JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Da Hr. Christen Bagge sognepræst til Tveds meenighed i Mols herred, Aarhuus stift og provst tillige over samme herred, hans hustrue Anne Maria Hansdatter Sthær er ved døden afgangen d. 10 Sept. anc. uden at have efterladt sig nogen livsarvinger, saa er boet derpaa straxen udi overværelse af den salig Matrones eneste og nærmest boende heel broder, Velædle Hr. Raadmand Andreas Sthær paa Marselisborg, af den lovlige skifte ræt bleven forseiglet, og derpaa 30te dagen efter dødsfaldet, som var den 10 Oct. sidst, igien ved rættens middel aabnet, registreret og vurderet. Men da Velbemelte Hr. Raadmand Sthær, ved registreringen har givet skifte rætten skriftlig under sin haand tilkiende, at den salig Matrone hans Søster, foruden ham og fleere bekiendte her i Riget værende levende halv sødskende endnu skal have havt en halvsøster ved navn Cicilia Sthær, gift med Johan Poulsen, som tilsidst boede og døde i Kiøbenhavn, hvilke ægtefolk begge for rum tid siden skal være ved døden afgangen, og have efterladt sig 3de sønner st. Hans Jørgen, Johan Henrich og Matthias von Westen, som alle har været gifte, den første i Lolland, den 2den i Kiøbenhavn, den 3die i Frederichssund udi Sielland, den første af dem er død og har efterladt sig børn, men hvor mange eller af hvad kiøn vidste han ikke, mindre hvor deres opholdsted er; hvorfor han holdt fornøden at naar boet er registreret og vurderet, der da videre samling til boets liquide, og følgende skifte og deeling vorder indsat nogen rum tid, og at der, efter nu brugelig maade i de danske aviser til den næste skifte samlings dag og tild vorder indkaldede, baade den salig Matrones samtlige arvinger og stervboets ere di= og debitorer, altsaa er i følge her af næste skiftesamling i denne stervboe udsat til den 8 Apr. 1755. Til hvilken tild og stæd samtlige den sal. Matrones arvinger, de myndige selv eller ved fuldmægtige, og de umyndige med værger, tillige med alle boets credi= og debitorer ved denne proclamation udi disse danske ugentlige gaaetter 3de postdage efter hinanden, vorder indkaldede, enhver sin tarv at iagttage, og sin pligt at efterkomme, da enhver skal vederfares efter boets befindende tilstand ald lovlig ræt. Tirsdagen den 12 Nov. førstkommende om formiddagen klokk. 8 slet, bliver udi Hr. General=Auditeur Borthuusens gaard ved Holmens Canal beliggende, ved offentlig auction til de høystbydende bortsolgt endeel meget vare Pretiosa, bestaaende af Guld Uhre, Guld Etnier, Guld Daaser, Guld Hoved=Vands Flasker og Æg, Porcelains Daaser med Guld beslag, Agatz Skriver=Tavler, ligeledes i Guld indfattet, Daaser af adskillige vare Steene i Guld indfattede, og en Chinesisk Lygte belagt med Guld, med videre efter det derover trykte Catalogo.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Da den ved Hans Kongel. Høyhed Cron-Prinzens Regiment forhen staaende Premier=Lieutenant Hr. Henrich Ernst Groth paa ud reysen til Tranqvebar den 23 Junii 1752. er ved døden afgangen, saa bliver, foruden allerede udstæde proclama, herved af os underskrevne, som beordrede skifteforvaltere i hans stervboe, med tolv ugers varsel fra dato af, indkaldte den sal. afdødes credi= og debitorer, saavel som arvinger at møde, eller møde lade i skifte retten, som holdes hos mig Lieutenant Framen her i Kiøbenhavn den 1 Febr. næstkommende aar 1755. Creditorerne for at beviis deres fordringer, debitorerne deres skyld at betale, og arvingerne for at legitimere deres formeentlige arverrettighed, da dennem skal vederfares ret efter loven og stervboens beskaffenhed. Hvo udebliver, maae tilskrive sig selv den af udeblivelsen tilflydende skade. Kiøbenhavn den 1 Nov. 1754. C. Preusser, L. N. Fos, C. Fraven, Premier=Lieutenant. Seconde=Lieutenant. Auditeur. En Lotterie=Seddeel No. 2066, med Devise P. G. J. T. som en tagen i Brandts Collection, er bortkommen sin rette eyere, hvo samme haver fundet behager at levere den til fornevnte Collecteur eftersom ingen uden dens rette Eyere kand vente sig nogen nytte deraf. Dentsee.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Copenhagener, Denangen. No. 87. Anno 1754. beFreytags, den 1 November.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Plan und Conditiones. zum allgemeinen Nutzen Jhro Königl. Majest. Reichen und Landen, insonderheit zur Erziehung armer und bedurftiger National=Kinder, zu der Ehre GOttes und dem Dienste des Landes, errichteten. weyten Kongl. allein privileg. Copenhagener LOTTEREY, unter Direction. Seiner Hochfreiherrlichen Excellence, Hr. Johann Hartwig Ernst Baron von Bernstorff, Ritter des Elephanten Ordens, Geheimer=Rath des Königl. GeheimenConseils a. a. als Præsidis: Derer Herrn Stats=Rathe Friedrich Holmsted, Johann Friedrich Friis, Conrad Christian Dauw, Johann Friedrich Wewer und Hr. Cantzelley Raths Johann Jacob Hasecker, als Directeurs Bestehend aus 25000 Lossen, und in 5 Classen vertheilet. 1ste Classe 25000 Losse a Los 1 Rthlr. i Gew. a 1500 Rthlr. . - ist - 1500 Rthlr. 1000 Gew. 9650 Rthlr. 2 Pr. 1ste u. lette Los a 100 Rthlr. ist 2 - vor u. nach 1500 a 75 10000 Rthlr. 1000 Gew. u. 4 Pr. 2te Classe 24000 Losse a Los 1 1/2 Rthlr. i Gew. a 2000 Rthlr. = = ist 2000 Rthlr. 17400 Rthlr. 1500 Gew. 2 Pr. 1ste u. lette Los a 150 Rthlr. ist 2, vor u. nach 2000 a 100 18000 Rthlr. 1500 Gew. u. 6 Pr. 3te Classe 22500 Losse a Los 2 Rthlr. 1 Gew, a 3000 Rthlr. = = ist = 3000 Rthlr. 27050 Rdlr. 1500 Gew. 2 Pr. 1ste . lette Lof a 200 Rthlr. ist 2 vor u. nach 3000 a 150 - 28000 Rthlr. 1500 Gew. u. 8 Pr. 4te Classe 21000 Losse a Los 2 1/2 Rthlr. 1 Gew, a 40000 Rdlr. = = 4 4000 Rthlr. 38700 Rthlr. 2000 Gew. 2 Pr. 1ste u. lette Los a 250 Rthlr. ist - 500 2 vor u. nach 4000 a 200 - 40000 Rthlr. 2000 Gew. u. 10 Pr. 5te Classe 19000 Losse a Los 3 Rthlr. i Gew. a 10000 Rthlr. . - ist 10000 Rthlr. 99500 Rthlr. 4000 Gew. 2 Pr. 1ste und lette Los a 400 Rthlr. ist 2 - vor u. nach 10000 a 500 - 15000 Frey Losse zur 1sten Classe, der 3ten Lotte rey, mit berechneten Rabat 4000 Gem. 20 Pr. u. 15000 Frey=Losse. 119500 Rthlr.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
BALANCL Einnahme. 1ste Classe 25000 Losse a 1 Rthlr. ist 25000 Rthlr. 2te Classe 24000 Losse a 1 1/2 Rthlr. = 36000 3te Classe 225000 Losse a 2 Rthlr. = 45000 - ate Classe 21000 Losse a 2 1/2 Rthlr. = 52500 5te Classe 19000 Losse a 3 Rthlr. = 57000 - Summa von Einnahme = 1215500 Rthlr.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Ausgade. 1ste Classe 1000 Gew. u. 4 Pr. = = 10000 Rthlr. 2te Classe 1500 = 6 - 3te Classe 1500. 8 - - - 28000 - ate Classe 2000 = 10 - 5te Classe 4000. 20 - I. 15000 Frey=L. 119500 = Summa 10000 Gew. 48 Pr. v. 15000 Frey=L. 215500 Rthlr. De colligitte Einschus Gelder werden nach und nach so wie sie emkommen, vermoge Königl. allergnadigsten Befehl, in hiesige Königl. Octroyerte Banque, zur Sicher heit der Lottere deponiret, bis seldige zur Auszahlung der Gewinne zugebrauchen. Der Einsatz für jedes loss ist in der ersten Classe 1 Rthlr.,in der 2ten 1 und ei halder Rthlr., in der 3ten 2 Rthl; in der aten 2 undein halver Rthlr., und in der 5ten Classe 3 Rthlr. Diesenige Losse, welche in der ersten und den følgenden Classen mit Gewinnen gerogen werden, gehen aus, und werden nicht verneuert.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Extraordinairer Heytrag.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
den Copenhagener Deutschen Post-Zeitungen.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Freytags, den 1 November. Fortsesung des Journals von dem Reichstage zu Warschau.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 7ten Octbr. erofnete der Director der Land bothen-Stube die Session damit, das er sich wegen des erfreulichen Geburttages Sr. Majest. des Königes von solchem Tage einen glücklichern Ausgang, als von den vorhergehenden, ver sprach. Die Landbothen von Mojyra verset ten hierauf so fort, das sie bereit waren in alles zu willigen, und zu gestatten, das man zur Marschalls-Wahl schritte, woserne ihnen wegen des Edelmanns Satisfaction gegeben würde, melcher sich unterfangen, ste durch Manifeste anzutasten, wider den sie mit Heftigket redeten, undzugleich eine im Amte stehende Person darstelleten, welche ein offentliches Zeugnis von der Gültigket ihrer Wahl ablegte. Verschiedene Landbothen unterstüsten diese Forderung: andere hinge gen führten an, das sie bis nach der MarschallsWahl bleiben miste, da immittelst, und weil man uber folche Materie stritt, einige Landbothen, den Handel wegen der Ordination von Ostrog wieder aufs Tapet brachten, den sie vor allen andern Dingen in Richtigket gestellet wissen wollten. Der Landbothen von Slonim, der uder die in der Land bothe Stube herrschende wistigketen und nich tige Einwendingen verdruslichwar, gab hieraufzu erkennen, das er auf die feyerlichste Weise wider alle und jede Materien protestirte, die in Vorschlag gekommen, bevor man nicht den Marschall erwählet hatte, wober er versicherte, wie er nicht gestatten wirde, das ein einziger Landbothe vor folcher Zeit redete. Hieruber ward die Versammlung bis zum andern Morgen auge hoben. (Künstig ein mehres.)
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Toulon, vom 29 Septbr. Gestern Abends um 6 Uhr kam der Admiral von Frankreich, Herzog von Penthievre, unter Losung aller Kanonen von den Schiffen, allhieran. Unter einem erstalmenden Julauf von Volk begab er sich nach dem Stadthause, wo der Hr. Bischof und Sur-Jntendant ihn bewillkommeten. Er beantwortete ihre Anreden mit der grosten Freundlichket, gleichwol komne er nicht ganzlich das traurige Wesen verbergen, in welches er seit dem Tode seiner Gemahlin gefalen. Die kostbare ihm zur Ehre zubereitete Jllumination ward eingestellet, und Se. Durchlaucht haben alle ubrige Fesiins verbeten, die man angestellet gehabt. So lange sich dieser Herr hier anhalt, merden taglich 3 Taseln von 40 Couverts seyn; jedoch wird dessen Aufenthalt nicht solange dauern, als man geglaubt, wie er den auch keinen Besuch von Dames annimmt. Er wird den 7den kunstigen Monats berets nach Antibes gehen, wohin die 4 Galeeren, die ihn nach Genua bringen sollen, sich unverzüglich begeben werden Morgen wird er die Complimente von den verschiedenen welte und geistlichen Orden empfangen, und alles besichtigen, was zu dem See Wesen gehöret. Anspach, vom 12 October. Dieser Tagen par man ans Gunzenhausen die Nachricht erhalten, das sich indasiger Gegend in dem Altmühl-Flusse 4 fremde Vøgel, Namens Nimmersatt, gezeiget, welche weiss, und grosser als eine Gans waren, einen 2 quer Finger gleich breisen und uber eine halve Elle langen Schnabel hatten, wodurch sie einen dreypfundigen Karpsen verichlucken konnten. Hierauf wurde sogleich der Herrschaftliche Menagerie-Meister von Triersdorf aufHochfürstl. Befehl abgeschicket, der anch soglücklich war, das er eine Viertel-Stunde von Gunzenhausen bey Schlungenhof in einem Enten-Pfuhl, das Binzenwohr genannt, durch das eingelegte Enten Garn 2 von diesen Vogeln lebendig fing, welche hierauf indie Hochfürstl. Menagerie nackTriesdorf gebracht worden.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Nachdem der in Jhro Königl. Hohet des Cron-Printzen, dem Herrn Cammer-Herrn und Obristen Grafen zu Rantzau allergnadigst anbetranten Regiment gestandne Premier=Lieutenant Hr. Henrich Ernst Groth auf seiner Reyse nach Tranqvebar den 23 Junii 1752 mit Tobe abgangen, dessen Verlassenschaft darauf Gesetsmassig behandelt, auch das erforderliche Proclama ergangen; So haben wir unterschriebene Theilungs=Verwaltere den 1ste Febr. nechstkommenden 1755sten Jahres zur Entscheidung dieser Erschafts-Sachen prasigiret. Als werden hiemit samtliche sowohl Erhen als Creditores peremptorie citiret und eingeladen, sich in meinem des Lieutenannt Framen Qvartier in Copenhagen zur bestimten Zeit eneder Personlich zu melden oder Procuratorem af Acta zu bestellen mit Gesetzmafsigen Beweisthumern darzuthun, das sie die rechten Erden des Defuncti sind die Creditores aber ihre Forderungzu produciren und zu legitimiren, und die Debitores ihre Schulden absutragen. Da denn einemieden nach denen Umstanden der Sterbbuden das Recht wiederfahren soll, was dem Königl. Gesete gemas ist. C. Fraven, C. Preusser. L. N. Fos, Premier=Lieutenant. Second=Lieutenant. Auditeur. Freytags den 8 Novbr. werden durch offentl. Auction auf der Börse, zwischen 11 und 12 Uhr, wosern genliglich geboten wird, durch erste Auction an die Meisthietende verkaust werden 4 nene Actien in der Asiatischen Compagnie, 2 Actien in der Handels=Compagnie, eine Actie in der Assurance-Compagnie. November Maaneds Sidende.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Nye Stats Kiøbenhavn, Aar 1754. Heere, udgives hver Maaned et Stykke udi sal C. Berlings Arvingers Bogtrykkeri. Danmark.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 18 Octobr. er Malta Engelsted Allernaadigst beskikket til at være virkelig Cancellie-Raad. Johan Collet ligesaa at være Secreterer i det Danske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 25 Octobr. haver det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Maje net at ophøye Hr. General-Major af Cavalleriet, Christian Nørck, udi Adel=Standen, og at han maae herefter have og føre det Navn af von Nørckenkrone.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 30 Octobr. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Den Henrich Molrath Richter til at være virkelig Cammer-Raad. November Maaneds
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 30 Octobr. har det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet, at beskikke Cancellie=Assessor Marcus Hartvig Frisch og Bogholder Nicolay Friderich Brechwoldt til at være Jndspecteurer ved Øresunds Toldkammer. Samme Dag haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Jacob Bornemann til at være Cammer-Raad. Den 1 Nov. er Hr. Nicolai Ullitz Allernaadigst kaldet at være SognePræst til Rørbeck og Grynderup Sogner i Viborg Stift. Lauriz Pedersen Næraae at være residerende Capellan i Faaborg. Caspar Barn holt at være residerende Capellan til Waage-Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 2 Nov. er ved Liv-Gaarden til Fods, den caracteriserede Capitain af Jnfanteriet, Premier=Lieutenant Hans Helmuth von Castonier med Majors Caracter bleven gratificeret; Ved det Danske Artillerie-Corps har Lieutenant Hans Ernst von Tritschler erholdet et Compagnie Jnfanterie ved Troupperne i Ostindien, som virkelig Capitain og Chef; Ved det Slesvigske National Regiment til Fods, er Capitain Christopher Falckenschiold, udi Naade bleven dimitteret, og hans havte Compagnie confereret til Cornet reforme Frederich Christian von Langermann fra det Siellandske Regiment til Hest, som virkelig Capitain og Chef; Udi den paa anden Maade employerede General=Lieutenant Wilhelm von Ulrichsdals Sted, er den forhen værende Oberste over det første Aggershuusiske National-Regiment til Fods, Nicolai Frederich von Reichwein, bleven beskikket igien som Chef over det vacante gevorbene Regiment til Fods udi Norge. Ved det 2det Smaalehnske National-Regiment til Fods, er Premier=Lieutenant Johan Conrad Antzee med Capitains Caracter bleven benaadet. Den for nogen Tid siden dimitterede Ritmester Otto Arnfeldt er med Majors Caracteer bleven gratificeret. Den 8 Nov. er Hr. Christian Jørgen Westrup Allernaadigst confirmaret at være Capellan pro Persona til Sundbye og Hvorup Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 9 Nov. er Hans Excellence, Hr. Sammel Ludevig von Kalckreut, Ridder, afgaaen fra Liv Garden til Hest, og bestilt til General af Cavalleriet, hvorimod Hr. Cammerherre og Oberste Friderich Christian von Plessen, Ridder, igien er beskikket som virkelig Oberst=Lieutenant over den Kongel. Liv=Garde til Hest, og hans hafte Stats-Tidender for Aar 1754. hafte Compagnie confereret til den caracteriserede Ritmester Jacob Friderich Schaffalisky de Muckadell, som virkelig Ritmester og Chef. Den 13 Nov. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Fogden Jver Madsen Wiel til herefter at være General-Skibsmaaler udi Aggershuus Stift, Jnqvisitions=Skibsmaaler og Controlleur Hans Hage rup Luikkes til herefter at være tilligemed General-Skibsmaaler udi Trundhiems Stift. Gregorius Fogh er Allernaadigst bestilt til at være Controlleur ved Contoiret for Børsen udi Kiøbenhavn. Ligeledes haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket forrige Told-Jnspecteur Wilhelm Gelmuyden til at være General-Skibsmaaler udi Bergens Stift. Den 15 Nov. er Nicolas Duus Allernaadigst bevilget at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Danmark, Høyeste Ret undtagen. Samme Dag er Lauge Rhoed Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Rachelof Meenighed i Siælland. Den 17 Nov. er udi den ved Døden afgangne Etats-Raad Himmelstrups Sted, Cammer-Raad Lauriz Erichsen bestilt til Krigs- og Land Commissaire udi Fyen og Langeland. Den, ved General-Major Rømelings gevorbene Regiment til Fods, forhen standne caracteriserede Oberste Christoph Friderich Rømeling, har erholdet det vacant værende første Aggershuusiske National-Regiment til Fods, som virkelig Oberste og Chef; hvorimod den caracteriserede Obrist-Lieutenant og Premier-Major PierrePoumeau igien er bleven bestilt som virkelig Obrist Leutenant, samt gratificeret med Oberstes Caracter af Jnfanteriet, saa og den caracteriserede Capitain Ulrich Christian Heyde, som virkelig Capitain og Chef over Oberste Rømmelings forhen havte Compagnie beskikket. Ved det andet Vesterlehnske National-Regiment til Fods, ere Capitain-Lieutenant Sammel, Linde og Premier=Lieutenant Andreas Bredal med Capitains=Caracter bleven benaadede.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 20 Nov. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Brand-Director Christian August Steingardt, at være tilligemed HuusFoged udi Sønderborg og Norborg Amter.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 22 Nov. er Cammer-Raad Peter Fehman Allernaadigst beskikket til at være Præsident i Tronhiem. Hr. Christopher Mumme at være Morten. Sognepræst til Aasted og Skiærum Sogner i Aalborg Stift, Herløv at være Sognepræst til Felling og Assing Meenigheder i Riber Stift. November Maaneds Stift. Lars Brøndlund ligesaa at være residerende Capellan til Fredensborg Slot, samt til Asminderød og Grønholt Sogner i Siælland. Christopher Wilkinson Bergen er Allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Helsinge og Drysselberg Meenigheder i Siælland, naar Kaldet ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Den 28 Nov. indfaldt Hendes Majestets, den Kongelige Frue Moders, Allerhøyeste Fødsels=Dag, paa hvilken Allerhøystsamme fuldendte udi Allerhøyeste Velgaaende Sin velsignede Alders 54 Aar. Hvorledes denne høye Fæst er bleven celebreret ved det Kongel. Hof, derom findes udførlig Efterretning i de Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender; men de ellers imod Himmelen af Rigerne og Landene udsendte allerunderdanigste Ønsker for Hendes Majestets Allerhøyeste Velgaaende, befattes nogenledes udi følgende allerunderdanigst opsatte Stropher: il begge Rigers Fryd, vi samtlig har erfaret, At Himlens Naade ey fra vore Lande gaaer, Da Gud til denne Dag har Kongens Moder sparet, Og ladet Hende see saa mange Leve=Aar. Har Hun til Verden bragt den allerbeste Gave, Som kand opvække Liv hos alle Mennesker, Har Hun til Norden bragt det Kiæreste vi have, Vort Hiertes Ynske da saa meere ivrig er: At Guds almægtig Haand vil legge Aar og Alder Til de som Dronningen til Datum levet har, Saa veed vi vor Zirat fra Rigerne ey falder, Og at vi Frugterne af Hendes Naade taer: Gid Hendes Majestet, som har i Gud Sin Glæde, Maa finde Himmel-Trøst, fordi Hun gjør os godt, Gid Hun maa sildig til sin største Krone træde! Det Ynske giver hver en ærlig Undersaat. En Stats-Tidender for Aar 1754.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Engelland.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Da her paa nærværende Tiid i de fleeste Compagnier bliver talt omde Americanske Affaires, saa er det ikke at undre paa, at ogsaa Pennene hvæsses og bruges til at skrive derom. Jblant andet sees et Brev, hvis Forfatter er meget ilde tilfreds med, at her i Landet giøres saa lidet af Geographien, da Frankerige derimod holder stændig til sit Ministerii Disposition et Dosin Geographos, hvilke, som han siger, ere ideligen i Færd med at omsmelte deres Kort til deres egen Nations Fordeel og til Engellændernes Skade. Han anfører alle de Kort, som siden den Utrechtske Fred ere gjorte i Paris, og beskylder Hr. de Isle, at han har gjort Begyndelse at afknappe paa de Store-Britanniske Possessioner i Vestindien, i det han vil udelukke Nye-Skotland fra Halv-Øen, da det neppe udgjør 3die Parten af Provintzen. De Franske (siger han fremdeeles) som ere snilde nok til at føre sig alting til Nytte, have ikke forsømt at benytte sig af de grove Feyl, som een af vore Geographis har begaaet, i det han paa sit Land-Kort har udslettet Nye Albion, som i Nørre-America tilhører Engelland, og i det at han af Vankundighed har confunderet Ridder Franz Drackes Havn med St. Francisci Havn. Af Mangel paa gode Geographis er man saadant først udi afvigte Aar bleven vaer, da en Particulier faldt paa at legge for Dagen de Vildfarelser og indførte Forfalskninger i de Franske Kort, som ere gjorte (siger han) for at skuffe de Engelske. Deraf tager nu Forfatteren Anledning til at vise, hvor fornøden det er, at fremme Geographien hos os, for at passe paa vore Naboers frievillige Vildfarelser, hvoraf Følgerne ere dem med vores Skade altid fordeelagtige, Thi siden man ikke kand lægge dem deres slette Omgang for Øyne, saa giøre de sig en Anseelse med deres Fordringer, hvordanne de endogsaa ere, saa som vi i denne Dag kand see paa det, de passerer ved Floden Ohio og i dens Egn. Han driver saa meget meere paa den Nødvendighed, at man skulde giøre sig meere Umag, end hidindtil er skeet, med at drive Geographien hos os til en høyere Grad, som vore Kort endogsaa i at bestemme Grændserne for vore Possessioner i America ere saa urigtige, som om de med Fliid vare gjorte til at favorisere de Franske. Han skyder ikke Skylden paa vores Geographie; thi (siger han frit ud), vi have slet ingen, men paa de Folks Uforskammenhed, der giøre. November-Maaneds gjøre vore Kort, og paa vore Søe-Officerers inpardonnable Skiødesløshed, som tænke ikke paa at giøre Observationer, for at raade Bod paa deres Vankundighed, der befatte sig med et Haandverk, som de ikke forstaae, og som til en uudslættelig Skam for en commercerende og overalt i Verden udbredt Nation ved deres Forseelser give Anledning til Usurpation for dem, der ere ved Haanden til at benytte sig af en andens Daarligheder og Vankundighed.
Berlingske Tidende, 1754-11-01
Frankrige. Den fameuse Affaire, der har hendet sig i Orleans, i det Canikkerne ved Kors=Kirken sammesteds have negtet een af deres Medbrødre, Hr. de Coignou, i hans yderste at meddeele Sacrammenterne, og hvad Fortred de derudover have draget sig paa Halsen, er allerede bekiendt af Gazetterne. Her vil vi meddeele et meget merkværdigt Brev, som er et Giensvar paa et andet, som een af fornævnte Canikker, navnlig Hr. Bailly de Montarand, havde skrevet til een af de fornemmeste Herrer i Parlementet. Samme Svar lyder som følger: Det gjør mig ondt, min Herre, alt hvad der er passeret. Jeg har fliet deres Brev hen til min Søn, at han skal see til, om der er nogen Vey og Middel til at hielpe dem, hvilket kand lade sig giøre bedre, om de svare paa Parlementets Rescript, en formedelst en Missive. Hvorfor vil man fordreye os de Meeninger, som vi have altid havt udi generale Principiis, og i Henseende til Constitutionen Unigenitus i Besynderlighed, hvor 88 November Maaneds Stats-Tidender for Aar 1754.
Berlingske Tidende, 1754-11-04
Na Do. 88. Kiøbenhavnske Danske Go Qvinder. Mandagen, den 4 Novembr.
Berlingske Tidende, 1754-11-04
Warschov, den 19 Oct. J Henseende til Marechals=Vallet er nu all Forhaabling ude, da Rigsdagen i denne Aften, ved det at Hr. Straminski protesterede, er gaaen frugtesløs til Ende.
Berlingske Tidende, 1754-11-04
Wien, den 19 Octobr. Prinzen af Saxen=Hildburghausen har af Hendes Mastet, Keyserinden, faaet til Præsent en Guld=Tabatiere. med Brillanter besat, som vurderes for 60000 Gylden værd. Fra Rusland er her den Tidende om Store-Fyrstudens Forløsning indløben.
Berlingske Tidende, 1754-11-04
Neapolis, den 8 Oct. En Kok hos Marqvis Fogliani har i disse Dage saa daarligen som ubesindigen skilt sig ved Livet. Han stod med sin kone, og saae ud af Vinduet; en Ubekiendt gik forbi, og og sin Hat af for Konen; derpaa sprang Kokken ned paa Gaden, tog fat den Ubekiendte, og slog endogsaa til ham: herover fik han et Sting af en Dolk, som sendte ham strax til den anden Verden.
Berlingske Tidende, 1754-11-04
London, den 22 Oct. Der siges, at de Tropper, der skal gaae til America, ave Ordre, underveys at legge an til alle de neutrale Øer, og derfra at forjage alle de Franske, som der maatte findes.