JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Under Vort Segl. L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Hansen. Fischer. Stebuse. Cancellist. Bevilling for Inveleer og Klasselotterie=Collecteur Joel Peine af Kiøbenhavn, til at indkalde Jhændehaveren af et den 11te Novemder 1811 udstædt og under 18de næstefter inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret læst Revers, stort 7000 Rdlr. d. C. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller De, som maatte have fornævnte Revers i Hænde, at møde her i Retten, som holdes i Domhuset, paa Nytorv, den første Mandag i April Maaned 182, om Formiddagen Kl. 9, for der og da, naar denne Sag foretages og Stævningen falder irette at fremkomme med meerbemeldte Revers og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten, hvis Jngen dermed inden saadan Tids Forløb, melder sig, vil paagaae og forvente det paagiældende Revers ved Dom mortificeret. Forelæggelse kan efter Forordningen 3die Juni 1796 ikke ventes. Til Bekræftelse nader Rettens Seel og Justitssecretairens Underskrift Kiøbenhavn, den 20de Januar 1823. (L. S.). Leuning.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Proclama. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsover= samt Hof= og Æ Statsret og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere alle de, som formene at have Noget at fordre i afgangne Generalmajor Peter v. Paul sens og senere afdøde Enkefrue Anne Claudine Paulsens, fød Cederfeldt, Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at armelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission Kiøbenhavn, den 9de Januar 1823. Jacobsen. Spandet. i Følge Proclama der er læst inden denne Byes Ret samt Landsoverretten indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Jonas Nordings Enke Marta Hansen her i Staden, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Da den Afdødes Arvinger ikke vides, indkaldes ligeledes disse med lovligt Barsel for at i gttage deres Tarv under Stiftet. Fridericia, den 7de Januar 1823. Kahbek. J. C. Bræbye.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
J Følge Proclama, der vil vorde læst inden denne Byes Ret samt Landsover retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Enhver som maatte have Neget at fordre i Stervboet efter Arbeidsmand Jørgen Jensen Brøgger og forde afdøde Hustrue Ane Olesdatter der i Staden, til inden bemeldte TidForløb for undertegnede Skifteret at legitimere deres Krav paa Boet. Begge de Afdødes Arvinger indkaldes ligeledes for at varetage deres Tar under Skiftet. Fridericia, den 7de Januar 1823. Aahbek. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel samtlige Creditorer i Stervboet efter Jernstøber, Søren Klem afdøde Hustrue Birthe Hansdatter af Frederiksværk, for at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav om saadant eristerer, for undertegnede Skifteforvalter. Frederiksværk, den 13de December 1822. P. Budde.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands 70 - 1822 & 23. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afdøde Silke= og Klædehandler Hans Nicolai Albechs Stervboe, indkaldede at møde for ovennævnte Ret Skiftecommissionen inden 12 Ugers Forløb, fra den Tid Proclama sidste Sang, har været bekiendtgjort, for at anmelde og bevise deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldede, at møde inden den i Loven foreskrevne Tid, for at bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilke herved ydermere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 13de Januar 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands 44 - 1822 a 23. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afdøde Lovise Marcussen, fød Hurtigkam, og efterlevende Mand, Bændeviinsbrænder Hans Marcusse deres fælleds Boe, indkaldede at møde for ovennævnte Rets Skiftecommission inden 12 Ugers Forløb, fra den Tid Proclama sidste Gang har været bekiendtgiort, for at anmelde og bevise deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte at møde inden den i Loven foreskrevne Tid, for at godtgiøre deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 13de Januar 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afgangne Tømmersvend heraf Gladen Johan Frederich, Scolons Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden himeldte Tids Forlod, at anmelde og bevise deres Fordringer for Undertegnede, som Befuldmægtiget for vedkommende Arving og dennes beskikkede Curator ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 13de Januar 1823. A. P. Hagen, Fuldmægtig, boende i Aabentage Nr. 245.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Enhver, der har noget Tilgodehavende hos afdøde Madame Bodil CathrineWismann her af Byen, anmodes snarest muelig at anmelde og legitimere deres Fordring for Undertegnede, som beskikket Værge for Jomfrue Johanns Frederikke Kirstine Kattmann, der ved allernaadigst confirmeret Testaments er indsadt som Universal-Arving efter den Afdøde. Holbek, den 13de Januar 1823. Jørgen Kattmann, Kobbersmed. de som have noget at fordre efter afdøde Peder Rasmussen, der i mange Aar har tjent paa Giestgivergaarden i Helsingøer paa Steengaden No. 166, og i de seneste Aar har til hans Død der havt sit Ophold, bliver herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel indkaldt, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Stifteretten, Magistraten og Byefogden i Helsingøer. Til samme Tid indkaldes den Afdødes Arvinger for at lagttage deres Ret under Skiftet. Helsingøer, den 27de September 1822. Hvo som maatte have Noget at fordre i Boet efter forhen ved Døden afgangne Gaardmand Lars Olsen, og senere afdøde Hustrue Gerhardine Christiansdatter af Gisselfelde Braabe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter, i Boet. Ligeledes indkaldes med samme Varsel, begge benævnte Afdødes Arvinger for mig at legitimere deres Arverettighed. Ringsted, den 14de Januar 1833. Harhoff. ha Huusmand og Jordbrager Hans Joccumsen af Østerbye, under Grevskabet Samsøe, har opgivet sit Bre til Deling imellem sine Creditorer, og jeg som følge deraf, qva committeret Skifteforvalter, har taget samme under Behandling, saa indkaldes herved, paa den i Placaten af 26de October, 1792 befalede Maade, Boets Creditorer, med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos mig og legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes Boets Debitorer, til samme Tid at betale hvad de maatte være skyldig. Ørnslund paa Samsøe, den 28de December 1822. Knudsen. de, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Anne Margarethe Eriksdatter og forhen afdøde Mand, Smed Christian Clausen i Sønderhoe Sogn her paa Fanøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Fande, den 5te Januar 1823. Rosenstand. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 130 - 1822 & 23. afgangne Matros Søren Johnsens Sterrboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legtimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
ved Proclama, som er læst ved Odense Byeting den 23de December f. A., B og ved Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten den 20de Januar, d. A., er, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819 Caboer, der formene sig at have Noget at fordre udi afgangne Candidatus juris Frederich Seidelins og efterladte Enkes fælleds Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel til at anmelde samme for Borgmesteren i Odense, der paa Skifterrettens Vegne modtager Anmeldelserne ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange efter hinanden i Statstidenden i Kiøbenhavn og Byens Stiftsaviser. Odense Raadstue, den 23de Januar 1823. Borgemester og Raad¬
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle de som formene sig at have noget at fordre i afgangne Madam Elisabeth Andersen Ravns og forhen afdøde Mand The= og Kaffehandler Christen Andersen, Ravns fælles Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelses Datum, for mig, paa Arvingernes Vegne, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Januar 1823. Joh. Nik. Høst,
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, Hysken. stræde No. 141, 2den Sal. herved indkaldes Enhver, som maatte have noget at fordre i heri Byen ved Døden afgangne Svend Pedersens og Hustrue Birte Gundersdatter og Boe, til, inden 12 Uger fra Dato, at anmelde og bevise deres Fordringer for Stedets Skifteret, Magistraten og Byefogden. Helsingøer, den 24de Januar 1823.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Alle de, som formene sig at have noget at fordre i afg. Grosserer Peter Al Grove Beyers og efterlevende Hustrues Boe, indkaldes herved med 12 Uger, til for den Kongelige Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 335 - 1822 a 23. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Gibser og Marmorarbeider Mang Leiprichts Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til heri Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Taw under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 14de Januar 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-01-24
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands go - 1822 6 23. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Borger og Vertshuusholder Henrich Meyers og forhen afdøde Hustrues fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til der i Skiftecommission : at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere de Afdødes Arvinger med levligt Varsel indkaldede, for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Boets Beh. bling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 14de Januar 1823. Jacobsen. Svandet.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Paris, den 13de Januar. J Forgaars var der ved Hoffet en diplomatisk Diner, som Fri herren af Rothschild ogsaa bivaanede; men den Kongelige Spanske Gesandt var ikke tilstede. Efter Dineen var hele Selskabet samlet hos Friherren. Jgaar var der diplommatisk Diner hos Ministeren for de uden landske Anliggender hvorved ogsaa den Kongelige Spanske og den Kongelige Portugisiske Gesandt vare tilstede. kord Fitroy Somerset afgik den 11te herfra til Madrid. Han skal ikke have noget særdeles Andragende fra sin Regjering, men blot have Ordre at tiltræde Sir. V. A. Courts Gesandtskab, hvori til Grunden er, at han under sit lange Ophold i Spanien har erhvervet Kundskaber om de Mænd, som for Øieblikket staae i Spidsen for Regjeringen der.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Jgaar ankom en Coureer fra Spanien, og strax efter udbredtes det Rygte, at General Torrises paany havde fuldkommen slaaes ODannell, og at de ubetydelige Levninger af hans Tropper deels havde reddet dem til Frankrig, og deels vare adspredte mellem Bjergent.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
madrid, den 7de Januar. Ved Congressens (formodentlig hemmelige) Møde igaar er den taget en Bestemmelse med Hensyn til Englands Fordring af vort Hof.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den Franske Gesandt har i Forgaars overrakt Regjeringen Afskrift af de ham fra Hr. de Villele meddeelte Instructioner, og igaar Aftes bleve Noterne fra den Russiske, Preussiske og Østerrigske Gesandt indleverede. Disse tre vare alle lige lydende, og det i Rygte, at den Russiske var særdeles streng, blev snart giendrevet. Ministeriet har sendt alle fire Acrstykker til Statsraadet, for at erholde dets Mening angaaende Svaret, som skal meddeles derpaa. Den Franske Note, som ankom den 4de, læser man i Universal. Ved private Efterretninger erfarer man, at de forenede Bander, under Chambo og Deserteuren Ullmann den 17de f. M. angres Tor tosa, men bleve med Kraft slagne tilbage. Man træffer nu udvidede Anstalter til at gjøre det af med alle Banderne i Nedre=Aragonien.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Regjeringen har igaar antaget et Forslag til Oprettelsen af en Diligende herfra til Corunna og en Dampskibsfart derfra til Falmouth.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den 8de Januar. Den Engelske Gesandt havde forlangt tre Millioner Pund Sterling, som Skadesløsholdelse til de af hans Landsmænd, der havde mistet Skibe i Vestindien ved de af General Morales udstædte Kaperbreve, og Hr. S. Miguel havde svare meget dittere paa denne Nore. Herpaa forlangte Sir William A Court en Conference, hvori han venskabelig forestillede vor Minister det farlige i hans Fremgangsmaade. Regjeringen foredrog Sagen for Congressen, og denne har nu i dens sidste hemmelige Møde, efter dens diplomatiske Commissions Forslag, besluttet at anerkjende den Brittiske Fordring, saaledes som den vil blive nærmere bestemt af Commissarier fra begge Sider.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Det sydlige Frankrig, den 2den Januar. Man har nu truffet Forholdsregler med de Spaniere, som tjente at i Treens Armee, og ere komne til Frankrig. Alle de, der ville vende tilbage, faae Tilladelse dertil, hvilket før var forbundet med Vanskeligheder. Overmaade mange ville gjøre Brug af denne Begunstigelse, da de befinde dem i den elendigste Tilstand. J Gendse=Sogn nene i Spanien er der truffet Foranstaltninger for at bringe dem til Depoterne, hvor de til den constitutionelle Hær bestemte Recruteindtræffe, for at indlemme dem i Liniearmeen. De derimod, som ikke høre under Udskrivningen, maa gaae tilbage til deres Hjem, den at man lægger dem det Mindste i Veien, Man har for O nærværende Tid ogsaa erholdt Jnstruction angaaende de Tropper af blive i Frankrig, men maae drage sig tilbage til det Indre. Troens Hær, som ikke ville vende tilbage til Spanien. De kunne Paa nogle Steder have de Spanske Troens Soldater hidtil være le indqvarterede paa Landet hos Bønderne, der ingenlunde ere foret nøiede med denne Byrde.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Blokaden af Fortet Urgil vedvarer vel endnu, men det er forØieblikket umuligt at forandre den til en formelig Beleiring, og da Garnisonen har Levnedsmidler i Overflødighed, saa kan den endnu holde det længe ud.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Pau, den 5te Januar. Avisen Memorial Bearnais melder, at General Carlos O'Donnell var kommen tilbage til Frankrig med en betydelig Blessure paa Benet, og udmattet af to Maaneders Fattiguer.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Cadix, den 24de December. J Morges udløb Linieskibet San Pablo paa 80 Kanoner, bestemt i offentlig Tieneste til de Canariske Øer. Det fører fire forseiglede Depescher med sig, og man troer at det er bestemt til Puerto Rica, Costa=Firma og Vera-Cruz.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Baronne, den 7de Januar. Den 30te f. M. er General C. OBonne ved Esiella bleven grovt insulteret af fine egne Tropper, der vare særdeles udmattede ved at marschere frem og tilbage. Juanito paastod, at han skulde indlade sig i Kamp med de Constitutionelle; men Generalen forestillede ham sine Jnstructioner, hvorefter han kuns skulde undvige og udmatte Fienden. Da Juanito havde bragt Tropperne dette Svar, bleve de saa tøilesløse, at O'Donnell, hvis Sundhed desuden var svækket, nedlagde Commando, og gik tilbage til St. Jeanspiedde Port med nogle Officerer. Nogle paastaae, at han allerede er her, men vist er det, at 24 vel beredne Ryttere, som formodentlig udgjorde hans Escorte, ere ankomne til St. Esprit.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den 2den dennes ankom allerede 120 Soldater af Juanito's Skare til Alcalden i Alegria, for at faae Deel i Amnestien Et herværende Handelshuus har nu igjen fra Vitteria faaet Ordre, at byde de herværende Troens Agentere 6000 Pesos i Løsepenge for sex private Personer fra Ciego, hvilke man har slæbt ind imellem Bjergene som Gidsler, men man fordrer det Dobbelte, og det kan vel være, at de Ulykkelige ikke kunne tilveiebringe saa stor en Sum.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den 9de Januar. De Spanske Flygtninger, saavel Civile som Militaire, maae i Morgen afreise til det indre Frankrig. Man taler om Oplysningen af den hertil flygtede Junta, og at der skal dannes et nyt Regentskab, bestaaende af fem Personer. Vor Garnison er bleven forstærket ved det 3dte Regiment, og Krigsrustningerne vedvare. O'Donnels Hær skal efter hans Nederlag være smeltet fra 4000 til 2000 Mand. Gandske i Modsætning med de Efterretninger, som Royalisterne udsprede, rose de fra Navarra ankommende Reisende det Maadehold, Mandstugt og Klogskab, som General Torrios iagttager i hans dristige Operationer. O'Donnell er ikke saaret, men kommen til Frankrig, for at lade afsætte en Taa, hvori der var gaaet Koldbrand, Han skal have havt en meget heftig Strid med Juanito og Ladron, og en Parolbefaling fra General Torrios melder, at begge nu have benyttet sig af Amnestien. En næsten almindelig Dersertion af Troens Soldater er Følgen; nogle faa vare flygtede til Roneval, og Feldtherren havde den 4de dennes bevæbnet alle Toldbetiente og Milizen, for at afskjære dem Tilbageveien. Herfra have flere af O'Donnens Officere i Forgaars indskibet sig; sandsynligviis for at benytte Amnestien.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
I Bastandalen har en rig Jndvaaner, som før har været Artillerie Overst, oprettet et Fricorps paa 5 til 600 Mand, for at forsvare Constitutionen. Alle Toldbetiente bleve satte under ham, og dette Corps kan snart formere sig til 2000 Mand.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Brussel, den 15de Januar. Fra Frankrig skriver man, at der i det Franske Flandern og Artois ventes et stort Antal Remont=Heste, som ere indkiøbte i Tydske, land. J Arras dannes et Curasseer-Regiment af fire Escadroner.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Marseille, den 24de December. De ved Jndløbet til Dardanellerne stationerede Græske Skibe have igjen bortfiernet sig, da de erfarede, at nogle Tyrkiske Linie, skibe skulde løbe ud, for at rense Farvandet. Dertil kom, at Cheferne paa den Engelske og Franske Escadre ikke vilde tilstæde, at Grækerne med en saa ubetydelig Magt skulde spærre Canalen, da det ikke var dem muligt, at danne en formelig Blokade. Kuns eet Tyrkisk Linieskib er sidste Gang blevet gandske ødelagt af de Græske Brandne, og et andet er blevet stærk beskadiget. Det øvrige Tab ved Stormen af tvende Fregatter, een Corvet og adskillige mindre Skibe. Alle de Krigskibe, som endnu vare tilbage i Havnen ved Constantinopel, skulle nu støde til Flaaden. Fire af dem vare allerede ankomne til Gallipoli. Reis-Effendi vil nu formodentlig ogsaa blive et Offer for Janitscharernes uindskrænkede Magt.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den vigtigste Efterretning fra Constantinopel er den, at Krigs operation, ne i Armenien ere standsede, og at de nærværende Magt havne alvorlig tænke paa Fred med Persten. En overordentlig Gesandt var til den Ende afreist fra Constantinopel til Erzerum, hvorfra dan endog skulde degive sig til den Persiske Schas Residents. Mod Grækerne vil man neppe foretage noget før til Foraaret, da alle Operationer mod dem hidtil ere strandede.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Triest, den 3die Januar. Allerede for nogle Dage siden medbragte et Skib fra Pirano det Rygte, et Rapoli di Romania havde overgivet sig den 3die December, og igaar ankom et andet, som gjentog den samme Efterretning.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Den 5te Januar. Et Skib fra Malta bringer ligeledes den Efterretning, at Rapoli di Romania har overgivet sig. Breve fra Durato melde, at Omer Vrioni er indesluttet i Ali Paschals Slot.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
Frankfurt, den 5te Januar. (Slutning, Saaledes orfyldes da - i samme Forhold, hvori Begivenhederne svare til Monarkernes Ønske - det, De have erklæret ved Slutning af Lalbacher-Congressen; "at De, langt fra at ville udstrække Deres Jntervention i Jtaliens Anliggender over en streng Rør vendigheds Grendser, tvertimod nærede det oprigtigste Onske: at den Tingenes Stilling, der paabyrdede dem denne piinlige Forpligtelse, maatte ophøre saa snart som muligt, og aldrig fornyes". Saaledes forsvinder den falske Frygt, de fiendske Udtydninger og mørk Spaadomme, som Uvidenhed eller Troleshed havde udspredt i Europa, for at vildede Nationerne i deres Mening om Monarkernes rene og ædle Hensigter. Jngen hemmelige Planer, ingen Ære, giærrighed, ingen Vinersyge ledede til den Beslutning, som allene den haarde Nødvendighed fremkaldte i Aaret 1021. At gjøre Revorlutionen Modstand; at forebygge de Uordener, Planer og Forbrydelser, som den vilde sammensynge over Jtalien; igjen at tilveiebringe Fred og Orden i dette Land ; at yde de retmæssige Regjeringer den B skyttelse, hvorpaa de kunde gjøre Krav - see! derpaa glene gik Monarkernes Planer og Anstrængelser ud. J samme Forhold, 4 som dette Øiemed blev opnaaet, trække de igjen den Hjælp tilbage, som kuns blev tilkaldt og retfærdiggjort af en væsentlig Nødvendig, ber, og de ville nu vedblive at trække den tildage. De prise dem lykkelige, ved igjen at kunne overlade Omsorgen for Nationernes Rolighed og Sikkerhed til de Fyrster, som Forsynet har anbetroet den, og betage Bagtalelsessygen det sidste Skjul, hvoraf den betjente sig, for at kunne udbrede Tvivl om de Jtalienske Regenteres Uafhængighed. Gjenstanden for Congressen i Verona, saaledes som en bestemt Aftale havde betegnet den, var nu opfyldt ved de til Jtaliens Befrielse fattede Beslutninger; men de forenede Souverniner og Cabinet er kunde ikke undlade, at henvende Deres Blik paa tvende andre vigtige Gjæringer, hvis Fremskridt vedvarende havde beskjeftiget dem efter Sammenkomsten i Laibach.
Berlingske Tidende, 1823-01-27
En meget vigtig Begivenhed havde tildraget sig førend Slutningen af hiin Sammenkomst. Det, som Revolutionsaanden havde i begyndt paa den vestlige Hald, hvad den havde forsøgt i Jtalien, i det lykkedes den i den østlige Deel af Europa. J det samme Øieblik, da de militaire Revolutioner i Neapel og Turin vegge tilbage ved en regelmæssig Styrkes Nærmelse, i samme Øieblik blev Oprørsbranden kastet ind i det Ottomanske Rige. Begivenhedernes Sammenstød kunde ikke levne nogen Tvivl om Ligheden af deres Udspring. Det samme Ondes Udbrud paa saa særdeles forskjellige Puncter, og allevegne - skiønt under forandrede Paaskud - dog under samme Former, og ledsaget af det samme Sprog, forraadede altfor tydelig det fælleds Brændepunct, hvorfra de fremkom. De, som ledede de forskjellige Bevægelser, havde smigret sig med, at kunne benytte dem til, ved Uenighed at forstyrre Magternes fælleds Beslutninger, og derved neutralisere de Stridskræfter, som nye Farer kunde kaldet til andre Puncter af Europa, men dette Haab var forgiæves. Monarkerne, som havde besluttet at modsætte sig Revolutions=Marie merne, hvor og hvorledes de end viiste sig, viste strax eenstemmig i ne deres Utilfredshed dermed. Med Tanken uafladelig henvendt paa det fælleds Formaal, modstode de ethvert særeget Hensyn, der kunde have afedt dem fra deres Vei; men fulgte desuagtet dog deres Samvittigheds Stemme, og talte Menneskehedens Sag til Bedste, for de ulykkelige Slagtoffere af et ligesaa uoverlagt som strafværdige Foretagende.