Viborger Samler, 1823-09-01
Et Æmne noksom bekjendt, endeel omtalt, ved og stundom begrundet, der nemlig: "Om det et godt for Ungdommen og især for den qvindelige, at læse Romaner, " findes udførlig drøftet og besvaret i Slagelse Avis No. 66 d. A. Det er som Svar paa et i Kjøbenhavns Skilderie om denne Gienstand for et Par Aar siden fremsat og hidtil ikke besvaret Spørgsmaal. Efterat have viist at Romaner er en Fremstilling, af Begivenheder, der skulle pirre Læsernes Folsom hed og fortælle uventede Tildragelser ligemeget en ten de ere tagne af Aandeverdenen eller den Mennesket beboer, der især ere stilede paa at behage Nysigenheden, smigre Sandserne og Tilbøielighederne og evildne Indbildningskraften, Hvilket og de øvede Romanskrivere got kjende og forstaae, at hverdags Scener ikke har noget saa Tillokkende for den Unge, som det Overnaturlige; lastes med Ret: at Sædeligheden i mange Romansituationer, f. Ex. hos Voltaire og Wieland, trodses paa en oprør tende Maade - Dernæst vises de ofte meget sørgelige Følger af Romanlæsning i den yngre Alder hvortil især henføres: fortidlig Pitten af sandselige Tilbøieligheder, der, saafremt teligiøs Opdragelse ikke modstræbet den, ofte maae antages som Hovedkilden til Lasterne i den modnere Alder ; endvidere lægger denne Læsning Grunden til en Tungsindighed (Melancholie) der vedvarer hele Livet igjennem og forspilder den naturlige Glædesfølelse baade middelbart ved at undergrave Nervesystemet, formedelst den overdrevne Folsomhed og Jrritation som derved frembringes og hvorved Grunden lægges til efterkommende Slægters Elendighed (derfor er ogsaa Sørgespillene en sand Gift for Menneskenaturen), og tillige umiddelbart ved at udbrede en Tomhed og Kiedsommelighed over det hele virkelige Jordliv" - Det er en naturlig Følge af idelig Læsning om ind villede og uventede Begivenheder, hvori Rigdom, Pragt, Vellevnet og Magelighed idelig fremstilles, i Menneskelivet gaae disse Herligheder gjerne meget langsomt og, naar de endog erholdes, viser Nydelsen af dem sig dog ikke nær saa tillokkende; man opdager snart den skjulte Torn ved alt det sandselige Gode - Endelig leder Romanlæsning til saare uheld bringende Tankebilleder, som volder at man ventet og forlanger af Menneskenaturen en Fuldkommen, hed, som dens Stilling i Jordlivet ikke tillader den at opnaae, hvoraf Følgen bliver: at Sielen, som er opfyldt af saadanne selvtænkte Jdealer, tabet Agtelsen og Kjerligheden for fine Medmenesker finder sig ulykkelig i sine Fordindelser og betragter tilsidst sin hele jordiske Tilværelse som en Plage. Det Foranførte gielder vel om det mandlige ligesaavel som om det qvindelige Kjøn; men dog meest om det Sidste, fordi det lever mere indsluttet og afsondret fra Mennestelivets Tildragelse end det mand. lige, og derfor ikke saalet som hiint helbredes for den Aandslygdom, der frembringes ved Romanlæsning Man kan derfor - siger Forfatteren - opstille "det som et aldeles sikkert paa Menneskenaturens "Betragtning og paa Erfaring bygget Resultat: at " naar Forældre ville deres Børns Vel"saa skulle de afholde dem fra at læse Ro"maner, og naar en Mandsperson vil vælge sig en Ægtefælle, som han vil haab at leve lykkelig med saa skal han vogte sig for en Romanlæserinde." Efterat have omtalt hvad der indvendes for Romaners Uskadelighed, der dog er saare lidet og for det meste maae henregnes til det Tilfælde, naar Læseren har et to ligere Temperament og en svagere Indbildningsskraft, opregnes de skadelige Virkninger almindelig at være af Romanlæsning: 1) En Ringeagt for Livets almindelige Forretninger og for de huuslige og borgerlige Pligters Opfyldelse, hvoraf og følger en saare skadelig Foragt for de Menneskeklasser som nødes til at opfylde disse Pligter. Et væsentlig Kiendetegn paa vor Tid moralske Fordærvelse er det derfor, at Menneske af de saakaldte cultiverede Klasser, især af Qvindekjønnet, holde det for en Skam at tale med hinanden om de daglige Pligters Opfyldelse i Livet og ikke sætte nogen Ære i at opfylde dem, fordi de mene de tilhøre Hverdagsmennesker og hvoraf Følgen bliver at de aldrig lære at opfylde dem til Fuldkommenhed. 2) J et Hang til et mageligt, sandseligt og overdaadigt Levnet; men som de bestandig søge at skjule under det Paaskud, at det er egentlig den høiere Aandskultur de have for Øie. 3) I det Selvbedrag, at man ved blotte Følelser kan opfylde Dydens Fordringer til Os; saa at man beroliger sig ved den Bevidsthed: at man bærer Afskye for Lasterne og varmt beundrer gode og store Handlinger, samt føler levende Deeltagelse ved Andres Nød og Vanheld, uden at Man dog vedholdende virker for det Gode, Men de heftige Følelser ere altid mistænkelige, for det meste forbundne med andre Svagheder, og som eftest fremvælde de af urene Kilder og ere ikke varige. 4) Endelig i den foromtalte melankolske utilfredshed med Livet, som altid er følgen af et uvirksomt Liv, af overspændt Indbildningskraft, af for stærk Folsomhed, af overdrevne Fordringer paa Fuldkommenhed hos andre Mennesker- og af den Jndbildning, at man selv er fuldkommen, fordi man er riig paa smukke Talemaader og overspændte Følelser. Forfatteren tilraader i dets Sted de Unge at læseBøger og Religion og Naturvidenskab, som saare vigtigt for Verdensmennesket, Reisebeskrivelser, Verdenshistorie, Levnetsbeskrivelse og Poesie, naar den besynger Naturens Skjønheder og Menneskehjettets sande, ikke opdigtede, Følelser. Musik og Tegne konst kunne i øvrigt give fuld Erstatning for No. manlæsning. Stykkende som Vinen, morende og uskadelig ere Romaner derimod for den modnere Alder og den Ældre, der i Livets mangehaande Tilfælde har virkelige Kundskaber og ikke kunne blændes af slige fra Jndbildningen hentede Historier. En Sag der har saamegen Jndflydelse paa de Yngres tilkommende Lykke og Tilfredshed, Sundhed og Selvstændighed som fornuftige Mennesker, har man troet ville være de ældre Læsere velkommen, og selv da, naar de Yngre troe deres Yndlingslæsning for haardt angrebet, ville de dog, ved nøie at veie og gjennemlænke det Sagte, og ved med Samvittighedsfølelse at prøve dem selv, finde: at Tingen er omtalt med Sandhed, Alvorlighed og med Hensyn paa at stifte Gavn.