imod ham. Betænker man dernæden korte Tid, Argieringen havde til at sætte Nationalgarderne Bevægelse, Reys Forræderi, Bonapartes Armeecorpses hastige Formerelse, ved sin Ankomst til Paris havde han 2900 Mand, saa vilman let indsee Umueligheden af at faae i 12 Dagt et tilstrækkeligt Antal Borgere samlede, forat modsætte sig denne Strom. Nationer har ikke været Aarsag i hans Komme, enn Armeen, som skilte sin Sag fra Nationen, har foranlediget den. Dog ere alle hans Planer ikke lykkedes, den Kongel. Familie er ikke i hans Magt, og hans Søns Bortførelse fra Wien løb udeldig af.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Den 11te April. Efterretningerne fra Paris melde os, at Bonaparte frygtet Krigen, og at han giør Alt, forat indbilde Nationen, at de fremmede Magter heller ikke tænke paa at bekiæmpe ham. Men han maa ville Krig, og vil den ogsaa; hvorledes skulde han ellers kunne tilfredsstille sine Tropper, og udføre sine Hensigter i Sirer man ham Tid til at ruste sig, til at bestikke Cabinetter og bringe Folkeslag i Oprør, - saa er det ude med Tronerne, og med Verdens Frihed og Ro. Hans System er nu ganske anderledes end dengang, man fordrev ham fra Frankrig; han kommer med de demagogiske Grundsætninger fra 1793, og med en uindskrænket Despot hele Magt og Styrte. Han vil styrte Kongerne ved Undersaatterne, for siden at kunne undertrykke disse efter eget Tykke. Man maa tilstaae, at han aldrig har været saa farlii for Europa som nu.
Berlingske Tidende, 1815-04-28
Den 15de April. J Moniteuren af 5te April staaer en lang Artikel med Overskrivt: "Bemærkninger over en Declaration af Wienercongressen." Det er ikke mueligt, at der i saa faa Ord kan sammendynges flere Usandheder og falske Slutninger. Den almindelige Bevægelse, som Bonapartes Usurpation har frembragt i Europa, maa betragtes under to meget bestemte, forskiellige Synspunkter, nemlig: hvad maae og ville de Franske, hvad maae og ville de Allierede giøre?" Vare de Franske fulde kommen af en Mening med Hensyn til den forefaldne Forandring: derskede hiin Eenstemmighed, hvis Udfald ikke er tvivlsomt, var Forandringen af den Beskaffenhed, at den aldeles ingen Jndflydelse kunde have paa Europas Rolighed; fornærmede den ikke de Tractater, som finde Sted mellem Frankrig og de europæiske Magrer, saa havde den franske Nation ustridigen Ret til at sige til disse Magter, hvad blande J Eder i Vore indre Anliggender i angaae ikke Eder; vi ville eenstemmig selv ordne dem; hvad der foregaaer hos os, vil ingen Rystelse foraarsage i Udlandet; vi lade Eder handle i Eders Land, som J ville; den Uafhængighed, vi tilkiende Eder, forlange vi ogsaa, hvad vedkommer det Eder, om vi have Ret i eller Uret, det er vor Sag; J ere ikke vore Dommere; en Nation i har intet Overtribunal; vi ville ikke foreskrive Nogen Love; men vi ville heller ikke modtage Løve af Nogen. - Men Tingenes Stilling i Frankrig er sikkert ikke af denne Beskaffenhed. Den franske Nation lestaaer ikke i en Armee af hundrede tusinde Mand, som har hidkaldet Bonaparte, og som øieblikkelig er hans Støtte; men i hiin langt tørre Mængde af Landmænd, Kunstnere, Kiøbmænd a., som alle af Jnteresse og Følelse forkaste Usurpateuren. Kan man paastaae, at de Franske ere enige, naar Jnsurrectionen udstrækker sig fra Alperne til Oceanet, naar Borgerkrigen bryder ud paa ethvert Sted, hver Linietropper ikke ere tilstæde i overlegent Antal, naar Borgerblod flyder ved Dordognes og Durances Bredder, Denne overveiende Fleerhed af Nationen, der modsætter sig Usurpateuren, vil vist nok ikke indkalde de Allierede; men den vil uden Frygt see dem, naar de komme forat opsøge Fienden i dens Midte. J Forening ville da Royalisterne og de Allierede bekiæmpe ham. Er Bonaparte falden, saa kan Nationen hverken ansee sig for ydmyget eller overvunden; thi allevegne, hvor Bonapartes Militairdespotisme ikke svækker dens Kraft, vil den selv beklæmpe hans Armeer. Hans Armee vil blive overvunden, men denne Armee er ikke Nationen, og tilhører den ikke længere, efterat den har overleveret den til dens ny Tyran. - Hvad de fremmede Magter angaaer, da er deres Fremfærd simpel, og overeensstemmende med Retfærds Grundsætninger. Afstaaelsestractaten er trænket; Tractaten til Paris overtraadt. Deres evige Fiende har tvendt sig en stor Magt; denne Magt kan blive dem stadelig; Enropa maa tilintetgiøre den, uden derfor at kunne beskyldes for at blande sig i Frankrigs indvortes Anliggender; det har Ret til at forfølge Fienden af dets Ro, dets Jndustrie, dets Handel, dets Constitution, dets Frihed og Alt, hvad der er Menneskeheden dyrebart, og det hvor han end befinder sig.