JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Cordonen og Cadix, formedelst den gule Feber, (Hamb. Corr.)er ophævet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Oversigt over Tingenes Tilstand. Medens de store Magters store Repræsentanter bestemme Europas Skjæbne, vide vi derom Jntet, uden Gisninger. Vist er det, at i denne Samling af Hoveder maatte fra Begyndelsen af findes en sælsom Blanding af de fire Bevæggrunde: Egen Fordeel, Følelse af Kraft, Billighedsfølelse, og Kjerlighed til Jordens Fred, imidlertid synes de sidste Bevæggrunde at have en glædelig Jndflydelse. Om man desuden ved denne gode Leilighed vil realisere nogen ny Plan til Menneskevel, eller om man blot vil lade sig nøie med at bringe Tingene tilbage til den gamle Ligevægt og Maadehold fra altfor overspændte og urigtige Planer, i det enhver med det samme nogenledes sørger for sin egen Fordeel, derom kunne vi endnu Jntet bestemme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
En ny og ikke paa sædvanlig Maade indført Tingenes Orden, saavelsom maaskee en magtløs men virksom Aands Tilskyndelse, avler enkelt og ulmende Misfornøielse i Frankrige, Spanien og nys i Jtalien; den behandles af Frankriges Konge med Mildhed og af Spaniens med Strænghed. Jøvrigt synes den europæiske Menneskeslægts Gemytstilstand forresten at være i næsten fuldkommen Hvile og det i alle dens tre Hovedyttringer, baade i politisk og videnskabelig og religiøs Henseende. I America derimod flammer paa to Hovedpunkter politisk Enthusiasme. Hvor vidt Spaniens Anstrængelse vil hielpe derimod, vil Tiden vise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Kunst og Videnskab. J de sidste Skilderier findes nogle Sider dræmatisk Kritik; Balthasar, Bangs sidste Stykke; Bedsteforældrene har ikke gjort Lykke (tu ne cedamalis, ved contra audensior to) Raad for Kopærrede. Den, som er koparret og ønsker at cureres derfor, stille sig ved en sydende Sukkerkjedel og kaste sig ned paa Hovedet deri, da vil han blive lykkelig helbredet og faaer et ganske glat Ansigt; probatum est, thi saaledes blev en Mand cureret i Odense. B. a. Jv. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Franck spiller nu med danske Skuespillere i Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Handels-Efterrretninger. J Varehandelen hersker, som en Følge af den pludselig indtrufne Fred mellem Storbrittannien og America, en ualmindelig Flanhed. Alle ville sælge, men ingen synes at ville kjøbe. Caffe er falden, og de tydske og andre Tobaksblade, som endnu for neppe 14 Dage siden stode i en saa overordentlig høi Priis, savne Kjøbere, da man med det første venter et stort Partie Virginia Tobak fra Sverrig, og man hidtil kun har hjulpet sig med visse Sorter europæiske Blade, af Mangel paa hiin langt bedre og kraftigere. – Ogsaa Vexelcoursen synes at ville forbedre sig. Specier, som allerede nylig have været i 34 Rbmk., ere gaaede ned til 33 3/4. (N. Sk.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Jndustrie. Hr. Elvius, boende paa Vesterbro Nr. 12 har forfærdiget en Maskine, der kan skruble, karte og lokettere 15 Pd. hvid Uld om Dagen. Den kan bruges med særdeles Nytte i en Huusholdnings-Fabrik, men man maa lade sig underrette om, hvorledes den Tid efter anden maa tages fra hinanden, giøres reen og sættes sammen igien. Den har fordeelagtige Vidnesbyrd. Den koster 65 Species Stykket, naar 8 til 10 paa eengang bestilles.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Blandede Efterretninger. Naar 8 Børn fødes i Randers, er altid eet uægte, hvorfor Pastor N. F. Grundtvig synes ikke ubetimeligen nu at have udgivet en Prædiken, kaldet: Herren kommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Det hos Grosserer J. Eibeschuz begangne store Tyverie er nu bleven opdaget. Det er bleven udøvet af 3 Qvindfolk, en Pige, som tjener ham nu, en anden Pige, som havde tjent ham engang, og en gammel Kone. Den ene Pige forskaffede den anden Nøglen til Gjemmet og Leilighed til at tilvende sig Kaasterne, og for at udføre dette desto beqvemmere paatog Kjerlingen sig at holde Konen i Huset med Snak, indtil Gierningen var udført, Pengene og Obligationerne fandtes, paa 300 Rbd. nær, henlagte paa et Loft i Ulkegaden. De Skyl(N. Sk.)dige sidde nu arresterede. Kort efter den ulykkelige Jldebrand, som lagde Sorøe Academie i Aske, blev i Gruset paa det Sted, hvor Professorernes Comptoir havde været, fundne : Medailler af Guld og 3 af Sølv. Disse Medailler vare af dem, som Academiet 1785 lod præge til Belønning for de Studerende, som havde skrevet over et eller andet forelagt Emne. De befandt sig tilligemed endeel Adkomstbreve, Protocoller m. m. i en saakaldet Hovedkasse med 3 Laase, i hvilken ogsaa laae et Scepter af Sølv fra Christianden Fierdes Tid, og deraf formodenlig det sammensmeltede Sølv, som fandtes i Asken tilligemed Medaillerne. Paa de tvende af disse var Præget aldeles ubeskadiget, kun at de vare blevne sorte af Jlden. Præget er paa Reversen Academiets Bygning og Stiftelsens Datum, og paa Aversen en Laurbærkrands, der omgiver de Ord: Til FlidsBelønning. (N. Sk.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Copulerede: Kjeldermand Christopher Eriksen og Else Andersdatter i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
AVERTISSEMENTS. Formedelst mulig Forandring af Boepæl, lader jeg ved Auction den 21de Januar bortsælge endeel Kjøbmands Vare, saasom: Klæde, Kattun, Baand &c., samt 30 a 40 Tylter 11 a 12 Fods Bræder. 6 a 10 dito dito Planker a 2 Tommer. 30 a 40 Tønder engelske Steenkul. 15 a 20 Skpd. Jern. 30 a 40 Dusin engelske Porcelains Tallerkener. Nogle Terriner og Spølkummer. 16 Tdr. nye Høst-Sild. circa 2 Skpd. Tørfisk, Nogle Oxehover og Tdr. Miød. samt nogle Køer m. m. Ringsted, den 14de Januar 1815. Laurentius.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Paa en Herregaard er en god Condition at faae for en duelig ugivt Bødker, som tillige, naar Leilighed gives, vil forrette andet Arbeide. Bech paa Smedegaden i Slagelse giver Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
Enhver, som har noget at fordre i Jndsidder og Sadelmager Peder Nielsen af Saserup (almindelig bekjendtunder Navnet: "Peder Kræmmer") hans Opbudsboe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12te Januar 1815. Møller, Kammerraad, Byefoged og Birkedommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-17
En Gartner der forstaaer at anlægge og passe en Kjøkken og Frugthauge, Driverie og Plantage, anvises strax af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
1. Aarg. A v i 6 No. 6. t i for tæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 21de Januar 1815
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Congressen. Blandt de anseeligste tydske Magters Ministre circulerer et nyt Constitutions-Udkast til en tydsk Forbunds-Forfatning, hvilket efter Forlydende er overgivet af Østerrige og hvori tildeeles de mindre mægtige tydske Stater en langt større Grad af Uafhængighed og Selvstændighed, end efter den bekiendte. forrige Plan, i det forkastede Directorial-Project i 41 Paragrapher. Man anseer den almindelige Verdens Fred, der efter Freden med America i Slutningen af 1814 er istandbragt, som et godt Varsel. Krigs- og Freds=Nyt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Efterat den franske Commissair, Hr. Lavaisse, havde overgivet sine Skrivelser og Andragender, hvori der fordredes Underkastelse under den franske Konge, til Christophe, udstedte denne derom følgende Proclamation: Cap Henry d. 22 Dec. 1814. Haytier, Eders Sindelag, eders ædle Beslutninger ere os værdige, og eders Konge vil altid være eder værdig. Vor Uvillie er steget til det Høieste. Hayti være fra dette Øieblik af kun en stor Feldtleir, Lader os være beredte til at bekjæmpe den Magt, der truer os med Lænker, Slaverie og Død. Haytier, Den hele Verden har sine Øine henvendte paa os. Vort Forhold forvirre vore Bagvaskere og retfærdiggiøre den Mening, som Menneskevenner nærede om os, Lader os forene os med hverandre, Lader os kun nære eet og det samme Ønske, Ønsket og vore Fienders Udryddelse. Af vort Forbunds eendrægtige Samvirken og af vore Anstrængelser afhænger vor Sags hurtige Seir. Lader os give Efterverdenen et stort Exempel paa Mod! Lader os stride ærefuldt og hellere udslettes af Nationernes Række end frasige os vor Frihed og Uafhængighed! Som Konge veed vi at leve og at døe, som det sømmer sig for en Konge. J skulle altid see os i Spidsen for eder, for at deele Nød og Fare. Skulde vi ophøre at være til, førend vi have betrygget eders Rettigheder, saa tilbagekalder vore Handlinger i eders Erindring, og skulde det lykkes Fienden, at sætte eders Frihed og Uafhængighed i Fare, saa udgraver mine Been, de skulle altid lede eder til Seieren, og sætte eder i Stand tilat triumphere over vor uforsonlige og evige Fiende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Det hedder, at Londoner Hoffet har forlangt af Kongen af Neapel, at han skal sætte sin Armee paa Fredsfod og reducere den til 25000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Statsforhandlinger. Jfølge sikkre Efterretninger har den ottomanniske Port sluttet en Of- og Defensiv-Tractat med en stor europæisk Magt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Uroligheder i Jtalien. J det Forefaldne i Mailand siger man, at Folket ikke har havt den mindste Deel, men kun enkelte utilfredse Officerer af den forrige italienske Armee."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Sachsen. Jblandt de Provindser, som Sachsen skal aftræde til Preussen, nævnes en stor Deel af Lausitz, og Overfurt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
America. J det spanske America vinde den republicanske Jnsurrection bestandig meere Consistenz. De kongelig sindede have af hele Peru kun een Stad inde, hvor Vicekongen af Lima og General-Capitainen. af Qvito ere. Enhver af de insurgerte Provindser skulde have en Gouverneur for sig selv, og den almindelige Regjering overdrages til et fuldbyroende Raad af 3 Directeurer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
De Riddere og Fruer, J Silke og Taft. Og til Høibord mon trone Den høiædle Frue, Som har Alle til Gjest. Den Vert med hin Kone De frydes at skue Den Glæde, den Fest. Og hvo est du Ridder: Ved Døren dernede. Som er kommen til mig, Fortællingerne om Gjæstfriheden paa dette Sted syntes mig at forkynde noget oldnordisk og poetisk, der fristede til Sang. Da jeg ved en Revision af henlagte Digte traf derpaa, troede jeg det ikke upassende at meddelesher, som noget, der muligen kunde have nogen local Jnteresse. Saa bly du der sidder, Og seer paa vor Glæde; Ei kjender jeg dig. Men kan man dig kalde En Gjæv blandt de Gjæve, Da kom til mig her Du glad med os leve! Her fryder jeg Alle. Kjær er mig Enhver. Complimenter med mere, Som Døren tillukke. For ukiendte Ven, Tre Gang invitere, Og tre Gange bukke, Alt dette slaaer jeg hen. Velkommen tilbage. Fra ældgamle Dage. Du Gjæstfriheds Aand Om Alle, som træde Paa Kloden hernede, Du flynger dit Baand. Du rækker dit Bæger, Som villigen qvæger, Med vennehuldt Kys. Enhver er dig Broder, Som fødtes af Moder, Beskinnes af Lys. Den Nidske, der praler, Om Alting paa Jorden Han kalder for sit, Saa rig ei er voen, Som denne, der taler: Mit Broder, er dito Anekdoter og Synderligheder. Samtale. imellem Morten Luther og Satan(Af Luthers egne Skrifter, i Udtog, Da jeg engang opvaagnede midt om Natten, begyndte Diævelen at disputere med mig, som han ofte giør, helst om Nætterne. Hør, sagde han, høivise Doctor, har du nogensinde tænkt paa den Sag, at du tilforn, for en 18 Aars Tid, næsten dagligen holdt Messe? Hvad vilde du sige, om det nu befandtes, at du var var den største Afgudsdyrker under Solen, Jeg svarede ham: Satan, Duhar Uret; jeg var den Tid en tjenstgjørende Præst, lovligen viet af Biskoppen; jeg opfyldte mit Kald af Lydighed og Pligt, og da jeg virkeligen havde den oprigtige Mening, at consacrere Brødet og Vinen, saa finder jeg ingen Grund til at tvivle, hvorfor jeg ei virkeligen skulde have consacreret det. Brav fagt, svarede Dævelenn, ligesom i alle tyrkiske og bedenske Kirker Jntet gjordes af samme Grund, nemlig Pligt og Lydighed; men er derfor deres Gudstjeneste Gud mindre mishagelig? Men om jeg siger dig det, som endnu er meere min gode Morten, om jeg beviser dig, at din Præstevielse er Nul og Snaus, og at din Mening at confacrere, var ligesaa dum og frugtesløs, som de tyrkiske Præsters, Det var her, tilføier Luther, som om store Sveddraaber, begyndte at komme i min Pande, og som jeg fik en forskrækkelig Hjerteklappelse. Diævelen er den fineste Logicus, man vil høre. Han sammenbinder sine Argumenter med en beundringsværdig Spidsfindighed og gaaer løs paa En, i Slutninger, med en forfærdelig Styrke. Ja, han trænger saa stærkt paa med Beviis paa Beviis, Jndvending paa Jndvending, at han knap giver Pusterum. Tilsidst fortæller Luther flere Grunde, som Diævelen anførte, og siger, at han fandt dem saa gode og billige, at han maatte indrømme dem, og bifalde Satans Mening i dette theologiske Æmne. Han tilføier, at, om man selv havde hørt Satan raisonnere med al sin Grundighed, skulde man fundet Katholikernes Grunde hentede af Kirkens Myndighed o. s. v. meget svage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Prædiken. i St. Michels Kirke Søndagen den 22de Januar. Aftensang: Høimesse. Dr. Dampe. Pastor Fuglfang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Copulerede. Hr. Elias Jsrael og Jmfr. Caroline Davidsen i Slagelse d. 18de Jan.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
AVERTISSEMENTS. Arvingerne saavelsom Creditorerne i Stervboet efter afdøde Spekhøker Frederich Clausen i Slagelse, tilkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde for undertegnede Skifteret, for at anmelde og bevise deres Arveret og deres Fordringer, samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Slagelse den 17de Januar 1815. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Corsøerdramatiske Selskab. Fredagen den 23de Januar opføres paa Selskabets Theater: Reisen til Ostindien, eller: Edvard og Ara bella, Skuespil i 3 Aker, oversat efter Patrats Omarbeidelse af Kotzebues Original, ved N. T. Bruun; og Jlluminationen, Skuespil i 1 Act, efter Kotzebue ved N. C. Bruun. - Skuespillet begynder Kl. 6. Corvinus, Selsk. Secretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Ved mit Ophold her paa Gaarden har jeg erfaret, at i min Skov, store Horsevænge kaldet, 21 Stkr. unge Aske og Elmetræer fra 5 til 8 Tommers Tykkelse ved Røden, med Saug ere afskaarne og borttagne, uden at nogen Anmeldelse derom af min Skovfoged til mig er skeet; jeg har derfor seet mig nødsaget at udsætte ham af Tjenesten; og ville man indtil videre henvende sig til min Gartner Otterstrøm her paa Gaarden. Tillige loves hermed en Douceur af 20 Rigsbankdaler til den, som kan give nogen Oplysning om ovenmeldte Tyverie, saaledes at Gierningsmændene derefter kunde vorde tiltalte. Charlottendal den 20de Januar 1815. I. L. Frisch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
En beqvem Boepæl med Hauge og andre Fornødenhedee for en anstændig Familie, kan til første Fløttetid her i Byen erholdes til Leie, naar man det snareste henvender sig til Kjøbmand Kierulff. Slagelse den 19de Januar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Kjøbmand Salomon i Slagelse anviser hvor der i Nærheden er Jordlodder at faae tilkjøbs, fra 10 til 40 Tønder Land med og uden Bygning, hvori er endeel god Tørvejord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Enhver, som har noget at fordre i Jndsidder og Sadelmager Peder Nielsen af Saserup (almindelig bekjendtunder Navnet "Peder Kræmmer") hans Opbudsboe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12te Januar 1815. Møller, Kammerraad, Byefoged og Birkedommer. Favnebrænde, i større og mindre Partier, som for endeel kunde tilkiøres i Nærheden; saavelsom Bøgetræer paa Roden, hvoriblandt gode gavngiørende, bekommes ved Frederikskilde pr. Sorøe. P. N. Nyegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
En næsten nye Kane og en stor Postvogn faaes tilkjøbs hos Bager Poulsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Da jeg Undertegnede har nedsat mig som Bogbinder her i Staden, anbefaler jeg mig til det ærede Publikum med billig og forsvarligt Arbeide, som stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Slagelse, den 6te Januar. 1815. J. G. Møller, boende paa Smedegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-21
Paa Arbeidsanstalten i Slagelse kan alt Slags uldent Tøi, smalt og bredt, blive vævet for billig Priis, som nærmere kan erfares paa Arbeidsanstalten; for Klæde, som væves til 14 Qvarteers Bredde, og hvoraf, naar der stampes, bliver Klæde af to Alens Bredde, vil alle Udgifterne ikke overstige 3 Rbmk. pr. Alen. Anviisning bliver ogsaa sammesteds meddeelt, hvor Klædet kan godt for billig Priis blive videre gjort færdigt i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
1. Aarg. A vi 8 No. 7. t i for Kjøbtæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 24de Januar 1815
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Congressen. Polens Skjæbne er endelig til almindelig Tilfredshed afgjort, ligesaa det Vigtigste Sachsen angaaende. Kongen af Sachsen, haaber man, vil ikke vægre sig ved at antage det. Efter Forlydende skal han beholde en Deel af Sachsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Ved Enden af Januar eller Begyndelsen af Februar ville samtlige Souverainer i Vien vel tiltræde deres Tilbagereise, da Underhandlingerne gaae nu meget godt fra Haanden. (Hamb. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Krigs- og Freds=Nyt. Af alle til den østerrigske Armee hørende Grenaderbatailloner skal oprettes en Garde, som skal inddeeles i Regimenter. Om adskillige Corpsers, især de italienske Nationalregimenters Tilbagetrækning fra Jtalien er der ingen Tvivl, de forlægges deels til Ungarn, deels til Mähren; men dog kun i Byerne. Grenadererne komme til Vien, Hestfolkene til Overøsterrig. Man troer, at disse Tropper erstattes i Jtalien af croatiske og ungarske Regimenter. Jble Bayern er bleven foreløbigen bekjendtgjort, at en ny Conscription skal udskrives.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Gouvernementet i Triest har ved et Circulaire til de Keiserl. østerrigske Consuler i det middellandske Havs Havne, opfordret alle østerrigske Skibe, som agte sig til Triest og Fiume, til at ile med deres Reise, og benytte Tiden til 1ste Marts 1815, inden hvilken der, ifølge de bestaaende venskabelige Forhold, ikke maae udøves Fiendtligheder, mellem Østerrig og de tre Sørøverstater. (St. Tid.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Spanien. Kongen af Spanien er meget virksom. Han besøger ofte uventet om Dagen og Natten de forskjellige Ministerier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Man synes i Spanien at komme tilbage til mildere Grundsætninger, der ligne dem, som den nuværende Konge af Frankrig følger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
St. Domingo. Petion og Christophe har hver omtrent en ligestor Armee, hver 40000 Mand stærk. Christophe er raaere og vildere og udøver ofte Politiet med egen Haand. Naar han vandrer gjennem Hovedstadens Gader med en rød Uniform og med røde Fjedre paa Hatten, lukke alle Borgerne deres Huse til og krybe i Skjul.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Engellænderne blive meget begunstigede paa St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Domingo.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
America. Jnsurgenterne i Syd-America gjøre saa store Fremskridt, at de meget vanskeligen ville kunne tvinges til Underkastelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Genua. Dalrymple, kommanderende over de brittiske Tropper i de genuesiske Stater, har udstedt en Proclamation, hvori han bekjendtgiør, at den af Lord Bentinck indsatte provisoriske Regjering, har nedlagt sin Aftakkelse i hans Hænder; at, da efter Viener-Kongressen, Kongen af Sardinien har erholdt Genua, venter han paa at overgive Gouvernementet til den Autoritet, som Kongen vil udnævne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Norge. De norske Deputationer ere blevne modtagne med megen Udmærkelse i Stokholm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Kunst og Videnskab. Baron v. Hantein, kongelig preussisk Gesandt ved det churfyrstelige Hof i Cassel, har oversat Corneilles Sørgespil Cid, dette Stykke, om hvilket det engang i Frankrig var almindeligt Ordsprog, smukt som Cid. Oversættelsen har fundet hele den høie (B. a. H. Corr.) Adels Bifald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Mærkelige Personer. Kongen af Neapel er meget syg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Gustav Adolph. Erkonge af Sverrig, har i Sindeat begive sig til Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Hendes Majestæt Dronningen af Sverrig og Hertugen af Sødermanland ere Gudskeelov blevne (Hamb. Corr.) friske igjen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Journal de Paris meddeler følgende Efterretning om de mellem den forrige Konge af Holland og hans Gemalinde værende Tvistigheder: Kong Louis forlanger, at alle de Godser, som han endnu besidder i Frankrig, skulle sælges, og hans Børn, som opholde sig hos deres Moder, udleveres ham. Omendskjøndt hans Gemalinde er formælet med ham under Betingelse af fælleds Godser, modsætter hun sig dog ikke den første af disse Fordringer, og vilde ogsaa samtykke i den anden, hvis hun ikke frygtede for, at hendes Børns heldigen begyndte Opdragelse vilde lide ved deres Bortsendelse fra Frankrig, og de derhos tabe den franske Borgerret, samt de andre, dem af Kongen bevilgede Fordeele. Begge Parter ledes af vigtige Bevæggrunde. Det er følgeligen at haabe, at Sagen, uden Rettens Mellemkomst, turde vorde bilagt, til Gavn for de (St. Tid.) Umyndige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-01-24
Napoleon. Forfatteren af den saa meget læste Bog: Blois's Regentskab, har udgivet et Flyveskrift under Titel Bonapartes Reisedagbog. "Da Bonaparte paa sin Afreise fra Frankerig var ankommen til Frejus, besøgte ham Vardepartementets Præfect. Han blev modtagen med Stolthed; thi den Reisende havde vel tabt af sin Lykke, men intet afsin Character. "Er det den Opbydelse i Masse, som De har lovet mig" – Engellænderne løsne, de da han gik ombord, imod Sædvane, 21 Canonskud. Den 4de Maj tog han sin Øe i Besiddelse. Da han steeg i Land, modtog han af Commandantens Haand Stadens Nøgler; Underpræfecten holdt en Tale, Han stillede sig derpaa under Tronhimmelen, og gik i Hovedkirken. Hans Mine var i samme Øieblik meget mørke hans Øine heftede sig vexelviis paa alle de Personer, der omgave ham, i det han bestræbte sig for, at gjette deres Sindelav, og forgjeves søgte at dølge den Mistillid og Frygt, som alle Forsikkringer og Hengivenhed ikke kunde forjage. Efter hans Ankomst i Kirken sang man et Tedeum; Napoleon syntes meget rørt derved, og endog, i det han slog Linene op til Himmelen, at fælde nogle Taarer. Derfra begav han sig til Mai riet, hvor han gjorde Mairen i Mariana, et Sogn, som nogle Dage i Forveien havde brændt hans Billede og reist det engelske Flag, heftige BebreidelNæste Dag begav han sig til Hr. Pons, ser. Directeur over Gruberne, for at spise Frokost hos ham. Medens man har Maden frem, gik han med store Skridt omkring og syntes at overlade sig til sine Betragtninger. Men med eet foer han op igjen af sine Drømmerier, og sagde til den østerrigske General med megen Fynd: var jeg ikke bleven bedragen af denne B. von, saa kunde jeg kommet 2 Timer tidligere end J til Paris. Jeg havde bragt Forstæderne under Gevær, angrebet eder, knust eder og kastet eder tilbage til Weichsel. Jøvrigt havde jeg endnu Kræfter nok, endnu 3 Aar kunde jeg underholdt en Borgerkrig i Frankrig; men jeg har foretrukket dette Lands Rolighed for de Laurbær, jeg i en fortsat Kamp med eder havde kunnet (N. Sk.) vinde.