JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Paris, 17 og 20 Decembr. Et nylig udkommet Skrift med Titel: Le monde Social den selskabelige Verden) har den Hensigt, at gjøre den tilvoxende franske Ungdom de Velgierninger ret beskuelig, som Førstekonsulen har viist hele Frankrig ved at gien bringe Religionen og Freden. Det siger: Frankrig, skulde endnu have været et Rov for alle Anarkiets Pinsler, dersom Gud ikke af sin Barmhiertighed havde kaldet en Helt og en Viis, for at befrie det. Et Kobber, som er tilføiet dette Skrift, forestiller følgende Gienstande, Oventil seer man Solen, som Sindbilledet paa Religionen, hvilken er det samme for den selskabelige Verden, som Solen er for den hele Natur. Lidt neden under sees en Due med en Olieqvist i Nebet og en blæsende Engel, forkyndende den Verden forlenede Fred. J Midten viser sig den første Konsul selv med Kardinallegaten. Denne synes at sige til ham: et Derved, at De gav Franskmændene deres Fædres Religion igien, qvæler De enhver Spire til Borgertviist og forsoner Frankrig, med alle Nationer og Regieringer. Bonaparte svarer: a Prædik De den kristelige Kierlighed, Lydighed mod Lovene - og De ville tiene Gud og Menneskene." Fremdeles sees et Slot, hvori der uddeles Almisser, og hvorudfra man seer en Syg komme med et Brød og en Olding med en Flaske Vien i Danmark ville man kalde det en Potte godt Øl eller Miød). Et Hospital, hvori barmhiertige Søstre forbinde Saar og trøste Døende.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
En Dommer med en Vegtskaale, som ballancerer ganske lige, og derhos Kornax og et Overflødig hedshorn. En General, som omgives af en Gruppe troe Soldater. En Kirke, hvori en Præst staaer paa Prædikestolen og tilraaber de andægtige Tilhørere, at de maae elske, tilgive og understøtte hinanden som Christne og Brødre. Foran seer man 2 Fiender, som omfavne hinanden, og en Præst, der glæder sig over deres Forsoning; saaog en Hyrde mellem sine Faar og 2 Hunde, Religionens Sindbillede, som Nat og Dag paage over Alting. J Nantes har de Konskribertes Lodtrækning. foranlediget en ædel Handling. Loddet traf 3 urgefattige nygiste Mænd. De mere bemidlede Konskriberte skiøde strax 900 Franker sammen, for at løskiøbe disse 3 for deres Koner og Børn saa umistelige Mænd fra Soldaterstanden.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
De Rebelske Konskriberte her i Paris skulle, som det hedder, skikkes over til St. Domingo.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Ved den sidste Parade roeste Bonaparte de Dragoners Opførsel meget, som nylig hug ind paa de unge Parisere, og sagde: Dragoner maae ikke lade sig kaste efter med Stene. Disse Dragoner brugtes hidtil sædvanlig til Militaire Evolutioner paa Komme dien. Men og de nylig kom frem og Tilskuerne kiende te dem, raabte alle at de ikke vilde see deres unge Medborgeres Mordere; de maatte da strax pakke sig og har siden ikke turdet lade sig tilsyne igien. Barrere vedligeholder sig endnu stedse i Førstekonsulens Gunst, og bruges af ham til at give den offentlige Mening sin passende Retning. Han har nylig skrevet en Bog over Maltheserordenen.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
En Borger her med en Frue Wanterte ere dømte til 8 Aars Lænker, for at have gjort Forsøg paa, at bedrage Prindserne af England.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Siden d. 11te dennes have de hertil ankomme 60 helvetiske Deputerte havt Konferenzer i Minister Talleyrands Hotel med de af Førstekonsulen dertil udnævnte 4 Senatorer. Derhos er dem bleven og verleveret et af Bonaparte selv opsat Aftstykke i Form af en Adresse til de 18 Kantoners, Deputerte, hvori tilkiendegives, at den sveitzer Nations og de den omgivende store Staters Ønske og Jnteresse er, 1) Lighed i Rettigheder mellem de 18 Kantoner; 2) En oprigtig og frivillig Frasigelse af Privilegierne paa Adelens Side; 3) en forderativ Indretning, hvorved hver Kanton organiseres efter sit Sprog, Religion, Sæder, Jnteresse og Mening, Finanzer, Armee, Bestyrelse. Jntet kunne være ligformigt i Sveitz. Det underholder ingen besoldede Tropper (staaende Armee), derfor kan det heller ingen store Finanzer have Jntet Partie maa triumfere &c.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Der komme endnu immer flere Englænder her, for - at dandse paa Ball hos den smukke Madame Recamier.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Genua, 8 Decbr. Det nys publicerte organiske Senatskonsult bestaaer af 115 Paragraser og efter samme er den Liguriske Republiks Regiering anbetroet til et Senat af 30 Lemmer, hvori Dagen præsiderer, og forbliver 6 Aar i Embedet. Des uden blive der 5 forskiellige Ministrene, neml. for Lovgivningen, Krigen, Flaaden, Finanzerne og det Jndre.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
De barbariske Røverhuler synes nu ret at ville drille Europæerne. Her og i Livorno er Handelsstanden bekiendtgjort, at fra Tunis er en KorsarOlogsflaade paa 28 Skibe gaaen i Søen med 3000 Mand Landgangsstropper, og at 4 Korsarer krydsede mellem Elba og Capraja. - Ved Livorno er en algiersk Skebekke paa 16 Kanoner strandet, af Besætningen blev reddet 92 Mand og derpaa gjort til Fange.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Frankfurt, 21 Decbr. Storhertugen af Toskana faaer nu Erkebispedommet Salburg m. m. til Skadesløsholdelse.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Fyrst Esterhazy reiser fra Vien til Paris i et og verordentlig Erinde. Derfra gaaer han til England, Spanien, Portugal &c.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Keiseren af Rusland har tillagt Kongen af Sardinien en aarlig Pension af 75000 Rubler.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Regensburg, 19 Decbr. Fyrstbiskoppen af Fulda besværer sig over, at han ikke kan komme ud med den for ham bestemte aarlige Appanage af 40,000 Gylden, da hans songe Høistift Fulda vist indbragte ham en halv Million Gylden.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
En for Svenstpommern d. 14de overleveret Note plotesterer mod ethvert Bidrag til geistlige Fyrsters Opretholdelse, og erklærer tillige, at Krigsbyrderne havde for de svenskpommerske Undersaatter været alt for følelige og trykkende til, at det kunne rime sig med Hs. svenske Majestets faderlige Omsorg for deres Vel, at tillade, at slige Byrder bleve dem paa nu paalæssede, endog efter tilveiebragt Fred.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
J Ochsenhausen befinde sig nu mange, endog bitte smaa Rigsgrever, for at lagttage deres Tarv ved Skadesløskommissionen der. De nye Jesuiter eller Troens Fædre (bestaaende af exilerte unge Studentere fra Coln, Trier &c.) ville nu anlægge en Planteskole i Pfedelbach. Deres Stifter Baccanari, skal have været gemeen Soldat ved Pavens Militair.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Wien, 18 Decbr. Enkehertuginden af Parma, Keiserens Tante, ankom hertil d. 15de. Patriarken af Venedig, som døbte den nysødte Erkehertug, er, uagtet han er en katholsk Prælat, selv Fader til en endnu levende Dotter, som han avlede i et Egteskab, han indgik førend han helligede sig for den geistlige Stand.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Rom, 7 Dec. Det undergiørende billede af vor elskelige Frue af Loretto, som den franske Regiering ikke skiøttede om, og derfor sendte os tilbage, er den 3die bleven bragt fra Pavens lønlige Kapel, hvor det foreløbig var sat ind, til Loretto igien i en af Pavens Kareter under Eskorte af pavelige Dragoner.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Petersborg, 10 November. Keiseren har tilladt de i Rusland værende Jesuiter, at vælge sig en ny General.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Udenlandske Efterretninger. Jfølge den nye Skatteforordning for Hertugdommene, svares Afgiften efter et todobbelt Anslag, nemlig efter den dyrkede Grunds Værd og efter dens Areal og Omfang. Alt Land paa Geesten ansættes efter Tøndemaal, og i Marskerne efter Demathal. En Tønde Land er bestemt til 260 og en Demath til 220 Qvadrat-Roder, Hamborger Maal, Roden 16 Fod lang. En saadan Tøndes eller Demaths Værd, taxeres = = = = = = paa Geesten i Marskerne for adelige Hovmarker, ) Klosterjorder, Kan) fra 50 Rd. fra 50 Rd. celliegodser, Kongens ) til 100 Rd. til 150 Rd. Jorder &c. Adelige og klosterlige ) fra 25 fra 25. Bønderjorder ) til 100 Rd. til 150 Rd. Jorderne i Amterne og ) fra 50 fra 50, Landskaberne ) til 100 Rd. til 150 Rd. Af hver Tønde eller Demat Land, taxeret af Værdie til 25 Rd., erlægges i Grundskat 2 Sk. dansk. til 37 1/2 Rd. 3 Sk., til 50 Rd. 4 Sk., til 62 1/2 Rd. 3 Sk., til 75 Rd. Sk., til 87 1/2 Rd. 7 Sk., til 100 Rd. 8 Sk., til 112 1/2 Rd. 9 Sk., til 125 Rd. 10 Sk., til 137 1/2 Rd. 11 Sk., til 150 Rd. 12 Sk., Hvor Jorden allerede behørig er opmaalt, eller hvor Maalet tilforladelig kan udfindes af Jordebøger, eller andre Dokumenter, der lægges dette til Grund. Hvor sligt ikke er, skeer Angivelsen og Ansætningen efter Tønder Rugs eller Hvedes Udsæd, indtil en nøiere Beregning, efter den Opmaaling, som saa snart muligt skal foretages, kan skee. Johannes Wiedevelt, Professor i Billedhuggerkunsten ved Kunstatademiet i Kiøbenhavn, og de danske Kunstneres Veteran, som ved Praxiteles ædle Kunst har forskiønnet Kongeborgene, opreist Regenterne Mausoler, og foreviget Danmarts udmærkede Mænd og s. v. Denne 11 Aars Oldings Lig er d. 21 Decbr. fundet i Peblingesøen. Aæringssorger skal have forbittret denne virksomme Kunstners sidste Dage. Han efterlader sig tvende Søstre, den ene 66 og den anden 74 Aar gammel, begge aldeles hielpeløNødtørft. se, og en 82 aarlig, Ven, der neppe har til Livets Stiftamtmanden Kammerherre Adeler i Trundhiem har, til Understøttelse for den trængende Almue i Tronhiems Amt, aabnet en Subskription, hvorpaa han har anviist en skiøn Vei, ved selv at bidrage en Gave af 3000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Hr. Kommandeur Løvenørn er bleven valgt til Præsident i Landhuusholdningsselskabet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
I Hertugdommet Slesvig ere i afvigte Kirkeaar topulerte 2066 Par, fødte 7222 og døde 5401, foruden 390 dødfødte, altsaa 1822 Mennesker flere fødte end døde. I Christiansfeldt døde en Mand Johannes Sørensen, der af sine 88 Leveaar havde henbragt de 46 som Missionair i Grønland.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Aalborg, den 4 Januarii. J afvigte Aar 1802 ere i Budolphi Sogn kopulerede 41 Par. Fødte af Mandkiøn 41, Qvindekiøn 39, tilsammen 80. Deriblant 4 Par Tvillinger og 4 Uægte. Derimod ere døde og begravne Mænd 19, Qvinder 21, Drenge 34, Piger 22, tilsammen 96. Deriblandt 11 Dødfødte. Ere altsaa i Budolphi Sogn 16 flere døde end fødte. Mandkiøn 24, Qvindekiøn 39, tilsammen 63.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
J Frue Sogn ere kopulerte 19 Par. Fødte af Deriblant 2 Par Tvillinger og 3 Uægte. Derimod ere døde og begravne: Mænd 21, Qvinder 16, Drenge 10, Piger 9, tilsammen 56. Deriblandt ingen Dødfødte. Ere altsaa i Frue Sogn 7 flere fødte end døde. begravne af Mandkiøn 1, Qvindekiøn 2, ialt 3.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
J Hospitalet ere kopulerede 1 Par. Døde og Ere saa i heele Byen 12 flere døde end fødte.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Avertissements. Nytaarsgave for 1803. En Samling af 39 smukke Sange, (hvoraf den største Deel ei søn har været trykt) har nyelig forladt Pressen, og faaes hos Forlæggeren Bogtrykker Wandall, indbunden for 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. Sammesteds ere endnu Exemplarer at saae, saavel af Nytaarsgaven for 1802, indb. 1 Mk. 10 s.; som og af Den anden Aprils Minde, i en Samling, af Krigs- og Hæderssange, indb. 2 Mk. Wielands, Herders, Hüben og Lasontaines Taschenbuch for 1803 gebunden i rødt Saffian mit Kupf. 3 Rd. Julius Werden und Adolph Werdens Musikalisches Taschenbuch for 1803 mit Musik von Schneider Grhunden 2 Rd. vimmermanns Taschenbuch der Reisen sujede Klase von Lacern mit 11 Kuffern un 1 Kart gebunden 14 Mk. 4 s. Skrive og Reisecalender for 1803 14 a 16 s. faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin,
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
3de gode og beqvemme Værelser i anden Etagie som ere vel indrettede og passende for 2de ugifte Personer, er til førstkommende Paaske Fløttetid at faa til Leie, om forlanges kan og endeel af Loftet over bemeldte Værelser faaes til Brug for de Leiende. J samme Gaard er et Baghuus paa 10 Fag 2 Loft høi, hvorudi Eieren vil lade indrette en eller toe gode Pakboder, og et Kornloft, saasnart nogen melder sig som ønsker at have disse trende Deele i Leie, nærmere Anviisning gives i Avisexpeditionen.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Fredagen den 1 Januari bliver Assembleehall paa Kiøbmændenes Kompagniehuus som tager sin Begyndelse Kl. 5 om Aftenen, de respective Hr. og Damer saavel inden som udenbyes der finde Behag 1 at tage Deel i Fornøielserne vilde behageligst lade deres Dansebilletter afhænte hos mig undertegnede som to ster for hver Person 4 Mk. 4 s., er det øvrige som sædvanlig. R. Meller.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Efterlysning. Udi Aaret 1800 hyrede Kapt. Paul Boysen i Flensborg en ung Matros, navnlig Christen Olesen eller Wollesen som derfra gik med ham tilSøes men døde nogen Tid derefter og blev begravet i Kiøbenhavn Berørte afdøde Matros skal have havt en Broder som tiente nogle Bønder i Holsteen der ogsaa imidlertid er død, og da Kapt. Boisen ikke har tundet erholde nogen Oplysning om afg. Chr. Olesen eller Wollesens Fødested, uden nætop at han var fra Jylland, saa indkaldes herved hans rætte Arvinger, om nogen er til, med behørig Legitimation at melde sig hos Capt Boisen i Flensborg for at imodtage hans Efterladenskaber, eller hos mig der giver nærmere Paaviisning. Aalborg den 3 Januarii 1803. Jacob Kiellerup.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Fra min Plads er bortdreven den 1 Januarii 1803, en rund ny bøgge Rulle 8 1/2 Al. lang, 10 Tommer Tyt, med 2 Huller og en jern Ring paa hver Ende, formodentlig er samme efter Vindens Beskaffenhed kommen til Land enten ved Agholm eller Giøl, den som kan give nogen Oplysning og bringe mig samme til veie loves en passende Betaling. Thomas Sødring.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Hos Skipper Peder Møller i Nørre Sundbye bekommes god lybsk Peberrod for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Da jeg Underskrevne er Eier af adskillige Skibe og Fartøier høire alle ere byggede paa min Tømmerplads her i Svendborg, og er bruger dem alle for nærværende Tid til egen Handel, saa agter jeg at sælge underhaanden følgende Galleaser og Jagter, naar Liebhaberne behageligen vil henvende sig til mig selv desangaaende, tage bemeldte Fartøier i Øiesyn, samt accordere med mig om Prisen. Nemlig: 1) Et nyt bilfærdig Skib, løbet af Stabelen den 13de August indeværende Aar kan indrettes til Brig eller Gallease, Kiølens Længde er 30 Alen, byggepaa Hæg, med glat Dæk, engelsk Facong, proportioneret i alle Maader, og omtrent imellem 500 til 60 Kommercelæster. a) En Schalup Gallease, 3 Aar gammel, Kiølens Længde 28 Alen, paa 38 Kommercelæster. 3) En dito, et Aar gammel, paa 32 Kommercelæster, Kiølens Længde 25 Alen. 4) En Jagt, 2 Aar gammel, 11 Kommercelæster, Kiølen 19 1/2 Alen. 5) En dito et Aar gammel, 9 Kommercelæster, Kiølen 17 1/2 Alen lang.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Alle disse Fartøier ere byggede af den berømte Niels Møller og hans Sønner fra Tronsøe, og hvortil et brugt lukter gode Egen Materialier. Svendborg, den 21 Novbr. 1802. C. Quist.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Subskriptionsplan. Til Lettelse ved de Beregninger som falder ved Udskiftninger ansees en Tabelle for at være det beqvemmeste Middel, hvorved Multiplication og Division bortfalder, har Undertegnede, efter Taxationsmaade ved hvilken den bedste Jord ansættes for 8 Skieppe, Land, og de ringere Jorder derefter til flere Skiepper Land, og alle de forskiellige Jorders Forhold bestandig taget mod 10, forfattet en Tabelle, der indeholder de hele Skiepper fra 8 til 100, og hvorved er føiet halve Skiepper fra 8 til 20; ved hver Forandring af Taxation, kan fra 1 Qvadratalen og til 1,000,000 Qvadratalen tages den eller de reduterede Summer, der passer med den givne Taxation, blot ved at addere i det høieste 4 Summer sammen, og troer jeg Tabellen vil vær til Rytte, saavel for de som forrette Udskiftninger som og for Jord Eiere der lade udskifte eller parceller, Jorder, og derfor udgives under Titel Jord=Taxations og Reductions Tabel, der bliver omtrent 3 Art stor og Prisen 1 Rd. 32 s. for hver Exemplar, om et saa stort Antal af Subskribentere melder sig, at Trytningen kan blive uden Tab for mig. Subskription modtages hos Hr. Boghandler Just i Viborg og hans Kommissionærer de Hr. S. Hempel i Odense, Hospitalsforstander Kier i Aarhuus Bogbinder Cortsen i Randers, Boghandler S. Borup i Aalborg, Kiøbmand Brøns i Holstebroe, Apotheker Brogger i Ringkiøbing, Kiøbmand Fischer i Weile og Bogbinder Melby i Colding, ligesom og her i Thisted hos Udgiveren. Thisted den 13 Nov. 1802. Johan Jacob Skip, Kongelig Landmaaler.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Sidste 14de November er Vodild Sørensdatter, der tiente her paa Gaarden som Huusholderske, ved Døden afgaaet i ugivt Stand, og hendes Efterladenskaber er strax paa Dødsfaldet tagen under lovlig Behandling. - Det er anmeldt, at den Afdøde efterlader sig en Slegfredsøn og eeneste Arving navnlig Søren Theodores Jacobsen i umyndig Alder, hos den Afdødes Svoger Jens Mortensen boende i Houlberg Sogn og Bye, Houlberg Herred, Wiborg Amt, under Grevskabet Frisenborg. - Jfølge de Kongelige allernaadigste Anordninger bliver herved i de Aalborgske jydske Efterretninger, 3de Gange i Rad, indvarslet benævnte Umyndige med Værge, at møde ved Aabnings og Vurderings Forretningen her paa Gaarden 30te Dagen efter Dødsfaldet den 17de Decemb. d. A. Formiddag Kl. 10, og flere Skiftesamlinger paa 6te og 12te Ugersdagen den 29de December d. A. og 9de Februarii 1803. ligeledes her paa Gaarden hver Dags Formiddag Kl. 10, for sin lovlige Ret at nyde. - Til samme Tiden og Sted at møde, indkaldes og den Afdødes retmæssige Credi og Debitorer, de første for at iagtage deres Ret, og de sidste for at erlægge og betale, hvad de til Boet, maatte være skyldige, samt alle andre, som paa nogen Maade, ved Stiftebehandlingen kan have nogen grundet Erindring. Ræfsnes den 22de Novbr. 1802. Nissen Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Da jeg har nedsat mig her i Byen som Sadelmagermester, og forfærdiger alle Slags Sadelmager-Arbeide. efter nyeste Fazon, og udbeder mig derfore rekommenderet iblandt det høistærede Publikum, saavel inden som udenbyes, hvem der vil forunde mig deres Arbeide, da de kan være forsikkrede og godt Arbeide og billig Betaling, samt om redelig Behandling. Jeg boer i Slotsgade hos Sr. Hans Friis. Aalborg den 27 December 1802. Niels Jørgensen Møller, Sadelmagermester.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
En Gaard beliggende i Bispensgade, bestaaende af 10 Fag til Gaden og et Endehuus ind til Gaarden paa 15 Fag, begge Deele 2 Loft høi, samt et Tverhuus paa 4 Fag 1 Loft høi anviises til Kiøbs af Peder Thorup Vertshuusholder i Christian Tygesens Kielder.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Et Huus paa 9 Fag beliggende i Kattevadsgaden, med Brønd i Gaarden samt et Halvtag paa 5 Fag, og en til Stedet hørende Hauge er underhaangen at faae til Kiøbs, hvorom kan acorderes med Eieren. Vertshuusholder Peder Thorup boendes i Christian Thygesens Kielder.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Creditorerne efter den her i Stagen ved Døden afgangne Fisker Jens Sørrensens og efterlevende Enke, Maren Knudsdatters Fællesboe, indkaldes herved med 12 Ugers Barsel, deres Fordringer for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Skagen den 18 December 1802. Ravnkilde.
Jyske Efterretninger, 1803-01-04
Tirsdagen den 18 Januarii 1803 om Formiddagen Kl. 12 Slet bliver paa Thisted Raadstue foretaget og holdet offentlig Licitation, over en nye Raadstuen Bygning, som skal opføres efter den af det Kongelige danske Cancellie approberede Tegning. Saavel Tegningen som Licitations Conditionerne kan faaes til Eftersyn 14 Dage før Licitationen paa Amtskontoiret i Thisted. Thisted den 30 November 1802. Brøndlund, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Paris, 22 Decembr. Madame Bonapartes Selskabsdamer kalde sig nu Palladsdamer, og naar de have noget at skrive, som angaaer Tiene sken, begynde de saaledes: a Den opvartende Pallads dame giver sig den Frihed at tilkiendegive Dem o. s.v. - Det hedder, de skulle, ligesom fordum Hofdamerne hos Dronningen, bære Staaeskiørter. En Spotter raader, man skulle først give dem la considemation (Anseelse; thi dette Ord bemærker ogsaa etSlags smaae Staaeskiørter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
For Senatorerne skal og indføres en ny Ko stime, bestaaende af en med Hermelin besat Toga, liig den de forrige Hertuger brugte; tillige skal denne Hermelinkappe afbildes paa deres Kareter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Den af de sveitser Deputerte, som skulde føre Ordet for de andre ved Audienzen hos Donaparte, kom saa ganske uden for al Fatning, at han ikke kunde frembringe et Ord. Han maatte derfor drage Papiret op af Lommen, hvorpaa hans Tale var skreven, og oplæse den stammende.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
De unge Parisere kunne slet ikke vænne sig til det strænge Politie, som til Sikkerhed for de første Magistratspersoner er indført i Skuespilhusene. Hvo, der nærmer sig for meget til nogen af Konsulernes Plads, stødes straxen tilbage af Grenadeervagten.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
J 3 Dage have baade Skuespilhuse og Kirke her været menneskekomme, da det hele læsende Pati har lukket sig inde, for at lase Frus Staal von Holsteins den nye Roman Deiphine med Motto: En Mand maa vide at trodse Meninger, og en Qvinde at underkaste sig samme.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Bonaparte har nu for førstegang udøvet Benaadelsesret, og det paa en Korporal, som havde fuglet en Officeer, hvorfor han var bleven tildømt 2 Aars Bolt og Jern, men slipper nu med 6 Maaneders Fængsel, paa Grund af at Forbrydelsen skeede om Nattetide. Et Beviis paa hans Forsorg for Soldaterne. er at hver Stad er befalet at erlægge 5 Procent af dens Borgeroktroj i Nationalskatkammeret, til Hvedebrød for Soldaterne, hvoraf hver faaer 4 Lod om Dagen til sin Suppe.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Frue de Winter (Vinterte var en Trykseil sidst, som her er dømt til 8 Aars Fængsel, for adskillige Jntriger, samt et Forsøg paa at bedrage Prindserne af England, er en Hollænderinde, som har været Maittresse til en nu afdød Kiøbmand i Amsterdam, navnl. Debeanne. Denne foregav i sin Tid, at Prindserne af England havde overdraget ham et Laan i Frankrig af 6 Millioner, udstedte til den Ende Af tier, kiøbte prægtige Maleriesamlinger og Skibe derfor og paatog sig en Leverance af 5000 Artillerie heste. Efter hans Død forhandt Frue Winter sig med en vis Montonnet, udgav sig for Debrannes Enke, fik derover et Beviis af en Venetianer, der var med Sidney Smith i Temple, søgte derpaa at bringe Debrannes Maleriesamling til sig, og paastod, at de Laaneaktier, Debranne havde udstedt, vare falske og stiaalne &c.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
London, 17 Decbr. Minister Adinaton holdt d. 10de en grumme lang Budget=Tale, hvori han skildrede Englands mageløse Nationalkraft og fremstillede den for den hele Verden som en Beundringsgienstand. Han saae slet intet af de sørgelige Spaadomme, som Dadlerne af det nuværende Ministerium havde rykket. Men han faae, med Glæde, en hurtig Tilvet af vore offentlige Jndkomster, en overmaade blomstrende Nationalhandel, en Flaade, som er al Verdens forenede Søemag, voxen, en Armee, som var fuldkommen stor nok til indvortes Forsvar, og en kjæk, mandig National aand, Sielen og Livet i Alt. Blant de mange bevilgede Summer, var den 191,584 Pund for franske verdslige og geistlige Emigranter og amerikanske Lovalister.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Jdag gaaer Rygtet, at Hr. Pitt er død i Bath af Podagra, som gik op i Maven. Det er troelig et Opdigt.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Der skal nu være afsendt Ordre, at vore Tropper skulle rømme Egypten og bringes til Malta, som indtil videre forbliver i vor Magt.
Jyske Efterretninger, 1803-01-07
Frankrig skal staae i Handel med Holland om Aftrædelsen af Havnen Cochin paa Malebarkysteen, for derfra, i Tilfælde af en Krig, at kunne true den sydlige Deel af Carnatic.