JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Paa Brabetrolleborg sælges gode store Karper til 3 a 4 Pund og Karusser til 1 og et halv Pund Stykker; Karperne til 12 sk. og Karusserne til 10 sk. Pundet Liebhaberne ville behagelig melde sig hos Fiskeren eller Hans Havemann her paa Gaarden hvor de daglig kan afhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Jandagen den 20 Novbr. førstkommende om Formiddagen Mk. bliver Skiftet efter afg. Toldinspecteur Hansen foretage til endelig Slutning paa Middelfart Raadstue, som tiener til Efterretning for dem som mueligen derunder maatte have noget at erindre. Middelfart den 4 Novbr. 1797. Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Pandagen den 20 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Ni Kl. 9 Slet, og paa følgende Dage vorder udi den i Odense, ved det Store Torv beliggende Gaard, som afg. Frue Gevind Ranzau har beboet, offentlig Auction foretaget over Meubler, og Effecter, hendes Stervboe tilhørende og bestaaende af Chatoller, Dragkister og andre Kister, Speile, Chinesisk=Saxisk og Kiøbenhavnsk Porcellain, samt Fajance= og Hollandsk Steentøi, hele Stykker Damast, Taft og Lærreder af adskillige Slags tilligemed Dynevaar, Lagener, Duge, Servietter og Haandklæder, Canopeer, Consol, og andre Borde, Stole, Commoder, Sengesteder og Sengeklæder, Skilderier, Medailler, Pretiose, Guld Sølv, Kobber, Messing, Malm, Tin og Jernfang Karether, Sehletøi til Heste, m. v., foruden endeel velconditionerede Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, hvorover trykte Catalogi ere strax hos mig undertegnede at bekomme Hvilket herved til de Lysthavendes Underretning bliver bekiendtgjort, paa Stervboets Arvingers Vegne fra mig og min dertil Medkommitterede Hr. Kammeraad Bagger paa Brabesholm. Odense den 4 Novbr. 1797. Johan Jacob Mylius. Cancellieraad og Landsdommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Concerten i Klubben i Olsens Gaard begynder herefter Kl. S. halv 6 præelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
Jndkaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
J Anledning af Odense Kanal=Udførelses Commissions store, stilling, at den Deel af Odense Fiord, fra den nordlige Ende af Stige og indtil det Sted, sønden for den saa kaldede Fandens Krog, hvor, efter de nu trasseerte Linier, Næsbyehoveds Møl legge falder i Kanalen (der indbefatter den Deel af Stranden, som ligger Vesten og Norden for Kanal Linien og inden for den Dæmning, som fra Mundingen af Seedens Aar er lagt over mod den nordlige Ende af Stige Bye) og som nu ved Kanalens Anlæg afsondres fra den øvrige Deel af Fiorden, mueligen kunde blive aldeles afdæmmet og udtørret, har den Kongelige Kanal=Commission i Kiøbenhavn overdraget Udførsels Commissionen at undersøge, om der maatte existere nogen til denne inddæmmede Deel grændsende Jord= eller Mølle=Eier, som til sin Tid kunde have Anledning at fremkomme med Paastand om Skades Erstatning for Vandets Afledning, eller fra dets forhindrede Afløb fra Mølle Agen, eller om mueligen nogen Paastand kunde giøres om Benyttelsen at, eller om Eiendoms Ret til nogen Deel af den da inddæmmede og udtørrede Deel af Fiorden; Thi bliver med lovlig 14 Dages Varsel de tilgrændsende Jord og Mølle=Eiere, samt alle og enhver anden, som i Anledning af den ommeldte Afdæmning, og Udtørrelse af Stranden maatte troe sig berettiget til at giøre Paastand om Skades Erstatning for Vandets Afledning, eller for dets forhindrede Afløb fra Mølle=Agen, eller om benyttelsen af, eller Eiendoms Ret til noget af den inddæmmende og udtørrende Deel af bemeldte Fiord eller Strand, herved indkaldede i seeneste inden denne Maaneds Udgang at melde sig med deres i saa Maade havende Paastande hos UdførelsesCommissionen, eller dens her paa Stedet værende Medlemmer, mig Stiftamtmand Buchwald paa Odense Slot, og mig Capitain Wegner boende i Gaarden No. 404 paa Odense Nørregade, da efter den Tids Forløb ingen Jndsigelse eller Paastand kommer i Betragtning. Odense Canal Udførelses=Commission den 1 Novbr. 1797. Buchwald. Rosenørn. Wegner. No. 1 Publiceret og derefter protocolleret inden Raunebierg, Herredstings Ret Torsdagen den 2 Novbr. 1797. testerer J. J. Mylius. No. 1 Læst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 4 Novbr. 1797. L. M. Bendz. Er og protocolleret af J. Orten. vem som kan og vil spinde Bomuldsgarn i forskellig Fiinhed, 2 kan faae at spinde hos mig, og den som har Lyst og behover frie Rok af de nye indrettede, som baade spinder og hæsper. Den ganske Fattige faaer frie Karter at bruge. S. Kiær i Nedergade Nr. 694.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-17
De som have paataget sig at samle Subskribentere paa Værkerne: Maneren og KlaraduPlessi- og Klarant, ombedes jo før des heller at indsende os Planerne, at Trykningen, hvorpaa ufortøvet skal begyndes, derefter kunde indrettes. Odense den 17 November 1797. S. Hempel & Komp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Som sædvanlig aabnede Kongen den 2den d. Parlammentet med en Tale fra Tronen, tilkiendegav Nødvendigheden i at fortsætte den heftige Kamp saa længe, indtil Fienden antage et retfærdigere og fredeligere Sindeelag, som ogsaa Haabet til, at Admiral Duncans sidste Seier vil tilstæde nogen Formindskelse i Udgivterne. - En slem Forseelse var Aarsag i at Kongen knap var i Stand til at læse sin egen Tale, ei engang ved Brillernes Hielp, som han tog frem og satte paa Næsen. Der var nemlig bleven lagt den første forrigeerte Opsætning i Futteralet, isteden for den gode læselige Afskrift, Men da Hs. Majestæt kom til Lord Duncans Seier, saa begyndte det at gaae bedre, til den Tid var nemlig det rene Afskrivt blevet hentet og givet Kongen i Haanden. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Efter nogle Jndvendinger, som Oppositionen for Formalitætens Skyld troede at maatte giøre, og i hvilke den Bebreidelse: at det ulykkelige Jerland blot blev holdt i Tvang ved en Militairerekution, og den fornyede Paastand at en Forandring i Ministeriet var tieneste Middel, til at erholde Fred - var det vigtigste, Ekkoet af den kongelige Tale, den af de Ministeriale, slagne Takadresse, samtykt endog uden Stemmesamling. Man seer i øvrigt at Kongen har i sin Tale ombyggelig o. Definitivfreder, mellem Frankerig og Østerrig, endskiønt den officielle Efcerretning derom allerede førend Parlamentets Aabning var indtruffen i London. Det lader til, at Hr. For - der, for, som Erskin(see No. 85) udtrykte sig, er at kaste sine Perler for Sviin, virkelig ikke kommer Parlamentet - vil snart igien paa nye søge en Andients hos Kongen og giøre ham Forestillinger og ver Landets nærværende Tilstand. Midlertid er han afreist til Norfolk, for at besøge en Ven sammesteds. For nærværende Tid træder Hr. Tierne i hans Sted, som nu har stilt sig i Spidsen for Oppositionspartiet og erklæret at han vil modsætte sig ethvert Forslag af den nu værende Administration. Men hans første Forslag viste ham strax hvor liden Aarsag han har, til at haabe meere Held end hans Forgænger. Hans Andragende, at Statssekretairen Dundashavde gjort sig uværdig til at sidde længer i Underhuset, blev forkastet med 139 Stemmer imod 8 (som udgjør det nærværende hele Oppositionspartie i Underhuset).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Den 6te lovede Pitt, at han om 14 Dage vilde forelægge en Plan til at hæve nye Paalæg efter. Den 8de tog den nye Lord Duncan Sæde i Overhuset. De Lovtaler, som Storkantsleren ved denne Leilighed holdt ham, besvarede han kort, med Følelse og Værdighed. Endelig bleve de nylig trykte Dokumenter over de afbrudte Fredeunderhandlinger i Lille (som beløbe sig til 54 i Tallet) forelagte Parlamentet, og Lord Grenvilles Andragende derover: at Kongen i denne Sag har handlet billigt og ædelt, Direktorium derimod stolt og uretfærdigt, samtykket af begge Husene. Det uroelige Veir har ikke tilladt Kongen, at besøge LordDuncans Flaade; Hs. Majestæt maatte med uforrettet Sag, igien forlade Jagten, som han allerede var indskibet paa Midlertid har han paa Duncans Forbøn benaadet 180 Matroser, som endnu sadde fangne siden det store OprørOverbeviisningerne imod den seierrige Admiral vedvare. endnu stedse i fornyede Beviser. Ved det nyelige høitidelige Optog af den nye Lordmajor i London blev Karethen, hvori han med Admiral Duncan sad trukken af Folket, efterat det først havde spendt Hestene fra. - Hr. Pitt og Dundas, som ligeledes fadde sammen i een Vogn, vederfores derimod en anden Ære, Folket hilsede dem med Skieldsord, og trods nogle 1000 Politiebetienter, som omgave Vognen, faldt dog en Steen paa samme og slog Glasset itu. Et Træk, som giør den engelske Nation Ære, og bevises hvor meget at den veed at agte Fortienester selv hos Fiender, er den Beundring og Høingtelse, som den beviser de brave Hollændere, Hver Mand kappes om at giøre dem Fornøielse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
De første Lorder indbyde stedse Admiral Winter og de andre Hollandske Admiraler, som nu befinde sig i London, til Tafsel. Den 6te gjorte Direktorerne for det ostindiske Kompagnie Admiral Duncan et prægtigt Giestebud, hvortil, næst 1000 Personer af første Rang, ogsaa Admiral Winter var budet. Den 7de gjorte Lord Spencer (Søeministeren) de sangne Admiraler et stort Giestebud, hvorved Winter drak paa Mis Duncans Sundhed. Sielden gaae de ud, uden at være ledsagede af Lord Hord, eller nogen anden engelsk Admiral. Nogle Personer, som boe over for dem, drak deres Skaal 3 gange efter hinanden, og skikkede en Deputation, for at erklære dem Betydningen af denne Kompliment. De hollandske Admiraler bevidnede deres Fornøielse over denne Artighed. og indbøde Deputationen paa en Flaske Viin. Saa længe de Winter opholder sig i Engelland, har Regieringen, bevilget ham en Admirals fulde Gage, Folket tilraaber ham det lydeligste Vivat, hvor han blot lader sig see, kort: allevegne og af Alle stroes hans Fortienester Virak, hvis Dufikke undlader at ryge hine Britter, som ingen Fortienester eie, i Næsen, og at vække deres Misundelse. - AdmiraWinter ønsker sig imidlertid inderlig tilbage til Holland, for at kunne retfærdiggjøre sig sammesteds over det tabte Søeslag, eller, siden ingen Retfærdiggjørelse behøves, at indhøste den Beundring, som hans Landsmænd ofte ham af rene Bevæggrunde. - Den 9de er den krigsfangne Vice=Admiral Reynties - en ærværdig Olding paa 72 Aar - døde London af sine Saar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Den 19 Octbr. er Admiral St. Vineent Jervis) indløbes. i Havnen ved Lissabon med 12 Linieskibe, hvoriblant Staden Paris paa 110 Kanoner. 10 brittiske Linieskibe fortsætte Blokaden for Cadix. Floden Tajo og Havnen ved Lissabon beherskes nu af engelske Skibe, og Admiralens Ankomst vil, som man troer, gjøre et Jndtryk paa det Portugisiske Kabinet, der i det mindste ikke torde befordre Fredsratifikationen med Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Fra Ostindien er en Estadre Krigskibe, under AdmiralRaynier, udløbet til en Expedition paa Manilla og andre spansk Philippinske Øer. - Lord Bridport er igien indløbet med sin Flaade til Plymouth, i hans Sted krydser Admiral Curtis for Brest. - Admiral Gardner skal krydse, mod 12 Linieskibe ved de Jrlandste Kyster, de engelske Kyster skulle ligeledes ved en stærk Eskadre dækkes imod en fiende lig Invasion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Banken har formelig nægtet at udbetale Jnteressenterne paa de Keiserlige Laan, Man er nu begierlig efter at vide, hvad for nye Taxer Hr. Pirt vil udfinde, da nu ogsaa Millioner ne i det keiserlige Laan falde tilbage paa ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Den 4de er en Koureer afgaaet fra London til Vien. Hans Sendelse skal have til Gienstand, at kalde den engelske Gesandt tilbage derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Frankerig. Alt udaander nu Hævn imod Engelland, og alle Bevægelser have dette stolte Eilands Ydmygelse til Hensigt. Romernes fordum Symbol: "Carthago maae udryddes! gienlyder fra alle Sider imod London. General Berthier skal under Buonapartes Kommando beklæde. den samme Plads - en Chefs ved Generalstaben - ved Armeen af Engelland, som han beklædte i Jtalien. Da den til Lille korresponderende Telearaf nu er ubrugelig, saa skal en anden, af ganske nye Opfindelse, oprettes til Rennes, for at lede Expeditionerne imod Engelland des hurtigere fra Paris af. I Havnene skal være lagt Beslag paa alle Skibe, og man giør alle Anstalter, for at bringe den fransk Armee, som skal forsamles paa Kysterne, under Tag. J Ostende, Nieupori, Dunkirchen og næsten i alle franske Havne i Kanalen bygger man nu Transportskibe for Armeen af Engelland, og dersom Invasionen virkelig finde Sted skulle ogsaa alle hollandske Fregatter og mindre Krigsskibe overlades til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
De Pariser=Blade, som entet ville vide af den stipuleerte Tydsklands Jntegritæt, melde vedvarende, at Maynz Coblenz, Chrenbeeitstein og andre Stæder paa den venstre Rhinbredde skulde tilfalde Frankerig, ja de ville endog vide, at Venedig ikke skal overleveres til de Keiserlige, førend disse have rømmet Maynz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Beretningerne af det sydlige Frankerig, som hidtil vakte Bekymringer, begynde at vorde gunstigere, siden Direktoriet der har anstillet andre Generaler og Bestyrere. J Marseille, Avignon, Møntauban a. have Republikanerne Overhaanden og alting nærmer sig til Rolighed. Den 4de har 500 Raadet gjort Begyndelsen med Beraadslagningen over Finantsprojekter, angaaende de offentlige Udgivter i Republikens 6te Aar. Disse ere anslagne til 616 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
General Bournonville er kaldet tilbage fra Holland. Nordarmeen, som han kommandeerte, og dens hele Stab er ophævet, og General Moulins har faaet Kommanden, over de i Holland blivende franske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
J Brussel have nu mang Belgiske Geistlige svoret den saa ofte forlangte Eed. Had til Kongedommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Den Paris forviste Portugisiske Gesandt er der endnu bestandigt, for at oppedie en til Lissabon skikket Koureers Tilbagekomst (som nu vel forde hiemkalde ham, siden at Pit ved Lord St. Vincent og hans Flaades Ankomst i Havnen, ved Lissabon igien hersker mere uindskrænket end nogensinde over Portugal!).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Jtalien. Den cisalpinske Republik har nu igien faaet en nye forstørrende Tilvæxt ved Valtelinerlandets og Landfogderiernes Chiavennas og Bormios Forening, og derved tillige faaet fuldkomment Herredømme over Commer= og Chiavenner=Søen og en stedse aaben Indgang i Schweitz. En Proklamation af General Buonaparte traadte i Foreningsaktens Sted, ifølge hvilken det cisalpinske Direktorium erklærede, at Valtelinerne vare efter deres Ansøgning forenede og havd 6 Folkerepræsentanter at skikke til det lovgivende Korps i Maland, Nu hedder det, at Republiken Genug, eller i det mindste en Deel deraf, forde aftrædes til Hertugen af Parma som Gotgiørelse for det, han af sine Lande skal afgive til den cisalpinske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Buonaparte har førend sin Afreise fra Armeen udstædt en Proklamation til samme, hvori han takker det for dens Medvirkning til Fredens Oprettelse. Han lader 30,000 Md. franske Tropper tilbage i den cisalpinske Republik (og deraf en stor Deel i Mantua). J øvrigt trække Franzoserne sig ganske tilbage fra Jsonzofloden. En Deel af den trækker sig tilbage til Venedig og Vicenza.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Den største Deel af Venetianerne har paa den nylig meldte Forespørgsel af deres Municipalitæt erklæret: at den underkaster sig Keiseren med Glæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
J Rom og hele Kirkestaten formindskes meget Taller paa Klosterne og de Kloster=Geistlige. I hver pavelig Stad skal i Fremtiden kuns være et Kloster af een Orden. Jngen skal aflægge Klosterløfte førend det 40de Aar, og alle Munke skulle lære at udøve et Haandværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Tydskland. En Mængde offentlige Blade tale og store Forandringer, der forestaae flere tydske Stater, især de geistlige, som alle skulle sækulariseres. Det hedder ogsaa, at Frankerig vil paa Kongressen i Rastadt forlange af det tydske Rige, at i det Tilfælde at Krigen med Engelland fortsættes, skal intet engelsk Skib løbe ind i Elben og Wesereen, og al Handel og Vandel med Engelland derved af skiæres, til hvilken Ende skulde opstilles franske Observations korps ved Weserens Mundinger. Dog af alle disse Planer forde vel den ene endnu være uvissere og latterligere end den anden. -De forskiellige specielle Beregninger, som man allerede bekiendtgjør over, hvad Østerrig har mistet eller faaet ved Freden, ere ikke nøiagtige, lade sig heller ikke giøre med fuld Rigtighed, førend Grændseberigtigelsen skeer, - saaledes dømmer den Hamborger=Korrespondent væ med et Magtsprog, og det blot af den Aarsag, at han selv har forglemt at giøre saadan en Beregning, og andre Aviser ere forekomne ham heri. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Schweiz. Schweitzerne tale stærk om, at bortbytte deres Payede Vand (saa kaldet franske Schweitz, for en Deel af det Brundtrurske og Frickehal. En Berner=Gesandt skal det aarsag være ankommen til Paris. - Frickthal hen ved det Baseler Gebret, paa den venstre Rhinbredde, hidtil østerrigsk, er Veien, hvorigiennem alt Korn gaaer fra Schwaden til Schweitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Paa Borger Bacher, fransk Resident ved Schweizer, antonerne, hans Forlangende, har det Basler Raad forudet, for Fremtiden at bær Ludvigskorset mere i Basel. Ved den første Efterretning og Freden havde Raadet i Basel igien indsat Major Merian, der var suspenderes indtil Freden, efter fransk Klage, som var Neutralitæten brudt ved Angrebet paa det Huninger=Brohoved, hvor paa samme forlangte og fik sin Afsked. Borger Bacher, gjorte eftertrykkelige Forestillinger imod dette Gøglerie, og saa besluttede Raadet, at Major Merian endnu skulde blive suspenderet indtil videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Endelig er dog den bekiendte Journalist Richer Serizy, og det paa en Note af Borger Bacher, arretteret, og beholdes indtil videre i Fængsel som en farlig Mand. Hans Skrivter blive forseglede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Blandede Efterretninger. Den cisalpinske Republik har for i Million Lives kiøbs det ved Maylland liggende, prægtige Lystslot Montebello, hvilket er blevet uforglemmeligt i Historien ved saa mange af Buonaparte paa samme sluttede Traktater, for at forære Generalen det som et Beviis paa dens Taknemmelighed. - Ogsaa fra Vien er, som en foreløbig Present, afsende en prægtig Stadsvogn med 6 Skimler til den store Feldtherre. - Et Rygte, som havde Buonaparte, ansøgt sin Afsked hos Direktoriet, fortiener ikke mindste Troe. Det hedder, at E. H. Ferdinand skal igien gaae til Jtalien (Venedig) som Statholder; E. H. Karl skal udnævnes til Vicekonge af begge Gallicierne, og C. H. Anton til Vicekonge af Bøhmen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
J Anledning at Hs. svenske Majestæts Formæling ere for faldne talrige Befordringer og en Mængde Ridderordener uddeelte. - Blandt de i samme Anledning holdte mange offentlige og Privatfeste have især Frimurerne i Stokholm udmærket sig ved en Velgiørenhedsfest den 3die d., ved hvilken 150 Fattige af begge Kiøn bleve beværtede, i Logehuset og betiente af Brødrene. Hertugen af Sudermanland (Kongens Farbroder) indfandt sig som Stormester ved samme. Strax derpaa kom Kongen selv, for at være Øienvidne til denne Fest, lod enhver af de 150 Giestergive en Species=Bankoseddel og skienk de Frimurer Vaisenhuus stiftelsen i Stokholm 2000 Daler. Hertugen skienkede samme en Summa af 1000 Daler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
En hemmelig Fredsartikel skal være, at den franske Republik betaler Ludvigs 16 Datter i Vien en halv Million Livres aarlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
General Meerfeld har faaet et Uhlaner Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
I den store Alle i Thuilleriernes Have i Parts blive nu de største Træer opgravne. Da man er saa uforsigtig og ikke varer de Forbiegaaende ad, saa skeete det at for kort siden en Kone med sit Barn blev dræbt af sligt et faldende Træe, Ved Republikens Venedige Oplønning bemærker man, at Hunnerkongen Actila var Aarsag til dens Oprindelse og den franske Borger Buonaparte Aarsagen til dens Død. - Franzoserne rydde nu alting bort, hvad der lader sigtransportere af det berømte Arsenal i Venedig og de øvrige store venetianske Stæder, ogskibe det ind. Man siger derfor, de arve Mobilierne, ligesom Keiseren den største Deel af Jmmobilierne. To fornemme Pohlske Flygtlinger ere i Paris bestiaalne for 11,000 Louisd'ører i Guld og 3000 Louisd'oter i Diamanter (i Alt omtrent 70,000 Rd.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
En vis Baron Meidinger i Vien vil have gjort den Opfindelse, at garve Kalveskind i en Tid af til 4 Dage til got ræmmelæder, og Oxehude i 14 til 20 Dage til det beste engelske Pundtlæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Nogle Pariser=Blade tale om en nye Alliants mellem visse Magter, som maaskee alt til Foraaret torde komme i Stand imod Frankerig og Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Man troer i Paris, at den i Corsu med den store venetianske forenede franske Flaade torde seile til Cadix, for at befrie denne nærværende kuns af 10 engelske Linieskibe blokke rede Havn, og forene sig med den store spanske Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
Jndenlandske Efterretninger. Fregatten Theris, som fører 44 Kanoner og 300 Mand Besætning, og kommanderes af Hr. General=Adjutant Riegels, og som er bestemt til Middelhavet, kom den 3die d. M. ind paa Krstiansands Rhede for Kontra Vind, efter allerede at have været hen imod Heland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
I et Brev fra en privat Mand til en Ven i Helsingøer dat: Barcellona d. 30 Septbr. hedder det: " Jeg anseer det for min Pligt mod mine Landsmænd at berette dem, at det Certifikat, som jeg udtog i Helsingøer fra den Spanske Consul om min Ladnings Neutralitet og Eiendom, var mig overmaade nyttig, da jeg visseligen troer, at om jeg ikke havde foreviist samme, saa var jeg bleven indbragt til Carthagena; jeg har havt et øiensynligt Beviis paa den Virkning, som bemeldte Documents Foreviisning gjorde, saasom den sidste franske Caper, der paa det nøieste examinerede mig i Naboelauget af Carthagena, og stræbte at finde Fri ved ethvert andet af mine Skibspapiirer, studsede da han saae bemeldte Spanske Certficat, og var nødsaget til at tilstaae, at derimod var intet at indvende. En svensk Fregat, Thetid, og en Briig, Husaren, ere ankomne i Sundet ved Helsingøer. Deres Bestemmelse er til Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-20
J Kiøbenhavn gaaer Rygtet, at paa et til Helsingøer, ankommen Skib skal den paa hine barbariske Kyster grasserende pestagtige Sygdom befinde sig; men QuarantainsKommissionens Aarvaagenhed giør, at man i al Fald haaber, at kunne være fuldkommen sikker.