Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-24
(Den mellem Frankrig og Paven sluttede Concordats77 erganiske Artikler ere af følgende væsentlige Jndhold:) 1) Uden Regieringens Tilladelse maae ingen Pavelig Bulle eller anden Alt publiceres, ingen pavelig Legat forrette nogen Function paa fransk Sebeet, intet Koncilium eller Synød holdes og ingen Dekreter af fremmede Synoder eller Koncilier indføres i Frankrig. Alle geistlige Embedsforretninger skulle giøres uden Betaling. Enhver kan klage over Misbrug af Geistligheden ved Statsraadet, ligesaa kunne de Geistlige klage over Forbrydelser mod Gudstienesten. Biskopperne kunne oprette Kathedral=Kapitler og Seminarier, men ingen andre geistlige Establissementer. De kunne lade sig kalde Børger eller Monsteur. Til at blive Biskop maae man være 40 Aar gammel og indfød Franskmand. Den første Consul lader deres Lære undersøge af 1 Biskop og 2 Præster. Enhver Biskop udnævner sig 2 og enhver Erkebiskop 3 General Vicarier. Hver 5 Aar maae han have visiteret sit Stift igiennem. Lærerne i Seminarierne maae underskrive den Erklæring, som den franske Geistlighed aflagde 1682. En Præst maae være 25 Aar gl. og have en Eiendom af 300 Livres aarlige Jndkomster. Præsterne aflægge deres Eed for Præfecterne. Jngen Fremmed kan beklæde noget geistligt Embede uden Regieringens Tilladelse. For alle Katholske Kirker i Frankrig skal kun være en Liturgie og en Katekismus. Søndagen undtager kan lingen Festdag anordnes uden Regieringens Tilladelse. Alle Geistlige skulle bære fransk Dragt og sort Farve; Biskopperne kunne endnu tilføie Pastoralkorset og siolette Strømper. J de Steder, hvor der findes forskiellige Religionspartier, maae alene katholske Ceremonier finde Sted. Ethvert Tempel kan kuns tilhøre et Religionspartie. J Kirkerne maae være en udmærket Plads for de katholske offentlige Embedsmænd. Uden særskilt Tilladelse maae der alene ringen med Klokkerne, for at samle Menigheden. Præstevelsignelsen maae ene gives dem, som bevise at de ere viede af den borgerlige Øvrighed. J alle kirkelige Acter skal man betiene sig af Æqvinoctial (den Republicanske) Kalender, men Dagene benævnes efter Solstitiaal, (den Gregorianske) Kalender, Søndag, Mandag &c. Søndagen er bestemt til Hviledag for de offentlige Embedsmænd. Der skal være 10 Erkebispedømmer og 60 Bispedømmer i Frankrig. Erkebisperne have 15000 og Bisperne 10000 Livres om Aaret; Præsterne ere deelte i 2 Klasser, nogle med 1500 og nogle med 1000 Livres aarlig Løn. De Præsteboeliger som ikke ere solgte, gives Præsterne tilbage, og hvor de fattes, anskaffes de af Menigheden. Hvor ingen Kirker ere vælges passende Bygninger dertil. De 10 nye Erkebispedømmer ere i Paris, Mecheln, Besancon, Lyon, Aix, Toulouse, Bordeaux, Bourges, Tours og Rouen. 2) De Protestantiske Gudsdyrkelser: J den østlige Deel af Frankrig skal oprettes 2 Akademier eller Seminarier til den Lutherske Geistligheds Underviisning og i Genset Akademie for de reformeerte Geistlige. Professorerne udnævnes af den første Konsul. Enhver luthersk eller reformeert Præst maae have studeret i hine Seminarier. De reformeerte Kirker i Frankrig skulle have Præster, Løcal-Konsistorier og Synoder. Paa 6000 Siele skal oprettes en Konsistorialkirke; 5 slige Kirker udgiøre et Synod. Konsistoriet udvælger Præsterne ved Stemmefleerhed og den første Konsul antager Valget. De Lutherske Kirker skulle have Præster, Local-Konsistorier, Jnspektorater og Generalkonsistorier. 5 Lutherske Konsistorialkirker udgjøre et Jnspektorat. 2 verdsligge og en geistlig Jnspektor fører Opsynet i Kirkerne. Der skal være 3 lutherske General-Consistorier i Strasburg, Maynz og Cøln. Ethvert Konsistorium bestaaer af en verdslig protestantisk Præsident, 2 Jnspektører og 2 Deputerede af hvert Jnspectorat. Synoderne og Konststorierne kunne kuns forsamles med den 1ste Konsuls Tilladelse; Forsamlingen kan ikke vare over 6 Dage, og Materierne som skulle afhandles, maae forud forelægges det kirkelige Statsraad. De protestantiske Præster maae ikke staae i Forbindelse med nogen fremmed Magt, skulle i Kirkerne bede for Republikens og Consulernes Vel og til deres Løning anvises de Godser, som disse Kirker besidde, og de brugelige Ofringer.