JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Onsdagen den 12te Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ved Ar De R. Auction opbuden for til den Høystbydende at bortsælges Flor=Fabrikeurerne Claude Terveaux & Pierre Henry Picearts Boes Huus No. 11. Lier. H. H i Kronprindsensgade; hvis nærmere Beskaffenhed de opslagne Placater udviser. Conditionerne er til Eftersyn hos Procurator Weidemann paa Østergade No. 54. Torsdagen den 13de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver Christian Wendelboes Huus No. 278 paa Hiørnet af Dybens= og Ulkegaden, under Øster Qvarteer beliggende, FE Me og sidste Gang ved Auction opbuden og den Høystbydende absolut tilstaget; samme Huus bestaaer, efter Vurderings=Forretning af sidste 25de Jan. til Ulkegade af 8 Fag Grundmuur, 4 Etager høy, med Vinkeltag og Qvist over 4 Fag, med Altan over og Jern Gallerie, samt Kielder under Huset med udvendige Skoder; men til Dybensgade er samme Bygning ikkun 3 Fag; i Kielderen er indrettet en Boutiqve paa 3 Fag til den ene Side, og 2 Fag til den anden, i samme en fast Disk med Skuffer og nogle Hyller, samt et fast Skab i Væggen. Overalt i Værelserne befindes en 3 Etage, fem 2 Etage, 4 enkelte Vindovne og en Bielægger Kakkelovn, med videre Muur og nagelfaste Pertinentier, som dette Huus med Rette tilhører, og berørte Vurderings=Forretning yderligere omformelder; thi ville de Lysthavende behage sig til bemelte Tid og Sted at indfinde.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Fredagen den 14de Martii førstkommende, om Middagen Gang opraabt, og om fornøyelig Bud skeer, til den HøystbyKl. 12 Slet, bliver paa Børsen ved Auction Fa R ST. dende bortsolgt det Agent Wolff & Compagnies Boe tilhørende, og paa Christianshavn, paa Hiørnet af Store Kongensgade og Pakhuus, som er inddeelt i fem Pakrum, asseureret i denne Baadmandstræde, under No. 125. og 127, beliggende store Stads Brand=Casse for den Summa 3000 Rdlr. og vurderet for 2350 Rdlr. Conditionerne og Vurderings=Forretningen kan faaes til Eftersyn hos Kammer=Advocat Schønheyders Fuldmægtig Fleischer i Gaarden Nr. 51. og 52, paa Nørregade.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Fredagen den 14de Martii førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 4 Slet, bliver ved Auction Fød R S T. Gang opraabt, og om fornøyelig Bud skeer til den Høystbydende bortsolgt, det Agent Wolff & Compagnies Fallitoe tilhørende Huus, beliggende paa Amager Torv og ud til Læderstrædet, i Strand Qvarteer, under nye Matriculs No. 49, asseureret i denne Stads Brand=Casse for den Summa 10000 Rdlr., og vurderet for 10,500 Rdlr. Conditionerne og Vurderings=Forretningen kan faaes til Eftersyn hos Kammer Advocat Schou. de ders Fuldmægtig Fleischer i Gaarden Nr. 51. og 52 paa Nørregade.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Fredagen den 14de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction Tir E Da E. og sidste Gang opbuden, for da absolute og uden flere Auctioners Holdelse til den Høystbydende at bortsælges, afg. Spæk høker Rasmus Nielsen Lunds Boes Huus No. 31. i Stort Kongensgade og St. Annæ Vester=Qvarteer, i Følge Vurderings=Forretning af 14de Februarii sidst, bestaaer af: 1) En Forhuus Bygning til Gaden 7 Fag 3 Etager høy med en Qvist over 5 Fag, samt Vinkeltag; Forsiden til Gaden og 4 Fag i underste Etage mod Gaarden er Grundmuur, men Resten Muur og Bindingsværk, i 1ste Etage er en giennemgaaende Forstue med Mellemør, og bag ved samme er Tragen til de andre Etager anlagt; blant andre Leyligheder er paa den ene Side at Forstuen en Spekhøker=Boed paa 3 Fag med Hyller. 2) En Muur og Bindingsværks Sidehuus Bygning i Gaarden, 3 Fag 3 Etager høy med Halvtag, og under samme en Kielder. 3) Endnu en Sidebygning af Muur og Bindingsværk, 9 Fag 3 Etager høy med 2 hele Tage og Render i Midten, samt Kielder under med aaben Skorsteen; dog er af Forsiden i denne Bygning 5 Fag udi underste Etage Grundmuur. 4) Jmellem For= og Sidehuset er en liden Tilbygning paa 1 Fag 2 Etager høy, grundmuret Forside og behængt med et løs Tag. 5) J Gaarden er et Skuur af Tømmer og Bræder 7 Fag 1 Etage og Halvtag, udi samme et dobbelt Locum med muret Kasse paa 1 Fag og en Rullestue paa 4 Fag m.m. Overalt i Værelserne, som deels ere malet, paa nelet og gibset, er 13 Vindovne og 8 Bielæggere. Til Stedet, som i Stadens Brand Casse er asseureret for 4500 Rdlr. og hvorpaa allerede er buden 4000 Rdlr., er et broelagt Gaardsrum, en Portion forsk Pompevand med Opstander og Pomperedskab, saa og noget Brandredskab. Vurderingen og Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos Fuldmægtig Bondrop, boende i Viingaardstrædet Nr. 178.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Løverdagen den 15de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction Tr E DJ E. og sidste Gang opbuden for absolut til den Høystbydende at bortsælges afg. Anne Cathrine Ficks og forhen afg. Mand Hof=Possementmager og Guldtrækker Carl Ferdinant Klemckes Stervboes tilhørende Gaard og Hauge, beliggende i Store Kongensgade No. 50. Gaardens Bygninger, som i Stadens Brandeasse er forsikret for 13000 Rdlr., hvoraf Præmien cesserer, bestaaer ifølgende: en Bygning til Gaden 11 Fag 2 Etager høy og muret Kielder under de 9 Fag, til hvilket Huus er opført Qvist over 5 Fag Muur og Bindingsværk, med en grund 2de Tilbygninger i Gaarden, hver 3de Fag, 3 Etager høi af Muur og Bindingsværk, i hvilket ene er anlagt Trappe til Værelserne og det andet indrettet til Værelser, som ere i Forening med Værelserne i Hovedbygningen. Til den høyre Side i Gaarden et Sidehuus, hvis ene Gavl vender til Gaden og den anden til Haugen 15 Fag, hvoraf de første 6 Fag eller Forhusets Dybde er 3 Etager høy med Kielder under, og de 9 Fag inde i Gaarden 4 Etager høy, begge Gavlene, saavel til Gaden som til Haven, saa og de 9 Fag af Forsiden, som viser sig til Gaarden, er af Grundmuur, men Resten Muur og Bindingsværk: Værelserne i de 3de underste og 2de i 4de Etage, ere panelet, betrukket, malet og gibset, ligesom og i de 3 underste Etager ere Kiøkkener, Spisekamre m.v. Paa den venstre Side i Gaarden, et Sidehuus 6 Fag 4 Etager høy, Forsiden og den ene Gavl, Grundmuur, men Rest Muur og Bindingsværk, i lige Linie Baggaarden, en Bygning af Muur og Bindingsværk 10 Fag 1 Etage høy, hvorudi er 2de Stalde og Kudske=Kammer m.v. lige for denne Staldbygning et Skuur af Tømmer og Bræder, estaaende af 11 Fag; ved Enden deraf et Locum af Muur og Bindingværk 3 Fag. Udi Haven som er indhegnet med 11 Fag blankeværk og indhegnet fra Gaarden med 7 Fag Stakitværk befindes 2de Lysthuse og en stor Deel Frugttræer. J Gaarden, en Portion fersk Pompevand med behørig Pompe Redskaber. Overalt i Værelserne 21 forskiellige Jern Kakkelovne med videre Muur og nagelfaste Ting, alt saaledes som den derover den 6te Februarii d. A. foretagne Vurderings Forretning nærmere udviser og omformelder, hvilken Forretning tilligemed AuctionsConditionerne af Liebhaberne nærmere kan eftersees hos Boets Curator Procurator Torst paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Farvegaden Nr. 24.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Mandagen den 17de Martii Kl. 12, skal paa Børsen ved Auction paa 6 Maaneders Credit bortsælges: 50 Stkr. calmarsk 11 tomme Fyretømmer 15 a 19 Al. 70 - - 7 - 18 Al. - 290 - Carlshavns 18 Alens Fyrretømmer, 200 Tylter westervigske Fyrre Val Bræder, - lybske dito, 50. - Val Vrags dito, 150 - - - lybske Vrags dito, 100 - . - halve Vrag dito, - Granne Valbræder, - Ege=Bræder. 200 Stkr. danziger 2 og en halv Tomme Fyrreplanker i og en halv Alen lang, 250 Stkr. 3 tomme Fyrreplanker 6 og en halv Alen lang, 60 Tylter Carlshavns 1 og en Qvart Tomme 7 Alens Fyrre=Brædder. 150 Tylter Carkshavns i tomme 7 Alens Fyrre=Bræder, 300 Stkr. Birke=Bommer, 20 Skok Ege Klavholt, 100 - pommerske 10 Qvarteer Ege Pipstaver, 200 - svenske Ege Oxhovedstaver, . - Tøndestaver, 55 Stkr. Trappestene, som forinden Auctionen forevises paa de Hr. C. L. Lütken 6. Friis's Tømmerplads No. 2, og hvorover de trykte Fortegnelse faars hos Hollested & Gandil.
Berlingske Tidende, 1794-03-10
Tirsdagen den 18de Martii, Formiddag Kl. 9, bliver Følge Dom og Excecution ved Auction bortsolgt udi Gaard No. 275 i Adelgaden lige for Prindsensgade, endeel Gods Løsøre, saasom Sølv, Tin, Kobber, (hvoriblandt 5 Lispunye Plader), Messing, Malm og Jernfang, dansk PorcellaSophaer, Canopeer og Stole med Damastes Betræk, M. hognieborde, Dragkister, Sengesteder, endeel Dækketøy i Lagener, et Qvantum Gevæhver med Bajonetter og Messing Beslag, 90 Stkr. lange Elletræer, tienlig til Dreyer Arbeyde 2de jernbeslagne Arbeyds Vogne og nogle hugne Stemmen. imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres til Hof og Stads=Rets Procurator Thrige i Lille Kongensgade No. 825 hos hvem Catalogi kan bekommes 2 Dage før Auctionen. Veste nye Hørfrøe til Sæden, og nye Hollandsk rød Kløverfraer til Kiøbs, som anvises herfra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Livorno, den 20de Februarii. Fra Corsica har man faaet nye Efterretninger. Den 12te hujus rykte henimod 2000 Mand, deels Franske, deels Corser, ud, marcherte til Landsbyen Leunio, for at udplyndre og antænde den, men bleve af de corsiske Patrioter, under Anførsel af en Hr. Leoneti, tappert imodtagne, og efter en 4 Timers Fegtning slaget paa Flugt. De lode henimod 200 Døde paa Pladsen, mistede 2 Kanoner, 20 Vogne med Krudt og Kugler, Flintepatroner o. s. v. Blant de Saarede befandt sig 1 Captain, som strax efter døde; og blant de Døde vare 6 Lieutenanter, en Secondlieutenant, en Chrirurgus og et Fruentimmer, klædt som Grenadeer. Man gjorde 20 Fanger. Fortet Fornali bliver beskudt af Engelænderne, som have erobret et Batterie af 3 Kanoner; 25 Franske ere derved blevne dræbte og 40 gjorte til Fanger. En engelsk Escadre skal have bemægtiget sig nogle franske Skibe, som havde Landtropper og Commissairen Salicetti om Bord.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
London den 28de Februarii. Af den Tale, som Lord Lansdown nyelig holdt i Parlementet, og hvori han foreslog en Adresse til Kongen angaaende en hastig Fred, fortiener endnu følgende Sted at anføres. Efterat Lorden havde rost Regieringen i Bern som viis, dydig og vel indrettet, kom han til Dannemark, hvor Regieringens Opførsel havde været ligesaaadel, roesværdig og retfærdig. Grev Bernstorfs Svar paa vor Forestilling kaldte han et af de mandigste, viseste og roesværdigste, som han nogensinde havde læst. Det er, som han sagde, et Stats skrift som man skulde bevare som et Mynster for ethvert Cabinet i Europa, et Statsskrift, som i alle dets Dele hænger nøiagtig sammen, og jo meer man studerer det, destomere Beundring fortiener det. Man har i Gaar faaet den Efterretning, at Sir John Jervis er den 8de og 12te Januarii ankommen med sin Escadre til Barbados. Flaaden var ved en Storm bleven skilt ad, men er nu igien bleven samlet. Alle Tropperne paa de øvrige vestindiske Øer ere trukne til sammen paa Barbados, og ere, efterat de fra Europa ankomne Tropper havde forfrisket sig, 10000 i Tallet, blevne indskibede, for strax at afgaae til en Expedition mod de franske Vestindiske Øer.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
De ostindiske Kyster ere fulde af franske Kapere, som foruden et stort ostindisk Skib, have taget mange smaae. Fra de sydlige Kyster har man den ubehagelige Efterretning, at de franske Kapere have i faa Dage taget i Canalen 15 engelske Skibe. Hertugen af York reiser nu i Morgen, uden videre Forhaling, tilbage til sin af Engelændere, Hessere og Hanoveranere bestaaende Armee. Denne Armee skal efter den lagte Plan dække Vestflander, fra Menin af indtil Søen, hvorved store Oversvømmelser ved Nieuport, og Furnes skulle blive tagne til Hielp. Den østerrigske Armee, tilligemed Hollænderne, skal imidlertid paa venstre Haand angribe Fienden med al Magt. Begge Armeerne regner man her for 170000 Mand Jnfanterie, og 55000 Mand Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
J vore offentlige Blade, læser man følgende Skrivelse fra den regierende Hertug af Brunsvig til Kronprindsen af Preussen, dateret Maynz den 24de Januarii: "Den Deeltagelse, som Deres Kongelige Høyhed har tilkiendegivet over min Afgang fra Armeen, giver mig Aarsag til den inderligste Taknemlighed. Jntet andet end sammenstødende Omstændigheder, hvilke vare ligesaa stridige som usædvanlige, kunde bevæge mig til, at tage en Forholdsregel, som var mig selv saa ubehagelig. Det har været mig overmaade ønskeligt, nu og da, at have haft Leilighed til, at være i Nærheden af Deres Kongel. Høyhed, og i Dem at beundre de Talenter, som maae sette Dem blandt vor Tidsalders store Mænd. Europa behøver sandelig ogsaa saadanne paa en Tid, da nesten 400000 Krigere og 80 Linieskibe, understøttede af en indvortes Krig, forgieves have stræbt, at tilintetgiøre den Consøreration af Laster, som nu tyranniserer Frankrig. Jeg har den Lykke, at erfare, at min Jver i at tiene en god Sag, ikke har undgaaet Deres Kongl. Høyheds Opmærksomhed. Ulykkeligviis ere virkelig Armeens Bevægelser ofte blevne standsede i det Øiblik, naar den største Magt og Anstrengelse var nødvendig - Dersom Houchard var efter Maynzes Overgivelse bleven angrebet, dreven tilbage og slaget, saa skulde de Forstærkninger, som den fiendtlige Nordarmee fik, ikke være komne til samme, og Angrebet ved Manbeuge være undgaaet. Saarlouis, som var slet proviantert og blottet fra al Beskyttelse mod Bomber, skulde efter al Sandsynlighed inden kort Tid have blevet indtaget. Eisas havde da kunnet blive omringet fra Saar af. Besiddelsen af Lauter vilde have forskaffet solidere Fordeele; og dersom den franske Rhin= og Mosel=Armees Forening havde ved alle muelige Midler bleven forhindret, og man havde taget Posterne ved Bouquenon, saa vilde Strasburg have blevet truet og Landau sandsynlig indtaget. - Jeg beder Deres Kongel. Høihed om Forladelse, at jeg tikiendegiver min Fortrydelse. At klage nytter, som jeg veed, til intet; det forskaffer dog undertiden en kort Lindring. Tillad De mig kun endnu at tilføye, at dersom De har nogen Jndflydelse paa min Efterfølger, vilde jeg ønske De kunde formaae ham til, at opbyde al sin Anseelse, for at hindre Armeens Deling i alt formange Detachementer; thi Følgen af en saadan Deelinger, at vore Tropper, overalt for svage til, at agere efter en offensiv Plan, ere nødte til, allene as indskrænke sig til ForsvarsAnstalter mod den Fiende, som vi have at overvinde; en Feil, som drager de slemmeste Følger efter sig. Med den største Misfornøyelse forlader jeg en Armee, som har opvakt hos mig den største Agtelse, Beundring og hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Paris, den 28de Februarii. J N. C. Forsamling den 26de forlod St. Just Præsident stoelen, for i Velfærds= og Sikkerheds Commissionens Naar at aflegge en Beretning om de heftede mistankte Personer. Denne Beretning blev ofte afbrudt ved en almindelig Bifaldsklappen. Den skal trykkes og sendes til alle Folkeselskaber, alle Armeer &c. Her ere nogle af de mærkeligste Stædet i samme: "J Europa ere 4 Millioner Fangne, og vi, vil skulde lade vore værste Fiender i Frihed? Ludvig 16de lod i Aaret 1787 nedsable mere end 8000 Borgere i Paris i Gaderne St. Hypolyte og Melee. Man fortiede denne Grumhed. Monarkiet har i 14 Aar svømmet i Blod Under den gamle Regiering vare bestandig 400000 Menneskeer i Fængsel; aarlig hængte man 1500 Snighandlere; rad brakkede 3000 Mennesker, og Revolutionsretten, som man taler ilde om, har i eet Aar endnu ikke dømt 300 Arstokrater til Døden. (Men hvor mange have Krigs- og Revolutions-Commissionerne i Departementerne opofret!
Berlingske Tidende, 1794-03-14
J Følge en Navne Liste, som for omtrent 3 Uger siden er trykt, vare til den Tid 336 Personer af Revolutions Tribunalet i Paris dømte til Døden.) Hvem der skaaner Forbrydelse, opofter Dyden. De, som forlange Aristokraternes Frih d. ynde ikke Republiken. Man taler om Eftergivenhed og Naade. Den sande Naade er den, som sender alle frihedsdræbende Factioner til Skasottet. Der existerer en Sect i Republiken, som spiller alle Roller og bærer alle Masker. Denne Sect forstørrer alle fore Ulykker, og taler nø sten intet om vore Seire. Den sukker over nogle Sammensvornes Afstraffelse, og synes at forglemme 200000 Patrioter, som ved Fienderne ere omkomne. Den forlanger Fængslernes Aabnelse, og dersom i aabne dem, saa skulle alle de, som i lade gaae ud, gribe til Vaaben mod eder. Havde man for et Aar siden sængslet alle Royalister, saa havde vi ikke haft nogen Borgerkrig at føre. En Revolution kommer kun i Stand ved Vanskeligheder, og Folkets Frihed erholdes kun ved Sverdet. Under en streng Regiering havde i hverken haft Føederalismus, eller Dumourier. Charete og LarocheJaquelin jagede dem en Kugle gjennem Hovedet, der ikke tænkte, som de, og os vil man ikke tillade at handle strengt mod dem, som ville opholde os vor Revolutionsløb, For et Aar siden vilde man overvinde os ved Magt; nu vil man forskaffe os en udtærende Sygdom, og ombringe os formedelst Naaden. De, som udføre Revolutionen kun halv, grave deres egen Grav. Snart skulle i erkiende, at denne Grundsætning er sand, ligesom ogsaa denne: at man kun er den nogen Ganst skyldig, som har stridet for Frihedens befæstelse. Lader os give de Ulykkelige de Sammensvornes Eiendomme, thi i en Republik skulle hverken være Rige eller Fattige, en Lighed i Lykke, ligesom og i Rettigheder maae have Sted i samme, og Luxus og Elendighed maae i samme være lige fremmede. Dette er vort Øyemed; lader os ikke tabe det af Sigte, og især lader os tillukke vort Øre for de fængstede Modrevolutionisters Raab. Lader os træde sammen, for at stride mod vore fælles Fiender, som ikkun derfor ville sønderrive os, paa det de siden kunne ødelegge hverandre. Men vi ville stride for en skiønnere Sag, for Menneskehedens Lykke, og ikke tillade, at der er en eeneste Fattig eller Ulykkelig i hele Republiken." Efter denne Beretning blev følgende Decret enstemmig antaget: 1) Sikkerheds-Commissionen har Fuldmagt til, at sætte alle heftede Patrioter i Frihed. 2) Enhver Person, som forlanger sin Frihed, er forbunden til, at giøre Regnskab for sin Opførsel siden 1789. 3) Patrioternes Eiendomme ere hellige og bør ikke fornærmes. 4) De Personers Eiendomme, hvilke blive erkiendte som Republikens Fiender, skulle inddrages til Bedste for Republiken; de selv skulle blive i Fængsel indtil Freden, og derpaa for evig forvises Landet. Efter dette vigtige Decret havde Præsidenten allerede ophævet Forsamlingen, da Danton endnu forlangte, at alle Medlemmer af Revolutions=Commissionerne skulde være forpligtede til, for Sikkerheds=Commissionen at bevise deres Borgertænkemaade siden den 1ste Maji 1789. Ogsaa dette Forslag vilde Forsamligen decretere, da Danion selv forlangte, at det skulde henvises til Sikkerheds=Commissionen.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Ostende, den 28de Februarii. Da den saalænge forehavte Landgang paa Kysterne af Normandiet og Bretagne endnu bestandig skal gaae for sig, saa bliver nu ogsaa den af emigrerte Franskmænd bestaaende Legion von Chartre taget i engelsk Sold, og skal tilligemed det nye oprettede brittiske Uhlaner=Corps om kort Tid gaae til Skibs, for at forene sig med de ved Grev Moiras Armee, staaende 4000 Hesser. Der skal ogsaa blive udtaget af adskillige østerrigske Husar=Regimenter et Corps af 1000 Frivillige og ligesaamange af de tyrolske Skarpskyttere, for ligeledes at støde til Grev Moira. Disse Anstalter bevise tydeligen, at de forenede Magter ere nu meer end nogensinde tilforn betænkte paa, at understøtte af alle Kræfter hin tapre royalistiske Armee, som nu allerede i 10 Maaneder kjækt har slaaet fra sig.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Brussel, den 2den Martii. Følgende angives for Operationsplanen til den forestaaende Campagne i Nederlandene. Jngen Cordon skal videre finde Sted. Vestflandern bliver sadt under Vand, og forsvaret af det bevabnede Landfolk og 10000 Østerrigere. Doornick og Cortryk blive stærk befæstede, og forsynede med talrige Besatninger. General Clairfat, staaer ved Doo nick med 25,000 Mand, og holder Ryssel i Tømme; Prindsen af Coburg sætter sig med 30000 Mand ved Valenciennes: Fyrsten af Hohenlohe gaaer for Manbruge med 25000 Mand, Gene al la Tour staaer ved Namur med 15000 Mand og Hollænderne, og General Beaulitu i det Luxemburgske med 15000 Mand. Den engelskehannoverske Armee under Hertugen af York, 53000 Mand stærk, agerer i Felten efter den Bestemmelse, som videre skal gives den. Hele Armeen i Centrumet kan i 8 Timer foreene sig. Saa snart man faaer at vide, at Fienderne ere brækkede op, skal der gaaes løs paa dem. Man vil strax begynde med en General=Bataille, da Aarstiden og Veierliget endnu ikke tillader nogen Belering. De Franske ere rykte frem med en Colonne af deres Armee indtil Landrecy. Den franske General van Damme truer de flanderske Søestæder, og i Besynderlighed Ostende. Vort svære Artillerie er rykket frem mod Manbeuge, som bliver alt meer og meer indsluttet af Prindsen af Hohenlohe, og adskillige fiendtlige Cantonneringer have maattet trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
General Clairfat er med Armeens høire Fløi meget fordeelagtigt posteret ved Doornick. Oversvømmelserne ved Nieuport og Fürnes have foraa saget en Skade af nogle Millioner Gylden. A skillige Pionneer=Corpser blive oprettede. Prindsen af Coburg er ankommen til Valenciennes.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Colln, den 3die Martii. Breve fra Paris melde, at sammestads herefter nu en sand Nød, og at der er den største Mangel paa Kiød, Brød og alle Madvare, hvilket kommer deraf, at de constituerte Autoriteter opkiøbe alt, og sende det til Armeerne. Fortvivlelsen blant alle Tlasser af Borgere er stegen til det høieste; man beklager sig lydelig over Conventen, og man har al Umage, at holde Folket i Orden. Paa Gaderne har man mange Gange raabt: Brød, Konge og Fred. - Conventen har seet sig nødt til, at befale Nordarmeen, at afgive 10 Mand af hvert Compagnie, for at sende dem til Vendee. Den selvsamme Mangel hersker næsten i alle Departementerne. Ogsaa Vender er nu frygteligere end tilforn. Conventcomsariernes Grumhed sætter Provence i Oprør, og der er sammestæds Mangel paa alle Artikler af første Nødvendighed. J Bretagne og paa Grændserne af Normandiet rotterer Folket sig igien tilsammen. En Deel af Limonsin er i aabenbart Oprør. Hr. de Precy, som commanderer Royalisterne i Lyon, har vidst at opbringe alle Jndbyggerne i denne Provinds. Han commanderer et Partie, som er i Stand til at drive alle Republikanere tilbage, som ville sætte sig mod hans March til Poitu.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
London, den 4de Martii. Den forrige engelske Consul i Algier Charles Logie, har paa sin Reise fra Algier over Gibraltar hertil udspredt saavel der som her i London det Rygte, at Deyen skulde inden 6 Uger erklære Dannemark Krig, dersom han ikke erholdt syldestgiørende Svar paa nogle forlangender som havde opvakt Disputer imellem ham og den danske Consul. J Anledning heraf kan man til Beroeligelse for vore Skibs=Rehdere og Handlende melde, at Consul Logie har forladt Algier den 13de Januarii, og et Brev fra samme Tid fra den danske ConsulRehbinder ikke giver Anledning til at formode nogen Forandring i Republikens Forstaaelse med Dannemark.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Helsingøer, den 10de Martii. Fra den 3die hujus til i Dag ere 31 Skibe passerede Sundet, hvoriblant Capit. P. H. Løwe til Lissabon den 10de og Capit. P. A. Soelberg til St. Croix den 12te.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Kiøbenhavn, den 14de Martii. For det paa Fanøe under Hr. Jacobsens Bestyrelse værende Grønlandske Handels=Compagnies Regning ere den 8de i denne Maaned 2de store Skibe, Jacob havn ført af Commandeur N. M. Seest og Prindsesse Maria ført af Commandeur L. Clemensen, afgangne med føielig Vind paa Robbe- og Hvalfangst.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Fra Stadens Raadstue er den 10de d. M. udkommet en Placat af følgende Jndhold: "Da det paa nærværende Tid ikke er Slagterne mueligt at kunne, uden Tab, sælge Svine kiødet for den ved de seneste Kiødtaxter af 3 Februar d. A. fastsatte Priis af 7 s. og 6 s. for Pundet; saa tillades det Slagterne i Lauget, indtil videre, at tage derfor 8 s. for Pundet, og Frieslagterne 7 s., hvilken Forandring i bemeldte Taxter til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Naturhistorie=Selskabet.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
J Selskabet er indgaaet som Medlem: Hr. Jørgen Kieding, Kiøbmand i Bergen.
Berlingske Tidende, 1794-03-14
Ved Tal=Lotteriets 567 Trækning i Altona udkom: No. 51 60, 62, 24, 13.