Berlingske Tidende, 1834-02-10
Fra det udenlandske Departement sendtes i disse Dage en Coureer til Wien. – Som man erfarer, opvækker Ministerforsamlingen i Wien Opmærksomhed blandt vore Statsmænd, og man har herfra sendt Jnstructioner til Sir Frederik Lamb desangaaende. Vistnok er det af Vigtighed for England, at lære de Wienske Conferentsers Gang at kjende, thi de almindelige Europæiske Forhold kunde lettelig derved berøres. Men, naar det mindes, at man her i saa lang Tid var i Uvished om Mødet i Münchengrat, saa kan vel antages, at Sloret ikke saa snart kunde drages fra de Tydske Forhandlinger, og at man først nøiagtigen vil kjende disse, naar de besluttede Forholdsregler iværksættes. J Ovrigt har det Engelske Publikum ingen synderlig Jnteresse for politiske Forandringer i selve Tydskland, men betragter disse kun fra en commerciel Synspunkt; det vredes overden Tydske Toldforening og vilde med den største Ligegyldighed betragte Tydskernes meer eller mindre constitutionelle Friheder, om det ei frygtede for sine Jndustrieprodukters Afsætning, som det Preussiske Toldsystem synes at true. Den Tyrkisk-Russiske Traktat er for Øjeblikket lagt ad acta Men den er en Orm, som nager vore Statsmænds Hjerter og volder dem mangen sovulos Nat. De finde det ikke raadeligt, at bryde med Rusland, men vor Station i Middelhavet skal til Foraaret forstærkes. Ogsaa Mehemed Alt søger man nu at vinde; man behandler ham derfor mere forekommende end forDet er uheldigt for os, at den Franske Jndflydelse har fæstet saa dybe Rødder i Alexandrien; vi kunne komme i alvorlig Rivalitet med Franskmændene, dersom man vil gjøre den Engelske Jnteresse der kraftigen gjeldende. Jmidlertid bliver intet Andet tilovers for os, dersom vi ikke ville fortrænges af Middelhavet, eller komme i en vis moralsk Afhængighed af Franskmændene. En Correspondents-Artikel fra Dublin i Bladet The Times meddeler af Jrlandske Provindsialblade Efterretninger om vedvarende Voldsomheder, der ere saa meget skammeligere for de Districter, i hvilke de skee, da de ikke ere Følger af Folkets virkelige Nød, men blot af Partiehad. – J Byen Cork aabenbarer Complotmageriet sig atter paa en farlig Maade. De offentlige Blade omtale fire barbariske Angreb paa derværende Jndvaanere. – Den berygtede James Jones, en af de forvovneste og virksømste Anførere ved de voldsomme Uroeligheder, som 1828 og 29. fandt Sted i Distriktet Clare, og siden har undgaaet Militairets og Politiets Aarvaagenhed, endskjøndt en Præmie af 100 Pd. St. i de sidste tre Aar har været sat paa hans Hoved, blev nyelig ved en Deel af Politiet i Limerick paagreben omtrent en Miil fra Sir-mile-Bringe, hvor man fandt ham skjult i en lille Hule. Da han var ubevæbnet, maatte han strax overgive sig, og blev næste Dag ført til Limerick, hvor han sidder fængslet. Han beskyldes for at have begaaet adskillige Mord; to af hans Medskyldige ere allerede for henrettede. – Et af de forvovneste Tyverier, der i den sildigere Tid er begaaet, fandt nyelig Sted i Districtet Leitrim. J Cholera-Hospitalet i Carrick on Shannon skeete et voldsomt Jndbrud, og Sengeklæderne, som endnu vare der siden Epidemiens Tid, bleve bortstiaalne. – Den 13de Januar skulde i Dublin en Forsamling holdes af Sognmændene i det catholske Sogn St. Thomas, for at raadslaae om en Petition angaaende Unionens Ophævelse; men Folkehoben færdedes saa tumultuarisk, at Jntet kunde udrettes. Efterat O'Connel forgiæves havde anstrængt sig for at formaae sine Tilhængere til indbyrdes Høflighed, nødtes han til at true dem med, at han vilde sende Bud efter Politiet; men de ændsede denne Trudseel ligesaa lidet som hans mindelige Tiltale. Omsider maatte Hr. Dyer, den velbekjendte Secretair i Tusinde demagogiske Forsamlinger, virkelig skrive til Politie Amtet og Hjelp, og strax kom Politiet, der befriede Demagogerne fra den Pøbel, som de selv havde sammenkaldet og ophidset. Dhrr. da Silva og Comp. have tilbudet den Portugisiske Regjering om at underhandle med det om et nyt Laan paa 200,000 Pd. St.