JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de dennes, som i Dag er læst inden Skanderborg Kjøbstads Ret og snarest mueligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle de som formene at have noget at fordre i Stervboet efter den paa St. Croix bortdøde Musketeer Anders Andersen Grumstrup, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre. Skanderborg, den 22de Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Ved Proclamata som snarest mueligt ville blive læse for vedkommende Over og Underret ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Døds boerne efter: 1) Frederikke Lovise Mørck, Dannebrogsmand Jens Lindes Hustrue i Skanderborg, 2) Gaardmand Enevold Pedersen i Wenge By og Sogn, Hjelmslev Herred. og 3) Søren Jensen Skaarup og Hustruibdm. indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 19de Juni 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Skiftet efter forhenværende Forvalter LaurieAagaard Theil af Jngerslev vil blive foretager her paa Contoiret Tirsdagen den 31te f. M., om Eftermiddagen Kl. 3 ster, til hvilken Tid Boet for ventes at kunne sluttes. Hvilket herved, ifølge Forordning 16de Januar 1828, bekjendtgjøres. Rougss, Sønderhald og Østerliisberg Herreds=Contoir i Randers, den 27de Juni 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
J Henhold til den os meddeelte allernaadigste Bevilling, lydende saaledes: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter den af Os elskelige Ludvig Conrad Neckelmann, Vor virkelige Justitsraad, Borgermester og Byfoged i Vor Kjøbstad Randers, og Selgen Poulsen, Vor virkelige Justitsraad og Raadmand sammesteds, som Skifteforvaltere i Kjøbmand Michael Hansen Prips Fallitbo, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteforvaltere ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene at have noget at fordre i berørte Fallitbo, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskreven Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forortningen af 20de Februar 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de Juni 1832. Under Vort kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Bevilling for Randers Kjøbstads Skifteret til ved Proclama i Aviserne at indkalde Kjøbmand Michael Hansen Prips Creditorer. Betales med 13 Rbd. 48 s. r. Sølv, og Forhøielse til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk. r. S. Rønne. indkaldes samtlige Creditorer i Kjøbmand Michael Hansen Prips Opbudsboe her i Byen, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteret at fremkomme med og beviisliggjøre deres Krav paa fornævnte Boe. - Samlinger afholdes i Boet paa Randers Raadstue Mandagen den 9de Juli, 6te August og 3die September førstkommende, hver Dags Formidd. Kl. 10. Randers Skifteret, den 25de Juni 1832. Neckelmann. J Raadmandens Fraværelse Torsiew, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Ved Proclama, som vil vorde læst ved Randers Byetingsret og Viborg Landsoverret, ere Creditorerne i Skipper Carl Albrechts Opbudsbo heri Byen indkaldte med 12 Ugers Varsel til, i Over eensstemmelse med Placaten 2 Juni 1819, at legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret, inden fornævnte Tids Udløb; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. - Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 16de Juli, 13de August og 17de September førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 28de Juni 1832. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Gjerlev Onsild Herreders Ret og den kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Gaardmand Mads Poulsen af Dalbyneder By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket herved bekjendtgjøres. Mariager, den 25de Juni 1832. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Ved Proclamata, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boerne efter: 1) afdøde Gaardmand Mogens Mikkelsen og Kone Ane Cathrine Christensdatter i Ørbek Bye, Søevind Sogn, Woer Herred; 2) afdøde Pige Marie Elisabeth Hansdatter i Torp Bye, Underup Sogn, Nim Herred; indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Sidstnævnte Afdødes Arvinger ere tillige indkaldte, med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens Bernth. den 15de Juni 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Enhver der maatte have nogensomhelst Fordring paa nu afdøde Frue Laurentin og forhen afdøde Mand Agent og Kjøbmand Laurentin, anmodes herved om, snarest mueligt at anmelde og beviisliggiøre dette for Undertegnede, der af de myndige Arvinger er bemyndiget til, at afgjøre Boets Gjæld. Ligeledes opfordres Boets Debitorer til, inden 4 Uger, til mig at indbetale deres Debet; da de ellers vorde sagsøgte. Jngerslew, Aarhuus, den 18de Juni 1832. Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Landeiendom. J en smuk og behagelig Egn af Jylland er underhaanden tilkjøbs en Hovedgaard af circa 30 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, og med et Tilliggende af circa 350 Tdr. Agerland, (leermuldede Jorder) 100 Tdr. Land Eng og Tørvemose, 100 Tdr. Land Overdrev og Hede tjenlig til Opbyrkning, samt endelig 200 Tdr. Land med god og tætsluttet Skov af Eeg og Bøg. Udsæden er sædvanlig 15 a 16 Tdr. Vinterhvede, 35 Tdr. Rug, 10 Tdr. Vaarhvede, 30 Tdr. Bog og 100 Tdr. Havre, foruden Ærter, Vikker og Kartofler, samt Hør og Hamp. Af Enghøe avles 200 a 250 Læs. Bygningerne ere gode og ve vedligeholdte, samt afgive en beqvem Bopæl, og ved Gaarden er en smuk og indbringende Have. Videre hører under samme 2de Huse, samt et Sogns Kirke- og Korntiende, der er bortaccorderet for bestandig, og afgiver aarlig circa 135 Tdr. Korn af Rug, Byg og Havre. Conditionerne, blandt hvilke bemærkes, at mere end Halvdelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende, erfares hos Procurator Jngerslew i Aarhuus, der tillige paaviser Eiendommen. En Hovedgaard i Jyllands Hede Egn, men med gode Jorder, paa 12 Tdr. Hartkorn og med et Areal af 200 Tdr. Agerland foruden Eng til 120 a 150 Læs Høe og betydelig Mose og Hede, er underhaanden tilkjøbs til billig Priis og paa fordeelagtige Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Udsæden til dette Aars Høst har været: circa 30 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre, 8 Tdr. Boghvede og 2 Tdr. Hvede. Besætningen, 50 Fæehøveder, 8 Heste og 100 Faar kan betydelig forøges. Bygningerne, som ere solide, tilstrækkelige og velindrettede ere assurerede for 8000 Rbd. Lysthavende vilde henvende sig i portofrie Breve til Procurator Tvede i Tanderup pr. Ringkiøbing. Svanholm, beliggende tæt ved Horsens Fjord i Schjold Sogn, Bjerre Herred, i en af Jyllands skjønneste Egne, ønskes bortsolgt. Gaarden har Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 2 1/2 Alb. med et hertil usædvanligt stort Areal af udmærkede Jorder, der ere beliggende paa eet Sted omkring Gaarden, indhegnede med levende Hegn, overmærglede og paaførte en betydelig Deel Gjødning fra Horsens, hvorfor de bære en ualmindelig riig Afgrøde. Bygningerne, hvoraf Vaaningshuset er teglhængt, ere meget gode og for faae Aar siden, af nye opførte. Til Gaarden er en meget smuk Have hvori over 100 Frugttræer af bedste Sorter, ligesom et godt Skovskifte. Tiltrædelsen kan skee til 1ste August, 1ste Novbr. d. A. eller 1ste Mai næste Aar. Lysthavende til denne udmærket gode Eiendom, vilde behage, snarest mueligt at henvende dem til Undertegnede Eier. Købte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Da Broen ved Lading Mølle tages under Reparation, vil Veien, fra Onsdagen den 18de Juli i nogen Tid vorde spærret for Enhver, som ei er meget nøie kjendt i Egnen. Friis. Lyngbyegaard, den 14de Juli 1832. D. af Overformynderiets Debitorer, som endnu et have erlagt Renter til afvigte Juni Termin, erindres herved om inden 8 Dage fra Dato at indfinde dem med Betaling, da de imodsat Fald udsætte dem for at blive sagsøgte. Aarhuus Overformynderie, den 10de Juli 1832. J. F. W. Røse. J. Jessen. 835 Rbd. 1 Mk. 1 1/2 s. Sedler og Tegn Umyndiges Midler under Jensgaards Overformynderie, kan strax erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed. Jensgaard, den 19de Juni 1832. Glud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Af Umyndiges under Stamhuset Rathlousdahls, samt Sophienlunds og Gosmer Hospitals Godsers Overformynderies indestaaende Arvemidler kan, mod lovbefalet Sikkerhed, strax erholdes et Laan af 131 Rbd. 1 Mk. 12 3/4 s. Sedler og Tegn. Petersminde, den 22de Juni 1832. Terndrup. Øverste og nederste Etage i Gaarden No. 30 paa Søndergade, med tilhørende Boutikindretning, Bryggerhuus, Maltgiørerie, Pakhuse, Kornlofter og Stalde m. m. er at faae til Leie, enten samlet eller særskilt, til førstkommende Michaeli Flyttedag, naar man derom behageligst henvender sig til R. J. Hegelund. Horsens, den 25de Juni 1832. 2 a 3 Værelser til Gaden og et til Gaarden samt Kjøkken og Spisekammer i anden Etage kan til førstk. Flyttetid faaes tilleie paa Middelgade No. 68 hos Mundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Paa Badstuegade No. 256 ere Værelser at faae til Leie til førstkommende Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Til førstkommende Michaeli Flyttetid er den øverste Etage i mit Sted under No. 277 ved Aaen at faae til Leie. Samme kan og faaes til Leie i Markedstiden. J. N. Thrue. Gaarden No. 221 paa Graven, kan erholdes enten til Kjøbs eller Leie naar de der maatte ønske samme derom henvende sig til Overlærer Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Gaarden Nr. 63 paa Modelgade er til forestaaende Flyttetid at faae til Leie. Gorm. I Nærheden af Torvene kan strax eller til October, Flyttetid faaes 2 a 3 Værelser med eller uden Meublement tilleie samt Staldrum og Karlekammer. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Undertegnede er atter bleven forsynet med Liebauer, Hamp & Hampeblaar, som udsælges til billige Priser, Aarhuus, den 12te Juli 1832. N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Norsk Kron & Fenster-Glas samt Stetiner Glas, er arriveret og udsælges billig hos N. Malling. Liebhaver til gode, betryggende første Prioritets Pantobligationer, anvises fra Adresecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Kakkelovnene kan bekommes saavel NB. uden Beslag, som med fiint poleret og ordinairt Beslag med Tilbehør, tillige dreies i Staal, Jern og Metal &c. Smaae Kanoner kan faaes tilkjöbs og tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
NIS. den 17de Juli. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende, Acrater,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Keiseren var indtruffen til Revalfortage nogle derpaa Rheden liggende Krigskibe i høist Øiesyn. Jfølge Privatbreve fra St. Peters borg synes alle Anstalter at tyde paa Krig med Frankrige, og det hedte saagar, at Marskal Mortier var bleven hjemkaldt. Men sikkert er det, at Gesandten ha en svær Post at bestride; ved Hoffet sees han ikke gjerne og meere behøves der ikke i St. Petersborg for at staa allene. – J Polen skal Stemningen være saa skrække lig, at de russiske Officerer frygte for et Slags siciliansk Vesper. Aldrig var Hadet mellem Russer og Polakkestørre end nu, hvert Øieblik høres om Mord og Drab og ofte kommer det til blodigt Haandgemæng imellem Jndvaanerne og de russiske Tropper. Man kan ikke gjøre sig noget Begreb om den Elendighed som finder Sted Polen. Fortvivlelse sees paa alle Ansigter, og Raseri koger i Alles Hjerter. Ved en keiserligt Ukas er Universitetet i Willna bleven aldeles ophævet, og dets 200,000 Bind stærke Bibliothek gaaer, som saamange andre polske Eiendomme, til Erobrernes Land. Keise ren af Rusland har hjemkaldt sin Generalkonsul fra Aler andrien og befalet, at ingen russiske Skibe maa visse Pe skan af Ægypten nogen Hjelp, hverken ved Tilførseaf Proviant eller Vaaben, saalænge han befinder sig Oprørstilstand mod sin Herre, Storsultanen. - Den russiske Admiral Heyden, en Hollænder af Fødsel har i denne Tid været henne for at besee nogle af de hollandske Søehavne, ledsaget af den preussiske Gesandt ved Hoffet i Haag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Algier. Beduinerne have her atter gjort nogle for tvivlede Angreb paa Franskmændene, men disse havde nagtet Hine vare dem sexgange overlegne, forsvaret sig med en saadan Tapperhed, at de fjendtlige Horder bleve Trierteretterer, slagne tilbage med et Tab af 4000 Md. - Porten vedbliver haardnakket at paastaae Algier tilbageleveret, og vil ikke før indlade sig paa Tractaten om Grækenlands Grændser. Rusland skal have lovet Porten, at Franskmændene skulle rømme Algier inden en vis Tid, som nok ogsaa vil faae sine store Vanskeligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Portugal. Endnu har man ingen tilforladelig Efterretning om D. Pedro's Landgang. Den sidste svære Storm menes at have forvoldet Expeditionens ellers ubegribelige Ophold, J Lissabon bliver Folket hver Dag ved Plakater paa Gadehjørnerne opmuntret til at forsvare Kong Miguel, Religionen og Landets Uafhængighed samt den Forfatning hvorunder det hidtil har levet saa lykkeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
D. Miguel har befalet, at alle Forraad af Levnetsmidler og Fornødenheder skulle flyttes fra Kysterne 10 Mile indi Landet, for at hans Broders Tropper ikke skulle forefinde noget naar de komme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Engelland. Da det maa være meget vigtige Omstændigheder som har kunne foranledige det brittiske Ministerium til at afsende en overordentlig Mission til St. Petersborg, og at Lord Geheime-Seglbevareren, Premierministerens Svigersøn, er bleven valgt til at udføre den, saa bragtes nylig denne Sag paa Bane i Overhuset, hvor Marqvis Londonderry sagde: han haabede dog ikke det var nogle ubetænksomme Yttringer i Underhuset mod den russiske Monark som havde havt Jndflydelse derpaa, og at Missionen til den store Keiser havde til Formaal at mildne det ubehagelige Jndtryk som derved maatte være bleven frembragt. Grey opfordredes til at besvare dette Spørgsmaal, da man ellers maatte see Anledningen til bemeldte Mission i de nye Forviklinger af den belgiske Qvæstion, hvorpaa Freden i Enropa beroer. Ministerpræsidenten svarte, at han kunde for Øieblikket ikkun sige saameget: at der var udtruffen saa vigtige Omstændigheder, at Ministrene havde holdt denne Veission for yderst nødvendig. Og med Hensyn til det Standpunkt hvorpaa den belgiske Qvæstion nu befinder sig, holdt han det hverken for at være passende eller pligtmæssig at sige meere derom, end at den endnu er uafgjort, og saalænge den er det, staaer Europas Fred i Fare. - Kongen af Hollands sidste Erklæring til Konferentsen var saaledes, at hvis man nu ikke til en vis Dag vilde antage hans Tilbud, skulde det ansees, som ikke skeet, men saa vilde Hs. M. ei heller være ansvarlig for Følgerne deres. Aviserne formene, at han maa sikkert kunne stole paa et godt Rygstød i paakommen de Tilfælde. Der menes nu, at Spørgsmaalet, Krig, eller Fred, maa være afgjort inden Julimaaneds Udgang. J Jrland skal der herske et sandt Rædselsystem; Loven respecteres ikke længer, Jndvaanerne udplyndres om Natten, og ei allene om Natten; Protestanterne overfaldes ved høillys Dag, naar de ubevogtede forrette deres Gudstjeneste. Midt imellem store Folkehobe myrdes Mennesker, og Folket er saa forvet, at det ikke vover at anklage Den, der begik Forbrydelsen. Denne ulykkelige Forfatning gribet bestandigt videre om sig, da Regjeringen endnu ikke har gjort noget Skridt, for at standse den. Adelen og Øvrigheden have gjort Alt hvad Loven tillod de have nu erklæret Lordlieutenanten, at de umuligt længere kunne skaffe Roligheden tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Jtalien. Den pav lige Ban=Bulle, hvorved Hs. Hellighed har rustet sig til Kamp mod sine opsætsig Undersaatter, lyder blandt andet saaledes: "Skjøndt Hs. Hellighed Paven af den guddommelige Naade skal forestille dens Person paa Jorden, som var deel Milihed og Barmhiertighed, saa er Naadesbægret nu udtømt Helligdommen og dens Forstandere blive overøste med Had og Foragt, Troens hellige Mysterier spottede, uhyre Vildfarelser prædikes offentlig a. Den hellige Fader nødsages derfor til at drage det Sværd hvormed Gud har udrustet ham til Religionens og Retfærdighedens Beskyttelse; thi selv kunde han taalmodig bære enhver Forurettelse. J den almægtige Gud, de hellige Apostlers Petrus og Paulus samt i sit eget Navn erklæres derfor alle dem som have befordret Opstand, Frafald og Antastelse paa den hellige Apostelfyrste Petri Arvedeel o. s. v., i det store Ban efter det Tridentinske Koncilium, saaledes at de blive uværdige til al Absolution indtil de have afsporet deres Ulydighed og ere vendte tilbage i Kirkens Skjød, m.m. - Forbittrelsen over dette i vort Aar. hundrede uhørte Skridt er almindelig, og vil neppe gjøre det Onde bedre. Jkke destomindre er Exkommunikationen et frygteligt Vaaben i de sydlige Provindser, hvor Pøbelen holder sig berettiget til Plyndring og Mord for at hævne Kirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Frankrige. Den østerrigske Regjering siges at have erklæret den franske, at den af Forsigtighed har funden sig bevæget til at lade en Armee marschere ned til Rhinen. Strax efter at Regjeringen skulde have modtaget dette Budskab havde man bemærket en overordentlig Virksomhed i Krigsdepartementet. Men at Krigsministeren, Marsk. Soult, i dette vigtige Moment er reist til Badene, og at Udenrigsministeren Sebastianis Helbred pludseligt er bleven saa svageligt, at han ogsaa har forlangt Permission, bringer Folk til at formode, at Dupin er, ved Talleyrands Jndflydelse, atter taget til Naade igjen. Han havde erklæret, ikke at ville modtage Præsidentskabet undtagen han maatte selv vælge sine Medkolleger, og i saa Fald vare Sovlt- og Sebastiani visse paa at faae deres Afsked. Kongen er sat i en slem Knibe: beholder han de gamle, resikerer han at blive draget til Ansvar med dem for hvad der er skeet, og nødig vil han skille sig ved Mænd som have staaet ham trolig bi i Farens Tid. Og Dupin, der siges at have brænget af Kongen, som derpaa havde kastet ham paa Døren, kan det ikke være Hs. M. behageligt at komme atter i saa nær Berørelse med. Man er naturligviis i en spændt Forventning om Enden paa al denne Virvar - Om Hertuginden af Berry ere de vidunderligste Rygter i Omløb; det sandeste er vel, hun endnu er i Vendeen, hvor han opholder sig i en u sten utilgængelig Skov, omringet af Tropper. Baade, i Venner og Fjender gjøre alt muligt for at bevæge hende til at forlade Frankrig, hvor hun blot vedligeholder en haabløs Tilstand, men hun vedbliver haardnakket sin Beslutning: at hun ikkun som død eller paa en Triumph vogn vil forlade Vendeen. Om hendes Aandsnærværelse fortælles overordentlige Træk: Adskillige Gange har hun i Bondedragt været midt imellem Nationalgarderne, der vare udsendte for at forfølge hende; en Dag blev Landsbyen, hvori hun havde fundet Tilhold, omringet af et talrigt Militairdetaschement; en Forpagter, som havde givet hende Huusly, førte hende ud til en lille Jndsøe, hvor hun i 11 Timer, staaende indtil Beltestedet i Vandet, holdt sig skjult i Sivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Nederlandene. Der forsikres fra Brüssel, at naar det belgiske Gebeet ikke er rømmet den 20de Juli, vil en engelsk og fransk Flaade, under en engelsk Admirals Overkommande, blande sig i Sagen, og tvinge Holland dertil. J Paris vilde man have Efterretning om, at de hollandske Tropper havde sat sig i Bevægelse fremad. Cholera mobus. Skjøndt Jnteressen for at tale om Cholera har aftaget i alle Lande og især i Handels stæderne, saa man i det hele forbliver uvidende om hvorledes det seer ud med denne Pests nærværende Udbredelse, skimter dog en og anden Efterretning derom igjennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Man faaer ikke at vide hvormange Personer der dagligen døe af Cholera i London, men man erfarer dog, at den nylig udnævnte Gouverneur for de joniske Øer, Sir James Machdonald, er død deraf meget pludseligt, og at der paa een Dag, den 29de Juni, var angreben 72. Personer deraf i Liverpool og 153 i Dublin. (Hvor de Choleradødes Antal indtil bemeldte Dag var 1430. Vicekongen af Jrland havde af Frygte derfor sendt sine Børn over til Øen Anglesea.) Man hører Jntet og Cholera i Belgien, men man erfarer pludseligt, at den er udbrudt i den store Landsbye Scheweningen, 1/2 Miil fra Haag, Kongen af Hollands Residents. Den 5te Julii vare 49 Personer blevne syge deraf. Den russisk General Korsakows Datter døde pludseligt paa et Dampskib mellem Dortrecht og Gorinchem. Og fra Tydsk land faaer man næsten ikke at høre noget og Cholera, naar man ikke var bleven underrettet om, at Kongen af Preussen bliver for i Aar afholdt fra den for hans Helbred saa nødvendige Badereise til Toplitz, fordi Efterretningerne derfra om Sundhedstilstanden ere saa foruroligende. Af Kongens Reise til det Mecklenborgske bliver der heller ikke noget, da de russiske Storfyrstinder have opgivet deres Badereise til Dobberan, af Frygt for Cholera. Fra Hamborg hørte man slet ikke noget om Cholera, naar man ikke af paalidelige Breve erfoer, at den nu virkelig skal rase der med større Heftighed end forrige Gang, og meere ondartet nu end da, men at man af gode Grunde ikke vil have Sygdommen anseet for Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
(J Wien døe nu atter 15 til 20 Personer daglig af Cholera, og i Paris omtrent et Halvthundrede.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Norge. Den i Christiania nedsatte Commission til at bedømme og paakiende Generalmajor Baron Wedel Jarlsbergs Forhold, bestaaer af: Generalmajor Schilling, Oberst Kaltenborn, Oberstlieutn. Kjerulff og Brigade Auditeur Conradi. At Forbittrelsen i Norge, er stor mod Baron Wedel sees endnu bestandig af de offentlige Blade. Der fortælles, at den norske Statsminister Løvenskjold skal have protesteret stærkt imod Kongens Beslutning. - Staden Frederikshald var i Aar den eneste i hele Norge som har feiret den 17de Mai med Gland: ved Borgerfester, Kanonsalver, Skaaler, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-17
Fædrelandet. Rhvn. d. 14 Junii. J Torsdags ankom det engelske Linieskib Talavera, tilligemed et engelsk Dampskib hertil, og gik til Ankers i Renden. Som før bebudet, bragte dette Linieskib den engelske Premierministers, Lord Greys Svigersøn Lord Durham (for Hr. Lambdon) hertil. Han gaaer herfra med det engelske Dampskib i en vigtig Mission, om hvis Hensigt man, efter de engelske Blade, ikkun har blotte Gisninger, til Petersborg. Kl. 3 om Eftermiddagen kom hiint Dampskib paa Rheden og landsatte Lord Durham. - J Onsdags Aftes afseilede det til Petersborg med Lord Durham og hans Følge, der bestod af hans Kone og tre Døttre, Hr. Ward, der er ansat ved det udenlandske Departement i London, Hr. Ponsonby, Lord Duncannons ældste Søn, og Hr. Elli ce, Lord Greys Søstersøn.