Københavns Adresseavis, 1795-10-30
Forholdsregler for Skibe som seile ved GudvindsFyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den Nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (Nor Sand Head) i en Distance af lidet over tre fierdedeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nord Sands Hoved i 9 Favne med lavest Vand. Det ligger S. S. O. en halv O. for NordForelands Fyhr i en Distance af 7 en halv engelske Mile, og N. D. til O. 1/4 O. for det østligske og nederste af Syd Fore lands Fyhr i 13 tre fierdedele engelske Miles Distance. Paa det man kan skelne det fra de tvende Foralands Fyhr ere den tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det mellemste synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Triangel, saa at man ei kan tage feil og ansee det for een af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilken Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne men ikke see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhr er saavel afpasset, at det vil være umueligt for et Skib at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene iagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved=Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holde Skibene østen for Bud vind, hvorfor, Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nordsøen til Dowers Canal, maae give nøie Agt paa ikke at bringe Gudvinds Fyhr meere sydlig end i S. S. V. af dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, holde det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere nok som til Østen saavel for Fyhre, som enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seile, forbi det, styre Stil V. 2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre norderlig Cours forinden de have Gudvinds Fyhr i N. O. derimod maae de for bringe det meere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fyhr og Gud vind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen, til Dovers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Vind, (eller og at Skipperon selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag og Gudvind eller Østenfor det; saa har han det i sin egen Magt ved en eneste Peiling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøiet med Fyhret. Til den Ende maa han holde sig norden for Fohret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde skipperen, heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han har Gull=Strømmen aaben (the Cuil Stream) imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2 en halv a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyeret, og da ankre i 7 a 8 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmeldte Peilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 22050 B. Fra den 17 til den 24 Octbr. ere copulerede 21 Par, fødte 51, og døde 74 af følgende Sygdomme: Alderdom 33 Bartelseng 1, Blodgang 1, Brystsyge 5, Druknet 15 Dræbt sig selv 2 ; Dødfød 1, Feber 23 Flekfeber 1, Forkiølelse 1. Forraadnelses Feber 4, Jnflammation 1; Kopper 9 Krampe 1 ; Moersyge 15 Mæslinger 1, Skarlagensfeber 5, Slag, 15 ; Tænder 4, Tærende Syge 8, nangivne Svagheder 7. indk. udg. døde, føde. Frederiks Hospital Fødsels=Stiftelsen.