JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Naar Conti i Lessings Emilia Gallotti faaer paa sin Forsikkring, at Konsten søger efter Brød, til Svar af Prindsen: "Det skal den ikke; i mit lille Herredømme sikkerlig ikke – saa er det et Svar, han kunde vente sig af en Prinds af Gustalla - ikke af en Millionair i Hamburg. Her maa Konsten i egentlig Forstand, søge efter Brød, og Konstneren kan prise sig lykkelig, naar en rig hamburger Handels= eller Pengemand faaer det Jndfald, at lade sig, sin Kone eller sine Børn portraitere hos ham, eller sit Landsted pryde med malede Lofter. Der skal en Begivenhed, som de Allieredes Jndtog i Hamburg til, naar den Hamburgske Konstsands skal bevæges til at lade forfærdige et Malerie, som det, der hænger paa Stadthaus. Den ringe Konstsands, man finder i Hamburg, er saa meget mere paafaldende, som man i Søsterstæderne Lübeck og Bremen træffer, fra de ældste Tider af, saa mange Minder om Følelse for det Skjønne, uagtet ogsaa der Hande ken er Maalet for Alles Bestræbelser. Man hav villet undskylde Hamburgerne med, at de altid have havt saa store Udgivter til deres Stads Vedligeholdelse og til at afholde det overalt indstrømmende Vand fra at anrette Ødelæggelser. Men betænker man, hvilke Rigdomme Hamburg har havt Leilighed til at samle, især under den franske Revolutionskrig, og hvilke rige Indbyggere det tæller, saa maa Aarsagen nok mere fø ges i Mangel paa Konstsmag end i Mangel paa Ævne. Hvor faa Stæder, naar man undtager London og Paris, kan, som denne Fristad, opvise Capitalister, der eie 8 til 18 Mill. Mark Banco, Spørger man, hvorpaa anvende disse deres store Indtægter, saa er Svaret sædvanligen; paa at forøge deres Capitaler, dynge Guld paa Guld – i det Høieste paa et kostbart Møblement, glimrende Gjæstebude og smukke Hauge anlæg. Man har forsikkret mig, at der gives Rigmænd, som sætte aarligen 6 til 8000 Mk. Banco paa deres Lysthauge. Men kun faa af dem anvende noget paa at ophielpe Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Paa et Konstacademie er der ikke tænkt, uagtet Hamburg just var Stedet, hvor et saadant med Nytte kunde oprettes. Der er vel blevet gjort Forslag dertil, men de, i hvis Magt det staaer, at udføre det, synes ikke fynderligt at bryde sig derom. Jmidlertid mangler dog Staden ikke ganske de fornødne Hjelpemidler dertil. Et anseeligt Maleriegallerie findes i det forrige Schimmelmannske Palais i Muhlenstrase, der kan betragtes som offentligt, da det er offentligen til Skue. Desuden gives her adskillige Samlinger, tilhørende forskjellige Private, som Senator Sontags Enke, Dr. Spangenberg, W. F. Gültzow, Hofraad Ehrenreichs Arvinger, Mettlerkamp. Selskabet til nyttige Konsters og Haandteringers Befordring har en smuk Samling af Kobbere og Haandtegninger. J Professor SuhrMaleriesamling findes adskillige udmærkede Stykker. - Men hvilken Nytte kunne disse Konstskatte vel stifte her, hvor Fleerheden af Menneskeer ikke tænker paa andet end at trassere og remittere og acceptere, ei allene i, men ogsaa uden for Børstiden. Hvor Homeur, betyder en Vexels Antagelse, og den Groveste kaldes "fiin naar han punktligen betaler hvad han skylder Jntet Under, at man i en saadan Stad ikke finder nogen Hope og endnu mindre nogen Perikles. Smag for det Skjønne maa komme ovenfra. Det har været Tilfældet i alle Stater og i alle Tidsaldere. Under hvem blomstrede en Phidias og Praxiteles, en Horats og Virgil, en P. Corneille og Racine? Hvor der gives Mæ gener vil der aldrig mangle Maroner. Men der, hvor de høiere Classer hverken agte Konst eller Videnskabelighed, maa Muserne snart tage Flugten. Allerede for tredive Aar siden sagde Ramdohr: "Det undrer mig meget at Indbyggerne i en saa rig og fri Stad, som Hamburg, finde saa liden Smag for de dannende Konster, og især, at man træffer saa faa Mindemærker af det Skjønne." Hamburgerne ere siden den Tid vist ikke blevne fattigere, men i deres Smag for Konst intet mindre end rigere. Mange af deres Rige ligne Negerne i Potosis Miner, der grave og grave, men blive lige vige. Alle de Konstminder, som i de tre sidst forløbne Aartikom til her, ere Adolph. IV. af SchaumburgsMonument, og Tischbeins store Malerie paa Stadthaus. (Fortsættes.) Ved Christian Bendtsens Død. Arme Fader, Hjertet maa nu bløde. Stakkels Moder med den knuste Barm, Eders Yndling, lille Christian døde: Ak! et Barn kan gjøre riig og arm. Tungt, at Markens Blomsterspirer knækkes Ofte, naar de morgenfrodigt groe! Men skal Barnet er i Vuggen lægges, For at styrkes ved den stille Ro For at opstaae Solen fank i Have; Midlenat forjetter Morgengry; Paaskelillien fremstaaer kun af Grave; Regnbueglandsen fødes af en Sky. Blomsten sig ved Aftentid maa lukke; Duggen falder i Erindrings Daab. Favn da, Fader, Sønnens Askekrukke; Thi den gjemmer svundne Dages Haab. Dog kun blide Veemodstaater rinde Duen svang sig til sin Helligdom; Blandt Cheruber, klædt af Morgenvinde, Staaer for Gud hans Sjæl nu englefrom. Nikolai Krossing. Forudviis farer ikke ilde. Peder Syn. (Gods Raad til Enhver, der vil bosætte sig i Smaabyer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
En elskværdig Krigsmand, der fik en kun meget lille Arv, efter sin Fader, opgav Hovedstaden og flyttede til een af Provindserne. Hans Venner havde rost ham dette nye Opholdsted som en Godtkjøbsegn, hvor man tillige fandt et behageligt Selskab. Som han kom did, lod han sig føre ind i een af de største Kredse, og, efter mange Buk og Skrab, bad han om Tilladelse til at tale. Alle forundrede sig; Enhver, taug; og Hvad man fik at høre var omtrent følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
For at afværge alle Spørgsmaale og forekomme den Nysgierrighed, der pleier at herske i Smaabyerne, har jeg den Ære at mælde: at jeg hedder saa og saa, at min Fader kaldte sig ligeledes, at jeg er født i 7, har været opdraget der og der, kom som Lieutnant ind i det og det Regiment, steeg til Capitain, men har med en ærefuld Afsked trukket mig tilbage fra Tjenesten, for at leve mine øvrige Dage i Stilhed.""Det Lidet, jeg har at leve af, forpligtede mig til at søge en Egn, hvor billige Priser fordoble mig mine Jndtægter. Man har nævnet mig Deres By som det behageligste Sted i hver Henseende. Jeg har taget mig det til Hjerte, bestemt paa at fortjene Deres Godhed. Fader, Moder, Brødre, Søstre, Alt er død fra mig; jeg er den Eneste af en talrig Familie og mindre end formuende." Vel har jeg mine Feil, og Hvo har ikke det, men jeg har og mine Dyder. Jeg er af en saare levende Characteer, siger alfor frit min Mening, handler stundom uden at overlægge forud, for ei at sige fremfusende; men jeg har et godt Hjerte og er af en medlidende Natur. Her fremlægger jeg Listen paa mine Venner, saavelsom og hvor de opholde sig, og hvad Titel de have. Listen over mine Fjender følger hernæst. Der er Jngen, som jo har Fjender; og det var slemt, siges der, om man ingen havde. Man kan nu skrive til Begge og forhøre, om jeg farer med Sandhed Sex Ugers Tid giver jeg, og i dem kan man have Svar. Det er endog næsten for lang en Tid. Jeg har ikke eet Ord at sige, indtil den Tid er forløben, man kan saa længe hvidske hinanden til, Hvad man vil om mig, gjøre saa mange Historier, man behager, paa min Regning. Men, er Tiden eengang forbi, taaler jeg det ikke længer og slaaer for min Ære som en Cæsar. Paa den anden Side erklærer jeg ogsaa, at hele Verden maa da slaae løs paa mig, hvis jeg findes greben i Usandhed. Man skal vorde tilfreds med min hele Fremgangsmaade, og, gjør man mig ikke ond, skal man finde mig saa god som nogen Anden. De tilstedeværende Herrer og Damer vidste ei i den første Forundring over en slig Frimodighed, om man havde at lee, eller at blive vred. Midlertid hovede dog Krigerens Ligefremhed. Man gik ikke ud paa Spor, man skrev ikke til Nogen; den Fremmedes Fortælling antoges for paalidelig og var det virkeligen. Han fik Ingen at slaae, blev ikke heller slagen af Nogen og endte sine Dage i Fred paa Stedet, efter længe at have levet med Jndvaanerne, som med sande Venner. Gak Du hen og gjør ligesaa (Efter Lettres recreatives et morales par Auteur de la Conversation avec somme. Af Paris 1767.)F. H. G.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Jndenlandske Efterretninger. Jblandt de Arbeider, som i Aar have været udstillede i Jnstitutet for Metalarbeidere, fra d. 22 f. M. til d. 4de dennes, er Adskilligt omtalt i Dagen No. 283 med fortjent Roes, saasom Sølvarbeider O. C. Møllers og Guldarbeider C. Møllers m. m., men Jndsenderen heraf troer, at Juveleer Ekeroths Sølv Snuustobaksdaase og kunde fortjene nogen Opmærksomhed; thi uagtet der behøvedes vel megen Kraft, for at lukke den op, kan det dog ikke nægtes, at den jo viser, at Forfærdigeren er en fortrinlig god Arbeider, som han og er bekiendt for Han boer paa store Kjøbmagergade No. 63. Ligeledes kunde vel Schrøders Juveleerarbeide. fortjene Roes. Han har i nogle Aar reist udenlands, for at perfectionere sig i sit Fag, og aabner nu en Boutik af sit Arbeide i store Kongensgade No. 221. - Adskilligt af Eleverneafdreiede Arbeider, samt drevne og graverede Kobberplader, give og sikker Formodning om, at flere fortrinlig duelige Arbeidere ville kunne ventes fra Jnstitutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Odense, d. 3 Dec. J Tirsdags Aftes indtraf Deres Høiheder, Prinds Christian Frederik, med Gemalinde, igien her til Odense. Dagen derpaa var Cour paa Slottet, og ved de følgende Audientser har Hs. Høihed med sædvanlig Opmærksomhed og Blidhed naadigst behaget at anhøre Enhvers Andragende. Kun beklage Vi, saasnart at skulle savne det ædle Fyrstepar, da Høistsamme om nogle Dage atter agter at afreise herfra til Hovedstaden. - Det urolige Veir vedbliver ved Storm og Regn, og ofte er det midt paa Dagen saa mørkt, at Man neppe kan see at læse uden Lys. - J Onsdags Aftes har en af de for Rigsbanksedlers Forfærdigelse Tiltalte og en anden for Tyverie hæftet Person fundet Leilighed til at undvige, ved at liste sig op paa et Loft i Raadstuegaarden, derfra bryde ud paa et Nabotag og komme ned paa Gaden. Endnu skulle de ikke være paagrebne; men alle Anstalter ere føiede til at forebygge deres Undvigelse fra Provindsen, som paa denne Aarstid ventelig heller ikke vil lykkes dem. Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
J Viborg Samler No. 144, d. A., læses følgende: (Jndsendt.) Jblandt de Stifter og Amter i Jylland, som mueligen kunne vente Tilladelsen at brænde Brændeviin, findes ikke Viborg Stift nævnt, uagtet dets Heder og skarpe Egne, særdeles qvalificere sig til, at Beboerne i samme gaves den meest udvidede Afbenyttelse, af hvad der produceres. J de skarpe Egne afbenyttes især Spølen til Svins Fedming og om Foraaret til Lammenes Optrækning: det er der man fornemligen vilde sætte Priis paa Tilladelsen at brænde Brændeviin, og bedre var det vist, at Staten tog en passende og billig Jndtægt, end at Vedkommende, som ulovligen afbenytte Brænderiet, maa stoppe Munden paa nærige Angivere og Deslige, som mer see paa egen, end Statens Fordeel. Hvis Brænderierne for hvert Sogn, enten under Et blev bortforpagtet, eller Afgiften blev lagt paa hvert enkelt Brændeviinstøi i Sognet, vilde Afgiften til Kongens Casse ligere blive fordeelt, end om den lagdes paa hele Sognets Hartkorn, da ikke enhver Beboer, i Forhold til sit Hartkorn, benytter Brænderiet; men stundom en Møller og en Huusmand af ringe Hartkorn, brænde meer, end den største Gaard-Eier i Sognet. - Hvis Vedkommende gunstigen vilde tage denne Sag i Overveielse, er Hensigten af disse Linier naaet, der ere fra en Hede-Beboer. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Tirsdag (d. 7de: De to Frimurere, Comedie i 3 Acter, og Den nye Jordegodseier, Syngest. i 1 Act. Jmellem Stykkerne En Entree. - Torsdag: Lul. - Fredag: Svend Grathe, nyt originalt Sørgespil i 3 Acter, af en Anonym. Løverdag: Sargino, Opera i 3 Acter. Regnskab for Anvendelsen af de indkomne Penge til Uddeling blandt forliste og trængende Sømænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Jndtægt. 1. Fra Bombebøssens Concert i Helsingøer, den 21 Marts d. A., som indsattes i Sparecassen i Sedler, med Renter, Rbd. 81. 93 s. 2. Fra Selskabet Nordia, som indsamlet ved et festligt Maaltid paa dets Stiftelsesdag, d. 3 Novbr. d. A., 18 Rbdlr. i Sedler, samt i Sølv. Rbdlr., 1 Rigsort og 1 Fiirskilling. hvis Anvendelse af Directionen blev overladt til Undertegnede, – ialt Summa Rbdlr. S. og T. 101. 77 s. Deraf er uddeelt: I. Til 2 Maaltider for Bombebøssens, 20 gamle Sømænd. Rbdlr. 8. 32 s. L. 1) Til 8 af Vestindisk Capitain Farrers skibbrudne Mandskab, hver 2 Rbdlr. . . . . . . 16. = 3. Til 8 af Vestind. Capit. Schraders ligeledes skibbrudne Folk, hver 2 Rbdlr. . . . . . .A. Til Enken Mad. Graff i Christiania, hvis Mand jevnligen havde givet til Bombebøssen, og som paa sin Hjemreise for 3 Aar siden faldt overbord, sendt i Mai d. A. 4 Specier, a 14 Mk. 8 s. . 5. Til en gammel Matros, Peer Olsen, som havde forliist alt sit Tøi og kom ind i Bombebøssens, Fribolig, til Linned og Skoe. 6. Til Skipper Ockelmans Kone, hvis 7 Aars Barn blev overkjørt d. 12 Juli d. A., 1 Rbd.; til den syge Trein Corneliusdatter paa Dragøe, Enke efter en forliist Sømand, 3 Rbdlr., og til Gunild Maria i Helsingøer, ligeledes Enke efter en forliist Sømand, 1 Rbdlr. (hun har forhen bekommet 10 Rbd.), tilsammen . . . . . . . . 7. Til 15 forskjellige Søefolk, der Tid efter anden i indeværende Aar. vare forliste, havde mistet mere eller mindre af deres Klæder &c., og som behøvede øiebliklig Hielp til Livsophold, udbetalt fra 5 til 1 Rbdl. mod deres Qvitteringer . . 8. J Behold . . . . . . . Overeensstemmende med Jndtægten. - Rbdlr. S. og T. 101. 77 s. De i dette Regnskab under No. 2. *) anførte, med Vestindisk Capitain Farrer 8 skib, brudne Søefolk mødte paa denne Reise følgende ulykkelige Hændelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Den 14de September d. A. forlod Brigskibet Hanna, tilhørende Handelshuset Watt & Gordon, St. Udes med en Ladning Salt, bestemt hertil. Uagtet Briggen var et godt stærktbygget Fartøi og vel forseet, saa indtraf dog den 21de derefter i Spanskesøen den Ulykke, at Skibet, efter flere Dages Arbeiden i svær Søgang og Storm, sprang med eens læk, saa at begge Pomperne bleve satte i Gang, men til ingen Nytte, eftersom Vandet steg pludselig op til 9 Fod. En Seiler var vel i Sigte, og for denne gjordes Nødsignal, men han besvarte det ei - uagtet han maatte kunne see dem synke - og seilede vær. Forvirringen blev stor blandt Mandskabet. Baaden og Jollen lettede sig selv ud, da Briggen var i Synkende. Lidt Brød og Vand, Compas og Lys var Alt, hvad de fik med dem. 100 Favne fra Briggen saae de den synke med Top og Tagl, og dem selv overladte til et Rov for Søen. J 3 lange Etmaal holdt de det ud i den aabne og synkefærdige Baad, og beholdt dog Modet, hvortil Sømandssange iblandt oplivede dem. De saae i denne lange Tid adskillige Skibe, af hvilke et var dem saa nær, at de i Baaden ved lys Dag kunde see det mindste Toug ombord paa samme, og han upaatvivlelig ogsaa maatte have kunne see dem og deres Nødsignal; men som de tænkte sig deres Frelse ganske nær, saa til deres store Forbauselse, holder han med eet af, for at undvige disse ulykkelige Mennesker. - Nu først sant deres Mod noget, formedelst den tilstundende 4de Nat; – men da Natten var overstaaet, og de i Dagbrækningen fik Sigte af en Brig, holde de til den og den holder til dem - og kort – Capitain William Sewel, førende Briggen Qvebecks Paqvet kom imod disse 11 Mand med aabne Arme og erklærede høit, at denne Dag var for ham den lykkeligste i hans Liv og kunde ei opveies med Penge. - Samme Dag fik de stormende Veir og Modvind, hvilket holdt ved i al den Tid, vore Folk vare ombord paa den engelske Brig. Provisionerne og Vandet gik op - men det engelske Mandskab deelte ufortrøden daglig deres lille Ranzon af et Par Tvebakker med vore Folk, og pleiede dem fra først til sidst i de 19 Dage, Reisen varede, som vare de deres Brødre. Capitainen lod dem endog, efter Ankomsten til Skibets Lodseplads Limerick i Jrland, forblive ombord hos sig og nyde forfriskende Føde, ligesom hans eget Mandskab, indtil de Forliste kunde med en Skibsleilighed tiltræde deres Afreise til Helsingøer - uden at tænke paa at erholde, mindre tale om nogen Godtgjørelse; men følte sig belønnet i den glade Bevidsthed, at have opfyldt sin Pligt mod Mennesker, der vare stedte i Nød Kjøbenhavn, den 6te December 1824. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 December. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224 Spec. 228. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer (uden Renter) 88. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 1002 Rbd. r. S. ell. 114 a 114 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. Dito 4000 Bcomk. . - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104 a 104 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16. - Svenske Sedler 53. - Asiatiske Actier Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Hertugen af d'Aguillon talte engang, som Statssecretair, i J. J. Rousseauls Overværelse med stor Foragt om de Lærde, der skrive for Penge. "Og hvorfor chiffrer da Deres Ercellence, spurgte Jean Jaque.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
En Tilskuer fandt det saa konstigt, af Tambourmajor Koch kunde hænge ved Fødderne og tromme. "Men det er endnu konstigere, svarede hans Sidemand: "at hænge ved Hovedet og tromme" aarsagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 December 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
(Slutningen følger.) Detærlige Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
En Reisende kjøbte sig i Lyon kosteligt Tøi til een heel Klædning. Kommen tilbage til sin Fødegn sendte han Bud efter en Skræder, der, da han havde taget alle mulige Maal, erklærede: at, saasom der ei var Tøi nok, kunde han paa ingen Maade paatage sig Arbeidet. Billigviis fortørnet herover lod vor Reisende en anden Skræder hente, der ansaae Tøiet for klækkeligt og lovede, at inden to Dage skulde han levere Klædningen færdig. Den kom til bestemt Tid, og Eieren fandt den saa rummelig, saa velgjort, at han aldeles Jntet havde at udsætte. Midlertid undlod han ei at lægge Mærke til, at Skræderens Søn, der fulgte med sin Fader og baer denne Klædning, havde nye Bind klæder paa af selvsamme Tøi, som det syntes. J sin Forundring spurgte han, hvorledes det vel kunde gaae til, at den ene Mester fandt Tøiet ikke klækkeligt til een eneste Klædning, mens den anden endog fik tilovers deraf. "Manden maa vist have en større Søn, end min blev Svaret. (Lettres recreatives et morales, a Paris 1767.)F. H. G.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 7 Decbr. D. Høih. Prinds Gouvernøren og høie Gemalinde behagede naadigst at overvære den af de forenede Musikvenner paa den store Raadhuussal i Aftes opførte Concert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Det høieste Bud ved 4de Auction paa den store Comediehuusbygning her i Byen var 720 Rbd. foruden Skatterestancer. - J Gaar Formiddags havde vi klart Frostveir, men inden Aften var Vinden igjen vestlig med Slud og Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Aarhuus, d. 3 Decbr. I Gaar Morges, Klokken henved 5 har flere seet det lyne, ogsaa vil man have følt en let Jordrystelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Viborg, d. 6 Decbr. Endnu vedholder Stormen og Regnen styrter i fuld Maade ned Dag og Nat. Nu har i lang Tid Sydvest storme raset og bragt Jorden, som det synes, overflødig Væde. Dersom der nu ikke ved Fuldmaane skulle skee Forandring, vil det formodentlig endnu staae hen til Jerndogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Skuepladsen. Mandag (d. 13de: Jægerbruden, Syngestykke i 3 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Blandede Efterretninger. Jturbide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Ostindiske Shawler. J Provindsen, Caschemir ere 16,000 Væverstole bestandigen sysselsatte med at væve disse Shawler, og ved hver Stol arbeide i det mindste tre Mand, hvis Dagløn er omtrent 3 pice. Disse Væve levere aarligen 80,000 Shawler. Mange udsendes vaskede, ligesom de komme fra Stolen. At vaske og pakke dem forstaaer man bedre i Umrutser end i Caschemir. Caschemir-Gederne ere betydeligen bredere og høiere end de europæiske. Deres Pelts er tyk, sort og tilsyneladende grov, men tæt ved Skindet have de en fiin, blød Uld. Et Par saadanne Geder sælges for 30 Runker. 24 Pund af den bedste Gedenld sælges i Caschemir for 20 Rupier (hver Rupie er 5 Rbd. 2 s.S.). Den almindeligere og grovere Gedeuld sælges for det Halve. Fruentimmer spinde Ulden og farve den siden, naar Shawlet er færdigt, bliver det stemplet paa Toldkamret og deraf betalt en Afgivt, i Forhold til Vævets Finhed ( 1/2 Deel af Værdien i Landet selv). De derpaa arbeidende Personer ofte 4) sidde paa Bænken omkring Væven ved Arbeidet. Men paa et simpelt Shawl arbeide kun To af Gangen. Et fiint Shawl med almindelig Bord sysselsætter Væveren næsten i et heelt Aar. De broderes med Træpinde og hver Farve har sin særegne Naal. En Overvæver har Opsynet over alle de andre, og paaseer, at der arbeides efter Mønstret. Tversiden ligger under Broderingen, opad. Udenfor Staden Harlem, naar man kommer ind i den skjønne Skov, ligger det delige Landsted le Parillon kaldet, som den forhenværende Banquier Hope fra Amsterdam havde ladet bygge og siden solgt til Kong Louis for 300,000 Fr. Denne Eiendom tilhører nu Staten. J den sidste Tid har Enkeprindsessen af Oranien og Brunsvig resideret der. Det er bygt i italiensk Smag og Vestibulen prydet med en Copie af Laokoon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Den af den berømte Frauenhofer i Mun chen forfærdigede nye Refractor er 15 Fod lang, Objectivglasset har 10 Tommer i Gjennemsnit, og med den lille Finger kan man bevæge Vægten af adskillige Centner til alle Himmelrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Jagttageren er under Æquators Kreds paralle for Polhøiden af Dorpat 580 23, denne er deelt i 24 Timer og dreier sig ved en ligefor mig Bevægelse af det ved Siden anbragte Uhrværk i denne Tid om Axen; man kan da læse paa Vernieren, hvor længe man har lagttaget. Ligeledes kan man uden Umage faae Stjernen i Refractorens Ax.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
Perkins har leiet i London et stort Rumtil at vise Virkningen af sin Dampcanon. Dersom dette rædsomme Myrderedskab nogensinde skulde komme i Brug, saa maatte den nuværende Maade at føre Krig paa aldeles forandres. I en Klippe i Fontainebleau troede man for ikke længe siden at have opdaget en Mand af Steen paa et Stykke af en Steenhest. En Speculant slæbte dem begge til Paris, hvor han lod dem see for Penge, og en Chemiker, Barruel, undersøgte et Stykke deraf chemisk og fandt Kalkphosphat, altsaa Beensubstants. Siden har Academiet ladet anstille en chemisk Undersøgelse men samme fandt ingen Kalkphosphat, altsaa heller ingen Beensubstants. I Simagon, beliggende i den Oranienbaumske Kreds af det St. Petersborger Gouvernement, lever en Landmand, ved Navn Johann Wihdlein, som er født 1719, og altsaa 105 Aar gammel. Han har været tre Gange gift, først i sit 77de Aar avlede han sit yngste Barn. Af Fødsel en Fin besøgte han i de to sidste Aar hver Helligdag den 2 Verster fra hans Bolig liggende finske Kirke til Fods. - Ogsaa i Provindsen Kurland døde i Aar to Landmænd, begge i en Alder af 106 Aar. Den ene besøgte indtil to Dage førend sin Død uafbrudt Kirken. og beholdt indtil sit Endeligt sine Sandser usvækkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-12-11
J London er nu anlagt en Hønsefabrik. Man udruger nemlig Æg ved Hielp af Damp varme og dette Udrugningsskuespil kan Enhver faae at see for sine Penge. For at gjøre de forskjellige Udviklingsperioder, ret beskuelig lægger man Æg under et Glas. Man kan nu, det vil sige, en Maaned i Forveien, bestille et Antal Kyllinger i Fabriken. J Paris har et speculerende Hoved anlagt en lignende Anstalt.