JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-02-27
Da Velærværdige Hr. Nicolai Reich, Sogne=Præst til Norburg. Meenighed paa Alsøe, er sidstafvigte 2den Januar. ved Døden afgangen, og Stervboet taget under lovlig Behandling; saa indkaldes saa vel i de Danske som Tydske til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post-Dage efter hinanden, saa vel Debi, som Creditorer, de første for at betale deres Gield til Stervboet, og de sidste for at angive deres Fordring med antagelige Beviser for den geistlige Skifte=Ret i Nørre-Herred, til den i Loven bestemte Tid fra denne Publications Dato. Svenstrup p. - Alsøe, den 14de Februar. 1769. Matthias Tostrup. Borgemestere og Raad udi Holbech lader herved, i Følge S. T. de allernaadigst udnævnte Skifte Commissarier udi sal. Hr. Justice=Raad og Borgmester Henrich Grotums Stervboe i Aalborg, deres Begiering, 3de gange i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, bekiendtgiøre, at den 11te April førstkommende, Kl. 2 Slet Eftermiddag, bliver stillet til offentlig Auction, de, bemeldte sal. Hr. Justice=Raad Grotum Stervboe, her i Holbech, tilhørende Eiendeele, der er bestaaende: a) Af en Gaard, der er beliggende paa Ahlgaden, og bestaaende af 19 Fag til Gaden, 2 Etager høy, med Kielder under, og 20 Fag til Gaden, 1 Etage; en Side=Længde paa 18 Fag, 2 Etager, og 13 Fag 2 Etager, med Kielder under, 5 Fag udi Gaarden, 2 Etager, med Kielder under; 19 Fag Baghuus, 1 Etage; og endnu en Side=Længde, 14 Fag, 2 Etager, alt Teglhængt; Udi Gaarden, som er anseelig stor, findes behørig Brønd, og bag ved Gaarden en anseelig Frugt=Have, hvorudi og er en Fiske=Park; Udi Værelserne ere 5 Jern Kakkelovne. 2) Et Leyehuus, beliggende ved Stranden, og bestaaende af 12 Fag, med Straae=Tag belagt, 3) 3de med Jern Baand belagte Støbe Kar; Hvilken Gaard, Leyehuus og Støbe=Kar, bortsælges efter de Conditioner, som ud bemeldte Gaard foran første Dag og Tid bliver bekiendtgjort Holbech, den 15de Februar. 1769.
Berlingske Tidende, 1769-02-27
Hos Søren Philipi, Gartner og Vertshuusholder udi den saa kaldede Skoemager=Kroe pr. Holbech, er at bekomme oprigtig godt Udenlandsk Have= eller Urte=Frøe, saavel udi For som Efter=Aar.
Berlingske Tidende, 1769-02-27
J Sr. Carl Huushers Sted i Nyekiøbing paa Falster, er Sr. Henrich Christian Toxwærd antaget til Collecteur ved det Kongel allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotterie, hvor enhver, som han ver noget ved Collectionen at forrette, behagelig vilde melde sig Kiøbenhavn, den 10de Februar. 1769. Jonas Collin, Kongel. Majests. Cancellie=Raa og Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1769-02-27
Dersom nogen til førstkommende 11te Junii maatte behøve en Capital af 10 a 12000 Rdlr. samlet eller separat, imod sikker Pan og lovlig Rente, vilde de behage at melde sig hos Bye= og Raadstueskriver Orten i Odense, som har i Commission samme at udsætte.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 23de Mai 1768 er Under=Rettes Advocat PeterS) Nicolai Feldmann allern, beskikket at være Regierings- og Ober=Rettes Advocat i den K. Andeel af Hertugdommet Holsteen, i Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 21de Septbr. er Hans Ditlefsen Linnet allernaad. beskikket at være Herredsfoged og Herredsskriver udi Hammerum Herred i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 26de Novbr. da Hs. K. Majest. opholdt Sig udi Paris, haver Allerhøystsamme der allern, behaget at udgive Forordning, med hosføyet Tarif over hvad i Told, Comsumption og Accise skal betales i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 5te Januar. 1769 er Kammer=Junkeren og Regierings=Raaden ved det Glückstadtske Regierings=Cancellie, Cay Frederich von Bülow, allern. udnævnet at være LandRaad.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 20de Dito er Capellan Hr. Augustinus Schilderup, ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Vestbye Præstegield i Aggershuus Stift. Studios. Niels Berregaard Wilse ligesaa beskikket at være adjungeret og succederende Sognepræst for Jegindøe Sogn i Aalborg Stift. Cancellie=Raad Jens Grønbech Wessel ligesaa at være Sorenskriver udi Saltens Fogderie i Nordlands Amt. Studiosus Hans Nicolai Paasche ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Thommerup Meenighed i Sielland, naar samme lovlig ledig vorder. Ved Høykongel. Rescript til Hr. Biskop Arentz i Bergen af 20de Jan. er hidtil værende Conrector ved Bergens latinske Skole, Hr. Mag. Paul Lakiær, paa allerunderdanigst Ansøgning demitteret, og derimod allern. fastsat, at de Herrer Lectores Cortin og Arentz ved Seminarium Fridericianum maa forsyne de Forretninger, som hidtil have været paalagte Conrector. Den 29de Dito er Etats=Raad Peder Frederich Suhm, allern. beskikket at være Conference=Raad. Etats Raad og Hoved Bogholder ved Rentekammeret Henrich Christian de Esmarch ligesaa. Etats=Raad og Cancellie=Forvalter Andreas Graah ligesaa. Amtsforvalter og Dommer Moritz Moritzen til Gravenstein ligesaa udnævnet at være virkelig Kammer=Raad. Samme Dag er Hr. Biskop Ludvig Harboe ligesaa forundt Rang udi Sæde og Gang med Conference=Raader. Hs. M. Dronning Sophia Magdalen har og samme Dag behaget at beære Hs. Excell. Hr. GeheimeRaad, Ridder af Dannebroge, Henrich Pl. Reus, med Sin Orden de Union parfatte.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 30te Dito er Hs. K. Msts. Reyse Prædikant, Hr. Johan Christian Schønheider, allenaad, beskikket at være Compastor og Eftermiddags Prædikant ved Christ= og Garnisons Kirken i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 3die Febr. er Studios. Christian Foersom allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til Hjortlund og Calslund Sogner i Riiber-Stift. Studios. Peder Wedege ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona til Wedøe Præstegield i Tronhiems Stift. Samme Dag er Niels Rhode ligesaa confirmeret at være Birkedommer til til Rosenholm og Wosnesgaards Birk i Jylland, naar samme lovlig ledig vorder. Den 7de Dito er Johan Christopher Høyer allernaad. beskikket til Tolder ved Christianie og underliggende Slæbens Toldsted.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 10de Dito er Studios. Christopher Brinchman allernaad. confirmeret at være Capellan pro Persona til Holtaalens Præstegield i Tronhiems Stift. Kammer=Raad og Renteskriver Peder Morup ligesaa beskikket at være virkelig Justice=Raad. Kammer=Raad og Renteskriver Fra derus Christian Jørgensen ligesaa. Studios. Jacob Christian. stian Fischer Marstrand ligesaa confirmeret at være Sognepræst for Byslinge Meenighed i Fyhn, naar samme ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 11te Dito er Jørgen Jversen i Hadersleben allern. beskikket at være Under=Rettes Advocat i den K. Andeel af Hertugdommet Holstein, i Herskabet Pinneberg og Grævskabet Ranzau samt i Hertugdommet Schlesvig.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Jgiennem Regieringen i Glückstadt er den 15de Febr. sidstl., under Hs. K. Msts. Regierings=Indsegl, i tydske Sprog udgivet: "Nærmere Anordning angaaende een Maal og Vægt, som i Hertugdommet Holsteen skal indføres. Den 17de Dito er Procurator Mathias Egidius Gram allern. confirmeret at være Maaler og Vrager i Christiania. Conrad Michael Overbeck ligesaa beskikket at være Postmester i Horsens. Capellan Hr. Ludevig Munch ligesaa at være Sognepræst for Kobberup og Fellingberg Sogner i Wil borg Stift. Studios. Poul Rougert ligesaa at være residerende Capellan ved Dom Kirken i Wiborg. Studios. Nisfenins Pedersen Schmidt ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Hellevad Hellum og Ørum Sogner i Aalborg Stift. Capellan Hr. Jens Rasmussen Fangel ligesaa beskikket at være Sognepræst for Funtofte eller Nordborg Meenighed paa Alsøe. Studios. Oluf Jacobæus Huulegaard ligesaa at være residerende Capellan til bemeldte Meenighed.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 21de Dito er Jver Christian Sehested allern. beskikket til at være Hof=Junker.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 22de Dito er Second=Capit. v. Gæhler ved Liv Regimentet Dragoner tillige bestilt til K. General=Adjutant.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 24de Dito er Peder Uldal allern. forundt Bevilling, at være Procurator ved Høyeste Ret. Mag. Thure Krarup ligesaa beskikket at være Conrector ved Aarhuus latinske Skole. Studios. Søren Schive ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona til Sygne Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 27de Dito er Ober= og Land=Rettes Advocat, Joh. Frederich Hansen, udnævnet at være Borgemester og Stads Secretaire i Sønderburg. Candid. Theol. Christian Fabritius allern. kaldet at være Diaconus og Hospitals=Prædikant i Staden Hadersleben.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Hs. K. M. haver paa Christiansborg Slot, den 28de Febr. indeværende Aar, igiennem Sit General-Toldkammeer og Commerce=Collegium behaget at udgive Placat, angaaende en nye Told-Forordnings og Tarifs Jndførsel og Brug for Danmark og Norge. Samme Dag haver Hs. K. M. allern, bestilt Fuldmægtig David, Hansen til at være Renteskriver for Kiøbenh. Civil Etats og Sædlands Stift samt Jslands Contoir paa Rentekammeret. Cancellie-Secretaire og Renteskriver Friderich Henning en ligesaa beskikket til virkelig Kammer Raad. Den 3die Martii er Commandeur Ole Hansen allernaad. avanceret til Schoutbynacht. Den 6te Dito er Carl Diederich Schimmelmann i Hamborg beskikket at være K. Agent med Justice=Raads RangCandid. Theol. Ernst Christian Trappe ligesaa beskikket at være Rector ved Stads- og Sogne=Skolen i Schlesvig. Den 8de Dito er den ved Dronningens Liv-Regiment staaende Auditeur, Lieutenant Hinzpeter med Caracter som virkelig Krigs Raad benaadet. Samme Dag, paa Landemodet i Wiborg, bleve 3de Provster creerede, neml. Sognepræsten til Ørslev Kloster Hr. Dinnes Hiersing, at være Provst over Fiends Herred, Sognepræsten Hr. Andreas Friis til Brøndum og Hvidberg, at være Provst over Hind borg og Rødding Herreder, og Sognepræsten Hr. Lambert Franck Winther til Giedsted og Fieldsøe, at være Provst over Rinds Herred.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 10de Dito er Sognepræst Hr. Hans Pedersen Høyer, allern, beskikket at være Sognepræst til Femøe Meenighed under Lolland. Capellan Hr. Ambrosius Flor Hofgaard ligesaa til Wardahls Præstegield i Aggershuus-Stift. Hr. Etats-Raad Reinhard Jselin ligesaa at være ConferenceRaad. Studios. Caspar Sibbern ligesaa at være Catechet ved Bremmerholms Meenighed i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Kiøbenhavns Magistrat har den 13de Dito udmeldet Jacob David Kiøhlsen til at være Oldermand for Skipper Lauget her.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 14de Dito haver Hs. K. M. allern, beskikket Conrad Meyer til at være virkelig Kammer=Raad. Samme, Dag er Johan Frederich Riese ligesaa beskikket til Stempler, og Forseiglings Toldbetient ved Bergens Toldsted.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Udi den i den K. octroyerede Kiøbenhavnske Banque den 15de Dito holdte General-Forsamling blev Hr. Kammerh. Baron von Schimmelmann ved 331 Stemmer udvalgt som Stands=Commissarius udi Hr. Geheime Conference=RaadDesmercieres Sted, som udgik; ligeledes Hr. Etats=Raad J. v. Hemmert som Kiøbmands-Commissarius udi Hr. Etats=Raad Falchs Sted, som udgik. Den 17de Dito er Capellan Hr. Evind Meldahl Schilderup allern. confirmeret at være Capellan pro Persona til vor Frelseres Kirke i Christiansand. Studios. Juris Johan Christie ligesaa beskikket at være Byefoged og Byeskriver i Christiansund i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 21de Dito er Simon Hansen allern. bestilt til at være Foged over Yttre og Jndre Sogns Fogderie i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Den 23de Dito ere Søe=Capitainerne Christian Lerche, Henrich Christian Holm og Gothilf Wilhelm Becker allern. bestilte til Commandeur=Capitainer; og Capitain-Lieutenant Christopher Budde ligeledes bestilt til Søe=Capitaine.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Efter allerunderdanigst Ansøgning, have følgende Herrer Officiers erholdet allern. Tilladelse, at bivaane det forestaaende Feldtog ved den Russiske Armee, neml. Oberstlientenant v. Düring; General=Adjutant v. Gæhler; Major v. Moltke, v. Brüggemann og v. Blücher; Capitains von Morgenstierne, v. Kaltenborn, v. Penz, v. Lepel, von Pogrell, v. Strikker og v. Conradi; Lieutenants v. Roh. meder, v. Düring og v. Heiliger.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Capitels Taxten i Aarhuus Stift for 1768 Aars Afgrøde er sat saaledes: Rug 3 Rdlr. 32 s., Byg 1 Rdlr. 60 s., Havre 90 sk., Boghvede Gryn 4 Rdlr., Smør 21 Rdlr. Tønden.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Hertugdømmerne Parma og Placenza, deres Tilstand blev omskiftet under Clemens XII, hellige Jhukommelse, hans Pavedømme. Men denne Pave, saavelsom hans næstpaafølgende Eftermand, Benedict XIV. have altid lagt for Dagen de Rettigheder, som tilligge den Hell. Stoel over disse Hertugdømmer, saavel ved de alleroffentligste og aller høytideligste Acter, som de i den Hensende kunde, som paa alle andre Maader, som de efter Omstændighederne holdte beqvemme. Hs. Hell. har sin hele Pavelige Regierings Tid igjennem intet gjort hverken mindre eller meere end de. Og om Hs. Hell., i sit Breve af 30te Jan. har med et eneste Ord berørt den Ret, som den Hell. Stoel har billig Grund at tillegge sig over disse Lande, saa er Aarsagen denne, at han fornødentlig maatte giøre det, for ikke at give Anledning til at tænke, at han, i det at han i en offentlig og høytidelig Act førte et andet Sprog end hans Formænd, frastod eller eftergav Rettigheder, som disse havde overbragt ham, og som han paa sin Samvittighed er forbunden til at efterlade uforkrænkede og ubeskaarne til hans Eftermænd. Paa en anden Side, Side, da som det er sikkert at ingen nogensinde skal kunde fatte Mistanke om, at det er kommen Hs. Hell. i Sinde at vilde ved dette Udtryk, som man har gjort saa megen Allarm om, forstyrre Fred og Rolighed, og vende op og need paa de offentlige Sager, saa maae man ogsaa tilstaae, at det er meget beklageligt og smerteligt for Hs. Hell., at man vil giøre det til en Forbrydelse for ham, som hans Formænd have øvet i de alleroffentligste og vigtigste Acter, uden at Souverainerne derover have fattet mindste Uroelighed, eller viist mindste Misfornøyelse. Men er der nu, efter de Bevæggrunde, som Hs. Hell. har forklaret, intet andet Middel tilbage, til at forskaffe sig Ophør af de Ulykker, som foraar sage ham saa megen Kummer og Uroe, end at samtykke i de 2 Forlangender, som man giør til ham, saa taber han ikke destomindre dog ikke Haabet at erholde det ved de Erklæringer, som han allerede har gjort, og som han igientager. Hans Tillid i denne Henseende er i Besynderlighed grundet paa de 3 store Souverains, hans kiære Sønners, Ædel. modighed. Han smigrer sig med, at de ikke ville blive ved at overvælde hans overmaade bedrøvede og needslagne Hierte med Kummer, men at de tvertimod meget meere ville være særdeles fornøyede ved at see ham ganske beredvillig til at føve dem, og at bevilge alt hvad man kan kiende at være virkeligt nyttigt for de Landes og Folkes aandelige og timelige Gode, hvorom Sagen er.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Cøin, den 4de Martii. Han har nu i Tryk de Besværinger, som Churfyrsten af Al. Pfals fremfører mod Magistraten i Aachen, og hvilke Burg Fogden, strax efterat de Pfalziske Tropper vare rykkede der ind, oplæsede. Samme lyder saaledes: "Da Hs. Durchl. Churfyrsten af Pfalz lader sig det ganske Borgerskabs Vel gaae til Hierte, og ikke kan fordrage, at samme ved Magistratens Misbruge skal undertrykkes, saa har han som Overherre over dette Burg=Fogderie, og som Stadens Beskytter og Farsvarer, ladet sine Chur Tropper rykke ind, for at holde ved Magt de ham tilkommende Regalier og souveraine Rettigheder, at holde Lemmerne af Raadet inder fine Skranker, og for destobedre at beskytte Borgerskabet. mod dets Fornærmelser, i Betragtning af de Keiserl. Privilegier, som Staden egentlig tilkommer; i Henseende at Magistraten bestaaer kuns blot af Personer, som ere valgte af Borgerne, til Administratorer for det almindelige Vel men ikke til at anmasse sig et Overherredømme over sine Medborgere, og langt mindre til at bemægtige sig for sine Personer den Eiendom, som tilligger et Keiserl. Præminene.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Eftersom nu Magistraten paa nogen Tid anseer Borgerne som sine Underdanere, ja endog ikke tager i Betænkning at betragte dem i offentlige Skrifter som saadanne; da den formedelst adskillige andre Systemmer har underkastet sig at træde Borgerskabets Friheder og Privilegier under Fødder formedelst militaire Executioner, og saaledes at bringe det i en undertrykt Tilstand; saa, da Hs. Churfyrstel. Durchl. har mærket hvor lidet hans til Magistraten afladte Rescripter og Erindringer have frugtet, har han tabt sin Taalmodighed, og fundet fornøden at giøre en Ende paa disse Uordener, i den Formodning, at Borgerskabet paa sin Side vil giøre sit til dette til offentlig Nytte hensigtende Foretagende, og beqvemme sig til, at lade Magistraten forbinde sig til, med det allersnareste at afskaffe alle disse Misbruge, som bestaae i følgende: 1ste Art. J det at Magistraten imod gammel Skik, og de foregaaende Raads=Beslutninger har foretaget sig at indskrænke Burg=Fogdens og Burg Secretairens Personlige Frihed, i at fratage dem med Magt de saa kaldede Pannen, Giennemfarts-Tolden af Kiøbmands Vahre, som føres til Vogns fra Aachen til Jüllich, og v.v., begaaende deri Jndgreb siden Aar 1766. 2 Art. J den Myndighed, som Magistraten har tilegnet sig over Burg, Secretairen, ham den har behaget at ansee som dens Undersaat, til Foragt af Hoved=Conventionen af Aar 1660, dens udtrykkelige Lydende, i det den har tilbagesendt ham hans Protestation angaaende de Pannen, geleydet af et Decret og Tilrettesættelser. 3 Art. J det at Borgmester Kahr. i Aaret 1765, i Anledning af en af Comedianternes Taksigel. se, har paa egen Haand, uden Burg-Fogdens Forevidende og Deeltagelse, forbuden Comoedien, og til en saa ub sindig Opførsel føyet endog andre Ubehageligheder. 4 Art.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
J det at Magistraten har ikke allene fordoblet og forhøyer Giennemsarte=Tolden paa de Steder, hvor samme ikke kunde taales, men endog paa Landeveiene anholdet Jüllicske Undersaatter, da det dog ikke en gang ligger til Magistrater, at udøve saadan Ret over dens egne Undergivne, men den et i Kraft af Hoved=Conventionen af 1660 ene og allene tillagt Burg Fogden. 5 Art. J det at Magistratens Fanger ere blevne bragte for Magistraten, for at forhøres, og igien bragte tilbage, efter dens Gotbefindende uden Brug af Burg=Fogdens Betientere, og uden at requirere det hos ham, omendskiønt Sagen er vedtaget i den bemeldte Convention, og er bleven iagttaget fra den Tid af at den blev besluttet. 6 Art. J det at Magistraten forhører førend Burg-Fogden, dem den selv har ladet arretterre, som en tvertimod bemeldte Conventionens rigtige Meening, 7 Art J det at Magistraten, som ikke tilkommer mindste Ret eller Dømmemagt over Fremmede, undtagen i de 3de i Conventionen af 1660 fastsatte Tilfælde, dog har understaaet sig endog at anholde Fremmede, og fængsle dem paa egen Haand for Ex. en navnlig Pet. Clott i Decbr. 1767, og andre. 8 Art. J det at Magistraten ikke har villet tillade Burg, Fogden at giøre en Jnqvisition i Byen, som sigtede til den offentlige Sikkerhed, hvorvel Hæftelsen af Folk uden Skudsmaal er til Borgerskabets Fordeel og Burg Fogdens Skade, som paa egen Bekostning underholder fremmede Fanger uagtet han forestillede Borgemester Kahr, hvor grundede hans hans Mistanker vare i Henseende til en stor Mængde Spidsbuber, som havde taget sin Tilflugt der til Byen. 9 Art.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
J det at Magistraten nylig har tiltaget sig den Ret at drage over for sig den, navnl. Minderjahn, som var dømt til at hænges efter gammel Skik af Burg Fogden og Bisiddere, men blev pardonneret paa Forbøn af Hs. K. H. Prints Fordinand af Preussen. 24 Art. J det at Magistraten har efterladt at istandsætte det oprettede Monument til Erindring, af Wilhelm VII, Græve af Jüllich. 25 Art. J det at den paa egen Haand og uden Burg Fogdens Forevidende, eller hans Betienteres Biværelse haver ey allene ladet fængsle adskillige Borgere; men endog fastsat Straffe af Stokkeprygl. Forhold, som et Burg=Fogdens Rettigheder og Borgerskabets Privilegier tvertimod stridende. 26 Art. J det at Magistraten ved nogle Leyligheder har opført sig ilde i Henseende til den piinlige Ret, som man har overladt dem Administrationen af, til Fornærmelse af Burg-Fogdens did hensigtende Regalier, og Borgerskabets Skade i Almindelighed. 27 Art. J det at den under adskillige ophittede Co Paaskud. Paaskud har nægtet at indlade sig i adskillige indløbne Hændelser med Byens Garde, paa Burgfogdens Forlangende. 28 Art. J det den har givet en vis Operist, som opholdt sig i Byen, Opholds=Frihed (Salve Garde) da dog sligt i Henseende til Fremmede allene tilkommer Burgfoden i Kraft af Hoved-Conventionen af 1660. 29 Art. J det at Magistraten har forjaget Jüllichske Undersaatter fra Naale=Fabriken, og givet Overløbere fra de Churfyrstel. Tropper Tilflugtsted. Uden at tale om andre Uordentligheder, hvor Magistraten og dens Tilhængere i mere end 20 Aar hav gjort sig skyldige, saavel ved Guds=Fortørnelser i offentlige Processioner, og forud overlagt Forsæt at udsse Menneskeblod, som og ved skadelige Jntriguer, og ved deres Bestandighed i Attraae til at regiere, og endelig ved offentlig begangne Uretfærdigheder mod Keis. Majest., Hs. Chur fyrstel. Høyhed og Borgerskabet. Til Slutning, siger Manifestet, skal Burgfogden forsikre det samtlige Borgerskab, at det til Aachen afsendte Detachement Tropper skal aldeles ikke falde det, men saavel nu værende som forrige Lemmer at Raadet til Byrde; og at der førend Troppernes Asmara skal vorde føyede saadanne Anstalter, at de derved foraarsagede Bekostninger hverken skal komme til at gaae paa Borgerskabets Regning overhoved ey heller skal vorde taget at den almindelige Fond; men skal blot og allene vorde erstattet af Lemmerne i Raadet.
Berlingske Tidende, 1769-03-01
Fortsættelse af de Svenske Rigsdags Tidender 1765. fordanskede. (See November Maaneds=Tidende