Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
1. Tordenblergets Departement separtemenan mont tonnere, skal indbefatte det hele Land mellem Linierne ved Qurich, Rhinen og Biergstrækningen lige til Oppenheim. Hovedstaden i samme vil blive Worm eller Frankenthal2 Mayn= og Rhin=Flodernes Departement forpartement dii Mein & Rhin, skal begynde ved Oppenheim og naae langs af Rhinen til henside Bacharach. Det kommer til at bestaae af den nordlige Deel af Grevskabet Leiningen, en Deel af Grevskabet Sponheim, Kreusnach og den paa den venstre Rhinbredde liggende Deel af Kurfyrstendommet Maynz, næst Cassel. Sammes Hovedstad vil blive Mayng. 3. Hundsryggens Departement (Departement anHundsrick celler Lautter og Nahr skal indbefatte den ue derste Deel af Landet mellem Rhinen og Mosel, den største Deel af Hertugdommet Zweybrücken, Fyrstendommene, Lautern, Veldenz, Saarbrück, og en Deel af Nedre=Pfalhenimod Kaserslantern. - Kantonerne Saarguemunden, Harskirch, Wolfskirch, Dienringen (nu hørende til Neder Rhinens Departement), som ogsaa den ved Saarfloden liggende Deel af Tydsk=Lothringen, nemlig Bitsch og Saaralbe, kunde ogsaa vorde forenede dermed. 4. Saar= og Mosel=De partementet Departementede Sare & Moselle, skal bestaae af Kurfyrstendommet Trier fra Frankerigs gamle Grændser lige til Veilstein ved Mo selen, en Deel af Simmern, Grevskaberne Geroldstein og Manderscheid. - Hertil kunde man endnu føle den til Moselen grændsende Deel af det forrige Hertugdom Luxemburg, nemlig det, som ligger paa Moselens høire og Kyllflodens venstre Bredde. Hovedstaden vil blive Trier eller Trarbach. H. Mosel= og Rhin=De partementet (Departemende Moselle & Knin, skal indbefattedet øvrige af Kurfyrstendommet Trier paa den venstre Rhinbredde neden for Beil stein til Coblenz, den paa Ahrflodens høire Bredde liggende Deel af Kurfyrstendommet Køln, Grevskabet Virnenburg, Landgrevens af Hessen=Rheinsels=Rothenburg. Besiddelser paa den venstre Rhinbredde. Det vil ved Rhinen naae fra Egnen ved Bacharach til den Egn, hvor Ahrfloden løber i Rhinen. Ogsaa Chrenbreitstein skal høre dertil. Hovedstaden vil blive Coblenz. b. Eysel=Departementet (Departement de Lysel skal indeholde den Deel af Kurfyrstendommet Kølu, som ligger paa Ahrens venstre Bredde mellem Rhinen og Erf, der ved Neus løber i Rhinen, den paa Erfflodens høire Bredde liggende Deel af Hertugdommet Julich, som ogsaa Balleyet Münster=Eyfeln. Hovedstaden vilblive Køln. 7. Ruhr=Departementet (Departement de la Roer, skal bestaae af den største Deel af Hertugdommet Julich anemlig med Undtagelse af nogle Distrikter i Norden, og de som skulle høre til forrige Departement, Abbediet Cornelismunster, Grevskaberne Blankenheim, Reiferscheid og Schleiden, Herskabet Arenberg, nogle til Julich hørende Distrikter af Kurfyrstendommet Køln og Staden Aachen. Julich vil blive Hovedstaden. 8 Ruhr= og Maas=De partementet (Departemende Roer & Meuse, skal indbefatte den paa Erfflodens venstre Bredde liggende Deel af Kurfyrstendommet Køln, den største Deel af Preussisk Geldern, hvoriblant Staden, Geldern, Fyrstendommet Meurs og den nordligste Deel af det forrige Bispedom Julich. - Hertil kunde man endnu føie det forrige Østerrigske og Nederlandske Geldern, samt den nordlige Deel af det forrige Bispedom Lüttich. - Hovedstaden vil blive Roermonde eller Crefeld.