JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Vi harvede i Dag skriver man under 29de August fra Odessa igjen at see den fri Forbindelse i vor Stad at vorde tilladt, Ven dette Haab blev ikke opfyldt. Der var i Forstaden Moldavanka blevet opdaget Spor af Pesten. Det første Offer for samme var 9 Dage i Forveien besøgt af udmærkede Læger, men havde lige indtil Dødens Øieblik, ikke røbet noget mistænkeligt Tegn. Denne Omstændighed bør ikke være paafaldende, thi det hænder sig ofte, at Pesten slet ikke lader sig adskille fra mange af de sædvanligste Sygdomme. To Koner, som boed, ikke langt fra den Afdødes Vaaning, og vare døde i samme Nat vare ligeledes blevne besøgte af forskjellige Læger, uden at disse havde opdaget noget Mistænkeligt. Den 27de, kort efter disse tre Personers Død, døde endnu 3 Andre, men allerede med tydelige Tegn paa Pesten. Regjeringen skred strax til de fornødne Forsigtighedsregler. Hele Forstaden Moldavanka og alle omliggende Meierier bleve ufortøvet omringede, og de Dele af samme hvor Pesten havde viist sig, bleve omsluttede af en dobbelt Con don. De Syge, og Alle, som havde staaet i Forbindelse med dem, bragte man i den temporaire Quarantaine. Jndretning Husene bleve røgede efter Guiton Morveaurs System. J Staden selv har man med Hensyn til Pesten ikke ringeste Aarsag til Bekymring. Forsigtighedsreglerne iagttages med fordobblet Strenghed.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Blandt Jndvaanerne i Kujalnik og Ussatovn, der bleve bragt hen til den for dem oprettede Leir, er Sygdommen i Aftagende Af de til Quarantainen Henbragte ere siden den 24de to døde og een bleven syg. Siden er endnu en Person fra bemeldte Landsbyer bleven bragt til Quarantainen.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Odessa, den 24de August. I Gaar er fra Armeen hidkommen en Coureer, der overbringer Adrianopels Nøgler til Petersborg. Af bemeldte Coureer have vi erfaret, at Grev Diebitsch Sabalkanski to Dage efter sit Jndtog i Adrianopel vilde bryder op og rykke videre frem mod Constantinopel. Vor forhenværende Gouverneur, Grev v. Pahlen, det er bestemt til at lede de af Tyrkerne nu begierte Fredsunaf de de derhandlinger, har i Gaar indskibet sig til Barges.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Wien, den 6te September Den østerrigske Jagttager melder ved overordentlig Leilighed. at Reis-Effendi har fra Constantinopel selv begivet sig til Adrianopel, for der personligen at underhandle om Fred.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Efter de nyeste Efterretninger fra Constantinopel af 17de den nes, lade de europæiske Magters Repræsentanter det ikke mangle paa fortsatte og eftertrykkelige Bestræbelser, for at udvirke Garantier og saaledes først fremkalde Fjendtlighedernes Standsning. Ved Underhandlingerne med Rusland skulle, som man siger, Stipulationerne i Tractaten i Akierman lægges til Grund De fra Ruslands Side fordrede Handelsbegunstigelser og den for bestandigen sikkrede Fart gjennem Bosphorus og Dardanellerne, der paa en Maade er det Punkt, hvorom hele Underhandlingen dreier sig, turde vel endnu frembyde mange Vanskeligheder. Det hedder imidlertid, at Reis-Effendi ogsaa i denne Henseende har erklæret sig beredt til det meest utvetydige Skridt, naar derimod Rusland, som Æqvivalent for denne saa vigtige Concession, vilde overtage at garantere det ottomanske Gebeets Integritet. Gesandterne have ikke undladt at underrette General Diebitsch om denne Portens Anskuelse, og det vil nu vise sig, om bemeldte Generals Fuldmagt er saa udstrakt, at han kan byde Haanden til et saadant Andragende. H. K. K. Majestæts Huus., Hof= og Statskantsler, Fyrsten af Metternich, er i Aften igjen indtruffen hertil fra sine Besiddelser i Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Bucharest, den 26de August. Som vi erfare, har den 18de August en bettig Trefning funden Sted under Schumlæs Mure, i hvilken General Krassovskihar bemægtiget sig Fæstningens ydre Værker. Han vilde have forfulgt sin Seier endnu videre, dersom Storvezieren ikke havde givet ham tilkjende, at han havde modtaget Ordre om at underhandle, og at han i dette Øiemed havde tilskrevet General Dibitsch, for at underrettes om det Sted, hvor de Befuldmægtigede kunde samles. Efter denne Meddelelse synes Vaabenhvile at finde Sted ved Schumla. Nogle ville vide, at de Befuldmægtig gede agte at holde deres Sammenkomst i et Mejerie, der ligger ikke langt fra Adrianopel.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Siden i Gaar udbreder sig her det Rygte, at tyrkiske Commissairer fra Leiren ved Schumla ere ankomne til General Krassovsky, for at gjøre Forslag til en Vaabenstilstand. Man tilføier, at bemeldte Afsendte vare vel ankomne til Grev Diebitschs Leir, men havde snart igjen forladt samme med uforrettet Sag, da den første Betingelse, som man det gjorde dem, var Rømningen af Schumla og Fæstningens Overgivelse til Russerne. Denne Efterretning grunder sig imidlertid kun paa private Meddelelser. Alle Tyrker ønske dog Freden, thi deres Sager staa meget slet. Det er ikke usandsynligt, at ogsaa Schuma fal inden kort Tid. Man siger, at Storvegieren er i Fortvivlelse. Alerandrien, den 11te Juli. Vor Stad faaer mere og mere Udseendet af en Fæstning; paa alle Kanter oprettes nu Batterier, hvorpaa flere Hundrede Mennesker dagligen arbeide, ogsaa Havnen ved Abukir befærd. Fri Portens Side er for nogen Tid siden hidkommen en Pascha, det skal overtage Commanden over de Storherren tilhørende, og allerede her i lang Tid liggende Krigskibe, for at føre dem til stantinopel. De bleve nunderfor reparerede, men det gaaer med get langsomt, og de ville tie snart forlade vor Han Constantinopel, den 17de August.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Den russiske Armees hurtige Fremskridt gjøre Porten, nu pludselig tilbøielig til at kjøbe Freden for enhver Priis. General Diebitsch truer Constantinopel med et Angreb. General Paskewitsch skal være brudt op fra Erzerum og have deelt sig Corps i to Colonner, af hvilke den ene rykker frem mod Trebisonde, den vigtigste tyrkiske Havn ved det sorte Hav, og den anden Colonne mod Tokat, over Karahissav, altsaa paa Veien til Scutari. Denne Manøvre har gjort Sultanen aldeles forsagt; ifølge troeværdige Forsikkringer er han syg og ganske melancholsk.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
London den 11te September. Den Skade, som de sidste Oversvømmelser have forvoldet i Skotland, er uberegnelig. Ene Lord Gordons Tab regnes til 300,000 Pd. St. Broer ere bortsvømmede. Mange vindskibelige Mennesker have mistet Alt hvad de eiede. I Jrland have nyelig blodige Scener atter fundet Sted imellem Politiet og Bønderne.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Fra Barcellona meldes, at den frygtelige Grev despagne paa een Dag har ladet 9 Personer, der vare anklagede for politiske Forseelser, henrette.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
De nyligen indtrufne Fallissements af Huse, som havde speculeret for stærkt i Handelen med uldne Varer, skulle i alt udgjøre 1 1/2 Million Pund St., og man frygter, at der neppere 300,000 Pd. St. Activa forhaanden, hvoraf dog endnu 50,000 Pd. St. turde fragaae til Advocaterne o. s. v.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Den bekjendte Reisende Sir Robert Kerr Porter har, ifølge Hof-Journalen, under sit Ophold i Nordamerika ogsaa besøge Grev Sürvilliers (Joseph Buonaparte), og forsikkrer, at denne nu er, efterat han har læst alle de hidtil om Napoleon udkomne Memoirer, beskjeftiget med at skrive et commenterende Værk, hvori han upartisk vil adskille det Sande fra det Falske, og give Efterverdenen et tro billede af hans Broder. Totalsummen af de Engelske, der have taget fast Bopæl i Frankrige, er efter Anmeldelser til Poliliepræfecten i Paris nu 35,695 Jndividuer (af disse i Paris 14,500. Man regner det aarlige Beløb af deres Udgifter til tre Millioner 835,420 Pd. Sterling. Morning Hetald siger i Anledning heraf: Antage vi, efter en lav Beregning, at Tallet paa de engelske Undersaatter, der ere adspredte rundt omkring i Tydskland, Nederlandene, Schveitz, Jtalien og andre Lande i Europa, er ligesaa stort, som paa hine i Frankrige, saa berøves England, Skotland og Jrland, ved alle disse Fraværende, der drage deres Jndtægter bort til fremmede Lande, aarlig syv til otte Millioner Pd. Sterl. Et Beløb, der er saa stort, at dets Savn vel kan bidrage til at forøge den Pengeforlegenhed, hvorover klages. Statsindtægt terne miste Halvdelen af hiin Sum, der ved directe og inddirecte Beskattelse vilde være komne dem tilgode. Vel er Regjeringen ikke berettiget til at foreskrive fribaarne Undersaatter, der leve at en uafhængig Formue, hvor de skulle opholde sig, men fuld Ret har den til at sige til dem: Naar J drage Renterne af denne ud af Fædernelandet, saa ere J ogsaa pligtige til at bidrage til dets Udgifters Bestridelse, thi det beskytter eders Formue og betrygger eder den under eders Fraværelse. - Denne Sag vil snart bringes paa Bane i Parlamentet.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Det er før meldt, at man nu pønser paa at oprette en Communication imellem England og Ostindien, over Ægypten ved Dampskibe. Fra Dublin til Bourdeaux seiler Dampskibet regelmæssigen ti engelske Mile (2 1/2 danske) i een Time. Efter dette Forhold vil Reisen fra London til Ostindien, som nu varer fire Maaneder, kunne skee med en Dampbaad i tredive Dage, nemlig fra London til Lissabon i fire Dage, til Malta i 5, til Alexandria 5, til Lands tværs igjennem Ørkenen til Sues 2, og derfra til Bombay i 14 Dage. Jngen, der ei har undersøgt denne Gjenstand, kan gjøre sig noget Begreb om den engelske Handelsmarines Størrelse. Antallet af Englands Koffardieskibe (intet af de Transportskibe, der høre til Flaaden medregnet) er Fire og Tyve Tusinde, To Hundrede og Firesindstyve. Deres Drægtighed ere over 2 1/2 Millioner; og deres Mandskab bestaaer af Eet Hundrede, Sex og Tredsindstyve Tusinde, Fem Hundrede og Tre og Firesindstyve Jndividuer. - Desuden eier Storbritannien Tre Tusinde, FemHundrede, Ni og Halvfjerdsindstyve Skibe, der høre hjemme i dets Colonier, og hvis Mandskab bestaaer af Femten Tusinde og Ni og Halvtredsindstyve Personer, saa at Totalsummen af Englands Koffardieskibe er Syv og Tyve Tusinde, Otte hundrede, og Ni Halvtredsindstyve. Disse Dato grunde sig paa det vigtige og høist nøiagtige Værk, som den franske Generalconsul Moreau, der længe har levet i England, i f. A. udgav om Englands Søefart og Handel. Han forsikkrer, at de ere uddragne af 34 tykke Folianter, der indeholde de Indberetninger, som aarligen tilstilles Handelscommiteen, der med meget Liberalitet har tilladt ham at benytte dem.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Brüssel, den 7de September. J Fredags blev den ny engelske St. Georgs Kirke her i Staden høitideligen indviet af Biskop Luscumbe fra England. Denne Høitidelighed bivaanedes af reformeerte, catholske og græske Geistlige. Bispen confirmerede tillige Et Hundrede unge Mennesker. Hans egentlige Hverv er at confirmere de mange Englænderes Børn, der opholde sig i Nederlandene og i Frankrige. Efter den engelske Kirkes Liturgie kan ingen uden en Biskop forrette Confirmationen.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Krigsskuepladsen. Hovedqvarteret i Adrianopel, den 21de August. Efterat have adsplittet det tyrkiske Armeecorps ved Slivno, og efterat vor Armee havde havt een eneste Hviledag i Jambol, fortsatte Overgeneralen dette active Feldttogs Operationer med fordobblet Iver.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Den 16de August naaede det 7de Armeekorps med forceret Marsch Hassandeli ved Floden Tundscha, og det 6te og 2de Korps med Hovedqvarteret Papaskio. Den 17de ankom den syvende Korps i Kutschuk-Derbent, og det 5te og 2det Korps med Hovedqvarteret i Buyuk=Derbent.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Uagtet en usædvanlig varm Sommers overordentlige Hede, de snævre og steile Fieldveje, og et Terrain, der var endnu vanske ligere at passere end Balcans, have vore tappre Soldater med beundringsværdig Ufortrødenhed udholdt denne møisommelige Til marsch.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
General Pahlens og General Roths Colonner ankom først filde om Natten imellem den 17de og 18de August til Buyuk=Derbent. Desuagtet rykkede General Schiroffs Avantgarde frem til HanliEnedsche. Efter en Marsch af 50 Verster sendte han 200 Kosakker mod Arnautkiøi, fem Verster fra Adrianopel. Disse traf i nogen Afstand fra Hanli=Enedsche en Afdeling af 700 tyrkiske Ryttere, som øieblikkeligen dreves paa Flugten, hvorved de tabte en Fane, 52 Mand der dræbtes, 44 der gjordes til Fanger; Resten blev dreven ind under Stadens Mure.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
De tyrkiske Tropper og Jndvaanerne i Adrianopel saae den 7de (19de) August vor Armees Colonner drage ned af Høien ved Buyuk=Derbent, nærme sig Staden paa Veien fra HanliEnedsche og Arkbunar. Overgeneralen lod det andet Corps opslaae en Leir i ringe Afstand fra Eski=Serai. Regimentet Schlussel, burg besatte paa venstre Side af denne Stilling nogle dominerende Høie, ved hvis Fod løber en Vei, der fører fra BuyukDerbent til Adrianopel. Det slette Corps opstillede sig i anden Linie. Hovedqvarteret blev opslaaet ved Tschiflik, beliggende ved Tundscha, og det syvende Corps, der dannede den tredie Linie, leirede sig bag ved Tschiflik. Alle tre Corpser styttede deres høire Flanke til TundschaGeneral Shiroffs Kosaker bemægtigede sig alle omkring Adrianopel liggende Høie. Regimentet Jliin sendte sine Streiscorpser, lige til Veien, der gaaer fra Adrianopel til Constantinopel. Overgeneralen og Chefen for hans Generalstab, Generaladjutant Grev Toll, begave sig, blot ledsagede af deres Stab, foran Pladsen, recognoscerede Terrainet og de fjendtlige Forskandsninger; de rede omkring den største Deel af Staden. Overgeneralen bestemte strax alle Angrebspunkterne, og Colonnernes Bevægelser, som med næste Daggry skulde skee.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Adrianopel har 80,000 Jndvaanere, hvoriblandt de 40,000 ere Musselmænd; 10 til 15000 af de Sidstnævnte vare ved bevæbnede. Det til Stadens Forsvar forsamlede tyrkiske ArmeeCorps bestod af 10,000 Mand regulært Infanterie, omtrent 800 til 1000 Ryttere og nogle 1000 Mand, som man havde samt menskrabet fra de tilgrændsende Distrikter. Terrainet egner sig til en haardnakket Modstand; det er gjennemskaaret af dybe Grave og mange Hauger. De tyrkiske Bateriers Stilling var vel valgt; nogle af dem vare endnu ikke fuldendte, og man fremskyndte ikke Arbeidet, fordi ingen i Adrianopel tænkte paa, at han næste Morgen skulde opfordres til Kamp Den Jllusion, som Aarhundreders Roe har frembragt, var saa stor, at Anførerne selv tvivlede om Muligheden af at see den russiske Armee for Adrianopels Porte. Hurtigheden af vore Marscher, 30 indtil 35 Werster daglig. og vor pludselige Fremtræden gjorde næsten et magiske Jndtrypaa Paschaerne, de tyrkiske Tropper og Indvaanerne. Tre store Veie stode dem endnu aabne til Flugt, men de tænkte ikke paa den.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Overgeneralen var endnu ikke vendt tilbage fra sin Recognoser, ring, før der allerede ved Forposterne vare ankomne Afsendte fra Seraskieren Halil=Pascha og Jbrahim Pascha, begge Paschaer af tre Hestehaler, fra Commandanten i Adrianopel Wadzihi=Mehemel, Pascha og Schefik=Ali=Pascha af to Hestehaler, tilligemed Deputerede fra Stadens Notabler, for at ansøge Overgeneralen om en Capitulation. Overgeneralen lod dem nu ved den virkelige Statsraad Anton Fonton erklære, at de maatte udlevere deres Vaaben, deres Artillerie, deres Faner, deres Forraad af Levnetsmidler og Krudt, og overhovedet Alt, hvad der tilhørte den ottomanske Regjering. Under denne betingelse vilde har tillade Paschaens Tropper at vende tilbage til deres Hjem forudsat, at de ikke valgte Veien til Constantinopel. - De cirregulære Tropper og Jndvaanerne skulde ligeledes nedlægge deres Vaaben, forblive i Adrianopel, fortsætte deres Handel og Vandel, enhver lovlig og fredelig Haandtering under Lovenes og Domstolenes Beskyttelse. Hr. Fonton havde ogsaa befaling til at erklære de Deputerede, at Overgeneralen bevilgede dem en Frist af 14 Timer til at antage eller forkaste disse betingelser, at Hæren vilde ved Dagens Anbrud sætte sig i Bevægelse; at hver Colonne vilde da begive sig hen til det samme anviste Angrebspunkt, og at man den 8de (20de) August om Morgener, Kl. 9 vilde tage Staden ved Storm, dersom de foreskrevne Betingelser ikke forinden vare af den militaire Chef og Local-Autoriteterne i Adrianopel antagne. Den følgende Morgen den 8de (20de) August delede Armeen sig i to Colonner; den forlod sin Leir Kl. 5 om Morgenen. - Den høire Colonne, der bestod af Generalerne Pahlens og Roths Armee=Corpser, marscherede lige mod Pladsens Centrum. Overgeneralen anførte den selv og opstillede den saaledes, at den paa eengang kunde angribe paa flere Punkter, Den venstre Colonne, der bestod af den anden Husar- og den fjerde Uhlan=Division, marscherede med et talrigt ridende Artillerie gjennem Arnaut=Kiol af Vejenne til Kirklissa og Constantinopel, for at afskjære Fjenden enhver Tilbagegang til Bosphorup. Overgeneralen overgav Commandoen over denne Colonne til General Adjutanten Grev Toll, Chef for Armeens Generalstab. Det syvende Corps dannede Reserven og rykkede under GeneralRüdigers Commando frem paa Veien fra Buyuk-Derbent til Adrianopel, indtil det Krat, der omgiver Eski=Serai, Sultanens gamle Residents.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Da de tyrkiske Befuldmægtigede fra deres Leir vare Øievidne til Armeens almindelige Bevægelse, oppebiede de ikke den Termin, som den foregaaende Aften var dem bestemt til at anmelde deres Underkastelse; de kom to Timer tidligere, men havde til Hensigt at underhandle og forskaffe sig mindre ufordeelagtige Betingelser, Svaret, som de fik, var kort. Det nemlig, at Overgeneraler vilde lade Colonnerne rykke frem imod Fæstningens Undenværket og Stadens Mure. Da de tyrkiske og christelige Jndvaanere saa Colonnerne bevæge sig, vilde de ikke vente paa Efterretning om Capitulationen, men kom deels ubevæbnede, deels med Vaaben i Hænder ud af Staden, vore Colonner imøde med alle Venskabs og Glædes Yttringer. Jmidlertid nedlagde de tyrkiske Tropper deres Vaaben og overlode os deres Leir, inden Capitulationens Formaliteter vare tilendebragte. Alt var i en fuldkommen Opløsningstilstand. Adskillige Paschaer kom Overgeneralen imod og bøde ham velkommen; andre galopperede bort. Vore Batailloner besatte de Punkter, som de faa Øjeblikke tilforn skulde have taget med Storm. Rytteriet besatte først Veien til Constantinopel. Det anden Corps fulgte denne Bevægelse og stillede sig ved Porten mod Constantinopel. Det sjette Corps besatte Veien til Kirklissa, der syvende Dalen ved Tundscha og den skjønne, af Sultan Mahmud nyligen opbyggede, Caserne. Overgeneralen henlagde sit Hovedqvarteer til Sultanens Pallads, der var blevet istandsat til Mahmuds Modtagelse. Endeel af vore Tropper droge ind i Casernerne; de øvrige bleve indlagte i den tyrkiske Leirs Telte, der vare aldeles færdige.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Erobringen af Adrianopel lignede mere en Folkefest, end en Hovedstads Jndtagelse med Vaaben i Haanden. De tyrkiske, saavelsom de christelige, Jndvaanere fortsætte deres sædvanlige Sysler. Boutikerne og Caffehusene ere aabne, Autoriteterne og Domstolene ere ikke blevne afbrudte i deres Forretninger.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Denne mærkværdige Dags Trophæer bestaae i 56 Kanoner, 25 Faner, 5 Hestehaler og nogle Tusinde Geværer, som man endnu ikke har kunnet tælle. Magazinerne med Levnetsmidler og Munition vare i Adrianopel vel forsynede og ere os til stor Nytte.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Generallieutenant Baron Budberg melder, at han den 8de (20de August, efter en Forpost=Fægtning, i hvilken Husarregimentet Erkehertug Ferdinand især udmærkede sig, har besat Kirk lissa, og er den 9de (21de) marscheret mod Lulle=Burgas.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Stokholm, den 3die September. J Forgaars gik H. K. H. Kronprindsen ombord paa Corvetten Amphion, for at overtage Commandoen af den fra Carlscrona hid ankomne Eskadre af Kanon-Joller. J H. K. Høiheds Følge befinde sig Hs. Excelence Statholder Admiral Grev Platen, ViceAdmiral Coyett og Contre=Admiralerne Grev Cronstedt og Klint. Commandeur=Capitain Kreuger er H. K. Høiheds Flag=Capitain Christiania, den 12de September. Efterat have i forrige Uge havt behageligt Veir, har i de sidste Dage hersket en usædvanligt stærk Regn, og i Nat en heftig Storm. Det seer derfor i det Hele maadeligt ud med Jndbjergningen, især da Kornet mange Steder langtfra ikke er modent.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
J disse Dage er her udkommen: den anden Deel af Cancellieraad Morgenstiernes Historiske Beretning om afg. Generallieutenant Staffeldts Forhold under det norske Feldttog mod Sverige a.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Efterretninger af blandet Jndhold Paa det ny Universitet i München skal nu oprettes et protestantisk theologisk Facultet ved Siden af det catholske.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Efterretningerne om den Ødelæggelse, som Oversvømmelser have forvoldet i Skotland og Nederlandene, vedblive at være sørgelige.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Den russiske Armee bestaaer, efter en authentisk Liste, nu af regulære Tropper . . . . . . . . . . 641,131. Desuden: Det irregulære Kosakcavallerie. 21625 De Donske Kosakker . . . . . . . . . Kalmuker, Baskirer o. s. v. . . . . . . . 100,000 Totalsum 688,332.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
J Aaret 1818 bestod den tyrkiske Armee (der siden ikke er bleven synderlig forøge) af 181,000 Cavallerister og 207,400 Infanterister. J Alt 388,400 Mand. J denne Totalsum maa fradrages 113,000 Janitskarer og 50,000 Marinesoldater.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Englænderen Madden, som i d. A. er hjemkommen fra Constantinopel og nyelig har udgivet en Beskrivelse af denne Stad, siger om dens befæstning: "Alle Stadens Volde ere i en saa ussel Tilstand, at nogle Kugler kunne nedskyde dem. Selv den nye Vold paa den Side, der vender mod Arrianopel, er saa svag, at Constantinopel her ikke kan udholde 10 Dages Beleiring. Stadens meeste Drikkevand kommer fra Punkter, der ligge udenfor Voldene, og hele Constantinopels Beliggenhed og Bygningsmaade er saaledes beskaffen, at et Dosin Bomber og Raketer, kastede mod Forstæderne, hvis Huse ere af Træe, vil foraarsage en almindelig Jldebrand.
Berlingske Tidende, 1829-09-18
Udenlandske Efterretninger Skagen, den 10de September. Natten til den 8de dennes kom paa Grund paa sydost Nakke af Skagens Rev 3 Skibe, nemlig : 1) Skibet Oscar, Capt. Johann Fasmann af gamle Carlebye, kommende fra Viborg med Ladning af Bræder, bestemt til Genua; 2) Skibet Spring, Capt. Chr. Fehlau af Danzig, bestemt til London med Ladning af Tømmer; og 2) Loggerten Jene Cupidow, Skipper J. Aubin af Nantes, kommende fra Petersborg med Ladning af Talg, Jern, Huder, m. m., bestemt til Rantes og Brest. Skibene skal i Stille af Strømmen være forsat ind under Revet og Skibsførene gisset Fyhret i længere Frastand end det virkelig var. Skibet Oscar kom op paa Dagen flort, efterat have udlosset Dækslasten; men ligger endnu (hvorfor vides ikke, til Ankers tæt udenfor Grunden. Capt. Fehlau troede ved egen Hielp at faae Skibet Spring Slott, indtil i Gaar Formiddag da han modtog Hielp fra Landet til at udlosse Dækslasien, men staaer endnu paa Grund, uden synderlig Udsigt til at komme derfra. Loggerten Jene Cupidow vilde ikke modtage Hjelp før sildig om Eftermiddagen den 8de, da en opkommen Storm satte svær Søe paa det farlige Sted paa Revet, hvor Fartøiet stod Skibsmandskabet maatte om Aftenen gaae i Land. Efterat Størstedelen af Ladningen i Gaar var ilandbjerget, blev Loggerten bragt flott, og vil rimeligviis, da den ingen synderlig Skade, har taget, igjen kunne indtage sin Ladning.