JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Godt Bøndersmør sælges meget billigt i Fjerdinger hos Albert Raffel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Til Paaske Flyttetid kan faaes en Beboelsesleilighed i Marenturisgade hos Friedr. Bernhardt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Løverdagen den 28de Marts næstkommende, Formiddag Klokken 11, afholdes paa undertegnede Herredscontoir i Nørre-Sundby en Skiftesamling i Mette Levisdatter og afdøde Mand, Huusmand Lars Pedersens Bo, af Hals, hvortil samtlige Boets Bedkommende, i Medfør af Placaten af 21de April 1824, herved indkaldes at møde, i Særdeleshed for at erklære sig over en i Boet anmeldt Fordring. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 25de Febr. 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-02
Auctioner. Efter Begjering af Skifteretten her i Byen, bliver, Fredagen den den 6te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Skolebygningen paa Frue Kirkegaard, afholdt Auction over afdøde Enkemadame Aagaards efterladte Løsøre, hvoriblandt 2de Mahagonietræes Schatoller, 2 Ditto Kommoder, et Ditto rundt Bord, 2 smukke Speile, en Kanapee og Stole, laqueret, med Spansk Rør og løse Sæder, Sengested, Sengeklæder, et Sæt meget fiint Dækketøi m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 24de Februar 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Marschal Mortier, Hertug af Treviso, er den 20de Februar traadt ud af det franske Cabinet, i hvilket han var Præsident og Krigsminister. Efter at have meddeelt dette til Minister=Conseilet, har Kongen bestemt sig til at afsende en Officeer til Marschal Soult, som for Øieblikket befinder sig i St. Amand (i Departementet Tarn), for at opfordre ham til, ufortøvet at komme til Paris for at sammensætte et nyt Cabinet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Af ovenstaaende Kundgjørelse, som indeholdes i Journades Debats og altsaa kan ansees for officiel, seer man, at de periodiske Journaler, som allerede længe ymtede om en Forandring i Ministeriet, have havt ganske Ret, men man seer ikke, paa hvilken Basis det nye Cabinet skal oprettes thi det er ikke at formode, at dets to vigtigste Medlemmer de Herrer Thiers og Guizot, ville forblive, eller rettere, blives taalte deri, naar Marschal Soult kommer til at indtage den nominelle Præsidentpost. Den Maade, hvorpaa Journal des Debats omtaler Marschallens Jndbydelse til denne Værdighed, forkynder imidlertid temmelig tydeligt, at det gjælde, om mere, end blot at erstatte Marschal Mortiers Afganmed Soults Person.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Det er iøvrigt mærkeligt nok, at denne Cabinetsforandring dog paa en Maade har overrasket, uagtet Uenighedsimellem Cabinettets Medlemmer og andre Somptomer, der pleie at spaae et Ministeriums Fald, vare bekjendte nok i Publicum. Det hed nemlig, umiddelbar førend hiin Kundgjørelse i Journal des Debats, i flere af de offentlige Blade, at Valget af Hr. Abercromby i det engelske Parlament til Præsident i Underhuset, havde gjort et Jndtryk paa det franske Cabinet aldeles modsat det, man havde formodet. Cabinettets Medlemmer, som havde staaet i Begreb med at nedlægge deres Portefeuiller, vare blevne enige om, at netop hiin Omstændighed i England, der spaaer Tornerne en sværk Kamp, gjorde deres Forblivende i Ministeriet til en bydendes Nødvendighed. Det hed, at de havde erklæret Kongen, at de under saa alvorlige Omstændigheder, der truede med saamange Farer for den nærmeste Fremtid, ikke kunde unddrage Fædrelandet deres Tjeneste, da netop det Modstandsystem, hvortil de bekjende sig, maatte blive af saa megen mere Vigtighed for Frankrig, jo mere man, paa den anden Side af Canalen, fjernede sig fra dette System, i hvilket den i politiske Frelse ene er at finde Som en Prove paa, hvorledes Ministeriet var bedømt i Publicum faa Dage førend hiin Kundgjørelse, meddele vi følgende Tirader af en af de meest læste franske Journaler, i saa meget mere, som det tillige tjene til, at kaste et Lys paa de Grunde, som udentvivl bevirke dets fuldkomne Opløsning: "Rygtet om den Dødskamp, hvori Ministeriet befinder sig, vinder med hver Dag mere Troværdighed. De Uenigheder, hvoraf det laborerer i sit Jndre; den Uvillie, som Kammeret daglig mere og mere lægger for Dagen imod det; de mørke Skyer, som trække høiere og høiere op paa den politiske Horizont; endelig de Forlegenheder, i den indre Forvaltning, der mere ere en Følge af Feil fra MinisteriksSide, end af den gjærende Partiaand, alle disse Omstændigheder synes at gjøre en Ministerial=Forandring uundgaaelig. Spørgsmaalet om Tobaks=Monopolet, saa underordnet det ogsaa er i sig selv, har dog ikke bidraget Lidet til at bringe Uorden i Ministrenes Leie. Man mistvivler om, under saadanne Omstændigheder og i Kammerets nærværende Stemning, at bringe det til at antage den amerikanske Skadesløsholdelses=Tractat, og laver sig vel derfor til at opgive den Plan, at opsætte en Modification i Cabinettet, indtil hiin Sag er afgjort. Dertil kommer endnu den tiltagende Forvirring i den indre Forvaltning, idet et saa stort Antal af Municipal-Embedsmænd vægre sig ved at tjene under den nærværende Administration. Skulde disse Symptomer paa ny gaae over uden at føre til nogen Crisisk Skulde Frankrig endnu længere finde sig i, at gaae i det doctrinaire Parties Ledebaand, paa en Tid, da England netop staaer i Færd med at afkaste Torvernes Aag: Afgjørelsen af disse Spørgsmaale har de Deputeredes Kammer i sin Magt."
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Den londonske Dampbaad, som skulde bringe Posten af 24de, var endnu den 28de ikke indtruffen i Hamborg. Egentligt Nyt haves altsaa ikke dennegang fra England. Over Belgien erfarer man, at Hr. Abercromby, Dagen efter sit Valg, har modtaget Kongens Sanction paa samme for Overhusets Skranker igjennem Lordkantsleren. J denne Sauction anerkjendtes tillige Underhusets samtlige Rettigheder og Priskabet føler: at det er Enhvers Pligt, der fremtræder offentligt, og Æsthetikerens, til hvis Classe Skuespillerer, saa særdeles henhører, fremfor alle Andres, at fremtræde saaledes, at intet Skurrende, Frastødende, og sin Natur Modstridende svækker det Jndtryk, han har til Hensigt at fremkalde. Hvis dette, hvorom der vel ingen Tvivl kan være, er rigtigt, saa paatrænger sig uvilkaarligt det Spørgsmaal, om det ikke lader sig gjøre, ved et andet Costume i det her omtalte Stykke, at aflede Publicums Phantast fra Tanken om, at det ikke er unge Cadetter, men forklædte unge yndige Fruentimmer, der forestille de overgivne, fra Skoletvangen for en kort Ferietid, undslupne unge Vildbasser. Indsenderen troer, at et saadant Costume ikke vilde være vanskeligt at udfinde; han har den Tro til Selskabets kvindelige Personale, at et saadant meere maskerende, og med den høieste Elegance arrangeret Costume vilde give disse unge interessante Vildttyve et friere Spil, og han er vis paa, at et saadant mere maskerende Costume vilde give Forestillingen noget Vist, som den nu savner. Det har forlængst af en høist competent Dømmer være sagt: at Jntet er mere modbydeligt og næsthetisk, end at lade kvindelige Roller gives af et mandligt Personale; ganske det Samme kan vel ikke sig om det Modsatte, men den torde dog vel ikke være aldeles uden Grund, eller ansees som Snerperi: at i de Tilfælde, hvor Nødvendigheden byder, at mandlige, eller rettere Drenge=Roller maae forestilles af Fruentimmer - hvilket saameget ofte er Tilfældet ved Theatret -, Skuespillerindens Costume da arrangeret saaledes, at i det høieste kun en let Ahnelse minder om, at det ikke er unge Drenge eller Ynglinge, men udvoxne unge Piger eller Kvinder, der fremtræde i mandlig Klædedragt, Maaskee Jndsenderens æsthetiske Følelse i den Henseende har vildledet ham, og, hvis saa er, beder han om Tilgivelse og Overbærelse, og haaber saameget mere at tord giøre Regning paa den, som han fuldtvel indseer, at der kun anstaaer vor Slægt elskværdigste halve Deel at afgjøre, hvad der er det Elskværdigste, det Passeligste og det Skjønheds-Sandsen mest Tiltalende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Døde. Ellen C. Rafu; Contra=Admiral J. Gether, 75 Aar; P. Schaarup; Handelsmand Jsral Jørgel, 73 Aar; Høker P. Rasmussen, 73 Aar; Student P. F. Busch; alle i Kbhvn. Major Gade, af Husar=Regimentet, i Jægersborg, Præstenke Sophie Wulff, i Nykjøbing i Sielland. E. Ch. Brygmann, forhen Sognepræst for Skælby og GedderbyMenigheder paa Falster. S. W. Bruun, Sognepræst for Bierregrav, Tanum og Aalum Menigheder i Viborg Stift, R. Sparre, forhen Kbd., 69 Aar, i Randers. Stifts landinspecteur C. Th. Torm, 73 Aar, i Nykjøbing paa Mors
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 27de Febr.: C. J. og H. J. Errboe fra Kolding, best. t. Christiania m. Korn. (begge udg. den 1ste Marts). D. 28de: P. Steffansen f. Sønderb., best. t. Kragers m. Korn. - Udg. Den 25de Febr.: F. B. Klestrup f. Ærøesk., J. Petersen f. Svendborg og N. R. Mogensen f. Faaborg, alle t. Norge. D. 28de: H. Christensen t. Kbhvn. m. Korn. P. Dam f. Aalborg t. Altona. D. Dowse f. Kallundborg t. England. C. Munck til Kbhvn. m. Østers og færsk Fisk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Hals Skibsliste. Udg. D. 28de Febr.: T. Nielsen, og den 1ste Marts J. Theilmann, begge t. Kbh. m. Byg. - Paa Rheden ligget Skipper K. Hansen af Tønsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Bekjendtgjørelser. have meldt sig, for at erholde Underviisninkort Tid tager sin Begyndelse. Aalborg, den 1ste Marts 1835. Ærbødigst. Carl F. Behrends.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Den Leilighed paa Nørregade, som fortiden beboes af Conditor Werner, bliver forfaldet til Leie til Paaske Flyttetid. F. Springborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Frederikshavnske Østers kan faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
En lille bruun Vindspillerhund er bortløben fra sin Eier sidste Mandag Aften. For Tilveiebringelsen loves en Douceur. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Hauge- og Blomsterfrø, Frugt= og Plantagetræer m.m., ægte, frisk og godt, er at faae for billig Priis hos K. sal. Beyer, boende udenfor Østerport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Et Par Boutique=Døre ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Skipper H. Lyster, som fører Skonnerten Ottomminehar nu i Altona begyndt at indlade Gods hertil; Dhrr. som ønske noget hjem med bemeldte Skib, ville behageligst snart indsende deres Ordre, da det er at formode, der vil skee hastig Expedition. P. Th. Berg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Licitation. Torsdagen den 12te d. M., om Formiddagen Kl. 12, holdes paa Tingstedet i Fiellerad, Licitation over Opførselsen af en ny Skolebygning i Stoustrup, Gunderup Sogn, der skal bestaae af 8 Fag Grundmuur til Vaaningshuus og 8 Fag Bindingsværk til Udhuus. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn hos Gaardmand Niels Nielsen i Skoustrup. Nørgaard, den 1ste Marts 1833. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Auctioner. Efter Reqvisition fra Arvingerne efter Karreetmager Hansens Enke, bliver, i hendes efterladte Bolig paa Klosterjordet her i Byen, Mandagen den 16de Dennes i om Formiddagen Kl. 10, ved Auction bortsolgt en Deel Løsøre, hvoriblandt 1 Schatol, nogle Klædningstykker, Borde, Stole, Sengested, Sengeklæder, Kjøkkentøi, et 8 Dags Stueuhr, en Deel Træværk med mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 4de Marts 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-04
Efter Reqvisition af Kjøbmand Jsen, som Commissionair for Skibscapitain H. P. Høsk, bliver, Fredagen den 6te Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 9 præcis, afholdt offentlig Auction paa Kjøbmand, Consul Rasmus Bergens Bopæl i Skagen, over 31 Tylter FurreDæksplanker, af 16 til 20 Fods Længde, samt over Takkelage og Jnventarium, bestaaende af Seil, tildeels nye, staaende og løbende Gods, 2 svære Ankere, 2 Ankertouge, Pertline m. m. m. Alt henhørende til den under 1ste Dennes paa Skagens Riff strandede Skonnert Agnes af Gothenborg. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfogedcontoir, den 24de Februar 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Tyskland. Den badenske Statstidende har en vidtløftig Forordning, betræffende Haandværksvendes Vandringer og deres Ophold i Schweitz, navnlig i Canton Bern. Den vil være underrettet om, at det Uvæsen, som der drives, og som den allerede i en tidligere Forordning af 9de October f. A. har, skildret, tiltager paa en tøilesløs Maade i en stor Deel af Republikens Cantoner; at Forsamlinger og Foreninger af tyske Haandværkere ikke alene findes udbredie der, men at endogsaa de groveste Skandskrifter mod de tyske Fyrster og Regjeringer trykkes i Schweitz, læses i disse tolererede Sammenkomster, og udbredes ved vandrende Haandværksvende i de tyske Nabolande; den vil være underrettet om, at disse Foreninger staae i indbyrdes Forbindelser, at der i dem aftales voldsomme Foretagender mod Tyskland, hvilke, om det end aldrig komme til Udførelse, dog vække og nære en tøilesløs Oprørsaand hos disse Haandværkere paa en, for hele deres Fremtid høist fordærvelig Maade, og om de virkelige kom til Udøvelse, dog kun vilde falde ud til deres Skade, som have udklækket dem, men imidlertid dog ogsaa kundet afstedkomme usigelig meget Ondt over enkelte skyldfrie Jndvaanere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Efter saadanne Præmisser kan man ikke finde det underligt, at denne Forord. i 9 Artikler indeholder strænge Foranstaltninger, der sigte til at modarbeide dette Onde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Efter en weimarsk Tidende er det ogsaa bleven de sachsen altenburgske Haandværksvende forbudt at vandre i andre Lande end saadanne, hvis Regenter høre til det tyske Forbund, naar ikke en udtrykkelig Tilladelse dertil forud er, erhvervet af den hertugelige Regjering og indført i deres Vandrebøger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Fra Grækenland ankom midt i Februar 94 Mand af den første Bataillon af det 12te Infanteri-Regiment til München. De ere i Affairer med Mainotter og Røvere blevne utjenstdygtige, og tilbringe nu Resten af deres Dage som Jnvalider i Fædrelandet Bayern, hvis Landsfader har paataget sig at sørge for dem ved at lægge Noget til den Pension, de faae fra Grækenland, som anslaaes til 5 Gylden maanedlig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Tyrkiet. Porten skal være noget beroliget, med Hensyn til Opstanden i Albanien. En Tartar har bragt Depescher fra Commissairen, der blev sendt derhen og, efter disse Depescher, har det Forefaldne været ubetydeligt. Da Roligheden altsaa in ligen kraftige Midler behøver, for atter at bringes tilveie, skulle de Tropper, som vare beordrede derhen, have faaet ContraJordre. Fra Syrien hører man intet Nyt, og det er derfor paafaldende, at for ganske nylig i Slutningen af Januar, 3 fuldstændige bespændte Batterier bleve satte over til Asien, da det heed at slet ingen Forstærkninger mere skulde afgaae derhen, men at man snarere havde til Hensigt at reducere Redschid=Paschas Hær. Der har været Tale om en opdaget Sammensværgelse i Constantinopel, som var stilet mod Sultanens Liv, og som, efter hvad Morning=Herald beretter, har været meget betydelig. Imellem 2 og 300 Deeltagere, saavel af Civil, som Militairstanden, ere blevne straffede med Strikken. Paschaen af Gallipoli har været Angiveren, efterat han, som forstilt Deeltager, var kommet efter de Sammensvornes Planer. Samme Blad taler om, at den tyrkiske Flaade udrustes paany, som følge af Mehemed Alis Rustninger og vil tilblige fra Smyrna have Efterretninger om, at Jnsurrectionen i Syrien varer ved, at Koniah befæstes af Redschid=Paschas Tropper, og at Jerusalem skal være lagt i Aske af Jbrahim Pascha.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Rusland. Naar man seer hen til, hvor slet de fleste Embedsmænd i Rusland, navnlig i de ringere Grader, indtil forrige Aar vare og tildeels endnu ere aflagte, og hvormange skadelige Følger en slet Befoldning i Almindelighed drager efter sig for det hele Forvaltningsvæsen, saa hentyder en keifl. Ukaseaf 9de Januar d. A., som slutter sig til en tidligere af 30te August f. A., vistnok paa væsentlige Forbedringer i saa Henseende, omendskjøndt det store Antal af Embedsmænd vel endnu langtfra ikke tilsteder Regjeringen at forhøie Lønningerne saameget, at de virkelig kunne blive tilstrækkelige. Den Sum, som, efter begge Ukaser, er lagt til de tidligere Gagerings=Regulativer, udgjør 5,194,629 Rubler, hvoraf Jndenrigsministeriet disponerer over 1817,668, Justitsministefriet over 2619825. Finantsministeriet over 557,666 og 2den hellige Synode over 200000 Rubler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Sverrig. J Rigsdagens Møde den 16de Februar har Bondestanden tiltraadt Adelens og Geistlighedens Beslutning, med Hensyn til at bevilge Optagelsen af et Laan af 2 Mill. Rdlr. til Fordeel for de hypothekariske Foreninger, og under Statens Garanti.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Fra Stockholm læses i Neue Zeitung, en Artikel, det har til Hensigt at gjendrive den Skildring af Sverrigs Tilstand, som har været optaget i dette Blads Nr. 19. De Væsentligste deraf skal blive meddeelt i næste Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Blandede Efterretninger. Boghandler Vannoni, som siden Nytar redigerer den Münchner Tidende, gjør offentlig bekjendt, at han, som tidskligere Redacteur af et Blad i Augsburg, har erholdt ikke færre end 472 Jrettesættelser af Politiet, siddet 60 Dage i Fængsel, og endnu ovennikjøbet, for et Udtryk, som indeholdtes, i en Theater=Critik, af Magistraten i Augsburg været dømt eengang til 3, og en anden Gang til 8 Dages Arrest. .
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Neue Zeitung, gjør følgende bemærkninger i Anledning af franske Blades Forundring over den politiske Stilhed, der har bemægtiget sig den tyske Journalistik. "Dersom manske turde ansee Tysklands Journalistik som den offentlige Menings ægte Organ, hvilket man - paa Grund af en bekjendt indvirkende Aarsag - ikke tør, saa maatte man ansee det politiske Liv i Tyskland for aldeles hensovet. Beretninger om Handel og Veirlig, hist og her gjennemflettet med Fortællinger og et grueligt Mord, eller om et Slagsmaal mellem Soldater og Borgere, danne det Theema, over hvilket den tyske Dagsliteratur kan anstille sine Betragtninger, uden at udsætte Forbundets Rolighed for nogen Fare. Folkets Aand, indskrænket saa meget som muligt i sin politiske Udvikling, søger i andre, især i to forskjellige Retninger, at forskaffe sig Luft. Den ene - vistnok meget glædelig og praktisk - gaaer ud paa Anlæggelsen og Jndretningen af store Jnstituter til Handelens og Jndustriens Fremme, den anden, mindre practisk, fører tilbage i et noget fjernere Gebeet, som man en Tidlang synes at have forladt. I de catholske Deele af Tyskland yttrer denne sidste sig især i Oprettelsen af nye Klostre og Munkeordener, i de protestantiske Deele derimod i mystiske Umtriebe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Den nærværende Vinter, skrives der fra Petersborg her altfor mærkværdig i vort høie Norden, til at vi ei skulde omtale den. Et uafbrudt Temperatur=Skifte og usædvanligt Mildhed hører til dens væsentligste Kiendemærker. Dette Temperatur=Skifte indtræder ofte saa hurtigt, at vi ikke sieldent paa een Dag opleve flere Aarstiders climatiske Eiendommeligheder. Skjøndt allerede i Februar, have vi dog endnu ikke een eneste Uge igjennem havt nogen ægte russisk Vinter, Momentan Kulde af 8 til 10 Grader Reaumur, som i Almindelighed kun varer nogle Dage, ja stundum kun nogle Timer, derpaa pludselig indtræder Sneefog med heftige sydvestlige Vinde, derpaa igjen vedholdende Regn med mild Foraarsluft, hvorved Termometret stiger til 3 Graders Varme, disse rie de Symptomer, som hidtil have udmærket Vinteren hos os. Det samme har været Tilfældet i de østersøiske ProHvindser og i Rigets vestlige Gouvernementer; hvorimod den i de fleste Gouvernenenter af det mellemste Rusland, fornemmelig i og omkring Moskau, skal i afvigte Aars sidste Maaneder have hersket med betydelig Strænghed. Districtet Michigan, i de forenede nordamerikanske Fristater, som i Aaret 1830 kun havde 30,000 Jndbyggere, tæller nu over 90000. Ved denne Tilvext har Michiganerholdt Ret til at lade sig optage, som uafhængig Stat, i Forbundet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
En Wiener har opfundet en Maskine hvormed een eneste Mand paa een Dag kan stryge 12,000 Muursteen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Kjøbenhavn, den 25de Februar. J Mandags foretoges atter i den kongelige Lands=Over samt Hof= og Stadsret den af Generalfiskalen, Etatsraad Treschow, efter Ordre, mod Professor David anlagte Sag. 1 Procurator Haagen mødte for Tiltalte og bemærkede, at han havde tilstillet Generalfiskalen sit Jndlæg. Generalfiskalen mødte, fremlagde Procurator Haagens Jndlæg, mod hvilket han exciperede og indlod Sagen til Doms. Proc. Haagen indlod ligeledes Sagen, som derfor af Retten blev optagen til Doms. Kbhpst.) Kassemangel og de dermed forbundne Omstændigheder ere Spørgsmaal, der i den sidste Tid med gyldig Grund blive nøiere omhandlede i vor Hovedstad. Som et lille Bidrag hertil vil det vist ikke være unteressant at erfare Efterfølgende, som læses i et engelsk Blad. "Da Kassereren, for Sparebanken i Stamford, i England, døde insolvent, og havde af Bankens Midler i Cassa omtrent 700 Pd. i St., saa gav denne Omstændighed. Anledning til det Spørgsmaal, om Bankdirectionen maatte ansees ansvarlig for Kassererens Kassemangel, eller, hvilket bliver det samme, staae Jndskyderne til Ansvar for deres Jndskud? Dette et Spørgsmaal have de engelske Lovkyndige besvaret saaledes: 1 at Sparebankens samtlige Bestyrere maatte være forpligtede til at godtgjøre den befindende Kassemangel. Jfølge denne Kiendelse maatte hver Enkelt af Bestyrerne udrede sin Andeel med 11 Pd. St." (S. Bl.)J Mandags foretoges atter i den kgl. Lands Over= samt Hof= og Stadsret den efter Cancelliets Ordre imod Red. af 1 Den frie Presse", Cand. theol. P. Larsen anlagte Trykke i frihedssag. Den Hr. Larsen af Retten beskikkede Defensor, Lands Overretsprocurator Lotto=Advocat Damkjær, mødte ved Fuldmægtig Cand. jur. Arnesen, og fremlagde sit Defensions Indlæg. Actor, Prøveprocurator Buntzen, begjærede 114 Dages Anstand, som Retten bevilgede. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Den svenske Statstidende melder, blandt Andet, at Dronningen og Kronprindsen af Sverrig den 17de D. hos den danske Minister i Stockholm bivaanede en Repræsentation af velordnede tableaux vivans, efter forskellige Mestere og af ulige Skolet; hvorover et trykt Catalog, i humoristisk Aand, uddeeltes blandt det talrige Selskab af Tilskuere." - Det nye Aftonbladet tilføier, at Hertuginden af Monte J lo, Frøkenerne Brahe og Moltke, Friherr inde Tabe m.fl. Damer, saavelsom flere Medlemmer af det i Stockholm værende Corps diplomatique deeltage i disse tableaur, der vare nyderst elegant arrangerede." (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Jfølge det nye Aftenblad vil der til Sommer blive aabnet en regelmæssig Dampskibsfart imellem Stockholm og Lübeck. Den er foranstaltet af et udenlandsk Compagni og vil blive besørget af et hollandsk Dampskib. Hver anden Løverdag skal dette afgaae fra Stockholm, og hele Veien skal tilbagelægges i lidet over tvende Degn. Man kan saaledes, bemærker Aftenbladet, fra Stockholm være i Hamborg paa 4 Dage, og, ved Dampskibsfarten derfra til Havre, gjøre en Reise fra Stockholm til Paris paa 8 Dage - omtrent ligesaa lang Tid, som det sædvanligviis medtagers at reise over Land fra Stockholm til Østad, naar Reisens skeer med Nattekvarteer. (S. Bl.) s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-05
Blandede Efterretninger. Cancelliet har under 17de Octbr. f. A. tilkjendegivet vedkommende Retsskrivere, at deres Nærværelse ligesaavel ansees nødvendig ved Omvurderinger, som ved de første Vurderinger, naar Pantelaanet er af Størrelse over 500 Rbd. Sv. Paa skeet Forespørgsel om, hvilken Betaling, der kan tilkomme de Mænd, som forrette Tilsigelser eller Jndvarslinger til Landvæsenscommissions-Forretninger, har Cancellie svaret, at der ikke kan negtes Stevningsmændene, naar de bruges til at forkynde Tilsigelser i Udskiftningssager, Betaling efter Sportel-Reglementet, men at deres Afbenyttelse i deslige Sager, som oftest maa ansees for ufornøden, da Tilsigelserne kunne leveres til Sognefogderne, som besørge dem bekjendtgjorte ved Kirkestevne.