Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Det er urigtigt at Jacob Baden var en Discipel af Heine, thi begge vare de omtrent jevnaldrende, begge nok derfor til en Tid Lærlinger. Gesner i Göttingen og Ernesti i Leipzig vare Badens Lærere i den latinske og græske Filologi. At Baden var Danmarks Heine maa være sagt med Hensyn til begges utrættelige Flid og Virksomhed, thi i øvrigt ere deres litterariske Fortjenester af ganske forskællige Slags. Vel arbeidede de begge i Grækenlands og Roms Guldgruber, men i gandske forskællige Hensigter som begges litterariske Produkter vise. J Litteratur Journalen, der saavidt jeg ved tog sin Begyndelse 1779, har Baden, ikke mindste Lod eller Deel enten som Redaktør eller Medarbeider. Baden skrev derimod fra 1767 til 1779 den kritiske Journal, der nød en Anseelse og en Agtelse, og i Følge deraf havde en Jndflydelse paa vor Litteratur, som vel neppe noget kritisk Blad hos os enten har havt, faaer, eller nogensinde maa gjøre sig Regning paa; hvilken Masse af sande Domme, og rigtige Begreber af Smag og Oplysning, har den ikke udsaaet iblant os, Det er Hr. Professor Rahbeks Dom om den Journal i Danske Tilskuer 1804 Nr. 52. P. 414, jeg her har anført, hvor man overalt vil finde Jacob Badens videnskabelige Fortjenester, oprigtig og fuldstændigen skildrede uden Svolst men belagt med umodsigelige Kændsgerninger. Men at Badens kritiske Journal og hans Universitets-Journal vare to periodiske Værker af gandske forskællige Tendens, har Hr. Biskopen overset, og derfor i Anledning af den sidste Journal omtalt Badens Fortjenester som Resensent. At oplyse Publikum om det kjøbenhavnske Universitets Læreres Handlinger og Foretagender til Lærdoms og Videnskabers Drift og Forfremmelse - om de Lærendes Flid i Fremgang og Studeringer - samt de Opmuntringer og Belønninger, hvormed Universitetet paaskjønner sine Elevers Flid og Duelighed – endeligen om de anseelige Legaters og Stipendiers Anvendelse og Uddeling, som ere betroede til Universitetets Forvaltning - vare Hovedhensigterne med denne Journal. Derimod var Skrifters Resension kun en Bihensigt, og resensere der derfor ikke heller andre, end de vigtigste f. Ex. Kapellanens Hr. Birkners om Trykkefriheden, eller de Skrifter den Forevigede tilstilledes, mod Begæring om deres Resension, som Hr. Biskop Hansens eget Skrift om Geistlighedens Gravitet. Endeligen maa jeg bemærke, at saa smigrende saadet er og Jacob Baden: at han lever i uforglemmeligt Minde hos alle Europas Lærde, saa overdreven tør det dog og være sagt om en dansk Lærd, hvis originale lærde Fortjenester vare af dansk Spog- og Litteratur. Vist nok var Baden i det mindste i Tydskland fordeelagtig bekændt. Beviis herfor har jeg fundet i Satterer's Histor. Journal XII. Stk. fra 1778, hvor just hans kritiske Journal meget fordeelagtig omtales og bedømmes. Men kun danske Lærde der dyrke Videnskaber, som interessere enhver kultivert Stat som de mathematiske eller Naturvidenskaberne, og i disse Videnskaber gjøre ny Opdagelser, tør vente at blive bekændt hos alle Europas Lærde. Sal. Gens ved sit Prisskrift om Minerkunsten er saaledes bleven almindeligere bekændt for alle Europas Lærde end selv Holberg nogensinde bliver det, og Navnet Vahl er bekændt ved Tago og Moskova, hvor ellers man vel ikke af Navn kænder en eneste dansk Lærd. Vore øvrige Lærdes berømmelige Navne have hidtil nok ikke gaaet videre end til Tydskland, og endda her er Kændskabet til dem ofte meget ufuldkommen, som naar Dr. J. C. Nicolai i sin i Aaret 1808 udgivne Geschichte der Medicin gjør P. 535 den som Læge og Oldgrandsker berømte Oluf Worm til den samme som Jens Worm, der over hundrede Aar efter skrev det bekændte lærde Leksikon. Gustav Ludvig Baden.