Berlingske Tidende, 1799-09-30
Frankfurt, den 21de September. Erkehertug Carl havde, som jeg allerede for 3 Dage siden meldte Dem som vist, tvunget de Franske ved sin hurtige Fremrykken til at holde op med at beskyde Philipsburg og til at trække tilbage mod Mannheim. J Dag kan jeg meddeel Dem den vigtige Efterretning, at Erkehertugen har den 17de September slaget de Franske ved Neckerau og Mannhelm. mervældet alle deres Forskandsninger og indtaget Mannham 13de granske, hvoriblandt Generalerne vanden Man og Lefalle, tilligemed 61 Omerrer, ere giorte en andre og 2 Faner, 18 Kanoner, 3 Handler, 13 Munitioner, og 2 Vagne med Kugler ere gjorte til Døtte algende er en Udtog af et Brev, som Erkeheringen selv har skrever den 18de Sepebr. fra Hovedqvarteret Schweningen angaaende denne rerige Tildragelse. Efterat Beskydningen paa Palune. burg, som havde varet i 6 Dage, var bleven ophævet, trat den største Deel af de fiendlige Tropper sig over Rainen og tog sin Stilling paa den venstre Dredde fra Oversholm indtil under Worme. Fæstningen Mannheim og Betranchmanter, blev besat med Divisionen la Rache, hvilken var bleven ovrer: ret i denne Sommer i Neckerau. Fæstningen Manadrimvar langt fra ikke demølleret, som de offentlige Blade have berettet. Værkerne vare deels endnu forhaanden, deels saa reparerte, at Staden bestandig var fuldkommen sitter med ethvert Caunde Main. Landsbyen Neckeran som er ganske omringet af en utilgiængelig bred og sumpig Oran og danne en de, har kunne Broer som Tilgang, hvilke ligesom Gra ren paa alle Sider vare omgivne med Forhugninger og Stand. ser, hvorved den af Naturen dannede efterholdte een endnu langt større Besæstelse. Af Fiendens Stilling og Anstaller, overtydede jeg mig om, at han satte al Vard, den største Vægt og den yderste Eftertryk paa Fæstningen Mannheime og det tilgrændsende Retrachementers Forsvar og han kastian, einede sig uopholdelig Dag og Mat at udstrætte sine Skands endnu uldere. Jeg sit denden ialermem en tilforladens Deden Efterretning, at det parisiske Directerium lod i Forgaard. till. General Møller den bestemte Ordre, at forsvar, Mannheim til det yderste, og itte forlade denne faste Pant I Galge heraf bleve der gjorte Forberedelser til at føre mang. Kanoner fra den venstre Rundredde til Maanholm til dette bevægede mig til at haste med Angrebet, som jeg allerede have besluttet kienden gjorde ved Netteran den hastian Madstand. ogsantes at ville sætte alling paa Søn for dette forskandsed Stæds Forsvar, Jlden var ernaf de har last og meestvedholdende man med et Mad som paa demmest udmærtede Mand. garatteriseren vore Tropper bleve Broerne til Magttran bester, med. Fienden dreven ud at sine samtlige Forstandsninger og Forhudninger og paa denne Maade itterangne LandsboenNattran men endog den hele briastede Dastelvindtaget er paa blen ufortøvet den imellem Mannholm og Nøglerandet Nølen liggende ligeledes paa det stærkestøbefænede Brand. plads angredet af vore Tropper. Dasaa der giorde Fiender. en ligesaa hæftig Modstand, som ved Nacterau, men ogsaa den Belæstning blev med et ligesaa sort Madlangredet og bestormet Belætningen blendeel nedlagt de staaer langen, allige med dens General. J Følge heraf benagttaget var Betlerie opført ved denne bestermede Brændeplade medRuindreen og da man degandt at beskade denne morde man paa samme Tid et Angred paa da forstandsninger, som alen. den talvige Sommer bande hvager paa den helestres for kan. ningen. Ogsaa disse bleve overvældede. Den flygtendFiende blev saa hurtig forsalgt, at vore Tropper trangte tille mende senden ind i Stede Manedes demeen. anden dermed. den end et siden denne de Skade, anden som taales desamt inden venstre Maade at det Hande Amalet paa de stenden sande bestaae. 1000 Mand, Blandt dage brands Dalgadendalene von den Martin og Laalletid med 3 Stads og Overfarer. tersbrede: Faner, i ander, i Handiner, 14 Mani. tionstander. Bonar med Paaler, mange Granaler Kan. let en andre Munitionsfarten tilligemed naal 1 Timer. sendt.