Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1769-01-02
Tirsdagen den 3 Januarii 1769 vil Equilibristen Monsr. Stuart paa Linien vise mange behagelige Kunster, Men i sær af alle hans equilibriske, horizontale og perpendiculaire Kunster i Ligevegt vil han accompagnere det nætte Stykke paa Flute traverfiere, som af Madame Stuart seconderes paa en særdeles Maade. Madame Stuarts Kunst-Stykker bliver paa Tirsdag ved trykte Sedler bekiendtgjorte. NB. Denne Uge ageres ei mere end den ene Aften. Slutning af Samtalen, afbrudt i No. 52 for 1768. Læren bruge disse til Skiul for Lasterne. Religionen betiene de sig af som Kroge, hvormed at fange til Lysternes Mætte. Talerne ere dunkle, af saadanne betiene de sig, for at holde den almene Mand under et vedvarende Vankundigheds Mørke. Meget af Religionens Bi-Anstalter er latterligt. Men det, som skulde være een med de mest væsentlige Dele af Religionens Anstalter, misbruges saa skammelig. J Skrifte-Stolen maa jo enhver i sær, af hvad Stand, Alder og Kiøn, uden Undtagelse, bekiende Synderne, alle saavel hemmelige som aabenbare, bedrevne saavel i Tanker, som i Ord og Gierninger. Munkene blues ei ved at høre det smukke Kiøn aabenbare sig selv hele Optegnelser af Kiærligheds Fordrage og hele Mellem handlinger mellem dem og de res Beilere. Bekiender f. Ex. et Fruentimmer i Skrifte-Stolen hvor ofte hun i Tanker og Handlinger har stødt an saavel mod det ene som andet Bud, saa opholder Munken sig ei med Spørsmaale saa vidtløftige og nøie over noget Bud, som det 6te; Her sporger han og lægger Øret til hvert Svar, her sporger han igien; Men hvor meget ham siges; Saa synes ham dog ei at faae vide nek. Merker han hos Bekiendersken en naturlig Tilbøielighed til det modsatte Kiøn, neppe kommer hun da hiem, førend han, som alt har lagt et Kryl ved hendes Bekiendelse, aflægger hos hende et kiærligt Besøg. Han gaaer; Men kommer igien en anden Gang. Han bliver en Ven til Huset. Besøgelsen fordobles. Kort: De omgaaes fortroelig med hverandre; Og at slutte det Øvrige overlades min Ven. Jeg erinder mig en gang af en fortroelig Ven i Soragossa at have hørt en Fortælling, den jeg her vil opgive Foren Munk, ved Navn Mr. Padna, bekiendte engang en Pige ved den hemmelige Skriften, at hun ved en anden Munk, navnlig Bartholome, Madera, havde aplet et Barn, og efter hans Tilskyndelse og givne Underviisning, fireret en anden til Omgang med sig, underkiøbt af den sidste, udlagt en urigtig Barne-Fader m. m. Padua, som mærkede Pigens Smag; satte hende vel derfor, som Munk, til rette; Men bad hende at besøge sig i Klosteret. Hun kom; De indgik Venskab med hverandre og siden den Tid siger man, de nøie har kiendt hinanden. Selv samme Paduger mig sagt, en anden Tid i Saragossa at have havt en ung Kiøbmands Kone for sig til Bigten. Hun aabnede ham sin Kiærlighed til et ungt Menneske, sin Mands Fortroelige. Padaa anhørte dette med Smag og samme bevægede ham, efter nogen Tid, da Manden var reist ud paa Landet, at besøge hende. Han foreslog hende Kiælighed; Men hun afslog den. Strax betiente han sig af det Riis, hun havde given ham i Haanden. Han lovede nu, hun ei vilde opfylde hans Forlangen, de, at aabenbare hendes Mand hvad hun havde bekiendt om sin Kiærligheds Handel med hans Fortroelige. Hun frygtede for Følgerne og samtykkede det af Padua Forlangte. Herved vandt han hos Konen hvad han søgte. Manden levede længe fornøied med sin Kone (hvis Utroskab var ham ubekiendt) og deres Ægteskab blev velsigned med mange Børn. Mange Ting kunde jeg endnu fortælle dig, hvormed at godtgiøre, at Eders Munke, saavel i Lærdom som Levned, ere værre end vore Geistlige; Thi ere de i Lærdom enfoldige, saa ere de dog ei vise i Ondskab. Hvad synes dig nu bedst at være, enten at kaldes simpel i Lærdom eller overdreven Lærd i Udyd og Ondskab, De nærværende, som hidtil med Agt, somhed og Smag, havde anhørt Grækerens Forsvar for sine Lærde, kunde nu ei længer, da de saa Thataredo (saa hedde Catoliken) stiltiende overvunden, bare sig for Latter, Men tilkiendegav deres Fornøielse ved en igientagen Klappen. Thataredo blev rød og skamfuld, stod op bad Farvel og forlod Vin-Huset. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.