Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-10
Fra Grækenland ere de meest gunstige Efterretninger denne Gang indløbne. Vi ville for det første holde os til den Østerrigske Jagttager; den melder: at Morea og Acarnanien ere nu aldeles i Jnsurgenternes Besiddelse. Man har vel ikke faaet Efterretning om, at Patras har capituleret, men man er fuldkommen beredt paa at dette vil skee. Den Tyrkiske Garnison i Corinth har ifølge Beretninger, som man ikke kan omtvivle, da de fra flere Punkter ere ligelydende ankomne til de udenlandske Gesandtskaber i Constantinopel, havt en grusom Skiebne: De Tyrkiske Tropper, som af Sult vare bragte til det Yderste, besluttede at lægge 400 Mand ind i Castellet og med Resten, som endnu omtrent beløb sig til 3000 Mand at forsøge paa, om mueligt at naae Patras; men paa Veien dertil bleve 1200 Mand saaledes omringede af Jnsurgenterne ved Krata, Østen for Vostizza, at de maatte tilsidst i deres Nød tage deres Tilflugt til en Defilee, hvor de maatte overgive sig til Fienden, under den eneste Betingelse, at frelse deres Liv, men den følgende Dag bleve de alle nedhuggede. – J Albanien har det Tyrkiske Corps Vanheld, som var bestemt til at beleire Missolunghi udbredet en almindelig Uroe, saa at man frygtede selv for Prevesa; men man haaber, at Tingene ville snart saa en anden Vending; da Paschaen af Scutarii har faaet Ordre til at rykke frem. – Saavidt gaae den Østerrigske Jagttagers Beretninger; men i en officiel Bulletin, som det Græske Senat har bekiendtgjort, skulde den Tyrkiske Garnison i Corinth med Hensyn til en afsluttet Capitulation bringes til Asien; men den søgte desuagtet at trænge igiennem til Thessalien; dette mislykkedes, da Odysseus, som nu commanderer i Athen, tvang den til at begive sig tilbage. til Morea, men da de 400 Mand, som laae i Corinth imidlertid havde capituleret, saa maalte den søge at naae Patras; men ogsaa dette mislykkedes, da Grækerne omringede dem paa alle Sider ved Bostizza, hvor de bleve alle nedsablede; men det var ikke 1200 Mand; men 3000 som saaledes omkom; dette meldes fra Corfu under 31te Marts, hvorfra tillige berettes, at de 400 Mand, som opholdt sig i Castellet ere d. 27 Marts indskibede forat bringes til Asien. Fra samme Kant meldes: at Patras vel endnu holder sig; men at alle Ud værkerne ere indtagne af Grækerne, hvis Beleiringsarmee anslaas til 25000 Mand. Græterne have bestemt den 4de April til den sidste Tid, hvori Garnisonen endnu kan capitulere, og de have svoret paa, at naar dette ikke skeer, saa skal den springe over Klingen. – Staden Messolongi bliver befæstet og gjort til en Vaabenplads. – Man har desuden faaet den vigtige Efterretning fra Corfu, at en Convoy, som var afsendt til Øen fra Paschaen af Ægypten, med Vaaben og Munition til Tyrkerne paa denne Øe, og som bestod af 19 Transportskibe, som bleve beskyttede af en Fregat og to Brigger, er bleven angrebet af Grækerne den 22de Marts og aldeles adspredet. Fregatten blev skudt i Grund og de 2 Brigger med 9 Transportskibe faldt i Grækernes Hænder; man troer nu at Staden Retimo maae ifølge denne Begivenhed snart blive nødt til at overgive sig. Man taler ogsaa om, at et Selskab af Englændere vil laane Grækerne en vis Pengesum. - Endelig meldes fra Corfu, at Generalgouverneuren Maitland er den 7de Marts afseilet paa Orlogskibet Rochefort til England. Paa Øen Zante har han i nogle Dage opholdet sig og givet der en lang Audience til en Deputeret fra den Græske Regiering, som skal have medbragt et Forslag til Udsoning med Porten; det er ogsaa meget mueligt, at Porten i sin nærværende Forlegenhed tilstaaer Grækenland Frihed. - Men hvad saa Fra Constantinopel naae ikke Efterretningerne længere end til sidste Gang. Det er en Fabel, at Sultanens Søn er bleven bortført af Janitschi rerne. Baade i Constantinopel og i Petersborg taler man i en Tone, som man var vis paa, at Misforstaaelserne imellem begge Magter ville blive bilagte. J Petersborg tvivler man slet ikke paa Freden, og man formoder, at Geheimeraad Tatilschef skal afgaae som Russisk Gesandt til Constantinopel; men hvor let kunne ikke Begivenheder indtreffe, som paa engang ville have Krigens Udbrud til følge, en saadan synes nyelig at være passeret; da et Firman er ankommet fra Constantinopel til Fyrstendømmerne, hvori der befales, at alle de Boyarer og Grækere, som ere vendte tilbage ifølge Amnestien, skulle arresteres og bringes over Donau. Dette er ogsaa skeet og da den Øst. Consul i Jassy Hr. v. Lippa protesterede derimod fordi 5 af de bortførte vare Østerrigske Undersaattere, og truede at ville forlade denne Stad, saa svarede Hospodaren, det var ham ligegyldigt om han vilde blive der eller ikke; bryder ogsaa Krigen, ud fra denne Kant, saa er det ikke godt at forudsige hvor store de politiske Forvirringer kunne blive og hvorvidt de kunne udstrække sig. – Grækenlands Frihed, en fornuftig Forandring i den Spanske Constitution og Fred skal være vort Ønske; men ikke et christeligt Folks Undergang, eller Jnqvisitionens og Munkevæsenets Herredømme.