JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Spanien. (Sluttet.) Disse 4 omtalte Provindser bleve under Cortes's constitutionelle Regjering, berøvede deres Privilegier og i Rettigheder og Pligter satte paa samme Fod, som det øvrige Spanien, men da den franske Jntervention igjen skaffede den kongl. Absolutisme Seiren, opnaaede de paany deres republikanske Uafhængighed. J denne dobbelte Kjendsgierning maa man søge den sande Grund til deres Opstand, og fra dette Synspunkt maa man betragte den Krigs Caracteer, som den føre med saamegen Haardnakkenhed. "Vi befinde os vel, J befinde Eder ilde; J ville berøve os vor lykkelige Forfatning og paatvinge os Eders Elendighed. Gjorde J ikke bedre i at efterligne os og deele vor Lykke, Lader os i det Mindste nyde den i Fred, hvis ikke, ville vi vide at forsvare den." Saaledes lyder det Sprog, som Baskerne føre til Spanierne, og det er følgelig hverken for Absolutismens Grundsætningerske eller for Prætendentens Rettigheder, de have grebet til Vaaben, men for Opretholdelsen af deres Friheder, da de ret godt kjende Faren for at miste den, naar en constitutionel Forfatning bringer Orden og Eenhed i Regjerings-Grundsætningerne. Det er en saaret National-Følelse, det er Modstand mod fremmed Vold, der ligger til Grund for det omtalte Provindsers Opstand. De fægte ikke for Meninger, men for Jnteresser, det er ikke nogen Borgerkrig, men ene Krig for Uafhængighed, de føre, og naar de ville, at Spanien, om muligt, bringes under Don Carlos's absolutistiskelHerredømme, saa skeer det, for selv under dette at forblives i Besiddelsen af deres egen republikanske Constitution. Dansk den første Gjæring viste sig omtrent for et Aar siden i Bilbao, vilde nogen Klogskab og Maadehold have været tilstrækkelige Midler til at tilbageholde de voldsomme Udbrud. Siden have Troppernes haarde Forholdsregler og militaire Strænghed i disse privilegerede Provindser fremkaldt Repressalier og en Hevngierrigheds-Aand fra Jnsurgenternes Side, som nuskmaaskee kan giøre Kampens Udfald tvivlsomt nok. Mansk har ikke glemt den Modstand, disse samme Provindser gjorde sig navnkundige ved, under Krigen mod Napoleon. Josephi regjerede i Madrid; den franske Armee bombarderede Cadix, medens Guerillaerne fra Navarra og Biscaya til samme Tid foruroligede de franske Grændser, afskjar al Tilførsel og til i sidst Troppeforstærkningerne selv. Med 40000 Mand skulde General Clauzel rense disse Provindser; med 14 Dages Marscher og Contramarscher trættede og demoraliserede han sine Tropper, og maatte ende med at besætte Stæderne og nogle Landeveie og overlade Guerillerne Magten paa deres Bjerge. i Hvad der for 20 Aar siden ikke lykkedes Europas meest berømte Tropper, kan vel medføre endnu større Vanskeligheder, for Spaniens nærværende Hær.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Naar til ovenstaaende Skilderi endnu føies mange andre Fordele, Jnsurgenterne ere i Besiddelse af, men som dette Blads Rum er tillader vidtløftigere at omtale, da bliver det forklarligt, hvorledes de carlistiske Blade kunne nære den Tanke, at deres Efterretninger om den carlistiske Hærs Tilstand skal vinde Tiltro hos deres Læsere, og ikke strax forkastes som urimelige. J Navarra skal, efter dem, Don Carlos have 9 Batailloner Infanteri, hver paa 800 Mand, og 700 Mand Cavalleri, i Biscaya 8 Batailloner, hver paa 1200 Mand; i Guipuscon, 6 Batailloner, hver paa 1000 Mand; i Alava, 5 Batailloner af samme Styrke. J Aragonien ere 5000 Bevæbnede, dog kun i Bander af 3 til 100 Mand, blot for der at opretholde Carlismen og tvinge Dronningen til at svække sig, ved ogsaa til denne Provinds at sende en imposant Militairmagt. Naar hertil kommer, at ogsaa i de andre Provindser de frivillige Militser have Ondt ved at faae Bugt med de Bander, som reise sig hist og her, saa kan man vel ingenlunde ansee Spaniens Skjebne med Hensyn til Regjeringsformen, for aldeles afgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Tyrkiet. En gjennemgribende Forholdsregel af Sultanen, nemlig Afsættelsen af den græske Patriark og Jndsættelsen af en ny, har gjort et saare dybt Jndtryk paa den græske Befolkning og paa de øvrige christne Secter. Grækernes PriviUlegier i saa Henseende have hidtil aldrig været krænkede, og Sultanens Egenmægtighed ved denne Leilighed er saa meget mere uforklarlig, som den aldeles ikke stemmer overeens med de Hensigter, han ellers har lagt for Dagen til at forbedre Rajahernes Stilling og vinde Porten deres Hengivenhed. J Krigen med Albaneserne maatte Erfaringen dog have lært Sultanen, hvor vigtigt det er ham, at være populair blandt de Christne; det var i Særdeleshed deres Rigdomme og devres Jndustri, der i hiin Kamp skaffede ham Midlerne til at triumphere. Gaaer denne Popularitet aldeles tabt, kan Sultanen ansees for at have mistet en af de sidste Statter, hvortil i hans Trone i denne kritiske Tid helder sig. Er overmodige Krænkelse af religiense Jnstitutioner i og for sig selv blandt de forhadte Forholdsregler, saa maa dette Skridt dobbelt vække Grækernes Uvillie, da den afsatte Prælat udmærkedes sig ligesaameget ved sin Lærdom, Uegennyttighed og exemplariske Vandel, som hans Eftermand netop ved de modsatte Egenskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Underhandlingerne med de fremmede Gesandte synes at være standsede, indtil man faaer Efterretning fra Alexandrien, hvorhen en af Portens høie Embedsmænd er bleven sendt for at bevidne Vicekongen Sultanens Deeltagelse over Begivenhederne i Syrien, men vel snarere for at udforske, hvorledes det egentlig seer ud i Ægypten. Den nye fredelige Vending i Forholdene synes iøvrigt at oplive Sultanen, som yttrer, at der nu fremstaaer en ny Aera for den osmanniske Stat, da han saameget hans Kræfter tillade ham det, agter at benytte denne Fredstilstand til at befordre sin Nations Civilisation.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Aalborg, den 20de October. Efter de betimeligen og anordningsmæssigt udstædte Bekjendtgjørelser af Valgbestyrelsen foretoges den 17de og 18de October Valgmødet for Aalborg Kjøbstad i den store Sa paa Kjøbmands=Laugets Compagnihuus, den første Dag for Budolphi, den anden for Frue Sogn. De talrige Forsamlinger begge Dagene, paa hvilke kun yderst faa Valgberettigede vare udeblevne, vidnede ogsaa her om den almene Jnteresse, som den elskede Landsfaders Hensigt, at knytte et ny Baand imellem sig og Folket, har maattet vække for denne nye Jnstitution. Lister fra de Herrer Valgdirecteurer i samtlige de øvrige Districter, i hvilke betingelserne for Valg, barhed ere de samme og altsaa indbyrdes Valg kan find Sted, vare indløbne og fremlagte. Den høitidelige Forhandling, der fra Begyndelsen til Enden foregik nøiagtig efter Forordningens Forskrift og med den ønskeligste Orden, aabnedes med følgende Tale af Valgdirecteuren, Hs. H. Hr. Kammerherre, Stiftamtmand, Ridder v. Castenschjold: Høistærede Herrer, Det er desværre en noksom bekjendt Sandhed, at de politiske Forhold, som, for flere Aar tilbage, rystede hele Europa, have efterladt høist uheldige Følger for Handelen i vort saa kjære Fødeland. Dog vilde disse Uheld, for en Deel, alt have været overvundne, for denne Kjøbstads Vedkommende, dersom ikke uimodstaaelige Naturtildragelser havde rakt Begivenhedernes Gang Haanden, og saaledes forøget de Uheld, som de politiske Forhold bevirkede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Jkke uden den dybeste Bekymring har Landsfaderen henvendt sit granskende Øie paa disse sørgelige Tilskikkelser; men hidtil laae det udenfor Mulighedens Grændse, at modarbeide disse i deres Følger saa uberegnelige Onder. Dog derfor at see Fremtiden med Ængstelse imode, vilde røde Mistillid til Forsynet og den elskede Landsherre, hvis Jutrættelige Virksomhed vi maae erkjende i alle Bestyrelsens Grene. Ogsaa i det Kongebud, som i Dag kalder os til dette høitidelige og betydningsfulde Møde, finde vi atter et fornyet Beviis paa den alderstegne Monarks faderlige Sindelag mod sine kjære og troe Undergivne. Jeg føler mig derfor forvisset om, at Enhver af den nærede Forsamling med Taknemmelighed vil vide at paaskjønne nærværende Foranstaltning, hvis Hovedhensigt er hved de ængeste Baand at knytte det elskede Folk til Monarken, og jeg er saaledes sikker paa, at enhver af min lærede Herrer eenstemmigen vil give det bifald, naar jeg frembringer det oprigtige og inderlige Ønske: Gud bevare Kongen i mange Aar, til Held og Lykke for og Alle, paa det vi længe kunne nyde Frugterne af hans retfærdige og milde Regjering! Med et gudhengivent Sind, med de reneste og varmeste Følelser for Konge og Fødeland ville vi derpaa begynde Dagens ForretUninger, hvoraf den nærværende og kommende Slægt bør love sig heldige Følger, især om Valgene maatte falde paa saadanne Mænd, der baade fra Retsindighedens og Duelig hedens Side besidde deres Medborgeres udeelte Tillid og Agtelse, og som saadanne fortjene det hæderlige Hverv at fremtræde som Repræsentanter for denne Stad, der fra ArildsTid af har været bekjendt i Rigets Historie som en af de vigtigste i Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
For denne bemærkning udbeder jeg mig den ærede Forsamlings Tilgivelse, men som den Mand, der alt i flere Aar, under forskjellige Forhold, overalt har mødt saa megen Velvillie og Forekommenhed, har jeg, i et saa vigtig Anliggende som det nærværende, ei kunnet overtale mig til at tilbageholde denne maaskee overflødige Yttring, som iøvrige udspringer fra et Hjerte, der, indtil Blodet standser med Døden, slaaer varmt for Aalborg Jndvaaneres Vel. Efter at Forhandlingen var tilendebragt, fandtes følgende Herrer at have erholdt de fleste Stemmer. Til Deputerede, Kammerj., Amtsforvalter Brink de Seidelin med 83, og Forligelsescommissair, Agent Joseph Nielsen med 123 Stemmer; til Suppleanter: Toldcasserer Thorbrøgger med 62 og Kjøbmand Poul Pagh med 61 Stemmer. Ligesom Medborgeres Tillid valgte disse Mænd, saa ledes vil ogsaa Medborgeres bedste Ønsker ledsage dem, naar de i Tiden betræde den Bane, der er aabnet for dem til at bidrage deres Deel til Almeenvellets Fremme.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Blandede Efterretninger. Ved Veddeløbene paa Augustenborg den 27de, 28de og 30te Septbr., var i det første Løb (Blak-Overseer-Stakes med 77 Underskrifter) Ahlefeldts Mietlev Nr. 1, Cronsterns Octavia Nr. 2, og Fischers Maugrabin Nr. 3. I Caroline=Løbet for Fuldblodsheste vandt Hertugens Soliman; i Christian=August=Løbet Cronsterns Octavia; i Louise=Augusta=Løbet Fischers Mirza; i Louise=Løbet Cronsterns Octavia, og i Steeple Chace (1/2 Miil) Hertugens Dame blanche, reden af Kammerj. Stemann. Til Auction vare stillede 22 Fol, 20 Traars og ældre Heste, 3 af Fuldblodshingster bedækkede Hopper, 9 tilredne og tilkjørte Heste, som tilsammen solgtes for 3700 Sp. Endvidere 5 unge Fuldblodsheste for 328, og 8 ufødte Fol for 667 FrederiksdoDa der hos den stapelholmer Oppebørselsbetjent er forefundet en Kassedefect, man siger paa 12000 Rd. Courant for hævede, men ikke afleverede Bankrenter, saa er han bleven foreløbigen suspenderet fra alle hans Embedsforretninger som Landskriver, Actuar, Huusfoged og Auctionsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
(Jndsendt.) Til mine Medborgere i Aalborg. efter Valgene den 18de October 1834.) Rine Venner, Blandt alle Pligter i Livet, nest den mod den algode Gud, følte jeg aldrig saa varm fors Nogen, som for den mod mit Fødeland, og nermest for Pligten mod min Fødebye, og hvor naturligt. - Paa det Sted, hvor jeg fødtes, paa det Sted hvor jeg blev opdraget, paa det Sted hvor jeg tilbragte omtrent hele min Levetid, hvis Vel og Opkomst skulle jeg meere attraae end dettes, Mansk undre sig da ikke med billighed over, at jeg fra min borgerlige Afkrog, har ønsket og ønsker at blive min Fødebye, ja om muelig mit Fødeland gavnlig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Fra min Barndom af naar jeg læste min Yndlingsbog Mallings gode og store Handlinger og de deri anførte Mænds fædrelandskjærlige Bedrivter, saa svulmede mit Bryst, og intet Ønske stod mig hjerteligere for Øie end i mit Livsløb at fortjene Navnet af fædrelandsfindet. Dette Maal. har siden stedse og ufravendt svævet mig for Øie, vel har mit Haab ved Modgang, Sygdom og Næringssorger ofte været svagt; men stedse greeb jeg enhver Spire der igjent oplivede Haabet, og min Fodelandskjerlighed blev atter den salige Pligt der oplivede Blodet, og gjød nest Religionens Trost et nærende Balsom i mit ofte nerved brustne Hjerte. Da vi 1801 hjemsøgtes af engelske Gjæster gjos jeg, som 8 Aars Dreng, for mit dyrebare Dannemark, men græde de varmeste Glædestaarer da Udfaldet af Slaget 2den April blev bekjendt. Da stod Du Danmark end paa Dine Hæderspiller. Jeg Glæden nu, som da, mig forestiller: Dog Ebbe Flod er Verdens Løb - Af Spire frem hver Plante krøb. Da Englænderne 1807 hovmodige overfaldt vi traskyldige Danske, tænkte jeg, det har vel ingen Nød, end flyder dansk Blod i danske Aarer og Roverne komme ved ei i Land - men desværre de kom i Land. - Efterretningen, om vor Flaades, vor gode Værns Rov, modtog jeg her i Byen med bristefærdigt Hjerte af Dannemanden da værende Commandeur Risbricht. Den Sørgescene denne Efterretning frembragte i fornevnte Øieblik i Statsraad Qvist's Huus, blandt Hædersmændene Etatsraad Qvist og Commandeur Risbricht forglemmer jeg aldrig. Mi 14 Aars Hjerte var nerved at briste, Men briste skal ei, hvad skal bestaae, Af Jntet, Noget frem kan gaae, Den Gud, som sagde døe og bliv, Han sagde ogsaa Haab til Liv. Da vi 1813 ængstedes af den russiske Kjæmpe, glemte jeg skjøndt nylig lykkelig givt, Alt, og tilbragte som borgerligOberjæger nogle lykkelige Dage i fædrelandske Drømme, med at oprette her i Byen et Forsvarskorps til Assistence, paa Jyllands Grændse, til hvilket jeg gav mine 2de unge Kjørehopper og tilbød mig som Officeer. Jeg mindes det 2) At Redactionen ikke har optaget nærværende Stykke, før en ter at have gjort Forfatteren passende Forestillinger derimod skylder den sig selv at bemærke. saa grant. Alt her var Liv og Mod - intet Offer var Aalborgerne for dyrt til Danmark Frelse; men hvor bleve Gemytterne fløvede, da Skjebnen vilde det anderledes. - Den glædelige Begivenhed indløb at Freden var sluttet, men Glæden var forstyrret for den kom: thi med den braa tes det sørgelige Budskab at vi skulle miste vort halve Legeme, det troe, det dansksindede Norge. Har end enkelte Nordmænd senere villet udbasune Norges Misfornøielse til den Tiid med Danmark, jeg troer dem aldrig. Norge var Dannemark hengiven og maatte være det, om ei af andre Aarsager, saa af Vane og Erkjendtlighedsfølse. Jeg blev da denne Tidende indløb som levende død, og forvandt i alle Aar indtil denne Dag ikke den Sløvhed, som denne blandede Tidende indgrov.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Aalborg har siden den Tid, ved Pengevæsenets Forandring, ved Norges Afstaaelse, ved Handelens Forandring og Formindskelse, ved mange Skolers Jndkjøb til uhyreblevne Summer, ved uheldig Bestyrelse af de offentlige Midler, ved Agercanalsindbrud i Liimfjorden og Sildfiskeriernes Mislighed, ved almindelig Brændeviinsbrænding. paa Landet og deraf fulgte Ophør af Brænderierne her i i Byen, ved Sparekassens Pengeopdyngning, ved Frederikshavns Havneudvidelse, ved Agent Galsters Monopol i Sundbye, ved Nordstrandshandelen, ved Consumtionens Ophævelse i Sundbye og meget Mere, tabt overordentlig me liget og er dalet dybere og dybere fra sin forhen havte Flor og Velstand, hvorpaa Eiendommenes over ald Maade usle Priis er et umiskjendeligt Beviis.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Med den tiltagende Næringsløshed her i Byen er naturlig fremavlet en høi Grad af Egennytte; men mine Venner, lader os vel vogte os for at denne ei skal tage Overhaand iblandt os. Vor ædle, vor danske, vor elskede Konge, hans Majestæt Kong Frederik den Sjette, han har med os gjennemlevet disse Dannemarks Trængsels Aar, han har med os blødet ved alle dets Lidelser, og mange Sorger har han maattet døie, naar vi muelig nød rolige Øieblikke. Han sporede, han saae sit Dannemarks Ønske, at have en Forfatning overeensstemmende med Tidsaanden, han indledte dette Berk ved at give Forordningen om Provindsialstænderne af 15de Mai d. A. og hvormeget og Alt vil han vist gjøre for Dannemark, naar han skjønner at det kan være til hans elskede Dannemarks Tilværelse, Gavn og i Opkomst. Lader os da ogsaa mine Venner, med Skjønsomhed og Erkjendtlighed modtage og bruge hvad os er givet, lader os betænke at i hvor meget Dannemark end har tabt, det endnu er til! lader os betænke at Historien til alle Tider har beviist, at et Lands Tilværelse et aldeles bestaaer ved materielle Kræfter; men at den Aand og Sandrægtighed, kort den Fødelandskjærlighed som forenede og besjællede dets Borgere, ofte befriede et Land fra haarde Trængsler, og igjen med Tidens Flod, hævede det i Rang blandt Nationernes Tal. Lader os ved giensidige Opmuntringer og Exempler oplive hverandre til dagligen mere at betænke, hvad vi skylde Gud, hvad vort Fødeland, hvad vor Konge- og hvad vore Medmennesker, Lader os oplive den slumrende Nationalaand iblandt os, og den vil, den maae gjenfødes, den ældgamle ægte danske Fødelandskjærlighed, der kun har hele Landets Vel for Øie og hvor lav Egennytte maae vige. - Lader os stedse ansee vor Fødelandskjerlighed for Danmarks første Værn, og fremmede Nationer maae yde os Agtelse. I dette Haab og med dette Maal for Øie, lader os glædes ved vore hædrede Valgte, lader os bidrage efter Evne til at lede og opmuntre deres Jdretter, saa at de i Tiden kunne findes vor Tiltro værdige, men ædle Venner, forener med eders Tillid, Skaansomhed og betænksom Velvillie i eders Domme, lader os forenede virke til samme Maal. Dannemarks Fremtids Vel!!! Hertil give den algode Gud os sin Naade og Bistand. Sluttelig skylder jeg at takke mine frimodige Medborgere for deres Stemmer paa mig, og skulle jeg i min Jver, tilsyneladende have fornermet Nøgen, da beder jeg betænkt at det er Fødelandets Vel jeg havde og har for Øie, og bærer ei Nag til mig; ligesom jeg og vil søge at tilgive Enhver, der i denne Anledning, har været mig falsk eller nærgaaende. Lars Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Ved Skydeselskabets Skiveskydning den 12te Octh. blevet Præmierne saaledes vundne: 1ste Pr., en Ragoutskee, Hr. Marcus Galthen, ved Hr. Jelstrup. 2den Pr., sex Theeskeer, Hr. Forv. Larsen ved Hr. Jensen. 3die Pr., en Peberbøsse, Hr. Kbmd. Grønlund ved Hr. C. Hassing. 4de Pr., en Sukkertang, Hr. Kbd. Vibro ved Hr. Tommerup. 5te Pr., en Thest, Hr. Tommerup ved eget Skud. - Ved en Extra-Skydning Dagen efter vandtes: et Mahognie Divan bord af Hr. Skomagerm. Thomsen ved Hr. Jelstrup, en Sølv Repeteer=Uhr af Hr. Snedkerm. Tienstrup ved Hr. Jelstrup, og en Guldring af Hr. Lieutenant v. Rømmeling ved Hr. C. Nielsen. vever
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Bekiendtgjörelser. At samtlige indkomne Lister over de Valgbare i NørreJyllands Kjøbstæder ere henlagte til Eftersyn paa Byer, nes Raadstuer i det 8de Valgdistrict, nemlig i Thisted, Nykjøbing, Skive og Nibe, hvor de forblive liggende indtil Valghandlingen paa ethvert Sted tager sin Begyndelse, har jeg den Ære offentlig at bekjendtgjøre, ligesom ogsaa at Valgforhandlingen i Nykjøbing, paa Grund af indløbne Omstændigheder, er udsat til den 31te October, og det bestemte General=Møde til Stemmernes Afslutning, som Følge deraf, først vil blive foretaget den 1ste November dette Aar. Thisted Amthuus, den 11te October 1834. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Ved den forberedende Valgforsamling, som afholdtes paa Compagnihuset den 16de dette Maaned udviste adskillige at Aalborg Jndvaanere deres Medborgere den Mistillid, at opmuntre til Stemmegivning, som Valgdeputeret for Aalborg, paa Hr. Kammerjunker og Amtsforvalter Bring, Seidelin i Hiørring. Jeg, som stedse har det kjærlig ste Begreb om Aalborg og dets Jndvaanere, ivrede herimod Herved kom jeg til at vedde med Hr. Kjøbmand J. M. Cohn, at Aalborgerne, som jeg troede, i Almindelighed, byekjærlige og selvstændige, ei ved Stemmefleerhed vilde vælge en udenbyes Mand. - Jeg tabte og indbetaler herved efter Veddemaalet 1 Rbd. til Fattigkassen. Jeg ønsker nu denne udenbyes Mand havde samme Localkundskasom Flere af Byens Jndvaanere, paa hans gode Villie vi det vist ei mangle. Aalborg, den 18de Octbr. 1834. L. Bøggild. Jndbemeldte 1 Rbd. Seddel er modtaget til Jndtægt Fattigkassen, hvorfor qvitteres. Aalborg, den 20de October 1832. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
De af denne Byes Jndvaanere, som endnu ikke have tilSkatteindassator indbetalt deres Skatter og Afgifter for 3die og 4de Qvartal d. A., erindres herved om samme Betaling inden 4 Uger fra Dato; men Fattigskatten for bemeldte Qvartaler maatte behageligen betales inden 14 Dage fra Dato, da der ellers bliver indhentet Approbation til Restancernes Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 18de October 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Da den Gaarden Nordahl, efter Rentekammerets Resolution af 1825, tilkommende Jagtrettighed af os Undertegnede er forpagtet, advares herved enhver Uberettiget at afholde sig fra al Jagen sammesteds. Aalborg, den 20de October 1831. Nordqvist. Fencker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
At Gaardmand Lars Jensen Gunnersen paa Haals Mark, som har andraget at være bleven beskyldt for at have angivet det hos Gaardmand Anders Thomsen anholdte ulovlige Brændeviinstøi, er os Undertegnede en aldeles ubekjendt Mand, og ingen Deel har i denne Sag, dette bevidnes herved. Aalborg Toldkammer, den 18de October 1834. Thanning, Rostrup, Toldcontrolleur. Toldbetjent.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Farver Schierven er flyttet og boer ved Vesterport, paa Hjørnet af Vestergade og Tiendeladen, i Gaarden forhen tilhørende Enkemadamme Christensen. Hvor jeg som forhen, ønsker mig paa det bedste anbefalet til Modtagelse af alle Sorter Tøi til Farvning, og skal min Bestræbelse være at ansee af mig som en skyldig Pligt at opfylde enhver af mine Kunders Ønske.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
En Dreng kan blive antagen i Lære hos Farver Schierven.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Auctioner. Efter Begjering af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa den kongelige Kasses Vegne, bliver, Tirsdagen den 28de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen afholdt offentlig Auction til Salg af 122 Tdr. 5 Skp. Rug, 229 Tdr. 6 Skp. Byg og 48 Tdr. 2 Fdk. Havre, at leveres i Aalborg, og 17 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk. Rug, 42 Tdr. 4 Skp. 1 Fdr. Byg og 2 Tdr. Havre, at leveres i Løkken eller Blokhuus inden næste Maaneds Udgang, alt af Aalborg Bispestols Tiendekorn for dette Aar. Conditionerne ere foreløbigen til Eftersyn hos AuctionsReqvirenten. Aalborg, den 20de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-20
Over det Snedkermester Hans Chr. Bechs Stervbo tilhørende Sted, Nr. 297 i Skomagergaden, har været afholdt flere Auctioner uden at derpaa er gjort Bud. - Forat bortrykke denne Hindring for Skiftets Slutning have Boets Vedkommende nu besluttet, at frigjøre dette Sted, for alle mulige Forhæftelser, og lade det stille til Salg, ved een Auction, saaledes, at den Bydende ikkun faaer at svare sit Bud, uden nogetsomhelst Tillæg eller Betaling, der udenfor. Denne Auction er berammet at holdes i Stedet selv Torsdagen den 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Octbr. 1834. Schmidt, Auctions-Directeur. Avisen vil, saalænge Vinterposttouren varer, ud somme Mandag, Onsdag.