JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Qvarantaine-Direction. - Directionen har Efterretning om, at den gule Feber er udbrudt paa de Canariske Øer, og at en smitsom Syge har yttret sig i Staden Amboy, i Staten New Jersey i Nordamerika. Som Følge heraf bliver de Canariske Øer og Staden Amboy indtil videre at ansee som smittede Stæder, og Staten New Jersey, som mistænkt Land. J øvrigt henvises herved til Directionens sidste Bekjendtgjørelse, af 15de October d. A. - Den Kongelige Qvarantaine-Direction den 28 December 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 19 Dec. Fra Bayonne berettes, at den fra Madras d. 30 April afseilede engelske Expedition har maattet friste Stormen d. 2 Maji. 29 Skibe, hvoriblandt 2 Linieskibe og 1 Fregat, som havde Tropper ombord, ere med Skib og Alt forliste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Wien d. 14 Dec. Livlægen, Baron v. Quarin, ligger farlig syg. - Mange Soldater af vor Armee blive bestandig permitterede og afskedigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Arnheim d. 16 Nov. Efter en Beretning fra den Commission, der er nedsat for at undersøge Runkelrossukker=Fabrikkerne i Osterbeck, ere i afvigte Aar 1 1/2 Million Runkeltoer brugte i Fabrikerne, og af samme rives dagligen 30,000 Pd. Sukker af Runkelroer er i intet forskjellig fra Sukker af Sukkerrør. Den Rom, der destilleres deraf, har en god Smag, og af de revne og pressede Runkelroer forfærdiges fortræffeligt Pakpapir. Fabricanterne betale allerede 4 til 5 Gylden for 1000 Pd. Runkelroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Paris d. 21 Dec. Et Keis. Dec. af 20 Sept. befaler: at 120,000 Mand af Conscriptionen for 1812 skulle til Armeens Recrutering stilles til Krigsministerens Disposition, og at de skulle tages af de Franske, der ere fødte fra 1 Jan. 1792. indtil 31 Dec. samme Aar. - Den 13de d. M. døde i Alencon Brigadegeneral, Baron Maupetit, 43 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Toulon d. 10 Dec. Siden nogle Uger hørte man intet mere til den engelske Flaade i vore Vande. D. 6 Dec. signaliseredes den, 18 Linieskibe og 2 Fregatter stærk. Den 9de saae man 3 Lieus Sønden for Cap Sicil 12 fiendtlige Linieskibe, der seilede ad Landet til. Admiral Emerien gik med 16 Linieskibe af sin Escadre og 2 Fregatter under Seil mod den engelske Escadre. Saasnart denne havde Efterretning om Bevægelsen. seilede den ad rum Sø til, for at forene sig med en anden Division, der befandt sig i Sydvest. Den franske Escadre jagede samme, saa langt den kun kunde øine den, og vendte først om Natten tilbage til Rheden, og det i stormende Veir og ved foranderlige Vinde, som vilde have gjort det meget vanskeligt for en saa talrig Escadre, igjen at komme tilbage til Ankerpladsen, dersom den havde været mindre øvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
London d. 12 Dec. Morning Chronicle erklærer den i Ministerialblade meddeelte Efterretning, at Prindsregenten vil overdrage Perceval den ny Jndretning af Administrationen, som inden Parlamentets Aabning skal finde Sted, for aldeles ugrundet og utrolig. - Fra Brest skal der være udløben 14 store Capere. - Benj. Walsch, Parlaments medlem, bekjendt af adskillige vigtige Handelsforretninger, rømte nylig med 15,000 Pd. St. i americanske Effecter, som hen havde fravendt General-Procureuren Thom. Promer. Men han er allerede paagreben og sidder i Fængsel. - Kongen har i de sidste 10 Dage ikke skiftet Plads og i denne Uge sjelden været istand til at forlade Sengen. Newyork d. 30 Oct. Port au Prince bloqueres stærkt af Christoph. 1 Fregat, 1 Brig og 1 Skonnert nærme sig dagligen paa 5 til 6 Mile Staden, og adskillige americanske Skibe, der ville indløbe der, have allerede seet sig nødsagede til at begive sig til Gongives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Wien d. 18 Dec. D. 13de døde her Feldtmarchal-Lieutenant C. Frih. v. Stutterheim, 35 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Prag d. 18 Dec. Den 12te sporede man i Hauenstein mellem 8 til 19 om Aftenen et heftigt Jordstød, der varede omtrent en Minut. Vinduerne rystede, Dørene knagede i Stabelerne og Møblerne bleve kastede omkuld. D. 13de om Aftenen mellem 8 og 9 sporede man i Kaaden og den omliggende Egn et heftigt Jordstød, der med et Brag, der lignede Torden, holdt ved i nogle Minuter. - D. 18de sporedes i de sachsiske Er gebirge nogle Jordstød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Florenz, d. 5 Dec. Den 26 Nov. reiste der sig i Egnen af St. Marcello, ikke langt fra Pistoja en Storm, der stod 30 Timer paa med ligestor heftighed. Den oprykkede Træer med Roden eller knækkede dem, kuldkastede hele Huse, bortrev en Mængde Tage og slog Vinduesruderne i Stykker. Paa samme Tid opstod, uden at man endnu veed hvorledes, en Brand i Castanieskoven ved Lippano. Med Lynets Hurtighed udbredte Orcanen Luerne langs med den Landevei, der gaaer fra Livorno til Moden, og snart afbrændte ogsaa Buskværket paa Høiene og Bjergene i Nabolavet 2 Mile langt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Slottet Lippano, der ligger midt i denne Egn, lignede om Natten et prægtig oplyst Theater. Omsider samledes samtlige Nabosogne efter deres Mai res og Præsters Opfordringer, og standsede Branden ved at grave Grøvter og borthugge de lave Buske omkring Brandstederne. Den Skade, som hele Egnen har liidt er iøvrigt meget stor. (Alt. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Fra Jtalien d. 6 Dec. J Egnen af Veletri tildrog sig i de første Dage af Nov. følgende paafaldende Begivenhed: En af hiint Steds meest formuende Jndbyggere, navnlig Graziost, var, ledsaget af een af sine Folk, reden til et betydeligt Meierie, imellem Cisterna og Cori, og i Begreb med at ride hjem igien. Paa Hjemveien blev han overfalden af en stærk Trop Røvere, der tvang ham at følge med dem. Deres Tal var henved 40 Personer. Man fordrede strax 3000 Scudi af Fangen, og som hemmeligt Bud sendte man strax den Landmand, som man tilligemed ham havde anholdt, til Familien Graziost i Velerri. Enten havde man ikke strax saa mange rede Penge eller Familien maaskee haabede at slippe med en ringere Sum, nok er det, man sendte Røverne 1500 Rdlr., men disse vilde ikke eftergive noget af deres Begjering, ja, da man efter den Angivelse, der var gjort hos Regjeringen, sendte adskillige Soldater og Borgermilits ud i Skoven, forsvandt hver Efterretning om den Ulykkelige. Virkelig kom det i Skoven til en Træfning, hvori adskillige Personer paa begge Sider bleve saarede eller dræbte, men dette gjorde intet Udslag i Sagen; thi Røverne havde nu trukket sig dybere ind i Skovene eller paa Bjergene. Jmidlertid gav Familen sig al optænkelig Umage for igjen at faae Efterretning om den bortførte Fader. Umagen var ikke forgjeves, men der maatte skaffes 2000 Rd. tilveie, og hele Sagen kostede saaledes med alle Bindgivter 4000 R. Af den siden Befriede erfarer man hvilke Besværligheder og hvilken Angest han Dag og Nat under sit Fangenskab maatte udstaae. Blandt andet havde man bundet ham til et Træ og truet med at stikke ham ihiel, saafremt han ikke paa Stedet vilde skrive de eftertrykkeligste Befalinger angaaende Pengenes Tilveiebringelse hjem til sin Familie. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Middelburg d. 11 Dec. J Nantes ankom nyligen 3 Breve med Posten, et til Hr. Roqueville, forhenværende Officier, det andet til Hr. Massalier, det tredie til en Parykmagers Kone. Da man aabnede dem, sprang, der af alle tre under Seglet et smalt, men meget fast sammensnoet Silkebaand frem med et Knald. Hr. Roqueville blev ved sit saa beskadiget paa Øiet, at han næste Dag var Synet berøvet og led uudsigelige Smerter, Øienbrynene bleve ganske svedne. Hr. Massa lie blev brændt i Ansigtet og hans Kone, som saae ham over Skuldren, fik en ligedan Beskadigelse paa Brystet. Parykmagerkonen slap med et let Saar paa Munden. Vi fortælle dette, fordi en lignende Hændelse ogsaa indtraf hos os forrige Søndags aftes. Een af vore Jndbyggere fik et Brev fra Goes, som intet indeholdt, men ved hvis Aabning der fulgte en Explosion, som saarede ham Haanden. Man gav strax Politiet Efterretning derom. (S. B.) Bucharest, d. 2 Dec. Hr. Jtalinski befinder sig bestandig i Rudschuk hos Storviziren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Med Længsel ventes Coureren tilbage fra Constantinopel. Man taler bestandig om Moldaus og Wallachiets Afstaaelse; man veed endnu ikke hvad der skal blive af Servien. Servierne synes meget at befrygte, at de igjen ville komme under tyrkisk Herredømme. Garnisonen i Rudschuk faaer dagligen Levnetsmidler af Russerne. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Udtog af en Skrivelse fra Ringkjøbing, dat. d. 27 Dec. 1811. Den 24de eller 25de strandede her i Nærheden 2 engelske Krigskibe, det ene med en Besætning af 575 Mand og det andet med en omtrent lige saa stor Besætning. Efter Forlydende ere 7 Mand reddede af det første og 13 af det sidste. Man troer ikke at der bliver noget bjerget af Resten. - C. Sk. J dette Øieblik erfaret, at der for Lemvigs Strand er strandet et Krigskib paa 100 Canoner med 900 Mands Besætning, som alle ere druknede. Det skal være ført af Admiral Rainold. Et norsk Skib strandede Norden for den med Trælast, 2 andre Krigsskibe strandede her i Nærheden, og af det enes Besætning var, som meldt, nogle faa Mand reddede. Et Prisskib er strandet ved Nyeminde Gab; fremdeles et med Lægter og Fiel, indladt i Christiansand. Paa samme var en Prisemester, som med de fleste af Mandskabet er bjerget. Disse Folk skulle, efter Forlydende, have berettet, at have seet 18 store Skibe sidde fast paa Riffs Horn, og formodentlig er det fra dem, at den Mængde Mennesker skal være dreven døde i Land Sønden for Nyeminde Gab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Subskriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Det tilbringes Subskribenterne to Gange ugentlig, og betales med 2 Rdlr. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Qvartalet fra næstkommende Nytaar af Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höestes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20 Rbd, Niende Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 4 Januarii 1812. Anledigede Tilkiendegivelser og billige Begieringer til Publikum, formedelst de bekiendte offentlige Lovtaler og min offentlige Modsigelse deraf, betræffende det Jngerslenske Arbeide ved Gudenaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Tilkiendegivelser. 1) Jeg har besluttet, atter at skrive offentlig i denne Sag, først for at vise, at jeg har havt saa opfordrende og moralsk gode Aarsager til hvad jeg forhen har skreven offentlig deri, at enhver bra Mand i mit Sted vilde have gjort det samme som jeg, dernæst for at vise min offentlige Erklærings Rigtighed, nemlig, at de publicerede Beretninger og Berømmelser over det Jngerslevske Arbeide ved Gudenaae ere i høi Grad stridende mod det Sande og Rette og fortiene intet mindre end at troes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
(Jndsendt.)¬ J Recensionen af Jdunna for 1812 i dansk Litteratur=Tidende findes blandt flere Pudseerligheder følgende Optælling: "af Olsen adskillige sindrige Epigrammer og Complimenter;" Jndsenderen, der ikke hidtil, end ikke i de splinternyeste Æsthetiker, har fundet Complimenter angivne som et æsthetisk Produkt, udbeder sig herover en Belærelse af den lærde Recensent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Udenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgiørende Kongel. Danske Søe-Officerer: I Admiral, 2 Vice-Admiraler, 8 Contre-Admiraler, 10 Commandeurer, 12 Commandeur=Capitainer, 31 Capitainer, 32 Capitain-Lieutenanter, 62 Premier-Lieutenanter, 81 Second-Lieutenanter. Ved Søe-Jndrolleringen og Lods=Væsenet: 1 ContreAdmiral, 6 Commandeurer, 4 Commandeur=Capitainer, 4 Capitainer. - Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officerer, 1 Adjutant, 1 Auditeur samt 17 Lærere, og bestaar af 16 Cadetter med 100 Rdlr. Gage, 48 med 50 Rdlr. Gage, 2 uden Gage og 29 Jndskrevne. Ved Værkstederne og Arbeiderne paa de Kongel. Holme er ansat: 2 Jnspecteurer, 20 Mestere, 9 Mestersvende og 6 Skippere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
En Reisendes bemærkninger over Kjøbenhavn under sit Ophold der i Slutningen af Aaret 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Ved Auction paa Børsen d. 31 Decbr. f. A. solgtes: Kakkelovne til 80 a 83 Rdlr. Skippd., bedste Steenkul 25 Rdlr. 4 Mk. a 26 Rdlr. 1 Mk. Tdn., Ansioser 8 Rdlr. 2 Mk. a 8 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Dunken, norsk Kommen 54 Rdlr. 3 Mk. a 56 Rdlr. 4 Mk. Tdn., 4tomme Som 11 Rdlr. a 11 Rdlr. 2 Mk. 1000de, blank Tran 172 Rdlr. Tdn., Citroner 150 a 183 Rdlr. Foustagen; alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Bekjendtgjørelse. Hertil er ankommen Efterretning, at det engelske Admiralskib St. Georg paa 98 Canoner, commanderet af Admiral Ravnold, og Defence paa 74 Canoner, commanderet af Capitain David Attchins, ere, den 24de December om Morgenen, indstrandede paa Baroniet Ryssensteens Forstrand i Ringkjøbing Amt. Besætningen paa det første skal have været 850 og paa det sidste 650 Mand, Officierer iberegnede. En halv Time efterat Defence stødte, sloges det ganske istykker og alt Mandskabet paa 8 Matroser, og 1 Mariner nær, som reddede sig paa Vragstykker, druknede. Capitain Attchins kom død i Land. Dagen derpaa, om Eftermiddagen, saaes fra Land noget af St. Grorgs Cahytte og Agterende, hvorpaa der stode mange Mennesker. Da et Stykke Mast blev kappet, tyede endeel Mennesker derpaa, hvoraf faa, efter Formodning, ere ræddede, da Bølgerne og Strømmen, som med Nord nordvest Vind gik stærk Sønder, tog Folkene af, inden de naaede 7. Nogle søgte og at redde sig paa en Træeflaade, men skulle, efter Sigende, være omkomne, ligesom der og, ved Beretningens Afgang fra Lemvig, didhen var kommet den Efterretning, at St. Georg var ganske sjunken og kun 12 Mand af Besætningen ræddet; Skibet stod over 300 savne fra Landet. - De ræddede 6 Mand af Skibet Desence have for et Forhør forklaret, at den første Anledning til denne Stranding var, at St. Georg i forrige Maaned mistede sine Master i en Storm i Beltet ved Lolland, og da det kom i Nordsøen, kunde det ikke godt vende, eller følge Flaaden, som var udgaaet fra Wingøe ved Gothenborg den 16de d. M., og bestod af 8 Linieskibe, nemlig Victory, 100 Canoner, under den Høistcommanderende Admiral Saumarez, St. Georg 98 Canoner, Admiral Reynald, Dreadnought, 98 Canoner, Vigo, 74 Canoner, under Admiral Dixon, Cressy 74, Otion 74, Hero 74, og Defence 74 Canoner, foruden nogle mindre armerede Skibe, samt en Coffardiestaade af circa 150 Seilere. – Admiral Saumare; gav derfor Ordre, da Stormen var haard, at Defence og Crisse skulde holde sig hos St. Georg. Hero og nogle mindre armerede Skibe fik Ordre, da Vinden var dem imod, at vende tilbage til Vingøe med endeel af Coffardieslaaden. De øvrige Linieskibe styrede efter Engelland. J fem Dage havde St. Georg, Defence og Cressyn holdt det i Nordsøen med Overkaststorm af V. N. V., V. og S., men tilsidst en rasende N. V., indtil de strandede. Om Cressy er strandet længere Sønden eller har frelst sig, vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Engellænderne havde i Aaret 1807 ved at overfalde Danmark i den dybeste Fred, tænde dets Hovedstad i Brand, dræbe mange af dets Oldinger, Qvinder og Diende i et uhørt Bombardement, blandt andre Orlogskibe bemægtiget sig det efter vor afdøde Konge opkaldte Rangskib Christian den Syvende. Fire Aar derefter seer man et af Britternes største Krigskibe, St. Georg, der bærer deres Konges Navn, drives af Stormen hen paa den Danske Kyst og søndersplittes paa Dansk Grund. Saaledes udebliver aldrig Himlens retfærdige Hevn, og det engelske Folk maatte, ligesom dets Ministere, være aldeles slaaet med Blindhed, dersom det ikke her tydelig saae Guds Finger. Men hvor døv den brittiske Regjering end hidtil har været for Himlens advarende Stemme, saa vil og maa den dog nu indsee, at Danmark baade ved sine Landes Beliggenhed og Urokkeligheden i sine Grundsætninger er een af Engellands farligste Fiender. Alle de Ulykker, som dets Flaader hidtil have mødt i vore Farvande, vare en Følge af dette Forhold. For at udføre et æreløst System maa det afsende sine Convoyer paa en usædvanlig Aarstid, og udsætte sig for Farer, der noksom vise dets Financers og Handels ulykkelige Tilstand. For at vedligeholde Skyggen af en saakaldt Søhandel opoffrer det 2 Linieskibe og 1500 Mand allene i vore Farvande. Hvilken Nation paa Jorden har vel nogensinde kjøbt sin Handel saa dyr, Da den ved det Danske Hof i Aaret 1794 accrediterede engelske Minister Hales saae paa Slotspladsen Christiansborg Slot i Luer, sagde han med et satanisk Smiil: "For det, som nu brænder, kunde Danmark ført Krig i fire Aar. Det var i den dybeste Fred, at en Mand, der skulde forestille Kongen af Engellands Person, vovede i flere end eens Nærværelse at yttre dette. Det Danske Folk er for ædelt til at glæde sig over en naturlig Ulykke, tilstøder den end dets blodigste Fiender. De Ulykkelige, der fandt deres Grav i Bølgerne, beklager det som Mennesker; det havde anstrængt sin sidste Kraft, for om mueligt at redde dem; men i det det falder dybt ned i Støvet og betragter Forsynets skjulte Veie med hellig Ærefrygt, kan det dog ikke andet end tilraabe sine Fiender, ved at betragte dem som Ødelæggelsens Redskab i en uretfærdig Regjerings Hænder: "Seer her Forræderiets Løn, og glemmer ei, at Hevnens Time aldrig udebliver Mariboe, d. 30 Dec. J Anledning af det mishandlede unge Menneske fra Sotsmarke hedder det i en Skrivelse af 31 Dec. d. A. fra Falster: "Men, du gode Gud, kommer J da ikke efter de sværtede Mennesker, Er der holdt eller ikke holdt Jnqvisition over: hvor enhver voxen Mandsperson, i Omegnen var paa den Time, da Gierningen skete, Slig mig, for Guds Skyld, hvad veed man, eller hvad formoder man om denne gyselige Tildragelse. – J det nye begyndte Kirkeaar ere allerede her i Mariboe døde 8te, hvoriblandt 1 paa 78 Aar og 1 paa 72 Aar. - Natten imellem den 26 og 27 Dec. døde pludseligen her i Byen forhenværende Regimentsqvarteermester Reimer, J den senere Tid har en Student ved Universitetet i Kiel for usædelig Opførsel faaet consilium abeundi. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
(Af Hamb. Corresp.) Wien d. 21de Decbr. Adskillige herværende græske Handelshuse have faaet Efterretninger fra Constantinopel af meget nyt Datum. Ankomsten af Depescherne fra Storviziren, indeholdende Efterretningerne om de sidste Begivenheder ved Donau haver i denne Hovedstad vakt meget stor Seensation. Divanet samlede sig paa Stedet og holdt adskillige Conferencer. Man har dadlet Storviziren for den ubehagelige Stilling, han ved sin Uforsigtighed, befandt sig i; men endnu mere dadler man ham for de Offere, han raader at bringe. Man forsikkrer, at Divanet ikke vil høre om nogen Betingelse, der kunde krænke Halvmaanens Ære. Al Armeens Ulykke tilskrives Storviziren. Sikkert er det, at Porten nu tager eftertrykkelige Forholdsregler. Alle Tropper i Romelien have faaet Befaling at bryde op til Schumla, hvor en ny Armee organiseres. De asiatiske Tropper skulle blive under Vaaben. Alle disponible Tropper maa bryde op fra Constantinopel og de øvrige Stæder, for at støde til Armeen i Bulgarien. Overcommandoen bestemmes Paschaen af Seres, der bestandig har udmærket sig ved sine Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Livorno d. 3die Dec. Den 18de Novbr. udbrød Jld i det keiserlige Entrepot her, hvor der er for 200,000 Piastrer Varer. Den herværende Handelstand, som de tilhøre, stod altsaa Fare for at lide et stort Tab; men Brandfolkene viste sig saa dristige derved, at Jlden snart igjen slukkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Amsterdam d. 24de Decbr. Alt forhen have vi bekjendtgjort, med hvilket Barbari Mæglerne i London behandle de Ulykkelige, de paatog sig at bringe tilbage til deres Fædreland; hvorledes de af dem toge uhyre Priser for at bringe dem over paa en usel Fiskerbaad, og derpaa lade dem nøgne, og blottede kaste paa den hollandske Kyst, i Fare forat omkomme tusindegange af Elendighed og Kulde, eller bortrives af Bølgerne. Blandt de mange herom modtagne Erklæringer udvælge vi een, der for nogle Dage siden er afgivet i Rotterdam. Vi afskrive den bogstavelig. Erklæring. Jeg Undertegnede erklærer, at i den første Nat, jeg tilbragte ombord paa Skibet Sirene, frastial Skibsfolket mig alle de Penge jeg havde hos mig. Jeg beklagede mig derover for Skibscapitainen, men uden at kunde erholde, at de bleve mig tilbagegivne. Siden mistede jeg paa samme Maade efter haanden næsten alt mit Tøi og mine Klæder. Efterat vi den 22de om Morgenen tidlig vare afgaaede fra Skibet, besteeg vi en Chalouppe, og prøvede at lande, mellem Nordwyk og Zandvoort; men da en af Passagererne var gaaet af Baaden, og Vandet gik ham til Halsen, holdt vi det for umuligt at lande. Vi besluttede at gaae ombord igjen. Capitainen gjorde store Vanskeligheder med at modtage os, neppe var jeg kommen paa Dækket, før han lod mig gaae ned i Cahytten med min medreisende Capitain Renaud. Her satte han mig en Pistol paa Brystet, og truede at skyde mig, naar jeg ikke betalte hans Folk halvhundrede Guineer, for den forgiæves Umage de havde havt med at prøve en Landgang. Men jeg havde ikke saa betydelig en Summa hos mig. Da Capitain Freglei saae det, holdt han op med sine Trudsler, men lod mig bringe paa Dækket og bevogte, og derfra kom jeg ikke, før jeg blev kastet ombord paa en hollandsk Fiskerbaad som man tvang at tage mig paa. - Rotterdam d. 29 Novbr. 1811. - Undert. Duisenberg. - Jeg Undertegnede bevidner Jndholdet af ovenstaaende, Erklæring, saa vidt de Facta angaaer, der ere forefaldne i min Nærværelse. E. J. Renaud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
London, d. 10 Dec. Regjeringen har modtaget Efterretninger fra Frankrige, i Følge hvilke det i dette Øieblik synes at være Napoleons Hovedhensigt, at sende en fransk Flaade til en Americansk Havn, for at bevæge de forenede Stater, til en Krigserklæring mod Storbritannien. Han har 5 bemandede og udrustede Linieskibe i Orient, som man troer bestemte til at udføre dette vigtige Ærinde. Ogsaa har han 16 Linieskibe i Toulon, i samme Tilstand, medens vor Escadre, der bruges til at bloquere denne Havn, kun bestaar af 11 Linieskibe. Vi erfare imidlertid, at man agter snart at afsende Forstærkning til denne Flaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-04
Af d. 16 Dec. J Morges er der indløben i Londen sørgelige Efterretninger fra Østersøen. St. George, Admiral Raynolds, der befandt sig med en Convoy af næsten 200 Seilere i Østersøen, er bleven nødsaget til at kappe sine Master, Convoyen, blev adspredt og 15 Skibe af samme ere aldeles forulykkede. Andre have mistet deres Toug og Anker og nogle ere blevne tvungne til at søge deres Tilflugt i svenske Havne, hvor man befrygter, de ere blevne anholdte. Stormen havde udbredt sig saalangt over Søen, at Fregatten Horatio, der befandt sig ved Helgoland, blev nødt til at kappe sine Master og stikke i Søen. - Blandt de Arrangements, der nyligen ere blevne forhandlede mellem Prindsregenten og Ministerne, skal ert af de vigtigste være det Forslag, der skal giøres Parlamentet om at betale Prindsens Gield, der bels ber sig til noget over 600,000 Pd. Sterl., den Gield af 50,000 Pd. iberegnet, som Prindsen, nyligen har paataget sig for Prindsesserne.