Københavns Adresseavis, 1790-03-30
Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1799. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter samt Nørre Jylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning læskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørgsel og Nødvendigheden, deraf giøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger, desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Bevis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgiøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser, og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholdes sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Premier og Belønninger bliver tilkiendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal en allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og terkjendesig ham derfor forbunden. 6. J Premie Æskninger ne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøjagtig meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres og naar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard, eller Huusmænd, og i første Vil fælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder og de giøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skrive sig til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre deres Attester log Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil fæske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, dande, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, eller paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3. J. udmerke sig med Flid og Viindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier, ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskjellige Steder; saa anmodes vedkommende ved hver Æstning hver Gang nøie at beskrive hvad ved Maal og Mæ ling paa det Sted, hvorfra Æskningen indsendes, forstaaes. 10 De, som bliver belønnede for Vand grøvter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, blive derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de have vundet Premie eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder, eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ik ke nøie lagttage alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skal delig Standsning; saa vil alle indkomne og til et hvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom, maatte være eet eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor blive henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde sig. 14. Alle Anmeldelser og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Bevis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme lige til Kjøbenhavn frankeres, eller sendes Postfrie. 15. Premie=Æstninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang Deen, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 17. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ee re udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det brettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 19. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 20. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 21. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 22. De skriftlige Afhandlinger, som vinder, den bedste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Antor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Friehed at lade heele Skrivtet trykke. 23. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tilligemed Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 24. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke er tilforn bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adstilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 25. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 26. Da der i Norge ere oprettede adskillige okonomiste Selskaber, saa finder Selskabet fornødent at fordre, at de norske Premie=Søgende skulle være forpligtede til paa deres Æskninger skriftlig at tilkjendegive, som de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 27. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer corresponderende Medlemænd, mer behage at indlevere en eller andense, alt forevidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil lige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 28. Alle Premier, og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvers Fortjeneste, dog har Selskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere æske Præmie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende boe, og foretrække den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 29. Naar nogen og et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning og samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 30, Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel forandre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 31. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 32 J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige, Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter, ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet og, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land Almuen især en og anden nyttig Huusholdings Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tilladedet, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen og saa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget meere for Aarene 1786 og 1787, som Selskabet atter blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premier, for den der fremdeles opmuntrede højfornødne Flid, Engenes Vanding angaaende. Theoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæts Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet. behager allerhøistsamme atter igiennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier, For den beste Efterretning om Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyen, hvormeget der omtrent faaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold og Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet for 31 October dette Aar. 2. Videre bliver efter Kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier udsat: Forden beste og grundigste Afhandling om en Bondegaards Jndretning i Henseende til Markernes Jnd deling og Afvexling med Sæd=Arter, Høe=Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af en saadan Gaard var at udbringe, udsættes en Premie af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsog forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødig, hed m.m. Det maatte tillige anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels Planter, som Hør, Hamp, Krap. og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, forsaavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling. Men hvad der i saadanne Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især, maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne indleveres inden 31 Oct. 3 For en fuldstændig Afhandling om de vigtigste Sorter af Popler og Pile, som med Vished, viides at kunne lykkes i Dannemark f. E. foruden den Jtalienske Poppel og den Ægyptiske Piil Poppulus Canadensis, Balsammisera, Tacamahacca, Salix cineren, vitelling o. a. fl. med deres systemmatiske og danske Navne Kiendetegn, samt Anviisning til den beste Maade at opelske enhver, Forklaring og hvor enhver af dem helst voxer, og i hvad Slags Jord, paa hvad Maade de hastigst formeres; paa hvilken Tid af Aaret de sikkerst og lettest lade sig forplante, om de kan taale at være udsatte for alle Vinde, eller nødvendigen behøve Lye, og endelig en tydelig Efterretning om enhvers occonomiske Nytte enten for Landmanden selv eller til Handel, samt om noget ved deres Aptering eller Conservation, indtil de skulle binges, kunde være at lagt tage, alt saavidt mueligt grundet paa egen Erfaring. For en saadan Afhandling, der maatte indleveres inden 1ste, Rov. 1791, udsættes en Premie af 100 Rdlr. For fuldstændige Afhandlinger og en enkelt Slags kan Forfatteren vente Belønninger efter sammes Værd, fra 20 til 50 Rdlr. 4. For den fordentligste, nøjagtigste og fuldstændigste physiskekonomiste Beskrivelse over en viis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 500 Rdlr. eller dets anden Guld=Medaille. I Henseende til Planen kunde Hr. Professor Strøms Beskrivelse, over Søndmør ansees som et følgværdigt Mønsteer. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme matte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendtgjørelse. findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 31 October 1790. 5. Da det, som Selskabet har modtaget angaaende Grønlands Østerbølg ikke er saa fyldestgiørende, som man ønsker, enten til deraf at erfare om det endnu virkelig existerer eller tvertimod, og hvad deraf kunde haabes; saa udsætter Selskabet, For den bedste og fuldstændigste især paa Erfaringer, fra de sidste 30 Aar grundede, Efterretning den Grønlandske Øster=Bøgd angaaende, og dens muelige umiddelbare Beseiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester=Bøgden af, sin anden Guld Medaille eller 500 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Saavit mueligt maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troeværdighed, naar samme er Selskabet ubekiendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil faadant forhøie sammes Priis. Premierne æskes til October Maaneds Udgang 1790 og kan Efterretninger indsendes i det Sprog, man finder sig selv beqvemmest. No. 6. For den bedste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hielpenridler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare, for med egen Gaards Besætning ved Hielp af det mindste Antal ArbeidsFolk samt ringest Antal Arbeids=Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlings=Drift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie; udsættes en Premie af Selskabets anden Guldt Medaille eller 500 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte oververes alle de Hielpemidler, som kunde udtænkes til Avlings=Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindste Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel=Deling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Plønning, Harving, Saasning, Høstning, Jndkjørsel, Tærskning m. v., hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbeids=Bester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige matte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveie ved Høe Bieringen, ligesom det og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortnings=Midler, som ved Korn= og Høe Avl i vaade Aaringer maatte benyttes. J Hensigt til Stald Foerings Maaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, matte alt paa det nøieste overbeies og ved Beregning bekræftes, hvad der vindes i Tid og Arbeide, Æstningen indsendes inden 1ste November 1790. 7. Endskjønt Selskabet allerede har belønnet, nogle Afhandlinger om en Huusmøders Pligter, saa ønsker det dog endnu en saadan, som mere fuldkomment opfyldte dets Hensigt og udsætter altsaa: For den bedste saaledes i en let, fattelig og god Stil vel skreven Afhandling om en Huusmoders vig, tigste Pligter mod alle ag overalt i sit Huus sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For den næst bedste dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at udvikle den retskafne Huusmoders Pligter i Henseende til Orden, Reenlighed, Flid, Paapassenhed, Forsynlighed, Sparsommelighed og Klogskab paa alle Steder i Huset og ved enhver af hendes huuslige Forretninger, og dernæst korteligen at afhandle hendes moralske Pligter. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhandling kan passe sig, er ulige, saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringers Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tieneste i Særdeleshed, efter Rigernes og Provindsernes forskellige Huusholdings=Handle og Levemaade. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1790. (Fortsættelsen følger 3 angaden.