JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-01-02
Det tydske Forbund vedbliver under Østerrigs og Preussens Auspicier at stræbe efter Eenhed i sin Handlemaade og Fasthed i sin Politik mod Udlandet. Virknig i af disse Bestræbelser vil vistnok snart vise sig i Udfaldet af Spørgsmaalet om Luxemburg. J flere constitutionelle Stater have Folkets Repræsentanter paatalt de fameuse Frankfurterdecreter fra 1832 og paastaaet, at de compromitterede de enkelte Regjeringers Souverainitet. Følgen heraf har i flere Stater været Kamrenes Opløsning. Ved Universiteterne spores en umiskjendelig Gjæring, der imidlertid ogsaa strækker sig til flere Classer af Samfundet. Herfra Scenerne i Neustadt, Tübingen, Frankfurt a. a. En Følge heraf er flere Regjeringers - især den baierskes - yderlige Strænghed mod de Studerende i Særdeleshed og andre Undersaatter i Almindelighed. En comisk Virkning gjorde 400 Polakkers Flugt fra Diion til Schweitz, hvor de søgte Beskyttelse mod det franske Ministeriums Vilkaarlighed. De tilgrændsende tydske Regjeringer besatte strax Schweitzergrændsen med talrigt Militair, for at forhindre disse farlige Mennesker fra at revolutionere Sydtydskland. - Som bekjendt er en tydsk Ministercongres i Begyndelsen af indeværende Aar sammenkaldt til Wien.
Viborger Samler, 1834-01-02
Belgien er en af Europa anerkjendt neutral Stat der ikke maa angribes, og dog holder det en Hær af 110,000 Mand, der i Bund og Grund ødelægger dets Francer. Allerede for Aarets Begyndelse capitulerede Antwerpen, og uagtet Hollænderne vægrede sig ved at rømme Forterne Lillo og Lieffensboet, forlod dog den franske Hær efter Opfordring af de andre Magter, England incl., Belgien øieblikkeligen; de sidste Tropper afmarscherede den 12te Jan. – Leo volds Popularitet er stegen ved Fødselen af en Thronarving; dog er hans Stilling critisk, da Kongen af Nederlanden hidtil har vidst at undgaae enhver endelig Afgjørelse, og Conferenten i London nu atter er opløst.
Viborger Samler, 1834-01-02
For Spanien er Frihedens Morgenrøde oprundet, og dette Land har grundet Haab om at see en Ende paa sine langvarige Trængsler. Den 4de Jan. overtog Kong Ferdinand igjen Regjeringen efter sin Sygdom. J Leon og andre Steder toge de carlistiske Uroligheder i den Grad Overhaand, at Kongen i Marts Maaned fandt det hensigtsmæssigt at afsende Don Carlos til Portugal, hvorpaa der igjen indtraadte nogen Jndskrænkning i de af Dronningen tagne forsonende Forholdsregler. Fra Portugal indsendte Don Carlos til Castiliens Raad en Protest mod Forandringen i Thronfølgen, hvoraf Kongen dog ingen Notice tog, men lod under store Festligheder sin Datter hylde af Cortes den 20de Junii. Den 29de September døde Ferdinand, hvorpaa hans Datter strax proclameredes under sin Moders og et Regentskabsraads Formynderskab. Uagtet Dronningen i en Proclamation søgte at lempe sig efter Spaniernes Fordomme, udbrod der dog et carlistisk Oprør, der strakte sig gjennem den største Deel af Spanien, men især var af Betydenhed i de baskiske Provindser og Gammelcastilien. D. 17de Oct. bekjendtgjorde Dronningen et Decret, hvorved D. Carlos's Eiendomme confiskeredes, og nogle Dage senere afvæbnedes de kongelige Frivillige i Madrid. Ministeriet, der frygtede det liberale Parties Opkomst viste Lunkenhed, men Generalcapitainerne handlede paa egen Haand, afvæbnede de kgl. Frivillige, oprettede Borgergarder og gik fremmed den største Energie; ogsaa de commanderende Generaler og Hæren viste ubrødelig Troskab. Saaledes lykkedes det i kort Tid at sprænge og tilintetgjøre Jnsurgenternes Magt, hvis Levninger nu have søgt Tilflugtssteder i Bjergene. Regentindens og Regentskabsraadets Handlinger vidne om den liberaleste Aand; allerede er Krigsministeren Cruz afløst af en erkjendt Liberal, Zarco del Valle, en Anden af samme Parti, Valde, stillet i Spidsen for den active Hær, og det sidste Bolværk mod Friheden, Premierministeren Zed Bermude, staaer isoleret, og maa meget snart falde. Prætendenten Don Carlos, der opholder sig i Portugal, har gjort et mislykket Forsøg paa at trænge ind i Spanien, og i dette Øieblik er et spansk Corps rykket ind paa portugisisk Grund.
Viborger Samler, 1834-01-02
J Portugal vedbliver Borgerkrigen endnu uafbrudt at rase; imidlertid har den gode Sag dog i det forløbne Aar gjort betydelige Fremskridt. Den 20de Juni afgik Hertugen af Tercera med en Expedition af 3 a 4000 Md. fra Oporto og landede den 24de f. M. ved Lagos i Algarve. Den 2den Juli erobrede Admiral Napier ved Cap St. Vincent den hele, langt overlegne, miguelistiske Escadre, og den 24de Juli, en Maaned efter Landgangen ved Lagos, rykkede Hertugen af Terceira seierrig ind i Lissabon. Den 25de f. M. gjorde den franske Marschal Bourmont, der d. 10de havde overtaget Commandoen over D. Miguels Hær et stærkt, men aldeles mislykket Angreb paa Oporto, og fornyede samme med ligesaa lidt Held d. 6te August, hvorpaa han d. 7de brød op mod Lissabon. Allerede d. 26de Juli var D. Pedro afgaaet fra Oporto til Lissabon, hvor han modtoges med Jubel. Den 15de Aug, overrakte Lord W. Russell sit Creditiv som storbritanisk Minister. Dronning Maria afreiste med Hertuginden af Braganza fra Paris, hvor hendes Afslag af Hertugen af Nemours Haand havde paadraget hende Kongens Uvillie, over Havre og Porsmouth til Windsor, hvor hun nød den hjerteligste Modtagelse af Kong Wilhelm. Hun indtraf til Lissabon d. 22de Septembr., og modtoges med den største Enthusiasme af Jndbyggerne, der d. 5te og 9de havde afslaaet tvende stærke Angreb. General Saldanha, der var ankommen fra Oporto med Tropper, overtog Commandoen og begyndte den 10de Octbr. sine Offendsivoperationer mod Miguelisterne, der kastedes tilbage til Santarem, hvor de have forskandset sig og hidtil holdt sig. For Øieblikket er en spansk og en engelsk Underhandler i Santarem, men det er saare urist, hvorvidt deres Bestræbelser ville føre til noget Resultat. Maaskee torde General Rodils Jndmarsch i Portugal bevæge D. Miguel til Føielighed. D. Pedro og hans Administration hylde constitutionelle Grundsætninger, og mod Geistligheden, der for Størstedelen er D. Miguel hengiven, ere strænge Decreter udstædte. Strax ved D. Pedros Ankomst til Lissabon forvistes den pavelige Runtius og Patriarchen.
Viborger Samler, 1834-01-02
J Schweitz har Landdagen decreteret Ophævelsen af Sarnerforbundet og saavel i Schwy; som Basel med Vaabenmagt undertrykt de aristoratiske Reactionsforsøg. Saavel det indre Schwy; som Basel Landskab ere optagne i Cantonernes Række. Gjennem hele Jtalien skal der være udbredte, hemmeligt Selskab: la giovine Italie, hvis Formaal er Frembringelsen af en Revolution. J de fardiniske Stater vilde man især finde Spor af dette Selskab i de opdagede Sammensværgelser, der i Særdeleshed vare udbredte blandt Militairet og kuedes med skaanselløs Strænghed. J Henseende til sin udenrigske Politik er Sardinien aldeles underordnet Østerrige. – Den stærke Besætning af tydske og ungarske Tropper i det lombardiskevenetianske Kongerige har her forhindret enhver lydelig Yttring af Utilfredshed. Ogsaa i Modena, Parma og Kirkestaten har Frygten for Østerrige tilbageholdt ethvert Udbrud. Anconas Besættelse af Franskmændene vedvarer. Paven vedbliver at staae paa en spændt Fod med Frankrig, og mod de constitutionelle Regjeringer i Spanien og især i Portugal havde han stor Lyst at flynge Banstraalen, naar han havde mindste Haabom en heldig Virkning. En anden stor Sorg vilde det være for Hs. Hellighed, om den af sine Stater høitelskede Hertug af Lucca virkeligen, som der paastaaes, skulde være gaaet over til den protestantiske Religion. J Neapel og Toscana befinder Folket sig vel under dets milde og oplyste Regenter.
Viborger Samler, 1834-01-02
Tyrkiet var ved dette Aars Begyndelse sin Opløsning nær. Allerede den foregaaende 21de Decbr. havde Jbrahim Pascha bibragt Storvezieren et afgjørende Nederlag ved Kiutahia, og Veien til Hovedstaden stod Seierherren aaben. Forgjæves henvendte Porten sig til England om Hjælp; mere beredvillig var Rusland; men Hjælpen kunde ikke komme strax; i denne Forlegenhed lykkedes det den franske Ambassadeur, Admiral Roussin, at mægle en Vaabenstilstand med Jbrahim, og da Faren stedse blev mere overhængende, og et Oprør udbrød i Smyrna, afsluttede Porten, der ikke torde oppebie Ruslands Hjælp, en Fred med Mehemed Ali, hvorved ikke alene Paschalikerne Acre, Syrien og Damascus, men ogsaa Provindsen Adana afstodes til Ægypten. Jmidlertid ankom den forlangte russiske Hjælpehær, der tog Leir paa den asiatiske Side af Bosphorus og først efter gjentagne Forestillinger fra Frankrigs og Englands Hoffer atter indskibede sig den 10de Juli.
Viborger Samler, 1834-01-02
Russernes Hjælp har i høi Grad bidraget til at gjøre Sultanen foragtet og forhadt i hans Undersaatters Øine, og de hyppige Jldebrande i Hovedstaden og Uroligheder i Provindserne vise noksom, paa hvor lidet sikkre Fødder hans Herredømme hviler. Grækenland skrider, hvis man kan troe de officielle Beretninger, under sin nærværende Regjering stedse frem til det Bedre. Dog viser sig paa mange Steder en høi Grad af Misfornøielse, der har foranlediget Hæftelsen af en stor Deel af de under Uafhængighedskrigen meest berømte Høvdinger. Uagtet alle Bestrabelser af Regjeringen og Admiralerne paa de forenede Flaader finde dog endnu stedse enkelte Søroverier Sted.
Viborger Samler, 1834-01-02
Vore Naboriger Sverrig og Norge have ligesom vi tilbragt det forløbne Aar i Ro og Fred. Et nylig indtraadt spændt Forhold med det franske Hof skal allerede være hævet. J Norge indtraf det Uheld, at Cholera bragtes til Drammen, og derfra udbredte sig til Christiania; paa begge Steder fordrede denne skrækkelige Sygdom, som overalt, talrige Offere. Jmidlertid har den virksomme Regjering vidst at sætte dens Udbredelse Grændser, og en hensigtsmæssig stræng Spærring har bevaret Sverrig for denne Landeplage. Den Lykke, vort Fædreland saa længe har nydt, formørkedes i det forløbne Aar en kort Tid med Frygten for vor høielskede Konges Liv. Ulonarchen angrebet under sit Ophold i Hertug dømmer i Begyndelsen af Julii Maaned af en alvorlig Sygdom, der indgjød hans troe Undersaatter den meest levende Bekymring; men den 29de Julii erklærede en Bulletin Sygdommen for hævet, og allerede d. 3die Aug. steg Hs. Majestæt under de tilstrømmende Tusindes Juleraab i Land i Kjøbenhavn, hvor alle Stænder kappedes om at lægge deres Fryd over hans Helbredelse og Tilbagekomst for Dagen. Hvis ikke Efterretninger fra Kjøbenhavn skuffe og, da kunne vi i tilkommende Sommer her i Jylland gjøre Regning paa den Lykke at see vor Konge hos os. De forberedende Arbeider til Provindsialstændernes Sammenkaldelse skulle i det forløbne Aar være tilendebragte, og efter Forlydende kunne vi i Begyndelsen af 1834 vente nærmere allerhøieste Bestemmelse om deres Sammenkaldelse. Den eneste Afbrydelse af Fred og Enighed i vort lykkelige Danmark har reist sig fra et religienst Parti, der med Fanatisme har modsat sig enhver til Tiderne svarende Forandring i vor evangeliske Kirkes Ritus. Dette gik nylig saa vidt ved en Daadshandling i en af Hovedstadens Kirker, at en høitantet Geistlig formedelst en Forandring i det forældede Ritual afbrødes af en af Fadderne, der foranledigede en Scandal, som vistnok vil drage, en alvorliStraf efter sig til Forebongelse af sligt Uvæsen i Fremtiden. - Engpatriotisk Medborger har i en opmuntrende Skildring af vort Lands Tilstand givet os velkomne Oplysninger om dets Fremgang til fordums Velstand, og enhver ægte Dansk vil bede Alherren af skjænke vor tilbedte Konge endnu længe uformindsker Kraft til at arbeide til dette Maal. Den 31te Decbr. 1833. an
Viborger Samler, 1834-01-04
2de Aargang. den 4de Januar 1834. Aoverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. Viborger Juniversaltning - terinairsr.straararmanns
Viborger Samler, 1834-01-04
Udenlandske Efterretninger. Fankrig. Den 23de Decbr. Kl. 12 aabnede Kongen Kamrenes Session med følgende Tale: Mine Herrer Pairs og Deputerede.
Viborger Samler, 1834-01-04
Frankrigs Rolighed er ikke bleven forstyrret siden Deres sidste Session. Det er i Besiddelse af de Velgierninger, der følge med Orden og Fred. Jndustriens og Arbeidsomhedens Bestræbelser lønne sig overalt, den beskjæftigede og rolige Befolkning giør Regning paa vore Jnstitutioners Varighed og min tro Omsorg for dem; den offentlige Sikkerhed er et Pant paa Nationalvelstanden. Ved Jndrømmelsen af alle Rettigheder, ved Beskyttelse af alle Jnteresser, ved vor Politiks Billighed og Maadehold have vi opnaaet disse lykkelige Resultater. For at sikkre deres Varighed, ville vi med Energie og Udholdenhed forblive ved det samme System. Endnu udfordres en uafbrudt Aarvaagenhed; afsindige Lidenskaber, strafværdige Machinationer bestræbe sig for at ryste den sociale Orden; dem ville vi modsætte Deres loyale Medvirkning, Magistraturens Fasthed, de administrative Autoriteters Driftighed, Nationalgardens og Hærens Mod og Patriotisme og Nationens Klogskab, naar denne er bleven oplyst om Farerne ved de Skuffelser, der befordres af dem der angribe Friheden, i det de foregive at forsvare den. Saaledes ville vi sikkre en Triumph for den constitutionelle Orden og vore Fremskridt i Civilisationen. Saaledes ville vi endeligen mine Herrer, sætte et Maal for Revolutionerne og opfylde Frankrigs Ønske, som jeg takker, for den Bistand, det har viist mig, for de Beviser paa Tillid og Hengivenhed, hvormed det har omgivet mig, anskassernesterosengaasesenepaa - og hvilke jeg med et rørt Hjerte er bleven vaer i de Departements, hvilke jeg har kunne bereise. Endeligen takker jeg Forsynet for de Velsignelser, det allerede har skjænket mit Fædreland, og for dem, det har lovet, det i Fremtiden. De ville ogsaa, mine Herrer, staae mig bi i mine Bestræbelser for at sikkre Nationalrigdommens Tilvært, ved at aabne nye Kilder for vor Handel og Jndustrie og ved Udbredelsen af Velstand og Driftighed blandt alle Classer i Samfundet. Jeg lever i det Haab, at den nye Lovgivning om Toldvæsenet, vil, med bestandigt Hensyn paa vor Jndustries Fremskridt, forene den Beskyttelse, der tilkommer denne, med en forstandig Friheds Grundsætninger, hvilken de oplyste Regjeringer ere tilbøielige til at indrømme. Folkeunderviisningen har, takket være Deres Medvirkning, erhvidt en gavnlig Jmpuls. Lovene over Finantserne og over Opfyldelsen af indgangne Tractater skulle ufortøvet vorde Dem forelagte. Den offentlige Jndtægt forbedrer sig, og Alt forlynder, at den ogsaa i Fremtiden vil følge vor Velstands stigende Bevægelser. Forskjellige Lovforslag, hvoraf Nogle allerøde ere Dem forelagte, skulle ligeledes blive Dem meddeelte. Jeg har Grund til at haabe, at Chartets Forsættelser allerede i Løbet af denne Session ville gaae i Opfyldelse. – Det glæder mig at kunne forkynde Dem, at mine Forhold til alle Magter og de Forsikkringer, jeg modtager om disses Sindelag, ikke lade nogen Tvivl tilovers om Opretholdelsen af den almindelige Fred. Halvøen har været en Skueplads for alvorlige Begivenheder. Si¬
Viborger Samler, 1834-01-04
Nylig hæftede Politiet paa Gaden den bekjendte Grev da Toipa; men han undveg underveis til en anden Pair, Grev Ficalho og flygtede, da Keiseren opfordrede denne til ikke at standse Retfærdighedens Løb, ombord paa det engelske Linieskib Asia, hvor Grev Ficalho og Marquis Loule skaffede ham en gunstig Modtagelse af Admiral Parker, hvorfra han dog den næste Dag atter gik i Land. En Protest fra 9 Pairs, der ansaae deres Rettigheder krænkede, da en Pair eller Deputeret ifølge Chartet kun kan fængstes ifølge befaling fra deres respective Kamre, fremkaldte et Svar fra Ministeren Don Silva Carvalde, at denne Forrettighed er hævet ved et Deeret af 10de April 1832, ifølge hvilket Alle ere lige for Lovene. En ny Protest fremkaldte et nyt Svar. Den Gjæring, herved foraarsagedes, er siden forsvunden, og man ved ikke, hvad der er bleven af Grev da Taipa. Jsær er Don Pedro opbragt paa denne for hans Angreb paa Regentens Skriftefader, Marcos Saares VarPreto, en værdig Geistlig, der nu er udnævnt til Dronningens Skriftefader, og i Oporto stedse var tilstede paa Batterierne ved Keiserens Side og i Lissabon har oprettet en Bataillon af Præster, hvis Hverv det er at bære de Saarede bort fra Valpladserne. – Oberst Hares Mission synes at være frugtesløs. - Don Miguels General en ellef Macdonald skal være afløst af Viztonde de Sta. Martha. - Oberst Pacheco skal have gjort et mislykket Udfald fra Oporto, hvorfra han selv er bragt dødeligt saaret tilbage, Man væddede, at Staden inden Nytaar vilde falde i Miguelisternes Hænder.
Viborger Samler, 1834-01-04
Spanien. Messager indeholder en Privatskrivelse fra Madrid, der dog ingenlunde lyder beroligende, da den navngiver en Mængde Puncter, paa hvilke der har dannet sig Bander, saaledes er blandt Andet Aranjust formedelst alvorlige, der forefaldne, Uroligheder erklæret i Beleiringsstand. Fra Bayonne meldes under 18de Decbr., at der endnu stedse stod 8000 Jnsurgenter i Navarra, og at talrige Bander opholdt sig i de baskiske Provindser. Paa flere Puncter vare temmeligt levende Fægtninger forefaldne, og i den sendte Tid indtræffe færre Flygtninger til Frankrig.
Viborger Samler, 1834-01-04
Valdez har fra sit Hovedqvarteer i Durongo udstædt en Proclamation til de baskiske Provindser, der i Strænghed kan maale sig med den bekjendte af General Castannon. - Underhandlingerne med forskjellige stanske, engelske og hollandske Banquiers om et Laan til Regjeringen, ere gaaede tilbage, fordi det spanske Ministerium har vægret sig ved at anerkjendeCorteslaanet.
Viborger Samler, 1834-01-04
England.
Viborger Samler, 1834-01-04
The Courier af 24de Decbr. melder: "Vi have Grund til at troe, at Misforstaaelserne mellem England og Rusland sandsynligviis ville blive bilagte. Østerrig er ligesaa lidet krigerisk stemt, som vi, og Fyrst Esterhaz har uafladeligt bestræbt sig for, at opretholde de fredelige Forhold mellem os og de nordlige Magter." - Et Dampskib har faaet Ordre, at overbringe Lord Howard de Walden og Gemalinde til Lissabon. – Fyrst Talleyrand er d. 23de om Aftenen ankommen til London og havde allerede den næste Dags Eftermiddog en lang Conference med Lord Grey. - En Folkeforsamling i Gateshead har besluttet at ansøge Regjeringen om Biskoppernes Udelukkelse af Overhuset.
Viborger Samler, 1834-01-04
Blandet. J en Skrivelse fra Berlin advares England stærkt fra at tilre Rusland. – Den franske Gesandt i Turin skal have befaling til at forlange sine Pas, hvis de osterrigske Tropper ikke trække sig tilbage fra Savoyens Grændse. – Fra Rom forsikkres, at Paven har afstaaet Frankrigs Mægling i Differenterne med Portugal. - Hertugen af Lucca ventes til Berlin.
Viborger Samler, 1834-01-04
Jfølge Hertugen af Nassaus Protest mod LuxemburgsAftrædelse, har de Franskes Konge tilbagekaldt sin Ge fandt hos denne Fyrste. Fyrst Adam Gartorisk var nylig tilstede ved en stor Diner hos Hertugen af Orleans. - Sta. Ang synes nu at have undertrykt Oprøret i Mexico.
Viborger Samler, 1834-01-04
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 31te Decbr. Hamborg 2 M. - 2 vista 205 3/2. Species 206. - Specier solgtes til 12 Mk. 5 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820.) 101 1/2 a 102 Rbd. r. Sølv eller 104 1/2 a 105 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 4 pCent. Kjøbenhavn d. 28de Decbr. 1833.
Viborger Samler, 1834-01-04
Det orthodore Partie har det Haab, at Dr. og Prof. A. D. C. Tiesten i Kiel skal vorde kaldet til Kjøbenhavns Universitet, som Professor theologiprimarius i J. Møllers Sted, og afdisputere der kan man ingenlunde, til hvad Religionspartie man saa end hører, at det theologiske Fakultet ikke kund ønske sig nogen værdigere Formand. Tivesten er ved en ung Mand, kun 44 Aar gammel men han har benyttet sine Ungdomsvar, som Faa. J sit 23de Aar var han allerede Doctor philosophiæ, og i sit 25de Professor i Theologie og Philosophie ved Universitetet i Kiel. For syv Aar siden kreerede det theologiske Fakultet i Bonn ham in Konorem til Doctor theologiæ, og paa samme Tid blev han Ridder af Dannebrog. Han har havt adskillige Vokationer til Udlandet, navnligen til Bonn og Gottingen, men han har frabedt sig dem, og er hidtil, med Gageforhøielse, forbleven i Kiel, hvor han har glædet sig ved en overordentlig udbredt og velsignet Virksomhed. Hans Vorlesungen uber die Dogmatik a. gielde for klassiske Sessionen for Urtekræmmerlauget i Kiøbenhavn har fundet sig foranlediget til at bringe en Raadstue placat af 9de Novbr. 1750 i Erindring med Tilkjengivende, at dens Overholdelse vil blive strængt paa seet. Efter samme skulle alle Tilgivter og Foræringer ved Kjøbmandskabet og Udsalg hos Urtekræmmerne samt de Privilegerede at handle med Urtekram, af alle Slags af dem sælgende Varer aldeles være afskaffede og forbudne under et Mulct af 10 Rbd. første Gang anden Gang dobbelt og tredie Gang tredobbelt, 3 til Angiveren og 2 til Konventhusets Fattige. Forseer nogen Svend sig herimod, skal han for hver Gang tjene et Aar som Svend længere, end han ellers var pligtig, før han maa blive Kræmmer, og skeer det af en Dreng, skal han for hver Gang til Straf tiene Aar længere, end hans Kontrakt tilholder.
Viborger Samler, 1834-01-04
Natten imellem den 21de og 22de dennes forøvedes paa Steengaarden i Gladsaxe Sogn et Mord af en særdeles Atrocitet. Et ungt Menneske, neppe 20 Aar, bondefødt og af et meget godmodigt Udvortes, ved Navn Hans Henriksen, havde i afvigte Sommer været Tjenestekarl paa bemeldte Gaard, men afskedigedes afvigte 1ste November, som han meente, ved Jnsinuationer af Gaardens Avlskarl Frederik Andersen Eilskov, Soldat af H. M. Kongens Regim. Efterat have formedelst Forfalskning af sit Skudsmaal, umiddelbart efter Afskedigelsen fra sin Tjeneste, været hensat heri Byen paa Vand og Brød, løslodes han af Arresten om Aftenen d. 21de dennes og begav sig saa at sige øieblikkeligt derefter til Steen gaarden, for at udføre sin Hævn paa sin nævnte Medtjener. Lidt over Kl. 10 den 21de dennes vandrede han saaledes ud af Nørreport, og træt og mødig naaede han Steengaarden hvor denne Vandring og den umiddelbart foregaaende Straf i 5 Dage paa Vand og Brød, nødte ham til at søge sine Kræfter styrkede ved at kaste sig i noget Hoe over Hestestalden i hvis Kammer hans Offerene slumrede for lukte Døre. Denne Hvile benyttede han ikke blot til at samle Kræfter, men tillige til at overveie, hvorledes han vilde lokke Frederik Andersen ud og dræbe ham. Efterat have taget Kniven af en Hakkelsekiste, han der fandt, stiger han endeligt ned i Stalden, staaer en Hest løs og jager den ud forbi Staldkammervinduet, for derved at vække Avlskarlen. Denne iler rigtigt ud, og idet han triner ind i Stalden med Hesten bag sig, staaer Morderen i Krogen og bibringer ham med Bagen af Hakkelsekniven et Hug i Hovedet, saa at han segnede uden et Lyd. Derpaa knuser han ved flere Stød Hovedet og overskjærer Struben, hvorpaa han graver Liget ned i Møddingen, udenfor, og selv bemægtiger sig den Dødes Nøgler og med hans ubetydelige Klæder og Penge kaster sig paa den omtalte Hest og naaer saaledes tilbage til Kjøbenhavn. Man mistænkte ham imidlertid strax som Gierningsmanden, og paa Anmeldelsen om det Passerede fik Stedets Politiemester ham strax udleveret af Kjøbenhavns Politie. Allerede paa Udreisen, til Steengaarden bekiendte han Alt. Had og Hevnlyst synes at have været hans eneste Bevæggrunde til (Kbhvnsp.) Mordgierningen.
Viborger Samler, 1834-01-04
J England hedder det i Raketten - blev en Angiver nylig sat i Gabestokken, og saaledes tilredt af Publicum med raadne Æbler, Citroner og Gadeskarn, at Politiet tilsidst maatte tage ham ned for Tiden, da han ellers var bleven dræbt. Naar blot een Angiver, og een Bankerotspiller her bleve tildømte samme Straf, bleve vi nok i Fremtiden befriede for disse Vampyrer i Statslegemet.
Viborger Samler, 1834-01-04
Fra Altona meldes, at en gammel Jøde i Hamborg har den 8de October sidstleden indgaaet et Væddemaal paa 1000 Mk. B. at det fra bemeldte Dag af vil i fulde 16 Uger være Uveir, med Storm, Regn Snee &c. De 1000 Mk. mod ham ere deponerede, hvorimod Spaamanden har ladet sig indespærre indtil Overbeviisningstiden kommer.
Viborger Samler, 1834-01-04
Ved Tallotteriets 1392de Trækning i Kjøbenhavn den 31te December udkom følgende Nummere: Reisende fra Aarhuus til Kallundborg. Lieutenanterne v. Kjær og v. Moltke, Skibscapitain Bonnesen, Bataillonschirurg Grønholtz.
Viborger Samler, 1834-01-04
Paa Søndag efter Nytaar prædiker i Domkirken Hr. Pastor Johansen. J Søndresogn Hr. Pastor Ursin.