Berlingske Tidende, 1787-12-17
London, den 30te November. I Underhuset hersker den største Virksomhed. Den med Frankrig sluttede Convention, Tractaten med Hessen=Cassel, Beregningen over hvad de sidste Krigsrustninger have kostet, m.v., er allerede Huset forelagt. Da Ministeren den 10de hujus indleverte samme, opstod Hr. Fox, og sagde: "at det "endnu manglede tvende meget vigtige Papirer, uden hvilke "Huset ikke kunde bedømme, med hvor megen Føie Ministrene havde raadet Kongen til de sidste store Rustninger, nemlig: 1) Den Note, som den Franske Charge d'Affaires Loverleverte Marquis von Carmarthen den 16de September. 2) Den Depeche, hvori det Berlinske Hof erklærede sig angaaende Frankrige. Den Franske Note var saa me leget nødvendigere, da det Brittiske Ministerium angav samme som Grunden til Rustningerne, endskiønt den Franske "Contraerklæring af 27de October dog siger, at Kongen af Frankrige aldrig havde havt i Sinde at blande sig med Magt. i de Hollandske Anliggender." - Hr. Pitt svarede: "At Pomendskiønt han ønskede, at give Huset alle muelige Oplysninger, saa var dog Fremlæggelsen af saadanne Papirer aldeles stridende imod Anstændighed og Statsklogskab. Men dersom man forlangte det, vilde han endnu engang igiennemlæse samme, og mundtlig indberette Huset alt, hvad Lommeldte Grundsætninger tillode." – I Gaar igientog Hr. For denne Sag, og sagde: "at der var en Modsigelse Vimellem Hs. Majestæts Tale og den Franske ContraerklæFring. Kongen havde sagt : at Frankrige havde truet med "Magten, da derimod den Franske Contraerklæring af 27de "October siger, at Frankrige aldrig har havt denne Hensigt. Nu vilde Hr. For vel ikke troe, at Hs. Majestæt havde fra Thronen sagt en Usandhed, men han holdte det dog for me Eget nødvendigt, at Noten af 16de September blev Huset førelagt. - Hr. Pitt vedblev, at denne Forelæggelse var unødvendig. "Jeg vil her ikke, sagde han, træde frem som den Franske Hoffes Advocat, for at forsvare samme imod Beskyldninger for Jmodsigelser, men jeg troer, at denne formentlige Jmodsigelse lader sig opløse paa følgende Maade. Den Stemme=Overvægt, der herskede førend Preusserne marcher te ind i Provindsen Holland, kaldte sig de retmæssige Stater, af Holland, og bad Hs. Majestæt Kongen af Frankrige om Hielp, da Preusserne nærmede sig, hvilken Høistsamme og lovede, fordi Han ansaae denne Stemme=Overvægt for de Pretmæssige Stater, og ikke troede, at denne Bistand imod fremmede Troppers Jndmarch kunde være en Overtrædelse af Hans Beslutning, ikke at blande sig i Republikens indvortes Anliggender. Men Kongen af Engeland, der ikke erkiendte denne Stemme=Overvægt for de retmæssige Stater, men hellere betragtede dem, som de, der ingen vedbørlig Adkomst havde til den retmæssige Regiering, kunde ikke ansee Frankriges Mellemkomst for andet, end som en Understøttelse for disse Uvedkommende imod den retmæssige "Regieringsform." - Paa denne Maade overbeviist, frafaldt Hr. For sin Paastand om at see den Franske Note. J de sidste Efterretninger fra Lissabon meldes, at de saakaldte Vilde paa Grændserne af Brasilien have begyndt Krig imod Portugiserne. Af en Mængde dertil undvigte Portugisiske Tropper skulle disse vilde Syd=Amerikanere have lært at føre Krig paa Europæisk Maade. Det eneste Haab, man endnu har tilbage, er, at de af Mangel paa Krigs=Amuni tion ikke skulle kunde holde længe ud. - Vort Ostindiske Compagnie vil med sine Skibe, som nu ligge færdige for at afgaae til Jndien, afsende 4 nye Regimenter, hvert paa 1200 Mand. - Fra Charlestown skrives under 16de August "Det er næsten utroeligt, hvor meget stærkere Folkemæng, den voxer her end i Europa. Man finder her neppe noget Fruentimmer paa 16 eller 17 Aar, der ikke er givt. Siden den sidste Fred er Landet bleven saa befolket, at man nu er nødi til at bygge en nye stor Stad, 140 Mile vesten for Charlestown. Vi have i dette Aar en riig Høst paa Tobak, Riis og Jndego. Statens Jndvaanere beskæftige sig kun lide med Manufacturer, da man holder Agerdyrkningen for behageligere og fordeelagtigere." - Den Spanske Gouverneur i Florida har faaet en meget alvorlig Skrivelse fra Congressen, angaaende den frie Skibsfart paa Mizisippifloden.