JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Hvor anbefalelsesværdig denne Methode paa sine Steder, i oeconomisk Henseende er, derfor har jeg et stort og sjeldent Exempel for Øine. Siden 4de December 1820 har jeg hver Dag og hver Time paa Dagen havt Leilighed til at iagttage den største indb. Underviisningsskole i Danmark. Foruden det Antal Børn, de 3 øverste Afdelinger have været fyldte med, har alene i den nederste, hvor indb. Underv. anvendes, paa een Tid været underviist 162, af hvilke saare Faa, ved Antagelsen i Skolen, have kjendt eet eneste Bogstav, og dog bestyres hele Skolen af 2de Lærere. Det er let at indsee, at et Antal af. 20 Børn, som kjende Bogstaver eller stave, er omtrent det høieste een Lærer, med Held, kan undervise, og at altsaa til ovenfor omtalte nederste Afdeling alene, behøvedes 8 Lærere. At noget saa Nyt, saa Uhørt, som indb. Underviisn., i Begyndelsen maatte vække Betænkeligheder, og disse igjen en alvorlig og gavnlig Drøvtelse af en saa vigtig Sag, var at forudsee. Det Samme har været Tilfældet ved Fælleds skabets Ophævelse, Stavnsbaandets Løsning, Vaccinationens Jndførelse, med flere gavnlige Foranstaltninger; men at indb. Underv., efterat den seirende har gjennemgaaet Skjærsilden, og i 5 fulde Aar virket saa megen Nytte iblandt os, endnu skal fremstilles deels som unødvendig, deels som skadelig, er noget der maa vække enhver i Skolefaget nogenlunde bevandret Mand Forundring. Den fremstilles som unødvendig, i det man for Alvor paastaaer, at en Skolelærer til Fuldkommenhed kan undervise 120 Børn, eller 60 ad Gangen; at Fader, Moder a. lære de Smaa at stave og læse, for de komme i Skolen; at den Tid kan altsaa ikke være langt borte, da Skolegangen kan indskrænkes til 1 a 2 Aar o. s. v. At 2 Lærere ved een Skole kunne arbeide nogenlunde heldigen med 240 Børn, fordi de kunne deele dem efter deres Fremskridt i 4 Afdelinger, hvorved de 60 Skolarer, de hver Dag eller Halvdag havde at undervise, kunne være hinanden omtrent lige i Kundskaber, var maaskee muligt, og dog udfordredes til dette Arbeide meer end almindelig duelige og virksomme Lærere; men hvorledes een Mand til Fuldkommenhed paa een Tid kan undervise 60 forskjelligt dannede Børn, uden Hjelp af indb. Underv., er en Gaade, som denne udmærkede Lærer vilde bevise sine Embedsbrødre en sand Tjeneste ved fyldestgjørende at opløse. Jeg begriber det ikke, med mindre Skolecommissionen har været overordentlig nøisom. (Slutningen følger.) Enucleationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Det Kongelige almeennyttige Videnskabsacademie i Erfurt bekjendtgjorde i den jenaiske Literaturtidendes Jntelligentsblad, No. 31, 1821, Følgende: "Da ingen fyldestgjørende Besvarelse er indkommen paa det af Academiet i Aaret 1817 udsatte Priisspørgsmaal: "Hvilken Indflydelse har Befrielseskrigen, i Aarene 1813 og 14, yttret paa Menneskehedens Udvikling i dens rene Jdee saa tager Academiet dette Priisspørgsmaal tilbage, og udsætter i dets Sted, med samme Belønning, nemlig 100 Rdlr., følgende Priisspørgsmaal: Hvilket Stof, foruden de bekjendte - kan Man bruge i Farverierne. istedet for Bark,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
J Schwedens Kirchenverfassung und Unterrichtswesen, von Frid. Wilh. von Schubart, der Theol. Dr. und Prof., 1ster Band 1821, Side. 195, staaer en Sammenligning imellem den svenske og norske Geistlighed, som ikke falder ud til den sidstes Fordeel, og som - efter Forfatteren skal hidrøre fra, at den norske Geistlighed lever i trykkende Armod, fordi den danske Regjering betog den Naturallønningen og gav den fast Pengeløn. "Derved – siger han - blev Geistligheden ikke alene fattig, men tabte ogsaa øjensynligt i Dannelse, Agtelse og Virksomhed." Enhver dansk og norsk Mand, veed hvor usandt Dette er. – "De svenske Universiteter - siger samme Forfatter - have store Jndkomster og nyde store Friheder; i en Kreds af 6 Mile om Universitetsbyer, maa ingen Student arresteres i civile Sager. En Frihed, som ikke er værd at misunde de Herrer. (Meddeelt af Frederik Møller.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Indenlandske Efterretninger. Odense d. 19 Juli. Det i forrige Uge afholdte St. Knuds Marked var talrigt besøgt af Mennesker, hvortil det smukke Veir ogsaa bidrog, men de Fleste komme meere for at see end for at kjøbe. Varmen har her i en Uges Tid fortjent at hedde vestindisk. J Løverdags især kunde Man brænde sig paa Metal, som var udsat for Solstraalerne. J denne Hede er den skjønne Badeanstalt af Hr. Gartner Petersen i den rindende Aae her ved Byen Publikum høist kjerkommen, og besøges fra Morgen til Aften. Alt er indrettet paa det smagfuldeste og beqvemmeste, og vil, især naar Plantningen deromkring opvoxer, afgive et vakkert Lystpartie, da Man kan feile lige her fra Byen opad den yndigt beliggende Aae, til samme. - Ved Steenløse ( 1/2 Miil herfra fandtes afvigte 6 Juli en gammel Tjenestekarl druknet i en Tørvegrav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Viborg, d. 18 Juli. En gruelig trykkende Hede, meest med Nordvestvind, der ligner Fortidens delikateste Sydvest, har vedholdt i mange Dage. Rugen, der er kjernesat, befrygter man tager Skade. Græsset bortviisner og afspies. - Det har i nogle Dage tordnet i Øster, og Regn er falden; men her og Sønder og Vester paa intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Blandede Efterretninger. Preussens Statsindkomster beløb sig i Aarene 1740-1786 til 21 Millioner Thie. Dets Militæretat kostede i samme Tidsrum 13 Mill. J Aarene 1797-1807 vare Statsindtægterne 36 Mill.; dets Militæretats Underholdning 20 Mill. Fra 1807-1813 vare Statsindtægterne 15 Mill.; Militæretaten kostede 8 Mill. Endelig fra 18131824 Statsindtægterne 50 Mill. og Militæretatens Underholdning 23 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Efter en Beregning existere nu i Storbritannien 12,400 Dampmaskiner. J den nærmeste Omegn af Manchester befinde sig nu 30,000 ved Damp drevne Væverstole, der i det mindste beskjeftige 200,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Efter den nye engelske Bill angaaende Uformuenhed til at betale, skal Enhver, der ikke kan bevise, at saadan Uformuenhed er opstaaet af Ulykkestilfælde, holdes i Arrest i 18 Maaneder, naar ikke 3/4 Dele af hans Creditorer indvillige i hans Frigivelse. Wilkes Hude i Nordamerika har opfundet en Maskine, paa hvilken een Pige i een Dag kan bringe ligesaa meget Bomuld i Stand, som andre Maskiner i 4 Dage kunne frembringe. Sammesteds har Glbert opfundet en anden, hvorved Spindningen, endog af det fineste Garn, bliver i saa høi Grad lettet, at Arbeidslønnen ikke kommer paa meer end een Centime Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Jfølge en nøiagtig, af den franske Viceconsul i London, Moreau, anstillet Beregning, beløb hele Storbritannien og Jrlands Handel med alle Verdensdele sig i Aaret 1823 til 40, 415,245 Lstrl's. Værd i Indførsel, og 56,234, 663 Lstrl. i Udførsel J de sidste 100 Aar har Engellands Handel tiltaget meer end det dobbelte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Kjøbenhavns Børs, den 22de Juli 1825. Hamburg 2 M.a vista 21 Species 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Specier solgtes til Svenske Sedler. 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1/2 104 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-23
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . 194 1/2, 195 Rbd. Sedl. 53, 53 1/2 Rbs. Tegn. 95 95 1/2 Rbd. Sedl. 90 90 1/4 i Banco. 110 1/2 111 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 106 1/2 i Banco. 98 199 i Banco. 89,90 i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte, 70 3/5 a 70 3/4 L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Til Min i sit 85de Aar hensovede Fader! paa min 66de Fødselsdag. Velsignet være Du min Fader. For alle Godheder til Løn. At hylde Dig ei efterlader Din saa taknemmelige Søn. Mig stedse helligt er Dit Minde, Skal af min Barm ej rykkes ud, Og Du deri det frisk skal finde Naar mig igjen Du seer hos Gud. Begierlig efter at begynde Nyt Samqvem hisset der med Dig, J Klagetoner at forkynde, Hvor langsomt Stunden nærmer sig, Mig denne rig paa Salligheder. Alt tryller saa med Billeder, At længselfuld jeg dem tilbeder Midt i Lyksaligheden her. Hvorvel tilfreds med Kaar i Livet, Med al den Vellyst, her jeg fik, Jeg savner dog, hvad ei blev givet, End fristes af hint Øjeblik. Selv naar mig egen Kreds omringer, For alle Levende saa rart, Ei sjelden højt min Aand sig svinger Ad Faders Himmelhiem i Fart. Jeg føler snart, at jeg iblinde Saaledes reiser uden Pas; Strax slige Drømmerier svinde, For Virkelighed give Plads. Med ømme Kjærtegn udvalgt Mage. Samt mild og yndig Børneflok, Mig lære, at af disse Dage Kun sildig kan mig gives nok. Nu raadvild jeg, min gode Fader. Dog modløs ej, men fuld af Haab, Mig heel og holden overlader Til Forsynet med bønligt Raab, Reent ej at qvæle Aandens Lue, Om og vel højt her blusser den, Ja stiger stundum for at skue Ind dybt i Evigheder hen. Til der jeg staaer, Din Stierne tindre Blidt over Sønnens Frydenlund! Hver Venten hjælpe Du at lindre, Hvormed hjemsøges maa mit Blund! Da brave, sjeldne Fader værdig, Naar mig ved Morgnens Klokkeslæt Du vækker hisset, sees jeg færdig, Af Skyggespil hernede mæt. Fro iler jeg til øverst Trone: Alfader skienker stille Fred, Jndtil mig baade Børn og Kone. Fuldt aabne sidste Salighed: Forældre smille mig imøde, Med Blomster did bestrøe min Gang At først jeg leved, da jeg døde", Blier evigt Omqvad i min Sang. P. Blicherolsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ro Toogtyvende Aargang. No. 60. I Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 Juli 1826. Søllerød, d. 4 Julii 1825. Kiere Trp. - Rimeligviis undrer Du Dig over, at jeg, der i Almindelighed ikke har for Skik, at lade mine Venners Breve henligge ubesvarede, i mange Dage har tiet qvær i usædvanlig lang Tid, ja ei engang meldt Dig Modtagelsen af Din kjerkomne Reisejournal; men ogsaa for mig henglide Dagen, skjønt de - som Du skriver - nu ere saa lange, som muelige, saa hastigen, at jeg ikke veed hvor Tiden bliver af, ja den skyder mig slig Fart, at jeg, med alt mit Otium, maa om Aftenen beklage, ikke at have kundet udføre de om Morgenen forHalvdognet lagte Planer. Jeg tilbringer, som Du veed, denne Sommer i Landsbyen Søllerød, for at lappe paa mit skrøbelige og pjaltede Helbred, og Flikkeriet lykkes tildeels, da jeg stundom glemmer hvor Skaden stak. Jeg valgte denne Plads paa vor ynderige Ø, deels fordi Stedet ligger høit, og følgeligen sundt, – man siger endog at Pesten i sin Tid har slig Ærbødighed for Stedet, at den ikke turde nærme sig det – og deels fordi det og Omegnen har - dog Udtrykket er ikke stærkt nok – jeg bør skrive, fordi Stedet og Omegnen vrimler af maleriske og fortryllende Situationer. Jkke kjender jeg den Udsigt, Du nød fra det Valløiske stolte Taarn, men neppe kan den veje op mod den, som vores herværende Søebakke(Søllerøds runde Taarn kaldet) og Sandbjerget yde. Fra det første Sted seer man den speilklare Søe og ynderige Grupper af Skov og Krat, ja det, som mere er, selve Paradiis *), og fra det sidste øiner man ikke blot Kirker, men endog et fremmed Kongerige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Da Du, min høitagtede Ven, ifølge jus talionis, kan gjøre Fordring paa en ligesaa fuldstændig Topographie af min Landsbye, som Du leverede af Dine Herresæder, saa vil jeg pro er at debu fremtræde med nogle Brudstykker; thi paa noget Heelt maa Du ikke spidse Din 1) En Skov, der fører dette Navn. Næse, efterdi Jngen kan pligtes til Mere, end han mægter at præstere. Du kjender mig desuden fra mit forlængst udgivne Fragment af en Reisebeskrivelse, og veed, jeg er bedste faren, naar jeg ikke behøver at binde mig til nogen bestemt Orden, men kan præsentere alskens Blomster, alt ligesom de falde mig under Hænderne til Aplukning. For dog imidlertid at lade, som var jeg et Stykke af en lærd statistisk geographisk Skribent, vil jeg begynde med at udvikle Legemets Bestanddele, og maa Du da vide, at Søllerød Sogn bestaaer af Byerne Søllerød, Øvred, Wedbeck, Holte, Tryggerød, eller som det og kaldes Trødrød, Nærum, og af Fabrikerne Nyemølle, Ør holm, Stampeværket i Dyrehaugen, Lyst- og Avlsgaarden Dronninggaard, Frydenlund og Kaninholmen. Sub rosa være det sagt: jeg har her consuleret Holcks Provincial=Lexicon, og følgeligen tilegner jeg mig ingen Fortjeneste ved Meddelelsen af denne Efterretning. - Dog, HerreGud, have ikke de fleste Forfattere Tyve-Organer, Søllerøds Bye fremviser iøvrigt 3de Gaarde. og 12 Huse, af hvilke Søllerødgaard og det skjønne Carls Minde ere de betydeligste. Et af Stederne førte i sin Tid Navn af Grillen borg, fordi den daværende Eier faldt paa det kurisse Jndfald, at lade samtlige Værelser iføre et sort Betræk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Da jeg nu har berørt de Steder og Byer, der søge Søllerøds Kirke, saa synes mig ikke upassende, at jeg gjør en Overgang til selve Kirken. Dens Alder har jeg, uagtet al anvendt Møje - Pontoppidan og Holberg melde, saavidt jeg veed, Jntet derom - ikke kundet opspore Hverken paa dens ydre eller indre Deel findes noget oplysende Aarstal, og Kirkearchivet er brændt. - Mig synes, at ved enhver Kirke burde anbringes et lidet brandfrit Aflukke, hvor Kirke bøgerne kunde opbevares, thi vel er Noget vundet ved Anordningen, at Kirkebøgerne skulle føres in duplo, og opbevares paa tvende Steder, men dog kunde de mueligen brænde paa begge Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
En i Kirken ophængt Tavle fortæller Navnene paa Præsterne til Søllerød, fra Reformationen af; Skarens Anfører, Jens Olufsøn, blev ordineret i Aaret 1655. Neden under Tavlen staaer: Deres Been grönnes Dersom de ligge. (Dette Dersom skal betyde, der, hvor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Under mit herværende Ophold har en snild Snedker, der reparerer Kirkestolene, opdaget under Alteret en tykmuret Hvælving, der findes tæt belagt med Trækul. Disse have formodentligen været brugte ved den katholske Gudstjeneste til Røgelsekarret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
J Kirken findes intet mærkeligt Malerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Paa een af Stolestaderne sees trende Karrikatur, ansigter, der skulle repræsentere Debora, Esther og Dronningen af Saba, og paa et andet Kong Frederik den Tredies Chiffer. Prækestolen er simpel og net, og skriver sig fra de nyere Tider, men Alterklædet, der er en Gave af vor nuværende allernaadigste ejegode Konge, er saare brillant. Det er af rødt Fløiel, besat med rigt Guldbroderie og fører Aarstalle 1823. Det forrige Alterklæde var fra 1685, og det næstforrige, der er overgangen til Forraadnelse, fra 1659. Kirken ejer en Lysekrone af Messing, et Døbefad af Sølv, et lidet Orgel, 2de Klokker, af hvilke den ene er mærket med Aarstallet 1592.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
En Sølvkande, skienket frivillig af Menigheden, i Aaret 1819, samt en Sølvæske til Oblaterne. med Paaskrivt: Spiis vor Sjæl med Dine Ord rene, Dertil os aandelig Hunger forlene, At den Mad kan os gudelig smaae Alle vore Dage. Paa en Væg henimod Alteret hænger en stor sort Tavle, paa hvilken er anbragt et skjønt Crusifix af Messing (var jeg en rig Mand lod jeg det paa min Bekostning forgylde); og er det efter Paaskriften skienket af: Henr: Ehm, Kabersmid i Kjöbenhavn, og hans gudfrygtig og Dyderig Huustru Marine Beenholts Daatter, Aar 1663.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
J et Rum bag Altertavlen fandtes, fra nogle af andre Sognes Præster, en stor Mængde Testimonia, af hvilke jeg vil, deels for at fylde Rummet (thi jeg sætter Ære i at kunne hamle op med Dig NB. ihenseende til Brevets Længde) og deels for at vise, hvorlunde man i Fordumstid havde for Skik, paa det latinske Tungemaal at bevidne Godtfolks Opførsel, afskrive een, der lyder som saa: L. B. S. Pauperrimi atue optimi conjuges, Andreas Michaelis et Coccilia, Andre f., dum Parochianis meis annumerabantur, ita vittam et mores suos attemperarunt, at ad sacrosanctum Jesu Dni. Epulum fint admissi, itaque nihil, mininotum, hominibus Christianis indignum desig narunt, qvin os, decenter præparatos, Tu optime Lector, in Chto. frater, cujus jam coetui se agegarunt, ad sacre conæ participationem tuto possis admittere. Vale vige, flore En Prædiolo Blaasterodens, die 10 Juni 1662. T. d. S. Matthias Magni Romsd. m. solita. End leverede jeg heel gjerne en Dito, der omtaler en vis Qvindesperson, som ikke havde lagt tilbørlig Tøile paa sin pirrende Kjødslyst, og desaarsag havde maattet - horribile dictu staae aabenbar Skrifte; men Tingen er deels skrevet med saa mange Abbreviaturer, og deels saa læderet, at jeg ikke kan læse det Hele. Alterstagerne ere meget svære og gamle Paa den indre Kirkedør er malet en Christus med Paaskrivt: Jeg er Faarernes Dør. Kirkegaardens Gravminder frembyde intet Mærkeligt, naturligviis hviler her en stor Samling af dydige og ærlige Mennesker (ligesom alle tjenstsøgende Piger efter Adresseavisens Lydende ere honette og anstændige Piger); dog kan jeg ikke undlade at meddele Dig eet af disse Minder, da det turde være det første i Rangen, nemlig: "Her hviler det Jordiske af Ole Kingo Olsen, fød 23 April 1788, død 3 Febr. 1822. J 5 1/2 Aar deelte Du Livets Sorger og Glæder med Din efterladte Huustro, som tilligemed 2de Børn græde ved Dit Savn. "Hvor kjerligt var det sidste Smiil, "Du til mig Arme slog, "Da under Dødens bittre Piil, "Det sidste Suk Du drog! Det Haab allene trøster mig, Naar, taus, jeg drøser hen Til denne Grav, der skjuler Dig, Med Taarer væder den."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Skolevæsenet er efter mit Skjøn, i god Drivt, Børnenes Antal er mellem 7080. De ere inddeelte i 2de Klasser; den første eller nederste nyder Underviisning 2de Dage ugentligen om Vinteren og 4 Dage ugentligen om Sommeren, den 2den eller øverste Klasse nyder, Underviisning 4 Dage ugentlig om Vinteren, og 2de Dage ugentligen om Sommeren. Dog skal Skolegangen ikke om Sommeren være aldeles stadig, formedelst de mange Leiligheder, som her gives, selv for det mindste Barn, til at kunne fortjene Noget, deels ved Arbeide paa Tørvemoserne, deels ved Qvægvogtning, og deels ved Bærplukning i de paa Bær saa rige Skove &c. Ogsaa her er den indbyrdes Underviisnings methode i fuld Gang siden den 24 Septbr. 1824, og efter min Formening har den duelige Skolelærer P. Jensen, det rette Greb paa at lære fra sig. Adskillige af Børnene skrive en smuk, og de fleste en læselig Haand; ved Regningsøvelserne tages især Hensyn til hvad der kan komme den vordende Bonde eller Jorddyrker til reelt Gavn. Frapperende var det mig, kjere Trp.,at høre Børnene synge med Fasthed efter Chiffre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Blandt andet blev under mit Overvær afsjunget trestemmigen en Sang, forfattet af bemeldte Lærer Jensen til Examen i Skolen d. 24 Martii d. A. Ved at læse nedenstaaende Prøve paa hans Maneer, vil man vel ikke fradømme ham poetisk Genie: Man finder en Blomst her paa Jorden, Den ikke med Tiden forgaaer, Den voxer saa herligt i Norden, Paa Dannemark Sletter den staaer. Omgjordet med codanske Bølger, Grundfæstet ved Kjerligheds Bud, Dens Minde vort Dannemark følger J fjerneste Fremtider ud. Den Blomst man Oplysning mon kalde, En Evighedsblomst den vist er, Thi aldrig dens Blade vil falme, Bestandig den Frugter frembær &c. Ogsaa har Læreren begyndt at øve Gymnastik med Drengene; de øves ofte i Svømning, hvortil Stedets store Søe afgiver god Leilighed. Mange svømme temmelig godt, og vil denne Øvelse saaledes komme den tilkommende Soldat vel tilpas. Byen har et Hospital, der p. t. huser 4 Mænd, 4 Qvinder, og har en Gangkone. Det kaldes det Drewsenske Hospital, og har - hvis min Hukommelse ei slaaer mig feil – en vis Den skienket en, ikke ubetydelig Kapital til samme. Her findes 3de private Sprøiter; thi Kirken har ingen. De møde naar Jldsvaade i Districtet opstaaer, og det ved første Signal. Jeg forglemte, da jeg omtalte Kirkegaarden, at melde Dig, at man ved Kirkens østre Ende seer et, maaskee mageløst, skjønt Lindetræ, der saaledes beskygger det Allerhelligste. Gud maa vide, hvormange Aar denne Olding tæller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
J den til Søllerød grændsende Bye Øvred, findes ligeledes et usædvanligt stort Gadetræ, omkring hvilket er anbragt a vældige Stene, for Byens 6 Gaardmænd, for at de der kunde tage Sæde, naar der i Byens Anliggender blev tudet til Stevne. Denne Bye udmærket sig ved nogle ret skjønne landlige Boliger, men pro dolor, Suhm Minde staaer i en sørgelig og bedrøvelig Skikkelse; dog have selv disse Rudera Værdie, thi her vandrede, her boede i sin Tid vor ædle Suhm. Denne hjemgangne høistfortjente Ædling har ogsaa gjort sig fortjent ved Fredningen af en i Byen værende Kilde. Den var for et Aar siden meget forfalden, da adskillige Mænd i Søllerød og Øvred forenede sig for at restaurere den, og dette have de og udført trods den bedste Kjøbenhavnske Restaurator, saa hver Mand, baade høi og lav, maa vide dem Tak for dette priisværdige Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Nu kunde maaskee og Nysgierrigheden pirre Dig, at Du gad vide, paa hvilket Sted i S. jeg har opslaaet min Bolig. Viid da, at det er paa Kroen; thi her behøver jeg ikke at have Huusholdningsbryderier, men kan, naar jeg tilbørligen udreder det maanedlige Contingent, fordre, at man skal putte mig Maden i Munden. Min Vert, ved Navn Moos, har gjort sig fortjent af Byen og af de Reisende, ved med megen Møje og Opofrelse at gjøre den fordum ufremkommelige Søebakke fremkommelig; han har nemlig planeret den, og ved at sætte et langt Steengjerde, sikkret den for Udskred. Her lever jeg, ligesom i Residentsstaden, (hvis Røg og Tummel jeg er glad til at have vendt Ryggen, i største Stilhed og Eensomhed; dog samtaler jeg ofte med pastore loci, som Du kjender fra hans heldige Oversættelse af Virgils Georgica, ligesom jeg og af og til gjæstes af enkelte Kjøbenhavnske Venner. Naar Aurora aabner dens Purpurdør og fortærer sit Smørrebrød til Frokost, er ogsaa jeg paa Benene, og sysler da med literære Sager, som, komme de end ikke Publikum til Nytte, – thi hvo tør nu være Forlægger uden til reciperede Skolebøger og W. Scottske Romaner, - dog yde mig den Frugt, at Livets Momenter henglide hastigen for mig, og at de bortjage en og anden Grille, til hvilken jeg maaskee ellers vilde henfalde, ved at tænke paa Dit og Dat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Naar jeg i Aftenskumringen med en Horatz eller Virgil i Haanden gjennemvandrer Hr. Conferensraad S. skjønne Allee (han er saa liberal at tilstede fri Gjennemgang, da tænker jeg paa det stolte Slot, der fordum stod her, paa dets ypperlige Trykværk, paa dets prægtige Kuppel, og da sander jeg mine Digteres Ord: Mortalia facta peribunt, og lam seges ubi Troja fut. Gud signe Dig, fordi Du den 21 f. M. dvælede ved vor kjere Gravhøi. - Neil H. er ikke død, Hun omsvæver mig allevegne som en Skytsengel. Ofte synes hun at vinke af mig. - Maaskee mere om S. næste Gang. Draagede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Erindringer ved et Stykke i Messager, du Nord No. 25, om Retskrivningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
J Messager du Nord No. 20 findes en Opsats undertegnet 2, angaaende Prof. Raskes. nye Skrivesystem, hvori blandt Andet yttres, at dette af alle synes bedst skikket til at lede os til en eensformig Skrivebrug. Der siges, at Prof. R. har viist, at 3 er et gammelt dansk Bogstav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-07-26
Der fortælles tillige, at iblandt Andre Præsten Hr. Galskjøt er gaaet over paa Prof. No. Partie med Hensyn til Hovedpuncterne i dennes System.