JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Under denne Persons Navn har jeg nu erholdet et Brev, dateret Snoge den 14de Dec. 1779, saaledes lydende: Høistærede Ven Rasmus Speisberg " Da jeg underskrevne bordrede de mig var nærværende i min Helsot: at vilde kundgiøre ovenmeldte og navngivne Ven iFald jeg døde, lovede de mig det i mit sidste og yderste Aandedræt, at vilde kundgjøre min velagte og fortroelige Ven mit Dødsfald. Og som Gud ved Døden behagede samme Person fra denne maisommelige Verden den 14de December 1779 og bad jeg i mit Pderste at de som skriver ham til vilde " paa mine Vegne, som er hended i Herren vilde behage at " giøre en rigtig Reede til mine Venner for min Jord, og om " alskiønt jeg er ved Døden afgaaet, vil ieg kuns udbede ovenmeldte Ven at meddeele mine Venner det halve af det halve hundrede Rigsdaler, som han gav ovenmeldte Person paa " Haanden, og derom beder den Hendøde at besørge sin retvise " Kiærlighed og Pligt til mine efterlevne Venner, nu er jeg hos Gud i Himmelen, og du ovenmeldte er endnu i Verden, gjør nu i Guds Navn som du vil svare mig for Gud i Himmelen, adien god Nat. Snoge den 14de Decbr. 1779. Mads Hansen. Hvori der meldes at han er død samme Dag førend Brevet bleve skrevet, og derfor anmoder mig, at udbetale hans unavngivne Venner Halvdelen af de mig til Afdrag paa Kiøbe Summen for den solgte Jord betalte 500 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Om nu Brevets Forfatning skylder sin Aarsag til Enfoldighed, eller Svig, eller og om det maatte kunde være fabriqveret i de Dødes Rige, skal jeg ikke kunde sige for vidst; men jeg mellerer mig ikke i den af den skrivende Døde gjorte Proposition. Jmidlertid kundgiøres dog saadant herved, med hosføiet Erindring til den foregivne døde Mads Hansen eller hans Arvinger, at indfinde sig hos mig, inden 6 Uger fra Dato, for at udbetale mig den resterende Kiøbe=Summa for den ham solgte Jord, og tilbagelevere mig den ham laante Vogn med Tilbehør i samme Stand, som den blev modtaget, eller og i Mangel deraf, betale mig samme, da jeg ellers i andet Fald, efter lovlig Omgang, lader Jorden bortsælge ved Auction paa Mads Hansens Gevinst og Forliis, under Forbeholdenhed af min Ret for det øvrige. Spesbierg den 14de Januarii 1780. Rasmus Marcusen. Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Herved bekiendtgiøres: at Fredagen den 16de Mai førstkommenaf de, om Formiddagen Klokken 8te bliver ved offentlig Auction i Schoubye Bye bortsolgt endeel Meubler og Boehauge, som afgangne Niels Knudsen har efterladt sig, bestaaende af et Sengested, Sengeklæder, Gangklæder, Kister, Skrine, Skabe, en Dragkiste, Borde, Stole, Benke og andet meere. Samme Dag bliver og, i Fald fornøielig Bud skeer, bortsolgt ade Eiendoms Huuse, som den Afdøde har efterladt sig, til det ene af disse Huuse, er omtrent en Tønde Sædeland. Hvilket tiener de Lysthabende til Efterretning, som sig der samme Tiid ville indfinde. Særslev den 24de April 1777. Niels Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Tørstkommende Tirsdag, den 1ste Februarii, om Formiddagen 2) Klokken 9 Slet, bliver efter foregaaet Jmmission, hos Sr. Niels Bærentsen Hvedebrødbager udi Væster Gade her i Odense holdet offentlig Auction, over endeel gode Mobilier og Løsøre, bestaaende af Sængestæder og Klæder, Linnet, Tin, Kaaber, Messing, Skabe, Speile, Borde, Stole, med videre; thi ville Liebhaberne den samme Tid der behage at indfinde. Odense den 24de Januarii 1780. M. Th. Lund. Constitueret Auctions Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Dronningborg Hovedgaard i Jylland, en halv Miil østen Randers med alle underliggende Eiendomme, og bestaaer af Hartkorn Hovedgaards=Taxt 60 Tønder 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skpe. Contribuerede Bøndergods 339 Tønder 3 Skiepper 3 Fkr. syvtredivte Deel Album og 3de Sogners Kirke Korn og Qvæg=Tiender 102 Tønder 2 Skpr., agter Eieren S. T. Hr. Kammerherre og Major Juel i Weile underhaanden at bortsælge. Hovedgaardens Bygninger, ere af nye for en 10 Aar siden opforte, Borgergaarden Grundmuur og Ladegaarden, Ege=Bindingsværk, en Frugt= og Urte=Hauge besadt med udsøgte og alleslags Sorter Træer, er nyelig anlagt. Ved Gaarden, er en god indhegnet Ege=Skov. Den aarlige Udsæd er 60 Tdr. Rug, 70 Tdr. Byg, og 150 Tdr. Havre. Hoe=Avlingen en 3 a 4000 Læs, Tiendernes Tiende ydende Hartkorn 628 Tønder, hvoraf Tienden in Natura til Gaarden kan oppebærges. Besætningen bestaaer af 160 Stkr. Kiør og 20 Stkr. Bester, foruden Faar og en 50 Stkr. Fordeer=Fæe og Vinteren. Paa Hovedgaardens Mark er opfort en ypperlig Veir= og Heste=Mølle, indrettet baade til Grubbe=Værk og grov Malling, hvortil haves overflødig Sogning fra Randers og Landet. Et Teglværk er og ved Gaarden, hvortil kan haves fornøden Torv i Gaardens Enemærker. Den aarlige Landgilde er 730 Rdlr., som uden Restance, tilligemed Kongelige Contributioner og Hoveriet, svares til rette Tilder. Paa Godset findes fornøden Mandskab og ellers Eiendommene baade ved Gaard og Gods af de beste der falder i Landet. Hovedgaardens Avling og Møllen, er nu under Forpagtning, men udløber til 1ste Mai 1781, som alt til Liebhaberes behagelig Underretning meldes. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Til førstkommende Paaske er for en honet Familie anstændige, & beqvemme og smukke Værelser at bekomme til Leie i Kingsstrup Gaard, beliggende i Gielsted Sogn. Leieren kan for billig Betaling efter Forlangende blive overladt 1) 4 a 5 Stuer og Kamre, smukt og beqvemt indrettede med Fielle Gulv og store Vinduer, foruden Kiøkken og Brøggers, med videre til fornøden Afbetiening. 2) Græs om Sommeren og Foder og Vinteren til 1 eller 2 Kiør. 3) Fornøden Jldebrand af Torv og Brænde. 4) Befordring til og fra Kirken. Liebhaberne ville derom nærmere handle enten med Eieren selv, der paa nærværende Tid beboer Røgle Mølle i Weilbye Sogn, eller med Birkedommer Trøiel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Næstkommende Paaske Flytte=Tiid bliver S. T. Hr. ObriklieuVi tenant v. d'Orignys iboende Gaard med Hauge at faae udi Leie. De Lysthabende ville behage derom at accordere med Eieren selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Til Kiøbs faldbydes. Hvor en god og brugbar Kane, til 4 Personer, nyelig anstrøgen, med tilhørende Bielder, hvoraf nogle ere støbte, til 2de Heste, er at bekomme, derom gives Anviisning paa Odense, Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Et Partie Fridericia Hvede=Meel er ankommen og faaes i Lispundviis for 4 Mk., og et Pund 4 og en halv s. hos Kiøbmand. P. J. Falenkam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Capital som forlanges. Imod meer end tilstrækkelig Pante Forsikkring i Jordegods og T aarlig Rente 3 og en halv pro Cento forlanger en Selveier her i Fyen (som nærmere anvises fra Birkedommer Trøiel i Odense) den Capital 1000 Rdlr. til Laans førstkommende 11te Junii. Capitaler som faldbydes. hvem som behøver til 11te Junii 1780, imod gangbar Rente af. og Pandt udi Jordegods eller anden Sikkerhed, en Capital af 7 til 8000 Rdlr., kan faae Underretning derom enten hos Stiftbefalingsmanden Hr. Geheime Conference Raad Bille eller og hos Hr. Kammer Raad Orten i Odense. senter af en Capital paa 41 Rdlr. tilhørende Hans Waddel, Ur ved det Finmarkiske handels Compagnie i Norge, eller hans rette ubekiendte og nanmelte Arvinger, er enten straxen, eller til 11te Martii, eller 11te Junii iverende Aar 1780 at bekomme, mod Forsikring og gangbar aarlig Rente, hos Provsten her i Fyens Skamherred, hvilket 3de Gange bliver averteret i de Odense, Addresse Contoirs Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Hos Simon Povelsen i store Pederstrup er en Capital paa 862. Rdlr. imod antagelig Pant og gangbar Rente at faae til førstkommende 11te Junii. Hvem som til 11te Junii førstkommende maatte behøve en Ca af. pital af 5 a 6000 Rdlr. imod suffisant Pant og gangbar Rente, ville melde sig hos Procurator Uldall i Odense, som derom har Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Af de 3de Danske Eatechetiske Skoler i Odense, deres Midler Et bliver til førstkommende 11te Martii eller 11te Junii imod tilstrækkelig Pant og anordnet Rente at bekomme til Laans 700 Rdlr. Thi vilde de, som kunde behøve denne Capital, paa antagelig Sikkerhed, behage med første at melde sig derom hos Hospitals Forstander Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Paa lige Vilkaar bliver og 100 Rdlr. Umyndiges Penge at erholde til samme Tiid hos H. C. Holmer. Graabrødre Closter den 21de Januarii 1780.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Conditionsøgende. i Fyen, og kan forevise gode Beviser, søger om en Condition Et ungt Menniske som har tjent for Foged baade i Jylland og til førstkommende Maji Dag 1780 som Foged paa en Herregaard, eller Skriverkarl paa en Amtstue, eller Contoir, eller hos en Procurator, og i Mangel heraf da som Kahytskriver til Skibs, eller Haandskriver hos en Herre som Reiser udenlands. Andviisningen paa Personen gives herfra Contoiret og hos Forvalteren paa Boltingaard. Kigeledes søger en Student Condition til Paaske, som Jndfor2 mator hos Børn og foreviser gode Adtester og sin Opførsel og Duelighed, hvor han endnu er og hvor om herfra Contoiret gives Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Condition ledig. Et Herskab her i Landet forlanger en ugift Skytte, (helst tydsk, til Paaske, som forstaaer at afrette Heste og Hunde, fange Høns a., derhos er forsynet med gode Attester om hans Forhold og Ædruelighed, da ham kan anvises Tieneste her fra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Bortkomne Sager. Da Søndagen den 19de December om Aftenen er bortkommen af Stiftbefalings Mandens Gaard i Odense een liden Sort krøllet og blommet Handhund, med hvid paa Brøstet og lange Ører, saa anmodes særdeles alle og enhver imod billig Erkiendtlighed eller Douceur, som slig en fremmet Hund kunde være tilhændekommet eller derom kunde faae Videnskab, samme at tilkiendegive eller give Anslag paa og tilforladelig Efterretning, og ei ellers vil haabe eller formode at i vidrigen Fald nogen vil paadrage sig herfor Ansvar og Uleilighed, som deraf kunde flyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
gen den T T 221.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Tanker. ved Frue Bradt, fød Grimmelius, hendes Grav, Død den 27de Jan. 1780. Ud, min Siæl, fra Verdens støyende Tummmel, medens mit Øie fælder billige Taarer ved denne Salliges Grav. - Hvad seer jeg her for mig? – Et Gravsted, et Dødeligheds Minde, en stum Gienlyd fra Dig, - Du Salige. - at ogsaa Du engang har været til. - Du Dydige! Saa skulde Du da ogsaa saa tilig blive Døden til Deel, - Dit Ungdoms Blomster, - neppe saasnart var det op, rundet, at det jo hastig maatte bortviisne igien. - Ol alvise Fader, hvad er du dog forunderlig i dine Raad Hist lure hiine, hiine Bedagede, Fattige og Eendige, dem Verden neppe vilde savne, forgiæves efter Tøden, medens den her ubehindret anstiller en saa sørgelig Scene, sørgelig for en øm Ægtefælle, en kierlig Fader, et inderlig elsket Barn, hvilke alle med de heedeste Taare begræde Din, Du Saliges - Død. - Gud! - er dette ogsaa Godhed af dig? – Dog, forvovne Tanke, hold inde, fordrist dig ikke til videre at begrunde Guddommens evige Raad. - Du ene Alvise og Gode, allerede her synes ieg langt fra at øyne det, hisset skal jeg fuldkommen faae det at see. - Dydige, Din Dyd var vel ikke sikker for Døden, men denne, just den skulde jo være en Belønning for hiin. - Vi savne Dig, men ikkun stakket, efter en kort Tids Rum, faa Aar, maaskee faa Dage, skal vi i en salig Evighed omfavne Dig igien. Saa hvil Du da, Du salige! Udi din Grav og Sovekammer, Forsov Du der kun al Din Jammer, Til vi igien Dig hist skal see. Om Februarii Maaned. Februarius har sit Navn af den hedenske Afgud Fe brus, som den blev indviet til Ære, saavelsom af februave, at rense, fordi det var befalet af Numa, at det Romerske Folk i denne Maaned skulle renses. Hos os kaldes denne Maaned i det Danske Blidemaaned, fordi Dagene tiltage og blive klarere og blidere. - Den 11te Febr. helligholdtes Feralia af Romerne, en Fest for deres Afdødes Siæle, da Folket ofrede ved deres afdøde Venners Grave. - Dagen næst efter holdtes de saa kaldede Charistia eller Kierligheds Maaltider, hvilke vare Giestebuder, hvortil ingen kom uden Slægtninge, Svogre og Venner, paa det, om imellem dem var nogen Tvistighed, saadant da over Bordet og ved Lystighed kunde bilægges. - Jkke ulige derefter vare de første Christnes Agapæ, hvorom i Kirke=Historien tales. - Den 17de Febr. holdtes Qvirinalia til Ære for Qvirinus, de Taabeliges Fest kaldet, af den Aarsag, at da enhver i sin Curia eller Sogne=Kirke celebrerede Fornicalia, det er, en Fest til at stege Far eller Kager, søgte de Taabelige, der ei vidste, til hvilket Sogn de hørte hen, til Qvirinalia, og der forrettede deres Guds Tieneste. – J Kirke=Historien findes og i de fordervede Tider at være holdet en Fest, som man kaldte Daarernes Fest. - Den 22de Febr. var Terminalia helliget for Terminus, en Gud for Grændse=Skiellene og Lande Mærker, i hvilken de ofrede Kager og Frugt, og undertiden Faar og Svin, uagtet blodigt Offer var forbuden i dette Tilfælde. - Den 26de Febr. var Regisugum, en Glædes Fest, til Erindring af Kong Tarqvinii superbi Flugt fra Rom, og deres Friehed, derved. - Pans Fest blev og i denne Maaned helligholdet, Lupercalia kaldet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Kirke=Anmærkninger. Pater Magnam, en iblandt de her værende lærdeste Myndtkiendere, har kortelig beviist, i Anledning af en SkuePenge fra Herrodis Antipæ Tider af, at Christus er født 8te Aar før vores Tids Regning, saa at det sistafvigte Aar er egentlig Aar 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Kyndelmesse bemærker Lyse=Messe af de Katholske, som helligede og indviede den Dag Vox=Lysene i deres Kirker. Hvide Tiirsdag kaldes saaledes, fordi de første Christne klædte sig i hvide Klæder ved Daabens Antagelse, til Beviis paa Reenhed og Ubesmittelse. Aske Onsdag heder saa, fordi man i Pavedommet strøede sig med hvis Aske, naar de nærmede sig til Alteret, til Beviis af Bod og Poenitense. Peders Stoel bemærker det Cathedra i Athenen, hvor Apostelen Peder traade og for at kunde tale til Folket og desbedre høres. Faste=Lavn bemerker Tillavelse og Tilberedelse til Christi Lidelses Betragtning. - Oprindelsen til det Navn Fastelavn, er denne. Paaskefestens var de Christnes ældste og vigtigste Fest. Christi Lidelse og Opstandelse og Jødernes Pascha, var dens Oprindelse. Man begyndte, for at giøre den desto høytideligere, at bruge Nadveren. Man opsatte Daabens Brug etc. til denne Fest. Hertil pleyede man at berede sig med Faste i 40 Timer, og at give de for Maden sparrede og indsamlede Penge til de Fattige. Med Tiden trak Politike og Overtroe denne Faste til Uger, indtil den endelig 500 Aar derefter vorde til 40 Dage, som nu ere de 7 Uger vi kalde Fastetiden og Søndagens Navn Fastelavn; at lave sig til Faste, da man med Ædruelighed, og Maadelighed skal berede sig til Christi Lidelses Betragtning. Denne Søndag er og kaldet Esto mini af den i den Romerske Kirke brugelige Sang af P. 31. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Nu gaaer da den sørgelige og bedrøvede Tid ind, som man kalder Fasten, hvor ald Musiqve, Dands og Lystighed ophører i fulde 6 Uger. Hvor der heele Tiden igiennem daglig prædikes og høres intet andet end saadanne Ting, som man maatte græde Blod over. Hvor der idelig tales om at man skal forfæste Kiødet med dets Lyster og Begieringer, endes omsider med Skriftermaal og Altergang. Hvo kan holde alt dette ud? Men skal det da endelig saa være, saa lad os berede os dertil og giøre os skadesløse i Forveien. Denne Dag og Uge maa man i det mindste lade os til vor Fornøielse. Vi ville da i Aften for først have os et Ball, og det skal vare til den lyse Dag, saa tænker ieg at vi skulle kunde være trette og roligen sove Dagen hen; om Aftenen derpaa vil vi samle os igien for at fortære Levningerne, og da vi spille lidt Kort derved. Anden Dagen vil vi drage ud paa Landel; thi ieg har hørt, at der skal være et Sted, hvor man den Dag agter at drage Halsen af Gaasen, jage Katten af Tønden og holde Vater=Spil, og saaledes vil vi holde det ud Ugen igiennem, siden bliver der nok Pusterum, og hvad vi da ikke kan eller tør gjøre offentlig, det vil vi giøre hemmelig. Tie for alting stille og holdt dette hos dig selv, Broder, svarede Parelius, faaer Præsterne det at vide, gaaer det vist ikke vel af, baade du og jeg vilde komme paa Prædikestolen, og der tiene til Materie heele Fasten igiennem. Men, spurgte den første, skal man da denne lange Tid igiennem være berøvet ald Fornøyelse, lukke sig inde i sit Kammer, ingen see eller tale med, leve eenlig og stille for sig selv, imedens andre fornøye sig paa hvadsomhelst Maade, de finde for godt og kan afstedkomme? Jkke heller det, svarede den anden, saavidt gaaer hverken Præstens eller min Paastand; thi man faaer at lade Mennesker være Mennesker. Min Meening er derfor ikke, atman skulle afskaffe alle Giestebude, Forsamlinger, uskyldt ge Spil og Fornøyelser i den Tid, men dette vil jeg allene sige dermed; at vi i alt dette stedse bør opføre os saaledes, at vore Fornøyelser kan være virkelige, nyttige og uskyldige Fornøyelser, og ikke derved hindres i eller fra de vigtigere Pligter, og ikke fortørne Gud dermed og tillige bringe os hans Misfornøyelse, men stedse erindre os at vi ere fornuftige Skabninger, Kirkens Børn og Christi Tienere, siden falder Resten af sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
En fornuftig og erfaren Landmands Tanker ved den almindelige Sygdom blant Qvæget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Ved Sygdommens Nærmelse blant Qvæget har erfaret at Qvæget hyster stærk nogen Tiid i Forveyen, som er ventelig, naar Sygdommen først er begyndt at samle sig i Luft rørene i Lungen, som han meener samler sig af Luftens U sundhed, da han har erfaret, at alt det Qvæg, som han har mistet i og af Qvæg=Sygdommen, har været tilstoppet, som af en Slags Materie i Luftrørene, og nogle faae Høveders Lunger tillige anstukne af imflammation, hvor for han er af den Meening at Sygdommen der har sin Begyndelse, og egentlige Sæde, hvoraf Qvæget egentlig døer. Han har tillige erfaret at det Qvæg som har været meget sygt og denne Ros har faaet Luft hos og er kommen til at flyde, har gjennemgaaed Svagheden, men derimod det, som ikke har faaet saadan Luft og Løsning er død; NB. undtagen det som ikkun har haft et lidet Anstød af Sygdommen, hvorfore han vist formoder, at kunde der opdages noget saadant Raad og Middel, hvorved den ommældte Ros kunde blive Løsnet og komme til at flyde paa det at Sygdom angrebne Qvæg, saaledes at det kunde faae luft og drage sin Aande, troes at det gjennemgik Sygdommen; thi upaatvivlelig er det af for ommældte Forstoppelse i Lungen og Luftrørene at Qvæget bliver qvalt og døer, siden han har erfaret at paa alt det Qvæg, som hos ham har igiennemgaaet Sygdommen, har det flødt stærk ud af Næsebaarene og Øynene og hyset megen Materie ud af Munden. Mod Sygdommen vil komme, finder man at Øynene begynde at rinde med Vand, og de lætter paa alle 4 Benene, først et og saa et andet og falder reent fra deres Foder og ikke vil æde. Han tvivler ikke paa, at naar nogen vil betragte et sygt Høved, fra Sygdommens Begyndelse til dets Ende, han jo da skal befinde Sandheden af det som mældt er. Under Qvægets stærkeste Sygdom har ogsaa observeret, at Tungen sammentrækkes af Sygdommens Hidsighed hos Qvæget og derfor ey har kundet æde førende den er bleven udtrukken og løsnet, hvorved Qvæget strax derpaa igien er kommen til at æde og det saa ofte man har igientaget samme. Ligesom og at Qvæget under Sygdommen formedelst den Hidsighed, som er i Lungen, ey taaler kolt Vand hvorved foraarsages kold Brand i Langen. Physisk. Vi varme os i vore Senge og derved befordres vor saa fornødne og frelsefulde Uddunstning, som er ulige storre, naar vi sove, end naar vi vaage, fordi vore Svedehuller da ei længere drages tilsammen, men udvides. - Men hvilken forunderlig Ting er denne Varmelse, Vi tage feil, dersom vi mene, at det er Sengen, som varmer os, da vi maae heller varme den. - Fierene hindre ikkun, at de varme deele, som gaae ud af vort Legeme, ci adspredes i Luften, og holde ikkun vore Uddunstninger sammen, ligesom Snee en bedækker Sæden, og hindrer, at den opstigende Varme ey kan komme fort, men maae vende tilbage til Jorden. - Ligesom Fierene er fiine til i Sængen, saaledes er og Varmen proportioneret, og paa ligemaade forholder det sig med Sneen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Nye Opfindelse. Toscana, den 28de Nov. Hr. Norine har indrettet en nye Electriceer Machine, hvis Virkning overgaar alt hvad man hidindtil har seet af Electricitet. De deraf flydende Gnister vare af en forunderlig Størrelse, og da de løbe nedefter en Staaltraad, smæltede de samme med en Spraden, og fyldte Kammeret med en Jldregn, og antendte Krudt som stod noget derfra. Storhertugen har givet 100 Guineer for denne Machine og desuden foræret Hr. Norine 50 Pund Sterling og sit Portrait i en Guldmedallie. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
En Kiøbmand kom engang imod Aftenen ridende til en Landsbye, hvor en af hans Venner boede, som anholdt hos ham meget instændig at han vilde staae af og blive der Natten over, samt for at overtale ham her til, forsikkrede at det saae ud til ondt Veyr. Den Reysende, alle Forestillinger, uagtet, lod sig ikke opholde; men han var neppe kommen uden for Byen, førend han formedelst det onde Veyrlig saae sig nød til at vende tilbage, og at ride hen for sin Vens Dør, luk op! raabte han, i det han bankede stærk paa Dør anden, De kan altsaa for denne Gang videre fortsætte ren, Jeg har besindt mig; og Jeg ogsaa, svarede den deres Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Kongelig Placat. Under Dato Christiansborg Slot den 24de Jan. h. a. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning af følgende Jndhold: At Hs. Majest. har allernaadigst fundet for godt at forbyde fremmede Porcellains Jndførsel til Hs. Majests. Riger Danmark og Norge, saaledes at fra førstkommende 29de Januarii dette Aar og fremdeles skal det ikke være nogen tilladt, under hvad Navn være kan, til bemeldte Hs. Majests Riger, at indføre eller lade indføre nogen Slags fremmed og uden for Hs. Majests Riger og Lande fabrikeret Porcellain; alt under Varenes Confiscation, samt anden Straf efter Told=Rullen; dog undtages det chinesiske, som med Hs. Majests octroyerede asiatiske Compagnies Skibe hiembringes, hvilket saaledes maae fremdeles indføres, og hvormed for Fremtiden ligesom hidtil forholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-02-04
Befordringer. Den 17de Nov. 1779 er Andreas Togstad allernaadigst beskikket at være anden Fuldmægtig ved den anordnede almindelige Skifte=Ret paa St. Croix. Den 22de Nov. har det allern, behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne KammerSecretair Olans Olavins til at være Tolder i Schagen. Den være Rector ved den latinske Skole i Fridericia. Hans Hen 24de Nov er Magister Simmon Jürgensen ligesaa beskikket at rich Tønder ligesaa at være virkelig Justice=Raad. Den 22de Dec. Raadmand Hans Jacob Preus beskikket at være Herredsfoged til Kiær Hvetboe Herreder i Aalborg Stift. Ulrich Christian Tolstrup ligesaa at være Byefoged udi Schanderborg. Den 19de Dec. er Sognepræst Hr. Thøger Stistrup allern, beskikket at være Sognepræst for Gundslow Meenighed paa Falster, Studiosus Friderich Ramus ligesaa at være Sognepræst for Bogøe Meenighed under Fyhns Stift. Den 5te Jan. 1780 er Studiosus Peder Palludan confirmeret at være Sognepræst for Tommerup Meenighed i Sielland. Capellan Hr. Jørgen Mechlenborg ligesaa beskikket at være Sognepræst for Høyrup Meenighed i Riber Stift. Den 12te Jan. er Studiosus Mads Schierning Blangsted confirmeret at være Sognepræst for Nyekirke og Faaborg Meenigheder i Riber Stift. Studiosus Nicolaus Lie ligesaa at være Capellan pro Persona til Eggersunds Præstegield i Christiansands Stift. Capellan Hr. Peder Christopher Krog ligesaa at være residerende Capellan til Wærdals Præstegield i Trundhiems Stift. Nyeheder.