Viborger Samler, 1846-11-21
Ryeste Postefterretninger. Frankerig. England og Frankerig have givet alle de andre Lande i Europa det nyttige Exempel af Offentlighed i Statssager. – et Exempel, der nu ogsaa følges af saadanne Magter, hvis Statsystem hidtil var et Slags consequent Hemmelighed. Og saaledes som det ofte pleier at være Tilfældet, saaledes see vi ogsaa her, at Efterfølgere i flere Henseender overgaae Forgængerne; thi saa velordnede Anstalter for officiel Statistik, som de ere, af hvilke Preussen og Østerrig nu ere i Besiddelse, kunne i Virkeligheden hverken England eller Frankrig rose sig af. Navnlig mangler det i sidstnævnte Land, – den administrative Eenheds Vugge – paa et statistisk Centralbureau. Næsten ethvert Ministerium har sit særegne, og ethvert gaaer frem efter sin egen Methode, uden at skjænke andre synderlig Opmærksomhed. Hovedbureauet er Bureauet for Agerdyrknings- og Handels-Ministeriet, der ledes af Moreau de Jonnes, Forfatter af flere gode statistiske Værker. Fra dette Bureau udgaaer Værket Statistique de la France, i 4to. Dette bekjendte, med typographisk Luxus for 10 Aar siden paabegyndte Værk, hvoraf allerede mange Bind ere udkomne, der omfatte Jordbunden, Befolkningen, Handelen, Agerdyrkningen og flere Forvaltningsgrene, til Ex. milde Stiftelser, Opfostringshuse, Fængsler, Bagnos m.m. - Men da i disse Bekjendtgjørelser de Afdelinger ere indbefattede, der lettest kunne controleres af Enkelte, saa have de ogsaa Virkeligheden været udsatte for hyppige Angreb navnligen i de Deputeredes Kammer, hvor ingen var tilfreds med hvad man havde berettet om hans Departement. Disse Angreb have meget skadet Bureauets og dets lærde Directors Crit, heller ikke kan man nægte, at der jø med Hensyn til visse Afdelinger, t. E. den meget vidtløftige om Agerdyrkningen, hvori Meget er – saa at sige - grebet af Luften, er gaaet tilværk med temmelig stor Flygtighed. Alt det Meddeelte synes at referere sig til et eneste Aar 1839, og dog siges ikke af hvad Art dette Aar var - hvad enten et Middelaar, eller et godt eller et slet Aar, og tilmed var det umuligt, at man i de Øieblik, hvori de første Bind udkom, kunde have samlet fuldstændige Angivelser om alle Productioner for Aaret 1839. Ei heller er man gaaet tilværk med videnskabelig Strenghed, og i denne Henseende ere Arbeider fra andre Ministerier meere værdifulde. Navnligen udmærke sig de aarlige Beretninger de la direction generale des dou anes (Told- og Accise-Forvaltningen), hvori hvert Aar optages nye Forbedringer, men der desuagtet endnu ingenlunde kunne ansees for fuldkomne. Jkke mindre Anerkjendelse tilkommer Statistiken angaaende Justitsvæsenet, der udkommer i Seglbevarernes Bureau. Til disse Værker slutte sig: 1) Beretningerne fra Ministeren for den offentlige Underviisning, deels om Primair, deels om Secundairstolerne, af hvilke een, der bærer Villemains Underskrift, er at ansee som et sandt Mesterstykke, og 2) les comptes rendus fra Jngenieurerne for Minerne og de store Landeveie m. m., der ere i høi Grad belærende, Tager man nu endelig hertil de indholdsrige Bekjendtgjørelser fra Krigsministeriet om Algerien og den utrolige Masse af Documenter, som Regjeringen lader uddele hver Uge til Medlemmerne af de tvende Kamre, hvoriblandt Budgettet, der aarligen udgjør mange tykke Bind in 410 saa kan man gjøre sig et Begreb om det Materiale, der foreligger i Frankerig Statistikeren til Afbenyttelse. Men som sagt – hver Chef, hver Minister styrer sin egen Cours, ei ændsende sin Collega. Jngen er det overdraget at føre en Generalcontrol. – Af de givne Materialia har Schnitzler samlet sit fortræffelige Værk: Statistique generale methodique et complete de la Francecomparee aux antres grandes puissances de PEurope - Paris, hos Lebrun; 4 Octavbind.