Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt den Svenske Viceadmiral Greve af Klint til Storkors af Danebrogen, som Beviis paa den Tilfredshed, hvormed Hs. Majestæt har modtaget et Exemplar af den ypperlige Samling Svenske hydrographiske Karter, som Admiralen har tilegnet Høistsamme. (Aalb. Av.) Frederik Ferdinand Hansen, Procurator ved Over- og Underretterne i Vestindien, er pludseligen død paa sin Gaard, Flynderup, i Nærheden af Helsingør. Han var bleven bekjendt i de sidste Aar deels ved nogle derve og skarpe Stykker i Kjøbenhavnsposten, deels ved sine Sager med forskjellige Grundeiere, om Actieret for de af ham tilkjøbte Bankhæftelser paa deres Eiendomme, og ved den Justitssag, der var anlagt imod ham for hans Skrivemaade i et trykt Jndlæg i en af disse Actiesager. Denne Justitssag, hvori han i første Jnstants var idømt en Mulct af 300 Rbd., stod uafgjort ved Overretten, (Dagen.) og vil rimeligviis nu bortfalde. Roeskilde. Nr. 7586 af Stænd. Tid. Anden Række indeholde først Slutningen af Sagen om Sognebaandets Løsning. Cancell. Hempel foreslog tvende Henstillingspunkter, som han ønskede optagne Præmisserne til Forsamlingens Petition: 1) at Forordningen af 13de Januar 1711, som ikke mere pas sende for Tiden, maatte vorde ophævet, og et Lovbud emanere, som i bestemte Træk hævder den huus lige Andagts Frihed, men aldeles forbyder de talrige religiøse Forsamlinger, der have anmasset sig en viid Udbredelse og allerede organiseret et Secteervæsen, hvis Udgang ei lader sig øine uden en kraftig Jndgriben af Regjeringen til Statskirkens Beskjærmelse. 2) At der maatte træffes de nødvendig Foranstaltninger til, at de kirkelige Anliggender kunne af de Geistlige paa deres Conventer eller Landemoder blive drøftede paa en saadan Maade, at Drøftelsen kunde komme til Menighedernes Kundskab og optages i dem. Endvidere foreslog han to Amendements til Comiteens Jndstillinger. Justitsr. Salicath stemte for, at Forsamlingen ingen Petition i denne Sag skulde indgive, og foreslog tillige et Amendement til Comiteens andet Jndstillingspunkt. Etatsraad Stenfeldt stemte for den af Majoriteten i Comiteen gjorte Jndstilling. Prof. Bang indrømmede, at det, der den Dag var sagt, vel kunde foranledige, at Comiteens bestemte Jndstillinger gik ind i Præmisserne og anbefaledes til Overveielse. Til ham sluttede Assess. Algren-Ussing sig i det Væsentlige; han antog i ethvert Fald, at den tilsigtede Foranstaltning ikke kunde træde i Kraft, forinden et Lovudkast derom paany var blevet begge Stænderforsamligger forelagt til Betænkning. Cancellier. Haastrup bemærkede, at han paa sin Egn aldrig havde mærket til, at Nogen havde yttret Ønske og Sognebaandets Løsning i enkelte Deele, mindre i flere, og at han for sin egen Deel ikke troede, at der var nogen Trang dertil. Kammerh. Grevencop-Castenschiold sluttede sig til Amtmand Tillisch's Amendement. Propr. Langkilde talede imod en Petitions Jndgivelse og bemærkede, at han i den Menighed, hvorhan har Bopæl, ikke har hørt noget Ønske og Sognebaandets Løsning eller fundet nogen Trang dertil. Sognefogderne F. Jørgensen og P. West stemmede imod Sognebaandets Løsning, idet de tilføiede, at de ikke i deres Egn havde erfaret, at der dertil var nogen Trang; Sognefoged H. Christensen yttrede, at han antog, at dersom Sognebaandet blev løst, vilde der opstaae en stor Forvirring i Bondestanden. Etatsraad Treschow forsvarede sin Jndstilling; Baron Rosenørn-Lehn erklærede sig paa det Bestemteste imod Andragendet. Den kongl. Commissarius udviklede i et udførligt Foredrag, hvorledes den Tanke, der gaaer igjennem de indkomne Petitioner, efterhaanden har udviklet sig for vore Øine: først forkjettrede man Anderledestroende, nu forlanger man en fuldkommen liturgisk og dogmatisk Frihed for alle Præster og i Forbindelse dermed en Frihed for ethvert Medlem af den Danske Statskirke til at holde sig til hvilken af dennes Præster han vil. De Forhandlinger, der havde fundet Sted i Forsamlingen, vidnede om, at man trindt omkring i Landet ei har fundet nogen Trang til Sognebaandets Løsning; paa Grund heraf turde der end ikke være Anledning til at andrage paa de Bestemmelser, som Comiteens Pluralitet har bragt i Forslag. De individnelle Grunde, der i et og andet Tilfælde maatte fremkalde en Trang til Sognefrihed, kun ligesom hidtil afhjælpes ved specielle Bevillinger. Grev Reventlow og Capt. Rasch erklærede sig imod en Petitions Jndgivelse.