Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-02-12
Da jeg i en Kakke af 3 Aar, som Privlærer har i Arborg har beskiæftiget mig med Opdragelsen og Underviisningen, og i den Tid indsundet en Mængde forfaringer, angaaende disse trende for Menneskeheden saa vigtige Gienstande, som Sætte mig i Stand til at gjøre en rigtig og passende Anvendelse af min rheorie og Me hede i benævnte Fag, saa har jeg fattet den Beslutning, at udvide min Tirkekreds, ved at oprette et Underviisnings-Institufor Barn af Mandkiønnet, hvilket saasnart det bestemte Antal af Lærlinger bliver complet, strax vorder aabnet som mueligt kunde skee i Mai eller Junii d. A. For Forældre her i Byen, saavelsom paa Landet, meddeles her ikkun Skelettet af Planen for den ne læreanstalt, da dette Blads indskrænkede Rum ei tillader Indrykkelsen af en udførlig Beskrivelse over benævnte Anstalt A. Lærlingernes Antal. Alder og Forkundskaber. Jeg modtager ikkun 1620 Börn, som ere imellem 6 og 14 Aar. da Erfaringen har lært inig, at et stiirre Antal gaaer over een Lærers Kræfter, naar han ellers er besielet af sand Gavnelyst og ikke underviser for at forrige sine Indkomster. Der forudsættes tillige, at de maae kunne læse nogenlunde færdig inden i, og at de have nydt en Sædelig Opdragelse, thi ved min Anstalt sigtes til et dobbelt Giemmerds Opnaaelse, nemlig at forskaffe dens unge Medlemmer de for dem, som Menne ske og Borger nødvendige og nyttige Kundskaber og Færdigheder, og at opdrage dem til moralske gode Mennesker. B. Underviisningens Gienstande ereN. Religion, faar bliver Norgien foredraget paa en, for den linges Forstand og Hierte sattelig og frugtbringende Maade, efter den catechetiske Methode, som findes beskreven i Jversens almeenyt, Saml. i December Heftet for Aaret 1764. b. Phygik og Machematik (af den sidste Videnskab fortrinlig: Arithmerik, Geometrie og Mechianik), i begge Vildenskaber skulle Disciplene bere saa meget af Begyndelsesgrundene, at de, naar de hertil føle Tilbøielighed, selv kunne hielpe sig videre. c. Historie, Fremmede Landes Hovedtevolutioner og Begivenheder, og Födelandets detaillerte Historie. d. Geographie. Hori skal Disciplen lære at kiende Landenes Beliggenhed, Producter, Indbyggernes Sæder og Regieringsformen o. s. v. og overhovedet alt, hvad man af et i denne Videnskab vel underviist Barn kan vente. c. Naturistorie, Heri skal Meciplen bringes saa vidt, at han efter nogle Aar kiender Födelandets fleeste Naturproducter. Dyret, Planten eller Mineralet, hvorom der meddeles Underviisningen, bringes altid, naar det er mueligt, enten virkelig eller i Kobber for Sandserne. Om Sommeren anstilles botaniske Excursioner. Ogsaa de vigtigste af fierne Landes Producter skulle Disciplene lære at kiende J. Det danske Sprog. Disciplene bringes saavidt, at de lære godt at læse, deklamere og rigtig at forstaae deres Modersmaal, samt at kunne udtrykke sig i en orthographisk bestemt, grammaticalse og god Stil. s. Det tydske Sprog. Dette bliver til visse Tider talt : i bestemte Timer bliver over Naturproducterne holdt tydske Samtaler, siden gode, til dette öiemed svarende tydske Bager lægte, og derved den tydske Sproglære forslaret, endelig gives Underviisning i tydsk Still. h. Kalligraphie f. Focal. Musik. Anmærk. Ogsaa giver jeg selv Underviisning paa Claveret. men som ei hörer til de offentlige Lærgienstande. c. Underviisningens Tid. Underviisningen gives efter en udkastet Lexionspian i benævnte Videnskaber paa alle Dage i Ugen. Sundagen undtagen, hverDag anvendes dertil 6 Timer, 3 om Formiddagen og 3 om Eftermiddagen. I de øvrige Timer er Discipelen ingenlunde og verladt til Lediggang, men hiemme eyeselsættes han med Gientagelsen af det lærte, og med Forberedelsen paa det, han ska lære. Der levnes ham ikke flere Fritimer, end han behøve til Sundhedens Vedligeholdelse og Sindets Opmuntring, thi de er en nyttig Virksomhed der skal sikkre ham for Feiltriin, hvortil det ubeskaftigede Barn saa til forledes. For Underviisningen i ovenanførte Videnskaber betales aarlig for hvert Barn 20 Rdlr. Udgivterne for Bøger, Landkort og Skrive materialier bestrides af Forældrene Da jeg ei kan tage nogen i Kost og Logie, saa var det maaske mueligt, at udenbyes Forældre, som ønske deres Buen under viste i min Anstalt, kunde faae dem i Kost og Logie hos een ell. ler anden Borger her i Byen, hvor de i Henseende til deres physiske og moralske Opdragelse ikke vare udsatte for nogen Fare, De Forældre, som beslutte sig til at overgive mig deres Stinner deres Dyrebarste, til Underviisning og Opdragelse, give mig vist nok derved det største Beviis paa deres Fortrolighed til mig; thi hvad kan vel være vigtigere for dem, end, hvorledes deres Börn undervises og opdrages : en jeg kiender ogsaa mi Kalds Vigtighed og skal giøre mig værdig til deres Fortrolighed ved at lede deres, mig anbetroede Børn med Troskab og Flid al til videre frem paa Kulturens og Dydens Bane. At bidrage min Skiærv tildenneskets Fuldkommengjørelse og Forædling er ötemedet af min Anstalt. Forældte, som ønske deres forn indlemmer i denne Anstalt henvende sig i for jo heller til Undertegnede, da efterat det bestemte Antal af Barn er completteret, ingen mere antages Nyborg den 3die Februarii 1800. Nicolat Tugust.