JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Af alle Penge, som indkomme ved offentlige Auctioner, Hertugdommene Slesvig og Holsteen, skal erlægges en halv Procent til Kongens Kasse; dog skulle herfra være undtagne som tilhører de Sterve og Concurs=Boer, hvis Formue beløber til mindre end 500 Rd. S. H. Cour. Slagelse, den 3die Junii. Det Haab, vi i Midten af Mai, da nogle Odenbørrer viste sig, trøstede os med, at deres Tal, ved hvilket de især hvert tredie Aar skal være frygtelige, i Fior var saa stort, at vi intet havde af dem at befrygte, har meget bedraget os; thi siden 31te Mai, da de igien lode sig see, have de, ved Sommervarmen oplivede, indfundet sig i større Mængde, og paa Frugttræer anrettet større Ødelæggelse end forrige Aar. Jøvrigt give Agre og Enge det frydeligste Syn, saavelsom Haverne; overalt fremkalder det blide Sommerveirlig alle Slags Sæd af den endnu i udtørrede Jord; men snart maa dog en god Regn komme til Hielp, om ei dette skiønne Syn skal afvexle med hin saa sørgelige forrige Aar, som desværre! Dyrheden saa levende vedligeholder Mindet om. J Sven slaaes over, at Sommergræsningen til en Koe koster 9 1/2 Rd.; hvad skulle vi da sige, paa Græsnings=Auctionen her blev Middelprisen for et Hoveds Græsning i Sommer paa Fælleden 39 Rd. og paa Byskoven endog 41 Rd., hvorfor her og for en Konde sød Melk gives 2 Mk. og foren Kande afskummet 24 Skilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
J Litteraturtidenden læses følgende: Cicilie Dorothea fra Lolland kom i Aaret 1753 til Kjøbenhavn, og i Tieneste hos en Mand, som dengang levede i god Anseelse og Vilstand, men efter 12 Aars Forløb uforskyldt geraadede l yderste Armod. Alle forlode den ulykkelige Mand og Kone, undtagen Pigen; hun tiente nu uden Løn, ørslen alt af Klæder, hvad hun i de 12 Velstands-Aa havde samlet; en Arv af 700 Rd. blev tillige opoffect til hendes Husbondes Understøttelse. Hendes Nøgenhed anden Tieneste, men aldrig saasnart fik hun sin gamle Huskondes Sygdom at vide, førend hun igjen tog til hans Familie for at gaae tilhaande; ja hun skal have vaaget hos Fremmede om Natten, og for Pengene bragt Madvare hjem fra Torvet om Morgenen. J Aaret 1798 tiende hun der endnu og uden Løn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
I Kbhavns sidste Adresseaviser findes indrykket et Stykke, sigtende til at indføre Brugen af Sirup paa Brød mellem de mindre Formuende og selve Bønder paa Landet, istedet for det dyre Smør, der nu i Khavn er steget til den kiønne lille Sum 120 Rd. Fierdingen. Man troer alligevel at burde endnu mere anbefale Honning, som baade meere velsmaaende, og tillige et indenlandsk Produkt hver virksom Landmand selv kan forskaffe sig paa sit Bord, og udsælge til Kiøbstadmanden for taalelig Driis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Resphuusfangen A. Lund er undvigt fra Straffenstalten i Khavn Natten imellem den 6te og 7de Junii. Han er kagstrøgen, 33 Aar gammel, norsk af Fødsel, mager af Ansigt, og hvad der vist nok hurtigen vil led til hans Opdagelse, stammende af Udtale. Efter Formodning havde han paa sig en kort mørkegrøn Trøie, hvide Lærreds Buxer, Skoe og rund Hat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Kohvns Skilderie har en meget lærerig Anecdote om Augustinus, der stial Læder fra en Skomager, og efter Opdagelsen formeente sig fri tagen for Straf, fordi han af det stiaalne Læder havde ladet sye Skoe til nogle Fattige, skiønt det Salfian han havde anvendt for sig selv var langt mere værd, end det grove Læder de Fattige havde saaet Skoe af. - Saaledes troer mangen Snyder, at en ring: Gave til de Fattige af det meget ulovlig Erhvervede, kan være nok til at udslette al Brøde hos Gud og Staten, ja vel endog at vente Belønning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
J samme Blad findes en meget læseværdig Advarsel om forsigtighed ved al Kiøb og Salg og ved at lade noget Arbeide forfærdige i denne Snyderiets Periode. Motten J nens Enke i Rogger Kroe, har nyeligen havt det betydelige Vanhold at miste alle hendes 4 Heste paa een Gang ved en ukyndig Hestelæges Cour for Skab, Dette bekjendtgjøres herved for Landboerne, at de kan tage dem iagt for slige Qvaksalvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Sidste Søndag den 7de Juni tildrog sig den Ulykke at 2 Piger og 1 Karl som satte over Hinge Søe faa Scerup til Vinderslevgaard, druknede strax uden forVinderslevgaaards Lade, da Baaden hvori de seilede, løb fuld af Vind og sank, da Pigerne kom i Land, vare de fastknyttede i hverandres Arme, saa man kan sige, de blev hinanden trøe i Døden. De havde forhen tient sammen i 9 Aar i Thorning Præstegaard og den ene var gaaet for at besøge den anden, som nu tiente paa Vinderslevgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Den Norske Post medbragte følgende fra Eegset af 9de Mai. Det Sneelag, som Marts og April efter ind har hidtil ingen Søndenvind eller Tøveirs Regn, ongrebet, kun ved Solens Virkning, paa nogle lave Øer og mod Middagen vendende bratte Strande, samt de med Flid muldede Agre, sees et og andet Stykke bart, for øvrigt er hele Landet bedækket med Snee, og i de fleste Sæterdale ere Sæhl og Sommer=Fæehuse endnu skiulte under Sneen. - Natteku den og Nordenvinden har hidtil hersket, og i denne Uge et nyt Sneelasaa at, efter hvad som for Nærværende synes, vil Pløning- og Kornsædstiden først gaae for sig i denne Maneds sidste Halvedeel, ja for Nogle række ud i Junii. Paa visse Gaarde lider Qvæget meget, og maa tær næsten allene Bark, Qviste og Lyng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Den virksomme Sognepræst Arnet, i Askevolds Prestegield i Bergenhuus Stift, opmuntrer, i Bergen Adresse=Avis, til at anlægge Teglbrænderier, Kruus Fajance=Fabriker; et Ord, talt i rette Tid, og en Omuntring, saa saare nødvendig for Bergens Jndvaanere, hvilke forhen have hentet Muur- og Tagsteesamt Steentøi, udenlands fra. Hr. Arnet troer, Materier til saadanne Anlæg findes baade i Overflødi hed og Godhed i Askevolds Præstegield, opfordrer Fæde landsvenner, som Entrepreneurs, at anlægge Værke og har indsendt Prøve af Leeret til OberstlieutenanRidder Hammer i Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Den 12te Junii blev Hr. Generalmajor v. Mechlin, borg høitidelig ledsaget til sit Hvilestæd paa Randen Byes Gravsted, af samtlige derværende militaire og vile Autoritæter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Telegraph-Efterretninger. Den 12te Junii Formiddag Kl. 7 blev signaleret i Tyrbakken ved Skagen, at en fiendtlig Conpøi, bestaaen af 2 Fregatter, 3 Brigger og 43 Koffardieskibe, er paa seret Skagens Grunde ind af Kattegattet. Kl. 6 s. Hirsholmen: en fiendtlig Fregat har taget 3 danske Kofardieskibe mellem Fladstrand, Læsøe og Steensnæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Nereur og Hamb. Corresp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Tydskland. Angaaende Hs. M. Keiser Napleons Reiseroute haves endvidere. Den 29de Mai om Eftermiddagen Kl. 5 indtraf Høistsamme i Bun lau, hvor han modtoges af en Deputation af Nedschlestens Stænder, med hvilken han paa det naadigt underholdt sig medens Hestene bleve omvexlede. Tvend Timer derefter ankom Hs. M. til Havnau, hvor Ha behagede at holde Taffel, medens hvilket Han befalede i Stadens Borgmester skulde foretræde, og forespurgt sig hos samme paa den allernaadigste Maade over La dets Tilstand i Almindelighed, saa og i Særdeleshover hiin Communitet med Hensyn paa de der stedfundne betydelige Troppemarscher. Den 30te havde Polen den Lykke at see den høie Monark i deres Midte. Vi Efterretningen om hans Ankomst, løb næste den halbrads Jndvaanere Ham imøde, alle Gader, Dørre og einduer vare opfyldte med Mennesker, for at see Ver sens første Monark. Jgiennem de Gader Han passerede gere flere Triumsbuer oprettede, og om Aftenen illumiredes hele Staden. - J Keiserens Reisefølge befinder og Vice-Kongen af Jtalien, Fyrsterne af Neuschatel og Figram, Hertugerne af Bassano, Jstrien, Friaul og Licenza; Greverne Daru, Mentesquion a. - J en drivatskrivelse fra Dresden, skrevet endnu under keiserparrets Ophold sammesteds, omtales iblandt andet haf Høistsamme holden Tilbagetour fra et Jagtpartie, saledes: Toget gik yderst langsomt igiennem Gaderne, te vrimlede af Mennesker, saa at flere Tusinde kunde yde sig ved Synet af disse høie Familier. J den første logn sad Keiser Napoleon i en simpel Jagtklædning og da hans høire Side Keiser Franz; i den anden begge keiserinderne og i den tredie Dronningen af Westphalen Storhertugen af Würsburg. Alle Tilskuere vare rykte ved her at see begge Keiserhoffene samlede i den bitideligste Forbindelse, og møde Berømmelse og Mild3d, Styrke og Viisdom, Skiønhed og Høihed i saa tion en Forening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
England. J London hedder det, at enten en Hr. Jansitart eller Abbot skal være bestemt til Percebis Eftermand. Endnu meddeles nogle Omstændigheder lid denne Ministers Drab: Han gik med Lord Orborne, 3 fik efter Skadet ikke sagt mere end: "ak, jeg er mort." Det skal rigtignok dog have været af personlig hevn af Bellingham, thi han havde gientagne Gange let og Erstatning for Tienester, han havde beviist en engelske Regiering i Rusland (?), men man havde drig villet opfolde eller engang lægge Mærke til hans Bønskrifter; i 14 Dage havde han allerede luret paa a beqvem Leilighed; han havde henvendt sig til alle muelige Steder, for at udbede sig Ret, og var nu bragt i Fortvivlelse, da man fra de offentlige Kollegier havde sviist ham med det Sver: "Han kunde giøre alt det gade han vilde." "Og det - sagde han - har jeg i gjort, og jeg alæder mig ved at have gjort det Madame Perceval var just ude at giøre Visiter, da Manden blev myrdet. Hun, hendes 12 Børn, og en Broder af den Afdøde, bleve derved nedsænkte i den dybe le Sorg. Dagen efter Mordet foreslog man i Parle hentet at faae valgt et nyt Medlem for Northampton, lig derefter vilde man opsætte de offentlige Anliggender, udtil Prindsregenten kunde faae Tid til at indsætte den sye Administration. - Siden Bellingham. Percehals Morder, var bleven opklynget, har man i London, haet fat paa, og draget for Retten et andet Jnduvid, som Aftenen før han blev paagreben, skal offentug have agt til Pøbelen: "Jeg agter ogsaa i Morgen at affyrmit Gerær; aldrig havde jeg troet, at der endnu gaves nogen Engellænder, som havde saadant Mod. En større Skurk kunde han aldrig have dræbt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Rusland. Den største Deel af den Russiske Armee, forener sig i Semgallen, langs med Windau, Dubiza og Riemen. Hovedqvarteret er i Szawle, en Bye med et Slot, beliggende 8 Mile fra Mitau, 20 fra Memel og 15 fra Riga. Ogsaa til Curland trækker betydelige Troppekorpser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Tyrkiet. En Efterretning fra Egypten melder, at Beierne have forenet sig med Vahaberne, for at angribe Vicekongen i Egypten. Stadfæster dette sig, vil der blive megen Uorden i dette ulykkelige Land, hvor den største Deel af Jndbyggerne alt ere bragte i Elendighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Sydamerika. J et Slag, som her nyelig er forefaldet, skal Jndependenterne have tabt over 2000 Mand; Grev Alonzo=Rull, General ved den Kongel. Armee, er bleven dræbt; han var en Mand, som var agtet over hele Landet. Efter denne Fratning trak Præsten Merrilles, der kommanderer JndependentArmeen en Chef. sig med 10000 Mand tilbage til Staden Cuerustandella-Amelpas, der ligger paa et Bierg 17 Lieues fra Mexiko. Jndependenternes Armee anslaaes til over 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
(Af ovennævnte Blade.) Keiserinden af Frankrig har ogsaa optaget nogle Damer i Hamborg, i det af Høistsamme stiftede moderlige Velgiørenheds-Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Efter Beretninger fra Triest, krydser der paa nogen Tid et betydeligt Antal Engelske Krigskibe der i Nærheden, som synes at have et eller andet Foretagende til Henstat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Kongen af Preussen indtraf den 2den Junii igien i Potsdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Den som Kal. Dansk overordentlig og befuldmægtiget Minister ved det Østerrigske Hof afgaaede Ge Bernstorff, var den 30te Mai ankommen til Dresden, Den Kels. Russ. Legationsraad Schrøder er passeret igiennem Sturtgardt paa sin Reise fra Wien. Rigtig nok har Greven af Gottorp nylig nogle Dage opholdt sig i Herrenhut, og staaet meget ivrig paa at blive et Medlem af Brødremenigheden. Men Unionens Forstandere have aldeles ikke villet samtykke deri, da det strider lige mod deres Forfatning at forbinde sig med kronede Hoveder, eller saadanne, som have været det. Man har paa ny raadet ham at vælge sig noget Sted i det rolige Schweitz til sit Ophold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Ved Wiens Toldbod var det hidtil tilladt, at hente Prøver af den der som Transit ogs til 50 handling indlagte Kaffe, men da denne Prøven gik lig saa vidt, som Don Ranudos Prøven af Bo dens Ost, er nu ogsaa denne Udvei for de Kiffelystne bleven sværret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
J Graubundten har en frygtelig Lovine revet sig løs, som sikkert havde standset Jndfloden i sit Løb, hvis den havde naaet dens Rende. Man hører Dag og Nat er bestandigt Bragen i andre Laviner, der sandsynlig ogsaa ere i Begreb med at falde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
En Apotheker Pfluger i Schweiz tilbereder en Sukkersirup af Kartofler, hvis Klarhed og fine Smag skal være særdeles fortraffelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Det Russisk Toldkammer har tilladt Udførsel af alle Russiske Vare til Lands og Vands, dog med den Betingelse, at dersom de blive konfiskerede hvor de komme hen, kan Eierne ikke vendte nogen Erstatning af den Russiske Regjering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Man erindre sig en engelsk Capitain Stuart, der med Skibet Conqvestader var sat til paa Qvibtron, men kom løs igien, og udmærkede sig ved sit Adfær, mod de Franske, der kom ham i hans formeente Skibbrud til Bistand. Over ham og hans Officerer er i Anledning af hans Stranding nedsat en Krigsret, som har frikiendt dem. Han havde, hedder det, været betroet en meget vigtig Expedition, men ikke troet den Sty mand, han havde ombord. Hvori Expeditionen bestod, siger ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Anekdoter. J den sidste polske Krig, blev en Jøde forfulgt at en Russer, og flygtede ind i en Bondekytte. Bonden vilde i Begyndelsen af Frygt for Følgerne, ikke skiule ham; men lod sig endelig ved Løfte om en anseelig Belønning overtale dertil. Jøden kiøb nu i en Sæk og blev lagt bag Kakkelovnen. Neppe er dette skeet, for den russiske Soldat aabner Døren, og spørger om ham i en truende Tone. Bo den nægter, at han er der; men, ængstet meer og meer ved Soldatens Trudsler, gientager han sin Benægtelse med skielvende Ros og peger i det samme hen paa Sækken. "Hvad er der i Sækken der bag Kakkelovnen, spørger Russeren, "aa, der er ingen Ting uden Glasstumer, sønderslagne Flasker, og saadant noget, svarer Bonden. Soldaten trækker sin Sabel, og slaaer med den flade Klinge adskillige drøie Slag paa Sækken. Jøden overvældes af Smerte, og maae skrige, men for ikke at giøre Bonden, til Løgner, raaber han: "tling ling ling ling! løb, løb paa Øieblikket til Doctoren," sagde en Mand til sin Tienestepige, som nyelig var kommet fra Landet. "og flig: han maae for Guds Skyld komme og sætte min Kone en Klisteer, eller kreperer hun Pigen løb, og rygtede Ærindet saaledes: "jeg skulde huse og sige, De maae endelig komme strax og sætte Madamen et Kastel, for ellers galloveres hun."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Bekiendtgiørelser. Bemodigst anmeldes Slægt og Venner, at det ble min tunge Skjæbne, efter den Alvises urandsagelige Villie, ved Døden (efter en langvarig og tiltagende Svaghed) at berøves min inderlig elskede Kone Magte Secher, den 9de Juni d. A. om Morgenen Klokken i hendes Alders 37 1/2 Aar og vores henved 13 Aars lykte lige og kierlig Ægteskab, det Gud velsignede med 4 Bør der tillige med mine to ældre og mig begræde Tabet er den kierligste og ombyggeligste Moder og Huusmode, Om Slægt og Venners ømme Deeltagende udi min be lige Sorg er jeg fuldkommen forvisset, uden skrivtlig Bevidnelse. Giessinggaard, den 10de Junii 1812. Folsach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
For dem, som her i Omegnen maatte ønske at eie de skiønne Nationalstykke: "Ppoenix, en Afbildning i Fordeel for danske Krigsfanger i Engelland, udført ved Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsepaa den Kongel. Skueplade den 26 Jan 1811," og de ved tillige bidrage til Udgiverens patriotiske Formaal, er et Stykke indlagt til Eftersyn her paa Adresse=Contoiret hvor man behagelig kan lade sig tegne for samme i 1 Dage fra Dato, enten for den høist billigt bestemte Priaf 6 Rdlr., eller hvad Mere Enhver af ædel Deeltager vil bidrage at lindre lidende Medbrødres tunge Kaar. Aarhuus, den 13de Junii 1812. a. F Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Mandagen den 22de Juni førstkommende om Form dagen Kl. 11 bliver, efter Vedkommendes Forlangen, i Havnens Pakhuus ved offentlig Auction bortsolgt Sko get og Jnventarium, af Seil, Toug, Ankere m.v. den i afvigte Vinter ved Mindet indstrandede JagthaMette Christine. Conditionerne erfares paa Auctionssteds Aarhuus, den 13de Juni 1812.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Auctionsdirectionen. Kalbyegaards Hovedgaard, med tilliggende Tien og Frigod, kan ventes til Auction i Sommer, Dag skal nærmere vorde bekiendtgjort. Kiøberen kan tiltraGaarden strax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
En duelig Fisker, der kunne og ville paatage sig drive Fiskeriet, endog i det Store, anvises en fordeelag Plads som staaer i Forbindelse med en anden ikke ube delig Næringsvei og noget Agerbrug, foruden en god beqvem Boepæl, der alt kan tiltrædes 1ste Mai 181 Adresse=Contoiret underretter den Søgende om, hvem de i ommeldte Henseende har at henvende sig til En god stærk saagodt som nye Postvogn, gaaer og Jern Axler og Molm Bosninger, med en god Calesche og behørige Stole kan faaes tilkiøbs hos undertegnede. F. Lemme, Sadelmager. boendes paa Middelgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Hos Mad. Jørgensen ved Bind i kan faaes Grønkaalsplanter Hvid- og Rødkaals dito for billig her To eenlige Fosk ønsker sig til næste Michaeli 3 a 4 A. relser med Kiøkken, Pige, og Karlekammer i en reel Ga til Leie. Adresse-Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
En vis Hr. Amsberg har i en Piece, bettel Documenteret Fremstilling af Handelshuset Musmann & Schwedler i Aarhuus, deres Forhold ved Haraldslunds Salg, Kiøbenhavn 1812 ved en ikke allene eensidig, men for første Deelen usand og fordreiet Fremstilling af Sages virkelige Sammenhæng, søgt at mislede Publicum, og at kaste en Skygge paa vores Caracteer og Handlemaade, der efter en troere og nøiagtiger Deduction, end den Hr. Amsbergs Leiesvend har givet, af alle Sagens Omstændigheder, ene af Retterne kan bedømmes, men hvis Drøftning og Dom Hr. Amsberg maaskee ikke saa tillidsfuld, som han vil synes, seer imede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-13
Den 4de bemærkning vi endnu finde for godt her at tilføie, skal betræffe det i Piecen Pag. 21, under No. 6 anførte Bielag. Hvorfor har Hr. Amsberg eller hans Partisan til al sin øvrige Fuldstændighed, dog ikke skienket sine Læsere ogsaa Begyndelsen af dette Brev, eller har de maaskee frygtet for, at denne Deel deraf ikke skulde stemme overeens med den Opinion som de vilde søge at udbrede, imod os, som kyndige og erfarne Folk vel vidende, at det i Verden saa ofte kuns kommer an paa det første Jndtryk, at de færreste Mennesker enten har Evne eller Villie til nøie at prøve en Sag, førend i de dømme, eller Lyst til at berigtige sin engang sæl dede Dom, og at derfor den, som kuns har uforskammet Dristighed nok til først at fremstille sin Sag saa eensidig og Sandheden krænkende det end skeer, dog lettelig vinder en Mening for sig. Breve i sin fulde Sammenhæng skulde vi i øvrigt i sin Til ikke glemme. Slutteligen vilde vi endnu blot giøre dettes Læsere følgende Spørgsmaal, som de selv maae behage at besvare dem: "om de efter det Oplyste tro at Hr. Amsberg vilde have opfyldt Contracten dersom Priserne paa Landeiendomme (som dog vel en hver maae tilstaae, ere i nærværende Periode under kastede store Forandringer) havde forandret sig til hans Skade, og hvem da i saa Tilfælde var kom met til at bøde paa Skaden? Dette er alt det Svar vi for det første finde for nødent at værdige Hr. Amsbergs med Fordreielsen. Opdigtelser og Usandheder opfyldte Piece. De retskafne, fordomsfrie og skarpsindigdommende Læse vil uden Tvivl selv føle, hvor mange Huller der at i Hr. Amsbergs Fremstilling af Sagen, og find den gamle Regel bekræftet, at den der engang at viger fra Sandhed, maae have en meget god Hukommelse for aldrig at komme i Modsigelse med sig selv. Vi smigre os med at turde vente den Retfærdighed af Publicum ikke at blive dømt føren Sagen tilfulde er oplyst, og engang citeret for dets ærværdige Domstoel, vilde vi i sin Tid finde det vigtigt for os, at forelægge det den hele Sag med mere Troeskab end det nu fra vores Vederpart Side er skeet. Aarhuus, den 9de Junii 1812. Rusmann & Schwedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-16
Indenlandske Efterretninger. Statstidenden og stere danske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-16
Hs. Majestæt Kongen har, under 26de f. M., beha allernaadigst at tillade alle og enhver, ene at beholde, ud de maatte bierge udenfor Forstrandenes Grændser, saavidt det Biergede ei befindes at tilhøre andre end den ; dog at der i øvrigt med Godsets Overantvortil Øvrigheden, dets Oplysning og Realisation holdes paa den Maade, som Loven og Strandingsordningerne foreskrive, samt at de Biergende under ses Ophold i Farvandene melde sig hos vedkommende gitaire, for af dem at modtage de fornødne Anviisger, som de have at rette sig efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-06-16
Kiøbenhavn, den 12te Junii. Den fiendtlige har paa 40 Kanoner og Sloop of war, som den 9de Eftermiddagen passerede Kronborg, ankrede samme de Aften tilligemed en Cutter, omtrent 1/2 Miil tvers Stevns.