JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Blandede Efterretninger. Følgende Efterretning om Sir Walter Scotts Pengeforlegenheder meddeelte han selv i Jndledningen til Chronieles of the Canongate" i den nyligen udkomne Udgave af Wawerley Novellerne: "Jeg har maaske ved tidligere Leiligheder tilstrækkeligen omtalt de Uheld, som nødte mig til at lade den Maske falde, under hvilken jeg i saa mange Aar i høi Grad nød Publicums Gunst. Ved det Held, jeg havde med mine litteraire Arbeider, var jeg bleven istand, til, at hengive mig til de Jndfald, som man forudsætter, hos en Person af min Stand, som har trukket sig tilbage. J denne navnløse Romanskrivers Pen syntes jeg ligesom at besidde en hemmelig Penge- og Perlekilde, saaledes som der tillægges den Reisende i Østens Sager, og jeg troede, uden Uklogskab, at kunne overlade mig til langt større Udgifter, end min arvede Formue tilligemed min middelmaadige Embedsindkomst havde tilstedet. Jeg kjøbte, byggede og plantede, og ligesom Verden, saaledes troede ogsaa jeg, at være i Besiddelse af en ret artig Formue. Mine Rigdomme vare imidlertid, ligesom denne Verdens øvrige Rigdomme, Tilfælde underkastede, som endeligen gave dem Vinger til at undflye. Det for mange Grene af Jndustrien og Handelen saa fordærvelige Aar 1825 forskaanede heller ikke Boghandelen, og saa mange Boghandleres pludselige Fald kunde ikke lade det gaae af uden Tab for en Mand, der nødvendigen i saa ustrakt Grad var indviklet i Sammes Pengeanliggender. Med eet Ord: næsten uden mindste Varsel blev jeg paa eengang indviklet i hiin ulykkelige Tids Katastrofe, og tilholdt at opfylde Fordringer af Creditorer til Handelshuse, med hvilke jeg længe havde staaet i Forbindelse, til et Beløb af 120000 Lstrl. somtrent en Million Rigsbankdaler.) Da Autor saa ubesindigt havde indladt sig i Farerne ved Handelspeculationen, saa maatte han ogsaa bære Følgerne, og han overleverede, om end med smertelig Følelse, Alt, hvad han hidtil havde kaldt sin Eiendom. Det kom i Hænderne paa Folk, hvis Redelighed, Klogskab og Jndsigt vare parrede med enhver tænkelig Liberalitet og Godhed, og som villigen bøde Hænderne til alle de Planer, i hvis Opfyldelse Autor saae Midler til, endeligen endnu at befri sig, og som vare af en saadan Art, at han uden slig bistand, ikke havde kunnet udføre dem. Til disse Midler hørte ogsaa en fuldstændig Udgave af alle hans Noveller og Digte, hvis sande Forfatter i hiint Handelsrystelsens Øieblik maatte blive bekjendt, og hvilken nu, ved Publicums mageløse Gunst, nærmede sig sin Slutning. Exdeien af Algier flytter nu fra Livorno til Neapel og vil leve der i Omegnen. Han skal endnu ikke have opgivet sin Plan, engang at tilbageerobre Algier. Jfølge, Der Eremit, skulle Rotteck og Welcker være tilsinds at forlade Europa og tage over til Amerika.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Keiseren af China har, ifølge Pekin Gazette, decreteret, at en af hans Døttre skal have en Ærestavle hængende paa sin Dør, og et berømmeligt Tilnavn til Hæder for hendes Dyd. Hun var nemlig forlovet med Leen Che, Storofficier af Liv gardens gule Bande, og Brylluppet stod alt for Døren, da den høie Brudom pludseligt døde. Af Fortvivlelse skjar Prindsessen Haaret af sit Hoved og besluttede - at leve og de som Jomfru. Dette heeltemodige Træk har tildraget sig hele Chinas Beundring, og skaffet Prindsessen hiin Belønning af hendes Keiserlige Fader.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Kjøbenhavn. Søndagen den 21de om Eftermiddagen indtraf Hs. D. Prindsen af Bentheim=Steinfurt hertil, samt Hs. Exell. Grev Bernstorff, Kgl. dansk Gesandt ved det østerrigske Hof. Hr. Artillericapt. A. F. Tscherning har i disse Dage udgivet Nr. 3 af sine Brochuter om det danske Væbningssystem. Han fremsætter heri bestemte Forslag om Maaden at udføre hans tidligere angivne Jdeer, og udvikler Grundtrækkene til et fuldstændigt Landvæbningsystem for Danmark, for hvilket almindelig Værnepligt er antaget som Grundbasis. J et Forord yttrer Forf. Ønske om at see sine Forslag alvorligen drøftede, selv om Følgen blev, at de fandtes urigtige og uudførlige; thi deels ere Jdeerne, som ere lagte til Grund for hans Fremstilling af Væbningsystemet, ikke nye, altsaa ikke hans alene, deels vilde han ikke, om de end vare det, skamme sig ved at tage feil, det var ham allerede nok, at deres Drøftning førte nærmere til hans Hovedmaal, at see Danmark igjen vinde Kraft, Mod og Evne til at forsvare sin Selvstændighed, og den Stand, hvoraf han selv er et Medlem, at nyde Nationens Agtelse og Tillid. Han anmærker derhos, blandt Andet, at han har meget Grund til at ansee sine Angivelser over Udgifter til Krigsvæsenet for nøiagtige, uden dog at kunne paavise sine Kilder. Enhver veed, at Finantssager ikke ere meget almindelig bekjendte heri Landet; man maa regne sig til Jndtægter og Udgivter paa lange Omveie." - Skriftet, der, ligesom Forfs. tidligere Smaaskrifter, aander frimodig Fædrelandskjærlighed og i det Hele er populairt affattet, omhandler, i 11 Kapitler, følgende specielle Gienstande. De til Bevæbningen disponible Midler; Bevæbningens Krav til Ungdommens Opdragelse og Forbindelse med samme; Organisation; Recruteringen; Avancementet; Væbningsvæsenets Fredsbeskjeftigelser; Lønning, Forpleining, Klædning, Bevæbning; Krigsmaterial; Ballance, mellem nuværende Udgifter til Krigsvæsenet og de til det nye Væbningsvæsen; Overgangen fra det nuværende til det nye Væbningsystem; den nye Bevæbnings Kraftudvikling under forskjellige Tilfælde. 156 Sider.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Dandselærer O. G. F. Bagge agter nu heri Staden, efter en af ham selv opfunden Skole, at oprette et Dandse Jnstitut, hvori han agter at give saavel Børn som Voxne Underviisning i den finere Selskabsdands (la danse basse). Naar det første Cursus er endt, vil hans Methode blive bedømt af flere Sagkyndige, som han har formaaet dertil, og Resultatet vil da vorde offentligen kundgjort. Conditionerne for et Cursus i dette Dandseinstitut ere saare billige. Tvende Candidater til Advocaturen i Høiesteret, der. Auditeur Liebenberg og Landsoverretsprocutor Schæffer, have faaet Kgl. allernaadigst Tilladelse til at maatte underkaste sig den befalede Prøve, hvilken de efter Forlydende om føie Tid ville aflægge. Kammeradvocaten og Generalfiskalen iberegnede, er Høiesteretsadvokaternes Antal for Tiden kun 7. Under Titel: "Tonekunstens Døgnblomster, er i disse Dage udkommet 1ste Hefte af et musikalsk Kvartalsskrift. Dette første Hefte indeholder: "Den forladte Pige" og Valsens Priis, af Parseron, Favorit=Galoppade af Operaen Faust, "Laura, skriv til mig, af Masini, og Den galante Soldat; samtlige Synge=Nr. med dansk og fransk Text. (4 Mk.) Andet Bind af Thorvaldsen og hans Værker af Prof. Thiele er udkommet; Prisen, som paa 1ste Bind, 15 Rbd. r. S. for Subskribentere. Revne des deur Mondes Vol. VII indeholder under Artiklen "Dansk Literatur en interessant Afhandling Om Holbergs Levnet og Værker, af Franskmanden J. J. Ampere, som foruden oversatte Brudstykker af den politiske Kandestøber, "Jeppe paa Bjerget, og Barselstuen, indeholder en kritisk Anmeldelse af Holbergs øvrige Værker og omtale hans store Fortjenester saavel af Fædrelandets som almindelig europæisk Cultur. Ingen Literatur i Europa, siger Anmelderen, kan opstille ved Siden af Holbergs Navn et Navn, som er den meere værdig. Hvor stor Jnteresse, denne Afhandling har vakt i selve Frankrig, kan skjønnes deraf at den heel og holden læses i Revne universelle Tom. III.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Den 18de Dennes har en Mand skilt sig ved Livet i Frederiksberg Have paa en ligesaa ny, som frygtelig Maade. Han fyldte Munden med Krudt, tog derpaa sit Fyrtøi ganske roligt frem, slog Jld, og lagde den tændte Svamp i Munden, saa han ved den paafølgende Explosion sprængte sit Hoved. De tililende Folk fandt ham død svømmende i sit Blod. J hans Lomme fandtes nogle Papirer, hvorefter Efterforskninger strax bleve anstillede. Dhrr. Ramus, Fallesen og Mag. Jørgensen concurrere til det ledigt værende mathematiske Professorat.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Den efterlyste Fæstningsslave, R. P. Topshøi, har den 20de Dennes selv anmeldt sig paa Byfoged-Contoiret i Sorø.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Den 25de Dennes solgtes ved 4de Auction for 51210, Rbd. rede Sølv Gaarden Nr. 353 paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Gothersgaden, afg. Marschandiser S. Sivertsens og Hustrues fælleds Bo tilhørende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Den 23de Dennes solgtes ved 4de Auction for 11050 Rbdlr. Sølv Huset Nr. 206 i Reverentsgaden, hvis Bygninger ere assurerede for 17000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Ledige Embeder. Under General-Toldkammer= og Commerce=Collegiet: Et Consumtions=Controlleur-Embede ved Portene i Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Befordringer og Afgang. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 29de Septbr. er Cand. theol. P. A. Vendelboe beskikket til Adjunct ved Sorø Academies Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Kjøbenhavns Torvepriser, den 26de October. Rug, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. 8 s. Hvede, Td. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen, Rbd. 2 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 26de October. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 a 151 1/2 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 a 44 3/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 8484 1/2 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 102 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 97 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9812 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 60 261 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 66 1/2 a 66 3/4 L. St. Hamborg, den 26de Octbr. Bourdeaux 188 1/2. Petersborg 9 . London 2 M. 13 Mk. 11 3/4 s., k. S. 13 Mk. 13 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 42/8. Lissabon 44. Amsterdam 2 M. 35, 55, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 212. Species 1/4 pCt. danno. Disconto ikke noteret. Et Selvmord af et besynderligt Slags har fundet Sted, paa Jeginds, under Morsøes Sønder= og Nørreherreders Jurisdiction, idet en Tjenestekarl, ved Navn Poul Nielsen, der tjente i Salling, men var hjemmehørende paa Thyholm, efterat have gaaet fra Sessionen i Thisted, og derpaa den hele Nat, imellem Løverdag og Søndag, paa Jeginds dandset ved et Bryllup, gik, i Selskab med to Andre, ud af Bryllupsgaarden for at lægge sig til Hvile i et tilgrændsende, Huus; men tog paa eengang tilløb over Marken, og inden de Andre kunde indhente ham, havde han styrtet sig i Fjorden og var død.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Blandede Efterretninger. Oehlenschlagers Trillingbrødrene fra Damascus" er, den 12te August d. A., blevet opført paa det Kgl. Theater i Berlin; men har ikke gjort megen Lykke. At bringe phantastiske Lystspil hvortil de dramatiserede Eventyr maa henregnes) paa Scenen, siger en Anm. i Der Gesellschafter, ner og bliver altid et misligt Forsøg. Læseverdenen overførte vel Agtelsen for Correggios, Forfatter paa hans dramatiserede Eventyr, men Theater=Publicumet erkjender ingen Autoritet og vil have sørget for sit behørige Moerskab.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Under 26de April dette Aar indsendte de deputerede Borgere for Staden Hadersleben til Hs. Majestæt Kongen en Protest imod svensk Viceconsul H. T. Lindenhans Valg til Kirkeforstander ved St. Mariekirken, som lovstridigt, og ansøgte om at et nyt Valg maatte foranstaltes og ved samme Borgemesteren Justitsraad Lindenhan excluderes fra at stemme med, saafremt hans Broder, ovennævnte H. T. Linden han, skulde optræde som Medconcurrent. - Herpaa havde de Deputerede, under 22de f. M., igjennem det slesvigeholstenske Cancellie, erholdt meddeelt den Kgl. Resolution, at man ikke kunde indlade sig paa denne Ansøgning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Calcutta=Tidender beretter, at den Kongl. danske Regjering har igjen besat sin gamle, i lang Tid forladte, Station paa Nicobar=Øerne. Det høieste Bud ved 3die Auction over Hovedgaarden Aunsberg ved Viborg var 18950 Rbd. r. S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Justitsraad Fielstrup til Sindinggaard falbyder i Vib. Samler til Salg : 160000 unge Granner, 20000 Elle og 18000 Birke=Planter, foruden adskillige Pragttræer og Buske, samt 100 Lpd. Græs= og 40 Lpd. Spergel=Frø. Prisen paa Planterne er 3 Mk. Tegn pr. 100, 8 Rbmk. for Græs= og 3 Mk. for Spergel=Frøet pr. Lpd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Den 9de Novbr. lader Enke-Cancellieraadinde Toft i Thisted, ved en eneste Auction, bortsælge sin derværende Gaard med tilhørende Markjorder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
I Kjøbenhavn er Brændet i meget lave Priser, en Følge af den store Mængde, Staden er bleven forsynet med.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Fra den 6te til den 12te October ere 72 Skibe ladede med Korn, passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til brittiske, 8 til hollandske, og 34 til norske Havne; 1 til Antwerpen. Skibe under Ladning i Kjøbenhavn, bestemte til Aalborg; C. N. Heilskous, Cl. Aagesens og N. Nissens.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Døde. Skibscapt. J. W. Lütken, 46 Aar; Bogholder P. M. Borgen, 66 Aar; Politibetjent O. J. Møller; J. J. Voltelen; D. Friederichsen, 46 Aar; Bødkersvend C. P. Sporre, 72 Aar, forhenv. Bogholder F. I. Liunge; alle i Kbhvn. Kbd. L. Mørch, 56 Aar, og Skipper J. Hjetting, 67. Aar, begge i Randers. - S. H. Christensen, f. Jørgensen, til Sønderborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Frederikshavns Skibsliste. Jndkomne. Den 25de October: S. Sørensen af Læs fra Aalborg med Stykgods. D. 27de: H. Petersen af og fra Østerriisøer med Trælast.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Udgaaede. D. 25de: H. L. Splid af og fra Frohvn. til Kbhvn. med Smør, salt. Kjød og levende Fisk. A. Gudmunsen af Østerr. fra Frohvn til Norge med Korn. J. Wathne af Flekkefjord fra Frohvn. til Christianssand m. Caffe, Ost og Korn. C. Munk af og fra Frohvn. til Kbhvn. m. Smør, Harehaar, salt. Huder, Uld, Østers og lev. Fisk. Skippere som anløbe for Modvind uden at clarere, og som afseile igjen naar Vinden falder til. Fra 25de til 27de: K. J. Brasch af og fra Aarhuus til England m. Uld og Huder. E. G. Nielsen af Svendborg fra Horsens til Belgien m. Raps. E. A. Bøje af Marstall fra Nysted, til Bergen m. Korn. O. Kruse af Corsøer fra Nyborg, til England m. Byg. S. Halvorsen af Drammen fra Aalborg til Drammen m. Korn og Fedevarer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Hals Skibsliste. Jndkomne. Den 25de October: P. Poulsen af Aalsgaard fra Helsingør med Ballast. - Den 26de. J. Hansen, af og fra Odense med Hvede. - P. Dam af Aalborg fra Libau med Hør og Hamp. T. Abrahamsen af og fra Christiansand med Trælast. O. Pallesen af Aalborg fra Petersborg med Hør m. m. S. C. Holm af Aalborg fra Riga.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Udgaaede. Den 25de C. Werge af og til Langesund med Korn. C. Bomholt af Aalborg til Kbh. med Havre. H. Hansen af Skorupøre til Svendborg. C. Christensen, af Aalborg til Randers med Fløttegods. - Den 26de: S. Halvorsen af og til Drammen med Byg. - Den 28de: A. Olsen af Nykjøbing til Drammen med Byg. Vinden. Den 25de October, VV.; den 26de, SV.; den 27de, Formiddag SSV., Eftrid. OO.; den 28de, SV.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Bekjendtgjörelser. Kjøber til en complet Rulle anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Løverdagen den 1ste December næstkommende, om Eftermiddagen Klokken 3, foretages Stervboet efter Kjøbmand Peder Borreschmidt paa Stadens Raadstue, hvor da den forfattende Repartition vil blive fremlagt og Skiftet saaledes endelig sluttet; hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 18248 2 og Forordningen af 16de Januar 18288 17, bekjendtgjøres til enhver Vedkommendes Efterretning. Skifteretten i Aalborg, den 27de October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
De af Byens Jndvaanere, der ikke endnu til Skatteindkassator have betalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal d. A., erindres herved om sammes Betaling inden 4 Uger fra Dato; men Fattigskatten for bemeldte Qvartaler bliver indhentet Approbation til Restancernes Jnddrivelse ved Udpantning. Aalborg Raadstue, den 27de October 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Frederikshavnske Østers. sælges daglig, i hundrede- og stykkeviis, paa Compagnihuset. Ombytningen af de ved Placaten af 28de October 1823. befalede Politietegn for løsgaaende Hunde bringes herved i Erindring, med den bemærkning, at der i næstkommende Maaned vil blive undersøgt hvorvidt bemeldte Placats Bestemmelser ere fulgte eller ikke, samt at Forsømmelse, hvortil ogsaa henregnes naar Hunden ikke stadigt bærer det løste Tegn, i saa Tilfælde vil blive anseet med Mulkt. Ombytning af Politietegnene, saavelsom nye Politietegn, kan hver Sognedag faaes paa mit Contoir indtil denne Maaneds Udgang; de som ere i besiddelse af gamle Tegn leverer samme tilbage. Aalborg Politiekammer, den 23de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Proclama. Alle og Enhver som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Jensen Bruun og efterlevende Enke Anne Dinesdatter af Frøslow Sogn og By, Sønder Herred, Thisted Amt, bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nykjøbing paa Mors, den 20de October 1832. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Auctioner. Jfølge Begjæring af Procurator Dannisøe, paa Vedkommendes Vegne, bliver den Skipper Claus A. Bachs Enke, tilhørende og i Slotsgaden heri Staden, beliggende Gaard Nr. 530, bestaaende af 19 Fag Bindingsværks=Huus til Gaden, hvoraf de 5 Fag er 2 Etager høi, med de udi Værelserne værende 6 Stkr. gode Jern=Kakkellovne og en Kaaber=Kjedel i Grube, samt Gaards- og Haugepladsen; tilligemed den ligeoverfor Samme beliggende og indplankede store Plads eller Hauge, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv, Fredagen den 16de November, Formiddag Klokken 10, næstkommende, efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, der og forud kan eftersees hos Reqvirenten. Det bemærkes iøvrigt: at Bankhæftelsen af denne Eiendom er indfriet, og at Gaarden i Forbindelse med berørte Plads, er særdeles vel skikket til og beliggende for Handels-Drivt. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 29de October 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-30
Efter Procurator Dannisse af Aalborg, hans Begjæring, paa Vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Gaardmand Niels Jensen, af Binderup, tilhørende, og paa Nibe Byes Mark beliggende Boelsjord, af særdeles god Qvalitet, staaende for Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. 3 udkr., stillet til Bortsalg, ved een eneste Auction, som afholdes paa Raadstuen heri Nibe, Onsdagen den 28de November, Formiddag Klokken 11, næstkommende; efter de ved Auctionen fremlæggende Conditioner, som og forud kan erfares hos Auctions-Reqvirenten i Aalborg. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Underretning. Nibe, den 29de October 1832. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Spanien. Som en Følge af den her indtrufne Regjeringsforandring, afsættes adskillige af de høie Embedsmænd. Hr. Calomarde er foreløbig bragt til Fortet San Sebastian ved Cadix og det hedder, at der vil blive anlagt Sag imod ham. Til Præsident i Ministerraadet har Dronningen udnævnt Hr. Puig de Sampes, og man seer altsaa, at denne Post ikke er tilbudet Zea Bermudet eller at han ikke har villet modtage samme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Til Rygterne hører, at Kong Ferdinand har aftakket til Fordeel for sin Datter og indsat Dronningen til Regentinde under den Førstes hele Mindreaarighed; fremdeles, at Don Carlos har ifinde at reise til Jtalien og forblive der i nogen Tid. Over den hele Begivenhed hviler iøvrigt en vis Dunkelhed, men som dog opklares noget ved at erindre, at at de tvende store Partier i Spanien har det absolutistiske sat sit Haab til Don Carlos, ligesom det liberale til den unge Prindsesse. Da det nu, som bekjendt, er Kongens Yndlingside at faae denne Prindsesse til sin Efterfølger og at han til dette Øiemed endog har gjort en Forandring i den gamle Successionslov, bliver det saare begribeligt, at Calomarde og hans Parti maatte aldeles tabe hans Gunst, naar han efter sin Helbredelse opdagede, hvorledes hine under hans Sygdom havde arbeidet til Fordeel for Don Carlos. Uden denne sidste Forudsætning bliver det nemlig uforklarligt, hvorfor Calomarde skulde behandles som Statsforbryder. At Kongen har trukket sig tilbage, har muligt sin Grund deri, at han i Hjertet meest bifalder de forrige Regierings=Principer, men dog endnu hellere ønskede sin Datter, paa Tronen, af hvilket Collisionstilfælde han vist nok ikke bedre kunde udrede sig, end ved at overlade Scepteret til sin Gemalinde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
J denne Dames Decreter yttrer sig nemlig en høist liberal Aand og en Tone, som man i lang Tid ikke har hørt, fra Spanien. I det Decret, hvori hun befaler at aabne Universiteterne, nævnes Uvidenheden hos Folket som en af de væsentligste Hindringer for at Regjeringens Ønsker for dets Vel hidtil saa lidet have ladet sig udføre og den lignes ved et kræftagtigt Onde, der har grebet saa vidt om sig, at kun Faa ere undgangne samme. Det allerede udkomne Amnestidecret omtaler kun de Fanger, som maatte befindes slig Naade værdige, men man venter et nyt og almindeligt for alle politiske Forbrydere. Velgien.
Aalborg Stiftstidende, 1832-10-31
Det synes næsten som om Belgierne begynde at skamme sig over at de skal hielpes af Frankrig eller rettere forholde sig aldeles neutrale. Jdetmindste farer Courier belge heftig, løs paa det franske Ministerium for denne Fordring, som den alene tilskriver dets Ønske at kunne have noget at prale af, naar Kamrene aabnes. Den forsikkrer, at Belgierne have den største Lyst til at maale sig med Hollænderne og at Nationen ikke vil glæde sig, naar de franske rykke ind. Hvorledes, siger den, skulle vi, et nyt Folk, som strax ved dets Fødsel maatte prøve et slemt Uheld, fremtræde for det Nationer, som nyde en tusindaarig Selvstændighed, og begjære at optages blandt dem, naar vi ikke engang selv holde vort Sværd for stærk nok til at forsvare den Grund, paa hvilken vi have plantet en Fane, hvis Farver vi kalde belgiske, men som vi ikke vove at udfolde for Fiendens Øine, uden at betroe samme til fremmede Leietroppers Beskyttelse? Ved denne Leilighed kan Courier naturligviis ikke undlade at berøre den fatale lille Krig ifjor, dette partie hontense i Belgiens nyeste Historie, og herom yttrer den sig saaledes: De Uheld, som dengang ramte os, have ikke beviist vor Uduelighed til en Kamp med Holland, men kun dette Ene deres skammelige Efterladenhed nemlig, som havde faaet det Hverv at udvikle vore krigerske Kræfter. Hvad Undskyldning skulde vi derimod nu kunne have, for at retfærdiggjøre den franske Nordarmees Jndmarsch anden Gang: Slet ingen. Vor Hær er betydelig, den er talrigere end Kong Vilhelm; 14 Maaneders vedholdende Øvelse har givet den tactisk Dannelse og vænnet den til Lydighed; vore Soldater have kun et Ønske: Krigen, en Krig, hvis Udfald kan være ligesaa heldig for os som for Holland og hvis Resultat vi tillidsfuld see imøde. For et Aar siden søgte vi endnu at trøste os over vore Uheld ved at sige, at Kampen var ulige, fordi man havde opstillet preussiske Soldater imod os i hollandske Uniformer. Men nu, da vi vide, hvor overdreven denne Paastand var og at neppe 4 eller 5000 Tydske ere fordeelte blandt en Nations Regimenter, der kun er halv saa talrig som vor, skulle vi da ikke skamme os ved at tilstaae, at vi med 130000 Belgiere under Vaaben føle os for svage til at angribe 100000 Hollændere, og at vi ikke vove at give os ifærd med denne Fjende, uden at have en fransk Armee, til Avantgarde.