JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Algier, den 11de Marts. Den amerikanske Fregat, som for kort Tid siden ankom heri Havnen, er uden Tvivl den betydeligste Present, som Desen har faaet i mange Aar. Den havde inden Bord tusind Styrter Raaer til Brug for Canoneerbaade, endeel Tanqverk og Takkelage, Krudt, Kugler, 180000 spanske Piastre i contant Mynt, og for 11000 Piastrer i Vare for Dedernes Regning. Ved at erfare, at saa stor en Magt som den nordamerikanske Fristat, har seet sig foranlediget tilet giøre saa betydelige Opofrelser for at vedligeholde Freden ved de barbariske Magter, kan man ikke andet end beklage at en saadan Føielighed maaskee vil give dem Anledning til indnu større Pretentioner imod de europæiske Nationer : som hidindtil have kunnet stille dem tilfreds med langt ringere.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Foræringer.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Genua, den 4de April: Uagtet de ideligen gientagne Klager og ministerielle Reclahaationer, som fra alle Sider blive den franske Regiering forelagte, har den dog ikke endnu kunnet raade Bod paa Corsairernes Røverier og Voldsomheder her i Middelhavet; deres Antal er tvertimod betydeligen forøger, siden det sidste Detrets Bekiendtgjørelse. De, som opholdt sig i disse Farvande, have udfundet en nye Kanal, hvorigiennem de med temdielig Sikkerhed kunne giøre Regning paa at opnaae deres verske Hensigt. Det er bekiendt, at Rettergangen paa Cor Fra endnu ikke er i den tilbørlige Orden, og at Sagerne ved de der værende Tribunaler, om de ikke altid tabes, dog stedse stækkes i Landdrag. Derhen altsaa fore Corfarerne alle Skilde uden Undtagelse, som de træffe i Søen, under Paaskud, at der kunde findes engelske Produkter ombord paa dem. AdSkillige bedere og Capitainer have under disse Omstændigheden hellere villet afkiøbe sig disse Fribyttere for en vis Pengesum, udsætte sig selv, deres Skib og deres Eiendom for de ovenmeldte Uleiligheder og Chikaner. - De Foranstaltninger me ere trufne, for saa meget mueligt at betrygge den Danske Berling. Stibsfart imod Corfarernes Angreb og Overfald, bestaae fornemmeligen i følgende: En Fregat og en Brig ere stationerede i Farvandene ved Strædet af Gibraltar, hvor de bestandig krydse for at møde de indløbende Skibe, og at escortere dem, som behøve det, derfra til Malaga. - En anden Fregat er bestemt til at escortere Skibene fra Malaga lange med Kysten lige til Jtalien. Denne Fregat skal, efterat have indtaget Levnetsmidler i Genua, vende tilbage og tage de Contardie Skibe med sig, som ere bestemte til at forlade dette Hav. Derefter afløser den den første Fregat, som da paatager sig den andens Forretninger, og s.v. - En tredie Fregat og en Brig ere bestemte til at beskytte Seiladsen i de Jtalienske Farvande, især skulle disse krydse omkring ved Corstra og nær ved Jndsellingen af dens Havne. - Thetis og Corvetten Sarpen ere for nærværende Tid stationerte i Strædet. - Triton, som tilligemed Naladen og Longen er kommet hertil med en Convo, skal med det første afseile herfra for at tage den ovenbeskrevne Cours, hvorefter den skal afløse Fregatten Thetis. - Jmidlertid bliver Fregatten Naaden stationeret her. Corvetten Longen er bestemt til at bringe den danske Consul i Algier, Sigvard Bille, som endnu befinder sig her, til sin Bestemmelse, hvortil han agter at afgaae den 12te i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Rom, den 13de April. Fra Civitaverchia meldes at der ankomme uophørligen franske Tropper til Lands og Vands. Den her indtrufne General Desair er nyelig afreist herfra til ommeldte Stad, og man siger, at han skal stille sig i Spidsen for det Corps, som for samler sig i Civitaverchia, for herpaa forenet at agere med det Corps, som General d'hillier commanderer i Genua Man anmærker, at General Desair er Commanderende over den høire Flel af Armeen mod Engeland, og at hans Ankomst hertil forøger den Sandsynlighed, at Expeditionen mod Engeland skal i det hele ikke have Sted, førend alle Søerustningerne i Middelhavet ere blevne forenede med de Franskes ved Kysterne af Octanet. I det mindste troer man, at Rusningerne i Middelhavet staae ganske og umiddelbar i Forbing delse med dem, som de Franske gjøre i deres egne Lande mod Engeland.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
London, den 17de April. De krigerske Tilrustninger i Jtalien og ved Rhinen have her foranlediget den Formodning, at Østerrige og Preusser, nok en Gang skulle forene sig, for at standse den franske Revorlutions Fremgang, som truer alle Landes Regieringer med væsentlige Forandringer. Skulde Snarland ved Forliser af sin Søemagt, Skatte og indvortes Jndretninger blive med henreven i dette Svælg, vilde enhver anden Maat staae Fare for at have den samme Skjæbne. - De 3 Personer, de bleve tagne fra deres Senge i Manchester og bragte til Londen i Forhør for Geheime=Raadet staae i Forbindelse med Statsfangerne i Maldsione, og deres Forbrydelse bestaaer deri at de have gjort sig Umage for at forføre de Militaire, og taget dem i Eed til at være de Franske behielpelige til en Landgang. Et Cavallerie, Regiment, som er indqvarteret Manchester, har stor Andeel deri, og man har sammensvore sig, at i Fald Parlementet videre satte sig imod en Reform skulde Soldaterne sætte sig imod sine Officerer, og offentlirevoltere, naar de bleve opfordrede ved en fiendtlig Landgang. til at marchere mod Fienden. Neppe havde Dertugen af Portland faaet Vint om denne farlige Complotte, førende han lod Hovedmændene for samme arrestere i Manchester, og hos een af disse ere blevne fundne Jndstrurer for de Franske ved deres Landgang, i hvilke Egne og at hvilke Jndbyggere Engeland de høistsandsynlig skulde finde den største Understøttelse. Hvor lykkeligt er det, at en Sammensværgelse er qvalt i Fødselen, paa hvilken Fienden maaskee grundede sig stærkeste Haab om et lykkeligt Udfald; thi dersom den hele engelske Nation forener sig som een Mand for at forsvare sig er der ingen Tvivl om, at den vidtberømte Helt selv, som skal derigere Landingen, vil finde overstigelige Vanskelig beder. J adskillige Grevskaber ere allerede holdte Forsamlinger, for at optegne de Frivillige, som i Følge et Tirenlair Brev fra Statssecretairen ville tiene, i Faldder stedte er fiendtlig Landgang. Hertugen af Port, som Foldtmarskaover alle britiske Tropper skal Morgen give Ommererne deres Jndstruxer, og i mueligste Hast giøres de modigste Forbere, delser til at imodtage Fienden.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Venedig, den 18de April I Gaar indløb fra Florenz den Efterretning bertil, at en strættelig Sammensværgelse var leven opdaget i denne Stad, som havde til Hensigt, at myrde den hele Storhertugelig Familie. Denne afskyelige Plan blev lykkelig opdaget førende Udførelsen. Afde Sammensvorne ere allerede ovarresterteaf hvilke de fleste skulle være Rømere og Cisalvinere, saavel som nogle af den ringeste Folketlasse. Borgeren Jacobi fransk Charged Affaires, har overleveret en Memoire, hvori han ønsker Hs. Kongelige Høihed til Lykke med Opdagelsen af denne Complot, og tilføier den Forsikring, at han strax skulde affærdige en Coureer til Directeriet. Storhertugen, har strax sendt Marquis von Mansredin til Wien, for at underrette det talerlige af om denne Tildragelses Omstændigheder. Vi vente med Utaalmodighed Bekræftelse og de nærmere Omstændigheder. Cardinal, forhen AbbedMaurner ankommen hertil, og bar forklædt som en Vogne mand, taget Flugten fra sit Bispedomme.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
London, den 20de April. Med det første skal vor Regiering lade udgaae en Proclamation, som opfordrer alle og enhver af Jndbyggerne i Riger, til at opdage, hvad de vidt eller have hørt om den store og nylig opdagede Sammenrøttelse i Manchester. Naale Regimenter ere allerede hemmelig opfordrede til en Rebellions Eed, og der er flet ingen Tvil om, at de Sammensvorne jo staae i Forbindelse med Fienden. Som der synes virker det misfornøiede Partie, som afvigte Aar opvarte Mytterie paa Fløder. ved Nørre, nu i Stilhed ved Armeen. - Af den Correspandan, som man i Manchester har opdaget, sees tydelig at Landsforrædernes Anslag ogsaa har været, at stikke i Nød fald London i det mindste for en Deel, i Brand. J nogle Breve, som man har fundet, berlage visse Personer, som tre Medlemmer af det corresponderende Selskab, sig derover, at de ingen Vaaben have, og at de af Mangel paa samme ikke kunde saaledes medvirke, som de ønskede. Deres Drødre Manthester svarede dem herpaa : at de beste Vaaben, som de kunde bruge, vare Jld.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Der er føiet Anstalter til at borttage Sortegnene ved Themsens Udlad saasnart man bliver vaer en Fiende. Stats sangerne i Maldstone have faaet Afskrifter af Anklagen imod dem, som bestaaer i Landsforræderie, at de har staaer Kongen efter Livet, have været Tilhængere af Kongens Fiender og opmuntret de Personer, som nu udøve Regieringen Frankrig, til at foretage en Landgang paa Engeland. Som Beviis anføres det hos dem fundne Papiir, som indeholder en Opsats for Fienden, hvori han opfordres og opmunttes til nu først at foranstalte Landgangen, og hvori de Personer angives, som skulle understøtts ham ved dette Foretagende, tilliat med Finanisernes Tilstand. Det andet Beviis er deres Bestrædelse for at finde i Maraate en Baad, som virkelte skulde bringe dem over til Frankrige. Over 100 Vidner ere angivne for Kiønen.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Paris, den 24de April Blandt vore Journaler for i Dag er Conservateuren den eneste, som melder noget om Tildragelsen i Wien. J samme bedder det : Som man forsitter, er en overordemlig fra densaanske Ambassadeur i Wien afsendt Coureer ankommen med den Efterretning, at der er forefaldet en urolig Tildragelse sidstmeldte Stad, og at Bernadette var afreist derfra. De denne ikke havde Republikens Vaaben over sin Dør, havde han stukket ud af Vinduet en Fane. Dette foraarsagede er Oplod, hvorved Bernadatte blev insulteret og nødt til at forlade Wien. - J Gaar er Buonaparte afreist med sidSemalinde og Borgeren Arnand. J Henseende til Stedet, hvorhen han er reist, ere Meningerne forskellige. Nogle paastaae, at han har begivet sig til Toulon, men andre til de vestlige Kyster af Oceaner. Han har selv saat til sine Venner, at han reist til Brest. - Vore Blade for i Dag sige: at den i Rastade skulde blive erklæret, at dersom ikke de fornemste Grundvold til Freden var solevne antagne inden der 29de April, skulde de franske Armeer igien rykke ind i Øierter, af Torsland. - Jnden 14 Dage, siger et af vore Blade, torde vi erfare Ting som vil sætte os i drømere Bestyttelse. da de ere langt fra alle de Rygter, som hidindtil ere blevne udførede.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Fra Touion kriver man under 14de April, at den der ankom: ne Gaade fra Cortu holder endnu Quarantaine. Paa Cor sten skalle atter herske Urgeligheder. Med det første skal giøres et Eroeriment med en Ballon, som i sin Flugt skal udkast en udgaarlig Ildregn. Steene og smaa Maskiner i Form af en Pindsvin - Fra Egnene ved Bordeaux blive bestandig seende. te en Mængde Matroser til Toulon, Brest og Rochesort og Jveren i Søendrustningerne er der ganske overordentlig: Over 3000 Matroser ere allerede afreiste, saa at Departementet af Bordeaur skal bemande allene et betydeligt Antal Linie skibe. - Ved var italienske Armee ere ogsaa adskillige Jøden ansatte som Officerer. Denne Omstændighed har foraarsager, at Jøderne paa de tyrkiske Øer i Archipelage have fattet stor Kierlighed til vor Revolution og de Franske.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Brussel, den 23de April. Den høire Fløi af Armeen mod Engeland trækker nu i forskellige Leire ved vore Kyster. Ved Dunkirchen og Ostende, ere 25 Kanoner Stalupper næsten færdige. - En Fløtille af 1 Fregat, 4 Kuttere og 9 Stalupper henter fra Middelburalle Transportskibe, som blive forsamlede i Antwerpen. Den de Convoy Flotille bestaaer ganske af hollandske Skibe. De franske Troppers March over Rhinen til den høire, Rhindredde vedvarer endnu bestandig. I Dunkirchen ere i Kanonbaade løbne af Stabelm. J Calais bygger man er Flaade, som er 300 Fod lang og 300 Fod bred, og paa hvilken skulle blive bragte 60 Kanoner og 4000 Mand Soldater General Kilmaine er ankommen til Calats, for at commandere den høire Fløi af Armeen mod Engelland. Sammesteds, er ogsaa ankommen en Brigade af 6 Batailloner Infanterie fra den italienske Armee.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Rastadt, den 26de April. Den 23de kom Ambassadeur Bernedette hertil fra Wien steen af paa Slottet, og spiste til Middag hos Ministeren, Trenbard. Strax efter Taffelet begav han sig til den kongelige preussiske Gesandt Grev von Gort - J Morgen venter, man den Coureer tilbage fra Paris, som i Bernaadette sendte derhen med Efterretninger om hvad der var mødt ham, i Bien - Maaner=Armeen under General Hartnes Com mande skal paa hiin Side Rhinen faae det Navn, Rigs Efcutions Armeen, hvilken Omstændighed opvækker her Opmitsomhed og Sensation.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Afen anden Skrivelse fra Rastadt, den 26de April Frygten, at det turde komme til en nye Krig imellem Østerrige og Frankrige tiltager nu daglig, og man venter paa hvorledes Directoriet i Paris vil have optaget Tildragelsen i Wien. De Franske trække en stor Magt tilsammen i Schweiz, og da ogsaa Østerrigerne paa den anden Side bestandig lade nye Tropper i det Vorarbergiske marchere mod de mindre misfornøiede Schweizer Cantoner, saa torde vel Schweiz. ifald det kommer igien til et Fredsbrud blive den første Stue. plads for denne nye Kamp. En anden Omstændighed at ugunstig Forbetydning er, at den her nærværende General Bernadotte og den keiserlige Minister slet ingen Besøg aflægge hos hverandre, endskiønt de boe ganske nær hinanden paa Slottet. - For Borgerne Treilhard og d'Outrepont er bleven bekiendtgjort, at de ere valgte til Medlemmer 2 500des Raadet. Den sidste skal nu af denne Aarsag reise herfra. - Jmellem den preussiske Minister og Bønnier fortsættes Conferencerne, ved hvilke Bernadotte ofte er nærværende.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Stuttaard, den 27de April. Efter de nyeste Beretninger fra Jtalien, ere Stridighederne imellem Frankrig og det neapolitanske Hof gandske bær vede, og de Keiserlige Troppers Tilbagemarch fra italiensk Tyrol, af hvilke en Deel gaaer over Klagenfurt og Salburg, til Munchen, og den anden over Jnspruck, synes at stadfærste denne Efterretning. Alting synes desuden at gotgiøre den Formodning, at den franske Land= og Søemagt, som en i Begreb at løbe ud fra Toulon, Genua, Ancona, Basti- og Civitaverchia ere bestemte til Portugal, hvorfra de skulle gaae til Brest, for at medvirke til den store Expedition mod Engeland, saasom de Franske torde forsamle adskillige Nationere Søemagt i deres vestlige Havne. J Henseende til Expeditionen til Lægypten, troer man neppe at den franske Regiering skulde anvende dertil paa nærværende Tid en saa betydelig Magt som den er, der skal indskibe sig i forskjellige at Middelhavets Havne.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Frankfurt, den 28de April. Efter Breve, som man har faaet fra Coblenz og Nederrhinen, bekræftes det tilfulde, at Tropperne til Maynzer, Armeens Forstærkning er i fuld March. Adskillige af samme ere allerede indtrufne paa deres Bestemmelsestæder. Betydelige Transporter af Artillerie og Munition blive ogsaa sendte til Maynz, for at forsyne Armeen dermed, ifald den skulde komme til at optræde nok en Gang fiendtlig.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Haag, den 28de April. I Amsterdam, Rotterdam og alle øvrige Stæder i Republiken er Constitutionen bleven antaget med en stor Stemmefleerhed. Med det første skal nundkomme en Proclamation derom. J første Uge af Maji Maaned skal altsaa det nye lovgivende Corps, som træder i Stedet for den constituered Forsamling, blive valgt, og Constitutionens Udførelse der, paa tage sin Begyndelse. Contreadmiral Story er foreløbende bleven udnævnt til Commandeur over Flaaden, som ligger ved Texel.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Berlin, den 1ste Maj. J nogle Dage har her gaaet adskillige Krigsrygter. Snarre skulle de Franske have besat Wesel, snart skal en Coureer være kommet fra Directoriet i Paris, som har fordret af vort Ho en bestemt Erklæring, om vi ville stride for eller imod Frankrige. Disse Rygter ere dog af ingen Betydenhed, og synes at have deres Grund i de mangfoldige Gisninger i Henseende til Tildragelsen i Wien, som dog formodentlig ikke vil have de vigtige Følger, som mange allerede vente deraf.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Helsingøer, den 7de Maji. Fra den 4de hujus til i Dag ere 49 Skibe passerede Sundet. Den 4de og 6te ere en svensk Fregat og en dito Brig ankomne her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Kiøbenhavn, den 3de April. Den 18de April er Fuldmægtig O. Nielsen i Rentekammer, ret udnævnt til Amtsforvalter i Amtet Rethwisch i Stedet for den efter Ansøgning i Naade afskedigede Anditeur Susemihl, og Candidatus Juris C. H. Weigerich til Fuldmægtig i det andet holsteenske Contoir under Rentekammeret. Samme Dag er Amtsforvalteren i Vesteramtet Hadersleben. Th. Loren, den, beskikket tillige til Huusfoged sammesteds i den i Naad afskedigede Huusfoged Ondens Sted. Den 27de April et Kammerherre og Deputeret i det vestindiske quinelske Rente og General Toldkammer, P. Rosenørn, udnævnt til Stiftamtmand over Fyens Stift og Amtmand over Odense. Dalum, Ruggaards og St. Knuds Amter i Stedet for den fra disse Embeder i Naade entledigede Kammerherre v. Buchwald. Samme Dag er Candidat J. Al. H. Grundtvig confirmeret at være Præst ved de danske Establissementer paa Kø sten Guinea; ligeledes er hidtilværende Raadmand i CrempeJ. C. Seidel, confirmeret at være Borgemester sammesteds Den 2den Maji er Landmaaler ved den geographiske Opmaaling. J. Johnsen, udnævnt til Charte Dessinateur ved Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Den 30te April har Magistraten beskikket O. J. Olsen til Bogholder ved Natte Renopations Contoiret i Stedet for den afdøde Bogholder Haann.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
J afvigte April Maaned have til theologisk Embeds Era men indstillet sig 24 Candidater, af hvilke 8 bleve kiendt Laudabiles, 7 Pland allandalles, a Nan contemmende og i Immaturne. - Til latinsk juridisk Embeds=Exammerhave i Candidater indstillet sig, af disse erholdte 3 Characteren Laalabilem, 3 Plaudillaucabtsom og 2 Nandomemnendum. - Dansk juridisk Examen have 15 Candidater udstaaet, blandt hvilke 11 sit Characteren Beqvem, og 4 Ef ubeqvem.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
En Kongelig svensk Kutter Brig kom den 3de hujus herpaa Reden fra Østersøen og gik den 6te til Nordsøen. Den 1te og 3de hujus gil Capit. H. L. Schmidt til Ostinden med Cargaison for particulair Regning; Capit. A. Poulsen til Jsland med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
At den Agendepost, som ellers i Almindelighed ikke gaaen over Wiborg, skal formedelst Wiborg Omslags Termin i 2de Postdag efter hinanden, nemlig den 9de og 16de Junii, afgaae fra Kiøbenhavn over Wiborg, og at bemeldte Post lige ledes skal afgaae fra Aalborg over Wiborg den 12te og 19de Junii, det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort General Postamtet den 5te Maji 1798. Vacancer. Jndvigens residerende Capellanie i Bergene, Stift, 150 Rdlr.; Orsløv og Sølverg Sognekald i Sielland, 360 Rdlr.; Byefoged og Byeskriver-Embedet og Strømsøe under Aggershuus Stift, og Byefoged Embeder. i Nyborg. Flere Ord til nøiere Eftertanke i Anledning af disse Tidender No. 34 : "Nok en Skiærv til Brænde. viinsbrænden paa Landet. S. T. Hr. C. B. maae forlade, at man anseet sig befølet, at kalde hans Fremgangsmaade besynderlig : thi selve vedstaaer han denne indlysende Sandhed, at Udde udi disse Tidendere No. 31 med traftige Grunde haver godtgjort denne Sags Retfærdighed og Nytte vedblivende Forbud mod Brændeviinsbrænden paa Landet) Og dog alligevel kalder Hr. C. B. strax derefter Udes Slutning (det ansees saaledes afgjort rigtig at Brændeviinsbrænden paa Landet maae fremdeles blive forbuden) et saadant Magtsprog, imod hvilke intet mere er at lige. Endelig agnosterer Hr. C. B. næstefter at Udbe har beviist og lagt for Dagen, at der er Landets og Undersaatternes almindelige Gavn og Lykke, at Brændeviinsbrænden er Landmanden forbuden. - Og bagester: at Hr. C. Ulde Fatte har saaledes vedgaaer, det er retfærdigt og nyttigt, at Brændeviinsbrænden paa Landet fremdeles bliver forbuden. - Saa spørger han, om noget andet, der er Hovedsagen uvedkommende, hvis Besvarelse han helst ønsker fra Udde og Conførter, i Fald de virkelig tiender Bondens Tarv og det her skrives om. - Udde er tiender Jngen, som sine Consorter, efterdi ingen saadanne cristerer. Formodentlig har Hr. C. P. derfor taget Fell. det han nævnede Consorter, og meent dem, som muelig ere Flot og Følge med ham 11. Forresten erklærer man herved: hverken at ville afvige fra Hoved Tingen - Retfærdigheden, og Nytten af Forbud fremdeles mod Brændeviinsbrænder, paa Landet : En heller at indlade sig med enten S. T. Hr. Col eller andre i nogen Pennestrid. Om man ellers med Held har naart Formaalet af sine Bestræbelser, nemlig Meerbemeldte Hoved Sags apartiske Undersøgelse, deraf derver det, om man kan ansees virkelig at tiende Bøndens Tar og det her skrives om. Udd. Barom. Tdern. Vinden. April: da at Vame O. R. o. Maj. sal. - - Faaesal. - -S. S. O. at de i sit So. a. sal. - -
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Avneriskaffer. At det har behaget den Allerhøieste den 3die Maji ved Døden. et bortkalde Frue Brever, fød Hielmkrone, i hendes Alders 43 Aar, bekiendtgiøres herved skyldigst den Afdødes : Paarørende og Bekiendtere af hendes bedrøvede Veninde. Sal. Rheder.
Berlingske Tidende, 1798-05-07
Da det har behaget den Almægtige at bortkalde min i Livet elskede Ægtefælle, Jnger Magretha Overgaard fødte Nabr. efter 8 Dages Jnflammationssvaghed, den 3die Maji om Formiddagen til min og hendes Børne sande Hiertesørg. hvilket jeg hermed ikke skulle undlade for Familie og Venner, at bekiendtgiøre, forsikret om Deeltagelse derudi, frabedes at skrivtlig Devidnelse, som kun vilde forøge min Sara. Jens Overgaard, Kiøb og Handelsmand i Præste. 9 min Mand, Hans Christian Musman, den 3die d. M. efter langvarig Sygdom forlod dette Liv, maae jeg forgeligst bekiendtgiøre nær og fraværende Slægt og Venner: frabedende Condolence, thi Tabet af den ommeste og best Mand føler jeg døde nor, og troer, at enhver Retskaffen der endog blet kiendte ham som Ven og Borger, er vil nægte ham den Agt. Retskaffenhed og Flid fortiener. A. C. Musman fød Hammond.