JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Til behagelig Efterretning for det respective Publicum saavel Jnden som Udenbyes, bekiendtgiøres herved at jeg er flyttet bag Klosteret No. 171 til hvilken Ende jeg ærbødigst vil have mig recommanderet med Vævning. Aarhuus, den 31te Octbr. 1801. With, Klæde=Fabriker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Hos Oppenheim og Heinemand i Randers er Natten til den 30te Octbr. ved Jndbrud af Vinduet, bleven bortstiaalen 2 hele Stykker sort Jllystring; bre samme kan tilveiebringe eller derom give Oplysning loves en god Douceur. Oppenheim og Heineman Onsdagen den 18de Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 9, lader Præsten Hr. Laucis Meyer ved offentlig Auction i Winding Præstegaard opraabe, og paa Kongelig Approbation bortsælge af Præstegaardens Jorder med de sædvanlige Tiende, og Skatte=Frieheds Privilegier, endeel store og mindre Parseller af Ager, Eng, Skov= og Tørve Jord nemlig: En Parsel paa omtrent 28 Tdr. 5 Skpr. Land. En dito . En dito . En dito . En liden Dito næsten . . . . . . . Fire smaae Engparseller. En stor Skovparsel med 4 Skovskifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
En Tørvemoese kaldet Hundsøe Moese. De Lysthavende vilde benævnte Tid og Sted indfinde sig, da Conditionerne paa Auctionsstædet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Schade Præstegaard, den 22de Octbr. 1801. C. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Mandagen d. 26de October er paa Veien imellem Aarhuus og Thistrup tabt en stor grund Æske, hvori befandtes en deel Fruentimmerhovedpynt, en hvid Vest og noget fiin Mandslinnet betegnet med N. S., skulde nogen retsindig have fundet bemeldte Sager, da vilde de dermed mod en passende Douceur henvende dem til Adresse-Contoiret i Aarhuus, eller der give Anviisning, hvor Sagerne er at faae. Et gammel sort Øg, med Stiern, et B klipper paa den venstre Bov og et R paa det vinstre Laar, med en Grime paa, er en 14 Dage for Michelsdag kommen til Jørgen Nielsen i Ego. Eieren kan imod Omkostninger og Forderlønnens Betaling erholde samme. Tilkiøbs. Underhaanden af Poul Frausing faldbydes 18 Fag Leieboede i Møllesteen, inddeelte 2de 3 Fags og 6 Tolags Leievaaninger fra No. 114 til 121
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Bekiendtgiørelser. J et Huus paa det store Torv i Aarhuus er for nogle Dage af en Skuffe i et Chatol bortstiaalen: 1) En Guldring med en langagtig blaae Infatning hvorpaa Tegningen er beskadiget og ikke meere kiendelig. a) Et Par nye sorte læder Fruentimmer, Pampusser, fored med hvid Alluun=Skind. 3) Et mørk violet silke Tørklæde med grønne Rud der, og kantet med en grøn, rød og hvid Bord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Hvem der kan give nogen Oplysning om disse bortkomne Sager, loves en passende Douceur, naar man melder det til Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Skulde nogen have mistet 2 Kalkuner, da opgives fra Adresse=Contoiret hvor samme ere at bekomme imod dette Avertissements Bekostning. Efter at Stifts Frøken Jde Sophia von Holstein, paa Støvringgaards Kloster ved Døden den 12te Febr. sidst var afgangen, blev hendes ubetydelige Efterladenskab af undertegnede Skifteforvalter strax forseglet, og paa 30te Dagen registeret og vurderet, samt derefter ved Auction bortsolgt; uagtet nu intet kan blive at arve, indkaldes dog de respective Arvinger, samt Stervboets Credi- og Debitorer, deels for at legitimere deres Arveret, om de saadant behager, deels at fordre og bevise deres Pretentioner til Boet, og deels at betale hvad de maatte være skyldige, herved med 12 Ugers Varsel, i allerunderdanigst Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, da Boet ikke formaaer at udstæde an¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
den Proclama. Skiftet bliver til den Ende foretaget paa Dronningborg Birke-Tings Stue den 1ste Febr. 1802, og da til Slutning befordret. Randers, den 5te November 1801. J. F. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Efter hans Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilling af 30te forrige Maaned, er jeg Undertegnede allernaadigst tilladt, at maae ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og Aarhuus Stifts Tidender, 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi afg. Christian Hasselhalch Petersens Sterboe i Blaaekilds Mølle her ved Byen, dermed for mig qva Skifteforvalter at fremkomme, og saa foreskrevne Tids F. løb at anmelde og beviisliggiøre, da slig Jndkaldelse i Avierne skal ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Thi bliver i Følge af forbemeldte allernaadigste Bevilling, herved indkaldet med Aar og Dags Varsel fra undertegnede Dato at regne, alle dem, som formeene sig i navnlig Maade at have Fordring udi benævnte Christian Hafselbilch Petersens Stervboe, dermed at fremkomme og melde sig hos mig inden den i berørte Bevilling allernaadigst foreskrevne Tid, og saadan deres Fordringer lovlig at beviisliggiøre, da enhver efter Boets Omstændigheder kan vente den Ret Lovene tillægger Dem. Boets Debitorer ville og behage snarest at indfinde sig med Betalingen og Rigtigheds Aflæggelse. Hobroe, Kiøbstæd i Aarhuus Stift, den 4de November 1801. H. Hjorth. Byefoged og Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Jfølge indgaaet Forliig og paafulgte Udlægs Forretning, bliver Bierres Mølle, beliggende i Aale Sogn Wrads Herred, efter Hoved Creditors Forlangende stillet til Auction, Mandagen den 30te November næst, Fredagen den 4de og Tirsdagen den 8de December førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, i bemeldte Bierre Mølle, og ved 3die samt sidste Auction forbemeldte 8de Decbr. absolut bortsolgt. Møllen har 2de Rug Qverne, et Grubbeværk til Byg og et dito til Boghvede, alt opført af nye, et fordeelagtig Stampeværk og god Aalefangst. Den staaer for 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Mølleskyld, og 3 Tdr. 4 Skpr. Ager og Engs Hartkorn, frie HovedgaardsTaxt. Jorderne ligge beqvemt og Høravlen er betydelig. Af gode Torv har Møllen overflødig Jldebrand. Maalningen er meget stor, da Møllen ligger i en godt Egn af Landet, 2 Mile vesten Horsens. Conditionerne gives 14 Dage forinden første Auction til Eftersyn hos undertegnede Auctionsforvalter. Brædstrup, den 2den Novbr. 1801. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Natten den 16de Octbr. er fra Kroemand Henningsen i Ørsted, Rougsøe Herred bortkommet 3de Bester, nemlig en sort Hest, ramskoppet, med en hvid Plet i Ridestedet og noget spidslæbnet, en sort Dito, undersætsig uden Mærke, begge af Alder 16 a 17 Aar, og en 2 i 3die Aar, sort Hestklod, vel voxen uden Aftegning eller Mærke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Hvem som kan give Oplysning om en eller flere af disse, vilde behagentlig melde sig hos Eieren, eller Hr. Forvalter Nellemann paa Estruplund, som ei allene betaler Omkostningerne men en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
J Nestved Kiøbstad er ved Døden afgaaet Madame Charlotte Dorthea Amalia Borchsenius, Enke af forhen afdøde Told. Controlleur Altmann Jansen i Aarhuus, og hendes Boe er strax bleven registeret af undertegnede Executores Testammenti. Som Arvinger til hendes Efterladenskaber har hun ved Testamente af 24de August 1797 indsadt hendes afgangne Broders, forhen Sognepræst til Huusbye Meenighed Hr. Willads Borchsenius's 3de Børn, nemlig Sønnen Jørgen Carstens Blach Borchsenius pr. constistitueret Byefoged i Aarhuus, Datteren Johanne Dorthea Borchsenius i Ægteskab med mig Winther, og Datteren Catrine Sophie Wilhelmine Borchsenius i Ægteskab med Friederich Holders i Kbhvn. Disse Arvinger anmodes at melde sig ved en agtende Skiftesamling udi Stervboegaarden i Nestved, Mandagen den 16de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, enten personlig eller ved Fuldmægtig, for at blive underretted om Boets Tilstand og iagttage deres Ret. Skulle nogen have noget i Stervboet at fordre, ville de melde sig hos os med lovlig Ligitimation inden 6 og 12 Uger fra Dato, til hvilken Tid man agter at slutte Skiftet. Fensmarck pr. Nestved og Gunderslewholm pr. Ring ted, den 24de Octbr. 1801. C. Winther, S. H. Lund, Sognepræst i Finmark. Jnspecteur ved de Plessiske Fidii Commiss. Godser. Underhaanden er at faae tilkjøbs, den af sal. Lauriz Hastrups forhen iboede og af mig nu eiende og i boende Gaard i Mariager. Gaarden hvis Bygninger er af ege Bindingsværk og Tegltag, er got vedligeholdt og har skiønne Værelser og Indretninger; saa er og ved Gaarden et anseelig Gaardsrum, got Vand, en smuk og vel anlagt Hauge hvorudi 2de Fiskeparker, og mange gode Frugttræer. Til Gaarden ligger endeel gode Enge, hvorpaa i Aar er avlet 14 Borgerlæs Høe, desuden ligger til Gaarden Markjorder circa 41 Tdr. Bygsædeland, Liebhabere behager at tage Eiendommene i Øiesyn, og om Kiøbeslutning at henvende dem til undertegnede Eier. Mariager, den 29de Octbr. 1801. M. S. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Fra Christopher Skovfoged i Torrild, Hads Herreder den 16de Octbr. sidst, bortkommen 2de smaae sorte Hopper, den ene 9 Aar, mærket med et Snit fori begge Ører, den anden 14 a 15 Aar gammel, med en liden Klokke udi et Reeb om Halsen og den venstre Hiørnetand oven i Munden borte. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningerne betalte og en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
J Ebbeltoft Kiøbstæd hos M. C. Preisler, er foret Par eenlige Folk, eller en honet Enke, Værelser at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, bestaaende af 2de Stuer, den ene ud til Haven og den anden til Gaarden, med Kiøkken og rummelig Spisekamkammer, Pultekammer og Brændekammer. Ebbeltoft, den 26de October 1801. M. C. Preisler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Da jeg af og til af Almuemanden fra næsten alle Kanter her i Jylland, endnu bliver, uagtet mine alvorlige Afslag til saa mange Hundrede Expresser, opfordret til at bede for deres Syge, 3 Søndager i Rad i Skanderup Kirke, saasom nyelig den 10de Octbr. sidst fra Skarrild, 7 Mile herfra i Hammerum Herred, Ribe Stift; Saa, for at standse, om mueligt ganske, disse unødvendige Expresser og Correspondencer, dem jeg endog har faaet fra Kiøbstæder, og langveis fra Landet Norden i Aalborg Stift: Tilkiendegives herved offentlig Vedkommende, der endnu kunne faae i Sinde at ville anmode om saadan Bøn, at deres Breve og Biletter blive dem tilbagesendte og deres overtroiske Begiering uopfyldt. De maae jo selv vide, at Bønnens Kraft, efter Jesu Christi rene Ord, ikke beroer paa Stedet, hvor den ydes, men paa Hiertets Beskaffenhed hvormed den frembæres, og at det evige og almægtige Væsen, i Følge sin Allestedsnærværelse, er allevegne at finde, og ikke alene i Skanderup Kirke. At staae i den Tanke, at den Allerhøiestes Hielp skulle være sikkrere at erholde i sidstmeldte Kirke, end i andre Kirker, er jo en ganske skrivtstridig og al Fornuft oprørende Tanke, og altsaa en elendig og dum Overtroe, den ingen forstandig Menneske bør værdige sin Opmærksomhed. Ligesom jeg derfor ikke har funden mig forpligtet eller beføiet til at vedligeholde og bestyrke saadan ussel Overtroe, befatter jeg mig heller ikke herefter dermed, i hvormange Opfordringer jeg end kunne have i vente, men afslaaer dem reentud, som ufornuftige og uværdige at høre paa. Man spilde dog ikke den ædle Tid med unøvendige Reiser herhid, da man, kuns vil giøre sig forgieves Uleilighed, men hellere benytte sig af fornuftige Midler til at lindre deres Syges Elendighed, Midler, jeg ikke behøver her at foreslaae, da de derom kan tilfulde blive oplyste hos deres egen Præst og hos den retskafne Læge, dem de bør have Tillid til, og ikke til Valfartsreiser og andre overtroiske Konster. Giern Præstegaard, den 21de Octbr. 1801. F. Thura, Sognepræst for Giern og Skanderup Menigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-07
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Af= og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halv i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Indenlandsk. Førstkommende Mandag den 16de Novbr. agter Hs. Majestæt Kongen og høikongelige Herskaber at begive sig fra Høisammes Sommerresidence Frederichsberg til de Kongelige Palaier paa Amalienborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Den 5te Novbr. lagde Briggen Nidelven under Capitainlieutnant Muncks Commando ud igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
J Khvn. har den sidste Storm og efterladt kiendelige Spor ; mange Huse bleve ganske afdækkede. Enhver, som ikke havde nødvendig Ærinde, hyttede sig for at komme ud paa Gaderne, da Tagstenene ligesom regnede ned. J Rosenborg Have, saavelsom i Frederichsberg, Have og Aleen dertil, ere flere store Træer oprykkede med Roden. Kiøbmand Niels Sørensen af Kiøbenhavn har ved Testament legeret 4000 Rdr. til Kiøbenhavns Fattigvæsen, 500 Rdr. til Adel Chatrines Stiftelse og 500 Rdr. til Trinitatis Sogns Arbeidshuus. For saasnart muelig at komplettere Antallet af de Tropper, der i Fremtiden skal udgiøre Besætningen paa de Vestindiske Øer, har Hs. Majestæt tilladt, at antage de Soldater af de i Khvn. garnisonerende Regimenter, der maatte have Lyst til at tage Tieneste derved. Endeel have allerede meldt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
General=Major Waltersdorf var den 6te Novemder i Altona, og fortsatte samme Dag sin Reise videre til Vestindien over Calais og London. For nogle Dage siden deserterede 7 Soldater af Marinekorpset fra Batteriet 3 Kroner, hvor de havde Vagt. De betiente sig af den Jolle, som i forrige Sommer brugtes af Officererne naar de seilede til Khvn. Man har nu den Efterretning at de ere komne til Landskrong, hvorfra og Jollen er sendt tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Den sidste Post fra Norge er opholdt ved Kongelv Færgested i 10 Timer, formedelst Storm Tirsdagen den 3die Novbr., og ved en Broe i Nærheden af Helsingborg i 4 Timer, formedelst Vandslom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Af alle Varer ere Citronerne meest faldne i Prisen i Khvn; de kiøbes nu for 2 til 3 s. Stykket, som endnu for 14 Dage siden blev betalt med 16 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Helsingøer. Efterretningerne og Følgerne af den sidste Storm bliver bestandig sørgeligere. J de herom liggende Fiskerbyer ere der mange blevne Enker og Faderløse. Af hertil kommende Skippere fra Østersøen haves: At Skibet Blaxton, ført af Capt. William Stevensen med Tømmer til Hull, strandede den 3die Novbr. i Nærheden af Bornholm, og blev strax fuld af Vand; Skibsfolkene, som bestod af 18 Mand, tilbragte 18 Timer paa Siden af Fartøiet, uden Fødevahre, til endelig Capt. Jacob Witt fra Elbingen, den anden Dag om Aftenen, reddede dem alle, som og bragte dem med sig til Helsingøer. Capt. Dan. Cherry har og reddet en dansk Mand i Østersøen, som halv død drev om paa et Vrag og sadt ham i Land ved Dragøe. Saavidt han kunde forstaae af ham, var den Reddede, Capit. selv, som var kommen fra Stettin og skulle til Khvn, hvis hele Mandskab var druknet. Capt. Gerdes fra Stockholm, førende Skibet Providencia, har i denne skrækkelige Storm paa Khvns Rhed, reddet 8 danske Matroser som flød om paa en Baad; de 7 bleve bragte levende til Land, men den 8de døde af Kulde og Mathed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Skibet Manchester er siunken i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Skibet Kronprindsen fra Stochholm, kommen sidst fra Torrevechia og Mallaga med Salt, er den 3die November total forlist ved Skagen. Skipperen selv, Frederich Crotogina er druknet og kun 7 Mand af Besætningen, der bestod af 20 Mand, ere reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Det danske Skib Abekatten, ført af Skipper A. Jens fra Christiansand til Bordeaux, er den 25de Octbr. indbragt i Texelen. Det var formedelst Lekhed i Søen, forladt af Mandskabet. Saa er og et Pinkskib som havde mistet en Mast, uden Folk strandet i Texelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Fra Altona skrives at Stormen den 3die November vel rasede stærk deromkring, men endnu heftigere ved Curhaven, hvor den har omblæst den store Baak. Mellem Altenbruch og Ottendorf staae der 5 Skibe paa Stranden, nemlig: Det Kongelige Danske Krigskib Sarpen, ført af Capt. Fabricius Tengnagel, som har maattet kappe alle sine Master. Capt. Pantzlaff, førende Skidet Mercurius, fra Hamborg til Lissabon med Byg Skibet er fuld af Vand og Capt. med 2 Mand druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Skibet Sødskende, ført af Capt. Normann fra Altona til Christiansand med Viin, Skibet er fuld af Vand og den store Mast kappet. Et engelsk Skib bestemt fra Hamborg til Hull, og det 5te er en Skaluppe, men man veed ikke hvor den er fra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Fra den 7de til den 10de Novbr. ere 58 Skibe ervederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Aarhuus. Med deeltagende Glæde læste jeg Hr. Thuras vakkre Bekiendtgiørelse i Aarhuus Avisen No. 87, og har oplæst den for mine Sognefolk ved begge Kirker. Tal og Hæder være ham, den værdige Folkelærer, som ved dette drøie Slag paa Almue=Overtroen her i Jylland, har viist sig som en retsindig og virksom Oplysnings Ven: i det han reev en falsk og raadden Stytte bort fra saa mange tusinde vrangtænkende og bedaarede Kristne, Hans færme Daad vorde efterligned af alle hans Ordensbrødre - da er det at haabe, at Oplysning og Moralitæt ville gaae frem med raske Skridt. "Hvilket at maae skee - giv du os, o himmelske Fader!"N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Af Hr. Prokurator Rbode er mig leveret 3 Rdr. til Uddeeling blandt Byens Fattige, som Matros Jens Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Udenlandsk. Frankrig. Tilberedelserne til den store Fredsfest den 9de Novbr. drives med største Jver, og fra alle Steder i Frankrig strømme Nysgierrige til Paris for at bievaane den. Man venter og at den engelske Minister Lord Cornvallis vil indtreffe her til samme Tid. Garnier er indkaldt hertil fra Bordeaux for paa Freds festen at stige i Veiret med en Ballon. Fra Havrelere 20 Canots med 200 Matroser under Veis, som samme Dag og skal vise deres Færdigheder paa Seinen. Jlluminationen paa det lovgivende Korpses Palais vil blive anbragt som en gylden Stierne, der er et Sindbillede paa Udødelighed, hvilken en Helt har erhvervet sig der forestilles under Gestalt af Krigsguden Mars. Den samme Mildhed som under den Kongl. Regiering blev viist ved store Fester, vil og blive fulgt af den første Consul. Man forsikrer at Regieringen vil indløse alle Panter, hvorpaa der i Laanebanken er laant under 50 Franker, og give Eierne dem tilbage. Den første Consuls Svoger, General Leclere, er bestemt til Overbefalingsmand for alle de Tropper som indskibes til St. Domingo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
J alle vore Havne er man nu beskieftiget med at udruste og fragte Koffardieskibe. J Bordeaux ligger allerede 2 store Skibe færdige som skal afseile til Vestindien. Følgerne deraf er, at alle indenlandske Producter stiger i Prisen, da derimod Colonievahrene falde man kan nu kiøbe 1 Pd. Sukker her for 24 Sous, da 1 Pd. Olie koster 40 Sous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Der er nu virkelig fra Engeland ankommen 300 Skibs passer til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Engeland. Den 28de og 29de Octbr. var den paa alle til Hovedstaden førende Landeveie stor Mangel paa Postheste, eftersom mange hundrede af Parlamentsmedlemmerne havde opsadt deres Reise til London til den sidste Tid. Da Kongen den 29de Octbr. om Eftermiddagen kiørte til Parlamentet, viiste det i Mængde forsamlede Folk overalt deres Glæde, ved Hussahraab, uden at man mærkede den ringeste Symton til Uorden eller Misfornøielse. J Overhuset blev Kongen ført til Thronen af 6 af sine Sønner, og da han forlod samme, blev han af Prindsen af Wallis ledsaget til sin Vogn. Lord Cornvallis som agtede den 6te Novbr. at være Paris, vil under hans Ophold i Frankrig bære General Uniform; hans første Secretair og Adjutant Oberste Litte lehalse vil bære Militair Uniform, og hans anden Secretair Moore, Volontair Uniform. Mange have meldt sig hos Lord Cornvallis, for at reise med til Paris i hans Følge, men han har afviist dem. Statssecretairen uddeeler heller ikke Passer til Frankrig, uden til saadanne som have betydelige Forretninger at udføre eller til Folk som reiser for deres Sundheds Skyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Man forsikrer at Ministrene, saasnart Præliminairerne med Frankrig og Tractaten med Rusland er antaget af Parlamentet, blot vil forlange en Bevilgning paa Credito og Skatkammer=Beviser, for dermed at bestyre de offentlige Udgivter paa en Maaned, og da med November Maaneds Udgang dessolvere Parlamentet for at sammenkalde et nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Prindsen af Oranien vil nu med det første reise til Tydskland, og skal desaarsag have tilstillet Statsekretair Hawkesbury en officiel Note. Det er ikke bekiendt om hans Gemahlinde giør Reisen med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Holland. Den 2den Novbr. blev det nye lovgivende Korples Jndstallering forkyndt ved Kanonernes Torden. Borger Foreest blev eenstemmig valgt til dets Præsident. Derpaa blev 12 af Medlemmerne udnævnte til at undersøge de foreslagne Love, og en Commission nedsat til at opsætte et Reglement for det lovgivende Korps. Det første Forslag af den nye Regiering var, at tillade Erter og Bønners Udførsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Børger Apostool, som i Efteraaret 1799, efter den med Hertugen af York afsluttede Capitulation, blev sendt med Borger tot den Geldern til London, vil med det første igien afgaae dertil i et vigtig Ærinde. Regieringen venter daglig paa engelske Passe for vores Koffardieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Schweitz. Her er foregaaet en stor Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Efterat den nye Constitution den 24de Octbr. var med Stemmefleerhed antagen af Rigsdagsforsamlingen, samt Valget af Senatsmedlemmerne den 25de antaget, og samme den 27de havde anordnet, at bekiendtgiøre Folket Overgangen fra den provisoriske til en forfatningsmæssigere Indretning, har det lovgivende Raad erklæret: At Rigsforsamlingen har overskridt deres Fuldmagter, og derved sadt Fædrenelandet i overhængende Fare. Det har derpaa foreløbig overdragen de 3 Medlemmer af det fuldførende Raad, som ikke vare Medlemmer af Rigsforsamlingen, nemlig Borgerne Dolder, Savary og Ruttiman, den fuldførende Magt, og ganske opløst Rigsforsamlingen, samt erklæret alle dens Arbeider for intet. Tropperne er tilbagekaldte fra de smaae Cantoner, og en nye Rigsforsamling er sammenkaldt. Alt dette er følger af nye Jnstructioner som er indløben til den franske Gesandt fra Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Endnu har den franske Gesandt ikke bekiendtgjort sin Regierings Fordringer til vor Republik. Men hans Jnstruction skal bestaae af 3 Puncter: 1) At Schweiz forpligter sig til at tage et Corps af 10,000 Mand franske Tropper i Sold. 2) At slutte en Contract, hvorefter Schweiz skal kiøbe af Frankrig allene, alt det Salt som dette Land forbruger. 3) Aftræde Walliserlandet til Tydskland. Da ei allene Postvognen til Laphag, igien er plyndret af Røvere, men og en Møller paa den ungerske Grændse, er overfaldet i sit Huus samt en Vognmand dræbt, og 20000 Gulden røvet fra ham, saa har Øvrigheden paa den østerrigsk ungerske Grændse, foranstaltet at der af Landets Jndbyggere blev holdt en almindelig Jagt efter Røverne paa hvilken man har greben 21 meget fordægtige Karle, som havde mange Penge hos sig, og som nu ere overleverede Criminalretten. Selv i Nærheden af Wien, er der udøvet adskillige Røverier og Mord, hvorfor man og der har maattet udsende Kavalleriepikets der har indbragt 4 Karle i Lænker til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
J Wien har man og maattet oprette et ridende Politie af 75 Mand, som især skal bruges om Nattetider, for at standse de der paa en kort Tid saa stærk overhaandtagende Tyverier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-11-14
Spanien. Gieringerne i Egnen af Valenza, som opkom i Anledning af den befalede Udtagelse til Militairtienesten, ere endnu ei standsede. Oprørere som streifer Landet omkring, søger paa nye at ophidse Folket og truer alle med Døden som betaler Afgivter til Adelen: Hovedanførerne ere kiekke Folk. Regieringen har ladet Tropper marschere derhen, og opfordret alle Velhavende og velsindede Folk at gribe til Vaaben imod dem, samt udsadt en Premie paa 1000 Piaster, for hver som dræbe en saadan Anfører.