JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-11-27
(3 1801) Ved Proclama, som er læst ved Siællands Landsting den 18de November 1801 og i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 23de dito næstefter, ere alle de der formene sig at have noget at fordre udi afdøde Enke frie Catharine Marle Faith og hendes forhen børte døde Mand Justitsraad Hans Georg Fart efterhrenhun i Følge Kongelig Bevilling skal til hendes Dødsdag have hensat Inetftet Boe) deres fælleds Stervboe indkaldede dermed at melde sig for Hof= og Stadsrettens Skiftekommisstor inden 12 Uger fra bemeldte Proclamatis sidste Bekiendtgjøre, ses Dato, for at anmelde og deniisliggiøre deres Krav paa Boet Ligesaa ere og med lovlig Varsel indkaldede de Afdøde Arvinger, om andre end de i Boe allerede at meldte 6 Børn maatte være til, for at beviisliggjøre deres Arveret og paase deres Bedste under Boets Behandling. Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 6te Novbr. 101, I som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret død 16 Røvbr. væstefter indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver som maatte formene at have nogen lovlig Fordring. paa mig, hvad enten samme undstaaer af mine Embedsforretninger som Skifteforvalter i St. Croix almindelige Skifterer, eller andre saavel offentlige som private Forretninger, ingen uudtagne af hvad Navn nævnes kan, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer enten for mig selv eller for Hr. Cancellieraad Davld Monradt i Kiøbenhavn. De som opholde sig i det danske Rige eller ere udenlands boende med Aar og Dags Varsel fra den Tid af at Proclaraa er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange indrykket i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse-Contoirets Efterretninget og den altonaiske Mercur, og de som ere boende paa de vestindiske Øer med 6 Maaneders Varsel fra den Tid af at regne at Proclama er læst ved alle Over= og Underretter paa de danske vestindiske Øer, samt 3de Gange anført i St. Croix trykte Gezette. Kiøbenhavn den 17de Novbr. 1801. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Haa Jullunds Gods i Trygevelde Amt er den 16de October, 4 sidstleden Skløtten Simon Knudsens Hustrue ved Navn Kirsten Jørgensdatter ved Døden afgaaet uden at have efterladt sig Born. Boet er samme Dag, som Dødsfaldet er skeet, taget under Forsegling og i Dag den 16de Novbr., som er 30te Dagen, er Boet igien aabnet og registeret, hvor da blev anmeldt at den Afdødes Arvinger vare : 1) En Heelbroder, Niels Jørgensen, Skovfoged og boende ved Gissegaard. 2) En Heelbroder Lars Jørgensen, Huusmand, boende i Løve. 3) En Halvbroder Peder Jørgensen, død og efterladt sig: a) en Søn Jørgen Pedersen, givt og boende i Dærsøe; b)en Søn Ole Pedersen, givt og boende paa Valdboegaarden; c) en Datter Kirstine Pedersdatter, givt første Gang med Peder Olsen i Valdbyeovre og anden Gang med Niels Andersen i Slovsøe, hun skal efter Sigende være død og efterladt sig følgende Børn :a) en Søn Hans Pedersen 24 Aar ; b) en dito Niels Pedersen, 20 Aar; c) en dito Peder Pedersen 16 Aar; den dito Anders Pedersen 10 Aar. 4) En Halvsøster Johanne Jørgensdatter, givt med Huusmand Germand Nielsen i Skorsøe, død og efterladt sig: a) en Datter Kirstine Germandsdatter, givt med Peder Hansen, Gaardmand i Vettersløv; b) en Datter TrinGermandsdatter, givt med Niels Hansen, Huusmand ved Gis segaard ; c) en Datter Maren Giermands, givt med Gaardmand Anders Jensen af Eskildstrup Gods, boende i Forsløv ; b) en Søn Jørgen Hermandsen var boende i Skovler, er død og efterladt sig; a) en Søn Christen Jørgensen 24 Aar; b) en dito Niels Jørgensen 23 Aar; c) en Datter Johanne Jørgensdatter, givt med en Huusmand ved Navn Vinens i Vedyesønder. Thi bliver herved bemeldte Arvinger (og om flere maatte være) de myndige petion igaa de umyndige ved Formynder, indfaldet med 6 og 12 Ugers Varsel at møde paa Giffegaards Skriverstue den 21 Decbr. d. A. og den 3de Febr. 1802, for at legitimere deres Arveret og paa ee deres Dato, da Skiftesamling de Dage foretages og Stiftet om muelig fintter. Til samme Tid indkaldes Stervets Credi= og Debitorer at møde, de første at beviisti giøre deres Fordring og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige. Gissegaard pr. Ringsted den 16 Maubr. 1801. Sønnesen, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
andagen den 21 December bliver i Stokkemarke PræsteVigaard Kl. 10 foretaget Skiftesamling efter afgangne Præste=Enke Mad. Seddelov sammesteds og efter afgange Skoleholder Gregersen i Aded og om mueligt Skifterne samme Dag sluttede, hvor da alle Vedkommende behageligen ville tage Møde. Dannemarre pr. Stokkemarke den 19 No P. Sattrup. vemler 1801. Provst i Lollands Sønderherred.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
en der Snøde Præstegaards Huusmand Christen Madsens I Grund paa Hov her paa Langeland er den 6 M. opdreven fra Vester=Strand et Stykke Egetræe, som efter den holdte Besigtelsesforretning et befunden at vare 15 Al. langt, savskaaren paa alle fire Efter, Preden paa de to Sider ved Ridenden, Al og paa de andre to Eiler 17 1/2 Tommer, midt over, de to Sider 22 Tommer og de andre to Sider 17 Tommer Topenden 171 Tommer. Paa Rødenden findes følgende Mærker : T. HD. C. S S. og et Anker. Træet er opreret til Planker af 2 1/2 5 og 3 1/2 Tommers Tykkelse; hvilket herved bekiendtgiøres 3de Gange saavel i Odense Addressekontoirs. som den Berlingske Avis, ifølge Forordningen af 11 Juli 1794. Traneker den 14 Novbr. 1801. Amb. Nyborg, Vi kedommer i Grerskabet Langeland.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
J Følge Placaten af 26 October 1762 bliver Corditorerne Undi Stervboen efter her i Byen den 15de October sidst afdøde Procurator Lauriz Paludan Holdberg, med 12 Ugers Varsel 3de Gange i disse Aviser indkaldte, at møde hos mig, som Skifteforvalter, og lovlig beviise deres Krev. J dette Boe foretages Skiftesamling 6 Ugers Dagen den 28 December d. A. og 12 Ugersdagen den 8de Febr. 1302. Næstvelden 21de Novbr. 1801. C. Wulff. Tindagen den 30te Novbr. ved Middagsiil, bliver i Jægers B. giis Tingsta endeel af samme Hovedgaardsmarker og Fage, som ei hensiarer under Forpagtningen, enhver for sig ved offentlig Auction opbuden til Bottleielse til Høeslet eller til Græsning for Aar 1802 Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og forinden hos Kannetraad Eskildsen, som ogsaa lader Markerne forevise for de Lysthavende. Jægerspriis den 19 Novbr. 1801.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Torsdagen den 3die Decbr. og følgende Dage skal ved offen lig L. Auction ved Tommestrue paa Stevn til de Høistbydende, bortsælges Skipper Joh. Gotfried Naumanns paa Reisen fra Danzig til Portsmouth der indstrandede og under Klinten op biergede Ladning bestaaende udi et stort Qvantum Egeplanker, dito Pibestaver, Fyrrebielker, dito Planker og Askeremmer eller Aarer, som dagligen under Stevns Klint kan tages i Øie son og nærmere Underretning tilligemed Catalogt bekommes hos Frue ran Deurs & Comp. i Helsingøer, Joh. Puntzen i Kirkenhavn, Kiøbmand Olsen i Kiøge og Forvalter Wilhielm. paa Giersløv.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
andagen den 7de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Øl. Kl. 9 og efterfølgende Dage, lader afgangne Silke og Herredsfoged
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Klædekræmmer Nicolai Ludvig Bruuns Enke udi hendes Eiendomsgaard Nr. 11 Litr. D. D. i Kronprindsensgade, ved offentlig Auction bortsælge endeel Klæde, Sirtzer, Atlasser, Jllystringer, Estoffer og Challons m.v., imod contant Betaling til Fuldmægtig Eller. Hvad Tid Catalogi kan bekommes skal nærmere blive bekiendtgjort. Degneboligen i Sørbyewagle, vester Flakkeberg Herred, brinVaaningshuus i sit hele Omfang er tyk Grundmuur, bestaaende af en rummelig Dagligstue paa 3 Fag, 10 Al. bred indvendig, et Glæstekammer paa 2 Fag, et rummelig Kiøkken paa 3 Fag med Skorsteen og Bagerovn, et Spisekammer. J Gaarden et Sidehuus, bestaaende af 10 Fag til Loe, Lade, Stald og Port, hvis Bygning er klinede Vægge, Egetømmen og Straaetag, et lidet Huus paa den anden Side bestaaer af Hønsehuus og Locum, en god Frugt- og Kiøkkenhave, godt Vandsted samt rummeligt broelagt Gaardsplads, bliver der paa Stedet i Følge Cancellie Resolution af 12te Septbr. d. A., ved offentlig Auction bortsolgt Onsdag Formiddag den 9de Decbr., og skeer ikke antagelig Bud, da 2den Gang Mandagen den 21de ejusdem og 3de og sidste Gang Mandagen den 4de Januar 1302, paa de Conditioner, som nærmere kan erfares enten paa Auctionsstedet eller hos S. M. Beyer, Provst i vester Flakkeberg Herred. Eggerslefmagle Præstegaard ved Slagelse den 7de November 1801.
Berlingske Tidende, 1801-11-27
Efter Begiæring af Executores Testament udi her i Byen ved E Døden afgange Charlotte Dorthea Amalia Borchsenius Enke efter forhen afdøde Told=Kontrolleur Altmann Jansen, hendes Stervboe, de Hr. Pastor Winther i stensmark og Capitain Lund paa Gunderslevholm, bliver Torsdagen den 10de December førstkommende og følgende Dag udi den Afdødes til leiehavende Gaard i Næstved Byes Østergade, ved offentliAuction, som begynder Kl. 9 Formiddag, bortsolgt bemeldte Mad. Jansens Efterladenskaber, som bestaaer af Guld, Sølv Kobber, Messing, Tin og Jernfang, Chatol, Kister, Speile, Borde, Stole, Sengesteder, Sengen og Gangklæder, endeel Dækketøi og andet Linned m.v. Hvorover trykte Fortegnelse 8te Dage forud faaes paa Viinhuset her i Byen og Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Næstved den 21de Novbr. 1801. C. Wuls Auctions-Directeur. H. Baager, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Livorno den 2den November. Ved en Kongelig Proclamation har man her aabnet en Hverving til 2 Regimenters Oprettelse til Kysternes Beskyttelse og den indvortes Roligheds Vedligeholdelse. Det lille Antal af de endnu her tilbageblevne pohlske Tropper skal med det første marschere herfra. En ligurisk Chebekke er ankommen paa vor Rhed for at beskytte vor Koffardifart mod de barbariske Corsarer, som nylig have taget en genuesisk Tartane, som kom fra Marseille med Viin og andre Varer.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Bern den 14de November. Senatets Eedsaflæggelse den 9de og den derpaa udstedt Proclamation har i Almindelighed været af god Virkning : især i Landegnene, hvor den ny Regierings aristokratiske Sammensætning opvakte meget Bekymring. Regieringen har derfor sendt franske Tropper, især Kavallerie, til hine Cantoner, hvor Revolutionen fandt Modstand den 28de October.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Da de helvetiske Linietropper, især den første Bataillon, have viist sig fiendtligsindede mod den ny Revolution, og Officererne endog have fornærmet Borgeren Dolder, som de ansaae som Stifter af Revolutionen, saa er denne Batail, lons Kommandeur, Borgeren Debons, bleven afskediget. Bataillonen har man tilfredsstillet ved at betale den sin tilgode havende Sold.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Amiens den 14de November. Vor Besætning til Fredscongressens Beskyttelse bestaaer nu af 4000 Mand Kierntropper, som endnu skulle formeres, Anstalterne for at skaffe Congresgesandterne alle muelige Beqvemmeligheder, blive fortsatte med Jver. Gesandtvaaningerne, som blive satte i Stand paa Regieringens Ordre, ere imidlertid blot for Marqvis Cornwallis, Joseph Bonaparte, en spansk Gesandt og Borgeren Schimmelpennink. Nogle andre Hoteller og Privathuse ere vel indrettede dog uden at vide for hvilke Gesandtere de ere bestemte. Veien herfra til Paris er nu i fuldkommen Stand, og talrige Detaschementer ridende Jægere ere allerede opstillede, som skulle eskortere de fra Paris hertil reisende Gesandtere fra den ene Station tilden anden. Conferencesalen paa Raadhuset er næsten færdig og bliver meget rigt meubleret.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Wien den 16de Novbr. Det er nu afgjort, at Keiseren ikke sender nogen Gesandt til Fredscongressen i Amiens. Man paastaaer, at Hs. Majestæt allerede er enig med den franske Regiering saavel omSkadesløsholdelserne i Tydskland, som i Henseende til Storhertugen af Toskana.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Uagtet mange Emigrantere ere reiste bort herfra, er Befolkningen her dog voxet saaledes, at man i alt tilligemed de herværende Militaire tæller henimod 330000 Mennesker. Statscanzelliet og Politiet have derfor faaet den Ordre fra Cabinettet, ikke at give nogen Fremmede Pas til at blive her naar de ikke have nødvendige Forretninger. Alle de Pensionister, som have 100 til 600 Gylden aarlig, skulle forlade Staden.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Vor Regiering har faaet den Efterretning, at Roligheden nu er tilveiebragt i Belgrad, saavel til Portens som Janitskarernes Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Paris den 17de November. Siden Søefredens Jgien=Oprettelse begynde Krigskibene. nu at løbe ind i de giensidige Havne. Den engelske FregatPiqve fra Maltha løb den 3de d. M. ind til Toulon. Den hilste vor derværende Eskadre med 21 Kanonskud, som bleve besvarede af vor Admiral. To af vore bevæbnede Skibe, som vare bestemte fra Havre til St. Malo, ere ligeledes ved sidste Storm løbne ind til Dover.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Ved en Consular=Proclamation er det lovgivende Korps sammenkaldt til den 22de d. M. Det skal da holde sin første Forsamling i sit Palais. Den indenlandske Minister skal modtage Lovgiverne og 3 Statsraader, hvoraf den en skal i Regieringens Navn føre Ordet, begive sig til det lovgivende Korps. En Artillerlesalve skal forkynde Begyndelsestimen til deres vigtige Forhandlinger, som for det meste skulle be treffe Forbedringen af den civile og criminelle Lovbog, en ny Lovbogs Forfærdigelse for Handelen, samt ny Indretninger ved Gudstienesten og den offentlige Underviisning. J Forgaars gav den første Consul de herværende Lemmer af dette Korps en særskilt Audience, hvori han underholdt sig med dem angaaende de vigtigste Gienstande ved deres nærforestaaende, Sammenkomst.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Man vedbliver at bestemme Overgeneral Moreau til Ambassadeurposten ved det londonske Hof. Rygtet at General Pichegru endelig skal af den første Consul have saaet Tilladelse at vende tilbage, maa først nærmere betræftes, endskiøndt en strasburgsk Tidende allerede melder ham som passeret derigiennem til Paris.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Den til anden engelsk Gesandt ved Congressen i Amiens udnævnte Hr. Jackson er allerede ankommen med sit Følge hertil over Calais Et Skib med kostbare Vare for Marqvis Corn alles er ankommen til Bou ogne. Det første franske Handelskib er allerede bleven expedert fra Rouen til Cadix. Det skeet med Høitideligheder og under det Frydeskrig: leve Republiken, leve den første Consul og Handelsfriheden! Lucien Bonaparte er kommen tilbage fra sit vigtige Gesandtskab i Spanien og General Moncey fra Jtalien. - Consular garden skal nu inddeeles i 4 Compagnier, Jnfanterie, Kavallerie, Artillerie og lette Tropper.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra London den 17de November. Conventionen med det russiske Hof, som nu er tiltraadt at begge de andre nordiske Magter, blev den 13de taget i Be raadslagning i Overhuset. Debatterne angaaende samme varede meget længe. Conventionen blev antaget uden Stemmesamling.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Man har næsten daglig Courerer fra Marqvis Cornwalligi Paris, hvoraf man seer, at Underhandlingerne ere i stærk Gang. J Dag har man opslaaet paa Lloyds Kaffehuus, at der kunde faaes bataviske Skibspasser hos Lord Hawkesburg, og at han snart ventede spanske. I Gaar har Ministeren Addington i Underhuset beregnet Statsudgivterne for : Maaneder til 7 Millioner Pd. Sterling; den aarlige Freds Etat bliver følgelig aarlig 28 Millioner.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Det hedder, at Hs. Majestæt Kongen vil til næste Foraar besøge Hannover og fine øvrige tydske Stater, dersom ikke vigtige hindringer skulle indtreffe. Midt under de heftigste Declamationer, som Allarmistrene og Larmblæserne i begge Parlamentshuse blive ved at frembringe mod Freden med Frankerig, har Ministeren Addington bragt adskillige Finantsgienstande paa Bane i Underhuset ; adskillige aarlige Skatte ere allerede bevilgede og en ny Afgivet paa alle Pensioner er bleven foreslaaet. Allarmisternes Partie, som skildre Freden med Frankerig som farlig, bestaaer netop af de Personer, som under Krigens Fortsættelse have talt med Heftighed og Eftertryk for Krigen og tillige af andre, som have talt ligesaa heftig for Freden. Exministeren Windham bliver meest dadlet formedelst den Tone, han taler i. Et Morgendlad siger om ham: Hans Sprog har en Slags Værdighed, men det er en vandrende Ridders Værdighed og hans Talekonst synes laant af et gammel Sørgespils vilde Characteer. Mange Parlamentslemmer have yttret Mishag over den Maade, hvorpaa han taler om den franske Regiering og den første ConsulWindham sagde: at dersom de gamle engelske Whigs kund erfare dem, saa vilde de vende sig i deres Grave. Engelland satte alt i det mægtige Frankerigs Hænder, hvad der til Kampens Fornyelse endnu kunde være til nogen Sikkerhed for os. Frankerig kom ikke allene i Besiddelse af alle sine forrige Besiddelser, men blev endog paa en vis Maade Herre over de spanske Colonier. Frankerigs Hovedøiemeed var at formindske Engellands Størrelse og tilsidst at tilintetgiøre samme. Almindeligt Herredømme er Frankerigs Drivefter. Derfor havde Revolutionsherskerne søgt at undergrave Religion og Moral for derved at fremskynde de tilgrændser de Staters Fald. De havde to Riger, Meningens og Magtens, dog blev det første altid underordnet det sidste. Snart havde Grundsætningerne banet Veien for Magten og snart har Magten maattet skaffe Grundsætningerne Antagelse - Han anførte som Aarsager, hvorfor man ikke skulle have hastet saa meget med Freden, men ventet paa bedre Betingelser: at om end disse bedre Betingelser ikke kunde frembringes ved Krigsheld, saa kunde man dog have ventet dem ved andre Tilfælde f. Er ved Forandring i Frankerigs Regiering. En ny Plan mod den første Consuls Liv, en heldig Opstand mod hans Anthoritet og andre slige Omstændigheder havde kunnet frembringe en vigtig Forandring i Engellands og Europas Stilling. Han vilde ikke sige, at Bonapartes Død vilde have frembragt en Forandring i Frankerigs nuværende Forstørrelses=Hensigter, eller i de Meninger, hvoraf Engelland fornuftigviis kunde befrygte Fare; men det vilde han sige: at ved et saadant Tilfælde vilde Frankerig rimeligviis adsplittes og Oprør vilde udbryde i de underkastede Lande; den uhyre Magt, som Engelland nusmaatte frygte, for viide derved svækkes og Bonapartes umaalelige Rige, vilde liig Alexander denstores, blive deelt imellem flere og mindre Herrer. Wilderforce paastod, at Øen Trinidad, som Engelland havde faaet ved Freden, vilde kun ved en Capital af 140000 Millioner Pd. Sterl. og med en Million Slaver blive sat cultiveret Tilstand.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Skrivelse fra Stokholm den 19de November. Efterretningerne om de Ødelæggelser, som Stormen den 3die d. M. har foraarsaget, ere meget bedrøvelige. Tallet paa de i vore Vande forulykkede Skibe er allerede over 400.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Man befrygter ogsaa, at den Kongelige Kutter, Husar, en forliist med sin Besætning paa 140 Mand. Paa Rigas Rhed. er den 4de forulykket 24 Skibe.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
De Bidenske Herskaber vil efter Forlydende først efter Julen tiltræde deres Tilbagereise over Kiøbenhavn og Hamburg, Skrivelse fra Amsterdam den 21de Novbr. Parisiske Privatbreve fra en meget sikker Kilde melde : at Regieringen uophørlig er b skieftiget med at indføre den mueligste Sparsomhed ved de offentlige Statsudgivter. Det var allerede i Værk at formindske de civile Domstoles Tal.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Efter Planen desangaaende skal i hver Departement kun være en Domstoel i første Jnstanz og i hele Frankerig blot 15 Dam stole til endelig Dom i sidste Jnstang. Disse 15 Domstole, skulle igien føre det gamle Navn af Parlamenter og det for Belgien oprettende faae Navn af Parlament du Nord. Ved denne ny Indretning haabede man aarlig at spare nogle Millioner. Den Sum, som, i Følge en formelig Artikel i den ved General Angereau sluttede Convention, skal betales til bemeldte General for den franske Regierings Regning, beløber sig efter Forlydende til en Million Gylden.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Blandede Efterretninger. Frankerig. Paa Fredsfestens Dag vare over 150000 Mennesker forsamlede i Lyon fra de omliggende Egne. Freds medaillen, som til Bonapartes Ære blev præget og uddeelt sammesteds, viser paa Forsiden Bonapartes Billede og paa Bagsiden staaer i en Krone af Oliegrene de Ord: Han har erobret Freden og igien oprettet Handel, Agerdyrkning og Konster.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Ved den almindelige Jllumination i Nantes brændte Bonapartes Billede paa et Huus med Overskrivt: Havde han ikke erobret Freden saa havde han erobret Verden." Paa et andet Huus havde man forestilt Diogenes, som med Lygten i Haanden søgte Mennesker. Han viste paa Bonaparte med de Ord: "Jeg har fundet ham, De herværende Borgere af den jødiske Nation have i deres store Synagoge afstunget en af Digteren Ell=Leye forfærdiget hebraisk Ove paa Freden. J samme hedder det blandt andet En evig Nat havde bedækket dette skiønne Land. Vor Velstands Fakkel begyndte at udslukkes. Tvedragten lod ingen Straale af Haab trænge ind i vore Hierter. Hurlig opstod midt i dette Mørke en klar Stierne fra Sønden. Den gjorde Ly
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Blandt de fornemme Emigrant samilier, Cholsens, Montmoreneys a., som nylig ere blevne udstrøgne af Emigrantiisten og have faaet Tilladelse at komme tilbage, har Hertugen af Cholseul især ilet med at benytte sig af denne Leilighed for endnu eengang at faae sin gamle Modet at see.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Den indenlandske Minister har nylig uventet besøgt Hospitalet Hotel Dieu for at see dets virkelige Tilstand. Han syntes meget tilfreds med de Syges Pleie og roste især de agtværdige Opvart rinder, Nonnerne, som uagtet Revolutions stormene have vedblevet deres Kald at pleie de Syge. I Dunkirchen har man oprettet et Agerdyrknings- og Handelsraad, som beskieftiger sig med Forbedringer i disse vigtige Grene af Nationalvelstanden. Endeel bekiendte Handlende og andre duelige og kyndige Mænd ere Medlemmer deraf.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Det hedder, at man for ikke at skade Ostendes Handel ved Antverpens Ophielpning vil giøre den første Handelstad til en Frihavn.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Engelland. Hvalfiskfangsten er i dette Aar falden ualmindelig fordeelagtig ud. J vore Havne ere 11 Skibe indløbne med en saadan Mængde Tran, at man beregner deres Ladninger til 44000 Pd. Sterl. Sildesangsten har lige. ledes været meget heldig i Aar. Kort førend Ministeren Addington traadde sammen med Bankererne for at giøre Aftale om Funderingen af de halvniende Million Skatkammer=Obligationer, saae man ham spaasere Arm i Arm med Erministeren Pitt i James Park. Jtalien. Paven har sendt Madame Bonaparte en Rosenerands af Lazurstene til Foræring, som det romerske Hof aldrig for har sendt uden til Souveraler.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
J Piemønt faae de franskerepublikanske Jndretninger mere og meere Fasthed. J Mynten i Turin har man allerede præget for 280750 Livres Guldmynter, kaldte Marenos, og for 300246 Livres Dalere.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
I hele Cisalpinien er anordnet en Udskrivning af Mandspersoner fra 20 til 25 Aar. med Undtagelse af de Givte, Enkemænd, som have Børn, og de Geistlige.
Berlingske Tidende, 1801-11-30
Tydskland. Churfyrstinden af Bayern er den 14de November lykkelig nedkommen med 2 sunde og velskabte Prindsesser. Memoniterne, som i de churfyrstelige Bayerske Lande høre, til de flittigste og dueligste Landmænd, have nu faaet samme Rettigheder som alle andre Jndvaanere, og Jøderne kunne tillige giøre sig grundet Haab om en gunstigere Lod som Medborgere. Som Handelsmænd have endeel af dem vundet megen Velstand i den sidste Krig. Regieringen har paa et halvt Aars Tid været atvorlig beskieftiget med deres Anliggender.