Jyllandsposten, 1840-11-17
Nyheds Post Det er en netop paa nærværende Tid meget interessant Artikel, der indeholdes i Fædrelandet" om Kjøbenhavns Farer i Aaret 17167, da man derved bringes i Erindring om Russens Sindelag mod de Danske for hundrede Aar tilbage. Det bemærkes her, at Frederik den Fjerde og Peter den Store i Sommeren 1716 havde en Sammenkomst i Hamborg, hvor man blev enig om at foretage en Landgang i Skaane, hvortil Rusland skulde medvirke med 20,000 Mand Fodfolk og 4,000 Ryttere og 48 Galeier med 8000 Mand. Men paa Kjøbenhavns Rhed samledes tilsidst en Flaade af 18 større og mindre Krigskibe, foruden de 48 Galeier. De russiske Tropper steeg til 40,000 Mand. Fra dansk Side samledes 10,000 Ryttere og 16,000 Mand Fodfolk, ligesom den danske Flaade forenedes med den engelske. Jstedetfor at foretage Touren til Skaane, hvorom Frederik den Fjerde gjentagende mindede, trak Peter Sagen i Langdrag og beskjæftigede sig derimod med at optage Kaar ter over Sundet og maale Dybden i Havnen og de Grave, som omgave Kjøbenhavn og Castellet. Hans Hensigt var nemlig at slutte Fred med Carl den Tolvte, hvorved Sverrig kunde faae Norge, medens Peter vilde overrumple Kjøbenhavn og Kronborg og sætte sig i Besiddelse af Sjælland, hvorved Herredømmet over Østersøen sikkredes ham. Hans Plan gjennemskuedes ved flere Leiligheder; saaledes forlangte han en af Nøglerne til Østerport og Tilladelse, til at indqvartere saa mange af sine Folk i Staden, som han vilde, hvilket dog Frederik den Fjerde afslog. En anden Gang sendte Keiserinden Bud til Gouverneuren med Begjæring om, at Østerport maatte staae aaben en vis Nat, da Keiseren, som havde Modvind, var ude paa Sundet. Dette lovedes. Ud paa Natten sendtes en russisk Officeer, ved Navn Bruse, hen for at see, om Porten og saa var aaben, men han fandt den lukket, og et nyt Bud, som afsendtes for at bevirke Portens Aabning, maatte lade sig nøie med den Beskeed, at Nøglen var afleveret til Kongen, og at man ikke kunde uleilige ham paa denne Tid af Natten. Ved Kronborg, hvorhen Peter pludselig begav sig med velbemandede Galeier, fandt han til sin Ærgrelse Alt beredt, at Besætningen havde skarpladte Geværer overbeviiste han sig endog om, ved at rive Geværet fra en Soldat og affyre det. En anden Gang brød Keiseren pludselig op fra Leiren med 1500-1600 Ryttere samt Fodfolk, og forsøgte, i Spidsen for disse, at trænge ind gjennem Østerport, men den vagthavende Officeer, Lieutenant Martin Düssel, mærkede Uraad og tillod kun Keiseren at passere, men trak Slagdommen ned for de efterfølgende Tropper. Keiseren besværede sig til Frederik den Fjerde uden Nytte, da Dussel endog blev belønnet med Optagelse i Adelstanden, under Navnet Falkenskjold. Alle danske Vagter bleve nu fordoblede, Hovedvagterne forsynedes med Kanoner m.m. Omsider indskibede Keiseren sig den 19de September, men forlod dog først Sielland laugt ind i October Maaned." – Det hedder slutteligen i Artiklen: Ved at mindes den russiske Regjerings Færd mod Danmark ved denne Leilighed, rinder os uvilkaarligt i Hu Ruslands Opførsel med Hensyn til Berøvelsen af Norge. Ruslands Keiser, Alexander - den Samme, som for faa Aar tidligere høitideligt havde tilsikkret Danmark sin Bistand til at opnaae Fyldestgjørelse for Englands Uretfærdighed – foreslog ved Mødet med den svenske Kronprinds i Aabo 1812 at deele den danske Stat, og lovede at skaffe Sverrig Norge, som Løn for Hjælpen mod det truende Angreb fra Frankrig. Løftet i Aabo blev til Virkelighed ved Freden i Kiel, som russiske Vaaben, i Forbindelse med svenske, aftvang Danmark.