JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Engelsk Cement J. Stokkebye, er arriveret og faaes billig hos Odense Nørregade Nr. 101. Cem. af engelsk og bornholmsk, er igjen arriveret og faaes P. Rasmussen. billig hos Store Felts Høst-Sild erholdes i 11 3 & 6 Td. hos Lods J. Rue i Kjerteminde. Bestillinger modtages af Mægler J. W. Maar, Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Nybrændt Faxde Steenkalk faaes fra min Ovn Onsdagen den 6 Septbr. og fremdeles fra mit Udsalg i min iboende Gaard. P. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
J Tømmermester Rasmussens nye Bygninger udenfor Nørreport ere nogle Leiligheder endnu ledige, strax eller til Michaeli Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
For en Logerende eller Enke er til førstkommende Flyttetid et a to Værelser med eller uden Kjøkken til Leie i Overgade No. 61. Nærmere Anviisning gives i Stueetagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Gjæstgivergaarden paa Vestergade, forhen Strøms, bekjendt for sine gode Localiteter og Beliggenhed, er med complet Inventarium at erholde tilkjöbs eller Leie paa meget favorable Vilkaar, og at tiltræde til 1 October. Reflecterende behage at henvende sig til Consul Fugleberg,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Hvor en smuk lille Mahognie Sopha med grønt uldent Betræk er at faae tilkjøbs underhaanden, anviser Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Torsdagen den 7 Septbr. førstk., Formiddag Kl. 9, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, holdt Auction paa Komediehuussalen over nogle Meubler og Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder og Sengklæder, Kjøkkentøi, JernKakkelovne, Gangklæder, et Lommeuhr, en Violin og Violoncel med Foutteral og Bue, samt et Klædeskab m. m.; Alt tilhørende Veipiqveur Rolls Enkes og Trompeter Knudsens m. Fl. Stervboer. Odense Auctionscontoir den 26. August 1813. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Da det ved 3die Auction den 22 d. M. skete Bud af 350 Rbd. Sedler paa Huset No. 527 Litr. A i den saakaldte Ramsherreds Gade, tilhørende afdøde Amtsveipiqveur Rolls og senere afgangne Enke, deres fælleds Stervboe, ikke er bleven approberet, saa bliver bemeldte Eiendom, efter Arvingernes Begjæring og Skifterettens derpaa grundede Foranstaltning stillet til absolut Bortsalg ved en 4de og sidste Auction, som afholdes i Huset selv Fredagen den 8 Septbr. førstk., Formiddag Kl. 11, efter de forhen fremlagde Conditioner, og hvorved bemærkes, at Approbation af det høieste Bud meddeles ved Hammerslaget, saafremt den betingede Sikkerhed kan stilles. Odense Auctionscontoir den 31 August 1843. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Da det ved 3die Auction den 14 dennes gjorte Bud af 7010 Rbd. paa Gaarden No. 386, beliggende paa Fisketorvet og tilhørende Frue Andrups til Skifterettens Behandling opgivne Fallitboe, ikke er befunden antagelig, fordi et senere Overbud af 1190 er skeet, saa bliver bemeldte, for sin fordeelagtige Beliggenhed bekjendte, velindrettede Kjøbmandsgaard og hvori i flere Aar tillige har været drevet en ikke ubetydelig Viinhandeel, stillet til en 4de Auction, som afholdes i Gaarden selv Løverdagen den 9 Septbr. d. A., Formiddag Kl. 10, efter de forhen fremlagte Conditioner, som ere til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Auctionscontoir den 28 August 1813. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Løverdagen den 9 Septbr. førstk., Formiddag Kl. 11, bliver i Stadens Raadhuus holdt offentlig Licitation over Leverancen, af 10 Favne storslagen Bøgebrænde og 70 Læs Tørv til Byens Brug i anstundende Vinter, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Auctionscontoir den 31 August 1813. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Løverdagen den 9 Septbr. førstk., Eftermiddag Kl. 5, bliver i Stadens Raadhuus holdt offentlig Licitation over Oprensningen af endeel af Roersdam, efter Conditioner, som paa Licitationsstedet vil vorde bekjendtgjort. Odense Auctionscontoir den 4 Septbr. 1813. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Bortforpagtning. Avlsgaarden Sanholm paa Samsøe bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Gisselfeld Hovedgaard i Sielland, den 27 Septbr. 1843, Kl. 12 Middag, stillet til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, fra 1 Mai 1811. at regne. Denne Gaards veldyrkede Jorder har et Areal af circa 220 Tdr. Land med contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 21 Tønder 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. Conditionerne erfares forinden paa Gisselfeld, samt hos Jnspecteur Kruse paa Orrislund paa Samsøe, af hvem Eiendommen tillige paavises; ligesaa ere Conditionerne henlagde i de større Kjøbstæder paa Gjæstgiverstederne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg bliver, efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, det Huusmand Lars Pedersen tilhørende Huus i Udberud Bye og Sogn, bestaaende af 11 Fag med tilliggende Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 12 September førstk., Tirsdagen den 26 s. M. og Tirsdagen den 10 October, hver Dags Formiddag Kl. 9. De 2 første Auctioner paa undertegnede Contoir, men 3die Auction paa den sælgende Eiendom. Conditionerne ligge forinden Auctionen til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Herredscontoir den 28 August 1813.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
J Hr. Etatsraad, Ridder Knudsens Sygdomsforfald, Fredberg, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-04
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved Baag Herreds Ret saavelsom ved den Kongel. LandsOver- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den ved Døden afgangne Møller Mads Gustavsen af Kjøng Mølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Baag Herreds Skifteret den 31 August 1813 Buchwald. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
No 149. 72 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementslidende. Adresse- og politiske Avis Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Cancellieraad. 5 September 1843. Tirsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Jndhold. Udlandet. Frankerig. Jtalien. Tydskland. Hamborg. - Fædrelandet. Videnskabelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Udlandet. Frankerig. Som det lader til, vil Prindsen af Jonville nu for det første opgive sit Sømandsliv, da hans Fregat Belle-Poule" er beordret til at følge det chinesiske Gesandtskab, til hvis Udrustning der er anviist 600,000 Fr. Det Personale, som skal ledsage Hr. v. La grene til China, er endnu ikke definitivt bestemt. Paa Aspiranter dertil fattes det imidlertid ikke; thi hver Pair eller Deputeret har gjerne en Søn paa en Snees Aar, som han kunde ønske, paa Statens Bekostning at lade besøge det himmelske Rige"; men meest paatrængende ere de industrielle Medlemmer af begge Kamrene, idet de udregne, at naar de kunne faae en Søn eller Fætter ansat som Attache ved Gesandtskabet, kunde de til Jndledningen af deres chinesiske Handels=Forbindelser spare en Handelsreisende". - Stor Opsigt har det vakt i Paris, at Generalgouvernøren i Algier, Marskal Bugeand, pludselig, og som det synes af Skinsyge over Generalen militaire Ny, har afskediget den tappre Generallieutenant Changarnier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
De franske Prindsers uventede tidlige Hjemkomst vedbliver at sætte Pressen i Bevægelse og Gaarsposten bekræfter, at Esparteros smigrende Modtagelse er Grunden dertil, overalt hørte Prindserne den franske Politik med Hensyn til de spanske Anliggender blive fordømt, og medens Prindserne atter indskibede sig i Woolwich, uden at en eneste Person fra Hoffet var tilstede, bliver Hans Høihed, Spaniens Regent modtaget i Mivarts Hotel af Prinds Alberts Staldmester med en heel Suite. Spændingen mellem den franske og den engelske Nation er ogsaa for Øieblikket steget til det Yderste: med Espartero er Engellands Jndflydelse i Spanien tilintetgjort og dette veed enhver Engellænder ligefra Ministeren til Arbeideren i Kulgruben, men Regentens Fald troer Man skyldes Frankerigs Jntriger; paa den anden Side har det franske Folk i flere Aar følt sig krænket ved Engellands Politik: Maalet er fuldt, een Draabe endnu og da vil Nationalbadets Lavabæger flyde over. Men endnu lader det sig ikke forudsige, om ikke i denne Krisis Europas Fred og det orleanske Dynasties Bestaaen sættes i Fare; dette befrygtes af den gamle Ludvig Philip og deraf forklares den overordentlige diplomatiske Virksomhed, som pludselig spores i den politiske Sommer-Siesta og som kalder Guizor tilbage fra sit Landsted til Paris, sender General Sebastiani fra Badet Ems med et hemmeligt Hverv til London, kaster de franske Prindser fra Slottet En til Wind for og sætter Kourerer og Telegrapher i Bevægelse. Journal des Debats siger forresten nu, at Dronning Victoria ikke kommer til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Jtalien. J Kirkestaten er udkommet et nyt JødeEdiet, der næsten er det samme som et reent Forbud imod Jødernes fremtidige Ophold dertillands. Det byder nemlig blandt Andet: at alle christelige Tjenestetyende, inden 2 Maaneders Frist, skulle have forladt Jødeqvarteret (de saakaldte Chetti), og at det i Fremtiden. ikke meere skal være nogen Jøde tilladt at holde christelige Tyende; at ingen Jøde herefter maa eie eller have Penge staaende i Grundeiendomme; har han for Tiden saadanne, da skal han inden 3 Maaneders Forløb skille sig derved, eller ogsaa det Offentlige realisere dem for ham; at ingen Jøde maa opholde sig i nogen By, hvor der ingen Ghetto er; at ingen Jøde udenfor Ghetto maa spise ved Bord sammen med Christne, eibeller sove udenfor Ghetto, under intetsomhelst Paaskud lokke Christne ind i Ghettoet, eller endogsaa kun for en Dag engagere den i sin Tjeneste der; heller ikke maa nogen Jøde betræde de Christnes Huse eller pleie noget venskabeligt Samqvem med dem; at ingen Jøde, under en Mulkt af 100 Scudi og 7 Aars Fængselstraf, maa drive Handel med Kirketøi eller hellige Bøger, ja ei engang have samme i Eie, og endelig, at Jøderne ved deres Troesforvandtes Begravelse skulle afholde sig fra PsalmeSyngning og al ydre Opsigt. - Dette høist intolerante Lovbud er under 24 Juni d. A. bleven publiceret fra Jnqvisitions-Tribunalets Cancelli i Ancona. Der er opdaget en stor Sammensværgelse, der har Forgreninger i hele Middel- og Nedreitalien; den er udbrudt i Bologna og er der udartet til Stratenrøveri, idet 600 velbevæbnede og med Munition godt forsynede Jndivider, mestendeels Alle politiske Flygtninger eller Smuglere, ere flygtede ind i Bjergegnene ved Savigno. De oprindelige Ophavsmænd til Bevægelsen siges af være en ung Marqvis Tanara, en jevnaldrende Grev Sambecceri og en piemontesisk Exofficeer Melara.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Bologna er Regjeringskassen blevet flyttet ind i Cardinalens Pallads, hvor Stadens Commandant ogsaa har opslaaet sit Hovedqvarteer og udenfor hvilket to Kanoner ere opkjørte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Tydskland. "Dorfzeitung" beretter, at Hermanden Cherusker nu smægter i Lænker, ikke i Romernes men i Pantekreditorernes. Sagen er nemlig den, at det Fond, Man havde til det paatænkte Hermanns-Monuments Opførelse, nu er opbrugt og at Man desaarsag har seet sig nødt til at pantsætte den kolossale, i Bronce udførte Hermanns=Statue, Sindbilledet paa Tydsklands Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Hamborg. Den Bieberske Brandforsikkrings Association har nu leveret en foreløbig Afregning. Den angiver sit Tab ved Branden i Mai 1842 til 12,280,000 Mk. Bco., hvoraf hidtil er indkommet 2,220,000 Mk. Bco. og resterer 320,000 Mk. Det er virkelig Alt hvad Man kan forlange, at saa Meget er blevet indbetalt, men ikke destomindre er Total=Udbyttet for de Brandlidte saa nedslaaende, at der vel for bestandigt vil være gjort en Ende paa Forsøgene til at danne en ny gjensidig Assurance, idet noget Sikkrere end den Bieberske Association for Branden her aldeles ikke blev anseet for muligt Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Videnskabelighed. Af nye Bøger, som kunne ventes, nævner "Fædrelandet", Fire Noveller af Christian Winther; Stethoskopien og den stethoskopiske Diagnose af Dr. C. J. L. Hornemann, en ny Novelle af Forf. til en Hverdagshistorie", Krügers Haandbog for Retsskriverne ved Underretterne i Danmark; et nyt Bind for 1833 af Algreen-Ussings Reskriptsamling; 4de og sidste Hefte af Holbergs Comoedier ved A. E. Boye, en fransk Udgave af Bresemanns Parleur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Artikkel af Aachener Zeitung læses nu i Berlingske Tid. og lyder saaledes: "J Danmark er den Forening, som vilde bringe Jdeen om den skandinaviske Eenhed i Bevægelse, bleven forbuden. Vi vente ikke stort af Foreningers Virksomhed. Vi kjende kun en Forening, som kan virke noget Stort, det er et heelt Folks Sammenhold. Men dog beklage vi denne Forholdsregel, saa meget mere, hvis det er sandt, at en ikke germanisk Jndflydelse skal have medvirket dertil. Vi ønske den skandinaviske Eenhed, fordi det er godt, at et mægtigt Rige, kunde hielpe til at beskytte Tydsklands nordostlige Kyster, og fordi kun et mægtigt Rige formaaer det. De adskilte Riger maae føie sig efter deres vældige Naboes Villie, fordi de ikke kunne modstaae ham. De blive hans Forposter, de ere ikke meere vore. Vi ønske denne Eenhed, fordi de eendrægtige skandinaviske Riger nødvendig ville være Tydsklands Forbundne, da de kun her kunne finde Beskyttelse, og som større Hele ikke ville afholde sig fra tillidsfuldt at søge Forbundet, hvad hvert Rige for sig ængstelig undgaaer, fordi det falskelig frygter for villie løst at gaae under i det hele Tydskland. Vi have gjort den smertelige Erfaring, med hvilken ofte smaalig Jver syge, med hvilken Modstræben saavel Danmark som Holland selv lade de af deres Landdele, som faktisk høre til Tydskland, nærme sig dette paa nogen Maade. Jver sygen var og er ofte større end Klogskaben eller Retten. Klogskaben burde bedre oplyse disse Stater om deres sande Venner, Retten afholde dem fra, at kaste Hindringer i Veien for befæstelsen af det fælleds Moderland. Hvis nogensinde en Politik er bleven conseqvent fulgt, saa er det den imod Tydskland, og den ene Stat har lært den af den anden. Man har stedse betragtet Tydskland som Udjevningsgebetet for fremmede Fordringer, som det beqvemme Tøi, hvoraf alt fremmed Overmod kunde skære sig Remme. Derfor maatte det ikke være stærkt, thi det stærke og enige Tydskland kunde værge sig mod ethvert Angreb. Det kunde være den Bjergryg, til hvilken de andre Dale beskedent lænede sig; det blev den Slette, hvorudover fra alle Sider Jntriquer og Hære styrtede sig ned. For at kunne dette, bøde ofte Tydsklands egne Fyrster Haanden og hialp at sprænge Eenheden. Saaledes Frankerig, saaledes Engelland, saaledes Rusland. Vi gjøre ikke disse Stater nogen Bebreidelse. Hver har sin Ret nærmest for sig. Men skal Tydskland evig have Uret og aldrig tænke paa sig? Vel er det blevet bedre: Folkets vakte Bevidsthed har alt vundet mangen Seir, som er kommen Tydsklands Eenhed til Gode. Det vil vinde flere saadanne, jo meere det lærer at føle sig. Da, men ogsaa først da, ville Udlandets Forsøg paa at trænge sig ind i Tydsklands Hjerte, spalte dets Raad og adsplitte dets Jnteresser, vise sig som frugtesløse. Jo mere denne Følelse vinder i Styrke, desto hurtigere vil Tydsklands Aflæggeres Modstand tabe sig, og ogsaa hos dem vil i Folket vaagne en Bevidsthed om, at det er bedre at slutte sig til en sympathiserende stor Nation, end til Stater, som kun omfavne den Svagere, for at qvæle ham."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Jfølge Alt. Merkur vil Hs. Maj. Dronningen idag (Tirsdag) indtræffe i Eckernførde, hvor der overnattes; imorgen afreiser Hs. Maj. derfra til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
J "den Frisindede" findes en vakker Afhandling om Pryglesystemet og Pryglesener i Armeen. J denne Afhandling siger en Militair: "Jeg er ingen Ander af det evindelige Prygleri, og slaaer selv aldrig, eller i det Mindste høist sjeldent; dog skulde jeg meget betvivle, om det vilde være hensigtsmæssigt, hvis Correctionsmyndigheden aldeles berøvedes den Foresatte. De skulde vedblev han, henvendende Talen udelukkende til mig *) – istedetfor ideligen at angribe os, tage fat paa Landsbyskolemesterne; hos disse Herrer maa den egentlige Grund søges til Bønderkarlenes Dumhed og Uvidenhed, der forvolder os saa meget Bryderi. Vi ikke Skolelærerne – maae lære de Mennesker at tænke. Bring det saavidt, min Herre, at vi faae Re*) Rimeligviis menes vel med mig en af Redakteurerne af de offentlige Blade. kruter ind, der have lært at tænke i Skolen, og jeg tør love Dem, at Pryglesystemet har existeret sin længste Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
En bekjendt Person, Degnen Martin Diez, der i sin Tid blev dømt fra sit Embede for nogle Optøier i Jylland, er afgaaet ved Døden. Saavidt mindes bestode disse Optøier i, at han forledte Almuen til Opsætsighed imod Øvrigheden, i hvilken Anledning en Commando Militaire blev beordret til Viborg; men da denne Commando alene skulde efterleve Øvrighedens Ordre og ellers Jntet foretage sig, og da den hele Øvrighed ved dets Ankomst bestod i en Skriverdreng, oplevede Man den molboeske Scene, at Almuen modtog Soldaterne med Byens Sprøite og gav dem nogle Salver med den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Underretsdommen i den bekjendte i Ribe Arrest hensiddende Morder Andreas Andersen StorgaardsSag blev afsagt den 31 f. M., og blev han dømt til at bøde Liv for Liv efter Lovens 661, da han, uagtet meget talede for, at han havde forøvet Gierningen med Overlæg, ikke var at bringe til at tilstaae dette, men anførte, at alene Hidsighed, foranlediget ved den Myrdedes Skjeldsord og Drilleri, havde bragt ham til at udføre Drabet. Jmidlertid har Forbryderen ved religiøs Paavirkning, nu da den befalede Religionsunderviisning er paabegyndt, begjert sig paany stillet for Forhør, og har aflagt den skrækkelige Bekjendelse, at han med fuldkomment Overlæg har forøvet Mordet paa Anders Henriksen, ikke i Hidsighed, men ene og alene for derved at komme i Besiddelse af hans Gods, i Særdeleshed et Lommeuhr, som han ogsaa frarøvede A. Henriksen efter Mordet. Han har derhos forklaret, at han havde tilbageholdt denne Bekjendelse i den Formening, at han derved kunde blive fritaget for at lide Dødsstraffen, og at det var hans Agt først at fremkomme med samme, naar han endelig fik Vished om, at han skulde miste Livet. En midaldrende Mand i Embedsstilling, der i Kjøbenhavns Adresseavis ønsker sig en Kone, naturligviis med Formue, har til Vedkommendes Eftersyn udstillet sit dagerretyperede Portrait paa Adressecontoiret i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Odense. Den ædle Folkedigter Steen Stensen, Blicher foretager i disse Dage fra sit Hjem i Randersegnen en Fodtour for at besøge Fyen, Taasinge og Langeland, hvilke Egne han for ikke har gjæstet. Overalt, hvor han kommer frem, modtages han med den Høiagtelse og dybe Kjærlighed, der skyldes hans Genie og hans Charakteer; levende Sympathier har han forlængst fundet i alle tre skandinaviske Riger, men kjærest for ham maa vel den Hyldest være, som ydes ham i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Jdag fortsætter han rask og rørig sin Fodreise fra Odense til Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Den nye Raps er paa mange Steder pludselig opædt af en Vrimmel af Orme og Biller, saa at den maa saaes om igjen. Den stærke Blæst igaar og i Nat har nedkastet næsten al Træfrugt i Haverne her i Byen og i Omegnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Den ved Militairreductionen af activ Tjeneste udtraadte Oberstlieutenant v. Schulz, N. af D., er iforgaars Aftes ved Døden afgaaet, 63 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
(Diligencepost.) Ved den foretagne Trækning af det 96de Classelotteries 5te Classe ere de større Gevinster faldne saaledes: 1 paa 8000 Rbd. paa Amben28261, 1 paa 6000 Rbd. paa Amben 28264; 9 paa 1000 Rbd. paa Amberne 34-245, 90252, 26383, 52-117, 78,228, 8-264, 97-264, 62343, 832343. De udkomne Bagtal ere: 107. 111. 117. 131. 138, 162. 297, 299, 306. 342. 343. 383. - Til Collectionerne der i Byen kom følgende Gevinster, hos Mad. Schalburg 2 hver paa 100 Rbd. paa Amberne 32240 og 322383 og 1 paa 50 Rbd. paa Amben 332299, hos Bonnesen de ovennævnte største Gevinster paa 8000 og 6000 Rbd., samt 1 paa 100 Rbd. paa Amben282252, og 4 hver paa 50 Rbd. paa Amberne 31252, 282383, 262178 og 32-162.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Fædrelandets Redakteur er af Hof- og Stadsretten i Løverdags idømt en Mulkt paa 200 Rbd. og 1 Aars Censur, Kjøbenhavnspostens Redakteur (Sekretair Liunge) 300 Rbd. Mulkt og 5 Aars Censur. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Et stort Antal af Kjøbenhavns hæderligste Jndvaanere (Professorerne Schouw, Clausen, Heiberg og Madvig, Contreadmiral Bille, Advocat Buntzen o. s. v.) indbyde i Berl. Tid. til Stiftelsen af et skandinavisk Selskab, hvis Formaal er, at fremme en nærmere Forbindelse mellem de skandinaviske Folk: deels ved regelmæssige selskabelige Sammenkomster med Svenske og Norske af de dannede Klasser, der besøge Kjøbenhavn, deels ved Foretagender, sigtende til at befordre almindeligere Kjendskab til de forskjellige skandinaviske Sprog, til Skrifter i disse af almeeninteressant Jndhold, og overhovedet til de forskjellige Nationaliteter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Odense Borgerrepræsentations Forhandlinger. Aar 1843.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
(Fortsættelse fra No. 118.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-09-05
Den 7 April. Fra en Borger havde Repræsentationen modtaget et Forslag, der gik ud paa en Forhøielse af 2 a 3 Rbd. i den Betaling, som erlægges for en Koes Græsning paa Byens Jorder, hvorved en forøget Jndtægt af 600 a 900 Rbd. vilde tilflyde Kæmnerkassen aarlig. Efterat dette Forslag havde været overgivet til Markcommitteens Betænkning, og denne havde foreslaaet en foreløbig Forhøielse i Græspengene af 1 Rbd. for hver Koe, var Sagen paany tagen under Behandling i tvende Møder, hvorved Repræsentationen, med 16 Stemmer imod 2, kom til det endelige Resultat, at der endnu for iaar ikke var Anledning til at andrage paa nogen Forhøielse i Græs pengene. Det overdroges derhos Markcommitteen, at foranstalte den sædvanlige Bekjendtgjørelse angaaende Græsningen indført i Aviserne, og i denne udtrykkeligen at bemærke, at de, som ere berettigede til og maatte attraae, iaar at erholde deres Kreaturer græssede paa Communens Jorder, maatte inden 8 Dage melde sig hos Kæmnerkassereren; at Græspengene ville endnu iaar forblive som forrige Aar, og at, da formedelst Exerceerpladsens Afbenyttelse hele Sommeren et ikke saa stort Antal Kreaturer i dette, som de foregaaende Aar, kan vorde græsset paa fornævnte Jorder, vil muligen en Reduction i det Antal, som maatte meldes, blive nødvendig.