JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Randers. Den i andre Blade herfra meddeelte Efterretning, at en uhyre stor Lax trak forleden en Karl fra Væth Bye under Vandet, saa han druknede, gives herved følgende authentiske Berigtigelse. "En Mand fra Væth Bye druknede forleden rigtig nok under hans Post ved Frisenvold Laxefiskerie; men da dette skeede om Natten, uden noget Menneskes Overværelse, kan det anførte Udtryk ikke være troværdig, især da Fiskeren Gulev og Folk, ved den optagne Syns=Forretning afgav den Forklaring, at de formeente hans Død var aarsaget ved Uheld, at være kommet ud af Balancen i den Baad hvormed han altid opstaaende skal undersøge Laxegaarden, eller ved et feilende Haandgreb i Nattens Mørke." (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Kjøbenhavns Børs d. 11 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 570, a vista 380. Amsterdam 2 M. 525, a vista - . London 2 M. 26 3/4 Rbdlr. Spec. 886. - Specier solgtes til 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79 1/2. Norske Sedler 24 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s.a 10 Mk. 12 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Men ikke blot berømte europæiske Læger ivre saa meget imod Brændevinets Misbrug, ogsaa mericanske Vildes Høvdinger fordømme denne Drik som en Gift, og det synes som Europæerne have bragt dem den til Giengield for ligesaa store Gifter, hvormed denne Verdensdeel har hjemsøgt Europa. Da i Aaret 1802 adskillige vilde nordamericanske Folkeslags Anførere havde en Audience hos de forenede Staters Præsident, Jefferson, sagde een af dem til ham: "Fader, Alt hvad vi foretage os, vil ikke være til nogen Nytte, saalænge det store Raad ikke forbyder at sælge Brændeviin og stærke Drikke, Mange af vore Jægere give for denne Gift, ikke allene Peltsværk, men deres Skydegeværer og Sengedækkener, og komme nogne hjem. Fader, det mangler ikke dine Børn paa Flid; men denne fordærvelige Driks Jndførelse er Aarsag i at vi ere fattige. Dine Børn have ikke det Herredømme over sig selv, som J have. Da vore hvide Brødre først kom til vore Land vare vore Forfædre talrige og lykkelige; men siden vi kom til at handle med de hvide Folk og den skadelige Gift er blevet indført hos os, har baade vor Folkemængde og Lykke formindsket sig." – Ligesaa klage vore Missionairer over Brændevinets ulyksalige Virkninger paa Grønlænderne. De, som ellers aldrig bande, udstøde i deres Fuldskab, paa radbrækket Dansk, de værste Eder, som de lære af danske Matroser. Saaledes har Pandora udbredt en dobbelt Hydra over Jordkloden, fra den ene Pol til den anden, der, saa at sige, knuger hele Menneskeheden, og forgifter Kilden til vor Slægts Lyksalighed: Brændeviinsgiften og den veneriske Gift. Værre Onder end begge disse findes neppe i hendes Æske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Vi have hidtil betragtet Brændevinet fra sine skadelige Sider, og vist er det, at Enhver, der har seet et af denne Drik beruset Væsen, som, af alt Menneskeligt, ikke er blevet andet tilovers, end Menneskeskikkelsen, tumle, forfulgt af en Pøbelhob igjennem Kjøbenhavns Gader, neppe vil finde Skildringen overdreven. Vi ville nu anføre her hvad vore Lægers Nestor, Conferenceraad Callisen, dømmer om denne Gjenstand. Mange Læger, siger han, have holdt Brugen af spirituse Drikke for ubetinget skadelig og livsforkortende. Upaatvivleligen henhører Misbrugen deraf til de meest fordærvelige Landeplager, der have udbredt sig over hele Jordkloden, og fremvirket uendelig mange physiske og moralske Ulykker. Dog synes det ikke, at en indskrænket og maadelig Brug deraf frembringer skadelige Følger for Liv og Helbred. Et halvt Aarhundredes Erfaring og Agtpaagivenged paa denne Sag har overbeviist mig herom. Vi boe i et koldt og fugtigt Clima, eie ikke udmærket godt Vand, savne tillokkende og velsmagende Ølsorter, spise ofte feed Mad og mange Fiske, den største Deel af Stadens Beboere har tillige strængt legemligt Arbeide. Under disse Omstændigheder synes en maadelig Drik Brændeviin ei allene ikke at være skadelig, men snarere uskadelig, ja endog velgjørende. Den arbeidende Mand, som i sit Ansigts Sveed maa æde sit Brød, som under Arbeide sættes i en stærk Uddunstning, der svækker hans Kræfter, Krigeren, som under en let Bedækning maa opholde sig under fri Himmel; Sømanden, som, udsat for Veirets mangfoldige Afvexlinger, og, under strængt Arbeide, er indskrænket til grovere Føde, maadeligt Vand, og endnu maadeligere Øl, alle disse finde sig ved Brændeviin styrkede og vederqvægede næsten i det samme Øieblik. Koldt Vand eller Øl vilde ikke gjøre denne Virkning. For disse nyttige Mennesker er maadelig Brug af Brændeviin et fundt og styrkende Middel, en sand Livsbalsom, ikke saa meget fra diætetisk Synspunkt, men mere som et oplivende Lægemiddet. Uagtet den anførte Nytte af Brændeviin, kan det dog ikke nægtes, at denne Drik ikke henhører til Livets Nødvendigheder, og at den jo aldeles kund undværes. Førend det 14de Seculum, da Brændeviin kom i Brug, vare vore Forfædre, skjønt de ikke nøde den, sunde og kraftfulde; de styrkede dem med sund Kost, ved stærkt Øl og ved Arbeide; i Viinlandene ved Viin. Skal alligevel Brændeviin nydes, saa maa dette under alle Omstandigheder skee med den strængeste Maadelighed og Forsigtighed." – Forfatteren gaaer nu over til at vise Brændevinets saavel physisk, som moralsk skadelige Virkninger. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Indenlandske Efterretninger. J Høiesterets=Aaret 1816, er tilendebragt 79 Ordens=Sager, 102 Justitssager, og 30 anticiperede Sager, ialt 211 Sager; ved Aarets Slutning henstod ikkun 3 af Ordenens Sager upaadømte, hvilke ere udsatte efter Kongel. Bevillinger, forundte Parterne, efter derom gjorte Ansøgninger, og paa Grunde som ere befundne antagelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Under 26 f. M. er der udfærdiget Kongel. befaling til Etatsraad og Deputeret i det danske Kancellie, Dr. Juris A. S. Ørsted, Ridder af Dannebrog og Dannebrogsmand, angaaende at indfinde sig i Høiesteret, foruden ved sammes Aabning, ogsaa ellers naar han af Justitiarius tilsiges at hans Nærværelse der er fornøden, og hans Emhedsforretninger ei derfra forhindre ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
J Torsdags solgtes ved Auction paa Børsen, for første Kjøbers Regning, en Deel uindfriede Theer fra Auctionen den 25de Septbr. f. A. over Skibet Antoinettes Ladning. Tabet paa disse Vaer var saa betydeligt, at Congo, som, af første Kjøber, kjøbtes for 32 til 27 Mk. Pundet, blev nu solgt for 17 Mk. 14 s. til 19 Mk. 8 s. Pundet: en Priis, som i Grunden er meget lav, i Forhold til den sædvanlige Priis i rede Sølv. Vel staaer Kongo i Hamborg kun i 38 St. Bco.,men det er dog langt mere, efter vor Cours's nærværende Standpunkt, end 18 til 20 Mk. Upaatvivleligen er det den store Pengemangel, der trykker Varopriserne saa meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Mariboe, den 10de Martii. Til Markeds høitiden den 6te denne Maaned indfandt sig, som sædvanlig, en stor Deel Mennesker af alle Classer, men, paa Grund af Vejenes Ufremkommelighed, for det meste med Apostlernes Befordring. Fra Morgenstunden var Veiret temmelig gunstigt; men opad Dagen begyndte det at istemme sin gamle Tone, med Snee og Regn. Som en Følge af de private Finantzers Forfald kunde Mercur intet udrette for sine udkaarne Sønner. J Handelen herskede ogsaa J en Mands Huus her Flanhed. bleve et Par Støvler bortstiaalne og anseete for god Prise. Uden for Nemesis Tempel (Raadstuen, baxedes ikkun et par Bønder; men som dog snart igjen bleve søde Venner. J det øvrige var en stor Mængde af Markedsgjæsterne besjælede af den bedste Geist. - Et par Støvler kostede 8 Rbd. J Løverdags faldt her endeel Hagel, der vare saa store som gule østersøiske Ærter. J Nat har det frossen temmelig stærkt. - Ligeledes blev i Løverdags ved den saakaldte Voltets Mose her ved Mariboe funden et Par Støvler, hvoraf man sluttede, at et Menneske der var forulykket, men uagtet al Eftersøgning fandtes dog ingen. - En spæd Kalvefierding koster nu her for Tiden 1 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Odense, d. 11 Marts. Som nok et Foraar mærke kan tjene, at her allerede næsten 4 Uger tidligere end sædvanligt (den 28de Februar) faaes Foraars-Sild bragt til Odense. Alting bebuder Foraaret; kun er at vente hvad Veirliget vil give, naar Vaarens Østenvinde indfinder sig til Varighed. Bringe disse ingen liggende Vinter endnu, saa slippe vi ind i Foraaret uden at merke det; men neppe bliver dette behageligt, thi een Dags klar Luft imellem, vil da, som hidtil, afvexle med 3 grade Skud og Storm Dage, indtil den endelige Udtømmelse er paafulgt, som da en Tidlang vil give Tørke. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Kjøbenhavns Børs d. 14 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vista 592. Amsterdam 2 M. 534, a vista, . London 2 M. 25 1/2 Rbdlr. Spec. 595. - Specier solgtes til 35 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 a 95 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 80. Norske Sedler 25. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s.a 10 Mk. 12 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Efter den Norske Høiesteretsorden ere 172 Sager bestemte til Foretagelse i 1817, hvoraf 77. ere nye tilstevnede og de øvrige 95 overblevne fra foregaaende Aar. Hertil komme Justitssagerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Den norske Regjering har ladet udgaae en foreløbig Bekjendtgjørelse fra Stats-Revisionen, indeholdende en Forklaring over den norske Stats casses Jndtægter og Udgivter i Aaret 1816, efter de ved Bogholderiet for bemeldte Aar indtil i December Maaned 1816 passerede Jndtægts- og Udgivts=Ordres til Hovedcasserne. Af denne sees, at der i Toldafgivter, Consumtionsafgivter saavelsom Skatter og Afgivter af Landdistricterne ialt er indkommet 542,648 Rbdlr. 68 s. rede Sølv, eller 13,047, 136 Rbdlr. 61 s. N. V. Af Udgivtsberegning sees, at det Kongel. Huus og Hofholdning koster 83,559 Rbdlr. 38 s. rede Sølv, eller 641,118 Rbdlr. 41 s. N. V., og at Storthinget, har kostet i bemeldte Aar 375,946 Rbdlr. 29 s. N. V. J Christiania er udkommet: Affordret Beviis for at Skriftet: "Sandfærdig Beretning om Danmark politiske Forbrydelser imod Norge fortjener enhver retsindig Mands Uvillie= og Foragt. Af S. B. Hersleb, Prof. i Theol. Med Motto: Hører ikke paa de falske Propheters Ord, thi de gjøre Eder forfængelige. Den koster 3 Rbdlr. 16 s. Norsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Den høieste Gevinst i den saakaldte Hamborger Stadt=Lotteries tredie Trækning, paa 15,000 Mark Banco, havde til Divise: "es lede der König von Danmark!"Man har gjort den bemærkning, at i Nordamerika fra den Tid af, den europæiske Cultur har fortrængt de derværende Jægerfolk og forvandlet herreløse Skove til frugtbare Agere, har Europæernes Befolkning fordobblet sig hver 25 Aar, og man kan derfor antage, at naar Folkemængden saaledes vedbliver at voxe der, ville de nordamericanske Stater i Aaret 1900 tælle en Befolkning af 100 Millioner, altsaa en større end Engelland, Frankrig, Spanien og Tydskland. Det synes altsaa, at det nittende Aarhundrede er Enropas Culminationspunkt"), og om nogle Hundrede Aar vil denne Verdensdeel maaskee være for America hvad Asien, Culturens Vugge, nu er for os. " For endeel Læsere kunde det maaskee ikke være upassende at anmærke, at dette Ord, som i det nyere Digtersprog bruges saa ideligen, betegner i Astronomien, Himmellegemernes Gjennemgang gjennem Middagslinien; man siger da, at de culminere, fordi de have naaet deres største Høide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Fra St. Helena haves Efterretninger af 10 Decbr. f. A. Jngen af de paa Øen garnisonerende Officierer har hidtil seet Bonaparte. Han holder sig 12 til 14 Dage inde, og har i adskillige Maaneder ikke besteget nogen Hest. Han er derfor ogsaa ofte upasselig, og curerer sig selv ved varmt Bad, hvori han ofte bliver i tre Timer. Han har ingen Tillid til Læger, og disse forsikkre at hans Levemaade kan have de farligste Følger. for ham; men han svarer desto bedre, Han ønsker, at der maatte komme befaling, at han skulde skydes; han vilde roligen blive siddende i Sophaen, og oppebie Døden. Ofte siger han, at den engelske Regjering, dog for at spare Bevogtningsomkostningerne, omsider kunde overtale sig til, naar Alt i Politiken var roligt, at lade ham komme til Engelland. Selvmord vilde han ikke begaae. Han lider meget af Tandvine, fordi han ikke vil lade sig udtrække en ormstukken Viisdoms tand, men søger at hielpe sig med varme Omslag. Der yttrer sig overalt skorbutiske Tilfælde hos ham; men han vil ligesaalidet bruge Merkur som Opium; fordi han har en Modbydelighed for begge. Jngen Fremmed tilstedes Adgang til ham, og derfra det Rygte, at han er død. Ogsaa Jndbyggerne paa St. Helena see ham sjeldent; Stormarschal Bertrand afviser dem, alle. Bonaparte spiser Frokost Kl. 1 og Middagsmad Kl. 8. Han læser meget, og sover ofte ind derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
J Tydskland hører nu den dyriske Magnetisme til Dagens Orden. J Altenburg er endog i denne Tid begyndt et nyt periodisk Skrift om dette Æmne, under Titel: "Archiv für den thierischen Magnetismus. Jn Verbindung mit mehrerern Naturforschern herausgegeben v. Dr. C. A. von Eschenmeyer, Dr. D. G. Kieler u. Dr. Fr. Nasse." Det første Stykke indeholder blandt andet to Somnambulers mærkværdige og indtrufne Spaadom (angaaende Kongen af Wurtembergs Død i Slutningen af Oct. 1816); Forsøg til at forklare den dyriske Magnetismes tilsyneladende Magie af physiologiske og psychiske Love. - Dr. J. Meyerhoff, practiserende Læge i Bremen, har i offentlige Blade ladet indrykke et Stykke: "om Betryggelse mod Pest=Smitten, under dens stærkeste Jndvirkninger, udført af Hr. v. Rosenfeld." Efterat have paastaaet deri, at den dyriske Magnetismus bør hedde Mesmerismus, siger han den af Hr. Rosenfeld udøvede Daad i Pesthuset i Constantinopel, lader sig meget vel, og ved intet andet udføre end ved Mesmerismen; saaledes som den angives at være udført, er sikkert enhver, der har lært at udøve, og selv noksom har udøvet Mesmerismen efter den afdøde Opdager, Dr. J. A. Mesmers og den i Berlin endnu levende Prof. Wolfarths Fremgangsmaade, saare begribelig. Doctoren forsikkrer, at han i et Aar selv har udøvet denne høiere Lægekonst og anvendt den paa 700 (!) Syge. Han mener at de Tydske tilsidst ville fra Constantinopel af faae Øjnene aabnede. Denne Bekjendtgjørelse er i det Hele forfattet i en ligesaa forvirret som affecteret Stiil, noget, som Anmeld ofte har mødt i offentlige Blade ved de fleste Kundgjørelser angaaende den dyriske Magnetisme. Jøvrigt er det høist mærkeligt, og et paafaldende Beviis paa den menneskelige Svaghed, at Opdageren af denne nu saa almindelig beundrede Magnetismus, i levende Liv er bleven forhaanet og forfulgt som en Markskriger. Her nødes man atter til at huske paa de bekiendte Vers i Peer Paars, naar i Graven, forraadnet er hans Krop o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Fra Paris berettes under 22 Febr. at Hs. H. Prinds Frederik af Hessen siden nogle Dage befinder sig der. Den første Dag han var ankommen, gav H. C. Generallieuten. v. Waltersdorff ham en glimrende Diner. Næste Dag var H. H. til Diner hos Hertugen af Wellington, hvortil Hertugen selv afhentede Prindsen, og om Aftenen til et Bal en Masque, som Samme gav. Den 21de havde Prindsen den selv for fremmede Fyrster sjeldne Ære, at spise ved det Kongelige Familietaffel. Den Agtelse og Opmærksomhed, hvormed denne Fyrste paa saa udmærket Maade behandles, ikke allene af Hertugen af Wellington, men af Kongen selv og den hele Kongelige Familie, er et Beviis paa, hvor megen Priis det franske Hof sætter paa denne Generals humane Fremfærd, under sit Ophold i Frankrig, og det af ham commanderede Troppecorpses exemplariske Conduite. Prindsen er personligen blevet indbuden af samtlige Kongel. Prindser til forskjellige Fester; ogsaa Hertugen af Richelien vilde ham til Ære give den næstfølgende Søndag en Diner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Den russiske Charge d'Affaires i Hamborg har, efter Keiserens Befaling, ladet bekjendtgjøre, at de, som ønske at nedsætte sig i Rusland, ikke faae af Regjeringen anden Hjelp, end Land til Dyrkning paa deres egen Bekostning; de derimod, som vilde nedsætte sig som Colonister i Polen, kunne faae Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
En meget agtet Embedmands Frue i Paris erklærede nyligen sin Mand, at hun skyldte 40,000 Fr., hun havde tabt i Spil, hvilke han maatte betale, dersom han ikke vilde see hende ulykkelig. Da Manden svarede at han, i hvorvel han ofte havde betalt Gield for hende, denne Gang ikke saae sig istand dertil, sprang hun i Vandet og fandt der Ærens Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-15
Subscriptions=Plan. Skuepladsen tabde meget i vor elskede henfarne Foersom; hans Hamlet, Correggio, Axel og mange, mange Roller ere i enhver Skuespilynders Minde, og forevige hans Navn i Melpomenes Sørgelund, dog, den seeniske Kunstners Værk forsvinder med ham, og lever kun i Erindringen; saaledes vil det ogsaa gaae Foersom. Hans Værd som Ægtemand, Fader, Ven og Borger erkiende og paaskiønne de, som vare hans hulde Hierte nærmest i Livet. At han selv som Digter havde sine Landsmænds Agt og Yndest, bevidne de mange ædle Veemodstemmer, som ved hans Grav have hævet sig til Hæder for Shakespeares brave Fordansker. Døden rev ham bort fra dette lykkelig begyndte Værk: hans kiereste Jdræt. J midlertid har han efterladt sig saavel nogle Fragmenter af Shakespeare, som enkelte originale utrykte Smaadigte, der ville være hans Muses Yndere in kier Afmindelse. Til hans Kones og Børns Bedste at samle og udgive saavel disse som hans forhen trykte, men i forskiellige Blade adspredte Arbeider, er nogle af hans Venners Forsæt. Samlingen, som prydes med Kunstnerens Portrait, stukket efter et meget lignende Maleri, samt med hans korte Biographie, skreven af sanddru Vennehaand, vil udgiøre to Smaabind, der neppe kunne overstige 30 Ark. Tryk og Papiir skulle blive smukke. Subscription modtages af den Afdødes Enke, boende i Laxegaden No. 200, 2den Sal, hvor man behager at tegne sig, og Subscribent=Samlerne tilstaaes de sædvanlige Fordeele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-18
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. FrokoseFjortende Aargang. No. 22. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tiradnigen den 18 Marti 1817. Om Pengelaan i faste Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-18
En dansk Agerdyrker, som, skjønt født og copdraget paa Landet, dog ikke har forsømt at danne sig rigtige Begreber om Borgernes Stilling og Tarv i alle Classer, vover at henvende den offentlige Opmærksomhed paa en Gienstand, der, i Betragtning af sine vigtige Følger, sikkerligen fortjener at tages i nøiere Overveielse, og ydes den Bistand, hvorpaa den med Rette kan gjøre Fordring. Hvad jeg her agter at omhandle, er jeg temmelig bekjendt med, og jeg betragter det saa meget meer som Pligt, at tale, som det er en Sag, hvorpaa saa Manges Vel beroer. Naar det skeer med den Ærbødighed og Beskedenhed, som skyldes en saa menneskekierlig og oplyst Regjering, som den danske, er jeg overbeviist om, at mine uforgribelige og velmeente Meninger, fremsatte paa Prent, ville møde velvillig Overbærenhed. At den Stet er den lykkeligste, hvis Undersaatter ere saa arbeidsomme og tarvelige, som mueligt; at de Fattiges Tal der kun kan være ringe og de Formuendes stort, det er en Sandhed, som ikke trænger til noget Beviis. Kun der, hvor hver Borger er tilfreds med sine Kaar, fordi han finder Velsignelse i Frugterne af sin Vindskibelighed, vil den Rige ikke oversee eller ringeagte den mindre Formuende. Denne vil da agte det for sit høieste Formaal, ved Arbeide og Flid at fremme sit eget Bedste, tilligemed Statens; hiin vil sætte sin største Hæder i at gjøre sin Formue til en veldædig Fostermøder for Vindskibelighed og Konstflid. En Stat, der eier saadanne Borgere, og hvis Regjering laaner Øre til Sandhedens Røst, ligemeget fra hvem den kommer, fortjener med Rette at kaldes lykkelig. Selv efter syv trange Aars Forsvarskrig er vort Danmark igjen istand til at blive saa lykkeligt, som det eengang, under Fredens trygge Værn, har været. Men da maa vi ogsaa stræbe at faae den gamle danske Jevnhed, Tarvelighed og Redelighed tilbage, som under sørgelige Krigsforhold tildeels synes at have bortfjernet sig fra vore Grændser. Vi bør med al Magt reise os imod den Aageraand, der har grebet saa stærkt om sig, og truer at ødelægge saa mangen stræbsom Borger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-18
Den almindeligste Klage, man i vore Dage hører, er over den store Pengemangel. At Klagen er grundet, viser Erfaringen; men, efter min uforgribelige Mening, hidrører den ikke saa meget fra Landets virkelige Fattigdom, eller den circulerende Pengemasses Utilstrækkelighed, som, foren stor Deel, af den Aagrelyst, der behersker ikke faa Rige, der have trukket deres Penge ud af faste Eiendomme og reel Handel, for at udbringe den til overdrevent høie Procenter. De ere sand Vandbier i Vindskibelighedens store Biekube, og det er især Grundeierne, der lide meest derunder, da de til Afbetaling paa deres Eiendomme og anden Næringsdrivt, som oftest trænge til Pengelaan, medens Haandværksmanden i de fleste Tilfælde lettere kan hjelpe sig selv, og i det mindste ikke behøver saa betydelige Summer paa eengang. De, som beraabe sig paa, at den, som betaler 20 til 30 PC. i Rente, fortjener sin Skjebne, feile meget. Den redelige Mand, som eengang er i Gield, vil heller udsætte sig for at forarmes, end paadrage sig Navn af en uredelig Betaler. Da hans Ære er ham det Dyrebareste, han eier, saa søger han at hielpe sig saa længe og saa godt, som han kan, liig den, der er styrtet i Vandet, griber han efter Alt, hvorved han troer at kunne redde sig. Han føler og forudseer, at de Aagerkarle, han tager sin Tilflugt til, ville og maa om seer ødelægge ham, naar de, ligesom Vampyrer, først have bidt sig ind i Kjødet og udsuge hans Blod. Men Haabet - denne de Ulykkeliges sidste Stav, - Udsigten til at finde Hielp paa andre Veie, Løvter fra Venner og Frænder om Understøttelse, Alt dette er Bevæggrund nok for ham til at overgive sig i Aagreres Vold, og dvæle der, under bestandigt skuffede Forventninger, indtil han omsider, udsuet indtil sidste Blodsdraabe, segner som et ulykkeligt Offer for følesløse Medborgere, der mangle endog den sidste Gnist af Medlidenhed og Samvittighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-18
Blandt disse beklagelige Skyldnere regner jeg især saadanne, der skylde Privatmænd paa deres faste Eiendomme saadanne Summer, de ikke see sig istand til paa eengang at udrede, og, som uden Skaansel eller Frist, opsiges dem til Udbetaling i nærværende pengetrange Tider. Maaskee vil man her indvende, at den, der har indladt sig i at kjøbe sig en større Eiendom end han ved Kjøbet saae sig istand til at udbetale, ikke fortjener at beklages; men denne Jndvending er ikke vanskelig at gjendrive. Den, som for adskillige Aar siden kjøbte en Eiendom, liden eller stor, og kunde udbetale derpaa saa meget, at Bygningens Assurance, med Værdie af Jordtillægget, efter Forordn. af 1 Oct. 1802, gav den Sikkerhed, som er fornøden, naar et Laan af offentlige Penge fordres, en saadan Mand kunde med skjællig Grund kjøbe; han kan ikke regnes blandt de Lykkefristere, som i Aarene 1811 og 12 kjøbte Eiendomme paa Lykke og Fromme. Kjøbenhavn eier mange offentlige Stiftelser, som tilforn enhver kunde faae Penge tillaans af, imod lovbefalet Sikkerhed. Hvor kunde man forudsee, at denne vigtige Hielpekilde i Tiden med eet vilde stoppes, - Men denne Standsning med offentlige Cassers Udlaan, saavidt jeg veed, mod Sikkerhed i faste Eiendomme i Almindelighed, er af høist ubehagelige Virkninger for de Eiendoms besiddere, jeg for nævnte, og det er egentlig deres Sag, vi her ville gjøre til Gienstand for vor Undersøgelse.