Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-11-10
Et Alterblad i en Kirke der i Egnen tildrog sig al hans Opmærksomhed i den Grad, at hans Velgjører deraf uddrog Slutning om hans Evne for Malerkunsten. Han lod ham for det første faae de almindelige Farver og Pensel, for at male alle Husets Vægge, og han gjorde det til Tilfredshed. Efter nogen Tid forlod Baron Trenk pludseligen sin Gaard, og Hjaltelin tabte paa en Gang al Understøttelse. Jmidlertid havde han faaet lidt Kundskab til det polske Sprog; og nu begyndte han en ny Vandring paa Lykke og Fromme. Efter mange Besværligheder kom han til Braunschweig. Han pleiede kun at gjennemvandre Stæderne, saaledes at han om Natten kom uden fordem, for under aaben Himmel at tilbringe den men i denne Stad trak et smukt malet Skildt uden for et Huus hans hele Opmærksomhed til sig; han ønskede at blive nærmere bekjendt med Huset, vovede at banke paa. Man rakte ham en Gave, som han afslog at tage, da han kun ønskede at træde nærmere. Husets Eier Hr. Johan Henrik Stobwasser, bekjendt af sin fortræffelige Fabrik af lakerte Daaser etc., kom til, og gav ham den ønskede Tilladelse; som han i halv uforstaaeligt Sprog udbad sig. Hr. Stobwasser bestemte sig menneskekierligen til at antage sig ham, og skikkede ham paa sin Bekostning til en Ven, den duelige Maler Galerie-Jnspecteur Weitsch i Salzdalen, for at ham der skulde gives Underviisning i Maling. Saavel derved som ved at benytte det der værende Gallerie kom han i tre Aar saavidt, at han bragte det, fornemlig i Landskabs maleriet, til en temmelig Høide. Af Erkjendtlighed og Hengivenhed mod sin store Velgiører, Hr. Stobwasser, besluttede han, at nedsætte sig i Braunsschweig som Maler. Der giftede han sig, og nu tilskrev han sine Forældre, at han ikke vilde vende tilbage til sin Fædrene Ø. J Aaret 1802, foret og han en Reise i Tydskland, og besøgte Dresden, hvor han opholdt sig i nogle Uger, og ved Anbefalingsbreve fra sin nævnte Velgjører nød Gale rie=Jnspecteur Aug. Pechwell's Veiledning til at benytte denne Kunststads Skatte. Der malede vor Hjaltelin to skjønne Landskaber paa Kobber, efter egen Jdee, i Ruisdals Smag; hvilke vakte Beundring, og optoges i Pechwels skjønne Samling. Han døde i Halle 1815. Hans Portrait i Kobber med Underskrift: Dorstein Jllia Hjalte lin, erster Maler aus Island, findes i 1 B. 2 H. af Meusel's Archiv für Künstler u. Kunstliebhaber. 1804, i hvilket Hæfte man finder S. 5761 nogle Notitser om ham, hvilke her i det væsentligste ere optagne. Weinwich tilføjer, at adskillige af Hjaltelins Arbeider gik til Frankrig i den Tid de Franske oversvømmede Tydskland. To af hans Landskaber, der skal være gandske i Ruisdals Smag, ere stukne i Kobber af Morasch i Dresden." Det er vel hine to, som Pechwell fik Det forestaaende Secular Minde om den augsburgske Confession. 1830 den 25 Juni bliver det tre hundrede Aar siden, da den evangelisk lutherske Kirkes Hovedbekjendelses Skrift blev paa Rigsdagen i Augsburg offentligen forelæst og overgivet. Hvor stor Betydning man erkjender Overgivelsen af denne Alt at have havt, viiste sig saavel 1630 som 1730 i den Maade man i de tydske Stater, hvor den lutherske Religion er den herskende, saavelsom i andre Stater, højtideligholdt Mindet derom, 1630 noget tvungent formedelst tredive Aars Krigens Trængsler, 1730 mere frit og glædeligt. Over begge Jubelfester har Dr. F. W. Ph. Ammen i sin Evangel. Jubelfestbuch zur dritten Sacularfeier der Augsb. Confession. Erlangen 18. samlet nogle Efterretninger, og der givet en kort Historie om Confessionens Overgivelse og et Aftryk af samme. Hvad der 1730 skeete i Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen, saavidt den da værende hertugelige Andeel, angaaer er udførlig beskreven i Gedenkmahl der Holsteinischen Jubelfrende wegen der vor 200 Jahren ubergebenen Ausburg. Confession. Kiel 1731. Noget herom læses i det sidst udkomne Hæfte (9 Bds. 2 H.) af Staatsb. Magazin. Bussens beretter med faa Ord i sin Kong Frederik den Fjerdes Dagregister S. 255, at den 25 Juni 1730, som var den tredie Søndag efter Trinitatis blev efter kongel. Befaling overalt af Prædikestolene gjort Erindring og Taksigelse for den augsburgske Confession. - Af Swergs sjellandske Clereste S. 368 sees, at Math. 10. V. 32. 33, hvo som bekjender mig etc. var paa Biskop Worms Forslag befalet, at skulle til Indgang forklares.