Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1697-09-01
Efter at General Rabutin nu med de Tropper af Sieben borgen sig med Hovet-Armeen under Printz Eugenius af Savoyen hafde conjungeret, fandt den sidste for got, at marschere langs ad Theyss-Strømmen ned igien, for at naae Peter-Varden Marschen begyndte den 7 September, og skeede i en goed Orden, men i hvor vel Fienden udi 5 Timer, ickun et Musqvetteskud marcherede fra de Christne, hafde hand dog ey Mod til at angribe dem. Prinz Eugenius lod sig ved samme Marsch icke heller af Fienden fremlocke, men som hans Tancke var at bedecke Peter-Vardein, og forsiune Armeen med Brød og Vand, for sømmede hand sig icke. Marchen blef saa continueret, og gick ikkun en liden half Miil fra dend TørTørckiske Hovet-Leyer i fuldBattaille, efter at mand 18 Timer hafde marscheret, og icke mist en Mand. De Christnis Standhaftighed og Courage forskreckede Tørckerne, at de samme Øyeblick begyndte at forskandse sig, og gick tilbage, ligesom de Theyss-Strømmen ved Titul igien vilde repassere; Dog efter de Fangnis og Ofverløbernis Beretning, har de er for got befunden, at gaae ofver Theyssen, eftersom de Christne dennem var saa nær, men tænck te deris Forehavende bedre og lyckeligere at udføre, saa fremt de gick høyere op ved samme Strøm. Ottomannerne begyndte at sætte deris Anslag strax i Verck, og marscherede saa hastig, at saa fremt de endnu hafde gjort en Marsch, skulde de sig Segedin have forsickret, og de Christnes derudi havende store Magazin bemægtiget, og tillige med Passen imod Siebenborgen og en deel af Ober-Ungeren, afskaaren. Tørckernis Contramarsch gaf Prinz Eugenius Aarsag til ey at tøve lengere ved Donau-Strømmen. Den 9 marscherede hand iligemaade langsop ad Theys-Strømmen, og fornam den 11 at den Fiendtlige Armee laae ved gentha vel forskandset med en Vognborg forsig og en Broe bag sig ofver Theytz-Strømmen, ofver hvilcken den Store Sultan med et Corpus Cavallerie var reden paa hin side, og camperede sig der. Hvor paa Printz Eugenius commanderede Prinz Vaudemont; Tørckernis Retrenchement, saa nær muelig var, at recognoscere, som ogsaa skeede. Til samme Tid blef af Hussarerne en Bassa indbragt, som udsagde, at der var givet Ordre, at alle de som stode udi Retrenchementerne, skulde gaae ofver Broen, for at undgaae den formodende Battaille med de christne. Paa denne Kundskab, tillige med hvis Prinz Vaudemont indbragte, fandt Printz Eugenius for got, strax at gaae løs paa Retrenchementet, om at borttage Fienden Leyligheden at gaae ofver Broen; Til den Endeelød hand den heele Armee anrykke, som skeede med frit Mod og god Orden efter Proportion; Saa snart Tørckerne det blef var var, lod de fra hin side gaae et Corpus Cavallerie over Broen, om de andre at secundere; Mendet lyckedis de Christne i en Hast, at de bemægtigede sig det første Retrenchement og Vognborg, thi der fandtis at være endnu 2 efter hver anden, som disse Mahometaner dafde gjort, førend mand kunde komme til Broen; Dog blef det eene saa vel som det andet indtaget, i hvor vel 24000 Janitskarer, hvor med de vare besatte, gjorde en Desperat Modværn, icke dismindre maatte de vige, og omringet af de Christne, reterere sig imod deris Broe, som de Christnis begge Vinger da fick at see, og derfor fra begge sider icke alleeniste med deris Feldt-Stycker, men ogsaa af deris egne, skiød dennem i Flancken, at inden kort Tid Broen af de som kom til Sucursen, Flugtige og Døde blef stoppet og paa saadan Maade for de øfrige Flugtige tillucket, saaledis at de som icke miste Lifvet paa Valstæden, maatte søge de ris Død udi Theyss-Strømmen. Janitskarerne hafde paa den side 5 a 6000 Spahis eller Ryttere, foruden de som efter haanden af Sultanen dennem over Broen til Succurs blef tilskikket, med sig, hvilcke vederforis intet bedre end Fod-Folcket. De Christne fick i denne Occasion ickun 1000 døde og qvæste, og snart ligemange af hver slags. Slaget begyndte om Eftermiddagen Klocken 4, og varede til om Aftenen Klocken 8; Paa det sidste blef Broen erobret, og skulde Tørckerne fremdelis været forfuldt, dersom den indfaldende Nat det ey hafde forhindret. Om Morgenen ved Dagens begyndelse, fandt mand den Store Sultans Leyer paa hin side forladt, hvilcket med saadan Forvirring var skeed, at de icke engang deris Telter haver med sig taget. Fiendens Nederlag er saa stoert, deslige i mange Aar icke kand erindris, thi mand har fundet hen ved 20000 døde paa Valstæden, og de druknede ere vel 10 eller 12000; TheyssStrømmen var gandske rød af Blod, og laa de Døde saa tycke paa hinanden, at de Christne Soldater gick paa dennem som paa en Broe. De Christne Soldater gaf ingen Qvarteer, fordi der gick Kundskab at Tørckerne Dagen tilforn alle fangne Christne hafde nedsablet. Store-Veziren og Janitskarer nis Aga, som ere de høyeste Officerer, skulde med 27 Basser være blevne; Fangerne ere foruden 2 Basser, icke mange efter Proportion af Fiendens store Forliis. Byttet bestaar af 99 store og smaa Stycker, 80 Fahner og Standarter, 6000 beladne Vogne med Pro vidiant, Munition og Bagage; Ellers er en stoer mængde af Munition sprungen i Luften, 12000 Byffel-Øxen som Tyrckerne bruger til Artilleriet og Vognene at træcke, den store Hær-Paucke, 48 smaa Paucker, 7 Heste, Rumper som føres ved Cavalleriet, 4000 Heste, 900 Cameeler med Proviant og Bagage, mange Calesker, iblant hvilcke fantis Sultanens egen med 4 Heste. 24000 Telter, under hvilcke ogsaa er Sultanens, som tillige med hans Seng skal være over 400000 Fl. værd, og 10 af Sultanens Bislaffersker, samt den Tørckiske Kæysers Cantzellie. Den 12 blev Valstæden givet Soldaten til Plyndring. Greven af Dietrichstein bragte Kæyseren 6 af de beste Tørckiske Kalesker, og Fah nerne, under hvilke er Hovet-Fahnen, den Tørckiske Kæysers Telt og Seng, samt Sultanens store Seigl som Store Viziren bær paa Brystet til et Tegn af hans Magt. Af høye Officerer er den Kæyserl. General FeldTøigmester Heister og den Chur-Saxiske Feld-Marskalck qvæst, dend første dødelig. Disligeste General Major Prefferboffen af de Kæyserlige. De Kæserlige Obrist-Leutenanter Greve Rabata og Greve Dyrheim ere døde. Resten af den Tørckiske Armee har taget Flugten imod Temesvar: Den Kæyserlige Armee gaar ogsaa der hen Polen.