JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J Gaarden staaer 2 Brønde med nye Pompetræer og dertil hørende Redskaber. En lang skyggefuld og sielden Aller af store Lindetræer og smaae Lindehække ved Siden, gaaer igiennem Haugen, som endeer ved den forbiløbende Aar, hvor der gives Leilighed til fornøieligt Fiskerie, og haves derved Vaskested for sig selv. De meest udsøgte Sorter at Æbler, Pærer, Blommer, Kirsebær, Stikkelsbær og Ribs vere der i Overflødighed, paa de af Hans Excellence plantede og i beste Grøde staaende Træer. Foruden et Lysthuus ved Aarn, er ogsaa i Haugen opbygt 2 smaae Huse til deri at henlægge Haugefrugter, forrare Haugeredskaberne, og at hensætte Gaardens Brandredskaber. Ved samme Auction bliver tillige bortsolgt 2de dermed indkiøbte Tofter, indeholdende circa 40 Tdr. Land og beliggende tæt ved Byen, den ene paa omtrent 13 Tdr. er rundt om indhegnet, og efter Hærd og et specielt Privicin gandske atskildt fra Byens øvrige Tolt og Markjorder. Skulde denne Gaard eller disse Eiendomme forinden Actionen vorde bortsolgt underhaanden, skal herom skee Bekiendtgjørelse saa hastig muligt. Liebhabere behage desangaaende at henvende sig til Underskrevne, eller til Proprietair Hr. Niels Secher, paa Kiærgaard. Aarhuus, den 18de Jan. 1805. J. Stougaard. J. Kiær. Formedelst Alder og dermed fordunden Svaghes er jeg Undertegnede findet underhaanden at afhænde mine 1) Min paaboende Gaard, beliggende paa denne BeisMiddelgades Nordre Side under No. 93, bestaaende at 19 Fag 2 Etage Ege Bygning til Gaden, hvorunder er 15 Fag tør og til al Brug tienlig Kielder. a) Et Sidehuus med Udsigt til For og Tømmergaarden af 12 ethalv Fag 2 Etager høi Eege Bygning indrettet til Maltiørring, Brygning og Brænderie. b) J Forgaarden er 10 Fag Halvtag til Brænde m.v.c) Et Baghuus 2 Loft nye Elve Bygning af 23 Fags Længde til Haven, hvorudi er 4 Fag indrettet til Beboelse for en liden honet Familie. J ørrigt er Pakhuse Rullestue, Hæste= og Fæestald. d) J Tømmergaarden er 3 Fag Halvtag til Tømmer og Brædder. 7 Fag Dito til Vognremisse har Loft m. m. 1) Med Gaarden følger: et complet Brændeviinsredskab, paa 2 enhalv Td. Rum, med dertil hørende Kar Ankere a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
En Bryggerkiedel paa 3 Tønders Rum med dertil hørende Tappe og Svalekar m.v. Et Støbekar, paa circa 38 Tønders Rum. J Gaarden er 2 murede Brønde, hvoraf den ene er tilstrækkelig til Maltgiørerie, Bryggen og Brænden. J Værelserne ere 5 Jernkakkelovne. Ved Gaarden er en god Frugt og Kiøkkenhauge. Saavel til Hoved som Tømmergaard er separat Jndkiørsel. Kiøllen er for 2 Aar siden, efter befalet Maade af nye bygget. Hele Gaarden oven og under forsynet med Stroehielker. Lofterne saa godt som nye i øvrigt vel vedligeholdt, som af Liebhaverne dedre skiønnes end her beskrives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
2) En Gaard paa Studsgade, bekiendt under Navn af Haargaarden, bestaaende af 14 Fag 1 Loft høi Gadehuus, 12 Dito Sidehuus, alt Ege Bindingsværk indret ret for Jndqvartering til 32 Mand. J Værelserne ere opførte 4 dobbelte og i enkelt Skorsteen, i samme ere 4 Stkr. Kakkelovne. I Gaardsrummet en muret Brønd med godt Vand, og skiøn Plads til flere Bygninger. Gaarden forevises ligesom Kiøb sluttes af mig selv, eller den jeg dertil maatte committere, og blandt Conditionerne bliver, at Gaarden tiltrædes dette Aars Michaelie. De 2 Dele af Kiøbe Summen kan blive staaende i 1ste Prioritet mod lovlig Rente. Aarhuus, den 10de Jan. K. B. Galthen. sal Kruuses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Adskillige Sorter fine Agravler, Magen Aqvart, Enebær Dito, Resmarin Dito, Krusemynte Dito med tere Sorter, faaes for billig Priis hos M. Langberg. paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J Stedet No. 13 paa Venergade er en Stue med Kiøkken og Spnekammer til Leie til Paaske, Liebhaberne. denvender sig til Martin Bock, Glarmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Tor Favnebrænde faaes hos L. Koch paa Tangen. J Midten af Februarii Maaned førstkommende agter jeg atter at lade holde Auction hos mig over indlererede Vahre. De som da ikke endnu maatte have betalt deres Regninger for de Auctioner hvis Jndkassering mig har været anbetroet, bliver ikke ved denne givet Credit men kan rente paa lovlig Maade desangaaende at vorde tiltalte. Aarhuus, den 19de Jan. 1805. L. Jørgensen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de d. M., som er læst ved dette Stæds Over- og Underret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Tidender og den Altonaiske Mercur, alle som formene sig at have noget at fordre efter me afdøde Mand, Kiøbmand Jacob Kieldrup her i Byen, saavel i Henseende til den af ham førte Handel, som og til hvad han som Overformynder maatte have havt under Hænde, saadant for mig eller Laugværge inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, d. 16 Jan. 1805. Karen Pedersdatter Roygaard, sal. Jacob Kieldrup. Som Laugvarge, P. Røygaard. Paa Grund af Hans Majestæts allernaadigste Devilling under 31te f. M. bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldede alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter heri Aarhuus bortdøde Mad. Bodel Marie Henningsen, Enke efter forhen afdøde Kiøbmand Johaunes Høst, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for os som Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggjøre. Aarhuus, den 10de Januarii 1805. N. Hvid, Petersen, Borgemæster. Oberanditeur, Raadmand og Boefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Gode Kaffebønner, fiin Raffinade og Melis er at faae hos Jacob Due. Tilkjøbs. En mig tilhørende og mit iboende Sted ibygget Leiehed paa 3 Fag, med dertil liggende Gaard og Haugeplads kan erholdes tilkiøbs hos Jngeborg Klincks Enke, boende i No. 10 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
En honet Mand ønsker nu Son 15 Aar gl. emploieret ved Handelen eller ved Pennen, han bestedet til hvilken af Deelene de fornødne Egenskaber. Anviisning giver Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
En Krambord med Reoler er til førstkommende Paaske at faae tilkjøbs hos Christian Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Indenlandsk. .¬ H. K. H. Kronprindsen har skiænket Selskabet for Svømmekunstens Udbredelse en aarlig Understøttelse af 50 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Prinds Henrik af Preussen har tilsendt sin Trolovede, vor Prinsesse Louise Charlotte, et rigt Garnitur Diamanter, som den nylig ankomne preussiske Charge daffaires DArrest har overleveret. H. H. Prindsessen har i gien tilsendt sin Kiæreste sit Portrait i Miniatur, som skal være meget lignende udført af den berømte Maler Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Roeskilde den 20de Jan. Fra vort Hof var givet Ordre til at man her paa den bedste og ærefuldeste Maade skulle modtage Deres svenske Majestæter paa Palaiet, hvortil det Fornødne af det kgl. Kiøkken og Sølvkam mer, tilligemed kgl. Pager, Lakeier og Epvipage var forud hidkommet. Ligeledes bereddede Borgerskabet sig til at bevise ham al muelig Honeur. Endskiønt de høie Herskaber ikke reiste incognito, blev dog det sidste forud frabedet, og det første modtoges ei heller. Thi endskiøndt Vognene holdt for Palaiet og Kongen alt var udstegen, steeg han dog strax ind igien og befalede at kiøre til Postgaarden, hvor han spiste og forblev Natten, over. Dagen derpaa gik Kongen til Domkirken og besaae Begravelserne, hvorpaa begge Majestæter og Svite afreist Kl. 8 trefierdedeel, for over Slangerup og Fredensborg at naae Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Den unge svenske Vice Konsul Giøerselt, som i en Tid havde opholdt sig i Stokholm, for der at giøre sin Opvartning for sin hiemforventende Konge, reiste, paa Efterretningen at Kongen var reist landsværts hiem, fra Stokholm i Torsdags Aftes, og ankom endnu i Eftermiddag hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Helsingøer den 21de Jan. J Søndags opførtes paa Helsingøers Theater ; Hververne, og blev denne Forestilling bræret med de svenske Majestæters, Kronprindsens, Prinds Christians og Hertugen af Augustenborgs Nærværelse med talrige Følge. I Jndgangene til Komedichuset paraderede Soldater. Opgangen, og Pladsen, som Herskabet indtog, var belagt med Gulvtepper og Gangene samt Forsalen skal have været meget net oplyst. Ved deres Ankomst blev Herskabet modtaget med 3 Hurraraab og derpaa blev fremsagt en Prolog, som i denne Anledning var bleven forsattet af Hr. Søeborg. Herskaberne bivaanede Skuespillet til 8 enfierdedeel. Bestoreren af Theatret, i Jnstructeurens Fraværelse, skal, i den korte Tid han havde til at berede sig derpaa, som var fra Kl. 1 Søndag Middag, giørt alt Udførelsen af Hververne. J Eftermiddags toge Deres Majestæter over Sundet, paa hvilken Overfart, de ledsagedes af Gen. Adj. Kommand. Lindholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Jndsendt. Sallige Johan Arnold Fischer, Din Person er her ikke meere; Dine Gierninger fulgte med Dig, men Følgerne af Samme oprette Dig herneden et varigt og hæderfuldt Minde paa Dine efterladte Godser. Jblant Landets Propretairer havde Du uden Modsigelse den første Rang; miskiendt var Du ikke, dog et saa udmærked, som Du fortiente, dette forlangte Du ei eller at blive Neppe har Nogen af Dine Lige ei allene opbygged, men og pryded ejende Kirker som Du; Sex Saadanne ere mig bekiendte, Nogles fra Grunden af opbygte og blyetagte Taarne og Spire hvor Jngen før var, prange med Dit Minde. Hvor finder Man saadanne Fæste bønders Boeliger, deres udskiftede Marker, deres udflyttede Boeliger, Nogle endog grundmuurede, Alle varige. Haandværker indforde Du, nye og ukiendte Næringsveje anlagde Du. Flid gjorde Du almindelig: den Gamle sov ikke meere de lange Aftener bort paa sin Bænke, og den Unge kiendte ikke meere Lediggang. Velstand uden Yppighed, iblant Dine Undergivne, blev Din attraaende Løn; Enhver skulde boe vel, leve vel: Dine Bønders Vellevnet var Din jordiske Vellyst. Fortrinlig tog Du Dig af den opvoxende Ungdom, især den fattige og hielpeløse ved fornuftig Skolegang, og Tidens bedste Andvendelse, som Grundvold for dets kommende Liv. Velgiørende og landlige Videnskaber, berigede Du Godset med. Glade Mødre, uskammerede og u qvalte Børn, ved underviiste Gjordemødre, velsigne Dit Støv. Selv Dyrenes Hielp tog Du Dig af ved at afbenytte Dig Veterinær Skolen til bedste for heele Omegnen. Ved Dit skiønne Exempel lærdre Du Dine Bønder at af vinge den ubrugte, ukiendte og flumrende Jord Frugtbarhed. Hvor var Du ej nyttig, Men hvorfor blev Din Alder ej større, Efter Dinesert Mangfoldighed og Dit gavenende Liv at regne var Du en Olding. Hvil bedste Mand, Sov født blant din Fædre. En større Gavnekreds dit førte Liv skal hædre. Ø. Tødsløv Januar 24de 1805. Sadolin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken. Fruekirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Prædikanterne paa 4de Søndag efter hellig 3 Kongersdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Stud. Svaneberg. Cand. Theol. Munch. Hospitalskirken Cand. Theol. Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Udenlandsk. Frankrig. Den 11te Januarii blev et mærkværdig Lovforslag fremlagt i det Lovgivende Korps, at Statsraaderne Regnand og Pelet. Dets Hensigt er at skaffe de Fædre og Mødre Lettelse, som har en talrig Familie, men kun maadelig Evne, og hvis Børns Opdragelse derfor ville blive dem besværlig. Det indeholder følgende Udkast: Enhver Huusfader som har 7 levende Børn, kan udtegne en af Drengebørnene, der, naar han er 10 Aar gammel, bliver opdragen paa Statens Bekostning enten i et Lyceum eller i en Kunst og Arbeidsskole. J Frankrig er nu indrettet 32 Lyceer og der vil blive oprettet mangfoldige Kunst og Arbeidsskoler. Ved at optage og oplære en Families 7de Barn, i een af disse, giver man sammes Sødskende ligesom en anden Foder, og det sidste Barns Fødsel bliver ikke meere befrygtet som en formeret Byrde, men ønsket som en Kilde til Lykke og Glæde. J Følge et Keiserlig Decret, ere Lægerne Chausster, Leclere. Bailly, Hussen, Nysten, Hamel og Etcheverry beordrede at reise til Spanien for at under søge den der herskende Epidemiske Sygdom og at foreslaae de virksomste Lægemidler derimod. Den franske Kaver, General Perignen, har opbragt et engelsk Skib til Granville, som var bestemt ned Monderinger til de paa Øen Jersey værende engelske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Ved den sidste store Parade paa Pladsen ved Thuillerieslottet commanderede Prinds Joseph under Keiserens Befaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Den 14de Januarii har det Lovgivende Korps i en høitidelig Forsamling indviet Kelserens Statue, hvis Opsættelse i deres Forsamlingssahl, blev voteret, som et Beviis paa Nationaltaknemlighed, for den i forrige Aar fuldende Civil Lodder. Denne Statue forestiller Keiseren, med Civilcoderen i Haanden, og er forfærdiget af den duelige Konstner Chandet. Paa Fodstykket staaer: den første Keiser Napoleon, der lovgivende Korps. Fontanes, Præsident.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Doctor Castberg, som for den danske Regierings Regning reiser om, for at besøge alle Jnstitutter for Døvstumme og for at prøve alle de Forsøg der ere gjorte paa Døvhed med Galvanismus, er for nærværende Tid i Paris, hvor han, som Moniteuren siger: er i Særdeleshed modtagen med den Udmærkelse som hans Talenter og hans Reises ærefulde Hensigt, fortiener. Han agtede snart at reise derfra til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Spanien. Den 19de Decbr. har der raset en heftig Orcan paa den spanske Kyst, hvori 14 Kofsardieskibe og en fransk Krigscorvette ere strandede, 3 andre Koffardieskibe og en triserlig Brig, hvorpaa skal have været 300 Mennesker ere iganske undergaaede. Selv de engelske Skibe maae have lidt meget, i det ringeste ere de alle af Sigte. Staden Corunna er sadt i bedste Forsvarsstand. Alle Forter ere forsynede med behørigt Artillerie, Munition og fornøden Mandskab. J Fertol er der og sørget for Rhedens Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Den spanske Fregat Geertrud, som Engelænderne for nyelig har taget, kom fra Lima, tilhørte det philippinske Compagnie og havde halvanden Millioner Piaster ombord. J Gibraltar ligger der nu 30 spanske Priser, som ere opbragte dertil af Engelænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Holland. Privatbreve fra Paris indeholder den Efterretning, at Mulatterne paa St. Domingo skal have myrdet Dessalines, og derpaa forenet sig med den franske General Ferrand, som endnu holder Staden St. Domingo besadt. Dessalines skal endnu den 28de Octbr. have udstædet en Proclamation, hvori de strængeste Forholdsregler er anordnet imod de indfødte Negeres Udvandring, de skulle uden Forskiel skydes paa Stedet hvor man traf dem. Underskrivten paa Proclamationen var: "Givet i det Keiserlige Palais paa Cap, Keiser Jacob. Calrenne, General ved Hs. Keiserlige Majestæts Kavallerie." Hovedaarsagen til denne strænge Befaling, skal have været: at man fandt omtrent 20 Negere forstukne ombord paa et americansk Skib, hvorfra Negergeneralen Christoph afhentede dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
J lang Tid har man ikke været saa frygtsom forJsgangen og Strømmenes Optning i Holland som i Aar. J Mandsminde har Rhinen aldrig frossen til med saa høie Vande som i denne Vinter, den frysser gierne til med lavt Vande. Under Frysningen steeg Vandet fra 4 til 5 Fod til 16 og 17 Fod. Under Jsens Drivning er den skudt saaledes paa hinanden, at der staaer flere Jisdæmninger mellem Rom vegen og Byen Millingen, og Strømmen er forstoppet til 6 a 8 Fod over sin Bredde. Disse Jis dæmninger stopper Vandets Løb, og forstørrer Jis masserne saaledes, at Vandet ved Tørveir vil komme til at staae lige med Digernes Overflade. Jsær er en Jisdæmning skrækkelig, som staaer oven for Vaal og Rhinstrømmens Skillepunkt og truer Byen Mellingen, som ligger ved Vaalbredden, med sin ganske Undergang, saameget mere som man har sikker Efterretning om, at Rhinen, fra St. Goar til Bingen, staaer 12 Fod høiere end 1784. Man flytter allerede alt hvad man kan af løse Eiendomme fra Byen, og saasnart Toeveir indtræffer, maae Mennesker og Qvæg, som vil reddes, flygte til de Cleviske Bierge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Byen Millingen har ved 3 forhen skeedte Jndbrud mistet 21 Huse og i Aaret 1799 syn Huse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Bekiendtgiørelser. I Eftermiddag, (Torsdagen den 31te Jan.) Kl. 4 bliver extraordinair Generalforsamling i det foreenede dramatiske Selskab paa sædvanlig Sted, hvilket til Medlemmernes behagelige Efterretning bekiendtgjöres af Directionen. En Cand. Theol. önsker sig en Prædikecondition. Paa Lönnen sees ei saameget som paa en god Omgang, Adressecontoiret giver Anviisning desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Den mig tilhørende Gaard, beliggende i Jmmervad der i Byen under No. 345, og som i Brand Cassen. er assureret for 4000 Rdr., agter jeg underhaanden at bortsælge, naar nogen Liebhaver i Tide maatte melde sig, med hvem Conditionerne da nærmere kunde afhandles. J Tilfælde den ikke underhaanden bliver bortsolgt, stilles den til offentlig Auction, som til fin Tid skal vorde bekiendtgjort. Aarhuus den 26de Jan. 1805. S. M. v. Gersdorff, fød v. Reventlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Endnu er nogle friske Sitroner at faae og Bergenske Formelys med Bomulds Væger, hvoraf nogle Kasser er indsadt til Forhandling hos Køster. Muursteen er at faae tilkiøbs hos Lars Kiellerup, paa Vestergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Løverdagen den 26de Januarii er paa Torvet bleven borte et Merskums Pibehoved med Sølv Beslag og Rør. Finderen bedes at aflevere det paa Adresse=Contoiret imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Herved ombedes enhver, baade inden og uden for Byen, ikke at betroe nogen noget paa mit Navn, eller for min Regning, uden min egenhændige Underskrift, i manglende Fald erklærer jeg det for ugyldig, og aldeles ikke betaler det. Aarhuus, den 29de Januarii Silkeborg Gaard kan underhaanden faaes i Forpagtning. Silkeborg Mølle, ere Eierne og findet at bortforpagte paa fleere Aar. Liebhavere ville herom henvende sig til Overkrigscommissair Jngerslev paa Rugaard eller Ritmester Halling paa Friisholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Fredagen den 22de Februarii næstkommende Formiddag Kl. 10 slet bliver paa Tingstædet udi Martager, foretaget Licitation over en af Grundmuur opførende Bygning til Raadstue, Arrester, med videre fornøden Jndretning, efter den dertil approberede Tegning og Overslag, som forinden tilligemed Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Mariager, den 24de Januarii 1801. H. Tetens, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
En Gaard i en behagelig Egn af 2 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn med 4 nye opbygte Huse, hvortil kan avles 50 a 60 Læs Høe, saaes aarlig 6 Td. Rug, 18 Tdr. Byg, 18 Td. Haure, 2 Td. Ærter, 1 Tønde Hvede, 12 Skpr. Boghvede og 4 Lspd. Klever, fødes og græsses 20 Fæehøvder, 10 Faar, 4 a 6 Bæster, med Ege Bøge og Elleskov af 1000 Rdr. Værdie, tilligemed Hartkornets Konge- og Kirke-Korn-Tiende samt Kirke=Qvæg Tiende, er paa billige Vilkaar underhaanden at faae tilkiøbs. Stuehuset er smukt indrettet til Beboelse for en honet Familie. Eiendommene kan faaes enten samlede eller i Parceller, efter erhvervet Kongelig Tilladelse. Nærmere Anviisning giver Storring Præstegaard den 26de Januarii 1805. M. Thistrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Formedelst Forandring af Boepæl, ønsker jeg Undertegnede, underhaanden at sælge mit her i Byen iboende Sted, som bestaaer af 7 Fag Stuehuus til Gaden, 4 Fag Baghuus, som hidtil har været brugt til Smidie, og dertil Stedet liggende 12 Skpr. Land god og frugtbar Eiendomme tilgrændsende Stedet. At Stedet som af nyt og gode Materialier for 6 Aar siden er opbygt, og er endnu omtrent 18 Fag, Byggeplads til Gaden; de opførte Bygninger ere indrettet til Beboelse for en honet Familie, samt beliggende for den bedste Næringsvei her i Byen, tilkiengives af Eieren, som med de Lysthavende slutter Handel. Schanderborg den 28de Januarii 1805. Søren Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
Dersom nogen har sidstafvigte Onsdags Aften i Klubben ved Feiltagelse faaet en fremmed blaae klædes Overkiole eller saakaldet Cavai, underfoeret med grønt Flos, bedes han at sende den til Klubberten Hr. Møller som har lovet at lade den dringe til Eieren. Aarhuus, den 26de Jan. 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-30
En benet Mand ønsker sin Son 15 Aar gl. enploieret ved Handelen eller ved Pennen, han besidder til hvilken af Deelene de fornødne Egenskaber. An viisning giver Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Indenlandsk. Helsingøet den 21de Jan. Hs. K. H. Kronprindsen, vas i Dag tidlig paa Broen for at see og overtyde sig om Overfartens Muelighed for Deres Svenske Majestæter, der befandtes lettest paa Nordsiden af Kronborg fra grønne Have. Kl. 12 holdtes allerede Taffel hos Kongen af Sverrig, hvis Skaal blev honoreret med 27 Kanonskud fra Festningen, Kl. 1 ledsagede Kronprindsen, Dronningen af Sverrig og Kongen til Vogns og fulgte med dem og Prindsessen ud paa grønne Have til Afseilingsstedet. Fra Landet var slagen en Broe, betrukken med røde Klæde, hvorfra de kongelige Personer kunne beqvemt bestige Baaden. Her toge de kongelige Personer en meget venskabelig Afskeed. Ved Afseilingen bleve de hilsede med gientagne Hurra, som igien blev besvaret af de afseilende Høie Herskaber, der og blev saluteret af Festningen med 3de Gange 27 Skud. Kl. henimod 3 forkyndte Kanonerne i Helsingborg, de svenske Majestæters Ankomst dertil. Vore raske Færgefolk havde allerede bragt de høie Personer Kl. 2 en halv til Graverne, en halv Miil fra Helsingborg, hvor man fra hiin Side, da man der formodede Ankomsten, havde belagt den landfaste Js med Bræder, og hvor Majestæterne stege i Land og toge derfra til Helsingborg. Kl. 4 kom de fleste Baade igien tilbage, og Gen. Adj. Lindholm som ledsagede Deres Majestæter til Helsingborg kom imellem 6 og 7 tilbage og reiste strax til Kiøbenhavn. Efter Færgefolkenes Sigende have de Kongel. svenske Majestæter været meget tilfreds med disse og fornøiede over den hastige og lykkelige Overfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
I Helsingborg er Kongen og Dronningen af Sverrig bleven modtagen med de største Glædesyttringer. 1000 Bliklamper vare iforveien bestilte og afhentede fra Kbhvn, man har illumineret der 3 Aftener i Rad. Hr. Gen. Adj. og Comm. Lindholm har af Kongen af Sverrig til et Tegn paa hans Velbehag med sammes Omsorg ved Overfarten erholdet en brillant Daase med Kongens Ciffre; ligeledes Hr. Kammerherre Grev Moltke en kostbar brillant Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Hr. Skuespiller Søborg, som i en af ham selv forfattet Prolog bevelkommede saavel de svenske som danske høie Tilskuere, har af H. K. H. Kronprindsen faaet en Foræring af 500 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
De fra Helsingborg hiemkomne Færgefolk i Helsingøer berettede: at da de ved Landingen paa svensk Side strax beskieftigede sig med at indrette som et Tougrækværk for de høie Reisende, og som danske Søefolk, der altid anseer Donten for det væsentlige, havde Hattene paa under Arbeidet, kom en svensk Herre til, som sagde: "Vil ni tage Hatten af Men Kongen, som overalt var særdeles vel tilfreds med disse raske Mænd, irettesatte ham strax med de Ord: Forlad mig, det er danske Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Aarhuus. For Aarhuus Stift er Capitelstaxten paa afvigte 1804 Aars Afgrøde sat saaledes: Rug a Tønden, 7 Rdr. 8 s. Byg . 3 Rdr. 4 Mk. 8 s. Havre . . 2 Rdr. Boghvedegryn. 8 Rdr. Smør . . 36 Rdr. 1 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Capitelstaxten for Viborg Stift. For 1 Td. Rug 7 Rd. 1 Mk. 8 s. For 1 Td. Byg 3 Rd. 4 Mk. 8 s. og For 1 Td. Havre 1 Rd. 4 Mk. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Mandagen den 28de Jan. høitideligholdt Kronprindsens Klub i Aarhuus H. K. H. Kronprindsens Fødsels- og Selskabets Stiftelsesdag ved en Jnstrumental og vocal Concert, samt en Tale ved Hr. Over- og Underretsprocurator P. Rohde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-02
Efter Spiisningen, der bestod af 150 Couverts, blev danset paa Klubben. Under fælleds Glæde og Munterhed svandt Dagen hen, og med de varmeste Følelser for den bedste Fyrste, vor elskede Konge Søn skildtes Selskabet sildig ad.