JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Fra Nedre-Canada har man ubehagelige Efterretninger af af 10de f. M.; Repræsentanthuset har med 64 Stemmer mod 8 besluttet, at der i dets Protocol skulde udstryges et Sted, i den Tale, hvormed Overstatholderen, Lord Almer, aabnede Møderne, da det indeholdt et farligt Angreb paa Undersaatternes Friheder og Rettigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Patrioten Lafitte har arrangeret sig med sin Creditor, Banken. Denne renoncerer nemlig paa den kongl. Caution, og Hr. Lafitte forpligter sig derimod til at betale Banken 6 Millioner inden 9 Aars Forløb. Hr. Perigord, Lafitttes Egtidligere Compagnon, contribuerer 800,000 Franes til denne Sum. Hr. Lafitte beholder notorisk endnu 3 Mill. Formue efter Afbetaling af hine 6 Mill. Borgerkongedømmets store Bygmester har dog saaledes ikke forbygget alle sine Penge eller er bleven saa forarmet derved, som man troede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
J Paris er der sammentraadt et Selskab, hvis Øiemed der, at arbeide paa Negerslaveriets Afskaffelse. Selskabet, for hvilket Hertugen af Broglio er Præsident og den bekjendte Odillon=Barrot Vicepræsident, har offentliggjort en Prospectus, hvori det udtaler sine Anskuelser over denne vigtige Gjenstand, som angaaer hele Menneskeheden og maa interessere Enhver, hvem Menneskets helligste Rettigheder ligge paa Hjerte, og det er at ønske og haabe, at Selskabets Opfordring til at indtræde deri og medvirke til det ædle Øiemeds Opnaaselse, ikke vil blive frugtesløs.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Ved den norske Høiesteret er Forfatteren til en, for nogen Tid siden i Tidenden Statsborgeren indført Artikel, som var fornærmende mod Chefen for Finants=Departementet, Statsraad Collett, bleven dømt fra Æren og at indsættes i Forbedringshuset. - Ligeledes har en anden Trykkesag, anlagt af Generalmajor Baron Wedel-Jarlsberg imod Udgiveren af Morgenbladet, Faktor R. Hvid, for fornærmelige Beskyldninger i en anonym Artikel, havt et uheldigt Udfald for Hr. Hvid. Underretten havde mortificeret beskyldningerne imod Generalen og idømt Faktor Hvid, som Udgiver, en Mulct af 400 norske Specier til Fattigkassen, hvilken Dom OverBretten har bekræftet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Til Kongens af Frankrigs sidste Aftenselskaber vare flere fornemme Fremmede indbudne, hvoriblandt den engelske Gesandt, J Lord Cowley, den danske, General v. Juel, den svenske, Grev Løvenhielm o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Et skrækkeligt Vulcanudbrud har i Nærheden af San Salvador, ved det stille Hav, sidstl. 23de Jan. opslugt 14 Byer og Stæder, med næsten alle deres Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
En Grevinde P. blev for nylig ført fra München til i Fæstningen Oberhaus ved Passau. Hun er dømt til Fængselsstraf paa 4 Aar, for at have mishandlet sit Tjenestyende. Blandt Andet havde hun slaaet en Arm og Fod af en Tjener.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Hurtigløberen Mensen reiser fra Tyskland til England for at træffe en Overeenskomst med det ostindiske Compagni som at foretage en Reise fra England til Madras. Hans Reiseroute vil bliver fra London, Tyskland, Ungarn, Constantinopel, det asiatiske Tyrki, Teheran, Tartariet, Caleutta til MaAdras. Han mener at kunne tilbagelægge Veien i 65 Dage. Timer, af hvilke han hviler de 4. Han lever meget tarveligt og drikker kun lidet Viin. J rolig Tilstand slaaer hans Puls 45 Gange i Min., og efter det længste Løb kun 62 Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Blandede Efterretninger. Capt. Pryt, R. af D., er udnævnt til Chargs daffaireved det brasilianske Hof og Generalconsul i Brasilien. For nogle Aar siden har han staaet i brasiliansk Tjeneste; den gang overførte han den nuværende Dronning i Portugal Donna Maria da Goria fra Brasilien til England. Boelsmand Søren M. Kanne af Fuglsang, i Rander Amt, er af Hs. Majestæt, i Anledning af hans udviste ædle Daad, ved den 16de Febr. at redde Skipper O. J. Jyde fra at drukne i Bølgerne, - foruden den ham af Allerhøists. skjænkede Medaille for Druknedes Redning, - forundt en Gratification af 40 Rbd. Sedler af Finantskassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Ved Høiesteret ere Niels Laursen Alling, Carl Edvards Blok og Peder Sørensen Herschind, samt dennes Hustru, Maren Laursdatter, Alle i Aarhuus Arrest (imod hvem det af Justitsen var anlagt Sag, deels for at have forfærdige, og udgivet falske Femrigsbankdaler-Sedler, deels for at have været vidende derom og deeltaget deri, samtlige dømte at have deres Ære og Liv forbrudt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Efter Generaltoldkammerets Opgivelse, meddeelt i Fædrelandet i en Afhandling og Consumtionsvæsenet af Overlærer Hage, var Beløbet af Consumtionen i 1832 følgende 1) Jndførselsconsumtionen i Kbhvn. 190, 439, i det øvrig Danmark 216,092, tilsammen 406,531. 2) Consumtion nen af Korns Formaling til andet Brug end Brændeviin, i Kbh. 134,393, i d. øvr. D. 97,665, tils. 232,058. 3 Consumtion af Korn til Brændeviin samt Afgiften af Redskaberne, i Kbh. 338,785, i d. øvr. D. 377,294, tils. 711,079. 4) Personelconsumtionen udenfor Kbh. 3427. Den udgjøsaaledes ialt for Kbh. 658,617, for d. øvr. Danm. 694, 478. Summa 1853,095; Alt i Rbd. Sølv. Af dette Beløudgjør altsaa Brændeviinsafgiften over Halvdelen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
I det nylig udkomne fjerde Hefte af Maanedsskrift for Literatur anmeldes Biskop Mynsters Veltagtninger af de christelige Troeslærdomme. Anmeldelsen slutter saaledes: Bogen har anerede havt stor Afsætning. Mange hav kjøbt den, gid disse ogsaa alle ville læse den, og gid endnu Flere maatte kjøbe og læse den! Forlæggeren har, foruden Værkets smukke Udstyrelse med Hensyn til Papir og Tryk den Fortjeneste af Almeenheden, at have fastsat Prisen usædvanligt billig i Forhold til Værkets Størrelse og Værd, og derved gjort den almindelige Udbredelse og Læsning deraf : som Enhver maa ønske, saa meget desto lettere. Hvor denne Bog finder Indgang i Husene og behandles som en nogenlunde agtet Gjæst (og den vil vistnok ikke komme alene, men ogsaa drage den hellige Skrift efter sig og vække nu Jnteresse for dens Læsning), der vil med Guds Hjelp efter haanden mere og mere vaagne den Alvors=, YdmyghedsUegennyttigheds, Redeligheds= og Kjærligheds=Aand, den over det Jordiske, Forkrænkelige og Smaalige ophøiede Aand hvis kraftige Understøttelse neppe nogensinde har været med re fornør en end i vor Tid, da Menneskene, efter den Retning, Tankerne have taget, synes at staae Fare for at lav sig aldeles i det Jordiske og Egoigiske, hvis ikke et ret mægtigt, religiøst og moralskt Moment kommer til, og frembringer det rette, sande Menneske=Liv i Samfundet, uden hvilket intet sandt og uegennyttigt og kraftigt Folke=Liv kan finde Sted, og hvori dog til Slutningen de sikkreste Garantier fra alle Sider ere at søge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Veile Avis anmelder, at Hr. O. G. F. Bagge efter Forlydende i Aalborg agter at besørge Udgivelsen af 5 spiternye satiriske Skrifter, som af vor skjønne Literaturs Venner vistnok ville blive modtagne med aabne Arme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Som Supplement til Beretningen fra Læsse af 3die April (see denne Avis Nr. 63), bemærkes: at Gaardmand Thomas Kiil havde sit Ind= og Udbo, Besætning og aftærskede Korn samt noget Skibsinventarium m. m. forsikkret for 400 Rbd.,r. S., og hans Svigerson, Morten Estrup, ligeledes sit Ind- og Udbo, aftærskede Korn og Jldebrændsel m. m. assureret for 350 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Hals Skibsliste. Indk. D. 24de April: L. Ellefsen f. Østerr. m. Træl. D. 25de : C. Madsen f. Grenaa m. Fløttegods. D. 26de: N. C. Nielsen f. Libau m. Hør. I. Brown f. Newc. m. Steenkul og Jern. J. Hansen f. Odense m. Hvede. A. C. Frost f. Kbh. m. Stykg. D. 27de: I. Lausen f. Frohvn. m. Havre. S. Aasaalsen, H. Johnsen, H. Clemmensen, S. C. Madsen og A. Larsen f. Østerr. m. Træl. J. Theilmann f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 24de: I. J. Mørck t. Flensb. m. Byg og Havre. P. P. Wæhl t. Helsingør og A. G. Clausen t. Læss m. Kartofler. S. Holm t. Kbh. m. Byg. P. Petersen t. Helsingør m. Havre og Smør. D. 25de : H. Jepsen t. Kbh. m. Byg. I. Stemma t. Amsterdam m. Bygfrø. N. F. Larsen t. Kiel m. Byg= og Hørfrø. D. 26de : S. og H. Pedersen t. Norge m. Korn. L. Cortzen t. Soraa m. Flytteg. D. Cornelius t. Helsingør m. Havre. D. 27de : L. Andersen t. Raksk. m. Kartofl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Bekjendtgjørelser. Efter 4 Maaneders tiltagende Svagelighed og i Ugers Sygeleie, hensov igaar Eftermiddag Kl. 104, ved en blid og stille Död, min inderlig elskede, dyrebare Mand, Laurit: Gleerup til Dybrad, i hans Alders 35, og vort lykkelige Ægteskads 33 Aar, 4 af vore Börn modtage ham hisset og 4 efterlevende beklage med mig Tabet af den kjerligste Mand og Fader. Dette sörgelige Budskab undlader jeg ikke herved veemodsfuldt at bekjendtgjöre fraværende Familie og Venner. Dybrad, den 26de April 1833. Gleerup. födt Eleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Det er bekjendt, at Hans Tausen, een af evangelisk Christendoms første Forkyndere i Tanmark, begyndte sin offentlige Forkyndelse i Viborg under mange Forfølgelser, og at han, da man formeente ham at prædike i Kirkerne, holdt for lidet over 300 Aar siden Prædiken fra en Liigsteen paa Kirkegaarden udenfor Indgangen til Graabro. dre=Kirke. Denne Kirke er siden nedbrudt og Kirkegaarden, nedlagt, men Liigstenen haves i Behold. Med Hans Maajestæt Kongens allerhøieste bifald og ved Allerhøistsammes Understøttelse vorder nu paa den beplantede Kirkegaardsplads en Mindesteen opreist og Liigstenen henlagt derved; men, da betydelige Bekostninger hermed ere forbundne, indbyder med allernaadigst Tilladelse undertegnede, Stiftamtmand og Biskop herved dem, der maatte have Deeltagelse for denne Sag, til at yde Bidrag, der overalt i Riget udenfor Kjøbenhavn kunne afgives til Sognepræsterne, der ere anmodede om, velvilligen at modtage og indsende Bidragene, og hvilke ogsaa en udførligere Jndbydelse er tilstillet til Paategning. Viborg, den 24de April 1835. Ahlefeldt Laurvig. N. C. Øllgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
At der fra 2den Mai næstkommende og indtil videre hver Løverdag vil afgaae en Dagvogn fra Strib til Odense og derfra retournere samme Dag, og at denne sættes i Forbindelse med de jydske Dagvogne og med den fra Svendborg, til Odense samme Dag ankomne Dagvogn, samt at der er etableret en Dagvogn mellem Viborg og Randers, som skal afgaae fra Viborg hver Torsdag Morgen Kl. 9 og retour nere hver Fredag Middag Kl. 1, og at denne Dagvogn ankommer til Randers første Gang den 14de Mai næstkommende, bringes herved til offentlig Kundskab, ifølge den kongl. Generalpostderictions Skrivelse af 25de d. M. Befordringscontoiret i Aalborg, den 2de April 1835. F. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Løverdagen den 2den Mai, Kl. 7 Aften, afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden, hvilket herved tilkjendegives. Aalborg, den 29de April 1833. Directioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Tirsdagen den 19de Mai 1832, om Formiddagen Kl. 9. slet, bliver, hos Hr. Pastor Søe i Hurup Præstegaard, Refs Herred, Thisted Amt, holdet Skiftesamling i Stervboet efter den i Hurup afgangne Præsteenke Madame, Magdalene Overgaard. Ved denne Samling vil Skifterepartition blive fremlagt og Skiftet derefter tilendebragt, hvilket til Efterretning for Arvinger og andre Vedkommende herved meddeles. Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden. den 22de April 1833. Fischer. Skpr. Jacob Christensen afseiler bestemt til Kjøbenhavn paa Løverdag; og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
For de af Byens Jndvaanere, som i anstundne Sommer ønske Creature paa Byens Fælledsgræsning, bekjendtgjøres herved, at Brænd= og Indskrivningen skeer paa min Bopæl paa Ny-Torv Fredagen den 1ste Mai førstkommende, fra 8 til 12 om Formiddagen og 2 til 6 Eftermiddagen. Betalingen er bestemt, ved Stiftamtets Approbation af 17de d. M., saaledes : For en Hest. 3 Rbd. - Mk. - s. For en Ko . . . . . . . 2 Rbd. - Mk. - s. Brænde= og Indskrivningspenge=Rbd. - Mk. 8 s. Hyrde= og Vænnepenge. . . 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Alt Sedler og Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Det bemærkes, at ifølge Stiftamtets Resolution af 13de Marts f. A., ikkun Creature kan indskrives til Græsning for fuld Betaling, uden Hensyn til om Græsningen afbenyttes hele Sommeren eller ikke. Aalborg Kæmmercontoir, den 27de April 1835. F. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Gode Tagsteen i större og mindre Partier, faaes hos P. J. Hallengren.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
De befalede Skudsmaalsboger fra Soldenfeld faaes nu igjen hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Ærtestager og Sengehalm kan faaes hos L. Boggild. Skipper Niels Willadsen fra Langeland, beliggende i Østeraa ved Slæbestedet, udsælger Hvede, Hvedemeel, fyensk Rug, holstenske Oste og røget Flæsk til meget billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Mandagen den 11te Mai d. A., Formiddag Klokken 9, lagter Undertegnede, med det respective Skydeselskabs Tilladelse, at afholde en Skiveskydning, hvorved vil blive fremsat 5 Mahagonie Præmier, af Værdi 100 Rbd. Loddet betales med 1 Rbd. Sølv, og for hvert Lod skydes 3 Skud. Præmierne ere til Eftersyn hos I. C. Tvendstrup, i Møllegaden. Jndrolleret Matros, af Aalborg Byes Hove=Rolle Nr. 42, Lars Johnsen, er ved Døden afgaaet, og hans Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret. Thi bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa bemeldte Lars Johnsen, til at anmelde og legitimere Samme. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger. Skifteretten i Aalborg, den 27de April 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Fredagen den 22de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Sørensen, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction i Vrensted Præstegaard bortsælge en Deel Ind- og Udbo, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Kakkelovne, Bryggerredskaber, 2 a 3 Vogne, 2 Harver, 2 Plouge, 1 Brakharve og nogle Hjulbaarer, saa og 9 Stkr. nye Bielker, 6 a 7 Tommer i Kant og 10 Alen lange, noget mindre, nyt og gammelt, Tømmer, nogle Tylter tørre Fiel, nogle Faar med Lam med mere; hvortil Lysthavende indbydes. Børglum Herreds=Contoir i Hjørring, den 27de April 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Efter Begjering af Skifteretten her i Byen bliver den Stervboet efter Kjøbmand Niels Christian BrixeEnke her i Byen tilhørende Gaard, Nr. 515 i Møllegyden, med vedliggende 3de Leie=Vaaninger, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction paa Raadstuen, Torsdagen den 14de Mai d. A., 2den Auction sammesteds, Torsdagen den 21de Mai, og 3die Auction i Gaarden selv, Torsdagen den 28de Mai, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditiolinerne, efter hvilke Eiendommen strax kunne tiltrædes, ville forinden være til Eftersyn hos Undertegnede. Aalborg, den 27de April 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-04-30
Tirsdagen den 5te Mai næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, i Skolegadens Fattighuus afholdt offentlig Auction over : 11 Lpd. 13 Pd. Hørgarn, 21 - 4 - Blaargarn,
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
London, Paris, Bryggel og Vaag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Vore offentlige Befordringer i England, med et Spænd Heste, der vilde paradere for en Fyrstes Equipage, med et Seletøi, der svarer dertil, have meget forud for den franske Diligence med dens svære Bagage og dens talrige Passagerer, men, at den desuagtet har meget malerisk, lader sig ikke nægte. Jeg beklager den Jagttager, der ikke engang har været tilstædte ved Diligencernes Afgang fra de kongelige Postgaarde. Postillonens Pidsk tnalder, Hestene trampe af Utaalmodighed, det ene Farvel, det ene Haandtryk kan ikke oppebie det andet og paa eengang snoer Diligencen sig med en Fart igjennem Parises krumme Gader, som en Aal snoer sig igjennem Labyrinter af Koraller, som ligge i Veien for dens raskere, Fart.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Nu ere vi da i La Vilette (en af Parises Barie, rer). Kanalen er bedækket med Baade, en uhyre Folkemasse strømmer igjennem alle Alleer; det er Søndag, den store Dag, paa hvilken man i England lever saa stille, i Frankrig saa flot. Paa mit Spørgsmaal, hvorfor Parises Gader nu vare saa øde, medens dets ydere Forstæder neppe kunde rumme den larmende Mængde, svarede man mig, at den hele Masse af Haandværkere i denne store Stad nu drog til Forstædernes Værtshuse, for at fryde sig ved Livet ved en Flaske Viin til 12 a 14 s. Jeg kunde ikke nægte mig den Fornøielse at sammenligne denne livlige Lystighed, denne Trang til at gjøre Commerts, og at lade sig see, med de nye Romeres og vore Dages Engellænderes Alvor midt i deres Glæde Man kan forandre disse to Folks Love saameget man vil, man kan organisere deres Statsforfatninger som man vil, saa vil Lysten til Commerts stedse blive fremherskende hos den ene, medens den bliver alde les fremmed for den anden. Jeg beundrede Frugtbarheden paa Landet og talte derom med mine Naboer; de optoge det med en Slags National-Beskedenhed, som endnu forhøiede det Behagelige i deres Omgang. (Fortsættes.) Kundsehit SingheFinantser, Armee og Politik. Rundschit Singhs Besiddelser indbefatte hele Landet imellem Jndus og Sutledsch, Kaschemir, Bjerglandet indtil Sneebjergene, Ladak paa hiin Side af Himalaja, og Vesten for Jndus, Peschawer, samt nogle andre Districter af Afghanistan. Syd for Sutledsch, altsaa paa det engelske Gebet, eiers han 45 Districter; men disse ere hans Privateiendom, og Souverainiteten over dem tilhører Compagniet. Mange af Rajaherne i Bjergene ere endnu i Besiddelse af deres Fædrelande; men de have hyldets ham, betale Tribut til ham og sende ham Tropper, saa ofte han forlanger det. Ogsaa hæver han Tribut hos Beludscherne i Tonk og Sager, som ligge i 14, 881,500 Rupier. Desuden eie Sikhernes gamle Familier endnu Landstrækninger, som ikke ere underkastede Landskat, og aarligen indbringe 10,928,000 Rupier. Saa at Totalsummen af Statens Jndtægtskilder aarlig udgjør 25, 809,500 Rupier, eller over 300 Millioner Rigsbankdaler. Denne Sum afviger ikke meget fra den Jndtægt, som Provindsen Lahore indbragte i de skjønneste Tider under Mogulernes Herredømme, og endskjøndt den ikke er saa rig som dengang, saa erstatter Besiddelsen af Kaschemir det Manglende. Rundschit Singh har nu i mange Aar opdynget Skatte og især gjemt dem i Fæstningen Hovindhaur, som han har anlagt og stedse holder i bedste Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Vistorier. Gustav den 4des ulykkelige Krig med Rusland Vinteren 1808 og 9 rasede; Enhver veed, og vidste hallerede dengang, i hvilken Afgrund af Lidelser og Elendighed Landeværnet var styrtet. En Eneste vidste det ikke, og denne Ene var - Kongen. En Dag staaer han og taler med General Tibell i et af Slottets Vinduer, der vende ud mod Norrbroen, og en Bataillon Landeværn marscherer netop over den; klæd i Pialter og halv nogen, vallende af Sult, Kulde og Mathed, kan den stakkels Soldat med Nod og Reppe holde sig paa Benene. En dingler til Høire, En til Venstre, og Geværerne svaje som Fløie for Vinden. - Gustav bliver selv overrasket og forhauset; han vender sig hurtig mod Tibell - der siden som bekjendt var en af Førstemændene til at vælge en ny Konge! - og udbryder: "Hvad betyder dette, og hvorledes hænger dette sammen? Hvad gaaer at Folkene?"
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
En Straale af Lys havde gjennembrudt det Mor ske, hvori man holdt den stakkels Konge indesluttet: ret Ord, et eneste Ord reen Sandhed, kan oplys og frelse ham, og Fædrelandet, og Kjærnen af dets Ungdom, Tibell betænker sig, imedens Gustav fatter ham skarpt i Sigte med spændt Forventning. Med et dybt Buk svarer Tibell. Det er Jntet, som fortjener Deres Majestæts Opmærksomhed, end mindre Noget, der bør gjøre Dem bekymret. - D. Majestæt veed, at Landeværnet bestaaer af Landets Ungdom, der støder paa Slægt overalt; udentvivl har man dennegang viist Ungdommen formegen Gjestfrihed. Den har endnu ikke vant sig fuldkommen til Disciplinen, formodentlig faaet lidt i Hovedet? bede Dr. Majestæt om, naadigst at ville lade Sagen gaae upaatalt hen, idet mindste dennegang, og lade som De ikke var bleven det var Saaledes løi nu Hofmanden baade for Kongen, og paa Folkene. Og dog var dette sande Høiforræderi ikke engang forsætlig Ondskab; den svenske Fortæller inddrømmer ham, at dette Svar havde sin Grund alene i Caracteersvaghed. - Men maaske dog lidt i gammel Vane? Tibell selv skal have pleiet at fortælle denne Begivenhed, som et Exempel paa de vanskelige Stillinger, han ofte havde været i, og den heldige Aandsnærværelse, hvormed han forstod at rede sig ud deraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Paa denne Maade tjener man Fyrsterne, i den gode Hensigt, ikke at saare deres Øren med Mislyden af en ubehagelig Sandhed, eller forstyrre deres Sikkerhedssøvn ved foruroligende Vækkelser. Schiller har malet dette med Jldtræk i sin Don Carlos, hvor Philip den 2den forgjeves søger en Ven iblandt sine Omgivelser, og raaber, - skjøndt vistnok udenfor sin sande Caracteer, - Jeg beder om reent Vand, og man rækker mig gloende Guld!" Efter Skildringer af de Fraværende."
Aalborg Stiftstidende, 1835-05-01
Jtalien i Siberien. En ung tysk Naturforsker, som reiser paa den preussiske Regierings Bekostning, har, efterat have i gjennembrudt uhyre Skove og Moradser, saa at sigen opdaget et Dalføre langs med Jeniseyfloden, skjønt, mildt, og fortrinligt skikket til Opdyrkning af Nybyggere. Korn trives der saa godt, at man næstende altid har de laveste Priser i det hele russiske Rige, den Reisende gjennemstrog Egnen i 3 forskjellige Retninger, men stoppedes imellem Fieldene af et 3 Dages Sneefog, der forbød al videre, og især botanisk, og Undersøgelse. Paa en fjerde Reise fik han sine Fødder halvforfrosne, men arbeidede sig dog med 180 Dogns Anstrængelser igjennem til Kakargaserne, et go Folk, der ride (?) paa Rensdyr, og med hvilke han gi ogsaa maatte færdes, da Hestene ikke længer kundet bruges formedelst Fodermangel. Slige Skjønheds vaser findes i alle Nordlandene; Opgaven er kun, at fo sætte dem i Forbindelse med hverandre indbyrdes, og giAr med den ydre Verden. Audiatur et alter pars.