Berlingske Tidende, 1822-07-19
Over Øen Chios's Ulykke er endog Sultanens Søster, Prindsesse Fatma, opbragt. Denne Ø var anviist hende til Appanage, og indbragte hende aarligen en Sum af 1200 Punge. Ved denne blomstrende Øs Undergang ere hendes Jndkomster altsaa blevne meget forringede; saa at Sultanen fandt for godt, til Skadesløsholdelse at lade hende overgive et stort Antal Slaver. Men Prindsessen, sendte Foræringen tilbage, som der siges, med de Udtryk: "De havde været bedre, at den rasende Capudan=Pascha havde udfør et Foretagende mod Morea, og der tilintetgivet Troens Fiender, istedet for at overfalde og slagte de fredelige Jndvaanere paa Chios Hun kunde ikke antage Foræringen, og vilde aldrig mere høre noget fra Capudan=Pascha." Disse stolte Yetringer af en Prindsesse, der har saa stor Jndflydelse, kunde gierne engang vorde Capudan=Pascha farlige. Elendigheden paa Chios overgaaer Alt, hvad Histerien fortæller og Rædselscener. Vi ville her blot nævne et som Spectateur orental af 24de Mai opgiver : at indtil den 20de Mai vare efter Toldlisterne allerede udførte 30,000 Qvinder og BørnDen føier ved et andet Sted til: "Der gives ikke Taarer nok til at begræde Øens Skjæbne." Vi henvise vore Landsmænd til dette Blad selv, for at læse disse Rædselscener. Lithada (Eubba) den 20de April. De vigtigste Puncter, imod hvilke Grækerne især maatte sætte alle deres Kræfter i Bevægelse, vare Zeitun og Neapatra, Nøglerne til Thessalien, som endnu stedse sukkede under Tyranniets Aag. De paa Thessaliens Grendse, under Anførsel af den heltemodige Odysseus, til Beskyttelse af Thermopylerne staaende Tropper, hvilke siden Begyndelsen af Krigen mange Gange have tilbageslaget den ofte sen Gange stærkere fiendlige Magt, vare imidlertid ikke stærke nok, til allene at begynde Angrebs=Operationerne. Til deres Forstærkning fordrede man et Antal Hielpetropper fra Pelepones, hvilke ogsaa den senere Tid, under General Niketas Anførsel, vare ankomme den til. Den hele Hær bestod nu af over 10,000 Mand og blev deelt tvende lige stærke Corps, hvoraf det ene under Anførsel af Niketas og Odssens rykke frem mod Zeitun, men det andet, der anførtes af CapiKontojannes, skulde angribe Neapatra. Paa Langfredag, den 12te April n. St., mod Aftenen, indskibede sig de til Zeitun bestemte Tropper, i alt 5000 Mand, i Paliurochori (Wrachori ) paa syn store og flere mindre Fartøier, og landede den 13de April ved Fleken Schines, ikke langt fra Hylida; men neppe vare henved 3 Grækere stegne i Land, førend en tre Gange saa stærk fiendtlig Tro overfaldt dem, og nøgte dem til at rykke tilbage mod Strandbredden, Men imidlertid at disse i Orden trak sig tilbage, fandt de paa Skibene Leilighed til at sætte endnu nogle hundrede i Land, hvilke i jo bindelse med de andre strax styrtede sig paa Fienden, kastede ham et Øieblik tilbage, dræbte 30 af hans Folk, gjordte sex til Fangen og forfulgte ham til Hylida. Her kunde han imidlertid ei heller for svare sig, men blev drevet paa Flugten; halvfierdssindstyve Albanesere, som havde indesluttet sig i tre faste Huse, fandt deres Død Flammerne. Samme Dag begav Odyssens, med omtrent Hundrede Mand, sig tilsøs til St. Marina, en tre Mile fra Zeitun liggende Flekke, fordrev efter en kort Modstand de der staaende Tyrker, 200 i Tallet, og indtog denne fordeelagtige Stilling. Paaskesøndag den 24de April, rykkede Tyrkerne, 3000 Mand stærke, forsynet med Cavallerie og Artillerie, imod Grækerne, og angreb først Stillinger, paa St. Marina, hvilken Odyssens holdt besat med 2000 Mand, som de forsøgte at bemægtige sig; men da de her standhaftig bleve tilbagedrevne, saa vendte de dem pludselig mod de i Hylida staaende Grækere. Der opstod en levende Fægtning, som vedvarede indtil Aften Tre Gange styrtede Tyrkerne løs paa Grækerne, og hver Gang blev de tappert kastede tilbage. Med Nattens Begyndelse ophørte Fægningen. Tyrkernes Rytterie havde i denne Trefning lidt mere en Fodfolket. Da imidlertid Tyrkerne, som havde Cavallerie og Artillerie hos sig, havde taget Stilling paa en Slette, hvorved vore Troppers Communication blev afbrudt, saa fandt Grækerne det fordeelagtigst, henimod Midnat at trække alle Tropper paa St. Marina sammen. Capitain Diamantis trak sig derpaa i Stilhed og største Orden til Havet, og indskibede sig til sin Bestemmelse, medens General Niketas med Sværdet i Haanden banede sig Vei giennem den fiendtlige Magt. Tyrkerne, som ansaae denne Bevægelse for en Adspredelse, vilde afbenytte Leiligheden, rykkede den 15de April med heele deres Magt imod vore Tropper, og søgte ved deres Skyts af drive dem ud af enhver fast Stilling; men deres Anstrængelse, blev ved vore Troppers Tappærhed frugtesløs. Fienden affyrede et stort Antal Kanoner, og kastede Bomber paa Grækerne, uden at skade dem det mindste. Det Tyrkiske Artilleries Dygtighed er bekiendt nok: det sikkreste Middel til ikke at blive truffen, er, ikke at vige fra sit Sted. Dog, da Fienden vovede at nærme sig vore Skandser, da følte han Virkningen af de Græske Geværer. Begge de tappre Feltherrer Niketas og Odyssens, brændende af Utaalmodighed, kastede tilsidst deres Geværer fra sig, greb til Sablerne, og tilraabende deres Soldater: "følg os." styrtede de sig modig iblandt Fienderne. og drev dem mere end een Miil tilbage. Tyrkernes Tab paa denne Dag beløb sig til 157 Døde og tre Gange saamange Saarede. Vihavde kun een Død og nogle Saarede. Dette synes vel utrolig, men er dog ikke desmindre Sandhed. Men Fiendens hele Tab i Fægtningerne alle tre Dage udgjør mere end 500 Døde ; Vi tabte i alt 30 Døde og 58 Saarede. Fra den 15de April til i Dag have begge Partierne holdt sig rolige; men Grækerne gjorde Tilberedelse til næste Dag at angribe Zeitun. Denne Stads Citadel er kun svagt, og lider Mangel paa Vand. Skulde de ville beleire Tyrkerne, er det at haabe at disse der ikke længe ville kunne holde sig. - Medens dette foregik ved Zeitun, angreb ogsaa det mod Reapatra afsendte Corps denne Stad modig, og bemægtigede sig samme. Tyrkerne trak sig paa hiin Side af Sperchios's Bredde ved Byen Lianoklade, hvor de, dækket af deres Cavallerie, ville forsvare sig. Vor Hensigt er saasnart vi have forsikkret os Besiddelsen af Zeitun og Reapatra paa alle muelige Maader at trænge frem mod Larissa, og at øde lægge de der værende Fiender.