JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
J Sagen: Forpagter P. D. Faber contra Generalkrigskommissær, Kammerherre, Baron de Selbye, betræffende Jndstævntes Paastand og hos Førstnævnte at g erholde udbetalt en Sum af 874 Rbd. 31 s. S. og T., 3 er ved Høiesteret Citanten, som hverken selv mødte eller ved Fuldmægtig lod møde til bestemt Tid, dømt til at bøde 80 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, desuden at betale til Justitskassen for unødig Trætte 200 Rbd. og endvidere til samme : Kasse 5 Rbd., samt til Jndstævnte 100 Rbd., Alt Sølv. Af en Beretning fra Direktionen for Fattigkolonien Frederiksgave for det forløbne halve Aar sees, at de 180 Actier, som skulde grunde dette Anlæg, alt i Novbr. Maaned f. A. vare tagne, saa at Direktionen kunde afslutte en Kontrakt, hvorefter der for det Første skal bygges 20 Kolonisthuse, ethvert for 300 Rdlr. S. H. K., og et Huus til Inspektøren for 1050 Rbd., dog leveres hertil Muursteen og Leer frit. Videre er anskaffet 94 Qvier og omtrent 300 Faar og Lam, hvoraf dog endeel ere omkomne. Ved Hielp af 6 til 7 Kolonister har den antagne Jnspektør Wai; opdyrket 2 til 3 Tdr. Land ved 18 Kolonisteder, og Direktionen har ifinde til Foraaret at nedsætte de første 10 Fattig familier der, med hvis Valg den nu er beskjæftiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Efter Bekjendtgjørelse fra Administrationen for de Kongelige Laan af 1819 ere følgende Obligationsnummere udtrukne til Udbetaling den 1 Marts d. A., nemlig af de den 1 Marts 1819 udstædte: No. 229, 284, 568, 578, 1292, 1326, 1482, 1487, 1540, 1594, 1618, 1854 og 1921. hvert paa 5000 Mk. Bco. og af de den 1 Septbr. s. A. udstædte: No. 374 a 4000 Mk., 789 A & B, 798 A & B. 872 A & B. 923 A & B. a 2000 Mk., 1478 a. b. c. d. 1751 a. b. c. d., a 1000 Mk., 1858 og 2107 a 720 Mk., 24 og og 2813 a 360 Mk., 3992 a 250 Mk., 4096, 4317, 4405, 1918, 5355 og 5633 a 180 Mk. Handels-Efterretning. J Septbr. Maaned 1821 er fra Danmark, Hertugdømmene iberegnet, udført 26,863 Tdr. Hvede, 44,960 Tdr. Rug, 34,864 Tdr. Byg, 12,901 1/2 Tdr. Havre, 57 1/2 Td. Boghvede, 1670. Tdr. Erter, 439 Tdr. Vikker og Bønner, 386 1/2 Tdr. Hvedemeel, 342 Tdr. Bygmeel og Rugmeel, 8 Tdr. Havremeel og Boghvedemeel, 615 Tdr. Byggryn, 166 Tdr. Havregryn og Boghvedegryn, 3700 Tdr. Malt ialt 146,945 Tdr. foruden 105,764 Pd. Grube= og Perlegryn, 779,112 Pd. Smør og 149,724 Pd. Ost. Videnskabelighed. Fædrelandet har atter ved Døden mistet en fortjent Statsborger i Høiesterets Justitiarius, Feddersen. Han var født 1750 i Christiania, blev 1767 Student og 1782 Assessor i Høiesteret. 1799 udnævntes han til virkelig Etatsraad, 1810 til Ridder af Dannebrog, 1814 til Justitiarius i Høiesteret, 1815 til Kommander og 1817 til Storkors af Dannebrog, og afvigte 7 Decbr. til Geheimekonferentsraad med Rang No. 13 i første Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
J Politivennen anmeldes med Varme et i sidstafvigte Aar af den preussiske Regjerings=Assessor H. M. Wesermanudgivet lidet Skrift under Titel: "Kunstveies Anlæg til Regjeringens og Folkets Beroligelse. Efter at have meddeelt nogle Brudstykker deraf, hvori vises Nytten af Kunstveianlæg, som et saare vigtigt Bidrag til et Folks indvortes Velstand, et sikkert Minde om en viis Regjering og et Mærke paa et Lands Kultur, de flere Hindringer, som Partiaand, Uvidenhed, Egennytte, Dadlesyge og gammel Slendrian optaarne for de ved Veivæsenet ansatte Embedsmænd, i udbryder Anmelderen i Lovtaler over Danmarks Held, hvor en viis Regjering og en om Landsfader ogsaa i denne Green af Bestyrelsen veed at gaae frem til det fælleds Vel og Bedste. Hvad Sjette Frederik vedbliver han) har gjort og end gjør for den nærværende og tilkommende Slægts Vel og Velstand ved nye Veies Anlæg og de gamles Forbedring, vil vorde en af de Velgierninger, som hos den taknemmelige Efterslægt senest af alle vil uddøe. Den bærer daglig og rigelig sine Frugter. Til ingen Tid har Veianlæg viist sin velgjørende Nytte i den Grad, som just for Øjeblikket, hvor Landmandens Produkter staae i saa lav en Priis, at han intet vilde erholde for sine Varer, naar han ikke kunde transportere dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Blandinger. Under Overskrift: Hædersmanden Professor og Ridder Ramust læses i Statsvennen følgende Anmeldelse: "Som bekjendt har en af vore udmærkede Videnskabsmænd i den senere Tid, formedelst Kassemangel under hans Embedsførelse, været suspenderet og sat under Tiltale. Da hans ulykkelige Tilstand for største Delen var en Følge af Tidsomstændighederne, nød han Deeltagelse af enhver Rettænkende. Det afgjørende Slag, som skulde tilintetgjøre ham og hans ulykkelige Familie, nærmede sig imidlertid, thi Loven kan og bør ingen Undtagelse gjøre; da Professor, Ridder Ramus, en Svoger af den Uheldige, fremtraadte og viiste sig som en sand Hædersmand. Aldrig saasnart havde han fuldkommen Vished om hvor stor Gjelden var, førend han ilede at betale den med en Sum af henved 10,000 Rbd. - En saadan ædelmodig Handling var stedse og er især nuomstunder en sand Sjeldenhed og fortjener helst i vore Dage, hvor endog de nærmeste Paarørende som oftest ikke undsee sig ved at støde Frænden Dolken i Ryggen, offentlig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Bekjendtgjørelse &c. &c. Ved Kjøbenhavns Dødeliste for afvigte Aar bemærkes den sørgelige Omstændighed, at Krampe vedbliver at bort rykke alt flere og flere Mennesker. 1819 døde 204 deraf, Aaret efter 286, og ifjor endog 317.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Dagen meddeler af den norske Tilskuer en Sammenligning mellem Skribenten og Skræderen, som imidlertid ere hinanden ulige deri, at Man seer aldrig det falder den ind, der ei har lært Skræderprofessionen, at prøve paa at sye Beenklæder; derimod seer Man daglig det falder Snese ind, der aldrig have lært det mindste af hvad Skribenten bør vide, at træde frem som saadanne. Resultatet af det Hele bliver: det er sværere at sye Tanker end Buxer; men ingen af Delene kan Man gjøre godt, uden at forstaae det, og Moralen deraf er denne: Har du med kroget Ryg paa Bord ei siddet Et Par Aars Tid, prøv ei at Buxer sye, Har du, som hændes let, af Klygt og Kundskab lidet, Da, kjære Ven! som Pest du Skriven skye!"Et af vore offentlige Blade fremsætter det Ønske, at Præsterne paa Landet vilde opofre nogle af deres Fritimer paa at lære Begyndelsesgrundene af Kirurgien, for at kunne komme deres Sognefolk til Hielp i Ulykkestilfælde, der ingen Opsættelse taale, hvorved de baade vilde befæste deres Agtelse og Kjerlighed for dem, og virke til at det meget Qvaksalverie, kloge Koner, Huusraad o. s. v., der paa flere Steder have slaaet Rødder, og gjøre meere Skade end Gavn, efterhaanden vilde bortfalde. - Der er vist heller ingen Tvivl paa, at mangen Landsbyepræst gjerne vilde opfylde dette Ønske, naar han blot ikke maatte befrygte, derover selv at blive anseet som Qvaksalver!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
J Tilskueren læses efterstaaende Fortælling, med Overskrift: "Verden lader ei sin Dadel: Mærk vel, jeg beder Dig, hvor det den Gamle gik, Der Verden at besee, Lyst til at flakke fik, Sit Æsel han besteeg, hans Søn gik ved dets Side Han knap en Timestid saa i sin Mag mon ride, Da raabte underveis en Reisende ham an: Hvad har det arme Barn da gjort ham, kjære Mand; At han kan taale, det skal traske ved hans Side? Flux Faderen stod af og trætte Dreng lod ride. Dog han sin Kjærlighed gav neppe sligt Gehør, For han blev vaer, at man Nar af hans Adfærd gjør J kunde meget vel, han hørte Folk at sige: Jer begge sætte op paa Æselet tillige; Han fulgte dette Raad, men som han længer drog, Erfoer han, at og det man ilde ham optog. Nu skreg det hele Torv. J Æslet vil skammere, Saaledes maa man ei et stakkels Bæst haandtere, Den Gamle, der saa vel ei havde Verden kjendt Nu skyndte sig, at han sin Næse hjem fik vendt, Og sagde: agted jeg paa Alt hvad Folk kan snakke, Saa fik jeg vel tilsidst mit Æsel paa min Nakke. Med sidst No. af Handelstidenden følger som Billag en kobberstukken Afbildning af alle de til Hvalfiskefangsten, fornødne Redskaber, som findes beskrevne i den fortsatte interessante Afhandling om dette Slags Fiskerie i samme Blad. Mellem de sædvanlige Høitideligheder af Middagsselskaber, Baller, Assembleer, Soupeer, Sange, Skuespil, a., hvorved Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag ogsaa iaar er bleven festligholdt over hele Riget, udmærkede den i Selskabet Polyhymnia i Aarhuus sig ved en skjøn Talle af Hr. Dr. Theologi Biskop Birch, Kommander af Danned, hvori han fremstillede Modsætningen af den nærværende Tids Aand og Tænkemaade til Fortidens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Ved Høivandet Natten mellem den 26 og 27 f. M. bleve flere Hauger ødelagte i Nykjøbing paa Falster, især blev den nye Dæmning og Sluseport ramponeret, der i Sommer opførtes for at hindre Fjordens Jndløb i den saakaldte Vesteensborg Søe. J Viborg omblæste Stormen den 2 dennes, foruden mange Plankeværker, ogsaa et straatakt Udhuus, og Vasen ved Broen over Viborg Søe tog sto Skade, da Vandet bortskyllede et Stykke paa hver Side af Broen, saa at den for Øjeblikket ei kan passeres med Heste eller Vogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
J denne Tid er solgt ved Auction et Huus paa Christianshavn (som var forsikret for 6300 Rbd. Sølv) for 2105. Rbd. S., og et andet i Adelgaden (som var forsikret for 2500 Rbd. S.) for 1275 Rbd. S. Derimod blev ved Auction den 11 f. M. en Gaard i Gothersgaden, rimeligviis allene for dens Beliggenhed, betalt med 11,015 Rbd. S., skjøndt den kun var assureret for 7000 Rbd. S. Odense. Saalidet det kan nægtes, at vedkommende Tiendetagere, i foregaaende Aaringer, have lidt betydeligt Tab, ved at erholde Tiendeafgivten efter Middeltallet af 10 Aars Kapitelstaxter, og Tabet desføleligere, da det ramte den Enkelte, saa er Tilfældet desværre! nu aldeles modsat, da Mange, som skulle svare Tienden efter benævnte Regel, sukke under den Byrde, der, foruden Skatter og Kommune=Afgivter, ved Nutidens lave Kornpriser, er lagt paa deres Skuldre, saa at Bettelstaven maaskee tilsidst bliver deres eneste Støtte. Hvor lovlig Forening er sluttet mellem Mand og Mand, tør den retfærdige i Regjering ikke udveie med Billigheds Vægtskaal, og da egen god Villie saaledes her maa gaae i Lovbudets Sted, er det høist glædeligt, naar priisværdigt Exempel paa sand human og christelig Tænkemaade gives af Enkelte, til Efterfølgelse for dem, hvis Stilling og Kaar, uden Tilsidesættelse af høiere Pligter, tillade dem lignende Fremfærd. Saadant skjønt Exempel have Tiendetagerne i Frørup Sogn her i Fyen givet, ved med Yderne at indgaae en ny Forening derhen: at Tiende afgivten, som betaltes efter Middeltallet af 10 Aars Kapitelstaxter, for Fremtiden svares efter hvert foregaaende Aars Kapitelstaxt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Denne ædle Handling fortjener ganske sikkert at vorde offentligen bekjendtgjort, ikke for at offre Dem Roes, der offrede Formue, thi Belønningen ligger alt i selve Daaden; men fordi Man nærer det glade Haab, at flere derved ville finde sig opmuntrede til at gjøre det Samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 2 Januar er Kandidatus Theologi P. S. Dalhof beskikket til residerende Kapellan for Wissenberg Menighed og Skolelærer i Breed Skole distrikt i Fyen; Kandidatus Theologi F. W. Webster tilpersonel Kapellan hos Amtsprovsten for Møens m. fl. Herreder, Kandidatus Theologi F. Hougaard til personel Kapellan hos Amtsprovsten for Refs m. fl. Herreder under Thisted Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Den 25de: Sognepræst for Selde og Aasted Menigheder i Viborg Stift, W. Nees, til Sognepræst for Windblæs og Dalbye over Menigheder i Aarhuus Stift. Den 30te Justitsraad L. F. Fog, Medlem af Direktionen for Statsgielden og den synkende Fond, udnævnt til virkelig Statsraad, og Assessorerne i bemeldte Direktion, Kammerraad J. Lund og W. F. Johnsen til virkelige Justitsraader: Borgerkapitain M. Haymarch i Randers til Stadshauptmand over bemeldte Byes Borgervæbning, med Rang med Premierlieutenanter og Tilladelse at bære Armeens Felttegn. Den 2 Febr.: General=Auditeur ved Land=Etaten, A. W. F. Bornemann, Ridder af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, beskikket til Justitiarius i Høiesteret, og Høiesterets - Assessor, Konferentsraad P. H. Graah, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Vice-Justitiarius i bemeldte Ret, hvorhos der er tillagt ham Rang med No. 5 i 2den Klasse efter Bekjendtgjørelse om Rangen 12 Aug. 1808. - Under Rentekammeret: Den 19 Jan. er Sekondlieutenant ved Hs. Majestæt Kongens Regiment, W. du Plat, og Volonteur i Departementet for de udenlandske Sager, F. Løvenørn, udnævnte til Kammerjunkere. -Under General-Toldkammer, og KommerceKollegiet: Den 19 Jan. er L. F. Bloch beskikket til Mægler i Aarhuus. Den 26de, forhenværende Ritmester J. L. Schactil Told- og Konsumtions Kasserer i Thisted, og Sognefoged i Brockdorf, P. Puls, til tillige at være Toldforvalter sammesteds. Dødsfald. Auctionsholder Th. Schatt; Frue M.C. Giedde, født Kragh, 58 Aar; Klædefabriker P. N. Hjorth, 45 Aar; Frue M. C. Lorck; Etatsraadinde M. K. Toft, født Krag, 56 Aar; Alle i Kjøbenhavn. Frue Gebauer i Christiansfeldt; Kancellieraad W. M. Bing, Stifts skriver og Forvalter ved Roeskilde Domkirke, 70 Aar; Birkedommer Knustrup i Kringelhede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Jndsendt. Paa en Tid, da saa Mangeklage over, at Landmanden har knap Fortjeneste og ofte ondt ved at bestaae, synes det ikke af Veien at gjøre de Landmænd, som boe i Nærheden af Kjøbstæderne opmærksomme paa den fordeelagtige Afsætning af Melk, Havesager og desl., de ville kunne erholde i mange Kjøbstæder hele Aaret igjennem. Der gives Stæder, hvor Man endnu betaler en Kande Melk med 6 ja 8 s., medens et Pund Kjød kan kjøbes for 3 a 4 s., en Gaas for 1 Mk., et heelt Lam for 7 a 8 Mk. (resp. 8 og 16 Kander Melk!). Tilførsel af slige Ting vilde skaffe Kjøbstædbeboerne billigere Priser og de Af sættende endda en god Fortjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
dertissements. Sidste Torsdag om Morgenen Kl. 2, maatte jeg friste den haarde Skjæbne, at Døden, efter 13 Dages Sygdom, berøvede mig min inderlig elskede Kone, Karen Floer, fød Andreasen, i hendes 26 Aars Alder, og efter at vi havde levet sammen i et lykkeligt Ægteskab i 6 Aar. Hendes tidlige Bortgang, er saameget mere smertelig, som hun efterlader mig 3 umyndige smaae Børn, hvis Opdragelse savner hendes ømme moderlige Bistand. Venner og Paarørende bekjendtgjøres dette sørgeligst, og overbeviist om Deres Deeltagelse i denne min Sorg, frabeder jeg mig skrivtlig Bevidnelse. Floer, Odense den 5 Febr. 1822.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Regiments=Dyrlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Fra Pressen er udkommen: Kortfattet Lærebog i Geographien, udarbeidet med stadigt Hensyn paa Begynderes Tarv af J. C. Milling, Adjunct ved Aalborg Kathedralskole. Bogen, 7 Ark stor, faaes her paa Adressekontoiret uindbunden for 5 Mk. 8 s. Tegn, og indbunden 20 sk. mere. - Samme Forfatters geographiske Haandbog faaes for den nedsatte Priis 3 Rbd. Sedl. i Materie og paa et statistisk geographisk Haandlexikon, hvoraf et Halvark er aftrykt som Prøve, mod tages Subskription.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
2de gode og moderne holsteenske Vogne (den ene med Kalesche) et nyt og komplet Ridetøi samt et Partie Spansk rør, anvises tilkjøbs af Lieutenant Pram, boende hos Kjøbmand Nissen paa Overgade i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
J Nørregade No. 401 er at bekomme Maskeradedragter til Leie for billig Priis. Odense den 11 Febr. 1822. Chr. Andresen. I Huset No. 676 i Nedergade i Odense er underste Etage at faae til Leie, samt en Sal og Kjøkken oven paa til førstkommende Paaske Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Hos Marskandser Magner i No. 383 paa Fisketorvet er Maskeradedragter at faae til Leie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
3weite Bekanntmachung. Extract, Creditorer, Debitorer und Plandinhaber des bonie Cedenten Jens Jensen in Krammarkkoppel, Amts Sonderburg, werden hiemittelst resp. sub poena præclusi et perpetui silentii dunli et amisst Jurie aufgefordert, sich innerhalb 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis in der hiesigen Gerichtschreiberen lesalt modo anzugeben. Nubel Hardes Koneurgericht zu Broacker den 24 Jan. 1822. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Ved et Forhør over 2de for begaaede Tyverier hæftede Personer, er et Lommeuhr fremkommet, hvortil de ikke have kunnet opgive lovlig Hjemmel. Uhret er af Sølv, viser tillige Datum, har en hvid emailleret Skive, hvorpaa er afbildet en qvindelig Figur med en Fugl paa Skjødet, og er til at optrække oven paa Skiven. Den, der maatte have mistet et saadant Uhr, ville melde sig paa Odense Herredskontoir, og godtgjøre sin Eiendomsret til samme. Odense den 22 Januar 1822. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Onsdagene den 13 og 20 Febr., samt Løverdagen den 2 Marts næstkommende, opraabes til Bortsælgelse ved Auction afdøde Hans Mathiesens Stervboes Huus i Willestofte, med den dertil liggende Hauge. Auctionerne holdes i Huset selv hver Gang om Formiddagen Kl. 10, og naar den første Auction over samme er til Ende, bortsælges alt Stervboets Ind- og Udboe. Odense den 28 Januar 1822. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Den paa Beierholm afdøde Student Jørgen Leths Boe, er af undertegnede Skifteforvalter taget under Behandling; hvisaarsag herved indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel den Afdødes Kredi= og Debitorer, de Første for at legitimere deres Krav og de Sidste for til Boet at betale hvad de skylde. Saa vorder og Arvingerne efter fornævnte Afdøde indkaldede til Møde paa Svendborg Byes Raadstue Torsdagen den 7 Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, hvor en Skiftesamling dette Dødsboe betræffende afholdes. Svendborg den 21 Januar 1822. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Efter Begjering af vedkommende Executor Testamenti bliver ved tre Auctioner: den 15de, Hver Gang. den 20de, og Klokken 12 den 27 Februar førstkommende, Middag. bortsolgt tvende Stykker, afdøde Jomfrue Horne tilhørende, og paa Faaborg Byes Heder beliggende Jord. Disse Stykker, sælges for det Areal, Kortet over Byens Jorder viser at de indeholde, og som ved Auctionerne, der afholdes paa Faaborg Byes Raadstue, vil være at erfare tilligemed Konditionerne, blandt hvilke den, at disse Jorder aldrig maae avles til andet Sted end Faaborg Bye. Lysthavende ville behageligst møde til Tid og Sted. Faaborg den 22 Januar 1822. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-12
Efter Begjering fra vedkommende Executor Testamenti, stilles afdøde Jomfrue Hornes Huus, med tilliggende Hauge i denne Byes Grønnegade til tre Auctioner: Hver Gang. den 12te, Klokken 10 den 19de, og den 26 Februar førstkommende : Formiddag. Auctionen holdes hver Gang i det sælgende Sted, hvor Konditionerne vil erfares. Thi ville Lysthavende sig behageligst indfinde. Faaborg den 22 Januar 1822. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-15
No. 21. 51 Aargang. Fyens H. C. Stifts privilegerede. Kongelig allene o. Adresse-Avis, og 726. Avertissementstidende. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten Redigeres, rykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 15 Februar 1822.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-15
Jndhold. Storbritannien (Parlamerets Aabning. De Kristne under tyrkisk Forfølgelse Mote fra Divanet til Lord Strangford. Pharsala indtaget). Spanien (Nye Forandring i Ministeriet). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-15
Fædrelandet; Skibs-Efterretning. Tildragelse. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-15
Storbrittannien. Den 5 d. begav Kongen, iført en Feldtmarskals Uniform, sig i Procession til Parlamentet og aabnede samme med en Tale fra Tronen, hvori han, efter at have berørt Rigets vedvarende gode Forstaaelse med alle fremmede Magter, yttrede, at han hidtil i Forening med sine Allierede (hvorved dog ikke maa forstaaes den hellige Alliants thi den har Engelland, som bekjendt, ikke tiltraadt) havde bestræbt sig for at bilægge Tvistighederne mellem Hoffet i Petersborg og den ottomanniske Port, og at han havde Aarsag til at haabe samme bilagte paa en tilfredsstillende Maade. Grækerne omtalte Hs. Majestæt derimod ikke med eet eneste Ord.) Derfra gik han over til Urolighederne i Jrland, som saa meget mere uventede da Hs. Maj. var bleven saa vel modtaget der. Underhusets Medlemmer trøstede han med Statsindtægternes Formerelse og Militairetatens Formindskelse, og Overhuset, med Handelens og Manufakturernes blomstrende Forfatning, hvorimod han beklagede Agerdyrkningens ublid Kaar, som han haabede Huset efter Evne vilde raade Bod paa. De Kristne under tyrkisk Forfølgelse. Efter saalænge at have døiet det vindige Famas opblæsende Kost, faaer Man endelig igjen nogen solidere, officiel Næring, der, om ikke førende betydelig nærmere til Maalet, dog viser Tilstanden af de diplomatiske Forhandlinger indtil sidstafvigte 2 Decbr. Under denne Dato udstædte nemlig Porten en ny officiel Note til, sin første og hengivneste Vens, Engellands Minister i Konstantinopel, i Lord Strangford, som i Henseende til den der herskende: selvtilfredse og uskyldig ladende Tone er Magen til alle de foregaaende, men er bleven slemt misforstaaet, forsaavidt Man har antaget den for en fuldkommen Jndrømmelse af Ruslands Fordringer. Ligesom Porten, hedder det blandt andet deri, aldrig vil begaae den afskyelige Handling, at bryde Traktaterne og forstyrre den almindelige Fred, dens eneste Formaal, saaledes kan det heller ingen Tvivl være underkastet, at Rusland bør udlevere de oprørske Flygtninger. Saalænge dette ikke skeer, vilde Mo dans og Wallachiets Rømning kun gjøre disse Fyrstendom mer til Asyl for Rebellerne, hvis Planer om tilkommende Uafhængighed Divanet kun betragter som en Chimære. Alt hvad Man altsaa, for det engelske Hofs Skyld, kan indrømmer, at udsætte Rebellernes Udlevering indtil videre, og den forlangte Rømning indtil Grækernes Opstand er undertrykt, da Porten ogsaa lover at tillade de i nedrevne Kirkers Opbyggelse. For den kristelige Religion, Udøvelse har den aldrig (?) lagt Hindringer iveien og skal ikke heller i Fremtiden, ligesaalidt som straffe de rolige Græker, skjøndt den veed, at Sammensværgelsen er almindelig. Til Slutning anmodes det engelske Hof ret indstændig om at bilægge de endnu tilbageværende Misforstaaelser med Rusland, saa at hver Part skeer sin Ret &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-02-15
Siden den Tid er, som forhen meldt, skeet et vigtigt Skridt fremad til Fredens Vedligeholdelse, ved Keiser Alexanders Foranstaltning, at drage Grækerne dybere ind i sit Rige, hvilket nu stadfæstes, ogsaa derved, at den til Piseflygtede Erkebiskop over Wallachiet, Jgnatius, skal være indbudt at komme til Rusland. Man troer derfor almindelig ikke paa nogen Krig, men venter endog, at det Petersborger Kabinet snart vil begynde direkte Underhandlinger med Porten, hvilke fredelige Anskuelser de allernyeste Efterretninger fra Petersborg af 11 f. M. aldeles stadfæste; ligesom det og kun er et misligt Tegn, at Alexander ikke har villet give et Par Græker Audients; men befalet dem ufortøvet at forlade Petersborg. Gud staae altsaa stakkels Hellas Sønner bi, at de ikke skulle ligge under i Kampen. De have nu med stormende 1 Haand indtaget Pharsala og vente med det første at see Larissa falde. Ogsaa betræftes Corinths Erobring, saa at kun Napoli di Romania, Patras og Koron ere tilbage, hvilke den tyrkiske Flaade vel laver sig til at undsætte; men Hydrioterne haabe at tage den forinden, naar den først kommer i rum Søe. De have ogsaa sendt en Gesandt til den ægyptiske Vicekonge, for at tilbyde ham Erstatning for hans opkaptede Skibe, og om mulig faae ham til at blive neutral, hvad Søkrigen angaaer Spanien.