Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-11-16
Politikens Forhandlinger. Belgiske Anliggender. Det afgjørende Øieblik er forhaanden, da Terningen om Fred eller Krig skal kastes Til en lettere Oversigt af de mange hidhørende og hinanden krydsende Beretninger ville vi bringe disse under særskilte Synspunkter og til den Ende inddele dem i de officielle, de stedfindende Foranstaltninger og Tilberedelser, samt endelig de forskjellige Anskuelser om det mulige Udfald. - - Til officielle Artstykker hører saaledes: 1) Konventionen imellem Frankerig og Storbrittannien, undertegnet i London den 22 Octbr. af de dertil befuldmægtigede, Fyrst Talleyrand og Lord Palmersion. - Som bekjendt, indeholde dens 5 Artikler i det Væsentlige: a) Opfordring til Kongen af Nederlandene og Belgiernes Konge, inden den 2 November at forpligte sig til at rømme hinandens Gebeet til den 12te, da Engelland og Frankerig i modsat Fald ville skride til de fornødne Tvangs=Forholdsregler til Traktatens Udførelse af 15 Novbr. 1831. b) Skulde Kongen af Nederlandene vægre sig herfor, da ville begge kontraherende Magter ufortøvet lægge Embargo paa alle nederlandske Skibe i deres Havne, og give befaling til deres Krigskibe, at anholde og opbringe alle nederlandske Skibe, som de maatte træffe i Søen, til hvilken Ende en forenet fransk engelsk Eskadre skal opstilles paa de hollandske Kyster. c) Skulde de nederlandske Tropper endnu den 15 No. vember befinde sig paa belgisk Gebeet, da skal et fransk Armeekorps rykke ind i Belgien, for at tvinge dem til at rømme samme, vel at forstaae, saafremt Belgiernes Konge forud har yttret sit ønske desangaaende." d) Skulde nys meldte Forholdsregel blive nødvendig, da skal den være indskrænket til de nederlandske Troppers Fordrivelse fra det Antverpener Citadel og de dertil hørende Forter og Punkter, hvorhos de Franskes Konge udtrykkelig forpligter sig til, ingen af Belgiens faste Pladser at lade besætte af sine Tropper; men saasnart Citadellet er rømmet af de nederlandske Tropper, skal det strax overgives de belgiske Militair=Authoriteter, og de franske Tropper ufortøvet trække sig tilbage paa fransk Gebeer. e) Nærværende Konvention skal ratificeres og Ratificationerne udvexles i London inden 8 Dage, eller om muligt før. - J Jndledningen siges, at Engelland og Frankerig af Belgiernes Konge ere opfordrede til at bringe den i Forening med Keiseren af Østerrig, Kongen af Preussen og Keiseren af Rusland garanterede Traktat af 15 November 1831 i Udførelse, og da alle de 5 Magters fælleds Bestræbelser, som have undertegnet Traktaten, for ved Underhandlinger at opnaae Maalet, have forseilet deres Virkning, samt da Man er overbeviist om, at Europas almindelige Fred ved en længere Opsættelse vilde være alvorlig truet, have de, uagtet den Smerte, som de føle over, forØieblikket ikke at finde deres Majestæter Keiseren af Østerrig, Kongen af Preussen og Keiseren over alle Russer, beredte til at tiltræde de virksomme Forholdsregler, som Traktatens Fuldbyrdelse udkræver, besluttet at opfylde deres egne Forpligtelser i denne Henseende o. s. v. 2) Kongen af Hollands ligeledes forhen ommeldte Vægring for at rømme Antwerpen, paa Engellands og Frankerigs Forlangende. Denne Beslutning er, som den Londonner Koureer fortæller, eenstemmig og uden nogensomhelst Betænkning taget af de hollandske Ministre, og især har Prindsen af Oranien yttret sig med en Varme og Energie, som sætter det uden for al Tvivl, at han fuldkommen deeler sin Faders faste Villie. Kuns i eet Punkt var det holland ste Kabinet af ulige Mening: flere Medlemmer vilde strax have Repressalier anvendt imod de franske og engelske Skibe og forbyde dem at afseile fra de hollandske Havne; men Kong Wilhelm erklærede sig herimod, da det vilde være en Uretfærdighed at angribe Privatpersoners Eiendom i politiske Feider, og ligesom en disciplineret Hær til Lands skaaner denne, burde det samme finde Sted i en Søekrig." Denne humane Yttring af den høihjertede Konge maa nødvendig paadrage den desuden saa lidet populaire Krig endnu flere Antagonister i Engelland. Det kan her endnu bemærkes, at i den Meddelelse, som Udenrigsministeren nylig gjorde Generalstaterne, beraabte han sig blandt andet paa, at Konferentsen i sin Note af 10 Juli selv har antaget, at Traktaten imellem Nederlandene og Belgien skulde ratificeres, hvilket nødvendigt maatte skee, førend Rømningen kunde iværksættes, ligesom Rigets Jnteresse forbød Hs. Majestæt, at opgive dette Underpant paa at opnaae billige Betingelser. 3) Et Embargo paa alle nederlandske Skibe, samt Forbud til brittiske Skibe imod at afseile til nederlandske Havne besluttedes i det storbrittanniske Geheimeraad den 6d., saavelsom at de anholdte nederlandske Skibe med Ladning og Mandskab skulle opbringes til brittiske Havne. Den følgende Dag blev bekjendtgjort paa Lloyds, at Admiralitete har truffet Forholdsregler til brittiske Skibes Beskyttelse i de nordiske Vande. Jmidlertid vare Præmierne paa Holland strax stegne fra 10 Sh. til 5 Pd. 5 Sh. Fra Gravesand afseilede i all Hast 2 hollandske Skibe, et tredie, Neptun fra Amsterdam, blev allerede anholdt. Fra Rotterdam vare ligeledes den 6 d. afseilede 39 engelske Skibe derimod skulde Post-Forbindelsen med begge Regjeringers Samtykke vedvare. 4) En Anmeldelse i den franske Moniteur af dette korte lakoniske Jndhold: Den 4 Novbr. Kl. 1 Middag har Regjeringen ved Telegrafen faaet følgende Depesche, dateret Haag den 22 November ved Midnat: "Den franske Ambassadeur til Statsraadspræsidenten. Den hollandske Regjering vægrer sig ved at rømme det belgiske Gebeet til den 12te. 5) De russiske Befuldmægtigedes Ophævelse af videre Deeltagelse i Konferentserne, der ansees som en formelig Protest imod Schelde-Expeditionen. (Samme findes ligeledes allerede anmeldt i sidste Mandags=Avis S. 745.) - Endelig 6) en Artikel i den preussiske Statstidende, hvorefter Hs. Majestæt Kongen, overeensstemmende med sine til enhver Tid afgivne Erklæringer og i Forstaaelse med Østerrig, og Rusland, har ladet Regjeringerne i Engelland og Frankerig tilkjendegive, at Høistsamme ikke allene maa nægte de af dem besluttede Tvangs=Forholdsregler enhver Nedvirkning, men ogsaa sit Samtykke, og ydermere har besluttet at opstille et Observationskorps ved Maasfloden, for ved en fransk Armees Jndrykning i Belgien at være bered til af afvende de mulige Følger, hvilke de tilsigtede militaire Operationer kunne have for Tydsklands og hans Staters Rolighed, som overhovedet for den almindelige Fred. Jfølge heraf har Hs. Majestæt givet de fornødne befalinger til de i Rhinprovindserne og Westphalen staaende Armeekorps og Opstillingen af bemeldte Observationskorps vil ufortøvet finde Sted." Til de allerede iværksatte Anstalter eller Tilberedelser kan henregnes: at den engelske og franske Eskadre i Spithead den 4 d. lettede Anker og gik til Seil ved gunstig Vind Admiral Malcolm befandt sig ombord paa Linieskibet Done gal paa 74 og Admiral Villeneuve paa Suffren paa 90 Kanoner. Det var ialt 5 engelske og 5 franske Skibe, som saaledes afseilede til Dünerne, hvor endnu 5 andre Skibe skulde støde til dem. En stor Mængde Tilskuere var forsamlet ved Kysten, og saae med blandede Følelser det uhørte Skuespil, hvorledes det brittiske Unions=Flag seilede i broderlig Forening med det treefarvede franske Flag. At en Demonstration vil og maa finde Sted kan neppe omtvivles men ligesaalidet at den engelske Regjering med et tungt Hjerte indlader sig paa slige Operationer, uden at vide, hvorvidt de skulle føre. Om Flaadens videre Bevægelser haves endnu ingen Efterretning. Den 5te skulde Afseilingen til den hollandske Kyst have gaaet for sig; men en hæftig Storm, hvori Krigskibet Southampton blev saa ilde tilredt – som det hedder af en Lynstraale. – at Man troede det maatte seile tilbage til Portsmouth, forhindrede det. Londonner Breve af 9 d. sige endog, at der skulde være givet befaling til at opsætte Afseilingen indtil videre. Man befrygter, at en Bestemmelse, hvorefter begge Nationers Fartøier skulle agere afhængige af hverandre, vil hindre Enheden i Bevægelserne.