JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Belt=Passage. Fra Nyborg. D. 15. Mai Kniplingskræmmer Schmidt fra Holsteen til Th. Kiøbmand Moriz og Handelsbetient Moriz fra Svendborg til Kh. Kiøbmand Lorenz fra Fyen til Kh. D. 16. de Cederfelt=Simmonsen med Broder fra Fyen til Kh. Studiosus Dilleben fra Fyen til Sielland. L. Gruet med Kone fra Colding til Sielland. Postmester Bruun fra Nyborg til Kbh. D. 19. Bødker Johan Gærtsen fra Sielland tilbage. Frie herre H. Gustav med Familie og Kiøbmand Fridericus fra Hamborg til Kh. D. 20, Told og Consumtions Casserer Staal. DistrictoChirurgus Bagger og Jfr. Raun fra Fridericia til Kh. Musikantersvend Worm fra Nyborg til Kh. Candidatus Theologi Nielsen fra Augustenborg til Kh. D. 21. Artillerie Cadet Bülow fra Odense til Kh. Jfr. Brede, dahl fra Hamborg til Kh. Coffardi=Capitain Hees's Konge me fra Flensborg til Kh. Giæstgiver Andersen fra Holsteen til Kbh. at Skibscapitain Hansen fra Haderslev til Kh. Johan Holstein. fra Frederichsgave til Sielland. Hørberg fra Husum til Kh Fra Korsøer. D. 14. Mai Officeer Boucher at fra Petersborg til Tydsk, en, land. Capitain Schantz fra Kh. til Tydskland. Capitain Relig genborg fra Kh. til Appenrade. Kiøbmændene Kemmer, Col ud= og Aspelin fra Kh. til Hamborg. Enke Christiane Roedemann, med 2 smaae Børn fra Kh. til Odense, Portugisisk Jøde og Kiøbmand Henriqves og Jøde og Kiøbmand Moses fra Kh. ade til Hamborg. Bager Hansen til Odense. Studiosus Jakob be, en med 2 Søstre fra Kbh. til Jylland. Jfr. Klinch fra Kbh. in til Nyborg. D. 15. Landmaaler Voigt fra Sorøe til Nyborg. Kiøbmand. Hjort til Odense. Sognepræsten Brasch og Søn A. Brasch fra Kh. til Thye. Kiøbmændene Grochen og Lauren fra Kh. til Hamborg. Lieutenanterne Leth og Holst til Nyborg. Geheimeraainde Juul Vind fra Kh. til Fyen. D. 16. Oberstlieutenant Piper fra Kh. til Jtzehoe. D. 17. Capitain og Commandant Gas fra Kh. til Amsterdam Borgemester Dirchmann med Frue og Datter til Colding Kiøbmand Brandt til Lübeck. Handelsbetient Schrøder til Lübeck. Bogbindersvend Leymann fra Kh. til Odense. Kiøbmændene O. Backmann, G. Beckmann, W. Bratt, C. Hay. J. Klapper og Jndah Benjamt fra Kh. til Hamborg. Kammerherre Grev Rantzau Ascheberg fra Kh. til Holsteen. D. 19. Vertshuusmand Kiellerup med Kone fra Slagelse til Fyen. Kniplingshandlerne Jørgensen og Carstensen til Haderslev. Tøifabriqueurerne Behage og Giermann fra Kh. til Holsteen. General Major v. Bardensleth fra Kh. til Fyen. Major v. Svendsen fra Kh. til Holsteen. Guldsmed Bonnesen fra Kh. til Kierteminde. Cornet de Witt fra Kh. til Odense, Lieutenant og Veiconducteur Bretteville fra Kbh. til Veiarbeidet i Fyen. D. 20. Kiøbmand Moriz og Handelsbetient Moriz fra Kh. til Svendborg. Geheimeraadinds Juul til Raschenberg. Baron og Commandant Guldencrone fra Kh. til Nyborg. Justitsraad Frisch med Frue fra Kh. til Tydskland. Grosserer, Tutein med Kone til Tydskland. General Major v. During, Chef for det Holsteenske Cavallerie Regiment fra Kh. til Holst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Anmeldte Skippere ved Nyborg Strømtold. D. 14 Maj. Skipper J. Didrechsen af Nachschou fra Drammen hiem. N. Hansen af Marstal fra Saxkiøbing til Christiania. D. 15de : M. Hubsch af Arnis fra Sandefiord til Cappel. H. Tanggaard af Odense fra ibid. til Lübeck. H. Staben af Flensborg fra Odense til Carlshaven. D. 16de: S. Hempel af Faaborg fra Christiania hiem. R. Jørgensen af Marstal fra Tønsberg til Præstøe. A. Minor af Marstal fra Christiania til Nestved. C. Minor af Marstal fra Christiania hiem. J. Schaarup af Rudkiøbing fra ibid. til Christiania. J. Jensen af Nyekiøbing fra Langesund hiem, N. Ring af Svendborg fra Drammen hiem. L. Fabritius af Marstal fra Nachschou til Christiania. H. Steen af Ærøeskiøbing fra Rostoch til Norge. C. Eliasen af Tiømøe fra Sogn til Nestved. H. Billosen, af Tiømøe fra Holmestrand til Korsøer. C. Pedersen af Rudkiøbing, fra ibid. til Arendal. H. Hansen af Ærøeskiøbing fra Mosse hiem. H. Larsen af Schielschiør fra Christiania hiem. A. Føyen fra Tønsberg fra ibidem til Nachschou. A. Holst af Tønsberg fra ibidem til Nestved. M. Lind af Wordinborg fra Drammen hiem. H. Krog af Saxkiøbing fra Bogense til Kbh. A. Hansen, og J. Hermansen af Marstal fra Kierteminde til Nachschou. D. 17de: R. Føyen af Notterøe fra Tønsberg til Nestved. P. Aarslet af Nyborg fra Christiania hiem. L. Sørensen af Kragerøe, fra ib. til Nestved. P. Mildenstein af Femmern fra Langesund hiem. T. Hofmeister af Femmern fra Christiania hiem. C. Mildenstein af Femern fra Christiania til Heiligenhafnn. O. Olsen af Notterøe, fra Tønsberg til Saxkiøbing. H. Boye af Marstal fra Rostoch til Norge, H. Poulsen af Svendborg fra Nestved til Bergen. R. Koch af Ærøeskiøbing fra Gribsvald til Norge. P. Corneliussen og J. Pedersen af Helsingøer fra Kbh. til Faaborg. N. Diderichsen af Vachichou fra Aarhuus hiem. J. Scholberg af Appenrade fra Horsens til Nachschou. D. 18de: J. Halling af Aarhuus fra Nachschouhiem. H. Redersen af Dragøe fra Korsøer til Trondhiem. M. Hav af Ærøeskiøbing fra Stege til Norge. I Jacobsen af Korsøer fra Nestved til Norge, P. Jacobsen af Arm fra Cappel til Norge. J. Helle mann af Marieboe fra Bandholm til Christiania. C. Schiøster, af Svendborg fra ibid. til Arendal. D. 19de : R. Walmslev af Neucastle fra Odense til Memel; C. Dreyse af Ærøeskiøbing fra Bergen til Stubbekiøbing. O. Gundersen og O. Gunstensen af Nederneslehn fra Svendborg til ØsterRiisøer. H. Wiis af Middelfart fra ibid til Norge. N. Larsen af Svendborg fra ibid, til Norge. D. 20de: H. Hermansen af Marstal fra Stettin til Norge. H. Brandt af Nachschon fra Bergenhiem. E. Rehlet af Ærøeskiøbing fra Nyested til Bergen. P. Aarslev af Nyborg fra ib. til Norge. H. Wilder af Femmern fra Heiligenhann til Christiania. A. Madsen af Nyborg fra Neucastlerhiem. P. Boye af Marstal fra Weile til Nyested.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Odense Bye=Nyt. Trolovet. Den 17 Maj. Snedkermester Johan Jesper Jørgensen og Ane Rasmusdatter. Den 19de: Skoemagermester Peter Nielsen Hieronymus og Madame Mette Cathrine Vindelboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Død. D. 13 Maj. Skipper Chr. Anderschou i Skibhusene. Begravet. Den 19 Maj. Andreas Veyberg, 78 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Avertissements. Cafter Kongelig allerhøiest Resolution, skal til Skibsfarten, Forbedring graves en Kanal fra Stige Fiord ind til Odense i Fyen, og da til dette Arbeides Fuldførelse behøves en stor Deel Folk; saa bekiendtgiøres dette herved offentlig i Adviserne med Tilkiendegivende, at der saavel udi indeværende som næstkommende Aar hele Sommeren igiennem kan faaes Arbeide for alle og enhver som dertil hos undertegnede, maatte melder sig, samt at Arbeidet, bestaaer deels i at op muddre Dynd og muddre med dertil indrettede Maskiner, deels Kanalgavning og deels i Jord og Fyldnings Bortførelse paa Hjulbører. De Arbeidende have ingen videre Redskaber at forskaffe sig undtagen Spader, og disse, kan endde bekommes her paa Stedet, hvor der er et Oplag af samme, for billig Betaling Arbeidet accorderes stykkeviis og paa samme Maade, som ved den holsteenske Kanal, og en flittig Arbeider kan sikkert fortiene god Dagleie. Odense Kanal=Udførelses=Commission, den 23de Maj. 1797. Buchwald. Rosenørn. Wegener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Da jeg har taget Jordemoder=Exammen i Kiøbenhavn og erholdet mit Lærrebrev, saavelsom af Øvrigheden her i Odense, efter aflagt Eed, er bleven beskikket til Jordemoder, saa bekiendtgiøres samme herved for det respective Publikum, da jeg ved al muelig Orden og Skikkelighed vil søge at holde mig rekommenderet hos alle og enhver. Min Boepæl er i Hans Jensens Stræde i Odense. Kirstine West Det holstærede Publikum indbydes herved til at skyde til Skiven paa en Fedekalv, 8 Uger gammel, ved Eibye Mølle forst kommende Søndag Eftermiddag Kl. 3 Slet. Demant, Han førstkommende Søndag Eftermiddag Kl. 2 agter jeg at 4 lade skyde efter Skinen paa en Fedetald ude ved Steenhuggerhuset ; jeg som en fattig Enke med fem uoprodte Born haaben Liebhaberne vilde have den Godhed og Medlidenhed imod mig, dertil, gunstigst at indfinde sig; da jeg til alletider i denne min store Nod skal blive dem ærbødigst forbunden. Odense den 24. Maji 1797. Sall Peder Krag Slagters Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Efter passeret Dom og Jndførsel, samt seenere indgaaet ForEliig, bliver efter Vedkommendes Begieringkars Baars Huus No. 623, beliggende i Klaregaden her i Byen imellem. Jacob Slagters og Peder Randers Huse, 5te og sidste Gang stillet til offentlig Auction Tirsdagen d. 30 Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Huset er bestaaende af 7 Fag til Gaden, 1 Etage holt, tilligemed Gaardsrum og et lidet Tilbyg i samme. Dette bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning. Odense den 24de Maji 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Vandagen den 19de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. Nr. 9 og følgende Dage, bliver i Palaget paa Hiørnet af Norgesgade og Dronningens Tvergade i Kiøbenhavn ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Efferter, bestaaende af Pretiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Steene og Perler, Guld, hvoriblandt et kostbart Guldsmailleret Skakspil, Guld= og Sølvmedailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcellain, Steentor, Glas, Meubler, saasom prægtige Krystal=Lysekroner og Lamper, en Baldaqvin med røde Fløiels Gardiner, rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, Senge med Silke og andre Omhæng, Mahogni og andre Kommoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt TaffelUhr med Fløiteværk, samt andre smukke Taffel=Uhre, et Positiomed 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Flottespil, som drives ved Huul og Vægelodder, Kufferter, Pak= og Reisekister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur tildeels i Guld og Sølvrammer, Vinduesaardiner af Atlask og anden Silketøier, saant af Sukkerdug og Netteldug; Silketøier af Atlask, Damast, Jllystring, Taft og Plan Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld og anden Brodering, Meubellærret Tapet=Lærret og Papiir Linned af Damastes og Dreiels Dækketøi, samt fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silke=Bolster, Olmerdug og ordinairt Bolster, samt Krølhaars Madrasser Silketøis Sirtses og uldne Sengerepper, en nye laqveret og forgyldt Portechalse med rødt Fløiels Betræk og Guldgaloner, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Høisalig Enkedronning Juliane Marias Stervboe Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres til Prokurator Weidemann, boende i Kiøbenhavn paa Østergade No. 54, og bekommes Cataloge, imod Erlæggelse 4 sk. til de Fattige saavel hos ham, som paa Posthusene i Nyborg og Odense i Fyen, i Colding, Ribe, Horsens, Aarhuus, Randers, Wiborg, Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster og i Stege paa Møen. De Ting som skal bortsælges kan af Liebhaverne behagelig tages i Øiesyn forinden Auctionen. Som Eier af den saakaldte Strandschou under Nyborg. NB. Amt, agter jeg underhaanden at bortaccordere en 3 Jord=Parceller, der bestaaer omtrent hver af 5, 6 a 7 Tdr. Land. Jordernes Godhed behøver jeg ikke at rose for bekiendte Liebhavere, men for ubekiendte meldes, at samme ere fortrinlige gode til alle Slags Korn, og vil jeg tillige overlade Kiøberen nogle Træer, af Eeg og Bog til Undertømmer; Thi ville de Lysthavende behagelig indfinde dem paa Strandschousgaarden, førstkommende Tirsdag den 6 Juni om Formiddagen Kl. 10 Slet, for der accordere med Strandschou pr. Nyborg den 13 Mai 1797. Henrichsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-26
Skulle nogen behove en Mølleraxsel paa 11 Alen, er den at Staae tilkjøbs hos Jørgen Møller i Ny=Mølle ved Lykkesholm, og J. Winckler Feldbreder i Odense giver Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Jtalien. At der i Venedig er gaaen en Revolution for sig i Regieringsforfatningen, derom er ingen Tvivl meere; kuns ere de nyeste Efterretninger over Maaden, hvorledes, og den egentlige Tid, naar den skal have havt Sted, ubestemt og hinanden modsigende. Efter Nogle skulle i en Forsamling af 600 Nobili 570 Stemmer have været for en ganske Forandring. Dogen skal strax herpaa have takket af, og det store Raad overantvordet en Kommitise af 30 Personer finAucoritet. Bupnaparte, sige de fremdeles, har forlangt Senatets og de 10 Kollegiers Afskaffelse, foruden de 3 Statsinqvisitorers (som egentlig have den fuldbyrdende Magt i Hænder og ophidsede Landfolk til at myrde de franske Soldater) samt Kommandantens i Lide Arretering. Efter deres Mening, torde endelig Franzoserne allerede være indrykkede i Venedig selv. I Vien derimod, hvor den der værende venetianske Ambassadeur havde faaet en Koureer fra Venedig den 11te, vilde man den 17de vide for vist, at Dagen ikke var gaaer af, og at Buonaparte har den 2den i Lagunen Marachere en Miil fra Venedig, holdt en Konferen med 4 til ham deputerede Senatører, som varede flere Timer, hvoraf Resultatet har været en Fred eller 12 Dages Vaabenstilstand, ifølge hvilken alt siden den 4de ingen Fiendtligheder mere udøves i Egnen og Venedig, og hvorpaa man skal være skreedet til Underhandlingerne over de Landes Aftrædelse, som Venedig har at giøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Et Budskab, som det Pariser=Direktorium under den 17de skikkede til 500des Raadet (og som er den eneste officielle Efterretning over denne endnu hidtil bunkle Begivenhed) udbreder noget Lys i Sagen: det indeholder Krigsmanifestet, som Buonaparte har den 3die d. fra Palmanuova ladet udgaae imod Republiken. J dette af 15 Artikler og ligesaa mange Bebredelser bestaaende Manises beskylder Feldtherren den venetianske Regiering for, at den har bevæbnet 40,000 Bønder og 10,000 Sclavonier bloimod Franzoserne, at den har arretteret alle fransk indede opsnappet alle Fornødenheder for den franske Armee, borretet fransk Skib i Sænk i Havnen for Venedig og ved en forehavende almindelig Myrdning af alle Franzoser villet giøre Paaskefesteen til en nye ficiliansk Vesper. I Betragtning af alle disse Besværinger, hedder det i Slutningen af dette Manifest, i Betragtning af de nødende Omstændigheder, og antoriseret dertil ved den 328de Artikel i det 12 Kapirel af den franske Konstitution, opfordrer Generalen, en Chef den franske Gesandt ved Republiken Venedig til, strax at forlade bemeldte Stad, byder de forskiellige af den venetianske Regierings Agenter i Lombardiet og paa det faste Land af Venedig, at rømme samme inden 24 Timer og befaler sine Divisions=Generaler, at behandle Republikens Venedigs Tropper fiendtligt og at lade i alle Stæder og Meenigheder paa det faste Land Markus=Lø Leven (Venedigs Vaaben) nedrive. Direktoriet har paa Stedet bevilget alle disse Forholdsregler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Da nu denne Krigserklæring fra Palmanuova (femten Mile fra Venedia) er udstædt under den 3die saa en det vanskeligt at begribe, hvorledes Buonaparte har Dagen tilforn (den 2den) ikkune een Miil fra Venedig kundet holdet en Konferenz i flere Timer, hvis Resultat skal have været Freden eller en Vaabenstilstand, De nyeste Beretninger sige rigtig nok, at Dogen og Senatet i Venedig har besluttet, at opløse deres Regieringsform, og at anmode General Buonaparte om, at oprette en nye Regieringsform til Landets Beste: men foruden at dette endnu behøver Stadfæstelse, bliver det endnu stedse meget uforklarligt, hvorledes Buonaparte ved en saadan Erklæring - som vel i Grunden heller ikke kunde være andet, end et blot Palliativ - strax den anden Dag efter et saa alvorligt Manisest har kundet ladet sig bevæge til en Vaabenstilstand - eller med andre Ord, til den Beslutning, at blive staaende paa Halvveien, De næste Poster ville uden Tvivl opløse denne Gaade. Saameget sees midlertid af alting, at Venedigs Skiebne er ganske i Buonapartes Hænder, og at det - allerede i No. 33 af disse Aviser opkastede Spørgsmaall: - hvad endelig Venetianerne vilde giøre, naar Buonaparte, i yderste Fald, for hvad det ogsaa maatte koste, gjorte en hastig Fred med Keiseren for pludselig at kundeanfalde dem med sin ganske Magt og udgade al sin Hevn over dem." – nu besvarer sig selv. -J øvrigt stemme alle Efterretninger overeens i, at Revolutionen i Venedig skal være gaaen af uden Blodsudgydelse, at man i det mindste har uden Forhaling vil liget i de 3 Statsinqvisitorers Arretering, og at Franzoserne have i alle Stæder og Menigheder af Venedig faste Land oprettet Municipalitæter og plantet Frihedstræer, allerede virkelig nedtaget Regieringens og Adelens Vaaben, og overhovedet behandle hele Landet paa en sikket Erobrings Fod. Revolutionen i de venetianske Provindser Brescia og Bergamo er nu ogsaa befæstet. Sabbia=Dalens Beboere (see sidste Avis) ere, efter flere blodige Fægtninger, hvor Tabet paa begge Sider regnes paa 3,000 Md. Døde og Saarede og efter at deres Land var ødelagt og deres Huse, lagte i Aske, blevne tvungne til at holde sig rolige og nedlægge Vaabnene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Engelland, har nu ogsaa sit Vende i Jerland, hvor Borgerkrigens Luer nu blusse op, og Blods udgydelsen allerede har taget sin Begyndelse i nogle formel. Kægtninger, i hvilke hidtil endnu Jnsurgenterne ere komne til kort. Alligevel skulle disse i et eneste Grevskab være over 100,000 Mestærk og alt forsyn nede med et Vaaben=Forraad af 18,000 Stykker Geværer, Regieringen giør nu alle Anstalter til, at holde denne uroelige Ør i en respektabel Forsvarsstand imod indvortes og udvortes Fiender. Man regner, at allerede 6000 Md. en gelske Tropper ere ankomne fra Engelland til Jrland, og endnu ere 5000 beordrede at indskibes. Midlertid synes Ministrene dog at giøre meere Regning paa Politikens Konster, end paa den ulige Kamp af 10,000 Leiesvenne imod flere hundrede tusinde æggede Frihedes=Jvrere. I det mindste udspreder man den Efterretning, at Katholikerne i Jerland skulle meddeles de saalænge forgieves krævede Rettigheder, at behandles paa samme Fod som de øvrige Borgere, og at Marquis Cornwallis gaaer til Jerland med dette Udsonningsmiddel. Da nu Katholikerne i dette Land udgjøre 7 Tiendedele af den hele Masse af Jndvaanere, og ikke siden Revolutionen - især i Religions=Sager - skulle være Franzoserne saa bevaagne som forhen Dissenterne *) derimod, som Regieringen hidtil har begun) Dissenter eller Presbyterianer - saaledes hedder i Engelland, Skotland og Jerland en vis Sekt, som forkaster alt biskoppeligt Kirkeregiment, alle Kirke=Seremonier, Altare, Orgeler, Præstehabit og Bønneformularer. stiget i Jerland, paa Katholikernes Bekostning, hidtil have viist sig som de ivrigste Demokenter og fyrigste Tilhængere af den franske Revolution, men derhos kuns udgiøre 2 Tiendedele: saa smigre Ministrene sig dermes, at de begunstige Katholikerne, men lade Dissenterne falde, at kunne forene de første med den ene Tiendedeel af Protestanterne imod de sidste, og paa denne Maade at kunne erholde en afgiørende Overvægt. - Politisk nok, dersom kuns ikke alt for sildigt!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Admiral Bridports Flaade er den 17de virkelig gaaen til Seil med 17 Linieskibe, 6 Fregatter og 13 Kuttere, men har formedelst staaende Modvind ikke kundet kommet ud over Kanalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
J Parlamentet varer Striden ved mellem Oppositions og Ministerialpartiet, hvori dog det sidste, som man ved let kan slutte sig til, er det seirende. Blant andet for slog T. Hr. St. John i Underhuset, attrømme St. Domingo, som i 3 Aar har været 7560 engelske Soldaters Grav og opslugt 2 Millioner Pund Sterling, som var skikket derhen i klingende engelsk Mynt; men dette Andragende blev med stor Stemmefleerhed forkastet. - Midlertid synes Sagernes Gang paa St. Domingo ikke at ville rette sig eftet en Parlamentsbeslutning, da Engellænderne allerede have rømmes denne Øe paa Cap St. Nicolas nær, og ligesaa ville endnu blive nøde til, formedelst Mandskabets Svaghed og Fiendens bestandige Tiltrængelse, at indrømme ogsaa denne sidste Post. - Hr. Pitt, som for voldsom Indgreb i Banken atter skulde formelig dadles, blev atter friekiendt. - Hr. For lovede, næste Gang at giøre Forslag til en Parlaments Reform. - Addresserne om Ministrenes Afsked forøges stedse ; midlertid finde sig dog ogsaa Venner af samme, som forlange deres Vedbliven, kuns forholder sig disses Tal til de førstes som en til til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Den 18de holdte Parlaments=Reformens Venner, over 1000 Personer i Tallet, hvoriblant ogsaa den bekiendte Horne Torke, en Forsamling i Kron= og Anker=Taverner, (et Giesthuus), for ved et Glas gammelt Opporto=Viin at raadslaae over Fædrelandets trængende Fare. Foruden flere urvetydige Skaaler, bleve holdte de heftigste Taller imod Ministrene og flere Beslutninger i Henseende til en Parlaments=Reform opsatte, hvilke, som man erklærede, ene kunde rædde Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Paa samme Dag blev ogsaa Arveprindsens af Würtemberg høitidelige Vielse med Kronprindsessen af Engelland, fuldbyrdet. Brudens nye Høitidskrone skal have kostet 7000 Pd. Sterling. Kongen har paa den Jerlandske Pensionsliste udsat denne Prindsesse en aarlig Rente paa 5,000 Pund, hvilke ogsaa det Jerlandske Parlament allerede har bevilget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Frankerig. Dette Lands hele Opmærksomhed er nu vendt paa den 19de og 20de d., da Loddet skal bestemme, hvo der skal . . afgaae af de 5 Direktorer, en nye derfor skal udnævnes. og den nye Trediedeel træder ind i det lovgivende Korps. Den første Præsident i det nye sammensatte Raad, torde som man troer, General Pichegru blive, - til fortiene Udmærkelse. - En ældre Broder til den udødelige Buonaparte, er paa Korsika bleven valgt til Medlem af 500 Raader. Et nyt Anslag af Skrækmændene og Royalisterne, som have holdt talrige Forsamlinger i Antons=Forstaden, er ved Regieringens Aarvaagenhed bleven opdaget. Man veed nu alle deres Haab og Hensigter og saaledes er altsaa nok et Projektstrandet - fordi man kiender det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Tydskland. Dersom man havde glemt den gamle Grundsætning hvo som vil have en varig Fred, maae ruste sig til Krigen, - saa skulde man paa nye begynde at frygte for dette Lands Skiebne, som saa fortrinlig trænge, til Hvile. De keiserlige træffe i Schwaben de alvorligste Foranstaltninger. Ulm bliver ved de stedse vedholdende Arbeider omskabt til en formelig Fæstning. I der værende Egn skulle 30,000 Keiserlige trække i Leir, til Gang burg kommer en Mængde svært Artillerie fra Østerrig a. Ogsaa i Ungarn har Keiseren givet befaling, at bringe Adelens Jnsurrektion i fuldkommen Stand, fordi en ærefuld Fred ene kan opnaaes ved almindelige Krigstilheredelser. De alt stillede ungerske Korps skulle deels blive i Ungarn, deels gaae til de italienske Grændeser og til Gallizien. - (Ogsaa Franzoserne fortsætte endnu stedse deres Rustningstilberedelser. J Egnen om Strasborg arbeide daglig 300 Menneskeer paa Bygninger, af Landgangsskibe. Det Rehler=Fortebliver ligeledes ivrig sat i den forrige Stand.) -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Spanien. Havnen for Kadix er siden den 23de April ikke meere lukket for neutrale Skibe, da Admiral Jervis har erklæret, at alle neutrale Skibe kunne passere frit, saasnart de ere i Stand til at bevise, at deres Ladninger tilhøre neutrale Personer og ere bestemte til neutralle Havne. - (Dette indskrænker sig altsaa blot til Udløbet fra Kadix; de som ville indløbe i denne Havn, blive vist tilbage af den en gelske Flaade) - Paa den spanske Flaades Udrustning arbeides endnu stedse med største Iver. Til Enden af April skulde 30 Linieskibe være i seilfærdig Stand. 6000 Mr. Landtropper skulle ogsaa indskibes paa Flaaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-29
Holland. Konstitutionen er alt saa got som bragt i Stand. Gemytterne nærme sig hinanden meget, og alt synes at forkynde, at Revolutionen vil ende sig uden Rystelser. Ti Konstitutionens Antagelse bliver vel stemmet provindsviis, men Stemmefleerheden af alle Provindser til sammenlagt vil give Resultatet. Dette er altsaa det selvsamme, som om der blev voteret Mand for Mand, og det demokratiske Partie har altsaa seet sit Ønske opfyldt i denne Sag.