JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Sidstafvigte 16de Januarii blev i Havet uden for Herløevæhr udi Bergens Stift og Nordhordlehns Fogderie fundet nogle Stykker af et forulykket Skib, med en Deel vedhængende Tougværk og forreven Seil, hvormed tillige fulgte nogle beskadigede og nogle hele Tønder, som befandtes at indeholde Silde-Tran. Tid efter anden er og siden i samme Egn, skiønt paa forskiellige Stæder og af forskiellige Personer fundet nogle hele og nogle beskadigede Tønder af samme Sort, som formodes ligesaa at have tilhørt bemelte Skib. Alt dette Vrag og strandede Gods er, som noget, der ikke uden betydelig Forringelse kunde henligge, ved 2de offentlige Auctioner, holdne den 28de Januarii og 10de Augustii dette Aar bleven bortsolgt, tilsammen for 466 Rdlr. 4 s. Ved de holdte Undersøgnings Forretninger har, om Skibets og Godsets Eyere, ingen videre Oplysning være at erholde, end denne, at man paa nogle Stykker af et Vraget vedhængende Flag har anmærket de Colleurer, blaat og guul, og deraf formodet, at Skibet har haft hiemme i Sverrig. Biergnings Omkostningerne ere saa betydelige, at det meste af den udbragte Summa dertil vil medgaae, ikke desmindre bliver alle de som maatte formeene sig at være Eyere af nokmelte Vrag, saa vel herved som de Bergenske Adresse=Aviser, 3de gange efter hinanden advaret, at indfinde sig, inden den i Loven befalede Tid, med tilstrækkelig Beviis for deres Ret, da i manglende Fald det efter anvendte Bekostninger overblevne, hiemfalder den Kongel. Cassa. Store Sandvigen ved Bergen, den 2den Septbr. 1784. Hans Wangensteen, Kongens Foged over Nordhordlehn og NesiUdi de Norske Jntelligentz-Blade og Berlingske Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøres 3de gange: at den forhen ved Nostetontens Glasværk værende Forvalter Andreas Schieraad for kort Tid siden, uden Livs=Arvinger i sin sidste Boelig ved Huurdahls Glasværk paa Øvre Rommerige, udi Aggershuus Stift i Norge, ved Døden er afgaaen, og at jeg, som competenSkifte=Forvalter, haver taget hans ringe Efterladenskab under lovlig Behandling, samt at alle og enhver, der vedkommer den ne Stervboe, herved indkaldes, til at indfinde sig inden den i Loven præscriberede Tid, nemlig Debitorer at betale Gield, Creditorer at bevise deres Krav, og Arvinger (som man ikke veed eller Stervboe=Enken kan oplyse hvem ere eller hvor opholder sig allene hun formeener den Afdøde var fød udi Sielland i Dannemark, med Umyndiges fødte Værger, fuldstændig at legitimerArve=Berettigelsen, overalt enhver for sit Vedkommende ved Skiftet at iagttage og opfylde deres Pligter, da alle kan være betrygget om at vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Huurdahls Glasværk, den 31te Augusti 1784. Johan Frederich Holler, Forvalter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Da jeg efter allernaadigst Bevilling af 13de August sidstl., forbliver i uskiftet Boe, efter min sal. Mand Hr. Henrich Holter, man, Sognepræst for Schongns Menigheder i Tronhiems Stift; saa indkaldes enhver, som noget retmæssig Krav formene sig at have efter bemeldte min sal. Mand, at de inden lovlig Tid anmelder sig for mig og Laugværge udi Schongs Præstegaard, da enhver skal vederfares Ret, ligesaa anmodes de, som til Boet ere skyldige, mindelig at afgjøre samme, for at undgaae Vidtløftigheder og Omkostninger. Alstahau Præstegaard i Schongn, den 22de Sept. 1784. M. M. sal. Holtermans. NB. Skulle nogen have at fordre udi Kiøbmand Sr. Gunder Schrøders Opbudsboe i Frederichshald, som efter de i sin Tid paa behørige Steder læste Proclamata og endnu have meldt sig og opgjort mellemværende med os, som bemeldte Boes Administratores, vil de behagentlig indfinde sig med deres Fordringer inden 3 Maaneder fra Dato, da Boet til saadan Tid bliver sluttet. Administrationen udi Sr. Gunder Schrøders Opbudsboes Frederichshald, den 2den October 1784. N. Sverdrup. Auditeur. A. Nandrup, Raadmand.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Udi Bergstaden Kongsberg er den 31te August sidstleden ved Døden afgaaet Anne Maria Lindahl, som var gift anden Gang med Bergmand Erich Jonsen Lygting, og da denne Afdøde efter Anmeldning ved det efter hende begyndte Skifte, skal have en Søn, avlet i første Ægteskab, navnlig Rasmus Jensen, Lindahl, som for mange Aar siden er udreist til Søes, saa afveres han hermed, enten selv at møde for Skifteretten inden den i Loven fastsatte Tid, for at lagttage sin Tarv, eller og ved Skrivelse til mig, at tilkiendegive om og hvad han forinden Skiftets Slutning kunde have at erindre; paa lige Maade indkaldes alle de, som noget udi dette Boe maatte have tilgode, at indfinde sig med behørig Legitimation for Skifteretten, inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 17de September 1784. Jonas Barth, Cancellieraad, Byefoged og Skifte. Forvalter paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Udi Bergstaden Kongsberg er den 25de f. M. ved Døden afgaaet Sir Olsdatter Byestad, Enke efter afdøde Hans Jonsen Myhre, hvis Boe strax ved Dødsfaldet blev forseglet og siden er registeret til bortsælgende ved Auction. Da nu begges Arvinger, hvoraf endeel opholder sig i Gulbrandsdahlen, og ender i Jarlsberg Grevskab, tilhører Boet, som den sidstdøde besat efter et imellem hende og Mand oprettet, og den 2de Julii 1768 allernaadigst confirmeret Testamente indeholdende, at Boet naar begge disse Ægtefolk var død skal deles imellem deres fælles Arvinger; saa bliver Dødsfaldet hermed bekiendtgjort, og forbemelte Arvinger efter Hans Jonsen Myhre og Hustrue indkaldede til Møde for Skifte Retten inden den i Loven befalede Tid, for at iagttage deres Tarv, ligeledes indkaldes enhver, som maatte have noget tilgode hos oftbemelte Afdøde Ægt folk, at melde sig for Skifteretten med behørig Legitimation for saadant Tilgodehavende inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
End videre indkaldes alle de, som maatte formene sig noget at tilgodekomme efter her afdøde forrige Ober=Stiger ved SølvVærket Botel Nielsen, og Hustrue Maren Resch, at indfinde sig for Skifteretten med lovlig Legitimation, for saadant deres Tilgodehavende inden den i Løven determinerede Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth. Endelig indkaldes Creditorerne efter afdøde Bergmand Jens Jonsen Fisker og Hustrue Anne Adamsdatter, at møde for Skifteretten inden den i Loven foreskrevne Tid, med de Beviser, som de maatte være forsynede med for det de haver tilgode, da Skiftet derefter strax skal blive sluttet. Kongsberg, den 8de October 1784 Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Den høyaldrende Hr. Christian Bruns, som i Aaret 1777 kom fra Bergen i Norge her til Landet, i Hensigt, sin øvrige Levetid, at nyde Ophold hos sin Søn Hr. Johann Hermann Henrich Bruus, da værende Sogne=Præst for Windblæs og Dalbye over Menigheder, som strax efter Faderens Ankomst til Landet ved Døden afgik, hvorudover denne førstmelte Hr. Christian Bruns af S. T. Hr. Kammer=Raad Secher til Sødringholm og Demstrup blev, af Medlidenhed, antaget til Underholdning, er den 19de Junii dette Aar paa ermelte Sødringholm ved Døden afgangen, og hans hæderlige Jordefær ikke mindre bleven besørget aff denne Afdødes høymelte respectable Velgiørere; dette Dødsfald bliver herved, formedelst Stervboens ringe Tilstand, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange bekiendtgiort denne Afdødes Arvinger, hvilke skal være for de fleste i Bergen, og en Søn i Rotterdam, deels til deres egen particulair Efterretning, deels om disse eller nogen paa deres Vegne skulle ville have noget at erindre ved dette Skiftes Behandling, der paa lovlig Maade bliver begegnet. Demstrup i Dronningborg Amt, Nørre=Jylland, den 30te August 1784.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Paa S. T. Hr. Kammer=Herre og Amtmand von Buchvalds Vegne, som committered, N. Bach.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Creditorer og Arvinger i efterfølgende Personers Stervboer, som have faret med det Kongel. Orlogskib Jndfødsretten, hvilket Skib ved Kongel allernaadigst Resolution af 25de Junii sidster declareret som forulykket, nemlig: Jens Ørbeck, Under=Proviant-Skriver. Martin Breum Sinding, dito. Hans Olsen, Hofmester. Jens Hansen, Bødker. Jochum Wille eller Johan Christopher Willig, Tiener. b Bertelsen, Jørgen Jensen = Anders Mathiesen = Ole Holmberg, Trompeter. Niels Borck, Seillægger. Hans Henrich Holm, Bøssesmed. No. 56. Johan Henrich, 5te Tømmermand. dito. dito. dito. Niels Meyer, Canoner af 1ste Art. Comp. No. 18. Christian Wagner, Under=Canoner af dito Comp. No. 30. Peder Abrahamsen, Under=Canoneer=Math af 3die Art. Comp. No. 64. Poul Holgersen, Baadsmand af 1ste Div. 3 Comp. No. 2. Niels Pedersen Storch, Qvarteermester af 2 Div. 7 Comp. Jens Hansen, Matros af 4 Div. 3 Comp. No. 73, har faret for Bødker. Jndkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden de i Loven foreskrevne Tider, for at lagttage deres Tarv, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er efter Loven. og Stervboernes Tilstand. Kiøbenhavn, den 8de October 1784. Creditorer saa vel som Arvinger i efterfølgende Personers Stervboer, som have faret med det Kongel. Orlog=Skib Jndføds=Retten, hvilket Skib ved allernaadigst Resolution af 25de Junii sidst er declareret som forulykket, nemlig: Carl Johannes Elias, Constabel af 1ste Art. Comp. No. 136. Peder Frederichsen = 2det Ole Larsen = = Hans Christian . . - Jacob Lindberg. 3die Rasmus Weyle = Poul Bierkman. Frederich Lorenzen Frederich Henrichsen, Arnoldus Becker, Mat 1ste Comp. No. 11. Friderich Holm. Carl Barm. Guttorm Olsen. Aslach Olsen. Ejnert Absolon 9de Johan Peder Johan Henrich Christensen 3die Div. 6te Compagn. No. 30. 4de – 6te = Knud Ebbesen Frands Søndergaard. 7de = = 41. 9de = Ole Danielsen. Anders Amundsen Matros=Dreng 2den Div. 4de Comp. No. 108. Ole Hansen = Dito = 7de Peder Smit - Dito = 4de - 1ste = 105 Jndkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden de i Loven foreskrevne Tider, for at lagttage deres Tarv, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er efter Loven og Stervboernes Tilstand. Kiøbenhavn, den 8de Octobr. 1784.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de Octobr. 1784 og ved Siellandsahrs LandsTing den 6te Ejusdem, ere Creditorerne udi afg. Skipper Sivert Olsens og afterladte Enkes fælleds Boe indkaldede, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte Commission, hvilket end videre herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Ved Proclama, læst i Hof- og Stads-Retten den 4de Octobr. og ved Siellands Landsting den 6te Dito, ere afg. Etats=Raad og Told-Impecteur Frederich Christian Franckenaus Stervboes Creditorer indkaldede, at melde sig med deres Fordringer i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Uger, hvilke herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Ved Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 4de Octobr. og i Siellands Landsting den 6te Dito, ere Creditorerne efter afg. Jacob Totland, der har faret for Skibs=Kok med det octroyerede Canal=Compagnies Skib Fabriqvernes Opkomst, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet, hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Da Niels Jensen, Baadsmand af 2den Div. 5te Comp. No. 2, som har faret med det forulykkede Orlogskib JndfødsRetten, ved Døden er afgangen, og hans og forhen afdøde Hustrues fælleds Stervboe taget under Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commissions Behandling; saa indkaldes herved de, som i Stervboet maatte have noget at fordre, at melde sig i SkifteCommissionen inden 12 Ugers Forløb, for at anmelde deres Fordringer; ligesaa indkaldes den afdøde Mands Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at lagttage deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 27de Augusti 1784.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Constantinopel, den 14de September. Den Engelske Coffardie=Fregat, Sultane, paa 38 Kans ner, er efter en Reise af 40 Dage ankommen hertil fra London. Samme er en Spansk Prise, som Engelænderne gjorde i forrige Krig, og har medbragt en uhyre Ladning af Krudt for Divanets Regning, som den Engelske Ambassadeur Ridder Ainsly selv har taget i Øiesyn. - Paa Ludvigs Dag ankom den Franske Ambassadeur hertil fra Pera, og modtog Lykønskninger af Portens høie Statsbetientere, hvorpaa han hørte Messe i Capuciner Kirken, og om Aftenen gav et stort Ball i sit Hotel. - Et stærkt Corps Asiater er ankommet ved Gallippoli, og adskillige andre Corpser torde med det første indtræffe sammestæds. - Storviziren afstraffer uden Naade Tyverie=Forbrydelser, og har uden Skaansel ladet 2de Bostanges, som ved sidste store Jldebrand havde stiaalet en Æske Juveler, henrette og deres Hoveder sætte paa Stage.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Madrit, den 20de September. Den Romerskkeiserlige Minister ved det her værende Hof, Hr. Grev von Kaunitz, har efter Lægernes Raad forladt vores Hovedstad, og begivet sig til et Sted i Sierra Morena, som er bekiendt af sin varmere og sunde Luft, og heder MiraFlores. - J forrige Uge spiste i Staden Segovien et stærkt Antal af Lærde, Geistlige= og Magistratspersoner ved et stort Taffel, og gik til Lykke strax efter Maaltidet samtlig ud at spadsere i det smukke Veir, hvorved alle deres Liv bleve ræddede; thi neppe havde de forladt Huset, førend det pludselig styrtede ganske tilsammen, og begrov alle dem, som endnu vare deri.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Livorno, den 27de September. J Gaar fik vi her den Efterretning, at paa de Barbariske Kyster var forefaldet en ubehagelig Begivenhed imellem 2de Engelske Fregatter af Commodore Lindsags Eskadre og Ridder Emos Venetianske Flode. Sagen fortælles paa følgende Maade: Den Engelske Capitain Blanchet paa Fregatten Thetis traf Ridder Emo i den aabne Søe, gik selv om Bord til ham, og spurgde ham, om Tunis var bloqveret: Ridder Emo svarede Nei, og derpaa satte Capitain Blanchet sin Cours fort, og vil de løbe ind i Havnen af Tunis; men ved Mundingen af samme fandt han en Division Venetianske Skibe, som ved deres Kanon-Jld tvang ham til at vende om, ja endog forfulgte ham. Thetis og den anden Engelske Fregatte skulle ligeledes have givet Venetianerne nogle skarpe Lag. - Man venter endnu mere Oplysning om denne Sag.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Fra de Tyrkiske Grændser den 1ste October. Jmedens Prindsen af Nassau-Siegen opholdte sig i Constantinopel, havde han stedse et Følge af fornemme Tyrker, naar han besaae de offentlige Indretninger sammestæds, hvorfore han og allevegne nød megen Agtelse; kun hans foreslagne Forandringer og Forbedringer hos de raa Tyrker torde ikke være meget behagelige. Man fortæller, at da Prindsen bivaanede en af Janitskarernes Krigsøvelser, vilde han tage Musketten af Haanden paa en af samme, som gjorde sine Ting slettest, for at vise ham Haandgrebene; men Janitskaren, en ufornuftig og dum Carl, som ikke begreb Hensigten og dog saae, at Prindsen med al Magt brødes med ham om Musketten, satte sig af alle Kræfter saa meget imod, at de begge faldt med hinanden stridende til Jorden. Janitskaren har siden undskyldt sig med at han ikke forstod Sproget og Prindsens Mening, og følgelig vilde værge sig, og dette var Prindsens hele Erstatning. - Jndbyggerne i det District ved Unna, som Hs. Majestæt Keiseren giør Fordring paa, ere store af Vext, og overalt Folk, som ikke ere saa ukyndige i at bruge Vaaben, saa at de under en systematisk Regiering kunde giøre god Tieneste som Grændsesoldatre.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Warschau, den 6te October. Afvigte Mandag tog Rigsdagen sin Begyndelse, uagtet at mange Boeliger sammesteds endnu ikke vare fuldkommen færdige. Den vacante Primas-Værdighed er virkelig bleven Fyrst Poniatowsky, Biskop af Ploco, forlehnet Fra de Bøhmiske Grændser, den 8de October. De Keiserlige Jngenieurer have faaet Ordre til at udsee i Egnen af Eger en Plads, hvorpaa der skal anlægges en nye Fæstning, som man i tilkommende Foraar vil begynde at bygge. Da Eger ere en af de vigtigste Passer, som gaae til Bøhmen, saa var det Keiserens Hensigt, at giøre samme uovervindelig, men da bemeldte Plads bestryges af Høie, og sammes Bortskaffelse udfordrede umaadelige Bekostninger, saa er der bleven besluttet, at opføre en nye Fæstning i Naboelauget af Eger, som tillige skal bedække Eger selv. - Man taler og om en anden nye Fæstning, som skal bygges paa de Schlesiske Grændser i Egnen af Zuckmantel.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Haag, den 9de October. Man forsikrer at en her residerende udenlandsk Minister har i sit Hoffes Navn, gjort Generalstaterne en vigtig Erklæring, hvis Følger snart ville udvikle sig. – Da Keiseren uforanderlig paastaaer Skibsfartens Aabning paa Schelde, og Baron von Reischach har, efter at han havde faaet en Courer fra Brüssel, ladet Generalstaterne vide, at et Skib skulde i Gaar eller Forgaars have seilet fra Antverpen og gaaet i Søen, have Generalstaterne sendt nye Forholdsordre til Admiral Reynst, der er stationeret ved Scheldes Udløb, for, som man troer, at befale ham, at lade bemelte Skib passere og ei skyde derpaa, men kun protestere derimod. En Courer, som i Gaar er ankommen fra Paris, har medbragt, som der siges, Formanninger til Generalstaterne at vedblive deres Moderation, at give efter for Omstændighederne, og at opvente gunstigere Conjuncturer til at giøre deres Ret gieldende. – De Amsterdanske Brændehandlere skulle have ansøgt Generalstaterne om Convoy for deres fra Østersøen kommende Skibe, men faaet til Svar: at de skulde bekomme Convoy, saasnart den blev nødvendig.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Fra de Hollandske Grændser, den 9de October. De afgiørende Optrin i Henseende til Schelde ere nu nær Generalstaterne vedblive, som bekiendt, at vægre dens Aabning; men den Keiserlige Gesandt i Haag, Baron von Reischach skal have bekiendtgjort, at Keiseren vilde ansee det for en Krigserklæring, i Fald Giennemfarten blev nægtet et Skib, som den 7de eller 8de skulde løbe ud fra Antverpen for at gaae i Søen. Gouvernementet i Brüssel skal ogsaa have declareret, at Keiseren vilde optage det for en Krigserklæring, hvis Generalstaterne ikke til i Morgen den 10de gave deres Bevilling til Skibsfartens Aabning paa Schelde. Venner af Menneskeslægten holde det for en stor Lykke, at Vinteren er saa nær, og at følgelig ingen Fiendtligheder, omendskiønt en Krig skulde blive uundgaaelig, formedelst Generalstaternes vedvarende Vægringer, torde bryde ud førend Foraaret. Jmidlertid lade Generalstaterne føie adskillige Forsvarsanstalter paa deres Grændser.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Darmstad, den 9de October. Den 28de September blev Formælingen imellem Prinds Carl af Meklenborg og Prindsesse Charlotta af Hessen her fuldbyrdet. Samme Høitidelighed varede i 8 Dage, og en stor Mængde Fremmede indfandt sig ved samme. J det Georgiske Pallais var et Maske Ball af 700 Masker; paa Slottet en stor Concert, og paa Slotsgaarden Jlluminatio- og Fyrværkerie, hvorved i Særdeleshed en Portal af 5 Buen af blaa Jld, med Devise: La tendre Amitie, som brændt i hvid Jld, trækkede Tilskuernes Opmærksomhed til sig. Kranichsteiner=Parken blev og holdt en Parforcelagt, og der nedlagt en Hiort af 14 Takker. Hr. Arveprindsen lod des uden en 25 Fods høi acrostatisk Machine lykkelig stige i Veiret, og gav et offentligt Maske=Ball.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Fra de Hollandske Grændser, den 12te October.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Fra Brüssel har man faaet at vide, at Conferencerne sammestæds imellem de Hollandske Gesandtere og Gouvernementet ere afbrudte; og at alle Nederlandske Tropper have faae Ordre til at holde sig færdige til at afmarchere paa første Ordre. Fra Magazinet i Woerden ere mange Kanoner, Lavetter og andre Krigsredskaber blevne bragte til Skibs og transporterte til Delph for at forsyne Stæderne i det Hollandske Flandern dermed, som have Mangel derpaa.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Man giør i Holland den Anmærkning, at Krigsluen, som efter en 150 Aars Fred med Huset Østerrige nu truer at bryde ud, og rimeligviis vil gribe videre om sig, har sin Grund i Staden Antverpens Begierninger og Ansøgninger, men at Kiøbmændenes Jnterresse i Antverpen er forskiellig fra deres i Ostende.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Haag, den 12te October. Alting er her i største Bevægelse, og efter de indløbne Beretninger bliver en Krig nu holdt for uundgaaelig. Det er allerede meldt, at den Keiserlige Gesandt, Baron von Rei schach havde gjort Generalstaterne den Erklæring, at et Keiserligt Skib skulde den 7de eller 8de hujus løbe ud fra Antverpen og gaae i Søen; det er tillige meldt, at Generalstaterne havde sendt Ordre til den ved Mundingen af Schelde stationerte Admiral Reinst, ikke at bruge Magt, men blot protestere og erklære, at det ikke kunde være af Følger, om man lod dette Skib passere. Dette Skib er kommen for tidlig, og Ordren til AdmiralReynst for seent, som sees af følgende. "Det Keiserl. Skib heder Louis, er et Brigskib, føres af Capitain Jseghem, er virkelig afseilet fra Antverpen den 6te hujus, var ladt med 70 Omer Genever, og bestemt til Dunkirken. Da det komtil St. Philip, oppebiede det sammestæds 2de Keiserl. Commissarier, som gik om Bord og vilde giøre Reisen med. Capitain Jseghem selv havde en Keiserlig Ordre hos sig dertil. Da han nærmede sig de Hollandske Krigskibe, blev der ham tilraabt, at han skulde vende tilbage, og Lieutenant Cuverus sendt om Bord til ham med den Betydning, at den Hollandske Commandeur virkelig havde positiv Ordre til at hindre med Magt Scheldes Aabning. Da den Keiserlige Capitain desuagtet vilde seile igiennem, lod Hr. Vol bergen først giøre et løst Skud paa hans Skib, og derpaa sende en Kugle imod samme; men da han endnu vedblev si Forsæt at seile igiennem, blev ham givet det glatte Lag, hvorved nogle Østerrigske Skibsfolk bleve saarede i Ansigtet, hvilket dog nægtes af andre. "Den 9de hujus om Aftenen imellem 10 og 11 ankom 2de Expresser, en til Generalstaterne og en til Arvestatholderen, med denne betænkelige Efterretning, som tillige indeholdte, at Capitain Volbergen, som commaderer Landets Krigskibe sammestæds, først havde givet de venskabeligste Formanninger for at afholde det Østerrigske Skib fra at seile videre; men da dette desuagtet vedblev sit Forsæt, har han først gjort et blindt Skud, derpaa et Kugle=Skud fremmen for Bougen, og herpaa et 3die skarp Skud paa Skibet selv. Da den Østertigske Skipper saae dette Alvor, strøg han og dreiede bi. Man føier hertil, at 2de Timer, efterat dette havde tildraget sig, var Generalstaternes Forholdsordre til ikke at skyde bleven sendt Capitain Volbergen ved Admiral Reynst. Man forsikrer og, at Capitainen paa Antverper=Skibet fik Tilladelse at vende tilbage til Antverpen, men at han har vægret sig ved at giøre det uden sit Hoffes Ordre. Efterat denne meget vigtige Efterretning var indløbet, bleve endnu samme Aften samtlige her værende høie Collegier sammenkaldte, hvilke forbleve tilsammen indtil om Natten Kl. 3. Arvestatholderen selv har bivaanet Forsamlingen indtil Kl. 2 1/2 og har foreslaaet en Formerelse af 14000 Mand Landtropper, hvilken skal skee ved Mandskabets Formerelse ved Compagnierne og et hvert Sveitzer Regiments Forøgelse med 2 Compagnier.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
J Forgaars Morges have Generalstaterne affærdiget adskillige Courerer, besynderlig til deres Ministre i Brüssel, Wien og Paris. 3 til 4 Statsbude ere og blevne afsendte til Grændserne, saasom til Lillo, Bourtange, og til AdmiralReynst. - J Eftermiddag fik Baron von Reischach en Courer fra Brüssel.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Brevene fra Brüssel af 7de hujus lyde meget krigerske, 90 Artillerister ere allerede brækkede op derfra til Antverpen, og den 9de skulde 2de Batailloner Jnfanterie have marcheret bort derfra. J bemeldte Stad bleve og 60 Stkr. Kanoner og Besætningerne fra Mons, Ath og Namur ventede; desuden havde og alle Tropperne Ordre, at holde sig marchfærdige, og de med Tilladelse fraværende Officierer ere paa det hastigste blevne kaldte tilbage.
Berlingske Tidende, 1784-10-18
Helsingøer, den 18de October. Den 16de hujus var Vinden Nordvest, og ankom samme Dag her paa Rehden 128 Skibe. Den 17de hujus ligeledes Nordvest, og ankom her paa Rehden 59 Skibe. J Dag samme Vind, med meget tyk Luft og stille Veir og ere ingen Skibe ankomne.