JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Nu forøgede Routinisterne Bankseddelmassen, ud skreve Skatter paa Skatter endog i Potenser, men hvor ilfærdig Regjeringen end gik til Værks med Skatters Udskrivning, fik den dem stedse for sildig ind, og jo senere de indkom, jo mindre og mindre var deres Beløb i Værdie, fordi Sedlerne, hvormed de indbetaltes, sank i Mellemtiden mere og mere i Priis. Assignat Fabricationen er i Frankrig gaaet saa vidt, at Værdien af det, Regjeringen fik for en Assignat, kunde ikke være tilstrækkelig til at fabriqvere Assignaten for Hvad Theoretikerne havde forudseet og forudsagt, indtraf og maatte indtræffe: at Bankosedlerne maatte synke til næsten intet, at Regjeringen maatte komme i den største Forlegenhed; at alle Forhold imellem Mand og Mand maatte forstyrres, at sand Rigdom havde givet Plads for indbildt Formue, at det forstyrrede Pengevæsen maatte frembringe Aager og alskens Forbrydelser, Aflivelser, utroe Embedsmænd, Bestikkelser, kort de utænkeligste Uordener, at, naar man drev det til den sidste Yderlighed, maatte Nationer opstaae og afvælte den trykkende Last, Regjeringen havde paalagt deres Skuldre, og som de ikke længer formaaede at bære, og alle Canoner og Bajonetter, have ikke formaaet at modstaae en til Jorden nedtrykt Nations Vælde. Men i de Stater, der ikke vovede at lade Tingen komme til den Yderlighed, maatte nødvendigen en Reduction finde Sted. Routinisterne foretoge ogsaa virkeligen saadan Reduction, men her fulgte de atter deres gamle tvungne Creditsystem, istedet for at følge Theoretiker nes paa sand Værdie støttede System. Følgerne bleve og, at hvor haardt et Stød end Reductionen førte med sig, saa udeblev Redningen. Coursen blev ved at stige mod Papiirpenge, og Tingen blev efter Stødet værre end forhen. Routinisterne satte Lap paa Lap paa den nye Maschine, og alle deres uhensigtmæssige, speculative, vaklende, stedse kalfatrende Planer medtoge Nationens sidste Formue. De arbeidede stedse paa at faae Coursen ned, og med bekostelige Opoffringer dreve de det endog saa vidt, at Sedlerne bleve lige med rede Sølv. Da denne Tilstand kun var et Blus, var den Operation et fornyet haardt og end haardere Stød end det forrige. Da Routinistere ere af det Slags Folk, som ikke have Evne til at generalisere, og om de endog have nogen Deel deraf, Villien dertil mangler dem, fordi de ere vante til først at lukke Øinene op, naar Tilfælde, som kunde være forudseete, men de ikke have forudseet, indtræffe, raisonnerede de, at da Erfaringen havde lært dem, at den overvættes Oversvømmelse af Bankosedler havde været Aarsagen til Sedlernes Fald, saa maatte Bankosedlerne ved deres behørige Formindskelse blive til rede Sølv. Dette blev ogsaa iværksat, og Coursen fik en stadig Gang, men dette raske Skridt var et end værre Stød end det foregaaende. Alle Eiendomme sank langt under deres indvortes Værdie. Debitorerne bleve totalt ødelagte og Creditorerne tabte næsten Alt, hvad de havde tilgode, og alle tabte ved denne Operation og næsten ingen vandt – naar undtages Udlændingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
J Slutningen af det fjortende Aarhundrede stiftede endeel verdslige Riddere i Preussen et Forbund, for ved forenet Kraft at modsætte sig uretmæssig Vold. Et saadant frygtedes især af Ordensridderne; thi blandt Fleerheden af samme var Lydigheden mod Foresatte og Afholdenhed fra sandselige Nydelser forsvunden. Jstedet forat kjæmpe mod hedninger og Tyrker, havde Ridderne, i Besiddelse af Preussen, overladt sig til Ørkesløshed og Overdaadighed. Begge tilskyndte til Kydskhedsløvtets Overtrædelse og til at tragte efter fremmed Gods. Døde Eieren af et Lehn gods, uden at efterlade Børn, saa blev det confisqueret; Brødres og Fetteres retmæssige Fordringer bleve afviste. Familier, der med deres Eiendom besøgte Markederne, bleve paa Landeveiene overfaldne og plyndrede, Mændene dræbte, Qvinder og Børn, selv paa Veien til Kirken, bortførte, og Ægtemænd og Fædre, som paastode Røvernes Afstraffelse, pansmægtede, berøvede Dagens Lys, i Borgfængslerne. Hvorlidet end Høi mesterne billigede dette, stod det dog, under Ordensbrødrenes vaklende Lydighed og Gjenstridighedsaand, sjeldent i deres Magt, at sætte Skranker for denne Ryggesløshed. Det ny Samfund blev, under Navn af Fiirbeenforbundet, stiftet 1397, og i dets Stiftelsesbrev nævnes vel Landsherren med Ærefrygt, dog siges derhos, at det ikke var rettet mod hans Magt, men siden erklærede det dog, uden Tilbageholdenhed, at det, i Tilfælde af Rettens Fornægtelse, vilde skride til Selvhielp. Dette Selskab, hvis Medlemmer kaldtes Fiirbeen, gav siden Anledning til det preussiske Forbunds Stiftelse 1440. Jndtil 1411 var Fiirheenselskabet aabenlyst, men efterat dets Plan, at stifte en Sammensværgelse mod den tappre Høimester Heinrich Plauen, og kaste ham i Fængsel eller forgive ham, var bleven opdaget, og et Medlem af samme halshugget, trak det sig tilbage i Mørke. Fra den Tid af indtil 1450 findes ingen Efterretning angaaende samme, men ved Tvistigheden mellem Ordensridderne og deres Undersaatter i Preussen f. A., eller 10 Aar efter det preussiske Forbunds Oprettelse, traadte det frem igien, og stillede sig som Anførerinde i Spidsen for det. Det halve Antal af Forbundets styrende Committee bestod af Fiirbene. Da det tydske Forbund opsagte, trods den pavelige Banden tydske Orden Lydigheden, var det Fiirbenene, der først grebe til Vaaben, opfordrede Folket til Krig, og bemægtigede sig Ordenens Borge. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
da Ordenen ventede Hielp af Keiseren og tydske Nabofyrster, saa tilraadte Fiirbenene, at underkaste sig den retfærdige og milde Kong Kastminaf Polen. Planen var, ganske at drive de geistlige Riddere ud af Landet. Saaledes opstod 1454 en ødelæggende Krig, hvori af 21,000 Landsbyer kun 300, og disse menneskekomme, bleve tilovers, hvori ved Sværd og Pest den af 71,000 Mand bestaaende Ordenshær hensmeltede til 1700, og Stæder og Landsbyer allene talte 90,000 Dræbte. Fiirbenene anførte i denne Kamp Tropperne. Kasimir belønnede endeel af dem for deres udviste Tjeneste med høje Embeder. J den Fred, som endte den trettenaarige Krig, maatte Høimesteren afstaae Vestpreussen til den polske Krone, og for Vestpreussen underkaste sig som Vasal. Den store Jndflydelse, som Fiirbeenselskabet har havt paa den preussiske Historie, har den berømte Historie grandsker J. Voigt tilfulde viist i sit interessante og efter authentiske Kilder udarbeidede Skrift: Commentatio de Societate Lacertarum &c. Konigsberg 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Vicomte Chateaubriant gav nyligen i London, til Ære for H. H. Prinds Christian og hans Gemalinde et Bal, som var eet af de meest glimrende, man nogensinde har seet i denne Hovedstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Ved deres Ankomst Kl. 11 spillede Mademois, Belleville, et ungt fransk Fruentimmer, accompagneret af Hr. Lafont paa Violin og Hr. Purzy paa Horn, den danske Nationalsang paa Forteniano, som blev levende applanderet. Selskabet, hver Gang bestaaende af 120 Personer, sad fire Timer ved Taffelet. Festen var saa pragtfuld, at den store Verden endnu stedse underholder sig derom, og længe ikke vil glemme den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 76 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 100 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 125 1/2 Rbdl. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 3/4 a 117. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 700000000 Fæ Nittende Aargang. No. 56. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Juli 1822. Kongens Skaal, den 1ste Juli 1822. ved Generalmajor Becks Jubilæum. De Dage, nu lyse, de svinde De Slægter, nu leve, døe hen Men, vis er paa elskeligt Minde Du, Drot, der er Folket en Ven Du Hjerter har frydet, og lindret, og vundet; taknemmelig Fader Dig nævner for Søn. Een Krands Du kun ønsker, den, Hjerter har bundet; og, som den er evig, saa er den og skjøn Agt Blod for et Jntet mod Hæder, kjøb Ørkner med Tusindes Fald, Staa, drukken af Seierens Glæder. kold midt i de Døendes Tal! Lad Tidender flyve, Din Priis at udbrede lad sandsløse Daarer begave Dit Held, Men, Grave Du fyldte, de Had Dig berede og dyb er dets Kilde, og bundløst dets Væld. Ver Lidende Draaben i Tørke, de Synkende Planken paa Havde Vildsomme Stjernen i Mørke, de Mødige Støtte og Stav, Den lædskede Ager vel tifold betaler; den Frelste forglemmer hvad Bølgen har slugt, mens Vandreren subler, hvem Stjernen husvaler, den Hjemkomne signer den Stav, han har brugt. Som Simmelen langsom til Brede, men stedse til Bistand bereed, Selv Himmel omkring Dig Du brede, paa Kjærlighed rig og paa Fred! Saa elskes Du, Fredrik, af Unge og Gamle! thi kalde sig Yngling og Gubbe Din Søn, J festlige Kredse, hvor Glæder os samle, Dit Held er, som hjemme, hvert Hjerte en Bøn F. Høegh Guldberg. At fremme Jndustrie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Det danske Folk lever af Jordbrug og Søefart, og har kun liden Jndustrie. At fremme Jndustrien har altid været Gjenstand for Regieringens Opmærksomhed. Det er skeet ved Forbud og høi Told paa fremmede Vare, som og ved at skaffe Fabricantere Forskud og de bedre Redskaber, som Udlandet afbenytter. At see Landets egen Jndustrie fremmet, er meget ønskeligt, men det bør ikke skee paa Med borgerens Bekostning. Bebyrdes til Ex fremmed Klæde med en Toldafgift af 30 pCt., ere disse 30 pC. en Skat paa Kjøberne, de maa betale til Fordeel for Landets egne Klædefabriqueurer; Jndustrien lever da paa Medborgernes Bekostning og til deres Tab, fordi de nødsages til at kjøbe deres Fornødenheder dyrere end pligtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Klædefabriqueurer forføres mueligen og til at lade fremmed Klæde komme, stemple det, for at udgive det for egen Jndustrie, da derved vindes anførte pC. Jndførsel af fremmed Klæde ufor toldet, kan ei forhindres, da Gevinsten er saa stor. Den Jndustrie, Landet har af Tønderske Kniplinger, Randers Handsker, Ribe Lærreder, Uldgods fra Hamrum Herred, sorte Potter og Leerkar, Tobak fra Frederits, m. fl. Artikler, er fremmet uden Fornærmelse for Medborgerne, saaledes maatte man og ønske, at enhver Jndustrie fremmedes. Skal Jndustrien opmuntres ved konstige Midler, staaer den paa svage Fødder. Det er desuden ikke Midlet, hvorved den kan fremmes. Et Exempel vil kunne oplyse det. Vendsyssel har aldeles ingen Jndustrie, og er i enhver Henseende meget tilbage. Tillader man aldeles fri Jndførsel og Udførsel i Vendsyssel, hvad vilde følge deraf, At Engellændere, Nordmænd, Svenske, Lybekker m. fl. ville paa Stedet bemægtige sig Handelen og Jndustrien der. Den Ene vilde anlægge Salterier der, som i Jrland, da dertil er god Anledning, men han vil og sige Landets Beboere, da det er til hans egen Fordeel. J skal lade eders Stude blive et Aar ældre, da kan de betales bedre, saasom de ere da sværere af Vægt, og Kjødet bedre til Saltning. Derved vinde Landboerne, som faae deres Stude, vel betalte, og kunne afsætte dem i Landet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Fyhr afgift – Qvarantaineafgift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Jndenlandske Efterretninger. Under 3die d. M. er for Hertugdømmene, Schleswig og Holsteen udfærdiget en Kgl. allernaadigst Placat, saa lydende: "Ligesom i forrige Aar tilstodes Grundeierne i Vore Hertugdomme, Slesvig og Holsteen en Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, saaledes ville Vi ogsaa for dette Aar, i den ved Forordningen af 9de Juli 1813 consoliderede Skat af Besiddelse, Nytte og Brug, allernaadigst have bevilget den samme Eftergivelse af 25 Procent eller 10 Rbs. af hvert 100 Rbdlr. af Jordernes Taxationsværdie. Og forbliver det i Henseende til Oppebørselen ganske ved de nærmere Bestemmelser, som Placaten af 24de April 1817 indeholder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Mariboe, d. 6 Juli. Den 3die Juli blev, under Forsæde af Hs. Høivelbaarnhed Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen, Ridder af Dannebrogen og den preussiske røde Ørns Orden, og Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Boisen, Commandeur af Dannebrogen, samt Stiftets Provster, afholdt det sædvanlige aarlige Landemode i den Deel af Domkirken, der kaldes JomfrueSchoret. Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. Theol. R. Møller prædikede over Math. 11 Cap. 26 og 26 V., hvoraf han tog Anledning til at vise: at for at kunne finde Smag i Bibelen, maa man have et barnligt og ydmygt Sind. – Til St. Hans Kirke i Odense blev her i Mariboe indsamlet 26 Rbdlr. 40 s. Bursøe, under Søeholts Gods, lever en Gaardmand, navnlig Søren Clausen, der er 70 Aar gammel, og som aldrig i sin Levetid har smagt Brændeviin. Han er endnu rorig, karsk og sund, og kan som en ung Dreng gaae fra og til Mariboe. Falster. Paa kort Tid ere begaaede fire Selvmord, 2 Koner og 1 Karl har druknet sig og 1 Mand hængt sig. - Den 27 Juni er ved Birketinget uventet afsagt en Dom, hvorved en Forpagterfamilie atter bliver sat ud af Næringsvei og, efter det almindelige Udtryk, gjort ulykkelig. – Rapshøsten er begyndt. - Den 1ste Juli faldt den første Tordenbygge midt over Landet, efterat egentlig Regn ikke siden 26de April havde indfundet sig, hvorfor og alt Vaarkornet tegner maadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Odense, d. 6 Juli. Den Brand, som i Søndags 8 Dage saaes ved Faaborg Kanten, erfares nu at have været en Slags Hedebrand, der ellers nok ikke længe har fundet Sted her i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Det var nemlig i Lyngen paa Svanninge Bjerge, som skal være bleven antændt ved Uforsigtighed, i det man vilde rygge Ungerne ud af en Rævehulle. Saaledes fortælles i det mindste. Ved den brede Landevei mellem Faaborg og Odense blev Jlden lykkeligviis afbrudt og standset. Den var vidt udbredt, og da det blæste temmelig af Vesten, vilde den skjønne store Gran- og Fyrreskov ved Hyppet have staaet høi Fare, og var den først bleven antændt, var Ulykken sandsynlig bleven meget stor i denne tørre Tid. - Paa Bogense Marked i Tirsdag var Prisen for en god Hest imellem 30 og 40 Rbd. Et Par unge Ænder kjøbtes for 24 til 32 s. og Kyllinger for 12 a 16 s. Parret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Kjerteminde, d. 2 Juli. Paa Lang paa Hindsholm mistede en Mand forleden Dag en Koe ved Lynild. Nogle Dage forud havde hans Kone brækket Laaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Aalborg, den 6te Juli. J Onsdags holdtes det sædvanlige Landemode for Aalborg Stift, ved hvilken Leilighed Hr. Amtsprovst Fugl fra Hals prædikede over Texten: Epheser 5 Cap., 15 og 16 Vers: Saa seer til, hvorledes J skal omgaaes varligen, ikke som Uvise, men som Vise, som kjøbe den beleilige Tid, thi Dagene ere onde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Viborg, d. 8 Juli. De Kgl. Skuespillere reiste herfra den 6te til Horsens. Ved deres Forestillinger her, høstede de det bifald, deres Talenter fortiente. Med Hensyn til den saare trange Pengetid, havde de talrige Tilskuere. - Det har i Nat og i de 2 foregaaende Dage regnet lidet her, men vist nok mere andensteds, i Dag stormer det af V. N. V. Regnen, som er falden, har kjendelig vakt nyt Liv i Vextriget. J det Hele staaer Rugen, med Undtagelser paa meget sandede Marker, meget godt, Bygget tegner godt, men Havren er kort og ringe. Boghveden er nogle Steder nylig kommen op. Kartofler tegne godt, men Græsset kommer neppe til frodig Vext igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Da det især i Aar vil mangle paa Straafoder, er enhver Formerelse deraf vigtig for Agerdyrkerne. Foreløbig (thi fra erfarne Mænd kan muligt ventes mere derom) kan man dog gjøre opmærksom paa, at man nu i denne Tid kunde saae Byg med St. Hans Rug, endog i ugjødet Jord, naar den kun var forhen dyrket; man vilde da faae en stor Deel grønt Foder til Brug i Efteraaret, og Rugen vilde næste Aar godt betale sig; men den maa da ikke saaes for tynd. St. Hansrugen groer meget villig i almindelig Rugjord, og kan uden Skade afmeies om Efteraaret. At plante endog i August en stor Deel Grønkaal og dermed fodre Heste og Køer, skaaren i Hakkelse, vil og være nyttigt og holde Creaturene funde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Blandede Efterretninger. Jagttageren ved Maynen og Rhinen indeholder følgende, rigtig nok intet bevisende, Skrivelse, som en meget anseet Mand i Kølln, i Løbet af forrige Maaned, anonym skal have modtaget: "Høivelbaarne Herre, Fonk er uskyldig, endnu ligge de skrækkeligste Hemmeligheder skjulte under et tæt Slør, kun med en vis Persons Død vil først den rene Sandhed fremtræde klar for Lyset, saalænge denne lever, vil det være umueligt at komme paa Spor efter den udøvede Forbrydelse, hvis nærmere Omstændigheder overtræffe Alt, hvad Frygteligt og Afskyeligt der nogensinde er udtænkt af den æreløseste Ondskab. Fonk selv har lige saa lidet som Hammacher nogen Forestilling derom, og begge ere kun Redskaber og en Boldt for Uhyrer, som, snigende sig om i Mørke, ikke kunne demaskeres. - Som sagt, kun et Dødsfald vil i sin Tid oplyse Alt, og Fonk er uskyldig. Ennskyldig Medskyldig i Coenens Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
J Wabern, et tre Mile fra Cassel beliggende Sted, indtraf nylig den i sit Slags uhørte Hændelse, at en Præst ved et Pistolskud berøvede sig selv Livet paa Prædikestolen. Bevæggrunden til denne skrækkelige Handling laae uden Tvivl i en Aandsforvirring, til hvilken den hos den Ulykkelige allerede i lang Tid kjendelige mystiske Tilbøielighed maa have bragt ham. Han udøvedSelvmordet i det Menigheden istemmede Slutningsverset af Psalmen No. 293 i den Churhessiske Psalmebog, hvis Jndhold han i sit Sværmerie sandsynligviis gjorde anvendeligt paa sit Foretagende. Paa den sydøstlige Side af Fællederne ved Hayingen, i det Würtembergske, indtraf den 24 Juni den Ulykke, at af en Faarehjord, bestaaende af 240 Stykker, 216 Faar og Hyrden Frans Joseph Beck paa aaben Mark dræbtes af en Lynstraale. Alle den Forulykkedes Klæder forvandledes til ganske forrevne smaa Palter. Hans Lommeuhr fandtes knuset og, tilligemed dets emaillerede Skive, smeltet i en Afstand af 5 Skridt fra Liget. Derimod kunde paa de dræbte Dyr intet Spor opdages af Beskadigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Det til Peter Pauls Havn paa Kamtschatkai forrige Aar fra Sandwich-Øerne ankomne Fartøi Tedeos, tiltraadte sin Tilbagereise den 30 September. Dette Fortøi, som i SandwichsSproget hedder Haderne, d. c. Langhals, har som man siger, faaet dette Navn af den Aarsag, at Missionairernes Koner, som det overførte til Øerne, syntes Jndvaanerne at have lange Halse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Den 16 September besøgte Chefen paa Kamt schatka, tilligemed Officererne, Fartøiet, hvor de af Commandeuren, efter Kongen af Sandwichsbefaling, bleve beværtede. Ved Afreisen saluteredes fra Fartøiet med nogle Canonskud, Canonerne bleve temmelig hurtigt ladte og affyrede af disse Øeboere. Med dette Fartøi afsendte Chefen paa Kamtschatka et Par Hjorte og en ung Bjørn, som Foræring for Kongen af Sandwichøerne, og Fartøiets Commandeur, som havde medbragt nogle Geder af sin Hjord, modtog en Koe til Forræring. Sandwich Matroserne stiftede snart Bekjendtskab med Kamtschadalerne, og disse fattede fortrinlig Godhed for dem, de vare altid fornøiede, sang Psalmer, saavel om Dagen som om Natten, paa Skibet; men om Søndagen gik de i Kirken, hvor dette Slags Gudstjeneste tiltrak sig deres hele Opmærksomhed. Fra Kirken forføiede de sig altid til Chefens Huus paa Kamtschatka, hvor de fik Brændeviin. Deres Hilsen, naar de mødte nogen og ved Afskeden, bestaaer i det lydelig udtalte Ord: Arocha! Deres Klædedragt var forskjellig, den ene havde en Klædes Matroshabit, den anden en Frakke, og den tredie en Silkeklædning og uden Strømper i Skoe; men den største Deel gik ligefrem barfodede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
J Paris findes ikke færre end 1200 Forgylderværksteder, hvorfra fordum de fleste Arbeidere vendte værkbrudne tilbage. Den afdøde Fabricant Ravrio havde derfor ved Videnskabersacademiet ladet udsætte en Priis af 300 Fr., som skulde tilkjendes den, der opgav det bedste Middel til at bevare Forgyldere mod de skadelige Følger af Qvægsølvdampe. Prisen blev vunden af d'Arcet. Efter den af ham nu udgivne Afhandling bestaaer Midlet i en fordeelagtigere Construction af Røgfanget og en med en høi Røropsats forsynet Ovn til Luftens Opvarmelse i Røgfanget, for at forstærke sammes Træk. Den Legering, hvormed der lader sig bedst forgylde, maa bestaae af 82 Dele Kobber, 18 Dele Zink, 3 Dele Tin, og 4 1/2 Dele Bly, eller af 82 Dele Kobber, 18 Dele Zink, 1 Deel Tin, og 3 Dele Bly. Han bestemmer Guldets Finhed, og viser, hvor skadeligen Legeringen med Sølv eller Kobber virker. Hans Skrift kaldes: Memoire sur Fart de dorer le Bronze, av. 6 Fig. Paris 1818, og er af største Vigtighed for alle Arbeidere i dette Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-13
Den berømte Cardinal Borgia var Eier af Museo Borgiano, som ogsaa kaldtes Muses Veliterno, og hvilket Ferdinand l. nu har tilkjøbt sig. Samlingen var opstillet i Velletti, hvor Cardinalen tilbragte al den Tid, han havde tilovers fra Statsforretninger, i Selskab af sine Venner, for største Delen Danske og Tydske. Uagtet dette Museum ikke manglede Statuen og fortræffelige Malerier, saa var det dog mere beregnet paa Archæologerne end blotte Konstyndere.