JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
J Løbet af dette Aar vare 23 Svenske Skibe ankomne til St. Ybes og vendte med Saltladninger tilbage til deres Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Fra Paris haves følgende Efterretning: Engellænderne havde gjort en Landgang paa Jsle de France og bemægtiget sig der et Fort. Men dette blev igjen indtaget af de Franske Tropper, hvorved Engellænderne mistede 2000 Mand Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
To Engelske Fregatter ere i en Fægtning med to Franske Fregatter fløine i Luften og to andre Engelske Fregatter ere blevne tagne. Man venter med det første omstændelige Efterretninger om denne mærkværdige Begivenhed. (Jsle de France er en Øe i det æthiopiske Hav, 50 Mile i Omkreds, opdaget første Gang af Portugiserne 1598, som kaldte den Cirne. De bleve 1598 fordrevne af Hollænderne, som kaldte Øen Mauritius, men igjen forlode den 1710. Derpaa nedsatte sig der de Franske og kaldte den Jsle de France. Siden den Tid befinder Øen sig i gode Omstændigheder; den leverer en Mængde Caffe, Sukker, Tobak, Alde, Jbenholt &c. Dens Vedligeholdelse koster Frankrige aarligen nogle Millioner Franker; men den er meget vigtig for den Ostindiske Handels Vedligeholdelse.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Fra de Spanske Grændser haves Efterretninger indtil d. 28 Nov. Kongen har i de sidste tre Maaneder opholdt sig i Madrid. De fleste Arbeider ved Fortet Retiro ere færdige. Provindsen Guadalaxara er igjen fuldkommen rolig. Fortet Toledo er færdigt. Tortosas Beleiring fortsættes med Held. Valencia nerne staae vel endnu under Vaaben, men deres Jver synes kjølnet og i Valencia skal der have yttret sig Spor af den gule Feber. Siden October ankomme igjen mange Franske Troppe-Afdelinger fra Frankrige. Fra Valladolid er et Corps marcheret til Salamanca for at underholde Samfærslen med Portugal og som man troer vil rykke frem til Almeide, da Drouets Corps har trukket sig dybt ind i Portugal. Til Oporto er endnu ingen Fransk Colonne kommen. Paa nogle 1000 Mand nær, som ere blevne i Almeide, skal Drouets Corps tilligemed sin Anfører have sat sig i March til Gaar da, for derfra at gaae til Castelbranco og VilhaVelha, og siden sandsynligviis at gaae over paa den venstre Bredde af Tajo, hvor der danner sig en Fransk Armee, over hvilken March. Mortier nok faaer Hovedanførselen, for fra den Kant at rykke mod Portugal. March. Mortierssidste Hovedqvarteer, skal have været i Alcantara, hvorfra han formodentlig vil rykke ind i Portugal, for at lette det Dronetske Corps's Overgang, som han vil forene sig med og trænge frem ved Mundingen af Tajo. Engellænderne og Portugiserne kunne i Provindsen, Alentejo ikke gjøre nogen stor Modstand, da de have forenet deres Stridskraft paa den høire Bredde af Tajo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
(Af Børsenhalle.) Moniteuren af 17 Dec. indeholder følgende om Begivenheden paa Jsle de France af 10 Oct. Engellænderne havde bemægtiget sig den lille Øe la Passe; men denne Klippe er igien bleven indtagen. De have mistet 6 Fregatter; 4 ere tagne og 2 have de brændt. Capitainerne paa Franske Linieskibe, Duperre og Hamelin, og Fregatcapitain Bouvet, have udmærket sig og viist, hvad man engang kan vente af den Franske Sømagt. - De Engelsk Ostindiske Compagnieskibe Windham, Ceylon og Astella, der havde 1200 Mand Tropper med Munition og Penge ombord, ere tagne. Det hele 24de Engelske Linie Jnfanterie-Regim, Generalstaben og Fanerne, Generalerne Weaterhall og Abercomby ere tagne til Fanger. - Ved Afseilingen af det Skib, der har overbragt disse Efterretninger, fandtes paa Jsle de France 2300 Engelske Fanger, blandt hvilke man talte et stort Antal Engelske Officierer af alle Grader, Oberster, Capitainer &c. Den var forsynet med Levnetsmidler og i bedste Forsvarstand. Over 8000 Mand vare til Coloniens Forsvar under Vaaben. De Franske Fregatter, Astree, la Manche, la Minerve, la Bellone, Jphigenie og la Nereide vare udrustede og krydsede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Philladelphia d. 8 Nov. Præsidenten for de forenede Stater har udstedt en Proclamation af følgende Jndhold: Ved Kongresse=Acten af 1ste Maji 1810 er det blevet bestemt, at i Fald Storbrittanien eller Frankrige inden næstkommende 3 Maji tilbagekalder sine Edicter eller saaledes forandrer dem, at de ikke meere krænke de forenede Staters neutrale Handel, og den anden af disse Nationer ikke paa lige Maade tilbagekalder sit Edict i de følgende 3 Maaneder, skulle de Artikler i denne Act, der forbyde al Handelsamqvem mellem de forenede Stater og Frankrige og Engelland træde i Kraft 3 Maaneder efter den desangaaende udstedte Proclamations Offentliggjørelse, imod den Nations Lande og Colonier og Tilbehør, saavelsom dens Landsproducter og Manufacturvarer, som ikke har tilbagekaldet sit Edict. Da nu det Franske Edict, der forbyder de forenede Staters neutrale Handel, er bleven officiel tilbagekaldet, saa at det fra 1 Nov. af ophører at være i Kraft, saa erklærer Præsidenten, at det Franske Decret saaledes er tilbagekaldet og ophører at være i Kraft, og at altsaa alle ved Acten af 1 Maji paalagte Jndskrænkninger i Henseende til Frankrige og Tilbehør ophøre. - J en Omløbsskrivelse fra Skatkammer=Departementet af 2 Nov. erklæres det Franske Edict mod de forenede Staters neutrale Handel for tilbagekaldet. De Franske bevæbnede Skibe, hedder det fremdeles deri, kunne derfor indløbe i de forenede Staters Havne. Heraf følger tillige, at naar Storbrittanien ikke tilbagekalder paa samme Maade eller forandrer sine Edicter, som krænke de forenede Staters Neutralitet, indtil næstkommende 2 Febr., saa træder den Afdeling af Acten, der forbyder Handelsamqvem mellem de forenede Stater, og Storbrittanen og Frankrige igjen i Kraft i Henseende til Storbrittanien og dets Tilbehør, fra 2den Februaarlig af. Naar altsaa dette Departement ikke førend denne Dag officiel tilkiendegiver Dem en lignende Tilbagekaldelse eller Modisication, saa har De umiddelbar efter denne Dag at bringe i Udførelse mod Storbritannien ovennævnte Artikel, som forbyder ethvert Engelsk Skib at indløbe i de forenede Staters Havne og Vande og Jndførslen af hver Natur= eller Konstfrembringelse, der tilhører Storbritanniens Lande og Colonier eller er tilført fra benævnte Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Nyyork, d. 2 Oct. Man læser nu den officielle Brevvexling mellem Hr. Pinckney og Lord Wellesley fra Aug. d. A. J samme tilkiendegives den sidste, at Frankrige officiel har tilbagekaldet de Berlinske og Mailandske Decreter, og at man ikke tvivler paa, at Tilbagekaldelsen af Conseilordrerne af Jan. og Nov. 1807 og af April 1809 og alle dertil sigtende Ordrer vil være en naturlig J Marquis Wellesley's Svar Følge deraf." hedder det: at Hs. Maj. har befalet ham at forsikkre, at saasnart Tilbagekaldelsen af de Franske Decreter, har fundet Sted, og de Neutrales Handel er bleven sat i den Stand, hvori den førend disse Decreters Udstedelse befandt sig, Hs. Maj. med største Fornøielse vil antage et System, hvortil Fiendens Adfærd har tvunget ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-29
Hamburg, d. 25 Dec. Fallissementer, Moses Gottschalck, under Firma Gottschalck & Salomon, med 1,078,750 Mk. Bco. Joseph Sander Jacob, med 664,426 Mk. 12 s. Bco. saa Harden agende. Med dette Numer sluttes syvende Aargang. redstingsaa af gaa an Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ottende Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 1 Januarii 1811. Om vore Bispestoles Nedlæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Ved Biskop Hansens nylig indtrufne Død er et af den danske og norske Kirkes, med Hensyn til Jndkomster, første – om ikke allerførste - Embeder bleven ledig. Min, for henved allerede en Snes Aar siden yttrede, Mening om vore Bispe stoles Nedlæggelse, er i Anledning af dette Dødsfald igæn rundet mig i Tanke. Mindes jeg rigtig – thi jeg har ej Bogen, hvori Yttringen, gjordes, ved Haanden – pegede jeg da hen paa de flere hierarkiske, og derfor om ikke farlige dog med Tiderne upassende Levninger, som endnu findes ved disse i mine Tanker hel undværlige – ja med vor Kirkes Konfession, som ingen Biskop er tænder uder Kongen, ganske upassende - Embeder. Saa heterodoks Forslaget tør have forekommet En og Anden, saa ved jeg dog flere, der værdigede det Opmærksomhed. Ogsaa har siden et almindeligt Rygte talt, og taler stundum endnu om, at der er tænkt paa disse Embeders Afskaffelse af dem som heri kunne virke Noget. Ja, det er ikke saa lang Tid siden, at vi i Aviserne læste, der og mellem vore – af Oprindelse og Religions Konfession Brødre de Svenske gaves Mænd af Agtelse, som ansaa de svenske Bispestole for undvendige, upassende, og overflødige. De Grunde, hvorpaa jeg her igentaget yttret mig om disse vore geistlige Overøvrighedsposters Ophævelse, ere, deels deres Undværlighed med Hensyn til en Biskops baade geistlige og verdelige Embedsforretninger, deels den meget betydelige Sum, som Regeringen herved vandt til langt nyttigere Brug, og som i disse Tider især, da en meget mindre Vinding er Staten vigtig, vel fortjener dobbelt Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Indenlandske Efterretninger. Cancellie-Patent, angaaende Forbud imod engelske Fabrik= og Manufaktur-Varers Falholdelse paa Kieler Omslag og Markederne, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Det har allernaadigst behaget Hans Majestet Kongen, foruden de siden Krigens Udbrud bekjendtgjorte Forbud imod engelske Varers Jndførelse, end videre at resolvere følgende: I. Jngen Varer, der oprindeligen ere af engelsk Fabrik eller Manufactur maae falholdes paa Kieler Omslag eller noget andet offentligt Marked i Vore Hertugdømmer, og det uden Undtagelse, hvad enten saadanne Varers retmæssige Besiddelse før Krigens Udbrud, maatte være godtgjort eller kunne godtgjøres, eller de beviisligen hidrøre fra opbragte og lovligen priisdømte Ladninger. 2. Alle Varer, der erkiendes for oprindeligen at være engelske Fabrik og Manufacturvarer, og som Nogen, imod dette Vort Forbud maatte driste sig til at falbyde paa de offentlige Markeder i Vore Hertugdømmer, skulle strax anholdes og confiskeres til Fordeel for Vor Casse. 3. Ligeledes skal ethvert Parthie af engelske Fabrik og Manufacturvarer, som maatte antreffes paa Veiene, for at føres til Kiel til Bortsælgelse i Omslaget eller til noget andet Sted i Vore Hertugdømmer, hvor offentligt Marked skal holdes, være Confiskation underkastet. 4. Desuden skal Falbyderen saavel som Fremsenderen der overtræder nærværende Vort Forbud, erlegge i Bøder de confiskerede Varers dobbelte Beløb. 5. Samtlige Øvrighedspersoner, Justitsbetiente og Toldbetjente skal det under Embeds Ansvar paaligge at vaage over og paasee dette ForbudsOverholdelse, ligesom og Vore Militaire desangaaende have erholdt de fornødne Befalinger. Forestaaende allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Det Kongelige Slesvig-holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 29de December 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Ved Aarets Begyndelse er Antallet af de tjenstgjørende Kal. Danske Søeofficierer saaledes: I Admiral, 2 Vice-Admiraler, 8 Contre-Admiraler, 8 Commandeurer, 15 Commandeur=Capitainer, 27 Capitainer, 31 Capitain-Lieutenanter, 63 Premier=Lieutenanter, 81 Second Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Ved Søe Jndrolleringen og Lodsvæsenet, 1 Contre-Admiral, 6 Commandeurer, 4 Commandeur-Capitainer, 5 Capitainer. - Søe Cadet Corpset bestaar af: 16 Cadetter med 100 Rdlr. Gage, 1 Extraordinair, 47 med 50 Rdlr. Gage, 23 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Udi Kirkeaaret 1810 ere i Fyens og Langelands Stift, med Alt og Ærøe copulerede 1112 Par, fødte, af Mandkjøn 2054, af Qvindekjøn 1980, hertil uægte 489, ialt 4523, hvoriblandt 50 Par Tvillinger. Døde: af Mandkjøn 1655, af Qvindekjøn 1491, ialt 3046, altsaa 1477 flere fødte end Døde. – Jblandt de Døde ere 208 dødfødte, og 1038 ere døde i en Alder under 10 Aar. - Usædvanlig høi Alder have opnaaet, 426 en Alder fra 70 til 80 Aar; 217 en Alder fra 80 til 90 Aar; 36 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 5 en Alder over 100 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Pludselige Dødsfald, 4 Mennesker ere døde pludselig, 6 ere fundne døde paa Marken. - Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 25 Mennesker ere druknede, deels paa Søen, deels i Ager, deels i Brønde, deels i Vandsteder og Tørvegrave; et Barndruknet i et Kar Vand; 3 Mennesker ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven, en Møller reven ind i et Mølleværk og Dagen efter død, en Dreng ihielfrossen paa Marken, en Konstabel dræbt ved at lade en Canon, som brændte for, 2 Drenge og et Børn dræbte ved løbske Heste, en Mand brækket sin Hals ved at falde af en Vogn. - Dræbte: 4 Mennesker have druknet sig, hvoraf de 2 i Vildelse; 13 have deels skudt og deels hængt sig selv; en 13 Aars Pige dræbt af en Qvaksolver, en Officier dræbt i en Duel, en Moder dræbt sit Barn, efter at have født i Dølgsmaal; et Par Ægtefolk dræbte paa en voldsom Maade, en Pige skudt ved en Drengs uforsigtige Omgang med en Bøsse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
J Odense Kiøbstæd ere copulerede 61 Par, fødte af Mandkjøn 96, af Qvindekjøn 76, hertil uægte 58, ialt 249. Døde af Mandkjøn 94, af Qvindekjøn 147, ialt 241. Altsaa 12 flere døde end (Jversens Avis.) fødte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
(Af Børsenhalle.) Coursseddel. Hamburg, d. 28 Decbr. 1810. Amsterdam Cassa 105 1/4 a vista, dito dito 106 to Maaneder, dito Banco 35 1/4, a vista, dito dito 35 1/2 to M. - Basel 25 1/2 dito. - London 2 M., dito kort Sigt, Madrid eff UfoCadix eff dito. - Paris 26 1/2 to M. - Bordeaux 26 1/2 dito. – Lissabon 1 1/2 Uso. - Porto dito. Genua 82 1/4 dito. - Livorno 88 3/4 dito. - Wien 1400 sex Uger. – Prag dito dito. - Augsburg 151 dito. - Kjøbenhavn 650 kort Sigt. - Breslau 30 1/4 sex Uger. – Holst. Spec. 1/2 PC. Av. Alb. Thal. Seel. dito - Ducater, nye, dito Al Marco . - Louisdor 11 Mk. 3 s. Hamb. Cour. - PC. - Dansk grov Cour. 23 3/4 Nye 3 St. 29 PC. - Preuss. Cour. PC. Plastre Mk. - s. - Bancosedler, PC. PC. Disconto .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Fra Rio Janeiro haves følgende vigtige Efterretninge af 8 Oct. Den ny Regjering har valgt hefrige Midler. Den har ladet Vicekongen Cioneros og Cabildos Medlemmer tage til Fange og sende til Europa. De gamle Spaniere ere imod Jun ten i Buenos Ayras, men ikke talrige nok til at kunne foretage sig noget imod den, ogsaa er den allerede erkjendt af adskillige Stæder i det Jndre. Cordova er den eneste vigtige Plads, der endnu modsætter sig. Staden Monte Video har havt mange Stridigheder og er nu selv i en forstyrret Tilstand. Den 21 Sept. udbrød imellem Marine soldaterne og to Militsregimenter meget alvorlige Uroligheder. De sidste bleve gjorte vaabenløse og opløste. Oberst Morandi, der anførte eet af disse Regimenter, og nogle andre Personer, bleve som Fanger sendte til Rio Janeiro, fordi man beskyldte dem for forræderske Hensigter mod Juntaen og for at ville gjøre sig selv og Landet uafhængige. Monte Vider har beholdt sin gamle Regjering og sin Cabildo. Begge have aflagt det i Spanien oprettede Regentskab Troskabseden, hvilket ikke er skeet i Buenos Ayras. Fra Monte Vider er det afsendt Tropper til Colonia, for at gjøre de derværende Soldater og andre Personer vaabenløse. Marinesoldaterne beherske nu Monte Video. Gouverneuren har ikke kunnet afholde dem fra at bringe Canoner i Gaderne og angribe Oberst Morandis forhen nævnte to Regimenter. De faa øvrige Tropper, der befandt sig i Monte Vider, have forenet sig med Marinesoldaterne, og disse ere nu fuldkommen Herrer over Staden. – J Følge senere Efterretninger, der gaae til d. 27 Septbr., havde Regjeringen i Monte Vider begyndt at bløqvere Buenos Ayras. Efter en anden Beretning havde de indere Provindser i Sydamerica alle taget Deel i denne Borgerkrig. Endnu en senere Efterretning af 16 Oct. siger: at Juntaen i Buenos Ayras havde afsendt et betydeligt Troppecorps mod Cordova, som ogsaa blev taget i Besiddelse uden Modstand. Stadens Gouverneur, saavelsom Liniers og nogle af hans Tilhængere flygtede, men bleve forfulgte og paagrebne, og derpaa sendte som Fanger til Buenos Ayras. – Juntaen lod strax anlægge Sag mod dem. Don Santsago Liniers, Oberst Alende, Gouverneuren i Cordova, Concha, Assessor Rodriques og den Kgl. Officier Morena bleve næste Dag skudte. Neppe var denne Efterretning ankommen til Monte Vider, førend denne Stads Regjering begyndte Buenos Ayras Blocade, hvilken den ogsaa vil fortsætte. Den Engelske Admiral de Couroy er paa Fondropant afseilet til Plata-Floden d. 6 Octbr., og d. 12te f. M. gik endnu 2 Linieskibe, 3 Fregatter og 2 Brigger did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Man kjender ikke den Engelske Admirals Hensigter, men man kan vente, at han vil handle efter Omstændighederne. - C. Sk. J dette Øieblik ere fares, at Buenos Ayras bloqueres af de Engelske, Portugisiske og Spanske Escadrer. Jkke allene Liniers, men ogsaa hans Søn og 5 andre Personer ere blevne skudte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Admiralitetsretten i London har prisdømt et Americansk Skib, der var bleven tagen paa sin Fart fra America til St. Sebastian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Fra 1 Dec. af skal Røg og Snustobaks Fabrication, Jndførsel og Salg i Kongeriget Neapel skee for Kongel. Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Fra Ungern vil man vide, at den som Fredsmægler ankomne Reis Effendi er med uforrettet Sag gaaet fra det Russiske Hovedqvarteer tilbage til Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
En fra Spanien tilbagekommen Schweizer, Capitain Misrez, giver meget beroligende Efterretninger om Krigsfangernes Skjebne, og forsikkrer, at man har ingen Krænkelser at befrygte af Jnsurgenterne. Han ankom den 16de April til Cabrera (en liden Øe i Middelhavet ikke langt fra Majorca). Her findes 4000 Franske Krigsfanger, der ere bragte did fra Port Mahon. Et gammelt Slot beskytter Øen, ogsaa ligge bestandig Spanske Krigskibe til Fangernes Bevaring i den meget skjønne Havn. Da Fangerne have fri Raadighed over hele Øen, fordi den nu er ubeboet, saa have de bygget skjønne Barakker og anlagt nette Hauger, der ere hele Aaret grønne og yde dem mange Kjøkkenurter, fordi Luften er meget mild og Jordbunden meget god, især i Sletterne, som før have været dyrkede. Desuden findes her Marketendere, som forsyne dem med alle Slags Levnetsmidler, og hver anden Dag kommer en Barke med Levnetsmidler fra Palma. Her findes endog Skuespil, Danse- og Fegteskoler saavelsom Caffehuse. – J Følge de seneste Efterretninger skulle endeel af de krigsfangne Officierer være førte til Engelland og indqvarterede i en liden By ikke langt fra Portsmouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
J Kongeriget Neapel, hvor hidtil kun i Gjennemsnit frembragtes aarligen 40,000 Baller Bomuld, vil i næste Aar ved Regjeringens fortræffelige Foranstatninger kunne frembringes 100,000 Baller, Storviziren skal være bleven afsat fra sin Post, fordi han har stemt for Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
De Tydske Varer, som siden en Tid af tre Maaneder ere bragte til Jtalien, skulle igjen bringes tilbage over Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Den Engelske Hoftidende leverer en Fortegnelse paa 87 Banquerotter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
De forenede nordamericanske Staters Regjering har ladet afgaae to Expeditioner. Den første seiler omkring Cap Horn igjennem det stille Hav til Floden Columbia. Landexpeditionen følger Missouris Løb og søger paa en lang Vei ligeledes at naae hiin Flod. – Capitain Morewether Le wis's Eppedition havde blot til Hensigt at forberede denne Expedition, som skal lette en ny Colonies Anlæggelse i Columbia Bugten, en Colonie, som i Tiden maaskee kan aabne en betydelig Handel med de forskjellige Stater i det østlige America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Søexpeditionen bringer Levnetsmidlerne og de fornødne Redskaber til den ny Colonie. Hovedøiemedet med dette Anlæg er at aabne en Samfærsel mellem det Atlanthiske og det stille Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
London d. 10 Dec. (Moniteuren). Den sidste Bundsforvandt, som endnu var Storbritannien, tilbage paa Fastlandet, er endelig bleven tvungen til at forene sig med Fastlandsmagternes store Conføderation. – Engelland udelukkes derved af alle Havne paa det faste Land i Europa. Dette var Resultatet af fire Coalitioner mod Frankrige, en Forbindelse af alle Magter mod Engelland, den frygteligste Forbindelse, som Historien nogensinde har havt Exempel paa. - Der gives heller ikke nogen saa overordentlig Omvæltning i den politiske Jnteresse, men det bliver nu tilbage for Frankrige, efterat det har overlevet Stødet af 4 Coalitioner, at see om Oceanets Souverainetet i Storbritaniens Hænder vil holde Ligevægt mod Europas hele Militairmagt; hidtil var Østersøen bleven aaben for vor Handel, som uagtet de Hindringer, man lagde den i Veien, dog endnu fandt, skjønt mindre rige, Afløbskilder af temmelig stor Vigtighed. - Men Krigen med Sverrig standser enhver Udførsel fra Storbritaniens Gebeet og Jndførslen af Artikler, der er det omgjængelig nødvendig til at vedligeholde den Magt, der ene kan sikkre dette Lands Uafhængighed. Det Øieblik maa komme, da Storbritaniens Handel maa føle, at denne Handelens Udelukkelse af Østersøen, er det største Stød, der kunde bibringes det. - Den første Gjenstand for Sverrig og Danmark vil være den, at tage alle muelige Forholdsregler for at lukke Sundet; man har endnu ikke tilstaaet Mueligheden af at kunne gjøre det, men man er forud viis paa, at Alting hvad Krigskonsten formaaer vil gjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-01
Ruslands, Preussens, Danmark, Sverrigs Med virkninger til Fastlandsforbundet mod Engelland, vil nødvendigen lede til Strængheds Forholdsregler, der i det mindste ville ligne dem, man har udøvet i de andre Dele af det faste Land. Men endskjønt Storbritaniens Handel uundgaaeligen maa ende med, at den udelukkes af Østersøen, saa kan dog Engelland vælge de Gjengields Midler, som det ganske staaer i dets Magt at bruge. - Det kan forbyde de fremmede Nationer Adgang dertil og hindre de Magters Skibe, som det er i Krig med, at løbe ud, og saaledes foraarsage et Onde, som sandsynligviis vil ligne det, man lod os føle. Vi finde i den Tidspunct, der valgtes til at ophæve vore Forhold med Norden, en Grund til Trøst. - Vore Skibe kunde ikke længer blive i Østersøen og Virkningen af dette Skridt er endnu langt borte. Havde Sverrig erklæret os Krig i Foraaret, den Tidspunct til Arrangements, som vor Handel bruger til sine Foretagender i Østersøen, saa vilde det Stød, der bibragtes os, have været langt skrækkeligere. Napoleon har hidtil været heldig i sin Ødelæggelsesplan mod Storbrikanniens Handel. En eneste Gjenstand mangler endnu til hans Anslags fuldstændige Udførelse. America er den eneste hindring, der er tilbage, og for at faae det til at bryde med Engelland vil han sætte den Galliske Finhed og den Machravelliske Politik i Værk.