JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Madame Müller indsættes igjen i alle stue forrige Rettigheder med Enevoldsmagt over Huustyendet. Logen paa Comoedien abonneres igjen, istedetfor den solgte Gig kjøbes en ud, og Hr. Lundberg, forpligter sig til, at gaae ind igjen i alle de Klubber, som han i sin Kones Fraværelse har meldt sig ud af. Givet i Hovedqvarteret i Koldfole, da Jngen var gladere end Lundberg. Han undertegnede i et Slags Henrykkelse denne Tractat. For ikke at giøre nogen Opsigt, kjørte han selv om Morgenen Kl. 4, ud til Kollekolle, takkede Majoren, og reiste sieleglad hjem med sin Kone, som fra nu af kaldtes igien Madame Lundberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Udgiveren fik for rum Tid siden tilsendt et Stykke angaaende det saa kaldte borgerlige Laane og Livrenteselskab for begge Kjøn. Han modtog det til Jndrykkelse i sit Blad paa det Vilkaar, at det maatte staae til ham at forandre der og udelade deraf, hvad han fandt upassende. Han udslættede altsaa, hvad der ikke væsentlig hørte til Tingen, og Vedkommende i Selskabet maae snarere ansee det for Held end Vanheld, at det kom i hans Hænder. Da han har gjort sig det til en Lov, hverken middelbar eller umiddelbar at bidrage til at fornærme noget Jndividuum, saa udelod han adskillige, skjønt fortjente, Bitterheder, fordi han kunde mærke, de sigtede til enkelte Personer *). Men efterat Selskabet havde ladet Udgiveren indkalde for Forligelsescommissionen, hvor Repræsentanten for dette Selskab, dets Casserer, Herr Schiøtz, ikke selv vidste, hvad han vilde førend han endelig faldt paa at udbede Selskabet Tilladelse til at besvare det indrykkede Stykke i Skilderiet; efterat han (Schiøtz) der selv havde erklæret, at Selskabet var forvisset om, at et af dets egne Medlemmer var Forfatter af det paaankede Stykke, har man for nogle Dage siden tilstillet Udgiveren et Slags Svar, hvori man erklærer ham for Forfatter deraf, endskjønt vist enhver vil indsee, at dette Selskab for sin Uvigtigheds Skyld aldrig kunde blive betragtet som een for Almeenheden inte Men Engelskmanden siger: Save a thisk from the gallows, and he will ent Jour Throur. ressant Gjenstand, og at det derfor vist vilde være een af de sidste, han nogensinde vilde vælge. Han indtog Stykket, allene fordi han blev anmodet derom og fordi det, skjønt interessant for Bladets fleste Læsere, i Betragtning af den negative Gavn, det kunde stifte, maaskee vilde finde Overbærelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Uagtet det anførte Svars Overskrivt siger, at det er fra Selskabet, og Texten derimod, at det er forfattet efter adskillige Medlemmers Begjering, uagtet det ikke er undertegnet af Directionen som Befuldmægtiget af Selskabet, og uagtet den fornuftige Deel af dette Selskab aldrig har kunnet give sit Samtykke til at lade et saadant Misfoster offentlig trykke i Selskabets Navn, saa har Udgiveren dog ikke villet vægre sig for at optage det i sit Blad. Publicum og de af Selskabets egne Lemmer, der ikke for have seet det i dets rette Lys, ville deraf kunne dømme, paa hvilke svage Støtter denne Indretning er bygt, naar man seer sig nødsaget til at forsvare den med saadanne sløve Vaaben. Besvarelse fra det borgerlige Laane og Livrente Selskab for begge Kjøn paa det i Kiøbenhavns Skilderie No. 80, indførte Stykke angaaende bemeldte Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J Følge det ved Forligelses Commissionen indgaaede mundtlige Forliig ) med Forfatteren Det er uden Tvivl første Gang, at 17 eller til Kjøbenhavns Skilderie, at maatte indrykke en Besvarelse paa det af ham i No. 80 i bemeldte Blad indførte Stykke angaaende det borgerlige Laane og Livrente Selskab for begge Kjøn, skulde man, efter adskillige Medlemmers Begjering, herved meddele de af bemeldte Selskabs Medlemmer, som dette Blad kunde komme i Hænde, og derved let forledes til, at fatte en ufordeelagtig Tanke 1) om bemeldte Selskabs nyttige og velgjørende Hensigter, en fuldstændigere Forklaring om dets væsentlige Øiemed og Forfatning, end den Forfatteren af bemeldte Stykke har villet meddele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J Aaret 1795 sammentraadte enkelte aldrende Mænd 1), for i Forening med hinan1800 Mennesker (saa mange er der i Selskabet efter Svarforfatternes egen Erklæring, men disse 17 eller 1800 Mennesker have neppe over 1000 Siele. Det er maaskee faldet i nogle af de Sielløses Lod at skrive dette forstand løse Svar) at 17 eller 1800 Mennesker, siger jeg, have forlangt en Journalist indkaldt for Forligelsescommissionen, for at faae Tilladelse til at lade et Stykke indrykke i hans Blad. Det vil neppe forekommes ved dette Svar. Halvdelen af Selskabet skal være misfornøiet med Indretningen. Selskabet blev, saavidt jeg veed, stiftet under daværende Skrædermester Schiøt's Bestyrelse. Saadanne Folk burde ligesaa lidet give sig af med at stifte Selskaber, der kun kunne organiseres af kyndige Folk, som disse bør den at oprette et Selskab, hvis Hovedhensigt, skulde være at ophielpe og understøtte den trængende Medborger, deels ved rentefrit Laan af smaa Summer, deels ved betydelige Laan af store Summer, mod billig Rente, og om mueligt i Tiden, naar Selskabet havde samlet sig i Capital af 13,200 Rdlr. og tillige havde havt sin Tilværelse i 10 Aar, at forskaffe den Mand, som havde bidraget i bemeldte Tid til Selskabets Casse, og tillige opnaaet sit 50 Aar, under Navn af Livrente en Understøttelse af 40 Rdlr. aarlig, saaledes som i Lovene for Aaret 1797, nøiere bestemmes. Kunde derimod den til Livrente bestemte Kapital ikke erhverves i de bestemte ti Aar, da skulde blot Renterne af den da samlede Kapital uddeles som Livrente, men den fastsatte Livrente ei nydes førend benævnte Kapital var samlet. Fortsættes. give sig af med at sye og lappe. Henrik den Fjerdes Skræder leverede ham engang en politisk Afhandling, som han var Forfatter af. Ved at aabne den, sagde Kongen til sin Kammertjener: "Hent mig min Præmier minister; thi naar min Skræder skriver om Politiken, saa maa min Statsminister tage Maal af mig. Havde Herr Schiøt husket det gyldne Ordsprog; "Skomager, bliv ved din Læst, saa vilde uden Tvivl mange af det borgerlige Laane- og Livrenteselskabs Medlemmer beholdt deres Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Blandede Nyheder. Politiemesteren i Kjøbenhavn har gjort Magistraten opmærksom paa, at de til Vægt anordnede Lodder, burde være aldeles af Metal, men ikke udfyldte med Bly, da Blyet med Tidens Længde falder ud, og Vægten derved lettelig bliver urigtig, Den 22 Septb. indstrandede i stærk Storm, Vesten paa den Jydske Rif for Harboøre, Brigskibet Hoghland fra Stokholm, ført af Capit. Lind dom, ladet med Jern, og bestemt til Port a Port. Capitainen, Tømmermanden og to Matroser mistede Livet mellem Vragstykkerne, men Styrmanden og fire Matroser bleve ved Strandboernes Bistand med megen Fare reddede. Skibet er knust.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Den nye Chaussee ved den Odensøeiske Canal vedbliver idelig at synke. Paa det Sted, hvor den synker meest, hæver et Bjerg sig op af Canalen og er nu næsten saa høit og fast, at man kan anlægge et Fyrtaarn derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Priserne paa Fødevarer i Viborg er i Forhold til de Kjøbenhavnske meget lave. Et Pund Smør koster kun 14 s., en Gaas 56 til 64 s.,et Par Ænder 48 s., et levende Lam 64 til 80 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J et Engelsk Skrivt angaaende Agerbrugen i Storbritannien nævnes Kronprindsen af Dannemark i Dedicationen til Prindsen af Wallis som den, der opliver Almeenaand og de længe døde Kræfter i sit Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J Ribeavis sige: I Gaar ankom den berømte (!!) Laderby til Fredericia, og vil i Eftermiddag giøre Forsøg med sin Trillebør paa Vandet. Hvorlidet behøves der dog til at blive berømt,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J Fredericia har maa en Klub, som kaldes: den gode Forstaaelse, men man vil paa staae, at saadanne Klubber ikke altid svare til Navnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
J Christianiaavisen har Giuseppe Casorti ladet bekjendtgjøre, at Redacteuren for den Fyenske Avis, Hr. Jversen, har tillagt ham en Handling *), hvis Afskyelighed kunde have en skadelig Jndflydelse paa hans gode Rygte. Han paastaaer, aldrig at have havt en saadan Opdragling, aldrig at have været i Kiel, og ligesaa lidet at have kunnet beqvemme sig til en saadan Handlemaade. Han forbeholder sig sin Ret til Hr. Jversen, og overlader det til Publicum at bedømme, om man ved saaledes at angribe en skyldfri Mand, hvis Leweve i fordrer en meer udstrakt Agtelse, enten gjør sig morende eller nyttig." Der maa altsaa være Doubletter af Casorti. Men Feilen ligger nok deri, at i der Freymüthige nævnes Casotti, og den her anførte kalder sig Casorti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Den 3 Septb. gjorde en Engelsk Fregat og to Brigger Jagt paa et Dansk og et Preussisk Fartøi. Det Danske Skib prøvede paa at løbe ind i Calais, men blev, dets neutrale Flag uagtet, efterat Fregatten tre Gange havde givet det det glatte Lag, taget. Det Preussiske Skib, som blev angrebet paa Høiden af Cap Grinez, lykkedes det, at komme ind under de Franske Batteriers Beskyttelse, efterat det havde faaet mange Skud i Seilene. - Efter Moniteurens Beretning forsikkres der, at Keiseren har herved seet sig nødsaget til at befale, at man skal bemægtige sig alle de Engelske Fabrikvarer, der maatte findes i Hannover, Holland, Genua, Livorno og i de Dele af det Neapolitanske, som de Franske Tropper have besat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Den første Deel af Holbergs udvalgte Skrivter er nu udkommen. Den indeholder sex Comoedier. Den er tilegnet H. M. Kongen, der nævnes som den, der selv har værdiget at bifalde, opmuntre og fremme Værket. Det skal udgjøre 18 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Som allerførst har været omtalt i Skrivtet der Freymsthige. De første komme til at indeholde Vittighedsværkerne, de følgende Helte- og Heltinde=Historierne, samt Dannemarks Historie, og de sidste, hvad der af Epistlerne, de moralske Tanker og Fablerne kan ansees at ville til alle Tider læses med samme Jnteresse som i deres Nyhed. Det Hele sluttes med en Udsigt over Holbergs Levned og Værker, og skal være ude inden – fem Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Brudet imellem Sverrig og Frankrige er nu vist. En Svensk Grev v. Posse, Officier ved Kongen af Sverrigs Garderegiment, blev nyligen, da han vilde besee Leiren i Bologne, arresteret. Svenske Pommern vil, da Preussen agter at vedblive sit Neutralitetssystem, være temmelig sikker for krigerske Optrin. J Engelland bereder man sig endnu bestandig paa at modtage Franskmanden med Eftertryk Een af Ludvig den Attendes Hensigter med at komme sammen med de Franske Prindser i Calmar, skal være, atter engang at kunne see Monsieur, Prindsen af Conde og Hertugen af Orleans. De to sidste ventes derfor ogsaa til Sverrig. J Petersborg har man udsat 500 Rubler for den bedste Afhandling om Lysstoffens Natur. – J Etaples, en Fransk Stad, har Marchal Ney og hans Gemalinde slaaet det første Som i en Caper, som kaldtes efter den sidste. Sømmet var af Guld og blev dem præsenteret af Rederen paa et Sølvfad. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Maleren David har faaet Ordre, at male den Franske Kroningsceremonie. For Prinds Christian har Hertugen af Brunsvig-Dels nylig ved Prindsens Tilbagekomst fra Porsdam til Berlin, givet et Bal og en Soupee, som adskillige af det Kongel. Huus og det hele diplomatiske Corps tog Deel i. Ved Revuen i Potsdam, som Prindsen bivaanede, indtraf det besynderlige Tilfælde, at en Hjort i Skoven satte i sin Angest over en Husar og hans Hest, uden at beskadige nogen af dem, skjønt Husaren dog ved den heftige Bevægelse, han kom i, faldt af Hesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Kjøbenhavn. No. 904 Den 8 October, 1804. Udgivet og forlagt af J. WerfelSkrivelse fra en ung dramatisk Digter. Min Herre! Egentlig burde jeg som Digter end ikke skrive et Brev i prosaisk Stiil; thi det er paa en vis Maade at profanere Digtekonsten. En født Poet bør tale, skrive og synge, ja, om det er mueligt, tænke paa Vers. Jeg har kjendt en Mand, der aldrig talede anderledes til sin Kone og sine Børn. Men da jeg troer, at De hellere læser Prosa end Vers, saa skal jeg for denne Gang Apollo tilgive mig det: vanhellige min Pen med at skrive prosaiske Jeg er uden at rose mig selv født Digter. Jeg har drukket af Helicons hellige Kilde, og denne Drik har opfyldt alle mine Aarer med en Jld, der opløfter min Siel til usandselige Væseners Regioner. Allerede i mit syvende Aar arbeidede den poetiske Aand i mit Jnderste - hvorledes skal jeg beskrive Dem det? som omtrent en ond Aand i en Besat, eller, om dette Billede ikke skulde være tydeligt nok, som Champagner i en Flaske, der trækkes op Allerede i mit ottende Aar skrev jeg over min gamle Rector en Satire, der var saa træffende, at jeg maatte staae Skoleret. J mit tolvte Aar havde jeg allerede brændt tre Quartbind, med Poester. Jeg staaer nu paa det Point, at jeg med mine Digterarbeider kan gjøre Evald dødelig, og ligesom med eet Slag dræbe alle de Overge, der, ved at følge hans Spor, ville kravle oppaa Parnasset. Mit Genie er nu saa modent, at jeg kan fremtræde som en Stjerne af første Rang, og fordunkte alt, hvad der vover at lade sig see paa Litteraturens Himmel. Men da en Konstner hos os i Almindelighed maa staae eller falde med hans første Debut, da man i vore Dage ved at tage Feil af Formaliteterne let kan komme til at kaste Perler for Sviin, saa har jeg foresat mig at bære mig forsigtig ad, og ikke strax at fremtræde offentlig under mit eget Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Jeg har udarbeidet et Sørgespil i fem Acter, hvis Lige man hverken har seet eller nogensinde vil faae at see. Det hedder det Polske Blodbad. Endog det blotte Ord Polsk maa gjøre Lykke paa en Tid, hvor Polske og Ungerske Danse applanderes paa vor Skueplads i saa høi en Grad. Stykket er skrevet i Tidsalderens Smag. J den første Act lader jeg sex Mennesker slaae ihiel, i den anden lader jeg tredive Personer halshugge, og i den sidste staaer Skuepladsen i Blod. Jmellem Acterne danses Polsk, og een af Solodanserinderne skal vende Mølle i fem hele Minutter. O, hvad vil der ikke blive en Græden, Hulken og Klappen, Men uagtet Stykket, som De heraf let vil kunne see, er et Mesterværk, saa er det dog ikke raadeligt, at indlevere det under mit eget Navn, deels fordi mit Navn endnu er ude kjendt, deels fordi en Propher er ingensteds mindre agtet end i sit eget Fædreneland. Jeg har derfor i Sinde at indlevere det under Titel af: Det Polske Blodbad, frit oversat og localiseret efter Charles Nicodemus du Fresne, En fri og localiseret Oversættelse af et Fransk Sørgespil, O, det griber man efter med begge Hænder, Naar Stykket har været til Gange opført, og hver Gang med bifald, saa træder jeg offentlig frem, og siger: Charles Nicodemus du Fresne er Ole Pindarus *), født i Kallundborg. Nu vil man høre en Skraal blandt Recensenterne. Af det Hele vil man uddrage den simple Moral, at Folk, som ere fødte i Kallundborg, ligesaa godt kunne skrive gode Sørgespil, som Folk, der ere fødte i Paris. Men inden jeg indleverer mit Stykke, maa jeg indstændig bede Dem i eet af de første Numere af Deres Skilderie, at bekjendtgiøre følgende: J Paris har man nylig opført et Sørgespil under Titel. He carnage Apolonis par Mr. Charles Nicodemus du reene. Det er blevet spillet 125 Gange efter hinanden, og hver Gang med rasende Bifald. Parterret raabte over hundrede Gange Mit Døbenavn er Ole Pedersen. gen encore, Helten i Stykket maatte tre Gange stikke Heltinden ihiel, og Tilskuerne havde ønsket, at han havde gjort det ti Gange endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Fortsat. Skal Selskabet give nogen Livrente til den, der i en Række af Aar har bidraget sin Skjerv dertil, saa kan den dog neppe være ringere end 40 Rdlr. ), og dog mener Skilderiets Og hvorfor ikke ringere, Man fordrer her 1 Grunde, ikke Suppositioner. Hvor meget har den sidste Ener, som Forfatterne af Udkastet til Livrentens Uddeling kalder dem, bidraget mere end den første Toer? Maaskee ikke en Skilling, og dog skal han have 20 Rdlr. mere om Aaret. Ja, hvor meget har Forfatter), at disse 40 Rdlr. aarlig ei allene kan formindske en Mands Virksomhed, og gjøre ham. til mindre nyttig, end han ellers vilde have været, om han allene ved sin Fliid skulde have tjent sit Ophold, men endog, siden ethvert Medlem kan tage flere Nummere, til et ganske unyttigt eller rettere sagt skadeligt Medlem i Staten. Besynderlig at den Mand, som med saa megen Skarpsindighed gjennemlæste og rangerede Medlemmerne efter Navnelisten, ikke lagde nøiere Mærke til, hvad Stand Plurialiteten af Selskabets Medlemmer bestaaer af, at de fleste ere Mænd, som allene ved deres Hænders Arbeide skulde fortjene deres Livsophold, for derved at blive fuldkommen overtydet om, at det vilde kun være saare faa, ja man kan nesten paastaae ingen, der i 10 Aar vilde kunde udden første Ener i første Classe hidraget mere, end den sidste, der er indgaaet i Selskabet? Ei engang 26 Rdlr., og for disse skal han have 40 Rdlr. aarlig, det er Rente af 1000 Rdlr. Tør Planmagerne forsikkre enhver af Selskabet 40 Rdlr. aarlig, naar han har ydet 26 Rdlr. Tør de ikke det, saa er det hele bygt paa en urigtig Grund) Jeg har forhen erklæret, at jeg ikke er Forfatter af det Stykke, der er Besvarerne en saadan Torn i Øinene; det er altsaa deres hjertelige Eenfoldighed, der har bevæget dem til at tale til mig som Forfatter holde at betale for 16 a 20 Numer d), som dog nok er nødvendigt, førend han kunde blive et af Forfatteren saa kaldet, unyttigt Medlem i Staten, og for et dobbelt Antal, førend han kunde blive, hvad de behager at kalde ham, en førkesløs Æder, eller betænkte, hvad De et andet Sted i bemeldte Blad siger: at Halvdelen, af Selskabets Medlemmer maa ansee det for en Lykke, naar de efter 14 Aars Forløb kunne slippe med 1 Mk. aarlig; thi hvad nytter det daget Medlem at tage mange Numere 1) Dog da det lader til, som Deres Medborgeres sande Gavn og Velfærdt ligger Dem saa meget paa Hjertet, kunde man for dog nogenledes at trøste og berolige Dem denne deraf. Men netop derfor paatager jeg mig og at forsvare Stykket saaledes, som jeg troer, Forfatteren selv vilde forsvare det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
En smuk Compliment for Selskabet, Saa stort et Antal Lemmer, hvoraf ikke et eneste efter denne frimodige Erklæring skulde kunne udholde at betale 40 til 50 Rdlr. aarlig i til Aar! Og man tænke sig, hvad for en SumBesvarerne ansee fornøden for en tarvelig Mand til at leve af Det er fuldkommen rigtigt, at det nu vilde være unyttigt at tage mange Numere. Det skulde gaae besynderligt til, om man udrettede andet dermed, end hengav sin Skilling til Cassereren, Bogholderen og de første, den ere indtraadte i Selskabet. Henseende, berette, at intet Medlem endnu har taget sex 1), end sige flere Nummere, og at det blot er 24 Medlemmer 7) som skal nyde 40 Rdlr., og at disse først skal døe, førend de andre kunne komme til at nyde denne Understøttelse. Det Antal Medlemmer, som ved denne Hum, skulde blive uvirksomt, er altsaa saare betydelig. Fortsættes).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Det er en Usandhed, som man ikke undseer sig ved offentlig at fremsætte. Naar man tør vove dette i saadanne Henseender, hvor man er saa udsat for strax at blive greben i Usandhed, hvad man man da ikke voyer i andre Og disse 24 Medlemmer, burde efter al Billighed ikke nyde 40 Rdlr. aarligen. At de første skulle døe, førend de andre kunne indtræde til den Livrente, de have høstet, giør Bestemmelsen endnu mere ubillig; thi de senere Medlemmers Forhaabning gaaer da ind i det Uendelige. Jmidlertid vil jeg, for ikke at benytte mig af den eenfoldige Maade, dette er fremsat paa, anmærke, at Lemmerne dog successiv skulle optræde til de 40 Rdlr., og at ikke alle de første 24 skulle være døde, førend andre optræde til den høieste Livrente, Men derfor bliver dog de sidstes Haab lige vindigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Blandede Nyheder. Det under vor indsigsfulde og fortjente Landsmand, Hr. Overlods og Generaladjutant Løvenørns Opsigt udgivne fortræffelige Kort over Kattegattet, skal have været af udmærket stor Nytte for den her paa Reden liggende Russiske Flaade, da der just indtraf meget taget Veir, den Gang den passerede Kattegattet. Den Russiske Flaade skal paa en vis Maade skylde dette Kort sin Frelse. Man forsikkrer ogsaa, at den Russiske Admiral paa en meget forbindtlig Maade skal have bevidnet Hr. Generaladjutanten sin Taknemmelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Blandt dem af vore Landsmænd, som i denne Tid udenlands gjøre det Danske Navn Ære, fortjener Hr. Arntzen, Major i Russisk Tjeneste, især at nævnes. Han er Norsk af Fødsel, og har tolv Brødre, som endnu alle ere i Live. Ved sande Fortjenester og paa Valpladsen har han opsvinget sig til den anseelige Rang, han nu beklæder. Han var med i det blodige Feldtslag, som Russerne sidst leverede i Holland, og da han fik et Saar i Laaret, faldt han livløs hen paa Pladsen. Soldaterne, der elske ham som deres egen Fader, lagde ham paa deres Geværer og bare ham saaledes i største Hast bort fra Kamppladsen. Han blev derpaa forfremmet til Major. Hans gamle Fader sagde, da han fik denne Efterretning: at min Søn elskes saa høit af sine Undergivne, er det bedste Vidnesbyrd om hans Opførsel. Uagtet han altid har været med, hvor Faren var størst, har han dog stedse været saa lykkelig, ikke at faae nogen farlig Blessure. Ruslands Alexander, som veed at skjønne paa sande Fortjenester, skal, efter Forlydende, bære megen Agtelse for ham, og man tvivler ikke paaat han jo snart vil faae et Krongods til Belønning for sin hidtil udviste Tapperhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
J Stormen d. 21 og 22 f. M. er der paa Vestkysten af Thye strandet fire Skibe, nemlig et ved Vixøe, et ved Vangan med Hvede, et ved Ager med Hvede og Rug og et længere mod Sønden med Jern. De nærmere Omstændigheder ved disse Søskader vides endnu ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
J Aalborg er der nu oprettet et Jnstitut under de Herrer Hennebergs, Medens og Frosts Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
J Løverdags lod Hr. Junk, en ung Konstner fra Wien, sig høre paa Harve paa det Kongel. Theater. Huset var temmelig tomt, og end- og adskillige Loger i første Etage vare ledige. Man skulde næsten troe, at Buffosangeren Golino, hvis Spil for ikke længe siden skuffede de fleste Tilskueres Forventning, har skræmmet en stor Deel af det musikkelskende Publicum fra at høre Virtuoser. Jmidlertid høstede Hr. Junk dog fortjent bifald, og han behandler ogsaa sit vanskelige Jnstrument med en usædvanlig Færdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Natvognene have nu, saaledes som man for en Tid siden har foreslaaet i dette Skilderie, faaet ordentlige Laag, som kunne lukkes op og til Denne Forbedring er, hvor uvigtig den end maatte forekomme samme, dog af stor Gavn for Kjøbenhavns Jndbyggere. Luften kan nu ikke mere blive saa forgiftet ved den Lugt, disse Vogne udbrede, og de Gader, som de passere igjennem, ville heller ikke mere som før blive overstænkede med Skarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-08
Man mener nu, at der ved Postvæsenet vil blive foretaget en Forandring med Brevenes Udlevering.