Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Selskabets Embedsmænd nu for Tiden ere i den Reykevigske Afdeling de samme som forrige Ar, m.: Formand Stiftsprovst A. Helgesen, R. af D., Kasserer Købmand S. Sivertsen, Sekretær Lektor L. Johnsen, Viseformand Etatsr. J. Einar son, Visekasserer Sysselmand O. Finsen. J den Københavnske Afdeling: Formand Prof. og Bibliotekar R. Rask, Kasserer Overlærer T. Gudmundsen, Sekretær Stud. B. Cinarsen, Viseformand Prof. og Geheimearkivar F. Magnusen, R. af D., Visekasserer Kand. T. Johansen, Visesekretær og Bibliotekar Stud. Chir. C. Johnsen. Byfogder i Danmark i ældre Tider, Byfogeds Embede i gamle Tider var en Tjeneste, som det synes ikke mange skjøttede om eller begierte, men maatte nødes til; vel det kom an paa en vittig og retsindig Borgemester, der kunde sidde ved Roret, Raadmændenes Hielp og Raad kunde og behøves, naar de vare gode, dog der skulde være nogle, som kunde underskrive med Borgemesterne, men hvad Magt laae der ikke paa en vittig og ærlig Dommer, som forstod Loven og vidste at skille Ret fra Uret. Forrige Tider vare i saa Maade temmelig mørke og vanvittige, da de ikkun havde Manuskripter af Waldemars Lov, Kong Eriks og Kong Hans's Stads eller Kjøbstedsret, som vare underkastede mange Forandringer efter deres Vittighed, som udskrev dem, indtil endeligen den jydske Lov sidst i 16 Seculo kom for Lyset, og siden Recessen. Forrige Tiders By fogder vare da ikke meget lovkyndige, helst de bleve udtagne af Borgerskabet, og vare gjerne Vævere, Skomagere og Skrædere. Disse Dommere derfor, naar de ikke kunde finde sig i en Sag, lode de den upaadømt gaae ind for Borgemester og Raad, med Begjering de ville dømme, ja vel og saa, naar Dubia forekom, lode dem upaadømt gaae ind til Landstinget at forhøre Landsdommer, nes Mening og Ordre, hvad de skulle og maatte dømme; endog 1614 indstillede en af de Tiders Byfogder Sagen med Vidners Førelse til de adelige Landsdommere, som veed at dømme bedre end jeg, Erck Guldsmed i Skjelskjor derfor da han 1616 blev af Magistraten befalet at sidde Dommersæde, undskyldte sig og kjendte sin Udygtighed; saavidt forstod han dog, at der er Forskjel paa at være Guldsmed og at være Dommer; i det første havde han udstaaet sin Lære i saa mange Aar, men i Hast at omstøbe sig til Dommer og Byfoged havde han ikke lært. J øvrigt indløb slig fattig Dommer i megen Uleilighed, ikke allene i Folks Uvenskab, da de vare Skomagere og Skrædere, saa lod ingen arbeide hos disse Dommere, som dømte dem imod, men og i videre Fortred og Pengespilde, da de skulde være ansvarlige til deres Domme for høiere Ret. J Skjelskjør finder man i Aaringerne fra 1660 til 80 til i Protokollen antegnet, at naar Dommen var afsagt, gaves Dommerne 19 Sk., som var ringe nok, saa det ikke var Under at Mange undsloge sig derfor, og saae til Enden; da mange, for at vinde 10 Sk., kunde siden sætte deres Velfærd til; og dog er det nu et Embede som saa mange affectere, men de glemme snart baade Ed og Samvittighed. Det er da sluttelig, at Byfoged-Tienesten i forrige Tider har været munus annuum, en Tjeneste som var kun et Aars Tid, ligesom Kæmner-Tienesten, som afløses og beskikkes aarlig, og man styrkes i de Tanker, naar man læser Forordn. af 7 April 1619, hvor Byfoged- og Kæmner-Tieneste sættes i Paralelismo sammen, og meldes, at hvo som paatog sig at være Overformynder skulde være frie for Byfoged- og Kæmner-Tieneste, hvoraf kan sluttes, at Byfoged-Tienesten ikke allene var et aarligt Embede, men og anseet som en Byrde og maatte befales at antage den. - J Skielskjør nævnes 1616 Mads Olsen Bødker, som Byfoged, og i samme Aar nævnes Christopher Hansen og Jens Jensen forrige By fogder. J Begyndelsen af 161, nævnes samme Mads Olsen som Byfoged, men nu sidder Oluf Skræder, nu Jørgen Smed Dommersæde; og 1618 kaldes Mads Olsen Bødker forrige Byfoged, og Truels Michelsen Bartsker kaldes Byfoged Mere i Peter Friis Edvarsens 1759 udkomne Skjelskjørs Beskrivelse S. 139 o. f.