JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-26
Biskop Paludan-Müllers Portrait, malet af Roed, er udkommet. Prøveexemplar forevises og Bestillinger modtages hos Andr. Chr. WissinAnkomne Bognyheder. Katechetik eller den praktiske Theologies andet Hovedstykke, ved Dr. N. Faber. 2 s. Rentekammer=Resolutioner og Lovbestemmelser m. m. vedkommende det stemplede Papir, tilføiede Etatsraad og Rentekammer-Deputeret Unsgaards Register over Stempletpapiirs=Forordningen af 3die December 1828, samlede og uddragne af Rentekammerets Archiv ved C. Schack 1 23 J. Ingemann, B.S., samlede Eventyr og Fortællinger, 1ste 2det Bind, 43, (udk. i 4 Bind, o. u. T. f. Skrifter 3die Afdel. 1–2 B.) Choralbog for Almueskoler ved N. C. Bjerrum, 2 Oplag, 1 A. Eventyr i Fastelavn, originalt Lystspil i 1 Act, 1 4 4 (o. u. T. Det kongl. Theaters Repertoire. No 155). Barnaby Rudge, Fortælling af C. Dickens. 4de Deel, 1 2 3 18 s. Den evige Jøde, Roman af E Sue, udg. af C. Dich, 3die Deel, 3 a 4 s. Hvermands Lærdom eller Haandbibliothek for almindelig Dannelse, indeholdende det Videværdigste af alle menneskelige Kundskaber, af J. N. Høst, 4de Hefte, 24 s. Dr. K. W. Böttigers Verdenshistorie i Biographier, oversat af H. Brøchner, VII Binds IV Hefte, 2 A. Bibelen eller den hellige Skrift, Pragtudgave ved C. N. Kalkar, 21de Levering 1 ½, (udk. i circa 50 Lev.) J. H. Wessels Værker, udg. af P. L. Møller, 6te Lev. 1 ½, (udk. i 25 a 30 Lev.) Nyt juridisk Tidsskrift, udg. af Dr. juris A. L. Casse, 4de Binds 2det Hefte 1 Rbd. Udkast til en ny Trykkelov, fra Literaturens Side betragtet og fraraadt af N. F. S. Grundtvig, 3 F. Kammerraad og Stænderdeputeret I. C. Dreysens Portrait, malet af J. Roed, lithographeret af P. Gjemsøe, 1 Rbd., faaes i Den Jessenske Boghandling. Consulatets og Keiserdommets Historie, af Thiers, 4 Hefte. 4. Maanedsskrift for Børn, 13 Hefte, 3 s. faaes hos C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-26
Onsdagen den 28de Mai bliver Musik og Jllumination paa Prinds Ferdinands Plads i Riis=Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-26
Jmorgen udkommer en Extra-Avis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
No. 87. Tirsdagen den 27de Mai. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Aarhuus. Aarhuus Stifts nylig hensovede Biskop, Jens Paludan-Müller, Commandeur af Dannebroge o Dannebrogsmand, var født den 7de November 1771. i Sorøe, hvor hans Fader, Casper Peder Müller, var det derværende Academies Godsforvalter. Hans Moder var Anna Paludan, en Datter af Jubel læreren Jens Paludan, Sognepræst for Thorslunde Meenighed ved Roeskilde. Kun 4 Aar gammel mistede han sin Fader, og den i trange Kaar med 4 Børn efterladte Moder skulde neppe have opnaaet sit Ønske, at forskaffe sin eneste Søn en videnskabelig Dannelse, dersom ikke Forsynet i den i sin Tid berømte Lovkyndige, Lauriz Laurberg Kongslev havde skjænket ham en anden Fader, der optog ham i sit Huus, og lod ham undervise med sine egne Børn. Da denne Velgjører, efter nogle Aars Forløb, ved Døden blev ham berøvet, lod hans Moder, hvis Vilkaar imidlertid vare forbedrede, ham komme til sig i Kjøbenhavn, hvor han fortsatte sine Studeringer under Veiledning af sin Morbroder, Johan Lønborg Paludan, Præst til Trinitatis Kirke, af hvem han i Aaret 1789 blev dimitteret til Universitetet. Ligesaameget af egen Drift, som efter sin Moders Ønske, bestemte han sig for det theologiske Studium, og tog i Aaret 1793 den theologiske Embedsexamen. Hans første offentlige Ansættelse var som Lærer ved det Kongelige Vaisenhuus, hvilken Stilling han forblev, indtil han i Aaret 1799 udnævntes til Sognepræst for Thise Menighed i Viborg Stift. J samme Aar ægtede han sin Forlovede, Marie Benedicte Rosenstand Goiske, en Datter af Mag. Jens Rosenstand Goiske, forhen Sognepræst for Gundslev Menighed paa Falster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Alt efter 2 Aars Forløb udnævntes PaludanMüller til Sognepræst for Kjøbstaden Kjerteminde. samt Annexet Drigstrup i Fyen, i hvilket Embede der aabnedes hans Virksomhed en videre Mark. Jsærdeleshed krævede det dengang der meget forfaldne Skolevæsen Anstrængelsen af alle hans Kræfter, og understøttet af sine Foresatte, havde han den Glæde, af sine Bestræbelser at see de heldigste Frugter. Jhvorvel han var langt fra at hylde den Nationalisme, der i hans Dannelses Periode havde gjort sig gjældende, kunde han dog ifølge sin Stilling ikke undgaae ubehagelige Sammenstød med det separatistiske Religionsparti, der i Kjerteminde og Omegn havde sit Sæde; men ved at undgaae al unødvendig Anledning til Strid, og naar Modstand gjordes fornøden, at formilde denne ved Kjærlighed og Skaansel, overvandt han alle Vanskeligheder. J Kjerteminde tilbragte den Forevigede mange lykkelige Aar; høitagtet og elsket af sin Menighed nød han i fuldt Maal Familielivets ædleste Glæder. Hans Hustru skjænkede ham 6 Sønner og 3 Døttre, af hvilke de to Sønner for ham indgik til Evigheden. Men det var ham ogsaa bestemt, her at tømme Smertens bittreste Kalk. Efter 16 Aars lykkeligt Ægteskab formørkedes hans Dage ved den elskede Hustrues haarde og langvarige Sygdom, der omsider førte hende Opløsningen imøde. Denne dybe Sorg og hans eget, vel fornemmelig derved svækkede Helbred, forstyrrede paa den Tid aldeles hans Sindsro. Men besjælet, som han gjennem sit hele Liv var, af Christendommens Aand, holdt han sig dog ogsaa i denne Prøvelsens Tid opreist, og udgik seierrig af Kampen. Kongen, der erkjendte Mandens Fortjenester, hædrede ham med Dannebroges Ridderkors, og udnævnte ham i Aaret 1819 til Stiftsprovst over Fyens Stift, og Sognepræst ved St. Knuds Kirke i Odense. Dette Embede krævede endnu mere Anvendelsen af alle hans Aands=Kræfter. Som Medbestyrer af flere offentlige Stiftelser, maatte han her til disses Bedste benytte at den Tid, hans Embede som Sjælesørger levnede ham; men ligesom hans efterhaanden forbedrede Sundhed gav ham Kraft til at arbeide, saaledes fandt han og saa, ikke blot i sin egen Samvittighed, men ogsaa i Byens og Menighedens uindskrænkede Høiagtelse, Kjærlighed og Tillid, sin Belønning; og de mangeartede Forretninger gave ham et rigt Udbytte af Erfaring. Alligevel udgav han i disse Aar (182125) sine Bidrag til Huusandagtens Oplivelse, i 3 Bind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Ved Bedømmelsen af disse i Dansk Literaturtidende 1821 S. 593 hedder det, at Forfatteren ved Tænksomhed, Menneskekundskab, varm Følelse for Religion og Dyd og et livligt, ofte skjønt Sprog har hævdet sig et Sted blandt vore gode Talere, en Roes, der vistnok ikke er overdreven, og som, skjøndt den kun er udtalt om det første Hefte, ikke i ringere Grad maa gjælde om de siden udgivne. Oplaget af disse Prædikener er længe siden udsolgt; men skjøndt Efterspørgfelen vedblev, kunde Forlæggeren dog ikke bevæge Forfatteren til at indvillige i et nyt. Ligesom han overalt var en stræng Dommer over sig selv og sin Gjerning, saaledes troede han, i Bevidstheden om den stadige Udvikling af hans religiense Anskuelser, at disse Arbeider, siden hvis Udgivelse nu over en Fjerdedeel af et Seculum er forløben, ikke egnede sig til paany at udgives, enten alene, eller i Forbindelse med sildigere Arbeider af samme Slags. Hvad man end vil dømme om Gyldigheden af denne Betragtningsmaade, maatte den for ham være afgjørende, og geraader ham i høi Grad til Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
J Aaret 1830 begyndte det sidste og vigtigste Stadium af hans Livsbane, da han allernaadigst blev udnævnt til Biskop over Aarhuus Stift. Den urokkelige Retsindighed, den utrættelige Arbeidsomhed og den samvittighedsfulde Omhyggelighed, hvormed han bestyrede dette vigtige Embede, kjende vi Alle. Hvor elskelig han var i sin Familiekreds og i sit hele Privatliv, vide alle De, der kom i nærmere Berørelse med ham og hans Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
J sine tidligere Stillinger havde han anvendt en stor Deel af sin Tid til Studeringer, i Særdeleshed i Kjerteminde, hvor han fornemmelig beskjæftigede sig med Mathematik, Naturvidenskaber og Philosophie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
J Odense, hvor practisk Virksomhed krævede hans meste Kraft og Tid, maatte de videnskabelige Sysler af Nødvendighed træde mere tilbage, men i Aarhuus hengave han sig igjen dertil med forøget Lyst og Kraft, og her var det især Theologie og Philosophie, der beskjæftigede hans Aand. Ogsaa gik han heri stedse frem til større Klarhed og Kundskab, og det var saa langt fra, at hans Jnteresse aftog, at den endogsaa steg med Alderen; ja endog paa Sottesengen talede han endnu med sine Sønner og videnskabelige Anliggender med alt det Liv, de svindende Legemskræfter tillode. Mandens Fortjenester erkjendtes fremdeles af hans Konge, der i Aaret 1836, i Anledning af Reformationsfesten, udnævnte ham til Commandeur af Dannebroge, og endnu i sit Livs sidste Aar modtog han et hædrende Beviis paa Høiagtelse og Kjærlighed af Stiftets Geistlighed, der ved den fortrinlige Kunstner Hr. Roed fra Kjøbenhavn lode hans Billede maale. Dette Kunstværk, hvorved de ædle og ærværdige Træk med Genialitet og Troskab ere opbevarede, saae han dog ikke selv fuldendt, da det ankom hertil først efter hans Død, og paa hans Begravelsesdag, ophængt i hans Værelse, levende gjenkaldte den Forevigedes jordiske Skikkelse. Jhvorvel den Afdøde ikke undgik den Legemsskrøbelighed, som den høiere Alder medfører, havde han dog til den sidste Tid en rørig Alderdom, der satte ham i Stand til, at udføre alle hans Embedsforretninger. Saaledes ordinerede han endnu den 14de Marts tvende Præster, og prædikede første Paaskedag til Høimesse i Domkirken, uden synligt Tegn til Kræfternes Aftagelse. Men allerede næste Uge befandt han sig upasselig, og efter kort Tids Forløb udviklede Sygdommen, sig til en Brystinflammation, hvis Følger den svage Natur ikke meere kunde bekæmpe. Med den synkende Kraft formindskedes efterhaanden Haabet om hans Helbredelse hos hans Børn, af hvilke han havde den Glæde at see de fleste ved sit Sygeleie, og omsider den 14de Mai overgik hans Aand til hiin Verden, hvortil hans hele Liv havde været en Forberedelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Et elskeligt Menneskes Død, selv i Oldingsalderen, maa fremkalde Taarer og Beklagelse; men her maa Sorgen mildnes, naar vi betænke, at den Sallige havde opnaaet Alt, hvad han i Livet kunde ønske sig. Jnd traadt paa den Bane, han med Kjærlighed havde valgt, sig, steg han fra Trin til Trin til den høieste geistlige Værdighed i Staten. Han blev hædret af Landets Konger, æret og elsket af sine Medborgere; han stod i det inderligste og ømmeste Forhold til Børn, som ville bevare hans Minde i Kjærlighed og vedligeholde det hæderlige Navn, han har efterladt dem i Arv, og endelig kaldte Gud ham, efter fuldendt Gjerning, ved en blid Død, til Hvilens og Fredens Land, og hørte saaledes den Bøn, han mange Aar før sin Død bad, og som vi læse foran een af de af ham udgivne Prædikener: At mine Dage ilende henrinde Mod Livets sidste Stund, At Kraft og Sundhed stedse meere svinde, D Fader, hold mig dette fast i Minde; At vandre viselig Du mig forund Din Kjærlighed, som fulgte mig i Livet, Som stod mig bi i Nød, Og stedse Kraft og Styrke mig har givet, Naar svag jeg var, og vaklede som Sivet, Lad den og følge mig udi min Død! Det sidste Budskab, som fra Dig jeg hører, At løse Livets Baand, En Engel være, som mig mildt berører, Og uden mørke Rædsler Sjælen fører Og stille giver i Din Faderhaand!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Bekjendtgjørelser. Til Aarhuus Stifts höitærede Geistlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Da vi ikke personligen kunne henvende os til Enhver af de Geistlige, som paa vor Faders Biskop Paludan-Müllers, Begravelsesdag skjænkede os hans Portrait, bringe vi dem herved vor dybt fölte Tak for denne Gave. Vi have været Vidner til de Fölelser, hvormed han modtog sine trofaste Medarbeideres Anmodning om at lade Kunsten bevare hans Træk, og vi vide derfor, hvor dyrebart dette Beviis paa deres Agtelse og Hengivenhed var ham, – dobbelt dyrebart, fordi denne Anerkjendelse var vunden ved en Færd, som Hædersmænd bedst kunne paa skjönne. Det var en af Forsynets største Velgjerninger imod ham i hans sidste Leveaar, at han kunde tage Bevidstheden om disse Fölelser, hos sine Embedsbrødre med i sin Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Dette Kunstværk, udmærket ikke alene ved Ansigtstrækkenes Lighed, men ved den aandfulde Gjengivelse af den ærværdige Skikkelses hele Eiendommelighed, bliver os et saa meget kjærere Minde om vor afdøde Fader, da vi ikke besidde noget andet Billede af ham, og da det Forhold, det skylder sin Oprindelse, maa give det forhøiet Betydning for alle dem, der stode ham nær. Aarhuus, den 25de Mai 1845. Paa Sødskendes og egne Vegne C. Paludan-Müller, Vilh. Paludan-Müller, Overlærer. Sognepræst. Fr. Paludan-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
At min elskede Mand, Peder Joachim Grandjegn, efter længere Tids Svagelighed og fjorten Dages Sygeleie, den 16de d. M. ved en blid og rolig Død er henslumret i sin Alders 66de Aar, bekjendtgjøres herved forgeligst for fraværende Familie og Venner. Steenvad Mølle, den 20de Mai 1845. Lovise Grandjean, født Wissing. Min elskede fromme Hustru Vilhelmine, födt Jensen, bortkaldte Alherren i Dag Kl. 10 til den evige Fred, i hendes 29de Aar. Randers, den 24de Mai 1845. A. Falkenberg. Allersidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Torsdagen d. 29de Mai gives en stor Forestilling, bestaaende af: 1) Tableau, (for første Gang).de fire Aarstider, efter Thorvaldsen; 2) (for første Gang) Numer 101, eller: Cassanders lykkelige Dag, comisk Pantomme; 3) Divertissement, (for første Gang) Steyersk Nationaldands, dandses af Mad. Flora Price og Jfr. Pettoletti, paa Forlangende: Pas de denKosale, dandses af Julius og Sophie Price; 4) og 5) Rose, eller: Værtshuset i Skoven, stor Røver=Pantomme i 2 Acter, med tilhørende Dandse. Entreen: den her sædvanlige Theaterpriis, 2 ½, forBørn 1 P. Forestillingen begynder præcise Klokken 7. Indg. aabnes Kl. 6. Det nærmere erfares af Placaten. Brødrene Price.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Til Efterretning for de Søefarende, der besøge den herværende Havn, tjener, at der efter den ifjor paabegyndte Udbygning og Udvidelse af Havnen, fortiden, ved laveste Vande, i samme befindes 6 a 7 Fod, og ellers 7 a 8 Fod Vand. Naar Udbygningen er tilendebragt, hvilket vil skee iaar, vil Havnen efter al Sandsynlighed kunne søges af Skibe, der stikke 9 a 10 Fod, og afgive Plads for 50 a 60 saadanne Fartøier. Det nærmere herom skal i sin Tid vorde offentliggjort. Grenaae Havnecommission, d. 1ste Mai 1845. H. Hartvigson, Kruse. Gether. G. M. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, med Hensyn til Jndholdet af en i det beslaglagte a 107 af bemeldte Blad for Løverdagen den 10de dennes indført Artikel, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fr. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. Danske Cancellie, d. 13de Mai 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren af Bladet "Corfaren, N. L. S. Gram, tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af tvende i det beslagte Ns 242 a bemeldte Blad for Fredagen den 9de dennes indførte Artikler, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fr. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. Danske Cancellie, d. 13de Mai 1845. Da en borgerlig Session vil blive afholdt Tirsdagen den den 3die og Onsdagen den 4de Juni paa Raadstuen og begynde om Formiddagen Kl. 9, for at complettere Jægercorpset og Brandcorpset, saa paalægges herved de herværende Jndvaanere, som ifølge Lovgivningen ere pligtige at indtræde i et af disse Corps, at møde for Sessionen, hvilket vi ogsaa opfordre deres Huusbonder at bidrage til Første Dag skeer Begyndelsen med 1ste Rohde efter Huus numer og continuerer saalænge muligt, iøvrigt vil, forsaavidt Kundskab haves til de Personer, som ere pligtige at møde, Tilsigelser vorde givne dem til den Dag de skulle give Møde. Den Udeblivende vil vorde ansat efter Sessionens Skjønnende, uden at der senere kan reflecteres paa hvad han maatte have at anføre. Aarhuus den 25de Mai 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Kæmnerregnskabet pro 1844 med tilhørende Bilage er henlagt til offentligt Eftersyn i Magistratssalen paa Raadstuen, og forbliver henliggende der i de befalede 3 Uger fra den 24de at regne. Aarhuus Raadstue, den 22de Mai 1845. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
De Forældre, som til næste Skoleaars Begyndelse, den 1ste September, önske Sönner optagne som Disciple i Kolding lærde Skole, anmodes herved om snarest muligt at anmelde Saadant for undertegnede Skolens Rector. Med Anmeldelsen maae fölge de fornødne Oplysninger angaaende Disciplenes Alder og hidtil nydte Underviisning. Kolding lærde Skole, d. 17de Mai 1845. Mag. C. F. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
At der ifølge den Kongelige Generalpost-Directions Circulaire af 19de f. M. er, fra Begyndelsen af indeværende Maaned, oprettet en Postexpedition hersteds, hvor Enhver vil kunne indlevere og erholde sine Breve udleverede, bekjendtgjøres herved. Ans Posterpedition, den 17de Mai 1845. A. Finderup. Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Jensen her i Byen, som befalet Sagfører for Aftægtsmand, Niels Nielsen Linds Enke, Bodil Sørensdatter i Hørning, ifølge hende meddeelt Bevilling til fri Proces og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te October f. A. til Eiendoms Doms Erhvervelse paa tvende fra Christen Revsbechs forrige Sted i bemeldte Hørning, ifølge det Kongelige Rentekammers Bevilling af 10de Januar 1835, afhændede Parceller, nemlig N 2 af Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., og 3 3 af Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., der under 30te Marts 1841 er hende tilskjødet af Arvingerne efter afgangne Skolelærer og Kirkesanger Frederichsen, hvis Adkomst ikke findes tinglæst, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel den eller de, som maatte formene at have nogen Adkomst eller Prætensior paa de ommeldte tvende Parceller, til at møde for Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg Herreders Ret paa Randers Raadstue, den første Tirsdag i September Maaned 1846, om Formiddagen Kl. 10 slet, for dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre, da saafremt Ingen før foreskrevne Tids Forløb skulde melde sig, Citantinden derpaa vil erhverve Eiendoms Dom, efter nærmere Paastande. Ingen Forelæggelse eller Landag gives i Følge Forord af 3die Juni 1796. Randers, den 13de Mai 1845. A. L. Reiersen. (L. S.) John Finsen, virkelig Cancelliraad, Herredsfoged. og Skriver i Hasle, Vesterlisberg, Framlev og Sabroe Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Gjørvitterligt: at ifølge Begjæring af Huusmand Ole Rasmussen Vitved i True og efter dertil under 3die d. M. allernaadigst forundt Bevilling bliver den eller de, som maatte være i Besiddelse af efternævnte Gields documenter, nemlig: a) en af Boelsmand Jens Seiersen i True under 28de Juni 1824 til Kjøbmand Peder Herskind senfor udstædt og den 7de Juli f. A. tinglæst Obligation, stor 160 Rbdlr. Sølv eller 200 Rbdlr. Sedler, med første Prioritets Panteret i Debitors Huus i bemeldte True Bye, en Parcel af 2 Skpr. Hartkorn med deraf indkjøbte Konge og Kirketiende, samt en Jordeiendom af omtrent 10 Skpr. Land, Alt under True Bye henhørende; og b) en af Maren Andersdatter, Enke efter fornævnte Jen Seiersen, til Ungkarl Jens Pedersen i True under 9de Februar 1831 udstædt og den 2den Marts f. A. tinglæst Obligation, stor 50 Rbdlr. Sedler, med 2den Prioritets Panteret næstefter 160 Rbdlr. Sedler, i Debitrix's Huus i True Bye med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fr., Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiende af dette Hartkorn, samt alt hendes eiende Besætning, Ind- og Udboe, Intet undtaget. herved med Aar og Dags Varsel indstævnede til at møde inden Hasle &c. Herreders Ret den første Onsdag i September Maaned 1846, Formiddag Kl. 10, for enten at beviisliggjøre deres Ret til bemeldte bortkomne Obligationer, eller at see samme ved Dom at blive mortificerede efter derom nærmere nedlæggende Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Det betydes, at ifølge Fr. 3die Juni 1796 finder Forelæggelse og Lavdag ei Sted. til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hasle a. Herreds Contoir, den 18de Mai 1845. John Finsen. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Boer og Nim Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Gjørvitterligt: At efter Begjæring af Hospitalsforstander Ritmester Andreas Carl Vilhelm Norup af Hanstedgaard, og ifølge dertil under 3die April dette Aar allernaadigst forundt Bevilling, bliver den eller de, som maatte have i Hænde en af Gaardmand Rasmus Christensen af Egeberg Mark til Aftægtsmand Peder Nielsen af Egeberg den 16de December 1826 udstædt og den 20de April 1827 under Boer og Nim Herreders Ret tinglæst Panteobligation, stor 200 £ Sedler, hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i den Debitor da tilhørende. nu af bemeldte Ritmester Norup eiende Parcel N i paa Egeberg Mark af Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til at møde inden Boer og Nim Herreders Ret, som holdes paa Horsens Raadhuus den første Fredag eller ordinaire Retsdag i Julii Maaned 1846, Formiddag Kl. 10, for med bemeldte Obligation, som forlængst skal være indfriet uden at være udslettet af Pantebogen, at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da, saafremt Ingen inden foreskrevne Termins Udløb dermed skulde melde sig, Obligationen ved Dom vil blive mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Forordning 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Horsens, den 2den Mai 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Niels Rasmussen Rødder i Sønderborup, Hadslund, Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltert hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 11te Juni og Onsdagen den 30te Juli d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 5te Mai 1845. Leverkhuusen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Placat. Mandagen den 2den Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages offentlig Auction i Aarhuus, Hospital over afdøde Hospitalslemmers Efterladenskaber, bestaaende af: Dragkister, Kister, Skabe, Borde, Stole, Sengeklæder, Gangklæder, Lagener og Kroplinned, m.m., samt en stor Bilæggerovn. Aarhuus, d. 20de Mai 1845. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Tirsdagen den 3die Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Smedemester J. C. Jensens Enke foretaget offentlig Auction i hendes Bopæl, i Gaarden Nr. 274 ved Agen heri Byen, over en betydelig Deel Smedeværktøi og Løsøre, bestaaende af: Ambolter, Hamre, Rifler, Skruestikker, en Blæsebælg, en ny Bognaxel, en Kanapee og en Jernseng m. m. m. Hvilket herved, til Lysthavendes Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus, den 21de Mai 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Efter Begjæring af Veilby Pastorats Beboere bliver det dem tilhørende i Veilby Krat beliggende Huus, 7 Fag stort, som tilforn har været beboet af Skovfoged Søren Andersen, med tilliggende Jordlod af Hartkorn ny Matr. 1 Skp. 1 Fdkr., stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes i bemeldte Huus Tirsdagen d. 3die Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og da bortsolgt, saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Husets nuværende Beboer, og ville desuden blive fremlagte ved Auctionen, hvor Lysthavende indbydes at møde. Hasle a. Herredscontoir, den 24de Mai 1845. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-27
Dampskibet Løven fortsætter sine sædvanlige ugentlige Farter mellem Kiel og Snoghøi, der fra 3die Juni, indtil Udgang August, ligesom ifjør forlænges til Aarhuus.