Københavns Adresseavis, 1771-12-10
Forordn. 4 H. Til at afværge den overhaandtagende Armod, og derimod opmuntre til Fliid og Arbeydsomhed, skal et Magazin anlægges af raae Materi allier, hvoraf de Fattige, som kan arbeide, tilstrækkelig kan vorde forsynede. eller i trængende Om Sygdom sætter og mange stændigheder. Mangel paa Tilsye, paa Pleie, paa Hielpe Midler, er som oftest Aarsag, at Staten taber mangen duelig Borger, og forøges med hielpe øse og udarmede Familier, For da at raade Bed herpaa saavidt menneskelig Magt formaaer, har Hans Majestæt allernaadigst b stikker og af br egen Casse vil lønne 3de Læg her Staden, om igien ere til lande 4re Chirurg, hvilke paa første trerværd ge Underrærning paatager sig Kuuren med saadan en Spa, enhver i sig Qvarteer, og besøger sammes Rystitution med derti tjenlig Læge Midler, men at de ey skal mangle den Syge paa fornøden Pleye, saa gives enhver fattig Huusfader ugentlig : Mark, og enhver Huusmoder eller enkelt Person halv saa me ger, saa ange de ere syge. Denne Omsorg skal og bæret for de fattige Børns Ophald og Forpleyning i Sygdoms Til fælde. Døds Listerne fra alle Lande beviiser hvor mange af disse Staten tabe, trolligst formedelst Mangel paa et Tilson og Ovartning. Og da mange Børn faaledes blive forsømt af Forædrene selv formedelst deres Trang, og deels de for Tider, deels voxe allene og som fattige og forsømte Skabninninge, og bliver Staten til Lust; Saa har Hans Mai stæts Landsfaderlige Kierlighed villet at den Medicinske Pleye ikke allene skal strække sig til de fattige Fader= og Moderløse Børn, men til alle hielpeløse Børns Opdragelse og Forførgelse, Staden, som falde deres Forældre for besværligt at ernære. Af hvilke de som ere under 6 Aar kan, til den Kongel. Opfostnings Stiftelse for ulykkelige Børn overleveres; men de som ere over 6 Aar kunde anfortroes den Almindelige Pleye Anstalt, hvor de, til deres 14 Aar, da de kunde con firmeres, anvises den fornødne Kost, Klæder og Underviisning, og derefter sættes til Fabriqver, Haandværker, Agerdyrkning, eller andre Tienester, under hvilke Pleye Fædres Opsigt, de paa Pleye Anstaltens Bekostning bruge Formiddagen til Skoelegang, men Eftermiddagen anføres til de Haandteringer, de ere satte til; til den Ende er det Han Majestets allernaadigste Villie, at de her i Staden Frie og Fattige=Skoeller skal indrettes efter een Plan, at de om Formiddagen gives den omtalte Underviisning, men om Eftermiddagen oves i adskillige Haandgierninger, ligesom og nye Skoler skal oprettes af samme Art, og fra Magazinet forsynes med adskillige Slags raa Vahre til Forarbeydning. Forordn. 7. S. Til den Ende er det paalagt Pleye Directionen en vis Plan at følge og iværksætte, efter hvilken slige Børn skulde beredes til deres Haandtering og Bestemmelse i Fremtiden, saa at baade deres Siæls vner vel maae dyrkes og udvikles, som og deres Legemer giøres sunde og stærke; og da denne Foranstaltning ophæver Vaysenhusets hidtil værende Indretning, saa skal de sig der befindende Børn, deels paa Opfostrings Huset, deels udi private Folkes Huuse, og deels hos Landsbye=Folk anbringes. Men da Hans Majestæts mide og virkende Forforg strækker sig og til at udbrede nyttige Kundskaber i hans Lande, og ved een forbedret Underviisning i alle de Konster og Videnskaber, som kunde give Ungdommen en opklaret Forstand og gode Jndsigter, for at blive saa meget meere skikket og Brugbar til det Borgerlige Liv Forord. 8. H. Saa er det Allerhøystsammes landsfaderlige Villie, at der skal anlægges en Real=Skoele, hvor ved Gyemeedet skal være, at skaffe de Unge saadanne Kundskaber, at de, uden at være egentlige Lærde, kunde blive beqvemme til de mange i det borgerlige Liv forefaldende Haandteringer. Denne Real Skole, som i det hidindtil værende Vaysen huus, skal anlegges, bliver aabned med tilkommende Aars Begyndelse. Ungdommen, saavel den Fattige, som Bemidlede, skal her ikke allene finde een fornuftig Anviisning til Skrivning, Regning og Bogholderie, men endog blive underviisk i de levende Sprog, som Fransk, Engelsk, Hollandsk o. s. v. dernest i Geographie og Historie; i de Matheematiske Videnskaber; i Styrmands Konsten; i Physik og Kundskal om Naturen og Konsterne, i Handels Historie; i Land og Have=Dyrkning; i Lands Lov og Ret; i Religion, kort, i alt det som gjør et ungt Menneste fornuftig og duelig til enhver Levemaade. Der bliver og til den Ende anlagt et Kabinet af Naturens og Konsten nyttigste Producter, til ligemed et Modell Kammer; foruden at Ungdommen uden for Lærre=Timerne bliver anviist i Konsternes og Haandværkerners Værkstæder. Til denne Underviisning kan ikke allene enhver Indbyggere, her i Byen indsende sine Sønner, men den staaer endog aaben for enhver Udenbyes; For disse sidstt bliver den Anstalt føyed, at de annændig kan tages i Kost og Kammer; og betales af de Formuende Børn, for enhver Lection ikke meere end Een Rixdaler hver Fierding Aar, men de Fattige, som kan bevise si Fattigdom, og besidder Beqvemhed til at tage mod Underviisning nyder ikke allene den samme frie, men endog forsynes med fornødne Bøger hver halve Aar bliver anstiller offentlig Prøve med Skolarerne over de hørte Lectioner, de som da have udmærket sig ved Flid og Skikkelighed, blive tildeelte Premier, hvilke de skal bære som Æres Tegn; desuden skulde de Fattige af dette Slags gives een Biehielp til anstændige Klæder; hvortil den af de Bemidlede betalte Skole Løn skal anvendes. Hans Majestæt tager sig selv denne Anstalt saa vær til Hierte, at han har gived de Skole er som med inger fra Skolen et Vidnesbyrd og verer Fid og Duelighed, den al lernaadigste Forsikkring, om at befodre dem frem for andre til Skole og O conomiske Embeder paa Landet, og at anste den ne Stiftere som en Plamt Skole for duelige Sublecter, til i Tiden at udbred, Anelbyrkujug og Handelens Tilvext hos Nationen. Af samme Grunde vil Allerhøy samme, at Lærerne ved Real=Skolen, hvortil velges duelige Studentere, efter 5 a 6 Aars tro Tieneste ved Skolen befordres til gode Præster og Skole Embeder, Reselser skal i denne Skole allene de finde Sted, som ikke qvæler, med nærer Æreklerheden hos unge Gemytter. Mai vil søge at beskiemme de Dorske og Uskikkelige, ved at ned sætte dem, offentlig laste dem, nægte dem Belønninger, Skole Attester, og naar det ey vil forbedre, da at forviisdem Skolen. Lærre=Bøger, indrettede efter denne nye Underviisning hvoraf enhver Videnskab i Korthed kan fattes, Borgeres vil somme Liv opklares, og Nytten og Indflydelsen af de foredragne Sætninger, sæltes i det Lys, at det for de unge Hoveder baade kan blive fattelig og interessert, skal drages den fornødneste Omsorg for, og blive een af de Bestræbelser, man især vil lade sig være angelegen. Dette er Hensigterne, hvorefter den almindelige Pleye Anstalt skal rette sine Handlinger, det staar nu tilbage a vise Formen og Ordenen, i hvilken man formoder at opnaae disse Hensigter, Hans Majestæts allernaadigste Villie har derfor været at de Fattiges Opsigt og Forsørgelse her i Staden, fornem melig skulde betroes saadanne Mænd, hvis Klogskab, Redelighed og Menneskeskierlige Iver, er almindelig bekient og beviist, og derfor har Allerhøystsamme befalet, at i et hver Kirke Sogn skal oprettes een Pleye Commission, der skal bestaae af Sogne Præsten, Kirke=Værgeren, et Par anseelige Borgere i Meenigheden, hvilke allerede ere udnevnte, iten Rodemesterne i Qvarterret. Disse Mænd, have den best Leylighed at lære at kiende, de Fattige i deres Sogn, det bliver og dem man formedelst deres Klogskab, Reedelighed og Menneske Kierlighed, forlader sig paa, at de paa det troelig ste og rigtigste anvender Meenighedens milde Gaver og de offentlige Almisser. Til den Ende forsamles de i hver KirkeSogn, hver Onsdag Eftermiddag, for at undersøge de Fattiges Trang, og rekke dem den fornødne Hielp. Forord. 6. H. Og bliver ey andre end de, som af Sonne Commissionerne til Pleye Directionen vorder anbefalede, herefter i de offentlige Stiftelser og Hospitaler antage Men de, som saaledes enten ere eller blive antagne, have ikke nogen Adgang eller Deel til Almisse fra Sogne=Commissionerne, saalænge de staae under en offentlig Stiftelses Forsorg; ligesom ey heller de, som enten af Post=Cassen, eller paa anden Maade nyde Pension, maae indlemmes i disse Stiftelser. Disse Pleye Commissioner til hvilke de Fattige haver at henvende sig, skulde i et hvert Kirke Sogn understøtte de virkelige Huus=Arme med Almisser, henviise de Nærings Løse til Pleye=Anstaltens Magazin, sende Fader= og Moderløse eller andre Børn som ere Forældrene til Byrde til Pley=Directionen, rekke de Syge Forpleyning, give dem Anviisning til Læger, og endelig forestaae Directionen saadanne til Hospitals Lemmer, som ere Syge, Uformuende, og uden Familie Hielp. Uden deres Attest bliver ingen Fattig hørt ved Directionen, endnu mindre antaget i Hospitalet. Forord. 10. F. Og for at opmuntre de ved Commissionen ansatte Kirke Værgere og Borgere til at opfylde deres Pligter med des større Iver; saa skulde de for andre Byens Bestillinger være befriede; ligesom og de Sidstbenævnte have Adgang til at sættes paa Valg til Magistrat Embede, naar de i nogle Aar ved deres viste Iver og Troskab udi deres Embede dertil have gjort sig værdige, Paa saadan Maade, er efter Hans Majestæts Befaling tillige de eftertrykkeligste Forholds Regler fattede, for at afværge Betlerie og Lediggang. Forordn. 11. S. Da denne Pleye=Anstalt fornemmelig sigter til de Nodlidendes Underholdning og Vindskibeligheds Opmuutring. Til en almindelig Fond for denne Pleye=Anstalt, har det allernaadigst behaget Hans Majestet at anordne Forordn. 9. F. At foruden de hidtil saavel til det Fattiges Væsen, som til Vaysenhuset og Opfostringshusen. henlagde Jndkomster, samt de af Lotterierne heres ter faldende Fordeele, hvilke til Pleye=Directionen, ere anviste, skal Sogne=Commissionerne endnu have følgende Jndtægter, 1) En Collecthver Fjerding Aar i Sognets Kirker. 2) En Fattiges Tavle udi Kirken, hvormed de hidtil ombærende Tavler for særdeles Stiftelser afskaffes. 3) En Fattiges Tavle ved Bryllupper. 4) Den saa kaldede frivillige Gave til Silke Huset. 5) De goddædige Legater, som, som enten allerede ere henlagte til Kirkerne, eller herefter henlagt vorde, naar de til Almisse ere bestemte. 6) Og naar dette ikke skulde findes tilstrækkelig, da det Manglende at tilskydes af den almindelige Pleye=Casse. Dette er Hoved Hensigten og Indholdet af den Almindelige Pleye Anstalt, hvilken man ønsker maae opnaae de store og ærværdige Maal, til hvilket den sigter; blive vig tig for Regenten, for det Almindelige Beste og for Menneskeligheden; og ved Raad og Daad af det fornuftige og goddædige Publico, udviise et lige saa lykkeligt som haabe, fult Udfald. Til Betienings=Mændene ved denne Pleye=Anstalt ere følgende allernaadigst udnævnte : Hr. Etats=Raad Ryberg over Fabrik Væsenet og Arbeids=Husene; Hr. Liv Medicus v. Verger over Syge=Hospitalerne, og hvad til Medicinal Væsenet henhører; Hr. Pastor Resewiz over Real Skolen og Opdragelses=Anstalterne; Hr. Syndicus Lunding over Tugthusene. Til Hoved=Bogholder Hr. Raadmand Balthasar Schiøtt; til Secretair Hr. Anditeur Wilhelm Anton Lindeman; Revisor Jochum Kruger; Magazin=Forvalter Wilhelm Heidner. Til Medici Hr. Hof=Mediens Tode for Christianshavn; Hr. Doct. Saxtorf for Friderichstad; Hr. Doet. Schiønheyder for gamle Kiøbenhavn. Til ChirurgiHelmke, Proct, Capito, Sibbern; til Bud Poul Schiølt. Hospitals Betienterne er: 1) Ved Wartou Hospital Forstander Hr. Etats=Raad Stendrup; Præst Hr. Profes for Egede. 2) Ved Real=Skolen i forvige Waysenhuus. Rector ved Real=Skolen, Hr. Geus; Inspector over de Fattige og Arbeids=Skolerne He. Krøll; Contector ved Real=Skolen vacant; Inspector ved samme Hr. Bernhard, Dragun. 3) Ved Opfostringshuuset. Forstanderen Hr. Knud Broust; Ollfruen vacant. 4) Almindelige Hospitall. Jnspectenren Hr. Søren Hempel; Præsten Hr. Wolquart; Spindemesteren Dørnheim; Ollfruen ved Sygestnerne Sophia Hoffers; Degnen i Hospitalet Lars Giessing. 5) Abel Catharines Hospital. Samme som det almindelige, Ollfruen undtagen. 6) Børne= og Raspehuset. Jnspecteuren Hr. Johannes Orst; Præsten Hr. Lange; Degnen og Skoleholder Giedde; Ollfruen Mad. Albrechtsen, Spinde= og Raspemester Wilde; Spindemester Magnus Trekee. 7) St. Johannis Hospital og Claudii Rossetes Stiftelse. Inspecteuren Hr. Claus Meden; Præsten Hr. Strange; Ollfruen Mad. Huge. De til de Fattiges Pleye her i Staden i Steden for den hidtil værende Commission allernaadigst anordnede Sogne Commissioner skal i hvert Sogn, foruden Sognepræsterne, Kirkeværgerne og Rodemesterne i Qvarterret bestaae af 2 Stadens Borgere, som ere 1) i Frue Sogn Hr. Jens Hansen, Ober=Formynder og Brygger; og Hr. Andreas Poulsen, Hørkræmmer. 2) J. St. Petri Sogn, Hr. Olans Baad, Brygger; og Hr. Andersen, Klædekræmmer. 3) I Nicolai Sogn, Hr. Peder Thomsen, Klædekræmmer, og Hr. Lars Larsen, Tømmerhandler, 4) J Hellig Geistes Sogn. Hr. Budz og Hr. Jens Laurizer. 5) I Trinitatis Sogn Hr. Kaasbøll og Hr. Schulz, Brygger. 6) J Holmens Sogn, Hr. Walbohm og Hr. Studsgaard. 7) J Garnisonens Kirke Sogn, Hr. Hassing og Hr. Peder Rasmussen Møller. 8) J vor Frelseres Kirke Sogn, Hr. Grosserer Brock og Hr. Capitain Kiøhlsen. 9) J Friderichs Kirke paa Christianshavn. Hr. Grosserer Fenger og Zinn. Klokkeren er som Secretair i Samlingen, og fører Pennen; Graverne forrette de fornødne Ærinder. 3 Adskilligt Nyt, Kiøbenhavn. I Dag Formiddag behagede det atter begge De regierende Majestætter Kongen og Dronningen at ansee Falcke Jagten paa Fælleden uden Stadens Nørreport J Følge en Kabinets Ordre af 4 November, maae ingen af de Kongelige Collegier Depertements tillægge et anden Collegium eller nogen Person som ey derunder sorterer, nogen Ordre til Efterlevelse, men samme skal directe indberettes i Kabinettet, hvorfra den fornødne Ordre Vedkommende skal tilstilles.