JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Gotheborg, den 9de Junii. Major Grivenbergs Rapport til den Høistcommanderende, i Carelen, Landshøvding Carpelen. Efterat jeg ved Ankomsten med Tropperne til Kemt den 15de havde saavel ved Speidere som indløbne Rapporter saaet. sikker Efterretning om, at der med 1100 Mand Russer, som havde posteret sig ved Ruskiala, skulde inden et var Dage giøres Jndfald i Landet, og at Fienden allerede havde borttaget Posteringen i Jackima samt plyndret Byen Martkaselkasaa blev der efter holdet Krigsraad af alle Bataillons=Cheferne besluttet, at man, for at forekomme Fiendens Anslag, skulde paa engang, med samlet Styrke, men fra forskjellige Stæder angribe Fienden i Ruskiala, drive ham tilbage, svække hans Styrke, saa at man er saa hastig havde noget Jndfald at befrygte, og efterat have saaledes først sat sig i Vished om si eget Lands Sikkerhed, derpaa at marchere til Kærmark med de Tropper, som derhen vare beordrede. Til Udførelsen af denne Beslutning, var et Tid til at oppeble Hr. Landshøydingens Ordre, men da Nødvendigheden udkrævede, at dette strax maatte iværksettes, saa skedte det og i Gaar med den Fremgang, at Russerne, uagtet en næsten fortvivler Modværge fra tvende opkastede store og temmelig vigtige Redouter, samt andre indrettede Huse, fra hvilke alle der bleve skudt med Kanoner og Musketter, maatte vige Marken; deres Huse bleve af os skudte i Brand, som aldeles fortærede dem. Redouterne bleve tildeels ødelagte ; en Mængde Russer faldt paa Stedet, vist 400 i Tallet, og endnu flere skulle ved blevne saarede. Deenden skiød vi deres Ammunitionsvogtilligemed et Huus, hvori ogsaa Ammunition laae forvare i Brand, saa det sprang i Luften, hvorved mange af der Folk omkom. Efter mine Tanker er dette meget gjort, i Betragtning af vor Styrke, som næsten var den halve De ringere end deres. Af de 2000 Mand fra den Tamastehuus, Bataillon, som jeg selv commandere i Actionen, bleve et Corporal og 10 Mand ihielskudte, og af Artillerier en Constabel og 5 Haandlangere. Saarede bleve 1 Corporal og 2 Mand af samme Bataillon, 1 Constabel og 6 Mand af Aftilleriet, samt endeel Jægere ihielskudte og saarede, hvil Forliis dog ikke er at ligne imod Russernes, omendskiønt ogsaa bleve foranledigede til atter at trække os tilbage inden s. vor Grændse, jeg til Belarsvi, og Capitain Metterhoff. Kides. Foruden at jeg troer, at Russerne et saa hastig vi vove at anfalde os, eftersom de have faaet en liden Forsmeaf vore Vaaben, forsikkrer jeg og, med Guds Hielp at vil forsvare Grændsen; men jeg troer tillige, at jeg ikke bør ma chere herfra til Revemack, førend Tropperne ere blevne for stærkede eller i det mindste Østerbotningerne kunne at komme. Endelig kan jeg ikke undlade at anmelde de udmarkede Tapperhed, som de under min Commanstaaende Officerer have udviist i denne Action. J be 2 Timer udholdte vi med mueligste Standhaftighed de heftigste Kanon og Musket=Jld paa 100 Alens Afstanmarcherede nogle hundrede Skridt under denne heft Jld, førend vi kunde begynde at agere, og slog under samt Broen over en Elv, som vi nødvendig maatte passere. 1.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Capitain Flandt, som med mig tog Deel i Dispositionen uder Attaquen, viiste en forundringsværdig Dristighed, han med mig var tilstede paa alle de farligste Steder, og gide mange gode og kloge Indretninger, ligeledes distinqvere sig Capitainerne von Platen og von Essen, saa og LieutenCharpentier med sin Kanon, samt hans Underofficer der commanderede de øvrige Kanoner, fornemmelig Sta junker Finke, som uagtet tvende bekomne Blessurer, de med største Raskhed og en brundringsværdig Jver sørge. for Kanonernes Bevaring. Lieutenant Eneschold, som detacheret med nogle og 20 Jagere, udførte og meget vel bekomne Ordre, kort, alle Officerer og Underofficerer tilgemed Tropperne, som bivaanede denne Action, have vir ligen, uden at prale, gjort sig fortiente til deres store Kon Naade. En ordentlig Relation om hele Attagnens Plan Indretning skal siden udmygst blive meddeelt; men nu si maaer jeg det ikke, da jeg er syg og har have Trangbrystighed. Blotspytning af en Contusion i Brystet, som deraf spulme omendskiønt Kuglen er gik længere, end igiennem Kiolen. De 2. bendte mig allerede i Begyndelsen af Attaquen, og da jeg smibuagtet forerede mig ved at commandere Bataillonen under hele Actionen, mattede dette mig mere, end det eller vis 9 have gjort. Capitain Flandt sit flere Contusioner af Kan=Frutugler, og laae en heel Time i Desvimmelse, men kom sig igien 20 Efterat dette var skrevet, kom en Bønde, som jeg havde for ali Anskiala, for at speide, tilbage med den Efterretning, at har efter Slaget overblevne Tropper havde trukket sig tilbage sin Ruskialt til Sordamalla. Han bekræftede og, at i det bindste 400 Russer vare blevne paa Valpladsen, foruden de hu indebrændte i Husene, Deres tilligemed vore Døde, 19 allet, ere endnu ubegravne. Pelsersvi, den 18de Maji boes H. C. Grisenberg. Denne Efterretning findes i Gotheborgs TidningarGaasnart en troeværdigere Beretning indløber, skal den ne vore Læsere meddeelt.)
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Helsingøer, den 15de Junii. Fra den 8de hujus til i Dag ved Postens Afgang ere 252. Tilde passerede Sundet, hvoraf de fleste ere komme fra Diersøen.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Kiøbenhavn, den 15de Junii. Den Kongel. Gesandt ved det Portugisiske Hof, Kamanherre von Johnn er paa Ansøgning, og i Betragtning at anshøie Alder, i Naade entlediget fra denne Post, hvortil men er udnævnt Kammerherre Baron von Dülow.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Den 3die April har Hs. Majestæt allernaadigst beskikkes handidatus Theologi Hans Henrich Ohrt til Diaconus i Pe lof paa Femmern, og confirmeret Candidatus Theologi borg Wilhelm Valentiner til Diaconus ved Stadskirken; Aen 1ste Maji er den deputerte Borger og Kiøbmand Peter stort i Hadersleb allernaadigst confirmeret til Raadmand, og F. 6teres dem Præsten Johan Christopher Geisler i Bau i Amsbborg Amt, beskikket til Sognepræst i Staden Tøndern.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Ved Tal=Lotteriets 451 Trækning i Altona udkom: No. 36, 14, 73. 2. 50.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Den 13de Juni kom en Russisk Keiserlig Fregat hertil fraAiirsøen.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholding. Selskab den 26de Martii sidstleden uddeelte. (See Tillægger No. 47.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
18. J Anledning af de udsatte Premier for Renlets Jndførsel og Paasætning, paa de Steder i borge, hvor det endnu ei findes, i Følge Premie, sten for 1786, tilkiendes Bonden Knud Sigurdsen Tørve. af Vinie Præstegield i Øvre=Tellemarken, Christians de Stift, som i næstforrige Vinter tilforhandlede sig 1 heder fra Finmarken, og udsatte samme paa Fieldene ved Gaard, hvor de allerede i afvigte Sommer formerede sig. i Kalve, en Belønning af 10 Rdlr. For Biestader, veloverfødte Bier, tilkiender Selskabet, i Følge PreKristerne for 1786 og 87. J Siellands Stift: 259. me sundmand Niels Nielsen i Bøyesøe Bye, Everdrup Sogn, Da Vordingborg Amt, den for dette Stift udlovede fierde og smie af 5 Rdlr., for at have tillagt 11 Biestader, som i undret 1787 har været vel overfødte. J Fyens Stift: i Huusmand Ole Olsen paa Præstens Grund i Haarslev, kan Forbye Herred, Rugaards Amt, har i Foraaret 1783. big at 26 veloverfødte Biestader, nemlig 18 som ere hans egne des 1 tilhalvs, hvilke Sommeren derpaa har givet 18 Sværme, hvorfor ham tilkiendes den for 1788 udlovede Premie af 15 Rdlr. 261. Fæstebonden Otto Jensen til Mussegaard, i Haarslev Sogn, forbemeldte Herred og Amt, har ligeledes i Foraaret 1788 havt 14 vel overfødte Biestader, hvilke Sommeren derpaa har givet 16 Sværme, hvorfor ham tilkiendes den for 1788 udlovede Premie af 5 Rdlr. J Riber Stift: 262. Huusmand Anders Jensen Høer, boende paa TaarunSkovgrund, Taulow Sogn under Coldinghuus Amt, har i Aaret 1787 havt 12 veloverfødte Biestader, som har givet 16 Sværme. Desuden har han paa et Stykke Jordsmon af 30 Alen i Omkreds, Tid efter anden, mest i de 3 sidste Aar, plantet og ovelsket nogle 100 Træer af Søelbær, Stikkelsbær, Ribs, Birk, Lind, Vidler og Piletræer, som alle ere i godt Vært, ligesom han og til Næring for Bierne aarligen saaer Kløver og Boghvede. For denne Vindskibelighed saavel i Henseende til Biestaders Tillæg som i Henseende til den foretagne Plantning til Næring for Bierne, tilkiendes Anders gensen en Premie af 20 Rdlr. 263. Selveier Christen Jensen i Gudsøe paa Coldinghuus Amt, som i Foraaret 1788. har havt 10 veloverfødde Biestader, hvilke Sommeren derpaa have givet 12 Sværme, tilkiendes herfor en Premie at 5 Rdlr. Desuden har meldt sig : Bondekarlen Jver Jensen, i Fobeslet, Odis Sogn, Haderslebhuus Amt i Hertug dommet Slesvig, som har tilhalvs 51 Biestader; men da han ikke har meldt hvormange deraf ere overfødte, og der desuden ingen Premier for det Slesvigske er udsat, saa har han ikke kundet komme under Betragtning. J Norge : 264.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Bonden Niels Pedersen Strømnæs af Raade Præstegield, Mosse Fogderie, under Smaalehenes Amt, som har beviist at have tillagt sig 11 veloverfødte Biestader, tilkiendes derfor den udsatte 3die Premie af 10 Rdlr. Af de for beste Behandling af Tørvemoser efter Premie=Listerne for 1784 og 85 udsatte Premier tilkiendes : J Fyen: 265.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Fæstebonden Peder Jørgensen i Schysbierggaard i Fielsted, Sogn, Wends Herred, Hindsgauls Amt, den anden for 1788 udlovede Premie af 20 Rdlr. Han har ladet tvende Moser, som indeholde 49729 Qvadrat=Alen, eller omtrent 3 1/2 Td. Land, giennemgrave med Grøfter, for at aflede Vandet, hvilket har nyttet saa meget, at han derefter har kundet skiære 24 Tørv dybt, hvor tilforn ingen Tørv har været skaaret. Grønsværen, Affaldet og Smulingen har han igien kastet ned og jevnet samme, at det derefter kan opvoxe til nye Tørvejord. Denne Behandling med sin Tørvemose har han fortsat i en Tid af 6 Aar. Fæstebønden Hans Buse i Harritzlev Bye, Schoubye Herred, Rugaards Amt, har vel gravet 800 Favne Vandgrøfter igiennem hans side Jord, og efter denne Udtørring skaaret 18 Tørv dybt, samt nedkastet Affaldet m.v., men da han ikke har meldt, om han har sortsat denne Behandling i det mindste i 3 paa hinanden følgende Aar, saa har han er kunne komme under Betragtning til Premie. I Jyllande 266. Selveier Gaardmændene i Almstok Bye, Randbøll Sogn, Torrild Herred, under Coldinghuus Amt, Ribe Stift, 5 i Tallet, tilkiendes den for Jylland udlovede Premie af 25 Rdlr., for at have merkeligen forbedret en til deres Bye liggende stor Tørvemose. J Stedet for, at enhver tilforn gravede i sine egne Moseskifter, have de vedtaget, at de herefter allene vilde grave fra een Side, for desbedre at kunne nytte den. Dette have de nu i paa hinanden følgende Aar gjort, og derved have den Fordeel, at alt hvad der duer til at brændes, kan skieres reent op, og ingen unyttige Bringer eller Balker blive staaende tilbage. Grunden under Tørve Jorden viser sig at være god Engbund, som det 3die Aar efter Gravningen giver got Høe, og paa denne Maade have de vundet et Stykke Eng, hvorpaa omtrent kan avles 18 a 20 Læs Høe. Til Vandets Astedning fra Mosen have de gravet 617 Alen Grøfter, ligesom de og har gjort den Indretning at den vundne Eng kan, til Frugtbarhedens Forøgelse, sættes under Vand. 267. Degnen Mads Jørgensen Møeballe i Hørnslet Bye og Sogn, Østerlisberg Herred, Calløe Amt, Aarhuus Stift, tillægges i samme Anledning en Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Han har, nemlig, behandler en ham tilhørende og i hans Eng beliggende Mose paa omtrent 2 Tdr. Lands Størrelse paa følgende Maade : Gravene ere aarligen førte paralelle og i lige Linie tvert over hele Mosen fra Norden til Sønden. Vandet har han afledet ved Grøfter, hvormed Engen er inddeget. Ved at afdæmme Afløbsgrøfterne har han sat Gravene under Vand efter at Torvene har været indførte, som har saaledes staaet hen til 14 Dage før han næste Aar har vildet skiere Tørv igien, da Dæmningen er bleven aabnet og Vandet udtappet saa Tørveskiererne har kundet staae i de nye Grave med tørre Fødder, og skiere 18 til 19 Tørvdybt, og ved Hielp af at af øse det Vand, der kan indsige, næsten reent opskiere Balken. Al Smuling, uduelig Tørv og Affald er bleven kastet i det forrige Aars Grave, samt jevnet og planeret, og førend Mosen er bleven forladt, er Grunden hvorpaa Tørvene har staaet, bleven renset og det samlede Smul kastet i Gravene, som hastigen igien tilgroer og bliver til god Eng.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Tirsdagen den 23de Junii, om Morgenen Klokken 6, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og kimodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir. At den Agendepost, som ellers ikkun hver 14de Dag medtager Bankosedler, Pakker med videre til Jylland, skal formedelst Viborg Omslags Termin imellem den 13de og 24de Junii, de 3de Postdage efter hinanden, nemlig den 6te, 13de og 20de Junii førstkommende, gaae herfra Kiøbenhavn til Jylland, og lige til Viborg medtage Penge, Bankosedler Pakker og Reisende: som og, at den Agendepost skal i samme Henseende afgaae fra Aalborg og ligeledes over Viborg den 8de, 15de, og 22de Junii, det bliver hermed til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. General-Postamtet, den 23de Maji 1789.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Fra 6te til 13de Junii ere her i Staden copulerte 15 Par, fødte Drenge 31, Piger 26, tilsammen 57, døde Mænd, 28, Qvinder 11, Drenge 9, Piger 11, tilsammen 59 ere altsaa 2 flere døde er trykte. af følgende Svagheder : Alderdom 5, Barselseng 2, Be ning 1, Brystsyge 7, Durchløb 1, Feber 1, Forraadne sesseber 4, Hidsig Feber 1. Jhielslagen 1, Kopper 1, M. dersyge 1, Slag 12, Tærende Syge 8, Uangivne Spa heder 11, Vattersot 3.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Barom. Therm. Vinden. 8 Junii. 128. 1. 6. 113 1/4 Varme. 1 N. N. V. 28. 3. 3. 15 1/2 - - S. V. 1. - - 28. 2. S. 161 S. - So Uvis. N. N. O. 13 - - 28. 5. d. 161. - - N. N. O. 14 - - 28. 8. o. 17 1/2 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Vexel=Cours, den 15de Junii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 66 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 25 1/2 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14.14 Dages Sigt 148 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 143. 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 144. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 1531. 14 Dages Sigt 1541.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Avnerisk T. Ved den Kongelige Danske Fregat Cronborg, ført af neraladjutant Capitain de Løvenørn, er mig følge Underretning meddeelt ved hans Hiemkomst, da han var Tour inde af Østersøen udi indeværende Maaned, og samme forefundet et Skibsvrag paa følgende Peilinger er Skibe=Compasset: Peilede Vraget over et med Hukken Skoven paa Stevens udi N. t. V. 1/2 Nordl. Dito Holte Kirke N. V. t. N. Dito dito Høyerup dito V. 2 dito Sydkanten af Stevens V. t. S. Paa samme Tildlede Falsterboe 171, fra Nord af Øster, alt efter Comp Dette Sted indtræffer paa 10 a 11 Favne Vand unges Miil fra Stevens. Om dette Brag skulde være det samsom udi den 2den Post udi Bekiendtgiørelse af 25de d. A. bekiendtgjort, og som fra Nyeorde Des Lodserie er mig tilst. kan jeg et give nogen Sikkerhed for, men troelig er det : skillige hver for sig. Kiøbenhavn, den 30 Maji 1789. A. Lous,
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Commandeur og Oberløs, af ugeskriftet Samleren, som Hr. Bøg paa mit udgiver, udgik forrige Uge Nr. 67, som indeholdt: 1. Gang, af Hr. Thaarup, 2) Til mine Venner, af Hr. 2.1) En Drikkevise ; 4) Noget om Pdyrren med Hensyn paa Tider; 3) Den engelske Frier i 6) En Aneldote: 1) Til m. J Morgen udgaaer No. 68, som indeholder: 1) En dans ter, 2) De fortiente alle at de : 3) En Anecdote. Paa origingle Skrift modtages bestandig Subskription, som gielder for hele Aargangen, hos Forlæggeren Boghandler. strup i Skidenstrædet Nr. 172.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
I et tredie Hefte af Artik og Antilritik, der indeholde kiellige Recensioner, er nu færdig, og sælges for paa Tryk= og 7 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, hos Forlægge. ler Popp paa Rosengaard. i Christian den Syvende, af Guds Raade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Halmeen, Stormarn, Datmarsken og Oldenaborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Maniaraten i ByeAlsdags Vidtra udi Vort Land Nørre Jylland, deres derom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering gallernaadigst have benliget og tilladt, saa an dermed beviis ge a tillade ande, som Skifte=Forvaltere efter afdøde grne. Sophia Susanaa Greve, forhen afg. Captam maausChristian von Folligs Efterleverske, maae ved Proclamat apanap i & perpetui til nei, med Aar og Dags Varøiel, nar de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser den Biborger a Samler og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde ane dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte at ene Sophia Susanaa Greve, limarsom og Arvingerne efter Land, de første for saadan deres havende Krav inden forskrivne Tids Forløb, de gaae for deres Arve Ret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan, Jndkaldelse i Amserne ansees og være Ugesaa gyldig, som om den var skeet ved proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende VærAucting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører: hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stad at tage vare. Givet paa Vort Slot. Chritansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn den 5te Juni 1789. Under Vort Signet. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lad pæna præctui & perpetuiulentii med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter forbemelte af Frue Sardie Susanna Greve alg Capitain Augus, Christian van Følligs Efterleverske, i hvorat saadant Krav end maatte derivere, et i nogen Maade undtagen; Ligesom og Arvingerne efter dende, de første for deres Fordringer og de sidste deres Arve Act for og at anmelde inden forskrevne Tids Forløb, og samme bronsliggiøre. Wiborg, den 9de Junii 789. S. Gierni. Tolstrup. Klem. Wissaa. 5) Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Kange til. Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertue, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarken og Olden berg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Borgemester og Hospitalsforstander Niels Rødde og Raadmand samt Boe. at Herredetard Niels hund, at Vor Kiøband aarhuus ud Bier Land Nørre=Jylland, deres herom allerunderdamat, enette Ansøgning og Begiering, allernaadigt have bevilget en maadt paa og hermed bevilge og tillade, at de slomSkifte=Forvaltere efter den i bemelte Aarhuus afdød Kiøbmand Jens Andersen Schmidt, maae ved Proclama al og aneral & perpetmann, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jnd ske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altenaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene paa at have noget at fordre efter bemelte aft Jens Anderica Schundt, hvoraf end saadant Krav maatte aarene sig, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviislig more, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Lo oven; dog skal denne Vores allernaadige Bevilling læses. for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Re siden Stad Kiøbenhavn, den 22de Mai 1789. Under Vort Signet, Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C. v. Grandt. P. Aagaard Sabbw. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
J Følge forestaaende Kongel. allernaadigste Bevilling, indkaldes alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter vores afdøde Broder Jens Tang, dermed at fremkomme inden Aar og Dag, sub pæna præclusi & perpetui silentii, for os, som Executores paa egne og Med=Arvingers Vegne, samt deres Fordring, tilbørlig anmelde og bevise. Ringkiøbing, den 23de Mai 1789. Søren Tang Peter Lang. til Thumgaard. til Norwosborg.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
J Medhold af hans Kongel. Majens, allernaadigste Betilling, saaledes lydende : nye Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Lorenz Ditielsen, - forrige Byefoged i Vor Kiøbstæd Ebbeltoft, og Herredsfoged i Sønder og Møls Herreder udi Bort kand Nørre=Jylland; hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed at bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske a Aviser, den Altonaiske Merkur og Wiborger Samler, 3de engange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, suk pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos ham, hvad enten saadant maatte anrøre noget fra bemelte ham anbetroede Embeder, fra hvilke Vi allernaadige have entlediget ham, e eller Umyndiges Midler, eller fra andre af ham havte Com om ssioner og Forretninger, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og bepusliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Avi et serne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdaman have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Børt Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Rendens=Stad Kiøbenhavn, den 15de Mai 1789. Under Vort Signet; (L. S. V. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Lorenz Ditielsen af Ebeltoft, Bevilling at maae i Aviserne. indkalde sine Creditorer. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle og endeer, som formerne sig at have noget at fordre hos mig, hidrørende enten fra bemelte mig anden troede Embeder og Umyndiges Midler, eller fra andre af mig havde Commissioner og Forretninger, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forlad hos mig at anmelde og denneliggiøre, da jeg i dets Mangel efter berørte Tid for at Tiltale og Ankrav i saa Fald vil være befriet. Ebbeltoft, den 19de Mai 1789. Lorenz Ditielse.
Berlingske Tidende, 1789-06-15
Foruden det ved Retterne læste Proclama bliver herved 3de Gange efter hinanden i de Berlingske Aviser bekiendtgjort, at paa Hersomgaard i Wiborg Stift, Haldsamt Rinds Herred, er forrige Tiener Christen Laursen den 29de Marti sidstleden. ved Døden afgangen. Ved de i Overeensvommelse med Loren holdte Stifte Samlinger, angav de nærværende Arvinger at den Afdøde da de efterladt sig en Heisøster Maren Laurisdatter. forhen i Ægteskab med en Person ved Kongens Malimle, døre Navn de er vidne, men nu som Enke udi et Hospual i Kiøbenhavn; hun og flere som findes, som troer slaberettiget til at arve saavelsom Stervboets Credi og Debitorer indkaldes derfore derved, at møde eller møde lade derpaa Hersomgaard førstkommende 26de Junii Formiddag Kl. 10 Slet, da en Skiftesamling i Boet foretages, vedkommende vilde behage at forsøre sig med Legitimationer, Fuldmaaler, og saadanne Beviser som Loven kræver efter død Mand, da enhver kan vente hvad Ret er. Hersomgaard, den 20de Mai 1779.