JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Coursen paa Augsburg, som to Dage førend Patentet udkom var 420 til 430, steg den 18de til 500. Aarsagen var den, at man ventede en fortere Termin for Afdragsskatten end 16 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J Ostindien vedvarer i Provindserne Onde og Bandelund endnu Krigen, og i andre Provindser befrygtes en Opstand. Adskillige Engelske Corpser ere marcherede did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
General Grev v. Rosen er kommen tilbage til Stockholm fra sin Sendelse til Paris, og har medbragt en Skrivelse til Kongen fra den Franske Keiser, der i de forbindtligste Udtryk tilkjendegiver Høistsamme sit bifald i Anledning af Kronprindsens Udvælgelse. Denne Første har ligeledes med sendt et Brev til Hs. Kgl. Maj., hvori han tilkjendegiver sin Taknemmelighed for Kongen og Nationen, saavelsom hans faste Forsæt, at berede den førstes Tilfredshed og den sidstes tilkommende Vel J Stockholm har man befalet, at sætte om Aftenen et brændende Lys i første Etage af hvert Huus, da Løgterne i Fremtiden ikke kunne tændes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Et Skib fra Helgoland har bragt til London, den Efterretning, at man befrygter de Franske ville gjøre et Angreb paa Øen og ødelægge de derværende Magaziner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Da Keiser Napoleon d. 23 f. M. var paa den store Parade i Thullerierne, var den Portugisiske Legion ogsaa tilstede. Keiseren lod den danne en Kreds og talde til Officererne, Underofficiererne og Soldaterne. Gener. Carcome, der commanderer, Portugiserne, oversatte Keiserens Ord. Hs. Maj. sagde, at han er fornøiet med dem i deres sidste Feldttog, saavel i Henseende til det udviste Mod som den lagttagne Krigstugt; . . - at han med Tilfredshed bemærkede, at under hele Felttoget ikke en eneste Soldat deserterede at han nu spørger dem, om de vilde vende tilbage til Portugal at han maa sige dem, at en Deel af deres Landsmænd, forførte af Engellændernes Rænker, have grebet til Vaaben mod Frankrige. . . at Engellænderne fortælle samme at de samtligen have fundet deres Død. . . - Her kunde Keiseren ikke blive længer ved, der reiste sig et almindeligt Skrig i Linierne: Send os til Portugal, Vi ville aabne Øinene paa vore Landsmænd, vi ville sige dem, hvorledes Jbehandler os ieders Tjeneste, Jngen troere Soldater skulle J have under eders Ørne . . . Alle vore Landsmænd ville vi kalde til eders glimrende Faner. . . . Efter disse Ord svor Officererne, Underofficererne og Soldaterne, at blive bestandig troe. – Da Keiseren kom tilbage fra Paraden, der varede 2 Timer, saae han i Marchal=Salen endnu engang de Hollandske og Portugisiske Officierer. Medens han talde med dem, tog een Ordet i alles Navn og gjentog atter Forsikkringen om deres Troskab. Vi ville være i Portugal hvad vi vare i Tydskland o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Ved Rhinbredden har en Fisker fundet et overordentlig stort Laarbeen, som veiede 75 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Man formoder at det er af den længe uddøde Kæmpe=Elephant fra Ohlo i Cannada.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Stockholm d. 21 Sept. En Dansk Caper, der blev forfulgt af en Engelsk armeret Chaloupee, søgte Beskyttelse i Marstrands Havn. Den Engelske Chaloupe forfulgte den. Men den Engelske Anfører lod sit hele Mandskab skjule sig under Dækket, saa at man troede det var en Fiskerbaad, der tilhørte een af Stadens Jndvaanere. Men neppe var det Engelske Fartøi Caperen ganske nær, førend hele Mandskabet kom op paa Dækket igjen, og tilredte Caperen saaledes, at den maatte overgive sig og følge med. Nu bleve Fæstningens Canoner rettede mod den overmodige Fiende og et Par Svenske Chalouper eftersendte, der bragte saavel den Danske Caper som den Engelske Chaloupei Triumph tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J Engelland er siden Revolutionen præget for forskjellige Regjeringer for 99 Mill. 923,854 Pd. St. i Guld-og Sølvmynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Kongen af Preussen og Kongen af Vestphalen, have gjensidigen ladet tilstille hinanden deres store Kongelige Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
21 Franske Licenzer ere ankomne til Hamborg. Der tales om Forandring, der forestaaer Walliserland og Graubunden, hvorved de komme i nøiere Forbindelse med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J Livlægerne Dr. Pontins's og Prof. Barcelius's Jndberetning til Præsidenten for Coll. Med. i Stockholm, beklage begge disse berømte Læger, at man af ganske utilstrækkelige Grunde har erklæret, at den afdøde Kronprindses Fald af Hesten ingenlunde har bidraget til hans Død, i det man derved bortrydder den eneste sandsynlige Dødsaarsag og giver Mistanken om Forgivelse frit Spillerum, da Hjernens Aabning efter en Forgivelse med de fleste mineralske og vegetabilske Gifter viser samme Tilstand hos Blodkarrene, som man finder under Apoplexien. Det er altsaa nu umueligt i Publicums Mening at gjendrive det ustadfæstede Rygte ved videre Undersøgelse. Grev Fersen har skriftlig yttret for Kmh. Grev Sparre, at de, der have gjort Jndberetningen, skulde undersøge Tarmene og Maven, men at disse allerede førend deres Ankomst vare reenvaskede og lagte i en Ølvcasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Et Rygte siger, at Kongen af Engelland skal have havt apoplectiske Tilfælde, der opvække Frygt for hans Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J en Skrivelse fra en Krigsfange i Mahon hedder det, at de Baleariske Øer have stiftet et Slags Opstand og at man der har kuldkastet Douanen og ikke vil betale noget mere for Ferdinand VII. Arragoniens Armeecorps, som General Suchet anfører, har forenet sig med Cataloniens Armeecorps og Marchal Mardonald har paataget sig Overcommanden over samme. Hans Hovedqvarteer er i Lerida. Han lader begynde med Tarragonas Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Storherren er ankommen med en betydelig Forstærkning hos Storviziren og en endnu anseeligere Undsætning er paa Veien. Forstærkningen i det Hele skal beløbe sig til 300,000 Mand (som nok er overdrevent). Hele det Europæiske Tyrkie skal være traadt under Vaaben og Storherren have svoret, snart og lykkelig at ende Krigen med Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J Petersborg er d. 19 Sept. bekjendtgjort en med Jilbud ankommen Efterretning om en over Tyrkerne d. 7 Sept. vunden Seier, over 40,000 Tyrker og ganske ødelagt dette Korps, ved Landsbyen Batoe. Ogsaa den Tyrkiske Flotille er ødelagt. 176 Fanger toges og en Pascha af 3 Hestehaler. 5000 Fanger gjordes. Staden Sistov har overgivet sig til Russerne. Ogsaa Regjeringen paa Batavia lader nu forfærdige for 200,000 Rdlr. Papirsmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
350 Statuer fra Villa Borghese i Rom ere ankomne til Paris, og skulle opstilles i Museum Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Man siger, at den forrige Konge af Holland, vil i Fremtiden opholde sig paa hans Moders Gods Pont sur Seine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Udenlandske Efterretninger. Jkke langt fra Rom har man i forrige Aar opgravet Huse af det gamle Tusculum; ved videre Eftersøgen har man blandt andet ogsaa fundet kostbare Statuer, hvis Værdie skal være overordentlig stor. Man har ogsaa opdaget en Deel af Friserne af et gammelt Tempel, som var fortræffelig udarbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Prindsen af Wales har foræret den Persiske Gesandt et Uhr af stor Værdie og ganske ny Opfindelse, som er opfunden af Congreve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Appellationsretten i Paris er nu sysselsat med en ganske usædvanlig Retssag, der forhandles ved dens høitidelige Sessioner. En Søn paa 70 Aar, gjør Fordring paa sin Faders Stand og Navn, og paastaaer, at en Olding paa 90 Aar i lang Tid har anmasset sig samme, for at bemægtige sig en for ham fremmed Families Formue. Fader og Søn have deres Actor og Defensor, og Processen, trækker bestandig mange Tilhørere til Domhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
J Journal de lempire læses følgende interessante Begivenhed, som har tildraget sig i Egnen af Versailles: En ung Bondepige gav en Commissionair 30 S. paa det han skulde melde Gensd' armertet, at hun i St. Cyr vilde gjøre en vigtig Opdagelse og Forklaring. En Brigadeer og nogle Gened armer forføyede sig derpaa til det dem betegnede Sted, og her anlagde den ulykkelige Pige den Bekiendelse, at hun havde ombragt det Barn, hun havde født, og opgav tillige det Sted i en Skov, hvor hun havde nedgravet det. Gensd' armerne begave sig ufortøvet derhen, for at opgrave det Liig, som Forbrydersken skulde constatere. Men al Eftersøgen var forgjeves. Man førte nu den Ulykkelige til Sikkerhedsbetjenten, for hvem hun gjentagende bekræftede sit første Udsagn. Man lod Hr. Voisin, hvis Jndsigter og Redelighed fortjene den fuldkomneste Tillid, kalde; men efterat denne erfarne Fødselshielper havde undersøgt den Anklagede, yttrede han med fuldkommen Overbeviisning, at Pigen aldrig havde født et Barn og gav en Attest derpaa. Man paastod nu at Pigen skulde sige, hvad der havde bevæget hende til at fremkomme med en Usandhed, hvorved ikke allene hendes Ære, men ogsaa hendes Liv var bragt i stor Fare, og nu tilstod hun, at hun havde sagt en Usandhed, men at hun, fordreven af en rasende Moder fra det faderlige Huus, og fortvivlet over de frugtesløse Forsøg som Tjenestepige at finde lovligt Underhold, ikke har næret noget andet Ønske, end at ende sit elendige Liv, og dette har hun, uden at begaae et Selvmord, ikke troet at kunne opnaae lettere end ved at være sin egen Anklager. J Egnen af Orleans døde for ikke længe siden en gammel Kone, der næsten sit hele Liv igjennem har tigget. Da man forseglede hendes Efterladenskab, fandt Dommeren 24 Skjæpper (?) med 1 Sous stykker og Liards, og en Skjæppe med 6 Livres-, 3 Livres og 24 Sousstykker, som hun allesammen havde sammentigget. Førend denne Opdagelse havde den gamle Kone end ikke en eneste Paarørende, men nu er hendes Familie yderst talrig Grækerne i Feodosia det forrige Kaffa) i Krimm, have oprettet et Skuespillerselskab, hvor man opfører græske Originalstykker: en Omstændighed, som nok neppe har fundet Sted siden det græske Riges og det græske Sprogs Undergang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Under d. 2 Oct, d. A. er igjennem det Kal Danske Cancellie udfærdiget en Placat for Danmark og Norge, af følgende Jndhold: "Hs. Maj. har allernaadigst befalet; at Jngen herefter maae udgive noget Blad, hvori politiske Nyheder eller Efterretninger blive meddeelte, uden dertil af Allerhøistsamme at være forundt specielt Privilegium; samt, at de nuværende Udgivere af saadanne Blade, saafremt de agte at fortsætte disse, skulle henvende sig til vedkommende Politiemester, for at erholde Underretning, saavel om de Betingelser, under hvilke ovennævnte Privilegium kan ventes tilstaaet, som og om de Forholdsregler, de indtil videre have at følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-06
Legationsraad S. N. Nissen, Ridder af Dannebrogen, er udnævnt til Censor for alle i Kjøbenhavn udkommende politiske Blade, Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes suk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saa Rose Syvende Aargang. No. 105. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 9 October, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Den rigtige Peder Pedersens underdanig Rapporter. III. Aal Herre Gud, Nei, det er dog alt for galt, Herre, Jeg havde ret glædet mig over, at Herren tilskrev mig paa Prent og altsaa bifaldt min Jdee og jeg havde allerede skrevet en ny Rapport, saa kommer der en anden Peder Pedersen (Herrens Fætter kalder ham Pseudo, men jeg vil ikke have brugt det Ord, thi han kunde indstævne mig for Forligelses-Commissionen og jeg maatte siden avertere i Adresse-Avisen, at det ikke skulde komme ham til Skade paa hans gode Navn og Rygte, og skriver Herren til og han er i Stand til at snappe mig bort baade Forvalter-Tienesten og Caper=Udrustningen, dersom jeg ikke oplyser Tingen strax. Men Herren har nok mærket noget paa de 2000 Specier, da Herren vidste, at det ikke var den rigtige Sum og jeg skal nok lade være at nævne den rigtige. Herren kan nu kræve de 2000 Speciers Beløb af denne Peder Pedersen, og det kan i Grunden heller ikke skade, at Herren har to Spioner for en uden større Bekostning. Jeg skal i Fremtiden numerere mine Rapporter med romerske Tal, saa veed Herren Beskeed, og naar den anden Pedersen vedbliver at numere re med arabiske Tal, saa kan Herren kalde ham den arabiske og mig den romerske Spion og Herren vil nok vide, hvem der skal have Forvalter Tjenesten. Saa følger nu min underdanige Rapport III. Jeg havde gjerne sendt Herren flere Kobber Toskillinger, men jeg er bange, ligesom Herren, at den forbaandede Skipper, som overbragte de sidste, har sluddret; thi, der bliver ordentlig snakket om i Byen, at der allerede skulde være Folk, som kjøbte Toskillingerne op i den glade Forhaabning, at ved Coursens idelige Falden de endnu kunde have deres Profit deraf. Rigtig nok gjør andre sig lystige derover og sige, man kunde dog i denne Tid, kjøbe Guld og Sølv og deslige Ting bedre Kjøb end disse Toskillinger og det var altsaa ubegribeligt, hvorledes man kunde give Agio paa dem, hvilket jeg maa lade beroe paa sig selv, da jeg ikke forstaaer mig paa disse fine Beregninger: men, naar jeg tager i Betragtning det ene med det andet, saa holder jeg dog for bedst at bie lide med videre Jndkjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
J Henseende til Specierne og Studen holder jeg mig Herrens Befaling efterretlig. Det har en ganske god Gang med Coursen og jeg tænker, den kommer nok hen hvor Herren vil have den. Kunde jeg bare ret komme efter, hvorledes det egentlig har sig med denne Cours, og hvorfor vore Penge skal være snart mindre, snart mere værd end fire Uger eller fire Dage forhen, skjønt der ikke er foregaaet den mindste Forandring hver ken med os eller med Pengene. Herren kan nok tænke, at jeg hører forskrækkelig meget snakke derom, baade paa Viinkielderen og i Klubberne (thi, det forstaaer sig, at jeg er som reisende Medlem i nogle ganske honette Klubber), og at enhver vil komme ret paa Tingens Grund; men det er forekommet mig, ligesom de fleste fandt meget lettere Viinflaskens end Cours=Forandringens Grund. Herrens Fætter siger: "det er Spil og Jndfald altsammen og der gives ingen reel Grund, hvorfor Coursen skulde være heller 500 end 400 eller 300 og alle redelige Menneskeer skulde arbeide imod sligt Spil og søge at befordre den almindelige Tiltroe, til Nationens Kræfter, som vist vare store nok til at hielpe sig op igjen, saa snart Omstændighederne nogenledes vilde forandre sig o. s. v. Han veed nok intet om Herrens Specier og Stude og jeg tier da ogsaa ganske stille dermed. Med Smør=Priserne gaaer det saa saa. Der er opstaaet en christeligsindet Forpagter, som synes at ville arbeide Herren imod, men jeg troer, han vil ikke have Kræfter nok dertil. Jeg takker Herren ret meget for Deres store Omsorg for min Lykke i Henseende til Caper-Udrustningen. Jeg kan ikke nægte, at jo Tænderne ere løbne mig i Vand, saa meget mere, da jeg selv allerede forhen havde tænkt paa sligt. Thi sandt er det, at jeg kan ærgre mig somme Tider, naar jeg tænker, at jeg har pløiet Jorden i saa mange Aar og neppe bragt det saa vidt, at jeg kan drikke mig en Sopken saa ofte som jeg vil, og at der er dem, som have pløiet Vandet i nogle faa Dage og nu ikke ere bange for at drikke deres Flaske Viin, om den ogsaa koster 14 Mk. 8 Sk. Herren har nu saadan en prægtig Fermitæt ved slige Leiligheder og er ikke bange for nogen Ting, som kunde gjøre en anden betænkelig, saa at jeg ret maa beundre Herren deri. Jeg har desværre ikke kundet bringe det saa vidt endnu, der er en Slags Ømhed, eller hvad jeg skal kalde det, i min Krop, der kommer mig i Veien hvert Øieblik. Saaledes tænkte jeg i Gaar Aftes, da jeg kom fra Klubben og gik forbi Nikolai Kirkegaard, at, dersom nu de gamle Tørvebaade (jeg kjender dem nok) blev lække og sank, eller kantrede, fordi Folkene ikke forstod noget af Seiladsen (hvorpaa der skal være Exempler), og de 24 Mand da druknede, paa en vis Maade ved min Skyld, saa kunde jeg neppe mere forbigaae Kirkegaarden med Rolighed, i det mindste ikke saa længe de bortsolgte Liigstene endnu ligge der, som tindre saa besynderlig i Maanelys. Jeg skal imidlertid nærmere overveie den Ting og Herren kunde foreløbigen sende Baaden hid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Med Nyheder er det for nærværende Tid ganske flant her og man faaer behielpe sig med at kritisere Gammelheder. Jeg har dog lovet at fortælle om den nye Parterre=Indretning, som bestaaer deri, at der er to Parterrer istedet for eet og at der skal kunne gaae Damer paa det første Parterre, hvorover der er opkommet moralske Undersøgelser, om det var anstændigt, at Damer gik i Parterret tillige med Mandfolk, hvilke Undersøgelser dog synes mig heelt forunderlige, da manikke forhen har anstillet dem i Henseende til Plads logerne. Der klages ogsaa over, at det andet Parterre ikke altid skal være det behageligste Opholdsted formedelst nogle urolige Personer, som indfinde sig der og formedelst Trængselen, som nu og da skal være saa stor, at man endog er falden paa den Mistanke, at der kunde have indsneget sig nogle Uvedkommende. For at opdage dette har man foreslaaet, at Parterristerne skulde tælles ud af en lille Dør, ligesom Faarene i Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Herved forbliver jeg &c.P. S. Herren maa ikke blive vred, at der kommer saa meget for Handsker i min Regning. jeg skal jo dog læse alle offentlige Blade saa snart de komme ud og nogle deraf kan man virkelig ikke læse uden Handsker, dersom man ikke vil have sine Fingre ganske sorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Nye Opmuntringer til indenlandsk Jndustrie. Jndustriens Opmuntring i vort Fædreneland er i dette Øieblik et Anliggende, der er af høieste Vigtighed for hele Nationen. Det glæder derfor Udgiveren, at han her kan oprette den afdøde Justitsraad Michael Wulf Giøe et fortjent og værdigt Minde, i det han leverer de værdige Executorers Skrivelse til det Kongelige Danske Cancellie, ved hvilken deres Udkast til Fundatsen blev indsendt, som den paafulgte Kongelige Approbation, og den af dem i Junii Maaned indeværende Aar til det Kongelige Danske Cancellie indgivne foreløbige Plan til Jndustrieskolers Oprettelse paa Gieddesdals Gods. Til det Kongelige Danske Cancellie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Efterat vi den 24 Aug. 1803 havde sluttet Skiftebehandlingen efter afg. Justitsraad M. W. Giøe og til Amtet indleveret det af os udstædte Skiftebrev, gave vi os den Frihed under 21 Oct. s. A. til det K. D. Cancellie at indsende vores Jndberetning om Skiftets endelige Slutning og Boets beholdne Formue m.v. Aaret derpaa d. 27 April saae vi os nødsagede til at indberette de Jndsigelser, som imidlertid vare gjorte af Justitsraad Giøes Arvinger, og det høie Collegium vil kalde i Erindring den Proces, som vi i den Anledning med bemeldte Arvinger ved Hof= og Stadsretten have maattet udføre. Ved Dommen tabte Arvingerne deres Paastand, men da de ikke have erklæret sig tilfreds med den afsagte Dom, have vi maattet oppebie de 3 Aar, inden hvilke det endnu kunde blive dem tilladt at appellere. Denne Tid er nu forløben, og vi saae os istand til med Sikkerhed, at kunne forelægge det høie Collegium følgende Udkast til en Fundats, ved hvilken vi med den fuldkomneste Overbeviisning ere forsikkrede om at have handlet i Testators Aand og overeensstemmende med hans velgjørende Hensigt. Uagtet den Afdøde ved sin Disposition har meddeelt os den meest uindskrænkede Magt til at handle efter vort eget Tykke uden alt Ansvar, skylde vi dog os selv at fremlægge vore Handlinger og vor Fremgangsmaade for Regjeringens Øine, og at udbede os Dens allerhøieste bifald til den Fundats, som vi have anseet for den gavnligste, med Justitsraad Giøes formodede Hensigt meest overeensstemmende. Vi give os tillige den Frihed at lade følge en Gjenpart af vores siden Boets Slutning førte Kassebog, hvoraf det K. D. K. vil see Grund for vor Formodning, at den til Understøttelse for Gieddesdals Godses Fattige bestemte halve Deel af den beholdne Formues aarlige, Renter vil kunde afgive en Beholdning til Understøttelse for den Trængende af hans Slægtninge, ligesom og for den Formodning, at Overskuddet fra Brudegaverne vil blive tilstrækkeligt i Forening med Renten af den sammensparede Extrafond tilde med en Jndustrie=Skoles og et Laane Jnstituts Indretning forbundne nødvendige Udgivter. Vel tilstaae vi, at begge Indretningers Virkekreds vil blive meget indskrænket, men de ville og upaatvivlelig gavne, og vi tør haabe, at Exemplet skal opmuntre til flere og større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Kjøbenhavn d. 28 Nov. 1809. Treschow. Paa egne og Medexecutors Vegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-10-09
Forrige Eier af Gieddesdals Gaard og Gods under Roeskilde Amt, afgangne Justitsraad Michael, Wulf Giøe, har i den af ham under 12 Maji 1795 oprettede testamentariske Dispositions 18de Post Ord til andet saaledes forordnet: Naar al min Gield er betalt og alle foran benævnte Capitaler til enhver især udredet, samt "alle andre af mit Boe og sammes Behandling flydende Omkostninger bestridet, skal med den overskydende Capital forholdes paa følgende Maade, nemlig: Samme besørges om mueligt paa antagelig Maade forsikkret udi Gieddesdals Gaard og Gods, eller i dessen Mangel udi andet sikker Pant, af hvilken Capitals Renter, efter deres Størrelse aarlig udbetales til min Sal. Broders Enke Provstinde Anne Sophie Giøe, saalænge hun lever, fra 100 Rdlr. til 150 Rdlr., til min Søsterdatter, Mad. Winge i Kiøbenhavn 50 Rdlr. til 60 Rdlr., til min gamle Karl Christopher Hansen 30 Rdlr., og til den gamle Mogens Nielsen ligeledes herpaa Gaarden 20 Rdlr. Men naar disse Benævnte ved Døden afgaaer, vælges ingen i deres Sted, efterdi Renten da bliver at anvende til Fattige af Gieddesdals Gods og Brudegave for de Piger som komme ind paa Godset og blive givte med Godsets Gaardmænd, til hvilke den halve Sum af bemeldte Overskuds Renter uddeles paa deres Bryllupsdag, saaledes, at enhver Brud ikke bekommer ringere end 50 Rdlr. og ikke høiere end 100 Rdlr. Overskuddets øvrige halve CapitalsRenter uddeles til Gieddesdals Godses egne meest trængende Fattige, saaledes: at enhver ikke nyder ringere aarlig end 5 Rdlr. og ikke høiere end 10 Rdlr. Da nu denne overskydende Capitals Stør"relse ikke førend Skiftets endelige Slutning kan bestemmes, ei heller Antallet til at nyde Destri"bus fastsættes, saa bemyndiges Executores til den "Tid og ved mit Boes Tilendebringelse at forfatte over samme saadanne Fundatser, som de finde passende og overeensstemmende med foranførte min Villie, samt deraf paa behørige Steder til Sikkerhed i Tiden besørge Gjenparter afleveret."J Overeensstemmelse med ovenanførte har Executores Testamentii i bemeldte Justitsraad Giøes Boe forfatter en Fundats, hvoraf følgende indeholder det Væsentlige.