JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-03-30
Jdag har jeg faaet det sørgelige Budskab, at min elskede Lucilie (en fingeret Person i en af W., for Sandhed udgiven, opdigtet Kjærlighedshistorie) er død paa tilbage Reisen fra Jtalien, i Paris, af en voldsom Hals betændelse. Jeg vil ikke kunne beskrive Dem mine kjæreste Venner i Hjemmet mine Følelser, og min Sorg, Skjæbnen er jo ubøielig, den ændser ei de frommeste Bønner ei vore Taare, med sine jernfjed skrider den over vore blødende Hjerter, og trykker gyselige Spor i dem som kuns den uendelige Barmhiertighed kan læge. Jeg kan ikke skrive meer derom, med (men) vi ville Alle bede til Gud og Aanderne i Himlen. – Jeg afgaaer endnu i Dag Kl. 8 med Dampskibet til Kiel, Hamborg, Havre de Grace, til Paris og beder der en Bøn for hendes og min Siels Roes) – Den 6te Septbr. kommer jeg tilbage til Nyborg, hvor jeg vil blive den forestaaende Vinter for hos Dem og mine Sødskende at gienvinde en smule Fatning og Roe som jeg nok kan længes efter - hermed sender jeg, Dem min gode Fader 200 Rbd. Sedler, som jeg erholdt af Lucilie til Dem Postdagen førend hun blev syg, og fra mig bliver dem tilsendt 20 Rbd. og Moder 20 Rbd. som jeg ønsker Devil levere hende og Marie naaer De har læst dette Brev de 5 Rbd. har jeg laant, de andre 15, er til at betale den Klat Gield med, osv. lev vel dyrebare gode Forældre og Sødskende og vær forsikkret og min Kjærlighed Deres for Dem. P. Worm. Naar De øieblikkelig efter Dettes modtagelse skriver, saa kan et Brev træffe mig i Lübeck, adsr. Hr. Petri Worm - die fün Thurmer in Lübeck – og er det mig umuligt (muligt) skal De høre fra mig naar Dampskibet gaaer tilbage fra Frankrig til Hamborg." – Det er dette Brev (der tilfældigen befandtes at være blodplettet, da W. havde havt Næseblod, da han skrev det) W. gav til den forhen nævnte Handelsbetjent Stolle, med hvem han havde gjort Bekjendtskab i Stadt-Lauenborg, forat besørge det afsendt med Posten og hvis Aab nelse paa Posthuset foranledigede Mistanken imod ham, hans Eftersættelse og Anholdelse.
Viborger Samler, 1837-03-30
J Handelstidenden af 18de De, læses et for Kjøbmænd og Landmænd ikke uvigtigt Stykke om Rapssæd-Handelen og dens Udsigter, hvoraf man seer, at denne Handel har fra sidste Høst taget en for Mange uventet Vending og foraarsaget mange Afsendere betydeligt Tab. Som væsentligste Aarsager til de høie Rapspriser ifjor angives: Udsigterne til en ringe Høst; den mislykkede Oliven Høst; de høie Tranpriser, som med Rimelighed kunde ventes at gaae endnu høiere, formedelst det paany uheldige Udfald af Hvalfiskefangsten, og endelig den i de fleste Egne, især i Frankrig, tiltagende Forbrug af Roeolie. Alt dette var Kjendsgierninger, som ikke kunde bestrides. Erfaringen har imidlertid givet et andet Resultat, end det, menneskelige Beregninger havde udfundet, og i ethvert Tilfælde havde Rapsæd-Speculantere forglemt et meget væsent*) Understreget i Originalen. ligt Punct, nemlig den overalt tiltagende Rapssædavl. Den vigtigste Aarsag til den allerede i nogen Tid nedtrykte Priis paa de udenlandske Markeder, og de store Tab, som deraf have været en Følge, især i Holland, maa imidlertid søges i den slette Beskaffenhed, hvori Rapsen er ankommen, og hvori den tildeels har været udskibet. De begaaede Feil kunne i det Høieste undskyldes noget med, at Rapssædavl og Handel endnu hører til det Ny for Østersøen; men aldeles kan det derfor ikke undskyldes, og endnu mindre for den kommende Tid. Hvad Udsigterne angaae for Priserne til næste Høst, kan man allerede af det Foregaaende beregne sig til, at man ikke maa anslaae dem for høit. Alle Slags Tran og Olie staaer 15 til 25 Procent lavere, end for 3 til 4 Maaneder siden, og paa de fleste Steder tegne Rapsmarkerne godt. Men paa den anden Side taler igjen for, at Priserne ikke ville dale faa dybt, som Nogle formene det, at Forbruget af Roeolie næsten overalt er i Tiltagende; saa at Raps vil vedblive at være en courant Artikel, naar den kan leveres til antagelig Priis og i god Qvalitet.
Viborger Samler, 1837-03-30
Efter en Reise af 6 Maaneder fra St. Petersborg ankom Briggen Constitutionen, Bülow, af Frederikshavn, den 4de dennes til Jersey. Da man havde anseet den for totalt forliist, skulle endog flere af Ladnings-Eierne have faaet Assurancesummen udbetalt.
Viborger Samler, 1837-03-30
Under Jndsendt læses følgende i Randers Avis: "Da jeg igaar var oppe paa Gaarden, og betalte min Landgilde (vor Herre veed, jeg maatte sælge min bedste Ko, for at faae Pengene skrabt sammen) kom Huusbonden selv ned i Skriverstuen, og læste op for mig og de andre Bønder Noget, som han kaldte en Jndbydelse; men for mine Ører lod det som en Jndkaldelse eller Stævning, for den var skrap skreven. Peer Peersen spurgte Husbonden, om det var en Forordning om en ny Skat men det sagde han Ne til; det var frivilligt, sagde han, men det var en Svinhund, som Jntet gav. Saa vilde jeg have at vide, Hvad vi skulde give til, for dersom vi skulde have Krig, eller Riget var i Nød, saa fik vi vel give Hvad vi aarkede. Men jeg kunde ikke blive klog paa det: Muus var der ved det, og derfor meente Jens Jensen, at det var en Stævning til Musene, at de skulde møde fra hele Landet et vist Sted, i Kjøbenhavn, og hvem der nu gav Noget, den skulde blive af med alle sine Muus. Men da vi kom hjem, saa sagde Sognefogden, at det var en Muurmester eller Gibsmester, som de fægtede for, og at det var bedre, vi saae om vi kunde betale vore Restancer paa Amtstuen. Saa kom jeg ind til Degnen, for at betale ham hans Skoleløn. Han gav mig en anden Forklaring. Han sagde, at det var en Steenhugger fra Kjøbenhavn; men som havde boet mange Aar i Rom og var bleven catholsk, og stod høit for Paven; og at de bedrev Afguderi med ham, og at han skulde indføres i den catholske Luthers Catechismus, og naar han var død, blev han den fjerde Person i Guddommen. Men Degnen er nu saa meget med Plaseer, og vil sammetider give En Noget at rende med. Derfor gik jeg til Præsten, og han gav mig den rigtige Grund af det. "Det er en stor og berømt Billedhugger," sagde han som gjør billeder til at sætte i Kirker og kongelige Slotte." Lad saa Konger og Forster betale ham for det," sagde jeg hvorfor skal en stakkels Bonde give Penge ogsaa dertil, Var der Nogen, som gav os Noget, da vor Rug blæste af, eller da den frøs bort, eller da Tørken fordærvede Bygsæden? – jeg giver ikke en Skilling." Der gjør Jret," svarte han jeg giver heller Jntet, skjøndt jeg ellers nok havde gjort det, justement for det de vil ligesom true En dertil.
Viborger Samler, 1837-03-30
Thorvaldsen er en Mester i sin Kunst, men der ere andre Slags Kunstnere, der ere ligesaa store i deres Fag; men som man ikke gjør Tiendeparten saa Meget af. Der have været og ere endnu Mange, som gjøre sig virkelig fortjente af deres Fødeland, ja nogle af hele Verden, ved nyttige Opfindelser, Indretninger og Skrifter. Somme af dem leve og døe uden at deres Medmennesker vise dem nogen Taknemmelighed; Andre faae Skam til Takke. Bagefter, naar det ikke kan nytte dem meer, reiser man Stene op paa deres Grave.
Viborger Samler, 1837-03-30
Thorvaldsen er nu en Undtagelse; og her gjør man paa den anden Side for Meget af det. Der ere Nogle, som give den høie Tone an – "Ja ja," sagde jeg jeg forstaaer nok, og naar saa eet Faar løber tilvands, løbe de alle med. Men jeg vil blive hjemme og passe Hvad jeg skal." Da jeg saa gik fra Præsten, mødte jeg Degnen, og fortalte ham Hvad Præsten havde sagt. Og saa sagde han: "Tag Dig iagt, Anders Præsten er bange, Du skal qvitte ham af i hans Offer. Dersom Du ikke giver Noget, saa vil der times Dig en Ulykke; og dersom der ikke bliver opbygt en Kirke for Thorvaldsen, saa skal Verden forgaae inden Paaske!" denne min store Tvivlraadighed beder jeg, at en kyndig Mand ville oplyse mig og Flere om den rette Sammenhæng med dette Muserede. Ais Aisen.
Viborger Samler, 1837-03-30
(Efterretninger om ledige geistlige Embeders Jndtægter og de paa samme hvilende Byrder).
Viborger Samler, 1837-03-30
1. Storeheddinge og Høierup Sognekald i Sjælland. Gammel Angivelse 800 Rd. Embedets nuværende Jndtægter bestaae i: 1) Tiendevederlaget af Storeheddinge Kjøbstads Jorder, omtr. 1900 Tdr. Land, og af Landsognets Jorder, omtr. 600 Tdr. Hartk., udgjør omtr. 740 Tdr. Byg. 2) Smaaredsel og Qvægtiende, forsaavidt de ei ere indbefattede under ovennævnte Tiendevederlag, omtrent 100 Rbd. 3) Refusion af Svinehuset 7 Rbd. 80 s. Sølv. 4) Offer og Accidentser circa 400 Rbd. 5) Offer af Gaarden Erikstrup 6 Rbd. Sølv. 6) Af Kirken har Sognepræsten 24 Rbd. Sølv. 7) Præsterenge af Kæmnerkassen 60 Rbd. Sølv. 8) Til Præstegaarden høre 117 Tdr. Land god Jord, som staae for 17 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn. 9) Desuden haves af Høierup Sogn, hvis Tiender er henlagt til Skolevæsenet, a) Offer og Accidentser omtrent 80 a 100 Rbd., b) Smaa redsel af Sognets 12 Gaarde. Paa Embedet hviler Enkepension og en Gjæld, som afbetales med 60 Rbd. aarlig, og hvoraf endnu staae tilbage 304 Rbd. 58 s.
Viborger Samler, 1837-03-30
2. Det 2det residerende Capellanie ved Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn. Gammel Angivelse 650 Rd. Embedets nuværende Jndtægter bestaae i: 13 Huusleiepenge 100 Rbd. 2) Præsterenge 330 Rbd. 3) Andeel i nogle det Kjøbenhavnske Ministerium tilhørende Jndtægter 25 Rbd. 4) For Begravelser, hvoraf Jndtægten i de 4 Maaneder af Aaret tilfalder den anden Capellan, 275 Rbd.
Viborger Samler, 1837-03-30
5) Fjerdedelen af Jndtægten ved de Brudevielser, der forrettes efter Tillysning, 50 Rbd. 6) Jndtægt ved Ordinationer 20 Rbd. 7) Offer 50 Rbd. 8) Jndtæg, ter ved Confirmationer 150 Rbd.
Viborger Samler, 1837-03-30
3. Gjerrild og Hemmed Sognekald i Aarhuus Stift. Gammel Angivelse 300 Rd. Embedets nuværende Jndtægter bestaae i: 1) Korntienden af begge Sognes 297 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn har i afvigte Aar været 79 Tdr. Rug, 51 Tdr. 1 Skp. Byg, 5 Tdr. 6 Skpr. Havre samt 2 Skpr. Boghvedegryn, 2) Qvægtiende 18 Rbd. 3) Julerente omtrent 12 Tdr. Rug. 4 Paaskerente 78 Snese Æg. 5) St. Hans Rente 1 Pd. Ost pr. Tde. Hartkorn. 6) Af en Annergaard i Hemmed haves, foruden alle 3 Tiender, 1 Tde. Rug i Landgilde. 7) Af 10 jordløse Huse i aarlig Leie 40 Rbd. 8) Offer og Accidentser circa 200 Rbd. 9) Fra Benzons Skove haves en aarlig Udviisning af 2 3/2 Favne Brænde. 10) Benaadningskorn fra Benzon 4 Tdr. Rug og 4 Tdr. Byg. 11) Præstegaarden staaer for Hartkorn 10 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. med et Areal af circa 70 Tdr. Land Ager, Eng og Kjær. J Præstegaarden indestaae 125 Rbd., hvoraf Enken paa Kaldet nyder Renten. Enkepension bliver at udrede. Curasseerhest holdes.
Viborger Samler, 1837-03-30
4. Vorgod og Nørre-Vium Sognekald i Ribe Stift. Gammel Angivelse 200 Rd. Embedets nuværende Jndtægter bestaae i: 1) Korn- og Qvægtienden af begge Sognes 312 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn udgjør 75. Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg. 2) Smaaredsel 6 Lpd. Ost og 5 Lpd. Smør. 3) Offer og Accidentser 160 Rbd. Sølv. 4) Af Annergaarden i Nørre-Vium 12 Lpd. Smør og nogle Arbeidsdage. 5) Af et Afbyggersted paa Præstegaardens Mark er hidtil svaret 19 Rbd. Dette Sted, kjøbes sædvanlig af Formanden, men kan borttages, hvis Eftermanden vil, og lægges ind under Præstegaarden. 6) Præstegaarden staaer for 8 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. frit Hartkorn og 4 Skpr. 2 Fdr. 2 Alb. ufrit, for hvilket sidste holdes Viin og Brød til Vorgod Kirke. Enkepension bliver at udrede. Landsenerheest holdes.
Viborger Samler, 1837-03-30
AVERTISSEMENTS. Messebrød samt Hasanthee. faaes hos S. Møller.
Viborger Samler, 1837-03-30
Extra godt rødt og hvidt Kløverfrøe, sidste Aars Afgrøde, er at bekomme hos Carl Ring i Skive. Skudtørv. der har staaet i Huus hele Vinteren, kan faaes i læsseviis paa Skaungaard.
Viborger Samler, 1837-03-30
Heelbrændte Muursteen. faaes til 8 Rbd. pr. 1000 paa Skaungaard hos Ch.
Viborger Samler, 1837-03-30
Placat. Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver paa denne Bres Raadhuus Tirsdagen den 11te April næstkommende, Kl. 9 Formiddag, holdt Auction over en Deel hos forrige Farver S. Thorup udlagt Bohave, saasom: Sengeklæder, et Sengested, en smuk Birketræes Sopha med Betræk, 6 dito Stole, en Dragkiste, 2de Skabe, Borde, Speile, Skilderier, et Viseværk, nogle Gardiner samt endelig noget Kjøkken øi. Som Apendir bortsælges tillige endeel Handelsvahre. De som af Jnkassator ansees vederhæftige gives Credit til Snabsting næstkommende, men ellers betales Contant. Viborg, den 28de Marts 1832. - F. D. Bett.
Viborger Samler, 1837-03-30
Efter Vedkommendes Reqvisition, bliver Mandagen den 10de April d. A., om Formiddagen Kl. 9 Slet, ved Auction paa Raadhuset bortsolgt, mod contant Betaling ved Hammerslaget, endeel hos denne Byes Jndvaanere, for Skatter udpantet Gods, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Skabe, Lorde, Stole, Stueuhre, Kakkelovne, Sengesteder, samt Heste, m.m. Lysthavende indbydes. Viborg den 24de Marts 1837. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1837-04-01
65 Aargang. No. 39. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Tiborger Smør Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 1 April 1837. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-04-01
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Man har nu officielle Beretninger og omstændelige Efterretninger om Anglo Christinernes Nederlag i Navarra. Alle Meddelelser ere enige deri, at Træfningen ved Hernani hører til de ulykkeligste, som ere leverede siden Borgerkrigens Udbrud, Angaaende Omfanget af det lidte Tab og de sandsynlige Resultater af Nederlaget afvige imidlertid de forskjellige Referenter, alt efter deres politiske Anskuelser, fra hverandre. Man seer, at Anglo-Christinerne vare de Seirende den 14de og 15de d. M. Den 16de vendte imidlertid Bladet sig. Efterat man havde kæmpet fra Kl. 8 om Morgenen, saae man pludseligen Kl. 1 om Eftermiddagen 10 stærke, Batailloner under Anførsel af Jnfanten Sebastian at rykke frem fra Tolosa. En Deel af de friske Tropper angreb Broen ved Astigarraga paa Christinernes venstre Fløi; en panisk Skræk greb den der staaende første Bataillon af Hjælpelegionen og meddeelte sig snart til flere Regimenter, saa at Carlisterne hurtigen bemægtigede sig Høiderne og Christinerne trak sig tilbage til Fortet Oriamendi. Til samme Tid angrebe Carlisterne den høire Fløi med anseelige Stridskræfter og dreve Forposterne tilbage, men fandt en afgjørende Modstand af en Bataillon britiske Marinesoldater. Carlisternes fortsatte Bestræbelser havde intet større Held; men den grændseløse Uorden, der viste sig blandt en stor Deel af de christiniske Regimenter, bevægede General Evans til at trække sig tilbage i sin tidligere Stilling, efterat han først havde ladet Kanonerne fornagle og Forskandsningerne ved Oriamendi sløife. Sit Tab af Døde og Saarede angiver han til 8 a 900 Mand foruden en Bataillon af Regimentet Oviedo, der blev omringet og fangen. Han ender sin Beretning til Greven af Luchhana (Espartero) med Yttringen af det Haab, at det vil lykkes ham at forene sig med Sarsfield og derpaa at hævne sig for det lidte Tab. – Det hed, at Sarsfield den 16de atter vilde rykke ud fra Pamplona.
Viborger Samler, 1837-04-01
Fra Madrid lyde Efterretningerne, der gaae til den 14de, heller ikke synderligt opbyggelige. Tilhængerne af det kongelige Statut synes mere og mere at reise Hovedet i Veiret, og som om man udviklede alt for meget Energie, medens netopdet Modsatte er Tilfældet, at ville med deres, i revolutionaire Tider absurde Moderantismus endnu ganske qvæle den Smule Kraft, der kan være bleven tilbage af den forrige Sommers revolutionaire Bevægelse. Jovellanernes hemmelige Selskab, der bestaaer af Tilhængere af det kongelige Statut, har gjort sig det til Opgave, samtidigen at bekæmpe Carlismen og det saakaldte Anarchie, og erklæret Hidkaldelsen af en fremmed Jntervention for det bedste Middel til dette Øiemeds Opnaaelse. Som en Concession til dette Parti ansaae man i Begyndelsen Grev Almodovars Udnævnelse til interimistisk Conseilspræsident i Hr. Calatravas Sygdomsforfald; men Aarsagen hertil ligger i Ancienniteten, fordi han er ældre Minister end Mendizabal. – Cabrera skal være i Anmarsch mod Saragossa med 6000 Md., medens Forcadell holder Valencia i Skak, og Cuevillas gjennemstreifer Provindsen Toledo. Man frygter, at den nyudnævnte Gouverneur af Barcelona, Baron v. Meer, der med en Escorte af kun 50 Curasserer er afreist gjennem Valencien til Catalonien, er falden i Carlisternes Hænder.
Viborger Samler, 1837-04-01
Frankrig. Hr. Janoiers Commiteeberetning over den foreslagne Supplementarcredit for det forløbne Aar er forelagt Kammeret. – Endeligen er Marschal Clauzels Forsvarskrive udkommet. Det er affattet i de bittreste Udtryk imod Regjeringen og indeholder følgende paafaldende Tiltale til de unge Generaler: "Gaaer hen- og vover Eders Liv, opslider Eders bedste Aar i Mangel og Strabadser; offrer Eders Blod uden Hensyn, uden Vaklen; nærer Haab om Hæder, Ære og Formue, gaaer, gaaer, seer, hvad der venter Eder, og hvad min Lod er vorden! Marschallen yttrer den Overbeviisning, at Regjeringen, trods alle sine Foregivender, i Hjertet Jntet længselfuldere ønsker, end at opgive Algier, og erklærer at ville saavel bevise denne Paastand, som gjendrive de imod ham udstrøede Bagvaskelser. J prunkende Udtryk taler han om sin Tjeneste, sine Slag og øvrige Fortjenester, og erklærer, at han endnu eier et Sværd, som han vil ophænge ved sit Fædrehuses Dortærskel. Er Grebet end ei indfattet i Guld eller Diamanter, (Marschallen paastaaer nemlig, at hans Armod er notorisk, saa har det dog Blod paa Klingen, Blod af Frankrigs Fiender. - Brødrene Blanci Marseille, der havde bestukket flere TelegraphOfficianter og paa denne Maade gjennem Telegraphen erholdt Kundskab om Coursforandringer ne paa Børsen i Paris, ere i Tours blevne forsvarede af Hr. Chair-d'Est-Ange og frikiendte af Juryen. – J Paris var det Rygte temmelig almindeligt udbredt, at Ludvig Philip nu var kommen til den Overbeviisning, at hans Regjeringslystems Jmpopularitet havde naaet en saadan Grad, at en Bevægelse til den venstre Side var nødvendig. Da han selv imidlertid ikke kunde beqvemme sig til en saadan Concession, saa hed det, at han vilde resignere til Fordeel for Hertugen af Orleans, der da vilde overdrage Sammensættelsen af et nyt Cabinet til Hr. Odillon=Barrot.
Viborger Samler, 1837-04-01
Portugal. J Cortes havde der den 5te d. M. fundet en levende Debatte Sted over en Motion af Hr. Costa Cabral, der havde andraget paa en Adresse til Dronningen og Complettering af Ministeriet, der nu kun bestaar af tre istedetfor af sex Medlemmer. De tilstedeværende Ministre paastode, at Cortes først skulde afgjøre Spørgsmaalet, om Cortesdeputerede maatte udnævnes til Ministre. Herpaa vilde Cortes ikke indlade sig, og Hr. Cabrals Andragende førte ikke til noget Resultat. – Dronningens Svangerskab forkyndtes officielt den 26de f. M., ved hvilken Leilighed Forterne Belem og St. George saluterede.
Viborger Samler, 1837-04-01
Blandet. Ogsaa i Prag har man sporet et Jordskjælv.
Viborger Samler, 1837-04-01
Nylig bleve nogle Polakker i det Østerrigske, mod hvem der var anstillet Undersøgelse, bragte til Fæstningen Kufstein. – Fra Berlin skrives, at en særdeles levende Coureervexling finder Sted med St. Petersburg. Efter Nogles Formening skulde Hertugen af Orleans's Formæling, efter Andre Forhandlinger over en endelig Udjevning af den belgisk hollandske Tvist udgjøre Gjenstanden. - Lord Stuart Dudley erklærede den 22de Marts i Underhuset, at han efter Paaskeferierne agtede at bringe det krakanske Spørgsmaal paa Bane. - Allgemeine Zeitung melder fra Turin, at den i Barcelona existerende comte directeur for Bevægelsespartiet har besluttet at bevirke en Opstand i det sydlige Frankrig. – J Newyork have de høie Priser paa Fødemidler foraarsaget et Pøbelopløb, hvorved de fortrinligste Meel- og Kornhandleres Magaziner bleve udplyndrede. Først efter tre Timers Forløb samlede Militsen sig; men Plyndrerne havde allerede forrettet deres Dont og adspredt sig.
Viborger Samler, 1837-04-01
Jndenlandske Efterretninger. Bulletius.
Viborger Samler, 1837-04-01
Kjøbenhavn, den 26de Marts. Hs. Maj. Kongen har i afvigte Nat havt henved 6 Timers vederqvægende Søvn og Allerhøistsammes Velbefindende er i Tiltagende.
Viborger Samler, 1837-04-01
Den 27de Marts.
Viborger Samler, 1837-04-01
Hs. Maj. Kongen har havt en god Nat og det bedre befindende vedbliver.
Viborger Samler, 1837-04-01
Den 28de Marts.
Viborger Samler, 1837-04-01
Hans Majestæt Kongen har, som i de senere Nætter, havt en 5 til 6 Timers vederqvægende Søvn og Allerhøistsammes Kræfter tiltage.
Viborger Samler, 1837-04-01
Jfølge den franske Avis Messager skal den kgl. danske Gesandt i Paris, Hr. v. Kofs, i disse Dage have faaet Æreslegionens Storkors af de Franskes Konge.
Viborger Samler, 1837-04-01
Følgende Officierer ere udnævnte til Chefer forde Skibe og Vagtskibsposter som sættes i Activitet i dette Foraar, Commandeur Capitain M. Lütken til Chef for Corvetten Galathea, som skal anløbe den af Jtaliens Havne, hvorfra Thorvaldsen bestemmer de Konstværker udskibede, som han vil hjemsende, og medtage ham selv, om han foretrækker at gjøre Hjemreisen til Søes; – Capitain Garde for Corvetten Diana, bestemt til et Ovelsestog paa 34 Maaneder; om den, som dette Blad tidligere har omtalt, kommer til at anløbe en eller anden Havn i Levanten, er et Spørgsmaal, som saavidt vi vide endnu ikke er afgjort); - Capitain Bodenhoff for Vagtskibsposten i store Belt, hvor Skonnerten Delphinen stationeres; – Capitain A. G. Ellbrecht for Vagtskibet i Øresund, Briggen Møen; – Capitain Zahrtmann for Vagtskibsposten paa Kjøbenhavns Rhed, Batteriet Trekroner; – Capitain-Lieutenant F. A. Paludan for Vagtskibet ved Altona, hvor Skonnerten Elben stationeres. - Til Cadetskib i Aar anvendes Corvetten Flora under Capitain C. Paludans Commando. - Til Stationen i Vestindien udsendes først i April Maaned Briggen St. Jan under Capitain-Lieutenant Holsteens Commando, og først i Mai Maaned Briggen St. Thomas under Capitain-Lieutenant Graahs Commando. De 2de paa Stationen værende Brigger, Allart, Capitain=Lieutenant P. S. Kierulff, og St. Croix, Capitain-Lieutenant Grove, ville derefter retournere. (Kbhv.)
Viborger Samler, 1837-04-01
Rheden er endnu - meldes under 28de Marts fra Kbhavn - tilfrossen til Lynetten, og flere Fartøier ere blevne indisede. Den samme Vaage, have flere udgaaende Skibe benyttet, deriblandt Grønlandsfareren 3 Venner, Litzen, som igaar Middags gik under Seil. Hr. Generalkrigscommissair Dr. Neergaard bekjendtgjør i den Berlingske Avis, at han optager den ham tilkastede Stridshandske i Anledning af hans yttrede Mening om de sidst hidbragte 6 engelske Heste, der nu ere blevne Tvistens Æble, og vil møde paa Kamppladsen mod Enhver som af redelige Hensigter føler Kald til at yttre en anden Mening om disse Heste, men kun paa Vilkaar, at de alle sex udføres paa en aaben rummelig Plads og der vorde Gjenstand for offentlige Discussioner, understøttede af Grunde, der udgaae fra virkelige Kjendsgierninger, og at det overlades til upartiske, saakyndige Tilskuere, at uddrage Slutninger og fælde Dom over dem, osv. Ved længere at fortsætte Striden paa Prent under dens nuværende Form - siger han nu tilSlutning - maatte Publikum snart fristes til at bedømme, ikke hvo der er den klogeste Mand, men hvo der er den største Nar.
Viborger Samler, 1837-04-01
Advocat Lindemann i Eutin, som har været Defensor for den for Mordet paa Kammerherre, v. Qualen beskyldte Koch, bebuder i Jtzehoer Wochenblatt, at han vil udgive en actmæssig Fremstilling af Sagen under Titel af: "Usikkerhed og Fare ved en strafretlig Undersøgelse. Vel var Koch ifølge de første 4000 Arksider, den meest Mistænkelige; men derfor behøvede man ikke at tilføie unødvendige Pinsler, som at lænke ham, naar han dog sad i et Fængsel, hvor han, for at komme ud, først skulde gjennembryde tre Dørre. Heller ikke kan man kalde den Tiltale, som Jnqvirenten brugte mod ham, da Koch første Gang viste sig for ham betynget med Lænker, Humanitetens Sprog: "her staaer han nu med sine store Næver, hvormed han er Skyld i Kammerherrens Mord; Wisser (den formeentlig Medskyldige) har tilstaaet Alt, saa hans Benægten ikke hielper ham. Vil han nu strax tilstaae, eller jeg lader ham slutte krum og pidske saa længe, indtil han siger, ja Qvartals-Coursen for April, Mai og Juni er uforandret som i forrige, pari.