Viborger Samler, 1816-05-11
(Om Amager, af Kjøbenhavns Skilderie.) Det er besynderligt nok, at de fleste Mennesker i Almindelighed, kjende mere til udenlandske Mærkeligheder, end til dem, der findes i deres eget Fødeland. Saaledes synes Øen Amager, uagtet den ligger og saa nær, endnu at være for mange det samme, som det indere Afrika. Og dog findes der paa denne Øe, især i den saakaldte Hollænderbye, adskillige Mærkværdigheder. Det bliver i dette Aar 1816. netop 300 Aar, at en hollandsk Colonie, efter Dronning Elisabeths Foranstaltning, ankom hertil og nedsatte sig paa Amager. Den gamle Altertavle, som findes i Hollænderbye=Kirken, er fra 1580. Kirken blev heelt ombygget og udvidet 1731. Døbefonder er en stor udhulet og tilhugget Kampesteen, omkring hvilken der findes Runeskrift. Ved Alteret sees adskillige Liigstene, og deriblandt en ældgammel med Munkeskrifter, hvorpaa bispelige Jnsignier ere udhugne. At ingen af vore Oldgrandskere hidtil har undersøgt begge disse mærkelige Stene, er heelt besynderligt. Bag Alteret hænger et Orlogskib, der tilforn har hængt midt i Kirken, og som formedelst sin Ælde er høist mærkværdigt. Det har en Mast paa Bogspryden, og viser os hvorledes man for 300 Aar siden, thi det er sikkerligen bragt hertil eller anskaffet af de første Colonister, byggede Skibe. Kirken er næsten ligesaa stor som een af Sognekirkerne i Kjøbenhavn, og sidste Paaskefest var den ganske fuld at Mennesker. Tilforn prædikedes her den ene Søndag Dansk og den anden Plattydsk; men nu prædikes her ikkun Dansk. Det er et stolt Syn, at see det Amagerske Qvindekjøn i sin Høitidsdragt, der i Pragt overgaaer at Forestilling; men dog maae man sige, til Amagerfruentimmernes Roes, at deres Stads ikke bestaaer i Flitter, men i lutter Ting af Hold og Værd, som tildeels ere gaaede i Arv fra Slægt til Slægt. Den Frisiske Dragt bruges vel endnu, men de Unge gjøre det meest for ei at forarge de Gamle, som holde meget over deres Forfædres Skikke. Dog, ligesom de Gamle efterhaanden bortdøe, omskiftes Amagerdragten med den almindeligt brugelige. - Paa den store og rummelige Kirkegaard findes mange Liigsteen; en Amager, af Haandtering Sømand, ved Navn T. K. Becker, er, uden nogensinde at have lært Steenhuggerkonsten, den amagerske Phidias som med sin Meissel foreviger de hedengangne Amageres Minde i temmelig tydelig Lapidarstiil. Paa den yderste Kant af Kirkegaarden ud til Landeveien findes en stor Gravhøi (som omtrent ligner den der findes paa Skibskirkegaarden), i hvilken 25 faldne Søkrigere ligge begravede. Paa Høien staaer en Mindestøtte af Sandsteen med følgende Jndskrift paa den ene Side: "J blodig Kamp for den retfærdigste Sag, faldt 25 af Danmarks Sø ner paa Roeflotillen under Falsterbroe d. 20de Octbr. 18087, og paa den anden: "Disse kjække Krigere sattes dette Minde, som et Beviis paa ustrømtet Agtelse, af deres Medstrider og Chef J. C. Krieger." Ved Foden af denne Gravhøi staaer et lidet sortmalet Minde af Træ, med en halv udslettet Paaskrift, som er det skjønneste og meest rørende Exempel paa ægteskabelig Kjerlighed. Da een af de Faldnes Enker erfarede, at hendes Mand skulde begraves paa denne Kirkegaard, har hun dette Træminde paa sin Ryg 6 Mile - hun boede paa Sletten ved Helsingøer, for at sætte det paa sin faldne Ægtemands Grav. De denne ved hendes Ankomst allerede var jordet blandt de andre i Høien, udbad hun sig Tilladelse om at maatte sætte det ved Foden af Gravhøien, hvor det endnu staaer. Præstegaarden er en meget rumme, lig og smuk Bygning, der tilhører Menigheden. Jen stor Sahl, som bestandigt staaer bered for at modtage det Kongelige Herskab, naar Høistsamme er paa Jagt i Omegnen, sees et taknemmeligt Minde fra Frederik den Tredies Dage, nemlig det Stykke Muur af den forrige Præstegaard, hvorpaa i Steen findes udhuggen, i Anledning af at Kong Frederik den Tredie havde været der med sin Dronning, følgende Jndskrift: F. 3. Den Fri-Uno & liberalitati A. S. regiæ inseruio. Deum timete: Regem honorate ) Petr. 2 V. 17. - Efter Optællingen havde Store Magleby (Hollænderby) Menighed (hvortil Dragøe hører), i Aaret 1801,2438 Jndb.; 1814, 2462. Jndb.; 1815, 2446 Indbyggere. Deres Øvrighed, ere endnu Schouten, som staaer i stor Anseelse hos dem. De have endnu den Fane, de bragte herind fra Holland, og som de fordum havde i Spidsen for sig naar de ved en ny Konges Regieringstiltrædelse reed ind til Kjøbenhavn, for paa Slotspladsen at lykønske Regenten.