Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-06-04
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Den helvetiske Republiks Underhandlinger med Frankrig om at levere et Troppekorps i fransk Tieneste ere afbrudte, fordi den franske Minister Talleyrand fordrede, at Cantonerne skulde selv udrede Transport-Omkostningerne, som Republiken ikke vilde beqvemme sig til; hvilken desuden forlangte, at Frankrig skulde i Forveien berigtige den Sold, som Schweitzerne har tilgode i Frankrig; den har saameget mindre nødigt at være forlegen med sine Tropper, som de søges begierligt til den nederlandske Tieneste, hvor der tilbydes dem anseelige Haandpenge. Paa Øen Majorka er et Schweitzerregiment 755 Mand stærk, under Oberst von Uri, som er i spansk Tjeneste. Men de Schweitzertropper, som vare i fardinsk Sold, ere afskedigede, da Kongen herefter blot vil have indfødte Krigsfolk. De Schweitzerske Tropper, som gik over i Napoleons Tieneste, da han i Fior paa nye kom til Regieringen i Frankrige, har indsendt et Forsvars Skrift til Landdagen, hvori de undskylde sig med: at de, i de mange Aar de har tjent i Frankrige, aldrig har taget noget Parthie ved de mange Regierings forandringer, som ere forefaldne i dette Land, og at de blot har betragtet sig som Personer, der levede af deres militaire Haandtering. Oberste Affry tog derimod med sit Regiment ikke Tieneste hos Napoleon, og modsatte sig hans Anmodninger derom med megen Kiækhed. – Den Helvetiske Republik fik, som bekiendt, den 19 Febr. 1803 sin Constitution af Napeleon, til hvis Mediateur han havde opkastet sig, men den befandt sig ikke lykkelig derved; indvortes Parthier herskede i Staten; Republiken maatte tage Deel i Napoleons Krige og i 1810 skildte han Republiken Wallis derfra, og vedblev at holde Cantonen Tessin besat med sine italienske Tropper. J Pariser Freden i 1814 fik Republiken sine tabte Besiddelser igien tilbage; Genf, Wallis og Neuschatel bleve optagne i Forbundet, og dette tæller for nærværende Tid 22 Cantoner. Misforstaaelser herskede desuagtet imellem disse; men de allierede Magters Forestillinger og tildeels Trudsler bevægede dem til enstemmigt d. 8 Sept. 1814 at antage en føderal Forbundsakt. Ved den Viener Congres blev en evig Neutralitet tilstaaet Republiken, og den seer nu en lykkelig Fremtid imøde. Republikens Gebeet udgiør lidt over 870 Qvadratmile, den har en Folkemængde paa 1,713,800 Jndvaanere; Staterne stille til Forsvar en foreenet Armee paa 32,886 Mand med Sammenskud i Penge til dens Underholdning. af 540,107 Franker. En Føderalcommission, som er nedsat i Zürick for nærmere at regulere Republikens Krigsvæsen, har foreslaget at bringe Krigsmagten til en Styrke af 33,758 Mand, men antager at heele Forbundets Befolkning kun udgiør 1,687,300 Personer, som dog vist er for lavt beregnet. Republiken har nu faaet afgjort Berigtigelserne af sine Grændser med Piemont, forsaavidt disse to Stater støde til hinanden. De Udvandringer fra Schweiz til America som allerede ere omtalte, og som i denne Tid finde saa hyppigt Sted, have sin Grund i, at de mangfoldige Mennesker i dette Land, som ernære sig af Bomuldspinderie har siden Freden begyndt at mangle Afsætning, som befrygtes at skulle tiltage ved det at der skal være i Værk i Frankrige at forbyde det schweitzerske Bomulds garns Indgang i dette Land, især fra Canton Appenzell er Udvandringen saa stærk at Regieringen der har gjort offentlig Jndsigelse derimod; de Udvandrende seile ned af Rhinen og indskibe sig i Holland.