JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Udi sidstafvigte Februarii Maaned er udi Søllerødbre Dronninggaards gods paa Kiøbenhavns amt, bortdød en gaardmand ved navn Morten Olsen Bang, som ingen livsarvinger sig haver efterladt, altsaa haver saavel strax, som ved den over stervboet foretagne registering og vurdering, anmeldt og indfundet sig som bekiendte arvinger Anne Cathrine Eschilds datter afgang. Gregers Høvenhoffs forrige Møller i Usserød, hans efterladte enke fra Bloustrød her i Siælland, en mester af denne bortdøde, med 2de hendes søsters børn, foregivende at ingen nærmere arvinger ere, men at de allerne ere de rette og sande, ikke desto mindre bliver dog til sikkerhed herved offentlig bekiendtgjort, dette dødsfald, til den ende, at saafremt nogen nærmere og andre end fornævnte arvinger efter indmeldte Morten Olsen Bang maatte findes og være, da med lovmessig legitimation kunde møde og anmelde sig i seeneste inden næstkommende 6 Jun, hos skifteforvalteren, Cancellie=Raad og Amtsforvalter Lemmigh i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Hans Kongel. Majest. Conferen; Raad og Amtmand over Mordingborg og Tryggevelde amter, Ludvig Christian von Øerz lader hermed som skifteforvalter bekiendtgiøre, at den 9 Mart. 1755 er udi Nyegaards Mølle ved Wordingborg i Siælland død en MøllerSvend navnlig Jens Larsen, hvis ringe efterladenskab er taget under behørig registering og opagt til videre lovlig behandling, og da stervboet ikke formaaer noget ordentlig proclama at udstæde, saa indkaldes herved 3de postdage efter hinanden bemeldte afdødes rette og sande arvinger, som efter beretning skal opholde sig paa Sorøe amt og i Kiøbenhavn at møde eller møde lade med lovlig legitimation 30te dagen den 7 April 1755 og 6te ugers dagen den 21 dito, deres arveret at bevide og iagttage. Til samme tid indkaldes og credi= og debitorer sig for skifteretten at indfinde, i hvis mangel de ellers maa tilskrive sig selv den skade dennem kunde tildrage.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Mandagen den 24 Mart. om formiddagen kl. 8 slet, skal endeel Gods og Løsøre, samt Kiøbmands=Vahre, undvigte Abraham Basballe Hørkræmmers Boe tilhørende, bestaaende af Tin, Kaaber, Messing, Jernfang, Porcelain, Trævahre, Lintøy, Sengeklæder, Hør, Humle, Salt, Rigske Maatter og Slibesteene med videre, ved offentlig auction udi bemeldte Basballes i leye hafte værelser i Sr. Langerman Guldsmeds huus paa Amager Torv beliggende, til de høystbydende bortsælges og forhandles imod contant betaling ved vahrenes annammelse til Mr. Hans Sørensen paa boets vegne. Sognepræsten Frantz Henrich Schade i Rødbye og til Rengsebolle meenighed tilligemed Byefogden Sr. Niels Giersted der sammesteds, lader herved bekiendtgiøre, at hos dem er publiqve midler 1000 Rdlr. Rødbye og endeel andre Sogners fattige vedkommende til førstkommende 11 Jun. Termin at bekomme til laans paa forsvarlig pandt eller anden lovlig sikkerhed med sædvanlig renters er læggelse, hvorfore de som samme Capital maatte behøve vilde behage enten hos dem eller deres Commissionair Jochum Frid. Buus i Farvegaden at addressere. Ligesaa kand en Capital af 15 a 1600 Rdlr. faaes af Buus enten strax eller til samme tid, hans sødskende og myndlingers Ludvig & Dorthe Sophie Buus tilhørende, imod første prioritets rettighed.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Mandagen den 24 Mart. om formiddagen imellem 10 og 12 slet, bliver ved offentlig auction AN Den gang opbuden og bortsælges afgangne Palais=Forvalter Johan Jacob Røsches stervboes huus i Stormgaden næst op til Bageren beliggende; hvis beskaffenhed liebhaberne erfarer af de trykte og opslagne placater. Hermed gives tilkiende, at Elias Abrahamsens huus er funder haanden at faae tilkiøbs, beliggende i Helsingørs gaden, 4de huus fra Borgergaden af paa venstre haand, for huuset bestaaer af 2 etager og bagehuuset af 2 etager, samt 4 jern kakkelovne, liebhaberne behager at melde sig hos eyeren som boer i huuset.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Af Kiøbenhavns Ministerie penge, er til førstkommende 11 Jun. at bekomme til laans paa godt huuspandt i staden en Capital paa 1411 Rdlr. 2 mk. Hvo som maatte behøve samme Capital, vilde behage at anmelde sig herom hos Sognepræsten ved Helliggiæstes. Kirke Doctor Bildsøe, som fornævnte Minister, Procurator i dette aar.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Hvo som til førstkommende 11 Jun, maatte behøre en Capital paa 10 a 1200 Rdlr. imod forsvarlig huus pandt og sædvanlig rente, vilde behage at addressere sig til Mr. Hostved, logerende i Pilestræde hos Sr. Jens Rasmusen Brygger. Cammer-Herre og Amtmand over Schanderborg og Aakier Amter, Frederich Ludvig von Woyda, som skifteforvalter efter forrige Skov og Jagt=Sessions Skriver afgangne Thomas Kiøbye, som opholdte sig og døde i Ring Closter ved Schanderborg, giør ved gazetterne 3de postdage efter hinanden bekiendt, at endskiøndt skiftet efter den sal. mand i følge erhvervede Landstings proclama sidstafvigte 24 Septemb. til afgjørelse har været foretaget, har Omstændighederne saavel i henseende til den salig mands afgjorte regnskaber som andet forefaldende forvoldet at skif ters endelig slutning er bleven udsat til næstkommende 15de April, da samme igien foretages i Niels Damsgaards huus i Ring Closter og arvingerne med hvad de kand have at erindre fornemmelig i henseende til om de behager til arv og gield at vedgaae eller frasige, sig da ville melde, og creditorer om fleere end sig allerede har anmeldet, maatte findes som kunde have noget at fordre; saa og debitorer om nogen noget til stervboen maatte være skyldig, de sig da og ville indfinde, heldst skiftet bemeldte tid om mueligt er, til endskab bliver befordret. Her i Bogtrykkeriet kand gives efærretning hvor i Laxegaden er 4 rummelige og velbetrokne værelser for en Cavalier, maanedtlig eller aar viis, med eller uden meubler.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Herved bekiendtgiøres: At di Sr. Peder Linds huus i Viborg, bliver Løverdagen den 3 Mai førstkommende, om formiddagen kl. 10 slet, foretagen offentlig auction over Børglum Closters hovedgaard, med underliggende Bøndergods, samt Konge- og Kirketiender, med Jus Patronatus er vocandi, udi Vensyssel i Aalborg stift beliggende, og strax efter antagelig bud og uden videre auction, den høystbydende tilslagen; hovedgaardens taxt og det hartkorn som derunder bruges, er 77dr. 6 Skpr. 2 sk., Bøndergods ager og eng 615 tdr. 1 Skp.; Skovskyld 7 Skp., fik Kongetiender 109 tdr. 4 skp.; og Kirketiender 113 dr.; gaardens udsæd bestaaer af rug 80 til 100 tdr., byg 100 tdr., og havre 300 tdr., kand avles imellem 12 a 1800 læs høe, besætning, skiønt til gaarden paa kierven ikkuns tages en tiende, nemlig af Furrebye, kand græsses, foeres og fødes 350 a 400 fæes høveder, 30 a 40 bæster, 100 a 150 saar. Borgegaardens grundmuurede bygning, saavel som ladegaardens af muuret bindingsværk, er i godstand, den første indrettet til ziir og nytte, og den sidste i alt til fornøden brug; saa er og Kirkerne efter nyelig gjorde reparationer ved de største, udi god bygnings stand; Gaarden haver sin egen birkeræt, og er vel forsynet med herligheder af skov, jagt og fiskerie, saavel paa endeel som fællig, og importerer den under gaardens eget brug værende værmølle, aarlig 100 tdr. korn, gaard og gods ligger ellers vel situeret i en frugtbar egn, nærved søefarten fra Lykken og Blokhuusene til Norge, og andenstæds, hvor vahre med fordeel kand debitteres, samt tillige beleylig for de vahre som er at afsætte i Aalborg eller de andre mindre Kiøbstæder. i Vensyssel. Videre agtes ikke nødig at avertere i forhaanden; men paa auctionsstædet skal jordebogen og auctions-conditionerne vorde bekiendtgjorte, som ellers forinden kand faaes til eftersyn i Kiøbenhavn hos eyeren selv Hr. General=Major de Thurah, boende i Gottersgaden; Udi Aalborg hos Hr. Kammer=Raad og Amts=Forvalter Christensen; Og paa Børglum Closter hos Fuldmægtigen Christen Thaarup.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Skulle ellers den, som med høyeste bud paa auctionen, bliver eyere af forbemelte Børglum Closters gaard og gods, ønske og forlange, at det strøegods som høybemelte Hr. General=Major de Thurah er tilhørende udi Vensyssel, der bestaaer af hartkorn, Bøndergods 27dr. 6 Skpr. 3 fik. 2 og en slettede alb.; Kongetiender 30de. Kirketiender 54 dr.; Kirkegods 3 Skp. 3 fik. 2 alb. og Bondeskyld8 tdr. 5 sk. 3 fik. 1 alb. ligeledes ved auction maatte opbydes; da kand og sligt, naaer gaard og gods er bortsolgt, blive den forbemelte tid og stæd opraabt, og den høystbydende, naaer antagelig bud skeer, ligeledes strax og uden videre auction tilslagen; jordebogen over dette strøegods, kand paa auctionsstædet faaes til eftersyn, ligesom og forinden paa de 3de forbenævnte stæder, i Kiøbenhavn, Aalborg og Børglum Closter. Ønskede og nogen liebhabere for auctionen underhaanden at tilforhandle sig forbemelte gaard og gods, ville de behage derom at addressere sig i Kiøbenhavn til eyeren selv, og i Aalborg til Hr. Kammer=Raad og Amts=Forvalter Christensen.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Foruden ved det fra skifterretten udstædte proclama, bliver herved 3de gange i de danske og tydske post tidender indkaldte alle de, som i stervboet efter afg. Fyrverker ved det Danske Artillerie Corps, Otto Villars, maatte have noget at fordre, at de inden næstkommende April Maaneds udgang, med deres fordringer og lovmæssige beviser indfinder sig hos Auditeur Bornemann, logerende i Wigandts gaden i Sr. Lunds gaard, da dermed skal handles som lov og ret medfører, men skulde nogen over den tid udeblive, har de sig selv for skade at takke. Kiøbenhavn den 3 Mart. 1755. J Sr. Akermans Boglade paa Amager Torv, nest ved Sr. Colsman, gives underretning hvor man kand til forhandle sig endeel heele kister Thee de Bohe og Congo Theer, i kisteviis eller under eet; sammesteds kand bekommes smaae blaae velsmagende Franske Caffeebønner for en billig priis i store og smaae qvantiteter.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Da selv eyer Christen Jensen Mønsted udi Kreyberg sogn og bye, bæggende i Nørre Jylland, Viborg stift og Schive huus amt, hans hastrue Zidsel Malene Jens Datter Hauerlund sammesteds, den 1 Januar sidst ved døden er afgangen, hvorpaa stervboen straxen efter dødsfaldet er tagen under registering og forsegling, og derefter paa 30 dagen den 17 hujus forrettet lovlig registering og vurdering over stervboens forefundne og angivne effecter, saa foruden at samme dødsfald ved ordentlig proclama er foranstaltet publiceret, bliver end ydermeere samme herved 3de postdage efter hinanden, til efterretning for vedkommende, i de danske nouveller bekiendtgjort, til hvilken ende Amtmanden over Schive huus amt Henrich Møller, som Skifte=Forvalter, herved indkalder alle og enhver, saavel den afordes arvinger, der er angivet at være een heel søster Mariane Jensdatter Haurlund gift med Hans Hegelund i fornævnte Krey beg, er halv broder afgangne Provst Holst hans høren, neml. Hr. Envold Peter Holst Sogne-Præst for Rørbye meenighed i Siælland, Helene Christence Holst, gift ved Erichsholm i Siælland. Nok en halv broder, afgangne Sogne-Degn Christopher Holst hans børn, neml. Sr. Jan Holst Toldskriver ved Aalborg Toldstæd, Mogens Jacob Holst Studiosus, Mette Catharine Holst gift i Kiøbenhavn, Susanna Holst, tienende Jsenkræmmer Sr. Svindt ibidem, og 3de Kirstine Holst, tienende Hr. Lieutenant Jensen i Fridericia.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Endnu een halvsøster navnlig Elisabeth Holst, som skal være døde og efterladt sig 2de børn, st. en søn Henrich Falch gift i Horsens, og een daatter Elsabeth Falch værende i Aarhuus, som og stervboens credi= og deditorer, at møde eller møde lade i stervboen udi meerbemeldte Kreyberg, neml. de inden Provincen til 6te ugers dagen den 4 April førstkommende, de uden Provincen til 12te ugers dagen den 16 Mai næstefter, og de uden riget værende inden aar og dags forløb, arvingerne for deres ret udi stervboen at observere, creditorerne for deres fordringer lovlig at anmelde og beviise, og debitorerne for deres gield at betale, da enhver vederfares hvad ret er, skulle ellers nogen over foreskrevne terminer udeblive, tilskrive de sig selv hvad skade og tab dennem derover maatte foraarsages. Schive den 21 Februar. 1755. H. Møller. Hans Excellence, Hr. Geheime Raad og Stift-Befalingsmand Baron Jver Holck, Ridder, lader herved som Amtmand og Skifteforvalter udi Aalborg huus a. a. amter, bekiendtgiøre, at Høyædle og Velbaarne Frue Wibeche Reeds sal. Oberst=Lieutenant Lindennows, som boede paa Rugtved i Børglum herred udi Wendsyssel, sidstafvigte 18 Jan, sammestæds ved døden er afgangen, og at den sal. Frues credi= og debitorer, efter de respective arvingers begiering, ved lovlig proclama bliver indkaldede, at møde udi skifte retten paa Aalborg Slot, de inden provincen den 23 April førstkommende, og de uden provincen den 4 Jun. formiddagen kl. 9 slet, ereditorerne for at melde deres retmæssige krav og fordringer, og debitorerne for at clarere og afbetale hvis de til stervboet er skyldig; thi ville vedkommende holde sig denne advarsel og indkaldelse efterretlig, og om nogen udebliver, maae de selv tilskrive dem den uleylighed og skade dem derover vederfares. Aalborg Slot den 3 Mart. Forpagteren Jvar Bruun paa Gaunøe som skal qvittere forpagtningen til 1ste Mai, lader hermed bekiendtgiøre, at der paa bemeldte gaard førstkommende 21 April fremstilles til auction hans ved stæden havende besætning, bæster, stude, 140 gode hollænder kiør, tyre, 3, 2 og aars unge qvier, faaer, svin og endeel hollænder redskab, ercaturet kand blive forred og føed der paa gaarden til den 30 April, om den kiøbende det forlanger, dog paa kiøberens egen risico i fald noget deraf kom til skade. Eftersom Apotheket udi Faaborg i Fyen tillige med dets huus, som er et af de beste sammesteds, hvorved er en rummelig gaard med bygninger og hauge, er endnu under haanden at faae til kiøbs, saa ville liebhaberne sig derom anmelde i Sønderborg hos eyeren Hr. Apoteker Paulsen.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Deutsche, Copenhagener. Klungen. Nære No. 22. Anno 1755.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Montags, den 17 Martii. Beschlus der Nachrichten, von Leben Mahomet des fünsten. Als Europa um das Jahr 1750 einen Krieg zwischen Schweden und Rutzland besorgte; som meldeten partheyische, und nach ihrem Dunkel zu fru in Bestimmung verfarende Federn, der Grosssultan warde sogleich die Schwedische Par they ergreifen, so bald Moscan Feindseligkeiten ausuben würde. Es wunschte aber Mahomet der V. vielmehr den Frieden. Und menn auch der Krieg zwischen den Nordischen Machten logebrochen ware, so hatte sich doch die Pforte um auswartige Sachen nicht bekummern konnen. Jn Egypten musste man eine ansehnliche Macht unterhalten, um sich den ergeizigen Absichten des Bachawiedersetzen zu konnen. An den Grenzen von Persien hingegen musten die Turken auf ihre alten Feinde genau Achtung geben. Von der Zeit an, bis zu dem Tode des Kaysers, gab es viele undwichtige Veranderungen unter den Hofbedienten. Da dieses nichts Seltenes ist, so glauben wir, es sey nicht Unrecht, menn wir sie mit Stillschweigen ubergehen. Wir sind ito darauf bedacht, das wir diese Lebensgeschichte endigen. Ehe wir aber noch nachholen, was von dem Character Mahomet des V. merkværdig ist. Seit 20 Jahren plag te dem Grosssultan eine Fistel. Das lettemal rit er mit vieler Schwachheit in die Moschee. Wie er durch eine geheime Porte zurück in das Serail renten wollte, sofiel er unter diesem Thor in eine starke Ohnmacht. Der Seliktar, der seinen Sabel trug, nahm ihn in seine Arme, in denen er noch her gestorhen ist, als er in sein Zimmer komnte gebracht werden. So bald der Janitscharen Agaden Kayser sinken sahe, sogleich gab er dem Mufti davon Nachricht. Diese drey vornehmsten Minister verfugten sich indas Serail und fanden, das Mahomet der V. wirklich gestorbeen. Jn moglichster Eil begaben ste sich zum Bruder des Verstorbenen, Osman Jbrahim, und erhoben ihn auf den Thron. Den Volk wurde darauf somolder Tod des Kaysers, als auch die Erwählung Osman des III. angekundiget, und die Kanonen logebrannt. Die Gemuthsart des letten Grosssultans war stille und gnadig. Er verabscheuete alles, was Larmen und Gerausche machte. Jn seinem Pallaste hørte man nichts von rauschenden Belustigungen. Es gieng darinen so stille zu, als ineinem Kloster. Zum Zeitvertreib besuchte er seine Weiber; und wenn ihm dieses nicht beliebte, foritte er mit einem grosen Gefølge in die Garten spassieren.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Virginien, vom 20 Decbr. Auch die hiesige Geistlichket har sich bey isigen krigerischen Umstanden zu unserm Statthalter versammlet, und auf die Versicherung ihrer Treue und Ergebenheit følgende Antwort erhalten: "Es wird mir sehr lieb seyn, wenn Sie dem Volke von der Kanzel die grosse Gefahr vorstellen wollen, in welcher wir sowol in Ansehung unsers Lebens, als unserer Freyheit und Guter, besonders aber in Ansehung unserer Religion, steen, welche nus lieber, als alles dieses, seyn mus. Sie konnen das Volk durch Abschilderung dieser Dinge sowol, als durchJhre Erinnerungen antreiben, dasses Jhnen ben diesen gefahrlichen Zeiten mit allem Ernste, und dersenigen Entschliesung beystebet, die wir zur Vertreibung unserer Feinde nothig haben. Danzig, vom 28 Febr. Allhier sind in dem verwichenen 1754sten Jahre 2102 Kinder gebohren, und 1574 Personen begraben worden, solglich ubertreffen die Gebohrnen die Begrabenen um 528 Personen. An ordentlichen Schiffen zur See sind 962 eingegangen, wovon wiederum 916 ausgegangen, und die ubrigen 46 als Winterliger in dem Haven verblieben sind. An Pohlnischen Fahrzengen mit Getraide, Grutze, Potasche, Leinwand und andern aus Pohlen kommenden Waaren sind auf dem Weichselstrome Thorn vorbey nach Danzig passeret: 794 Gefasse, 343 Komeggen, 20 Galler, 10 Prahmen, 34 Kokosken, 75 Pobitken, in allem 1276 Stück. An Getraide ist das Jahr uder See Weichsel und Landwarts eingekommen 37196 Last, 33 Scheffel, ausgegangen sind 30893 Last, 23 Scheffel, worunter sich allein 12197 Last, 20 Scheffel Weizen, und 17695 Last 7 Scheffel Rogken befinden. Das Uebrige ist Gerste, Malz, Haber, Buchweizen, Buchweizengruse, Hirsegrütze und Erbsen. Die Stadt har das Jahr. durch 3990 Last, 16 Scheffel verbraucht, und 1840 Last mussen reserve verbleiben; solglich ha den den letten Decbr. noch 15482 Last, 40 Scheffelaus der Stadt konnen gelassen werden.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Lissabon, vom 26 Januar. Seit einigen Tagen stehet man hier grosse Bewegungen unter den Staatsministern, und ans einigen Umstande bemerkt man, das die letten Nachrichten, welche der Hof von Goa empfangen hat, Sr. Majest. gar nicht angenehmigewesen sind und man scheineres, og gleich zu spat, zu beklagen, dasman dem Marquis von Tavora anf sein miderholtes Ansuchen die Truppen nicht zugesandt hat, welche er nach der Ueberwindung des Königes von Sunda nothig hatte, um die eroberten Lander und Vestungen damit zu besetzen. Den man vernimmt, das der König von Sunda, welcher durch undre Truppen aus allen seinen Staaten vertrieben. war, die umliegende Jndianische Prinzen, melche sønst unsererer Nation zugethan waren, der gestalt har einzunehmen wissen, das fünf von ihnen, worunter sich die Könige von Maratta und Bonsulo befinden, unter der Hand ein Bündnissmit einander geschlossen haben, und dem zufølge durch 5 verschiedene Wege unvermuthet mit solcher Gewalt in unsere Conqueten eingefallen sind, das sie unsere Truppen ans dem ganzen Kønig reiche Sunda vertrieben, wobey die Unstigen viele Mannschaft und 80 metallene Kanonen verlohren haben. Hierauf hatten die Jndianer die Hauptstadt Goa zu Lande und zu Wasser dergestalt eingeschlossen, das man besorgt, ste werde gensthiget seyn, aus Mangel der lebens mittel, sich zu ubergeben. Auf diese Zeitung har der Hof den Gouverheurs der benachbarten Provinzen Ordre ertheilet, anf das geschwindeste ein Corpo von 12 bis 14000 Mann zusammen zu bringen, da man indessen in unsern Havens beschaftiger ist, eine ansehuliche Flotte aussursteen, wor auf diese Truppen eingeschifft, und im kunstigen April dem Marquis von Tavora zu Hülfe geschickt werden sollen.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Utrecht, vom 24 Febr. Den 20sten dieses langte der Hr. Klefeker, Syndicus der Stadt Hamburg, allier an, und des følgenden Tages gieng er uber Amsterdam nach dem Haag ab, um allda als Hamburgischer Resident zu verbleiben.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Berlin, vom 2 Marz. Von den Uglücksfallen, die von der grossen Kalte und dem tiefen Schnee verursacht worden, sind von verschiedenen Orten betrubte Nachrichten, eingelausen. Unter undern venimmt man aus Hinterpommern, das in der Gegend von Køslin zwey Bauerslente todt gefunden, und ein adelicher Bedienter unter dem Schnee begraaben worden. Jn der Gegend zu Schwelbein sind drey Personen todt gefunden worden. Jn der Gegend von Polzin har man einen 71 jabrigen Mann, nebste seinem 20 brigen Sohn, im Schnee anfrecht stehend und einer den andern in Armen habend, todt gefunden. Jn der Gegend von Barwalde sind 4 Manns und 4 Frauenspersonen in dem Schneeums Leben gekommen. Ju Neustettin har man einen Mann und einen Schäfer nedst 15 Stück Schafen todt gefunden. Ju Belgardt haben durch die grosse Kalte zwey Manner, eine Magd und ein Schaffer nedst acht Stück Schafen, ihr Leben, verlohren. Den Schäfer har man wegen des tie fen Schnees noch nicht finden konnen. Den 2ten Februarii erfror eine von der Braunschweigischen Messe kommende Buchbinders-Frau auf der Landstrasse, und wurde erst 13 Tage darnach in dem Schnee gefunden. Ju Passerode, unweit Werningerode, betraf einem Papiermacher das Unglück, dass, indem er in der Papiermühle arbeitete, die Welle seinen gedreheten Haarzopf ergrif, sich damit verwickelte, und also den Papiermacher mit fortog. Er ward dadurch noch etliche malherumgeschleift, und muste in wenigen Augenblicken auf eine besammernswürdige Art seinen Geistaufgeben.
Berlingske Tidende, 1755-03-17
Berlin vom 8 Marz. Hier ist følgendes Edict bekannt gemacht worden: Nachdem Sr. Kongl. Majestat in Preussen &c. Unserm allergnadigsten Herrn, allerunterthanigst angezeiget worden, das die in Deroselben Landen vergleiteten Jnden, die ihnen in dem 1750 publicirten Jnden-Privilegio nur ingewisser Maasse er theilte Erlaubnis respective 12 und 8 von 100 Rthlr. zu nehmen, sehr misbrauchen und dadurch viele adeliche und bürgerliche Familien, insonderheit die jungen Leute, ruiniren; Als haben allerhochst gedachte Se. Kongl. Majestat hierunter eine Aenderungu treffen, und zu einem bestandigen Gesette vors kunstige nachstehendes zu verordnen allergnadigst gutigefunden. 1.) Sollen von nun andie Jnden, men sie Geld ohne Pfand anf Zinsen ausleihen, er mag auf Wechsel oder Obligationen seyn, es maa die Summe uber 100 Rthlr. betragen, es maa das Capital auf ein oder mehrere Jahre ausgethan werden, nicht mehr als 7 von 100 nehmen. Wenn aber 2) die Jnden auf Pfander Geld leihen, so mussen ste sich mit 6 von 100 be angen, und unter keinerley Vorwande ein mereres nehmen, allermassen keine Ursache abzusehen, warum ein Jnde, welcher ein Pand, solglich seine villige Sicheerheit erhalt, einen hohern Zinsfordern komne. Und da 3 denen Jnden bisher erlaubt gewesen, wennste Thaler-weise auf Pfandgeliehen, und das Anlehin 10 Rthlr. und dar unter bestanden, wochentlich i Penning pro Tha ler zu nehmen; durch diese wochentliche Zinsen aber (welche, wenn ste nach Jahren gerechnet werden, uder 18 Rthlr. von 100 ansmachen,) die Armutham allermeisten gedricket wird, so soll denen Jnden in diesem Fall inskunstige nicht mehr als einen halden Penning vom Thaler zu nehmen, erlanbet seyn. Und weil dieser unchristliche wochentlicher Zins, wann unter 10 Thaler ausgeliehen wird, auch bey denen Christen eingeschlichen, so sollen auch diese nicht mehr als einen halben Penning vor die Woche zu nehmen, befugt seyn. Wornach sich alsodie Jndenschaft so wol, als die Christen, in Sr. Kongl. Majestat samtlichen Landen gehorsamst zu achten, und obigem bey Vermeidung der auf dem Wucher gesesten Strafe gebuhrend nachzuleben haben. Uhrkundlich unter Sr. Kongl. Majestat hochst eigenhandigen Unterschrift, und augedrukten Kongl Jnstegel, so geschehen und gegeben in Berlin den 13 Januar 1755. Friederich.