Viborger Samler, 1837-02-04
J en foregaaende Aargang af d. Bl. har Red, meddeelt Kjøbenhavnspostens Læsere en Beskrivelse over de af Christiansborg Slots Gemakker, som dengang vare færdige. J Forbindelse dermed hidsætte vi fra det i disse Dage udkomne Nr. 23 af "Dansk Kunstblade følgende interessante Beretning om Riddersalen i det nævnte Slot: "Naar man har gjennemvandret Slottets talrige Gemakker, og Øiet næsten føler sig træt, overraskes man tilsidst paa den behageligste Maade ved Jndtrædelsen i den høie lyse Riddersal, som ved sin imponerende Storhed og sine smagfulde Decorationer maa forbause Enhver, der har nogen Følelse for Skjønhed og Grandiositet i Architecturen. Der gives vel nok Salle, som med Hensyn til Størrelsen og Materialiernes Kostbarhed, overgaae den, men man maa tilvisse søge længe, inden man finder et Sidestykke til denne herlige Hall, hvad Reenhed og Skjønhed i Stilen angaaer. Med inderligt Velbehag dvæler Øiet ved den smagfulde Anordning, som forbinder de enkelte Deele af dette store Rumtil et harmonisk Heelt. – Vi ville nu skride til den nærmere Beskrivelse af denne majestætiske Sal, som er 60 Alen lang, 22 Alen høi og 25 Alen bred. Den er omgiven af en Række corinthiske Søiler, sex paa hver Side, og to for hver Ende, som bære et Galleri. Bag Søilerne paa de lange Sider ere smaa forhøiede Gange anbragte, hvortil et Par Trappetrin fore op, og som skulle tjene til Beqvemmelighed for dem, der ved Festiviteter ville see paa de Dandsende. Væggene ere afdeelte ved Pilastre, een bag hver Søile, og paa den ligefor Vinduerne værende Væg skulle de fire Malerier, af Eckersberg anbringes, som alt ere blevne omtalte og forestille: 1) Elephantordenens Jndstiftelse af Christianden første; 2) Landmilicens Oprettelse af Frederik den fjerde; 3) Dokkens Jndvielse under Christian den Sjette, og 4) Stavnsbaandets Løsning. Jmellem Pilastrenes Capitaler gaaer en Frise, decoreret med Fakler, som forbindes med Blomsterquirlander, der omgive forskjellige musikalske Jnstrumenter. Over den skjønne Seile række seer man den Frise, som skal prydes med Bissens herlige Basrelief Ceres- og Bachustoget, hvoraf allerede den ene korte Side er kommen paa sit Sted og frembringer en ypperlig Virkning. Brystningen over Frisen dannes af et gjennembrudt Gelænder, som er forfærdiget af forgyldt støbt Jern, og over hver af de sex Søiler mellem Brystningens Partier er en Piedestal med en Candelaber. Begge Endepartierne af Galleriet ere at betragte som Orchestre. Det udmærket skjønne Loft bestaaer af Cassetter, fyldte med forgyldte Rosetter, hvis Jnddeeling staaer i nøie Forbindelse med den architektoniske Anordning af det Hele. Ved festlige Leiligheder ville tre store Lysekroner i Loftet og fire og tyve mindre i Architraverne mellem Seilerne udbrede et rigt Lys. (Alle disse Lysekroner ville blive udførte her i Staden.) Jkke mindre glimrende vil Galleriet blive oplyst af de tolv ovennævnte Candelabrer paa Piedestal lerne. Man tænke sig nu det hele Rum i denne blændende Belysning, opfyldt af en talrig elegant Forsamling, der bevæger sig i gratiøse Dandse til Musikens Trylletoner, medens maleriske Grupper mellem Søilerne og i Gallerierne ved deres Deeltagelse forhøie Festens Ynde! Det maa i Sandhed afgive et pragtfuldt Skuespil! Da Alt i denne Sal er beregnet paa Ro og Harmoni, svarer Gulvet naturligviis til det Øvrige. Det bliver nemlig et af Egetræ og Mahogni sammensat Parquet, hvis Jnddeeling svarer til Cassetterne i Loftet. For hver Ende af Salen er en stor Hoveddør, omgiven af rige Forziringer, som tjene til at give Dørpartierne en til det Heles øvrige Forhold svarende Størrelse. Ligeledes er paa Væggen lige for Vinduerne en paa samme Maade smykket stor Dør. Paa begge Sider af de elegante Hoveddørre skulle store Speile af heelt Glas anbringes, som ved deres Stilling lige over for hverandre ville reflectere Salens Billed i det Uendelige, og ved en stærk Belysning være af en vidunderlig Virkning. Foruden disse omtalte større Indgange findes endnu nede i Salen fire mindre Sidedørre, som føre til Cabinetter, og hvorover Ornamenter af Grypher og Candelabrer ere anbragte. Fra Gemakkerne og Gangen i anden Etage gives Adgang til Galleriet ved tre Dørre, som svare til de neden under værende Hoveddørre. Saavel Søiler som Pillastre ere af hvid Stukmarmor, der heldigen fremhæves ved de chamoisfarvede Vægge. Loftets Grundtone er holdt noget lysere end Væggenes, og Decorationerne, som overalt i Salen, ere deels forgyldte, deels hvide, og paa enkelte Steder fremhævede paa Guldgrund. (Kbhvnsp.)