Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-05-09
J Hr. Berthemys Brev Nr. 1 til Politieministerenhedder det: Hr. Amezage, de franske Prindsers Jntendant, berettede mig i Prindsernes Navn, at en engelsk Emissair havde indsneget sig i Slottet. Jeg begav mig trax til Prindsen, som jeg fandt i stor Gemytsbevægelse. Englænderne, raabte han til mig, har udøvet meget ondt imod den spanske Nation, og endnu er de Aarsag i at der i Spanien udgydes meget Blod under mit Navn. Det engelske Ministerium er selv i den Jrring, at jeg holdes her ved Magt, og foreslaaer mig Maader til Undvigelse. Det har sendt mig en Person, som under forevending at sælge Kunstsager, skulle bringe mig Breve fra Kongen af England. Jeg fandt denne Emissair og lod ham fængsle. Han nævner sig Baron Kolli &c. Jeg har med Posten sendt ham til Dem, med alle hans Papirer. Efter de første Spørgsmaale jeg gjorde ham, maae jeg troe, han er kommen alene hertil, og kiender ingen. Prinds Ferdinand er besielet af den bedste Aand; han føler levende at Hs. Majestæt Keiseren er hans eneste Stytte og Beskytter, o. s. v. I Prinds Ferdinands Brev No. 2 til Hr. Berthemhedder det: under 6te April har en Ubekiendt indsneget sig i dette Slot, under Forevending at giøre Dreierar, beide, og derefter understaaet sig til at giøre vor Jntendant Amezaga det Forslag, at bortføre mig fra Valencey, at overlevere mig Breve som han havde medbragt, og endelig Planen til Udførelsen af dette skammelige Foretagende. Vor Ære, Rolighed, den gode Mening om Vore Grundsætninger, alt var yderlig comprommiteret. hvis ikke Hr. Amtzaga under disse farlige Omstændigheder havde givet Os et nyt Beviis paa hans Troeskab og Afhængighed af Hs. Majestæt Keiseren. Jeg vilde selv sige Dem, at jeg er bekiendt med den hele Sag, og ved denne Leilighed gientage min uforanderlige Troeskab for Hs. Majestæt Keiser Napoleon, og den Afskye jeg har for dette helvedes Project, samt mit Ønske at Ophavsmanden og hans Medskyldige maatte blive straffede efter Fortieneste, o. s. v. No. 3 indeholder Forhøret. Deraf sees, at Emissairen hedder Carl Leopold Baron af Kolli, fød i Jrland, 32 Aar gammel, og Hs. Storbrittaniske Majestæts Minister ved Prindsen af Asturien, Ferdinand den 7de; at han først har henvendt sig med sit Project til Hertugen af Kent, som havde foredraget hans Fader det, hvorefter Sagen blev behandlet af Marqvis Wellesley, at han derpaa blev medgiven Gesandtskabscreditiv, 2 Breve fra Kongen af England til Prindsen af Asturien, falske Passe, Veicarter, Ordrer fra Søe= og Krigsministeren, Stempel, Segl a., de fornødne Fonds, omtrent 200,000 Livres, og en uindskrænket Credit paa Huset Manloff og Mancy i London, endelig de nødvendige Skibe, Jncomparable paa 74 og Dedagneuse paa 50 Kanoner samt en Goelette, som skulle oppebie hans Tilbagekomst til Quiberon; at han den 26de Januarii var afgaaet fra London, til Plymouth, for at gaae ombord paa Skibene, der føres af Commedore Cockburn, men at hans Afreise blev stand. set noget formedelst Hr. Wellesleys Sygdom, hvorover hans Selskaber H. Albert St. Bonnel, maatte bje i London for at modtage Passer, Veicarter a., at han mod Slutningen af Februarii Maaned var stødt til ham, hvorpaa de vare gangne under Seil og den 9de eller 10de Martii komne i Land paa Kysten af Quiberon; at hen ikke har staaet i Forbindelse med nogen i Valencan; at han strax havde begivet sig til Paris, hvor han kun opholdt sig saalænge, at han fik nogle Diamanter omsat i Penge, og ved Hr. St. Bonne, kjøbt de fornødne Heste og Kiøretøi, at han under forevending, at ville sælge Kunstsager, var bleven indført paa Valancay; at han kun havde talt med Prinds Antonio og Jntendanten; Prinds Fordinand havde vægret sig ved baade at see ham og ved at modtage noget af ham, og at han, af den Maade hvorpaa han modtog Forslag, havde Aarsag til at troe, at han havde angivet ham for Gouverneuren; at det havde været hans Hensigt at føre Prindsen, hvorhen han selv vilde, da det var paalagt Commodore Cockburn, at følge hans befaling; at han ingen Deeltagere havde, uden Hr. St. Bonnel, og at han blot havde udkastet denne Bortførelsesplan, siden den forekom ham ærefuld. Hvad der i øvrigt er bleven af St. Bonne, kan ikke erfares af Forhøret.