Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-13
Et Brev. *) Til Udgiveren af Ribe Stifts Ugeblad. M. H. Megen Opmerksomhed opvakte hos mig det er første Brev over Frankerigs nærværende Tilstand, som er indført i Deres Ugeblad Nr. 6, og oversat af et Tydsk Maanedskrivt. Jeg ventede af Forfatteren den Upartiskhed hvormed han lovede at oplyse Revolutionens Fremgang i Frankerig, hvis Ven han vel erklærede sig at være; men hvis Feil og Mangler han dog ikke vilde skiule. Han lastede, som mig synes med Føie, de uden tilstrækkelige Grunde imod Forandringen. *) Dette Brev var indsendt 8 Dage forinden Efterretningerne om Tildragelsen i Paris af 22de Junii. ankom. i Frankerig fremførste Deklamationer, og jeg troede at han aldrig selv skulde falde i samme Svaghed for at ophøie den. De seenere Breve, som De have indrykket af denne Forfatter i Deres Blade, særdeles det 4de Brev i Ugebladet No. 9, er dog vel ikke andet end een overdreven Deklamation, og naar Forfatteren ikke har bedre Grunde for at bevise sine Sætninger, end at den der nægter samme maa være berøvet Brugen af sine fem Sandser: Saa beviser han virkelig kun sin egen dristige Paastaaenhed, og sin Vankundighed i Sager som han taler og med Diktatorisk Frækhed. Lykkelig er vist det Land, som hverken ved Naboelav, eller for samme Feil i sin Administration, eller og for lige Grundsætningers Giæring hos Jndbyggerne, har nogen anden Jnteresse ved den Franske Revolution, end allene en fornuftig Agrpaagivenhed paa vigtige Tildragelsers Fremgang. Denne Lykke har Danmark frem for noget andet Land. Vi have en fast og heldig Regieringsform, som er Nationens eget frievillige Værk, som de saa meget meere bør elske og ynde, som Aarhundredes Roe og Lyksalighed har været Frugten deraf. - Vores Beliggenhed har frelst os fra de Franske Udvandre de, og fra det Skin at beskytte eller forsage dem; - og vores Regierings Viisdom har friet os fra al Deeltagelse i denne Feide, som er Danmark aldeles uvedkommende, endog ved blot Sammenligning og Anvendelse af Meeninger og Grundsetninger. Jngen Ministerdom har nogensinde berøvet en Dansk Mand sin Friehed; Kongens Raad er aldrig Domstoel, den overveier Statens Vel, giver sin Eragtning til nye Love, men Domstolene allene afsiger Kiendelser; - Den militaire Magt er indskrænket til Tropperne; ingen Commandant eller Gouverneur, endog i Fæstningerne selv, har Myndighed over Borgeren, som allene befales af den Civile Øvrighed; - Kongens befalingsmænd i Stifterne og Amterne kan og skal blot overholde og udøve Loven, aldrig kan nogen af dem give en vilkaarlig befaling, og hver deres Foranstaltning er Revision og Ansvar underkastet; - Jngen Mand i Danmark er saa ophøiet at den ringeste ikke kunde paatale sin Ret imod ham, som hans fulde Lige for Loven, og oftest erholder den Fattige friet Forsvar imod den Rige; - hver Underdommers Handlinger ere bevogtede ved Tingmændenes Paasyn, og den saa meget roeste Engelske Jury, som de Franske ligeledes have indført, er intet andet end en Efterligning af de Danske Meddoms=Mænd, og en Levning af den Danske Regiering i England;*) - ingen Stand er frietaget fra at svare de offentlige Skatter og bære Statens Bynder; endog udvortes Ærestegn og Stands Ophøielser ere særdeles Tyngder underkastede; Menighederne have deres Repræsentantere, som paasee deres Tarv, som maa bevidne Skatternes. upartiske Ligning og deres retmæssige Anvendel1) Paa Medomsmændenes Vigtighed har denne Provinds nyelig havt et Exempel; da disse havde kiendt ganske anderledes end Dommeren, og de førstes Kiendelse blev stadfæstet i Landstinget - En vis Religions=Tolerantsel tilsteder, enhver lige borgerlig Friehed og Ret, uden forskiel paa religiøse Meeninger; - Saaledes eier Danmark i sin monarchiske Regieringsform alle de væsentlige Fordeele, som fornuftige Constitutions Venner i Frankerig have ønsket at forskaffe deres Føddeland; og for disse Fordeeles fik re Bevaring er Kongens Enevold det mægtigste Værn, siden hans Magt ligesaa meget som Folkets Lyksalighed hviler paa denne Administrations=Forfatning. O, saa si norint bona, Stolt bør hver Dansk Mand være over de Fortrin der foreene sig i denne Regierings=Form; thi den enkelte Borgers Rettigheder og personlige Friehed ere ligesaa væsentlige Deele af Statens Forfatning, som Kongens Enemagt, der udelukker Partier, Jntriger og Cabaler, og giver derimod Eftertryk og hastig Udøvelse til alle Regierings=Sager. Var denne vor sande Stats=Forfatning lige saa nøiagtig kiendt, af Udlændinge, som den Engelske er det, vilde den ikke mindre være beundret, og maaskee for tiener den i mange Deele at forredrages. Mig er ikke nogen Autor bekiendt, som har udviklet den Danske Stats=Forvaltning i sin fulde Sammenhæng: I de faa nyere Statistiske Bøger har man allene nævnt vore Stats=Collegier, uden at anføre Kilden af Provincial=Forvaltningen. ved hvilken Tingene opstige til de almindelige Regierings Dicasterier; og ingen har viist hvor sielden nogen Sag, af hvad Slag det end er, kan komme under en vilkaarlig Bestemmelse, men at den altid nødvendig retter sig efter udtrykkelige Love og Anordninger; hvilket er det sande Beviis paa retmæssig Friehed i en Stat.