JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-11-02
Berlin, vom 23 October. Der weil hochwardige und hochgebohrne ReichsgraUnd Herr, chemaliger Königl. Preusischer Obrister And Chefeines Regiments Cavallerie, der Herr Herman ton Wartinsleben, Coadjutor des Decanats der Erbisidsflichen Kirche zu Magdeburg, des ritterlichen JohanLiterordens Ritter, und residerende Commendator ziiLagow. Eb und Gerichsherr auf Meseberg, Schøne mark, Baumgarten und Rauschendorf, welther dem Koniglichen Hause vile Jahre mit besonderer Distinction gedienet, har den 20sten dieses, Nachmittags um n Uhrnacheiner langtierigee Krankheit, sein höchstruhmliches und verdienstvolles Leben an einem Schlagslusse, im 67 Jahre sines Alters, geendiget.
Berlingske Tidende, 1764-11-02
Altona, vom 26 October. Da sowol die Nachrichten von Wien, als aus Sachsen, einer nachstkunstigen Vermahlung des Rom. KomgsMajestat gedenken, und das Allerhöchstdero lette Reise sich darauf bezogen habe: Sorwird auch in Briesen von Warschau und Leipzig, von einer nahe bevorstehenden Vermahlung Sr. itztregierenden Kon. Pohlnischen Majestæt, Melding gethan.
Berlingske Tidende, 1764-11-02
Aus Braunschweig wird gemeldet, das des Hen. Erk prinzen Hochjurstk. Darchlaucht, den 15ten dieses, gegen Abend, von der Reise, die Höchstdieselben mit des Kønigsin Preussen Majestæt nach Schlesien gethan haben, beyerwünsthtem Wohlseynzurück gekommen sind. Kopenhagen, dom 2 November. Am legiverwichenen 25sten October, sind die sich hie selbst befindlichen Officiers und Artilleristen vom Königl. Danischen Artillerie=Korps, nedst von den Norwegischen, und Holsteinischen Artillerie-Korps, gleichfal alhier angekommene Officiers und Artilleristen, wie auch von Norwegen hieher verschickte Rekruten, alle mit einanden auf dem Kongl. Zeughause in dieser Stadt versammelt gewesen, undzwar in der besten Ordnung und Propreter, voller Mondour, jedoch ohne Gewehr, umin cin einziges Korps, welches ans 3 Bataillons und 18 Compagnien, unter des Prinzen von Anhalt Bernburg HochfurstliDurchl. Commando, bestehen soll, formiret zu werden. Dies Vertheiling wurde som Hrn. Obristlieutenant von Lehmann, als welcher in Ahwesenheit des hochgedachten Prinzen Durchl., das Commando führet, durch Losung dermassen angestellet, das derer 10 Compagnie Chefs zu alleret steben so viele Commandier-Sergeanten zugetheilet wurden; darauf an jeder Compagnie ehensals die erforderliche von Corporalen; serner jede Compagnie ihre Tambour, und endlich eine gleiche Anzahl von Artilleristen und Recrutten, so wie von denen Commando habenden surjede Compagnie, melche daraufjednach dem Quartier ihres Compagnie-Chefs, in bester Ordning abmarschirten. Am følgenden 27sten hujus versammelten sich disse 10 Compagnien milderum, zu følge des Hr. Oberstlieutenant von Lehmanns Besehl, anferwahnten Zeughause, in voller Mondour, guch unter Gewehr, da denn vom erwahnten Hr. Obristiieut. von Lehmann, eine jede Compagnie ihren CompagnieChef und mehrere Officiers vorgestellet wurden, woraufserneridte Vorstillung derer Unter-Officieren, von jeden Compagnie Chef folgete. Tages vorher war die uber ans prachtige Kanone, worauf der hochibbl. Oldenburgische Stamm befindlich, von der Citadelle Frederichshaser, nach dem Zeughause gebracht, und mit aller Gerüthschaft, daseldst metten auf den Platz placiret worden: Also stell ten sin 6 Compagnienzu einer Sritte; andere 6 gerade gegen uber zur andern Sette, sampt zu jedden Ende den Kanone 3 Compagnien, die sie auf solche Art umzingel ten: Darauf wurde zum Gebet geschlagen, nach verrich, teter Andacht aber und nach eine vom Hr. Oberstlieutn. von Lehmann gehaltene wohlgesetzte, und sich auf der Sache beziehende Rede, wurde der Eid der Treue gegen un fern allergnadigsten König in Danischer und Deutscher, Sprache vorgelesen, und nachdem solcher Eid vom ganzen Korps abgelegt war, zu dreien malen ausgerusen: En lebe der König. Nachhierauf gegebenen Befehl marschirten die Compagnien ab, die samtlichen Herren Officiere und am Korpse gehørige Bediente aber, wurden vom Hr. Obristlieutnant von Lehman zur Mittagsmahl, gezogen und aufs prachtigste bewirthet.
Berlingske Tidende, 1764-11-02
Weil ich hier keine Camphor Glaser bekommen kann (undes mit nicht möglich gewesen, opol wider meinen Willen, meine rechte Meynung in den Nachrichten des Adresse=Contoirs ausgedruckt bekommen zu konnen (stehe Nr. 12 Tund 122). Sowird hiemit for jedermaun bekannt gemacht, das ich blos alleine wegen Mangel det Camphor Glaser (und aus komne andere Urache) meine Campbor=Fabriqve medergelegt habe, und ist nunker Camphor mehr bey mir zu bekommen: Frederich Garman.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Warschau, den 20de October. Fyrsten Primas kommer sig nu lidet efter lidet, af sin Hvaghed. Woymoden af Kiow ligesaa. Saasom man plar tilstaaet Kongen de Kongel. Jndkomster fra August den dies Døds=Dag af; har Hs. Majestæt allerede forordnet sen Kongel. Skatte=Commission, som skal have Jndseende hed de Godser, hvilke høre til de Kongel. Jndkomster, hvil han Commission bestaaer af 6 Committerede, en Secretair, i Archivarius og en Cancellist. Den har alt sendt adskillii Herrer til de Kongel. Godser, for at nøye undersøge de ses nu iværende Tilstand, og derom at give Beretning.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
General=Conforderationen, som foreenet med den Litthauiske, har stadfæstet den faldne Kiendelse over Fyrsten af Radziwil, i hvilken ingen Forandring har været at udvirke, uagtet ist mange, i sær Starosten af Ziolow, Hr. Par, have beernøyet sig at faae Kiendelsen, om ikke ganske ophævet, dog loget formildet. Den har blant andet paalagt ham at komne tilbage til Pohlen inden 4 Uger, men Fyrsten skal have givet sig lige fra Podolien til Wien. Fyrsten Cartoryky, General af Podolien, reyser i disse Dage til Reussen, til inddagen, men, efterat Kronningen er forbie, til Frankrile, og efter nogles Meening, i Privat=Forretninger, men fter andres, som befuldmægtiget Gesandt. Kronstorskatdennesteren af Litthauen, Græve Flemming, vil, med Kongel. bevilling, som skal meddeeles ham strax efter Kronningen, staae det Litthauiske Storskatmester=Embede til Hr. Brosowski, Stalmester af Litthauen, og Marechal for den Lithauiske Confoederation, for 500000 Pohlske Gylden, og sen sidste, desuden at betale en vis Gield paa 200000 Gylen. J Følge en afsagt Dom af nu værende Marechals, stet, til hvilken for denne gang blev føyet nogle Senateubeler og Ministere, blev, for nogle Dage siden, et Skrift of dentlig opbrændt af Skarpretteren, hvilket er forfattet paa latin, med Titul: Pro Informatione, er nylig kommet de Lyset udenlands, og yttrer sig heftig imod Hertug Ernst Johan af Curland og hans forestaaende Jnvestitur, samt herimod paastaaer at den Sachsiske Prints Carl burde at udsættes igien. Kongen har sendt en Biskop og en Woywod til Provincen Preussen, for, ved deres Megling at bilegge Misforstaaelsen saaledes, at en General=Landdag maatte kunde finde Sted der. Kongen giver Audience daglig, og har erklæret, at han vil anhøre ikke allene Magnaterne, Adelen og Borgerne, men endog den ringeste Bonde, allene med den Betingelse, at enhver fremfører sin Begjæring uden Omsvøb eller Complimenter, en Kammerjunker er beordret at opskrive deres Navne, som søge Audience, hvorpaa de blive kaldede frem en efter anden. Ved det at vores Magistrat havde den Ære at opvarte Kongen ved Deputerede, og at kysse Hs. Haand, har Hs. Majestæt sagt dem, at de ingen Omkostninger skulle giøre til Kronningen; men den har derpaa anholdet saavel hos Fyrsten=Primas, som hos andre Herrer, om Frihed til at legge Borgerskabets Ærbødighed for Dagen ved den Leylighed, og har endelig udvirket den: Derpaa bliver nu lignet paa det ringeste Huus, indtil det største Pallads, Summer fra 2000 og ned ad indtil nogle Gylden, hvoraf vil indkomme et anseeligt Beløb, som skal anvendes til Æreporte, Jlluminationer, og anden Pragt. Jndvaanerne ere ogsaa meget villigere til denne Skat at erlegge, efterdi dette forbigangne Jnterregnum ikke har sat dem i nogen Omkostning. Fyrsten General=Regimentarius har nylig sendt 2 Stabs=Officierer og en Auditeur til Caminier i Podolien for at anstille en Undersøgning over Commandantens Opførsel sammesteds.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Neapolis, den 25de Septbr. J forrige Aaringer har man seet en utallig Mængde Mennesker bivaane vor Frue=Fest, som i 8 Dage høytidelig holdes i hendes Kirke her: Landsbye=Pigerne, naar de forlove sig, betinge sig blant andet af deres Fæstemænd, at de skal bekoste dem dette Slags Pillegrims=Reyser; men i Aar, endog paa Festens første Dag, saae man neppe en Pige: Et sikkert Tegn paa hvor særdeles Landet har lidt under den udstandne Hungers og Pestes Nød.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Algier, den 12te Septbr. Over 800 Slaver arbeyde her uden Afladelse paa en Grav (Bassin, i hvilken den hele Algierske Flode kan, naar det behøvedes, ligge sikker for Bomber. Samme Gravskal omringes med 9 Batterier af grove Kanoner. Ved første Betragtnig skulle man falde i Forundring over, at en saa liden Regiering er dristig nok til at øve Fiendtligheder imod fast den halve Part af de Europæiske Mægtige til Søes; men, naar man betænker at den lever i Fred med den anden halve Part, og af samme forsynes med alt det den behøver til sine Udrustninger, falder Forundringen bort.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Leverpool, den 12te October. J forrige Uge vare paa en gang 351 Skibe i vores Havn, og iblant dem ikke et, som var bleven tvungen af Modvind, tilat løbe her ind. Dette er noget usædvanligt over dette hele Kongerige, London undtagen.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Plymouth, den 9de October. Den 5te maatte vores Magistrat sætte Militair=Vag ved et Skib, som tog Steenkul ind, bestemt til Bourdeaux; thi den gemeene Pøvel var opirret over at betragte, at man ville sende Steenkul til Frankrige, imedens at man maa betale den den her saa dyrt, og at man har største Aarsag at befrygte, at den vil blive dyrere.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Gibraltar, den 21de Septbr. Det erfares at Keiseren af Marocco har sendt Bud til General=Staternes Consul, som residerer i Tetuan, at han skal rømme Hs. Lande inden 3 Dage, med Trudsel at lade ham dræbe om han tøver længere. Consulen, som ikke veed Anledningen hertil, har dog strax flyttet sine Sager til den Engelske Consuls Huus, og retireret sig paa Rheden for Tetuan, samt derhos sendt en Coureer til Keiseren af Marocco; for at udspørge hvori han har forseet sig. (Monne det, som vi have berettet i Num. 87, Art. Cadix, den 18de September, ikke have Samfund med denne Sag?)
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Kingston paa Jamaica, den 23de Julii. Nu begynde vi at aabne Handelen med Spanierne igien Et nylig ankommen Engelsk Skib har medbragt Ordres til vores Gouverneur, og til Admiralen for den Engelske Escadre, at ophæve det derover gjorte Forbud. De Kiøbmands Godser, som tiene os til denne Handel, ere: Manchester, Tørklæder, alle Slags fine trykkede Lærreder, trykkede Tørklæder, Kammerdug, Storbritannisk og Schlesisk Lærret, Hatter a. Efter al Anseelse vil Høsten blive meget overflødig paa alle de Americanske Øer, i sær af Sukker og Rum saa at man skal kunde give langt bedre Kiøb, end i mange Aar forhen.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Ny-York, den 27de August. Vi erfare at 2 Krigskibe ere afgangne fra Jamaica, at ødelegge de Anstalter, som de Franske have oprettet paa Tyrks=Eylandet.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Florenz, den 6te October. Efterat Hs. Keiserl. Majestæt har solgt Husets Rovere, Allodial-Godser, beliggende i Hertugdommet Urbino, tilden Pavelige Stoel, har samme Romerske Hof nu ladet betale paa Kiøbe=Summen, og til den Ende hidført 124000 Sequineer, som er Halvparten.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
London, den 23de og 26de October. Man har erholdet Underretning om at i de Jrlandske Havne ere en Mængde fremmede Skibe, som der tage F. devahre ind; man forsikrer herhos, at Regieringen har sent Ordre til Jrland, at gjøre Beslag paa alle deslige Skibe indtil man har effectueret alle Storbritanniske Commissiner af dette Slags, saavelsom dem man har fra de Engelsk Colonier i America.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Hr. Wilkes, som var bleven citeret til den 6te Novbr. er ankommen her den 21de Octbr. Han har maattet see det for uomgiængelig nødvendig at indfinde sig, for at forkomme en Forviisning. En Skrivelse fra Calcutte i Bengalen af 22de Mart. mælder, at Krigen med den afsadt Nabob, Cossim Aly Kan, lykkelig var til Ende bragt, og at man nu gjorde sig Umage for at sætte Roligheden i den ne Deel af Jndien paa en sikker og fast Fod; hvortil man har ver Haab at komme snart i Stand med. Fra America erher ankomne 3 Jrokesiske Konger.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Wien, den 13de October. Hans Majest. den Romerske Konge befandt sig i Topliden 10de hujus, hvor da og det unge Herskab af det Chur sachsiske Hof var tilstæde. Høystbemeldte Hs. Majest. ventes hid tilbage den 13de, og da venter man vigtige Nyehder, hvilke vel torde yttre sig med første. De Foranstalninger, som giøres under Haanden, give os Anledning i at spaae os en munter og glædelig Carrnevals-Tid. Den 18de vil det Keiserl. Hof forlade Sommer=Slottet Schøbruun, og begive sig hid til Hofborgen.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Af en Skrivelse fra Wien, den 30te Octobr. Da der hidindtil stedse er arbeydet paa det Militaires Regilering og deri ere gjorte adskillige Indretninger, saa er de høyeste befaling bekiendtgjort, at i Eftertiden de samtliRegimenter skulde have Gieddegraae Kioler, men i Vesten efter ethvert Regiments Forskrift i Farven en Forskiæl, i i Steden for Hatte Kabudser. Til det som sidst blev madet om Tyrkernes March, sætte nogle Breve til, at i Potens Provincer allerede var opsat Heste=Rumper, og at Janitscharerne kaldede til deres bestemte Sammel-Plad Marchen blev rettet til Bender, og i de Egne ere store M. gaziner anlagde.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Berlin, den 20de October. Den Kongel. erfarne Bygnings=Adjutant, Hr. Richte har indleveret til det Kongel. Videnskabernes Academie Afhandling om en nye Maade at bygge under Vandet paa og foreviist de dertil henhørende Tegninger; hvorpaa de forsamlede Acadentie har erkiendt, at denne Opfindelse ved af stor Vigtighed, og kunde komme til stor Nytte ved bygge i Vandet.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Berlin, den 30te October. Hs. Kongel. Majest, har allernaadigst besluttet at lad oprette en offentlig Banqve i denne Stad, og at lade det bringe i mueligste fuldkommen Stand, dreven dertil af de Rigsfaderlige Betragtning, at dette Anlæg geraader ikke er lene til Hs. Majests. egne Landes og Undersaatteres Be men endog til Handelens Befordring imellem disse og fremmede Lande. Hs. Majest. har til den Ende befalet, udsidelig at aabne et Contoir, hvilket skal imodtage Indkrivning til Jnteressentere, af Ind= og Udlændinger, hvil at Contoir nu, for det første, holdes i det Thielosche Huus a Dorotheen=Stadt, og er daglig aabent fra 10 til 12, og fra 4 til 6 Slet. Til Publici og Jnteressenternes deste tørre Sikkerhed, gaaer alt dette under den Kongel. virke de Geheime-Etas= Krigs- og dirigirende Ministers Fri terre von Hagens Over=Opsigt. J bemeldte Contoir skal le og enhver blive udførlig oplyst om Planen til denne hanqve, og om de Fordeele, som sigtes til med dens JndEtning. Desforuden vil man med det snareste udgive i Tryk En en fuldstændig Efterretning om dens Anlæg og de For hele, som Hs. Kongel. Majest. bevilger den. Allerhøystomme søger allene herved Sine Landes og Undersaatteres belfærd, og lader Sig af den Aarsage dette Værkes Befor Ting være meget om at giøre: Hs. Majest. indseer, at en os Jndependance vil blive Grunden og et af de væsentligste Stykker ved Banqvens Indretning, vil just derfore ingen siden have i den, end at beskytte den ved alle forefaldende seyligheder.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Hanau, den 25de October. Den 22de behagede det Hs. Durchl. vores Fyrste, med hendes Kongel. Høyhed, Hs. Fyrstinde at give Hs. Kongl. Høyh. Frue Landgrævinden en Besøgelse udi Residence, Slottet her i Staden, og ved den Leylighed at tage det foromlede Borgerskab i Øyesyn. Efterdi Jndvaanerne vare inderrettede forud om denne Besøgelse, begyndte og, tillisemed Dagen, de glade og forud tillavede Anstalter til det kyndige Pars Modtagelse, hvilke vedvarede med Optoger, i Parader hele Dagen, og med Jlluminationer om Aftegen, udi hvilket alt tydelig fremskinnede ikke mindre Pragt, lid Kiærlighed til de Personer, for hvis Skyld Pragten har anrettet.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Hannover, den 30te October. Her er ankommen den Danske Hr. General=Lieutenant son Ahrenstedt fra Hamborg. Næsby ved Linkøbing, den 8de October.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Her i Naboelauget bleve 2 Køer slagtede for kort siden, vilke udvortes saae friske ud. Alle deres Jndvolde vare og skadde, undtagen Leveren, hvilken var næsten ganske for læret og raadden i dem begge, samt alle Leverens Aarer fulde levende Jgler. Det er klart, at disse Creature ikke havde undet leve længe med deslige Giester inden i sig, thi Leve en, som er skabt til Blodets Renselse, kan da ikke giøre sin tieneste, følgelig maa Blodet, i hvilket Livet bestaaer, forsærves, og tilsidst Livet selv udslukkes. Da nu disse Jgleske have deres Tilholds Stæder uden i Vand, og helst i det sikke og grumsede, er det troeligt at Creaturene sluge dem, sler deres Æg, ind i Vandet om Sommeren i stærk Hede, laar de ere meget tørstige. Endog Ægene ere fæstede ved Achaande Vand=Urter, og kunde, naar de vare indslugede klækkes i Creaturet. Naar da dette er formodentlig, bli ler det høy nødvendigt, at Creaturene gives Adgang til lot sundt Vand, helst rindendes, om det er giørligt, men hvis ikke, da at de Damme eller Brønde hvor de skal drikke, blive vel efterseete og bevarede. Ja det bliver endog nødvendigt, ganske at betage dem Adgang til Pytter og andre ureene Vande; thi Erfarenhed viser, at et Creatur, i heftig Tørst, gaaer heller til den nærmeste Pyt at drikke, end til et længer fraliggende reent Vand. Præservativer at give dem imod Jglerne, kunde og have deres Nytte: Salt holdes allerbest dertil; thi det dræber Jglerne.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Stockholm, den 25de October. Efter Kongel. Ordre, har Hof=Retten udstædet CircularSkrivelser til alle Provinrial=Dommerne, at man i Tide lader forfatte de Besværinger, som Landmanden maatte have at føre frem for Rigets Stænder, ved forestaaende Rigsdag, og at indsende samme til hver Provinces Gouverneur inden 14 Dage efter at de Bønders Deputeret ved Rigsdagen er udvalgt. Saasom den forestaaende, er en extraordinair Rigsdag, venter man endeel Capita samiliarum paa samme, hvilke ikke have bivaanet de forrige Rigsdage, men givet deres Fuldmagter til andre, som ikke selv have været Familie=Fædre; thi det er at mærke, at, i Følge Rigets Grund=Love, kan ingen svare paa Ridderhuset for flere end en Familie. Foruden de Herrer, Græve af Hopken og Baron Schæffer, regnes og iblant Candidaterne til Marechals=Værdigheden ved forestaaende Rigsdag: Græve Bielke, Gouverneur for Sidermanland, og Oberste Rudbeck.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Hesingøer, den 4de Novembr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 1ste hujus, H. Clausen og J. Lange begge af Sønderborg fra St. Ybes til Kiøbenhavn med Salt. R. Ban, af Grenaae fra Langesund til Kiøbenhavn med Jern. H. Bierfreund af Faaborg fra Drammen til Kiøbenhavn med Glas. B. Christians af Sønderborg fra Port af Port til Østersøen med Frugt. Den 2den Dito. M. Ahlman af Sønderborg fra island til Kiøbenhavn med Kiød. Den 3die Dito; B. Terkelsen af Kiøbenhavn fra ibidem til Harling med Chinesiske Vahre. A. Hjordt af Flensborg fra Riga til Genua med Spirer.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Kiøbenhavn, den 5te October. Den 1ste hujus haver Hans Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Peder Schou til at være virkelig KammerRaad. I Dag ere følgende store Gevinster af det 11te Kongel. Lotteries 5te Classes Trækning udkomne: Paa No. 1225. 100 Rdlr. i Sr. Smiths Collection her i Staden; No. 9075, 100 Rdlr. i Sr. Rasmus Dybwads Collect, i Christiania; No. 9797, 100 Rdlr. i Sr. Søren NohringsCollect, i Randers.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Jndpasserede: Geheime=Raad Græv Ranzow og Hr. von Bibow, Page hos Hendes Majest. Enke=Dronningen, fra Lübeck. Conference=Raad von Ørz fra Falster. Kiøbmænd Graveran og Mesturas fra Holland. Slots=Forvalter Ekus fra Jægerspriis.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Udpasserede: Keiserl. Oberstlieut. von Nolden til Amsterdam. Dimitteret Major Frendenreich og RegimentsQvarteermester Sekmann paa Landet. Lieut. Rørdam og Lieut. Brinkmann til Holsteen. Paa det at Slaverne ved deres Undvigelse kunde være saa meget mere kiendelige, er føyed saadanne Anstalter, at de, saavel i Danmark som Norge, i Steden for det hidindtil brugte Bonde Vad. mel, efterdags skal monderes med Klædes Klæder af brun Uld som ingen anden Farve haver, med Bans Foer, og røde Ermeudi Kiolen.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Udi det Kongel. Frederichs=Hospital her i Staden ere i forrige Uge indkomne 21, udgangne 25, og døde 1 Person. Udi forrige Uge ere fra den 27de Octbr. til den 3die Novbr. her i Staden copulerede 40 Par. Føde 32 Drenge, 31 Piger, tilsammen 63. Døde 17 Mænd, 15 Qvinder, 28 Drenge, 16 Piger, tilsammen 76. Ere saa 13 flere Døde end Føde. De Døde, ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 3, Blodgang 1 Brystsyge 8, Druknet 2, Feber 1, Flekfeber 1, Flaad 1, Hals syge 1, Hidsig=Feber 1, Høeste 1, Kopper 20, Slag 21, Svind sort 2, Tærende Syge 5, nangivne Svagheder 4, Vattersoet, 3, Værk 1.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
AVERTISSERENT. den første Deel af Anviisning i kort Udtog til Grundens af det Engelske Sprog, har nyelig forladt Pressen, og findes til Kiøbs hos J. C. Wedel, logerende paa Vestergade udi Snedker Kaares Huus.
Berlingske Tidende, 1764-11-05
Foruden de udgivne Avertissementer, bekiendtgiøres end videre. at med Oversættelsen af den fortreffelige Engelske Doct. Thoma Newtons Afhandlinger over nogle vigtige Prophetier i det gamle og nye Testamente, i sær over Johannes Aabenbaring, (hvilken her, skiønt denne holdes for af mange, at være en beseglet og uforstaaelig Bog, paa det nøyeste igiennemgaaes, de uforstaaelig Stykker gjort forstaaelige, og tillige viist hvad deraf allerede er opfyldt, samt hvorledes; hvad der i disse vore Tider bliver opfyldt og hvad der endnu staaer tilbage:) avanceres daglig, saa at det ypperlige Værk, som bestaaer af 3 Tommer, stor Median=Octav, hvoraf den sidste handler allene om Aabenbaringen, endnu for Nye=Aa kan komme under Pressen, og for de mange høye Liebhaberes Skyl ey længer kan udsættes. De derfor som finde Behag i dette vigtig Skrift, ville behage med 1 Rdlrs. Forskud inden November=Maaneds Udgang derpaa at prænumerere, siden meget faa Exempladrer, for de langt fraværende Liebhaberes Skyld blive oplagde over deres Tal, som til ovenmeldte Tid have indfundet sig. Til Efter skud betales for alle tre Tommer paa godt Tryk=Papiir, imod Prænumerations Sedlens Udlevering og Bogens Annammelse, 5 Mk. Danske. De som forlange Skriftet paa fiint Fransk Papiir, betatil Efterskud 1 Rdlr. 8 s. Prænumerations=Sedlerne udleveres Kiøbenhavn hos mig selv, boende hos Stolemager Svendsen, Amaliegade, om Middagen imellem 11 og 1. De Geistlige i Siellands Stift ville behage til Hans Høyærværdighed Biskop Harboes Amanuenses at addressere sig. J Odense, Aarhuus, Wiborg i Riibe, i Christiania, Bergen, Trundhiem og Christiansand, faaes Prænumerations=Sedlerne hos Biskoppernes AmanuensesDet smukke og nyttige Skrift, kaldet Fruentimmerets Kald, som for dets ypperlige Moraler visselig er værd at være i alles Huse, bekommes for 3 Mk. i Kiøbenhavn hos mig selv, saa vel som i Sa huus, Wiborg og Ribe hos Biskoppernes Amanuenses. I ChriAckermanns, Peltes og Mad. Rothes Boglader. J Odense, Aar stiania hos Mad. Munck; J Trundhiem giver Hr. Etats=Raa i Arendahl hos Provsten Doct. Hagerup. D. de ThurabSuhm Anviisning derpaa; J Bergen hos Sr. Hans Blydt, i Comoedien, den kierlige Mand, er heftet, at faae til Kiel hos Mr. Wandall paa Regentzen, saa vel som hos Portneren ved Comoedie=Huset a Exemplaret 1 Mk. 4 Sk.