JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Blandede Efterretninger. J Mai 1826 blev ved Landsbyen Lichten, berg, en Fierdingvei fra Berlin, foruden nogle Urner, hvoraf dog kun to kunde holdes hele, fundet en Figur af Bronze, 5 1/2 Tommer høi, hvorom Prof. Levezow i Berlin har udgivet en egen Afhandling, som han kalder en archæologisk Formodning. Figuren er, efter hans Formening, upaatvivleligen et antik Product af romerst Konst og forestiller, saaledes som man ved første Øjekast maa dømme, en romersk Hærfører med ubedækket, men skjægget Hoved, paa Kroppen, bevæbnet med et romersk Pantser, under hvilken endnu ovenfor Knæet en Tunica rager frem. Paa den venstre Skulder ligger en kort og smalChlamys (græsk Overkjole). Men paa Pantseret sees endnu Levningerne af en tofold, meget zirlig Plettering. At dømme efter Arbeidet kunde billedet maaskee henregnes til det andel eller tredie Aarhundrede. Dette gav nærmest Anledning til den Tanke, at det forestiller een af Keiserne fra den Periode; men Hovedet har ingen Lighed med noget af samme paa Myn terne. Det synes overhoved ikke at være Portrait, men Jdeal. Dette bragte Forf. paa den Jdee, at det er en Jupiter Imperator, hvis Statue stod paa Capitolet, hvorhen den, efter Livius, blev bragt fra Præneste ved T. Qui tius, Hovedet og Skjægget minder især om en Jupiter. - Hvorledes denne Antik er kommen til Preussen har man ikke oplyst, men formodentlig er det skeet paa samme Maade, som Guldhornene og det bekiendte Hoved af Elfenbeen vare komne til Danmark, nemlig ved Vikinger, som i de Tider nok bragte slige kaprede Tinstil deres Hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Om de brittiske Bomuldsmanufacturer. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Forf. gaaer nu over til at vise denne store Konstflidsgreens Opkomst og Fremskridt i Storbritannien. Den første, der har meddeelt en autentisk Efterretning derom er Lewis Roberts i en Afhandling fra 1641. Jndtil 1760 var de i Engelland fabrikerede Bomuldsvarer kun til egen Forbrug; men fra den Tidspunkt af begyndte Kjøbmændene i Manchester at udføre en stor Mængde deraf til Tydskland og Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
J Juveleerarbeide og Modeartikler, overalt i lettere Arbeider, hvor Maskiner ikke ere indførte i det Store, indrømmer Forf., at de Franske staae ved Siden af, eller endog over Engellænderne, men i andre staae de langt under dem og de engelske Uld-, Bomulds= og Metalmanufacturister og Maskinmagere, levere Arbeidet, billigere og paa samme Tid langt bedre udført, end det kan leveres i Frankrige. De engelske Manufacturister kunne derfor være ubekymrede. Deres Fortrin for Fastlandsmanufacturisterne, vil ved deres naturlige og erhvervede Letheder, at drive Manufacturerne, under lige Omstændigheder, give dem en afgjort Overlegenhed paa alle ligge tilgængelige Markeder. Engellands Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 4 pC. Dito nye . . . . ved Hambro & Søn 104 1/2 104 3/4 i Banco i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Hamburg 2 M. ter 250 Bogtrykkere og Bogbindere. Vigtighed i Engelland fortjener det at anføres, Productet af Haandarbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Hovedudførsel bestaaer i Bomuldsvarer, Ulden vare, Metalvare og andre Artikler, der frembringes ved Maskiner i det Store, Frankrig og Tydsklands Hovedudførsel bestaaer derimed af Jordbundens Frembringelser, Juvelererarbeide, Modesager og grove Manufacturvarer, isa For at give et Begreb om Boghandelens at, efter autentiske Actstykker, en eneste Boghandler i London sælger aarligen 5 Mill. Bind, betaler for Anmeldelser i Aviserne 3500 Pd. somtrent 38,000 Rbd.) og bestandigen sysselsæl¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Kjøbenhavns Børs, d. 2 December 1827. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-08
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 152, 153 Rbd. Sedl. 4848 1/2 Rbs. Tegn. 80 1/281 Rbd. Sedl. i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/4 102 Rbd. r. S. Sedler 955,96 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 99. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 December 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Flygtige Tegninger fra min ReiseboAf Matthisson i Breve til Karl Vict. v. Vonstetten. angaaer What a large volume of adventures may be gras ped within this little span of lifo by him, who interest his heart in every thing, and who having eyes nothing he can farly lay his handson. aasaaog Vi vare, kjere Bonstetten, fra Yndlings alderen af, reiselystne Verdensborgere, og fortalte hinanden stedse gjerne vores Tog paa Kryds og paa Tvers, til Lands og til Vands. Derfor vil Du ogsaa nu ikke uden venlig Deeltagelse høre mig. Erfa da, hvad der i tre Maaneder vederfores mig, ligedes til Vands og til Lands, flygtig Fare. Ledsaget af Bernhard, min troe og snilde Tjener, forlod jeg Stutgaard Kl. 11 om MorgeMaynz den 9. Mai. Glædeligt og Lykkeligt. Kun engang truede Sterne. to see what time and chance perpetually holding out to him as he Journeyeth om his way, misses duesskodderne. nen. Bretten, hvor Melanchton, Manden, efter Guds og alle ædle Menneskers Hjerter, saae Lyset, var mig ny. Vi kjørte hele Natten og passerede Schwezingen og Mannheim, under dens sorte Dække. Regnskyer udgøde sig i Strømme. Henimod Worms klaredes Himlen og det begyndte at dages. Ved Jndfarten i den gamle Lutherstad aabnedes allerede Vin Netop da der blev ringet til Middagsbordet, steg jeg af Vognen her i Rigskronen. Hjertelig hilset efter mange Aar blev den ær Oven over mig boer en Virtusinde paa paa den majestætiske Strøm. værdige Moguntia, hvor jeg første Gang Ansigt til Ansigt faae Din og min Johannes Müller. Et stort Jubelraab lød ved Rhin broen. Det fejrede Ankomsten af det pragtfuldeste af alle Dampskibe, som jeg endnu saae. Bredden var bedækket med Mennesker, for at iagttage Nærmelsen af den majestætiske Kolos Mayni d. 1te Mai. Harpe, som forbereder en Koncert, og næsten den hele Dag spiller herligen. Hendes Harmonier holdt mig skadesløs for det afskyelige Regnveir. En Gang til Anlæggene, som blive godt vedligeholdte. Himlen var graae og uvenlig. Dog nu, som engang forhen i Yndlingsalderen, blev jeg, trods den ufordeelagtige Belysning, henrykket ved det Sted hvorfra man seer Maynz flodens Indstrømning i Rhinen. J hiin bortfjernede Tid var det ved Johannes von Müllers Haand (hvis Roes stedse mere og mere luttres i Tidsstrømmen) at det første Syn af denne Scene blev mig til Deel ud af et Vindue fra Kartheuserklosteret, som dette Lokale engang tilhørte, og hvilket som Lystslottet Favorite er med ethvert Spor forsvundet. Kun den omgivende Natur kunde ingen politisk Rystelse forandre. Den forblev den samme i sin fulde Herlighed og Pragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Rubesheim d. 13de Mai. Ved en Regntruende Himmel begyndte jeg en Udflugt til Rhingau. Hinsides det skjønne Biberich klaredes Himlen, og nu viste sig en Omkreds af Velsignelse og Fylde, uden digterisk Overdrivelse, i sand Paradisherlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
J Geisenheim, med Johannisbjerget for Øjet, glædede mig Bekjendtskabet med den elskværdige, ogsaa vores Frederike Brun dyrebar blevne Digterinde Adelheit von Stolterfoth, paa Parnasset tilbenævnt Rhinphilomenen. Hun fører, i sin rige Onkel von 3 wierleins Huus, en Fyrstedatters Liv, men bliver dog alligevel stedse Muserne troe. Men denne Troskab bliver ogsaa, som ret og billigt er, ikke ubesvaret af de menneskekierlige Gudinder. Hun arbeider paa et stort Epos, hvoraf allerede ni Sange ere fuldendte. Valget af Gjenstanden kan kaldes et af de lykkeligste: Alfred, Angelsaxernes Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Hr. von 3 wierlein har sammenbragt et Gallerie af Glasmalerier, som udholder en Sammenligning med den i det Gothiske Huus i Vorlitz. Haven vidner om en sjelden Kultur aand. Det Behagelige i det rigtigste Forhold til det Nyttige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Den gode Gjestgivergaard Darmstadter, Hof, hvor jeg tog ind, ligger Uge ved Rhinen. Paa den modsatte Bred gjør St. Rochuskapellet, som blev berømt ved en fortreffelig Opsats af Goethe, en meget malerisk Effect. Ogsaa skienkede den store Digter Kirken et skjønt Maleri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Den gamle Rhenus trak denne Aften en rynket Pande, og havde ombyttet det lyse Kristalgrønne med smudsigt Gult. En Følge af den i mange Dage i Majmaaned uhørte Tvedragt iblandt Luftaanderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Tapeterne i Spisesalen udmærke sig ved naturtroe og karakteristiske Fremstillinger af italienske Landskaber og Folkescener. Jntet af det som i sin Art hæver sig over det Middelmaadige, maae paa Livets Vei blive upaaagtet af Vandreren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
(Fortsættelsen følger.) Kortfattet Sammenligning imellem Dr. Bredsdorffs og Undertegnedes. Conjugationssystem i Latinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Hr. Dr. Bredsdorff er kommen paa det Jndfald – thi det er kun et Jndfald, som ikke har mindste Støttepunkt, hverken i den almindelige Sprogphilosophie eller i det latinske Sprogs eiendommelige Natur – at man skulde slaae 2den, 3die og 4de Conjugation i Latinen sammen til en Conjugation, paa Grund af, at de alle tre i Imperfectum Jndikativ (som dog blot er et afledt Tempus) endes paa eham, og saaledes herefter kun antage to Conjugationer, nemlig en med abam i Imperfektum, c: den sædvanlige første, og en anden med ebam, 9: de sædvanlige tre øvrige. Dette er Dr. Bredsdorffs Conjugationssystem i Latinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Undertegnede har gjort opmærksom paa, hvorledes alle regelmæssige Verber i Latinen ere af Naturen dannede efter 7 forskjellige Typer, hvorved de, af sig selv, samles til syv forskjellige Slægter, der i Korthed kunne beskrives saaledes: 1) dico, dixi, 2) carpo, carpsi, 3) claudoclausi, 4) Spus, spui, 5) audio, audivi, 6) delen, delevi (contraheret: mone, monvi), 7) amoamari. Og selv de uregelmæssige Verber vise alle, meer eller mindre, et bestemt Slægtskab til disse syv Hovedformer, ja Uregelmæssigheden er ofte kun tilsyneladende, i det at den bestaaer blot deri, at et Verbum, i somme Tempora, hører til en af de regelmæssige syv Slægter, men i andre Tempora derimod til en anden af disse, f. Ex. luceo, luri (6 og 1), sepio, sepsi(5 og 2), osv. Disse syv Slægter kunde man nu meget gjerne kalde syv Conjugationer eller Underconjugationer (af. mit Skrift, S. 8.); men da dog atter de fire første, for sig, og de tre sidste, forsig, have flere vigtige Egenskaber tilfælleds, saa foretrak jeg, ogsaa med Hensyn paa Underviisningen saavelsom paa andre Sprog, at kalde de fire første Slægter tilsammentagne den anden Conjugation. Kalder man derimod enhver af de syv Slægter en Conjugation, saa maatte man bruge Benævnelsen Art, Klasse, Orden, it. lign, der, hvor jeg bruger Conjugation. Men man seer forresten let, at Valget af disse Navne er ganske uvæsentligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Med denne korte Skildring haaber jeg at have endt vor Disput. Jeg troer, at den viser, at jeg var fuldkommen berettiget til at sige (d. Bl. No. 95), at Dr. Bredsdorff hele System, bestaaer blot i at slaae tre af de gamle Conjugationer sammen til een. - Men hvor urimeligt er det dog at samle Verber som f. Ex. impleoimplevi, traho, trax, plande, plausi og andioaudivi under een Conjugation; thi man ophæver jo derved aldeles Begrebet om en Conjugation, som en Samling af eensartede Verber. Og jeg troer ligeledes at have godtgjort, at Dr. Bredsdorff er fuldkommen uberettiget til at sige (d. Bl. No. 96), at min Fremstilling, ligesom hans, bestaaer i at slaae tre af de gamle Conjugationer sammen. Thi hvilken Fordomsfri seer ikke her den himmelvide Forskjel, Jeg gjentager fra forrige Gang: al Grammatik maa være grundet paa philosophisk Jagttagelse, thi den vilkaarlige Reflexion er som en kolørt Brille, der meddeler alle Gienstande dens egne Farve, og holder den høieste Monotonie for at være den høieste Sandhed. Sorøe, d. 4 Dec. 1827. P. Hjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Indenlandske Efterretninger. Hr. Professor, Dr. Philosophiæ Rafn anmelder til Subscription en Udgave af Nordens ældste Sager i Grundskrift under Titel Nord landa Fornaldar Söger og i dansk Oversættelse under Titel Nordiske Fortids Sager. Det Nærmere angaaende disse Værker kan sees af de udstædte Planer. De, som ved Subscription ville bidrage til Værkernes Udgivelse, bedes at ville anmelde det inden Nyaar til Udgiveren i Kronprindsensgade No. 40.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Ligeledes har Hr. Professoren udgivet en Subscriptions Jndbydelse paa "FæreningaSaga, eller Fortællingerne om Sigmund Brestersøn og Leif Øssursøn, efter en gammel Skindbog med færøisk og dansk Oversættelse udgiven af C. C. Rafn, Dr. og Professor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Blandt de historiske Skrifter, der ved Islændernes ufortrødne Omhu ere opbevarede til vor Tid, fortjener Færeninga Saga en udmærket Plads, Med en høi Grad af Troværdighed forener den en Rigdom af mærkelige Begivenheder, der gjør Fortællingen saare underholdende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Den herved bebudede Udgave af Sagen besørges efter den berømte gamle Skindbog Flatøbogen. Den gamle Grundskrift ledsages af en færøisk Oversættelse ved Siden, hvilken en indfødt Færøbo, Hr. Pastor Schrøter, der er fordeelagtig bekiendt ved flere lignende Arbeider, har paataget sig at forfatte, for at hans Landsmænd kunne have den Fornøielse i deres eget Tungemaal at læse og høre Fortællingerne om Fortids Tildragelser der paa Øerne. Bag ved følger dernæst Udgiverens danske Oversættelse. Bogen vil blive henimod 20 Ark i stort Octav. Prisen skal for Subscribenterne ikke overstige til Sk. Sølv for Arket; for andre Kjøbere bliver den, som sædvanlig, høiere. De, som befordre Skriftets Udgivelse ved at samle Subscribenter, erholde hvert sjette Exemplar uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Planen eller Underretning om Subscribenter beder Hr. Udgiveren tilstillet sig snarest muligt. Snedkeren Peder Nielsen af Slagelse, hvis skrækkelige Udaad, at ombringe fire af sine Børn, dette Blad i sin Tid har berettet, blev ved Høiesteretsdom af 19de Oct. sidstl., der stadfæster de foregaaende Jnstantsers Domme, tilfundet at miste sin Hals, og hans Hoved at sættes paa en Stage. Efter at Sagen tilligemed de Yttringer, som af det kongelige danske Cancellies Medlemmer vare fremsatte med Hensyn til Spørgsmaalet om Dommens Fuldbyrdelse eller Formildelse, var blevet Hans Majestæt allerunderdanigst foredraget i det Geheimestatsraad, har H. M. Kongen ved Resolution af 21 Nov. og derpaa grundet Rescript af 28 s. M. fritaget den Domfældte for at udstaae den ham idømte Livsstraf, imod at hensættes til Arbeide i Rasphuset for Livstid under stræng Bevogtning. Hvorvidt den Domfældte kunde være at indstille til ved kongelig Naade at fritages for den ham idømte Livsstraf var megen Tvivl underkastet. Sagens Omstændigheder i det Hele ere udviklede i sidstudkomne Nummere af Collegialtidenden (65 og 66), hvortil vi maa henvise. (Af et Brev fra Landet.) - Du melder mig, kjere elskelige Søn, at Du ved Hr. Capitain Mægler Hyllesteds russiske Dampbade, som siges at skulle være meget velgiørende for de fleste Sygdomme, især Gigt og Nærvesvækkelse, haaber at faae din Gigt forjaget; Jeg seer af Dagen No. 289 at saadanne Bade allerede i flere Uger have været indførte paa Frederiks Hospital. Jeg tilstaaer, at jeg har nogen Tvivl om, at hvad der kan gjøres af den russiske haardføre Almuesmand skulde kunde taales af det anderledes vante og opdragne Jndivid af de over den ringe Almuestand, staaende Klasser. Jeg frygter, at et Krampeslag kan, under den haarde Kuurs Brug, bortrive mangt elskeligt og dyrebart Menneske. Jeg beder dig ved din Kjerlighed til mig: opsæt at bruge bemelte Bade indtil vi nærmere ere enige derom; og see imidlertid til at skaffe mig nærmere Oplysninger og hvad Sundheds Collegiet, og hvad de Læger, for hvis Dom Du veed, jeg bær megen Agtelse, raade, samt om hvilke Forsigtigheds og andre Regler der ere anordnede saavel ved Frederiks Hospital, som ved den Hyllestedske Bade Indretning. - Ligeledes vil det være mig kjært, at høre noget om de i Berlin indrettede Bade af denne Slags, og hvad Huseland og flere af Lægevidenskabens Veteraner maatte have yttret. At enkelte af stærke Naturer have gaaet Kuren lykkeligen igjennem, er mig ikke nok, for at betages min Tvivl, dog de kan jo let besejres. Oplysning og Grunde maae jo være forhaanden. Skaf mig dem, og jeg skal være, som Du veed, jeg stedse er, modtagelig for Overbeviisning og for Tvivlens Opgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Nyborg den 2 Decbr. Med den sydostlige Storm i Gaar kom Sluppen Enigheden for begge sine Ankere i Slipshavn ind paa Lindholmsgrunden og forliste. Sluppen hørte hjemme i Lyse kilde ved Udevalla, førtes af Skipper Hans Andersen, var bestemt fra Stege til Christiania med 830 Tdr. Rug, Byg og Hvede. – Naar Stormen lægger sig, vil det vise sig, om Skibet staaer til Redning, noget havareret Korn er allerede bragt i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Ved en Løverdagen den 1 dennes om Morgenen, formodentlig ved Paasættelse opkomme Jldebrand, afbrændte i et Øieblik en, Gaardmand Jørgen Nielsen i Eskildstrup, Skovbye Sogn, tilhørende Gaard, med alt det indavlede Korn og Foder. Paa een Seng og nogle Ubetydeligheder nær, mistede Manden alt sit Bohave, en fortrinlig god Hest, 7 Køer og alle sine Faar. Et Barn blev ført nogent ud af Gaarden. parere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Hamburg 2 M. denne Gjenstand. dingerne kun med Modbydelighed om hiin hele Historie og søge at undgaae enhver Berørelse af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Kjøbenhavns Børs, d. 11 December 1827. a vista 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-11
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. 48 48 1/2 Rbs. Tegn. 80 3/4 81 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. Rbd. r. S. Sedler Renter pr. 6 Januar, 96 196 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 4 pC. Dito nye . . . .- i Banco Asiatiske Comp. Actier, - i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. . L. Sterl. ved Hambro & Søn. - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
deri Fireogtyvende Aargang. No. 100. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. a Løverdagen den 15 December 1827. af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Nyeste En dansk Reisendes Meddelelser, om Medicinalpolitie, GoddædighedsStiftelser, Fængsler &c., alt med Hensyn til Fædrenelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Fortsættelse om Bidstrupgaards Hospital. Efter at have overskuet det egentlige Ho over til Hospitalet selv. nærværende Tid af følgende Bygninger: A. En Hovedbygning eller Tværbygning, som allerede var opført da Bidstrupgaard kjøbtes. Det var dengang et nyt Vaaningshuus, som, med adskillige Forandringer, maatte ind herpaa opført en anden Etage. )*) Endnu var man ikke istand til at begynde med denne Bygnings bestemte indvortes Organisation til et Hospital. Man kunde for det Første benytte det som et Opbevarings- og Forpleiningssted for de Afsindige, som nødvendigen skulle flyttes fra St. Hans Hospirettes til de Afsindige. J Aaret 1809 blev Hospitalet eller Sygehuset bestaaer for spitals nærmeste Omgivelse ville vi nu gaae et behageligt Udvortes. Denne Tværbygning er 61 Alen lang, 11 Alen høi og 20 Alen bred. Bygningen har I den underste Etage er Kjøkkenet med Spisekammer og et dertil stødende Værelse til Kogekonen, Kjøkkenet synes mig vel lidet, da Personalet fra dets første Indflyttelse til nu er betydeligt forøget; ligesom istedetfor at nu een Kogekone staaer for hele Kogningen vist og en Økonom i sin Tid vil blive ansat. J denne tal paa Ladegaarden. Saaledes blev der i Løbet af Aaret 1814 indflyttet 9 Mandfolk og 9 Fruentimmer, og i 18158 Mandfolk og 6 Fruentimmer; og saaledes var i de nævnte to Aar ialt 32 Afsindige indlagte i dette Hospital. I Januar 1816 blev Hr. Seidelin ansat som Overlæge, og det er egentligen fra denne Tid af Hospitalet meer og meer er bleven indrettet til dets Bestemmelse. Det vilde vist have havt sine Vanskeligheder, at der upaaklageligen kunde have været sørget for hine 32 forskjellige, for største Delen ulægelige, Afsindiges Bevaring og Pleie i 2de hensigtsmæssigt at omgaaes de Afsindige. samfulde Aar uden uafbrudt daglig Tilsyn af en Læge, naar ikke Jnspecteuren, Hr. Conradsen, der i flere Aar har været ved Stiftelsen, her havde vidst, Etage er et Værelse indrettet til Medicinstue, hvor en til Medicinens simple Dispensering vant Kone, efter Lægens Forskrivt, udleverer Medikamenterne og andre Tillavninger. Fremdeles er der endnu et Værelse til Opvartningskonen, et som jeg saae afbenyttet til et Skomagerværksted, og 12 Kamre der afgive Plads for 24 Patienter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J den mellemste Etage er en stor Stue i Midten, der tjener til Spise- og Forsamlingsstue, for den bedre Klasse af Mandspatienter; samt 14 forskjellige Kamre, hvoraf de 6 ere for Mands og 6 for Fruentimmer-Patienter af den bedre Klasse, dog anvendes et til Spiseværelse for Fruentimmerne og de to ere for to Opvartningskoner. Der er ved hver Ende en Gang som støder med en Dør til Trappegangen. J disse 12 Kamre ere Pladser for 10 Mandfolk og 10 Fruentimmer. Øverste Etage eller Tag-Etagen, har tvende Gavlværelser i den østre Ende, indrettede til den medicinske Candidat; et Gavlværelse til Vesten til Gangpigerne, og 5 smaae Side kamre, hvoraf et benyttes til de ugivte Syge oppassere, et til Opbevaring af Patienternes medbragte Kufferter og Tøi, et til adskillige Jnventarier, og paa et er der opsat 4 Senge for om der enkelte Tider skulle mangle Pladser, Reconvalescenter da kunde oplægges der. Endskjøndt denne Bygning ligger meget høit, forekommer dog Kielderetagen mig at være noget fugtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
Om og hvorvidt den Meisnerske Varme indretning i denne Bygning kan anbringes, overlader jeg til Vedkommende at bedømme. At denne efter sin første Oprindelse til Vaaningshuus for en privat Familie bestemte Bygning ikke, uagtet al muelig Bestræbelse, vil kunne blive aldeles fuldkommen for det Brug den siden blev bestemt til, er let at indsee; derimod svare de andre Bygninger, der fra nye ere opførte, næsten i alle Henseender til Øjemedet. i Bygningen den østre Sidefløi, er opført 1817, den er 88 Alen lang, 6 Alen høi og 16 Alen bred. Hvorfor man ikke har indrettet Kielder-Etage, eller et Slags Lufttræk, under denne Bygning, for at afværge Fugtighed, veed jeg ikke. Jeg fandt Kamrene meget luftige og reenlige, – man var i Færd med at give nogle af dem en grøn Farve; - Dog formener jeg, at de Støiendes og Rasendes Kammer er for nær ved de ikke i saa høi Grad Angrebnes. Dørrene ere af tykke Planker, som ere glatte paa den indvendige Side. Paa Midten af Dørren er Laasen, og for neden et Skud. Man havde i den ældre Bygning bag ved disse Kamre anbragt en lang Gang, under et Tag, for der at kunne rense Latrinerne, men at dette i disse nye Bygninger ikke behøves fornemmer man strax naar man træder ind endog i de meest Afsindiges ureenligste Celler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-12-15
J denne Bygning ere Kamrene saaledes fordeelte. 4 Kamre med faste Senge, hvori den Syg ved de bekiendte Spændeindretninger kan holdes fast, og faste Natskrin, samt Jernstænger, tværs for Dørrene, benyttes til de rasende Afsindige og undertiden til Personer, som ere indlagte til streng Bevogtning.) 4 Kamre, hver med 2 Senge. I disse pleier man for det Meste at bevare støiende og ureenlige Patienter.