JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Hos Mad. Fiseer i Herberget Altona bliver førstkommende 15de Februarii, Aftenen Klokken 5 Slæt ved 2den Auction opraabt og om antageligt Bud skeer bortsolgt en gandske ny Heste Mølle, bestaaende af 4re Giænger med sine Qværner og videre Tilbehør, som er afg. Ole Thuesens Stervboe tilhørende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Et Huus, bestaaende af diverse Stuer med Kiøkken og Kammer, og derunder 2de Boder og en brandfri Kielder, saa og et Løft, alt beliggende i Sr. Claus Wuls Søegaard, og beboes nu af Extra-Toldbetient Hr. Carl von der Fehr, er enten til kiøbs eller til leie til næstkommende Paaske. J første Fald kand en Deel af KiøbeSummen deri blive staaende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Hos Sr. H. Bierregaard paa Smørs Almindingen er Værelser til anstundende Paaske Fløttetid for en honet Familie at faae til Leie. Liebhaberne behager at besee Værelserne, og med ham om Leien at akkordere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Hos Sr. Jørgen Breder, boende paa Markeveien strax inden for Smørs Almindingen, er Under- og Overværelser til Leie. Bemeldte Værelser kand bekommes enten separat, eller begge tillige under eet, ligesom Liebhaberne behager at indfinde sig til.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Fra min Presse er udkommen det første Numer af et Uge-Blad, under Titel af: Morgen Tanker til høiere Eftertanke og sælges for 1 s. Stykket hvert Rumer for Eftertiden. For at sonlagere de respective Liebhabere med at lade hænte samme, udbeder jeg mig deres ærede Navne antegnede, da mit Bud skal tilbringe dem samme, Liebhaberne til ingen Bekostning, efter som de udkommer fra min Presse, da ingen vis Dag i Ugen dertil bliver bestemmet. H. Dedechen. Liebhabere af Architectura civilis, samt dertil hørende Videnskaber, og om der behages Anordning til adskillige nyttige og profitable Fabriker; saa tilbyder Jnformation, Opvartning og Ordination, samt Afritser i adskillige Foretagender Stads Bygmæster. Johann Joachim Reichborn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
For voxne unge Mands Personer, som behøver nogen Veiledning udi Skrive og Regne Kunsten, men ei beqvemmer sig dertil de ordentlige Skole=Tider, er samme hver Onsdags Eftermiddag og Fredags Formiddag at bekomme hos Sr. Henrich Georg Meyer, tilligemed grundig Jnformation i den saa nyttige, som fornøielige praktiske Scometrie for honette Folkes Børn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Sr. Elias Faye, som hidtil har været 4de Bedemand her i Byen, men nu ved Bedemand Dikmans Dødsfald har succederet ham, som Bedemand ved Nykirken, lader herved, til Vedkommendes Efterretning, bekiendtgiøre, at hans Logis er hos Over-Told-Officiant Hr. Herman Berle, uden for Toldboden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Nogle Dage for Juul er i Sr. Lars Olsen Hæstads Forstue funden en Regnehat, hvis Eier ei vides, og hvilken derfor bedes sin Regnehatat lade afhænte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Den 2den hujus bortkom paa Nygaard inde i Salen en liden fiin engelsk Hat med PailFoder. Hvo samme enten af Feiltagelse har til sig taget, eller paa en Uberettiged skulle antræffe, ombedes at fremsende den til Adresse-Contoiret, hvorfra Eieren anvises. Bergen. Torsdagen den 4de i denne Maaned var Hans Høivelbaarnhed, Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Levetzau, paa Bergens Raadstue, hvor Magistraten var forsamled, og hvor tillige vare tilstæde Byens Representanter, Procuratorerne og Stads=Capitainerne. Hans Høivelbaarnhed holdt der en zirlig og fyndig Tale, som af Hr. Justiceraad og President de Fine korteligen blev besvared. Han forblev derpaa hos Magistraten, saa længe Raadstue=Retten og Magistratens Samling for den Dag vedvarede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Fra 23de til 30te Januarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Viede: Jngen. Døbte: J Domkirke Sogn Drenge 2, i Korskirke-Sogn Pige 15 i Nykirke-Sogn Drenge 2, Pige 1. J alt 6. Begravne: J Domkirke-Sogn Mundfolk 3) Qvindfolk 1, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 1, i Nykirke-Sogn Mandfolk 1 J alt 8.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Fra 30te Januarii til 6te Februarii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Viede. J Domkirke-Sogn 1 Par, (neml. Sr. Valentin Huun med Jfr. Anna Maria Rasmussen, cop. den 4de Febr.;) i Korskirke-Sogn 2 Par, (hvoriblandt Mr. Johannes Olsen Steen med Demoiselle Jngebor Kirstine Valentinsen.) Døbte: I Domkirke-Sogn Pige 1, i Korskirke-Sogn Dreng 1, Piger 3, i Nykirke-Sogn Dreng 1; J alt 6. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 2, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, (hvoriblandt Porcellainehandler Sr. Christian Luft, gl. 47 Aar,) Qvindfolk 4, (blandt hvilke Mad. Else Margaretha Maas, sal. Jochim Wendts, gl. 59 Aar, og Mad. Catharina Maria Widing, Sr. Peter Wit tes, gl. 60 Aar;) i Nykirke-Sogn Qvindfolk 1, (nemlig Mad. Elen sal. Hermann Frøchens, gl. 74 Aar.) J alt 13.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Slutning af det i No. 5 afbrudte, i Anledning af Anmærkningen over TobaksDiscourserne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Hvo har ellers i disse Tider forbuden dem paa Strandsiden, som henregnes til den anden Classes Handlere, at tage Deel i den nordlandske Handel, Og dog findes ikke flere end 3 a 4, som har betient sig deraf paa den Maade, som de Contoirske, nemlig ved at understøtte den si skende Almue med fornøden Credit til FiskerietsFortsættelse. Ney, de behager ikke at vove paa det Uvisse, som de Contoirske, eller de benævnte 55 Handelstuer, der har udborget til Nordland, henved 4 Tønder Guld. Er det da billigt, at nogle vil høste der, hvor de intet har udlaaet? En Handelstue paa Contoiret, hvortil er nogenledes Handel, koster henved 5 til 6000 Rdlr., og der er for nærværende Tid de deriblandt, der koster deres Eier henved 20000 Rdlr., foruden de anseelige Capitaler, som Handelens Bestyrelse udfordrer. Er der derimod paa Strandsiden, flere end 40, som kunde tage Deel i denne Han deel, ifald de ikke havde nok med Syndmør og de Fogderier i Bergens Stift, hvorfra hidbringes Fiskevarer, vil vel neppe Værdien af deres Eiendele, og alt hvad de haver at handle med, kunde bestemmes til høiere end 100 mod 1000, nemlig deres, som maatte være flere end 40. Men jeg sætter, at det blev enhver af dem i den anden Classe tilbudet, om de ville indtræde i den nordlandske Handel. Over 4 til 6, eller i den høieste 8 blev det vist ikke, som dertil fandt sig beqvem og skikket, og som ville lade sig nøie dermed, eller antog den. Og hvor længe skulle de vel vedblive, Maaskee deres Livs Tid, men Efterkommerne ville vist ikke finde deres Regning derved. Aarsagen er let at begribe. De maatte faae Handlere paa følgende Maade: Naar en Nordfarer selv seiler her til Bergen, har han of teste under sin Føring tre fierde Parter flere Vare, end han selv er Eier af, og da er det bedst og beleiligst for ham at søge sig en nye Kiøbmand: thi da er det ham ikke vanskeligt at afbetale sin forrige Debet, og hos en anden at erholde langt større Credit. Det er ham da lige meget, hvad enten han bringer sine Vare til den ene eller anden Side af Byen, eftersom han selv har Fordeel deraf, og i den Henseende ikke agter Umagen ved Ud- og Jndskibning. Men en anden Reyse bliver han hiemme, og sender ikkun een fierde Part mod det han seneste Gang havde, og det med en Føringsmand, som ikke vil have nogen Umage, hverken ved Ud- eller Jndskibning, eller ved at fare om paa Strandsiden for at opspørge den andens Kiøbmand. Han leverer derfor Godset til en Contoirsk under sit eget, og da har han ingen videre Umage, end at opgive hvad han for samme forlanger tilbage. Skylden. bliver altsaa ubetalt, og Handleren borte. Over alt har man liden Aarsag at misunde de fleste Contoirske den liden Fordeel de kand have af Handelen, da den i disse Tider ikke meere strækker sig til fornøden Underholdning, end deres, der driver Bondehandel. Det er bekiendt nok, hvem som har størst Fordeel. Naar Commissionairene ikke maatte drive nordlandsk eller Bondehandel, troer jeg med mange flere derimod, at enhver af disse Handlere kunde vinde Levebrød, af deres Handling. Oversat.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Nibe, en stor Tidende Fører, fortællede gierne ikke uden urigtige Tidender. Engang fortællede han en, som var sand, men urimelig. Da en sagde den efter ham, troede man den ikke. Han sagde sin Mand, og man troede endnu mindre. En tredie Mand kom til, som bekræftede Tidenden og beviste den. Men, svarede hæftigen een af dem, som ikke vilde troe, siden dette er sandt, hvorfor haver Nor da sagt det? En spurgte Navn i Overværelse af Na om han havde noget betydeligt Nyt? Man svarede ham: Hr. Nr kand sige Dem det; thi han giør det.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-08
Man bebreidede een af vore Tiders Snylte Gieste, at han spiste til hos andre. Hvad skal jeg giøre, svarede han, man nøder mig dertil. Det er sandt, svarede een, der er intet, som tvinger mere end Hungeren. Dette kand erindre dette Diogens Ord: Man bebreidede ham een Gang at han spiste paa offentlig Torv. Jeg havde ikke gjort det, svarede denne cyniske Philosophe, dersom jeg ikke paa det Sted var bleven hungrig. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brosse.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Aar 1773. No. 7. Niende, Aargang af Soel retninger fra AdresseNordte. Oergen i Norge. Mandagen den 15de Februarii. Olbrect Philip von Levetzen, Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Kammerherre, Stiftsbefalingsmand over Bergens Stift og Amtmand over det syndre bergenhusiske Amt, giør vitterlig: At, i Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Forordning af 14de Novembr. 1772, skal paa næstkommende Torsdag den 18de Februarii giøres Begyndelse med den frivillige Gaves Ansættelse. Thi
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
skulde jeg venligst anmode alle Hoveder for en Familie, saavel Gifte som Ugifte af begge Kiøn ligemaade ledige Personer, som ikke henhøre til slige Familier, af hvad Stand og Condition deend maatte være, at de sig paa Raadstuen vilde indfinde til den Tid, som af enhver Rodemæster, i sin Rode nærmere bliver bekiendtgjort. Jeg tvivler og ingenlunde paa, at jo enhver redelig Undersaat og Borger ved denne Leilighed, saavidt som deres Formue tillader det, søger at bevise Hans Kongelige Majestæt sin Taknemmelig hed for den allernaadigste Extraskats Ophørelse, og sin Hengivenhed for Kongens og Landets Vel. Bergen den 13de Februarii 1773. (L. S.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Alle og enhver af denne Byes Jndvaanere, som maatte have Lyst og beqvem Huse Leilighed til at modtage i Qvarteer 2de eller flere Mænd af den her garnisonerende Bataillon, vilde behage førstkommende Løverdag den 20de Februarii Klokken 2 Slæt samme at tilkiendegive for Jndqvarteerings-Commissionen, tilligemed hvad Betaling de i saa Maade maatte æske. Jndqvarter. Cammiss. den 13de Febr. 1773. Holst. Waltersdorff. Graae. Jordan. Vahl.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Skulle nogen af de Herrer Jorddrotter, Beneficiariis eller andre have modtaget Extra Skat af deres Leillændinger eller Bønder her i Fogderiet, som ei til mig er leveret, vilde de behage forderligst derfor til mig at aflægge Rigtighed, da Restance-Registerne nu skal examineres, og til vedkommende høie Steder indsendes. Strømsnæss den 9de Febr. 1773. C. Heiberg. Trende Gange efter hverandre lader de geistlige Skifteforvaltere i Stervboet efter afg. Kirketiener til Domkirken her i Bergen, Salomon Olsen, indkalde bemeldte Stervboes Credi og Debitorer 6 Uger fra Dato inden SkifteRetten at møde, de Første deres Fordringer med lovskrevne Beviser at legitimere, og de Sidste, til Boet at erlægge, hvad de i saa Maade ere pligtige; Hvorefter enhver (følgelig Boets Vilkaar) lovlig Ret skal vederfares. Bergen den 29de Januarii 1773. H. Mossin. C. S. Arentz. A. Hatting.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Hvem som maatte have noget lovmessigt og beviisligt Krav til min sal. Søn, Procurator Peder Reutz, eller og vide sig noget til ham at være skyldig, vilde inden 6 Uger fra Dato i det længste indfinde sig hos mig med samme. De, som maatte have laant Bøger hos ham, hvoraf nogle ere mig bekiendt, men nogle ikke, vilde og behage inden samme Tid at indfinde sig med samme. Bergen den 5te Febr. 1773. Johan Reutz.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Mandagen den 15de Febr. førstkommende Eftermiddagen Klokken halv 1 Slæt bliver i at Johan Frederich Tuchsens iboende Huus, beliggende i Skostrædet, ved offentlig Auction bortsolgt Sr. Tuchsens løse Effekter, bestaaende af Tin, Kaabber, Messing, Trævarer &c. Mandagen den 15de Februarii førstkommende, Aftenen Klokken 5 Slæt, bliver i Herberget Altona ved offentlig Auction bortsolgt Sr. Johan Frederich Tuchsens iboende Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Hos Mad. Fischer i Herberget Altona bliver førstkommende 15de Februarii, Aftenen Klokken 5 Slæt ved 2den Auction opraabt og om antageligt Bud skeer bortsolgt en gandske nye Heste-Mølle, bestaaende af 4re Giænger med sine Qværner og videre Tilbehør, som er afg. Ole Thuesens Stervboe tilhørende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Onsdagen den 17de Febr. førstkommende, Klokken 1 Slæt, holdes Auction i afg. Sander Kaaes Stiftelse over Anna salig Tønnes Jansens Enkes Efterladenskab imod contant Betaling. Afgangne Hinrich Rafnsbergs Stervboe, tilhørende Pakboder i Skudevigen, bestaaende af 4re Boder, 4re Lofter, 2 Kammere og et Nøst, bliver Onsdags Aften den 17de Febr. næstkommende ved 5 Slæt udi Herberget Altona ved offentlig Auction opraabt, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt. Til Liebhabernes Efterretning tiener, at naar Kiøberen er suffisant, og han det forlanger, kand imod første Prioritet i bemeldte Søeboder erholdes 5 til 600 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Hos Sr. Dierich Lyder Smit, som Curator Bonorum udi Stervboet efter afgangne PeterNiensted, er under Haanden at erholde tilkiøbs, og det naar ikkun nogenledes antageligt Bud skeer, Henrich Kykkens Vaanhuus, beliggende uden for Strænge-Fattighuset; Knud Peter Kraghs dito, beliggende ved Starhuset; og Matthias Mathiesens dito, beliggende udi Punder=Smuget, samt en Pante-Obligation paa Capital 20 Rdlr. udstædet af Mæster Skræder Anders Lange med 2den Prioritets Ret udi hans iboende Vaanhuus. Afgangne Procurator Hichmans Enke, boende paa Øvre Gaden mellem Korskirke Almindingen og Domkirken, tilbyder sin Tieneste til Jnformation for skikkelige Folkes Børn i Spitten og Linden-Søm.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Eftersom nogle ildesindede Mennesker har udspredet et falskt Rygte i Byen, at jeg hverken koger eller bager for honette Folk, der kunde her udi havt min Tieneste nødig, og vilde forunde mig lidet at fortiene i disse trouble Tider, da jeg ved ulykkelig Hændelse har tabt baade Mand og Velfærd; Saa er det jeg her ved ei allene bør tilintet giøre dette udspredte Rygte, men tillige tienstlig tilbyder Alle og Enhver, der kierligst vilde forunde mig noget at fortiene til Livs Ophold for mig og Familie, ved at bage og koge for dem, i saa Fald med al Taksigelse, herved min Tieneste. Charlotta J. Wildes, fød Stub.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Fra Adresse Contoiret giøres Anviisning til den, som næstleden Mandag har funden en GuldRing.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Næstforrige Søndags Aften imellem 7 og 8 Slæt er tabt en nye ulden Mands-Hanske til den høire Haand, af mørk Burgundie-Farve, paa Veien fra Marke-Veien over Torvet til Veiteen; hvem samme leverer paa Adresse-Contoiret eller i Dedechens Bogtrykkerie loves billig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Fra et Huus paa Strand-Gaden er bortkommen en Sølv-Skee, mærket J. C. S. M. hvorfor loves en passelig Finde-Løn, naar den her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Jeg Undertegnede bekiendtgiør, at sidstleden Torsdags Aften imellem Klokken 5 til 9 Slæt, er paa min Gaardsplads bortstiaalen fra mig en Gaas, hvilken var fortgraa paa Hovedet, og havde som et fortgraat Hierte paa Ryggen; Den, som kand tilveiebringe mig samme, og opdage Tyven, lover jeg derfor en raisonabel Belønning. Bergen den 13de Febr. 1773. Johanna, sal. Lars Fosses Enke.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Fredagen den 12te hujus er fra Hendrich, Hart bortstiaalet en Overseng med nyt Stryeker, rets Overtræksel og et Lagen, begge Deele mærket B. B. J., 2de Puder, 3de Giæs, et Cartuns Skiørt, et hvidt Linlerrets Forklæde, en Dreiels Borddug, en Kniv og Gaffel. Hvem som kand opdage Tyven, loves en raisonabel Douceur.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Jndsendt. Giensvar paa de udi No. 5 af Adresse Efterretningerne ved de meget ærede Herrer Forfattere, af Tobaks Sælskabet behagentlig fremsatte Spørsmaale. Først begiæres Oplysning om SommerFiskeriernes Jmportance, og dernæst over det betydelige Tab som muligt er) som det tydske Comptoir tager formedelst Christianssund og den trondhiemske Handel med Nordlænderne. Betræffende 1te Post, da synes det, at disse gode Herrer ere aldeles uerfarne i den Handel, der saa almindelig er bekiendt. Byens Jndvaanere skulde vi troe de, som publiqve Skribenter, maatte være, i det mindste ansee vi dem derfor. Følgelig burde det ei være dem ubekiendt, at der i en Rad af Aaringer ikke herved Byen eller i Stiftet er bleven sisked nogen betydelig Mængde Sommersild, ja næsten slet intet; men tvertimod, at den her indførte Artikel, for største Deelen, er fanged ved Christianssund- og Molde, og derfra med bergenske Jægter hidbragt. Af Brisling bliver, som bekiendt nok, til udenrigs Steder gandske lidt udført, men behøves mest til Byens Nødtørft, og af de fleste Familier selv indsaltes. Af Makrel blev forgangen Aar neppe faa Læster udført. Altsaa ingen Handel, som kand komme under nogen Betragtning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
J Henseende til den 2den Qvestion, som egentlig skulde angaae Comptoir-Handlere paa Strandsiden, eller saa kaldte 2den Classe; saa skulde det kunde bevises, som er Kiøbmænd bekiendt, at fra Christianssund, end og i afvigte Aar, da Fiskerierne paa Syndmør vare elændige, bleve udførte diverse Ladninger syndmørsk Rotskiær og Klipsisk til Middelhavet og Bilbogforuden hvad til andre Stæder derfra udgik Ligesaa er fra Molde til Holland anseelige Partier Syndmørs Langer og detslige blevne afskibedeEfterseer man nu, hvor ubetydelig en Deel af disse Syndmørs Søe-Produkter Bergen har erholdet, og sammenligner begge, saa kand vel ingen Fornuftig nægte, at benævnte 2de Kiøbstæder ere til største Præjudice for de bergenske Comptoir-Handlere af den 2den Classe. Det er os aldeles fremmed, at udi Christianssund og Molde af nordlandske Jægter nogensinde hele Ladninger ere blevne oplossede, med mindre af yderste Nødvendighed. Den nordlandske Fiske Handel maa og i Trondhiem være af liden Betydenhed, da de undertiden hidbringer deres Fiske med Fordeel. Det bliver ellers umodsigeligt, at Comptoir-Handlerne af 2den Classe ingen sikker Handel kand vente sig, uden enkel og alene Vinterfiskerierne her ved Byen, da, som meldt, Christianssund og Molde løber af med Mængden af den syndmørske Handel. Og, sandt sagt, Comptoir Handlerne af 11te Classe have længe nok spillet Mæstere over al Handel. Jo flere ulykkelige Jldebrande paa Strandsiden, jo fordeelagtigere Handel for hine, der paa en dobbel Maade have høstet Frugt af Medborgernes Sved. End om Handelen skulde sættes i den Orden, Forfædrene vare bundne til, Hvad Prerogativer havde da vel det tydske Comptoir at beraabe sig paa Skrigen og Raaben burde i en Tid, som denne, være forhadt, naar samme fandtes grunded paa egen Jnteresse. Det Væsentlige af alt burde være en saadan Orden, at alle kunde arbeide. Saa vilde vist nok Velsignelser blive mere overflødige end Mængden af det, som dets værre, er tvertimod. Denne Gang skeer det af billig Høiagtelse for det patriotiske Tobaks-Sælskab, at deres fremførte, ei problematiske, Spørsmaale vorde besvarede; men da vi ikke inclinerer for Occupationer af dette unyttige Slags, der muelig kand anvende Tiden nyttigere; saa overlade vi det videre til Tiden og dem, der nok vil findes vaagne. Jmidlertid tienes Publicum mindre med de gode Herrers Taushed, end om de bliver bestandige udi deres berømmelige Forsæt at fornøie Patrioterne. Vi skulle og røre lidt over de sælsomme Jndfald, indførte udi Adresse-Efterretningers No. 5 og 6, hvortil vores Anmærkning, som ovenmeldt, synes at have dreven Forfatteren.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1773-02-15
Dersom denne gode Mand (Kierling formode vi ikke han er) besad en god Deel meere Kundskab, og dernæst nogenledes Skiønsomhed, maatte har have talet rimelig. Men vi vil lade det beroe med den Erfaring, at enhver Siæl tænker eftersin Hiernes Beskaffenhed. Vi maa dog giøre ham denne Erindring, at naar han kand overtale sig til at troe, der er mærkelig Forskiel imellem Domkirkens og Hospitalets Kirke-Sogne, imellem Nykirkens og Manufaktur-Husets o. s. v., som alle ere Kirke-Sogne i den Bye, hvor han paa en ufortient Maade har funden Lykken, og der, hvor han har den Ære at betitles som Borger: Saa maa han og behagelig lade sig overbevise om hans Regnings store Urigtighed i Henseende til den paaberaabende Folkemængde. Som en uhældig Kiøbmands og slet Oeconomistes anseer man og hans Plan ved manges Virksomhed. Rettest sagt: Fordi Forfædrene have efter de Tiders Smag opbygget og efterladt ham og flere ilde situerede Pakboder, der fordre ufornødne Udgivter, derfor skulde Handelens Storhed erstatte dem alt hvis Strandsidens Beboere med halv Møie og Bekostning kand afstedkomme, og maatte paalægges vore alt for høit opdrevne Varers Priis. Kiære, hvorfor, siden KirkeSogne i Bergens Stift skulde faae Sted i Handels-Commissionen, har de glemt Mængden af sammes Produkter, nemlig Strilernes Surmel- og Koste, Hardangernes Veidskab og Tøndebaand, Vaassens Smør, og Sogns Næper &c. Hans paa de contoirske Stuer satte Taxt overstiger vort Begreb, og see vi os ikke i Stand, end og paa geometrisk Maade, at kunde faae Facit paa 20000 Rdlr., uden at ville ansee Hr. Principalen selv for det han er værd i sine egne Tanker. Jmidlertid har dog denne Censor, imod sin Villie, virket noget godt, da han har givet Taxeer-Borgerne god Underretning om de forhen ei saa vel kiendte Capitalister paa Comptairet, det Sted, hvor Rigdom, Velstand, Duelighed og Vidtighed behærsker i sær de Dydige.