JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
J Slutningen af Sommeren vil en Licitation over Leveringen af nævnte Parti blive afholdt, ved hvilken Leverance-Tiderne og øvrige Conditioner nærmere vil blive bestemt, foreløbig ville vi kun annoncere dette betydelige Forbrug for at dHrr. Landmænd med desto større Sikkerhed kunne anvende deres Jorder til denne fordeelagtige Sæd. Aarhuus, i April 1845. J. P. B. Jensen. P. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
En Leilighed, bestaaende af 7 gibsede Værelser, samt Kjøkken= og Loftsrum, i min Gaard os 180 paa Studsgade, der for Tiden beboes af Enkemadame Vatt, er til Michaeli Flyttetid at erholde tilleie. J. C. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
500 Rbd. 3 s. S. - T. af Umyndiges Midler under Hanstedgaards Godses Overformynderie, kan i Juni Termin 1845 erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Petersen i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
990 Rbd. Sedler af Umyndiges Midler, under Jensgaards Godses Overformynderie, kan i Juni Termin 1845 erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Petersen i Horsens. En betydelig Deel flinke Arbeidskarle, Røgtere og Piger kunne erholde Tjenester til 1ste Mai d. A., naar de med gode Skudsmaale snarest muligt henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
Et godt 5 Octavs Claveer er at faae tilleie for maanedlig hos Commissionair A. Hansen. Steenkalk udleveres fra Aarhuus Teglværk paa Mandag den 21de April. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
Ved Launhaugaards Teglværk i Linge Sogn, nærGudenae forefindes et betydeligt Qvantum store og vel overvintrede Muursteen til Salg. Hos C. Pedersen paa Fiskergaden kan bekommes gode Boghvedegryn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-15
En Guldbrosche er i Løverdags fundet paa Middelgade og af Finderen indleveret paa Adressecontoiret, hvorfra Eieren kan erholde samme imod en Douceur til Finderen. Consutatets Keiserdommets Historie af A. Thiers. Heraf er udkommen 1 Levering, med Portrait af Napoleon, Priis: 1 P. Subskription paa Fortsættelsen modE. N. Kirkerup. tages hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
No 66. Onsdagen. den 16de April. Kongelig privilegeret. Aarhuus 6. stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair N. F. Elmanisk¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Udlandet. Ballet i Christiania (see f. Avis). Ved Jndgangen bleve Deres Majestæter, samt Prindserne Gustav og Oscar (Kronprindsen var desværre upasselig) modtagne af Selskabets valgte Værter. Hds. Majestæt Dronningen blev overrakt en Bouquet af Fru Fougstad, En af Værtinderne. Da den kongelige Familie havde taget Plads paa Tribunen, der var rigt drapperet med rødt Fløiel, Guldstjerner, og Strudsfjer, hilsedes den af et Sangerchor paa 60 Personer. Derefter behagede Deres Majestæter og Prindserne at aabne Ballet med en Polonaise, hvori Dronningen lod sig vexelviis føre af Værterne. Kongen og Prindserne førte Værtinderne. Dronningen var iklædt en hvid Atlaskes Kjole, og derover en Robe af blaat Silke med indvirkede Blomster. Hendes Hals, Skuldre og Bryst straalede af Ædelstene, og paa Hovedet har hun et dobbelt Diadem af Brillanter. Kongen har Generalsuniform, Prinds Gustav Cavalleri lieutenants- og Prinds Oscar Socadet Uniform. Efter Polonaisen dandsedes der forskjellige Dandse, i hvilke Hs. M. Dronningen nogle Gange og de kgl. Prindser som oftest deeltoge. Dronningen dandsede en Francaise med Kammerherre Morgenstierne, og Prindserne med Jomfruerne Heftye og Ytteborg, FruJngier o. Fl. Under Dandsen saae man ofte Hs. M. Kongen midt inde i den tykkeste Folkemængde, talende nu med den Ene og nu med den Anden. Under Soupeen sad ved Deres Majestæters Taffel foruden de fire kongl. Personer, 58 Andre, hvoriblandt Statholderen, Statsministeren, Statsraaderne, den engelske Minister, Storthingets og Lagthingets Præsidenter, Høiesteretsassessorerne, de høieste Hofbetiente, Alle med deres Damer; desforuden 3 Værter (Stiftamtmand Riis, Borgemester Bretteville, Expd. Secretair Fougstad) og 5 Værtinder (Mad. Tofte, Fru Foug, stad, Mad. Benneche, Fru Riis og Fru Skjelderup. Bag de kgl. Stole var en Bosquet af store Laurbærtræer, og foran D. M. to store forgyldte Vaser med Portraiter af Kong Carl Johan og Hs. M. Enkedronningen. Blandt Sjeldenhederne ved de udmærkede Retter serveredes en heel Kronhjort i fuld Størrelse. Der opvartedes af et talrigt Tjenerskab, Alle i sorte Livreer, med trefarvede Baandsløifer paa Skuldrene. Efter Soupeen behagede det Hs. Maj. Kongen at dandse en Polonaise med Lagthingspræsidentens Frue samt Flere af Byens ældre og yngre Fruer, og Dronningen med Storhings- og Lagthings=Præsidenten, samt med Flere af Byens Borgere, Kl. 12 tog den kgl. Familie fra Ballet, efter at have takket og complimenteret Værterne for det smukke Arrangement a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Fra Upsala hedder det, at Studenterne have truffet Forberedelser til at besøge Kjøbenhavn i Aar; at Jndbydelseslister have gaaet omkring; og at deres Antal, som have tegnet sig til Reisen, allerede er betydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Fædrelandet. Allerunderdanigst Adresse Hans Majestæt Kongen, Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter, overrakt den 10de April 1845. Allernaadigste Konge!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Det er imidlertid ikke alene den danske Nationalitets Krænkelse, der i Henseende til Forholdene med Hertugdømmet Slesvig har fremkaldt en stigende Misstemning i Kongeriget, men et andet i begge Stænderforsamlingerne forhandlet Anliggende har maattet vække den største Uro og Bekymring hos Folket, som derved er kommet til en klar Bevidsthed om den Fare, der i Henseende til Arvesuccessionen truet Staten. Rigets Eenhed og Udelelighed er den første Betingelse for Statens Tilværelse, og for Statsborgerne er derfor ingen Tanke meere foruroligende end Tanken og Rigets Sønderlemmelse, der af Nogle er bleven opstillet som en Følge af Successionsforholdene, naar engang den kongelige Mandstamme i Tiden skulde uddøe. Vel nærer det danske Folk ikke nogen Tvivl om den fælles Successionsordens fulde Gyldighed for alle til Monarchiet henhørende Landsdele, hvilken det anseer ikke alene for retlig begrundet, men ogsaa aldeles stemmende med alle Parters Jnteresse, men det antager tillige, at i et Øieblik som det nærværende, da en utrættelig virksom og om sig gribende Partiaand har i lang Tid havt uforstyrret Ro til at arbeide paa at løsne Forbindelsen imellem Kongeriget og Hertugdømmerne, er et officielt Skridt fra Regjeringens Side ikke alene ønskeligt, men endogsaa paatrængende nødvendigt for at dæmpe den Frygt paa den ene Side og nedslaae den Formastelse paa den anden Side, der ikke kan andet end adsplitte Landets Kræfter og virke opløsende og forstyrrende ind paa saamange af de vigtigste borgerlige Forhold. Hvor naturlig imidlertid end Opfordringen kunde synes at være for det danske Folk til paa enhver lovlig Maade at understøtte dets Repræsentanters Andragende ligeoverfor den kloge og saandrægtige Modstand, det maa befrygtes at det vil møde - maaskee endog blandt flere af Kronens høist betroede Raadgivere, skulde vi dog have fundet fornøden Beroligelse i den Tanke, at det danske Folks Ønsker i denne Henseende, paa mange Maader ere komne til Deres Majestæts Kundskab og at de i Deres egen Erkjendelse af Statens Tarv og Øieblikkets Krav have fundet deres bedste Talsmand, dersom ikke siden Stændernes Slutning Begivenheder Slag i Slag vare indtrufne, angaaende hvilke Folket først seent vil have Leilighed til at henvende sig til Stænderne, og som desaarsag ville kunne ansees for Repræsentanterne af Landets største Commune at indeholde en Opfordring, som de ikke kunne unddrage sig, til umiddelbart at henvende sig til deres Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Den holsteenske Stænderforsamling har nemlig offentligen og høitideligen proclammeret ikke blot Holsteen, men ogsaa Slesvig for souveraine Stater, der, indbyrdes forenede til et uopløseligt, statsretligt Hele, kun skulle agtes forbundne med Danmark ved det fælles Fyrstehuus; ja selv denne Forbindelse har hiin Forsamling erklæret for en forbigaaende Tilfældighed, ved at nedlægge en formelig Protest imod den i Danmark bestaaende Arvefølges Gyldighed, ikke blot i Holsteen, men endogsaa i Slesvig, og disse Paastande ere blevne understøttede af talrige Adresser fra Stæder og Land districter i Holsteen, ja endog i Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Efter at et Manifest af dette Jndhold er uden Jndflydelse blevet udstedt og uvægerligen blevet modtaget af Deres Majestæts Commissarius, have Journaler og Dagblade, som det slesvigholsteenske Parties Organer, bygget videre paa den her lagte Grund, og uagtet de censurerende Embedsmænd ere ved Embedseed forpligtede til at værne og Kongens og det Kongelige Huses Ære, er det saa langt fra, at Censuren her lægger nogen Hindring i Veien, at der tvertimod i censurerede Blade erklæres uden Sky, at det er Folkets Ønske at see Forbindelsen med Kongeriget ophævet, og at den forønskede Adskillelse vil indtræde ved den Kongelige Mandslinies Uddøen. Der raadslaaes endvidere om, til hvem det slesvigholsteenske Folk, efter at være kommet i Besiddelse af sin Valgret, passeligst skal tilbyde den hertugelige Krone. Censuren er en Plante, som fra det tydske Forbund er trængt ind i enkelte af de Deres Majestæts Scepter undergivne Statsdele. Paa dansk Grund vilde den aldrig kunne trives. Den er under alle tænkelige Forhold forkastelig, men naar den af de censurerende Embedsmænd benyttes som et Vaaben for at fremme Partihensigter, naar den ikkun tilsteder, at den ene af flere Meninger, der have gjort sig gjældende i Folket, offentligen fremtræder, bør den er taales. Jmidlertid vilde et mere slaaende Beviis, end det nu berørte, for den blandt Hertugdømmernes Embedsmænd herskende Stemning neppe kunne anføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Efter at den offentlige Mening i Tydskland i lang Tid er bleven ophidset med Danmark ved talløse, usandfærdige Beskyldninger og hadefulde Forvanskninger af Sandheden, baade i slesvigske og holsteenske Blade og trindt omkring i hele Tydskland, har den saaledes fremkunstlede fjendtlige Stemning fundet Organer selv i lovgivende tydske Folkerepræsentationer. De Paastande, der uforstyrret have gjort sig gjældende i de Deres Majestæts Scepter underlagte Lande og derved synes at have vundet en stiltiende Anerkjendelse, ere der blevne gjentagne, og man har der taget Beslutninger, som angaae det det tydske Forbund aldeles uvedkommende Slesvig, og alt dette er skeet uden at de vedkommende Regjeringsorganer have modsat sig en saadan Formastelse – en Tilbageholdenhed, som bliver dobbelt fornærmelig og truende, naar den sammenlignes med disse Regjeringsorganers Adfærd under tidligere lignende Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Ved disse Bevægelser, der udføres med en hidtil ukjendt Styrke og sammensluttet Eenhed af de tydske Kræfter, kan ingen dansk Mand forblive ligegyldig, især da ingen synlige Kræfter fra dansk Side stilles derimod, og det tvertimod af saa mange Optrin i Hertugdømmerne fremgaaer, indtil hvilken Grad de antidanske Bestræbelser finde Sympathi hos de kongelige Embedsmænd og ustraffet træde frem i Ord og Gjerning. Allernaadigste Konge! Det danske Folk overseer ikke, at de store Vanskeligheder, der nu optaarne sig omkring Deres Majestæts Throne, tildeels ere en førgelig Arv, De har imodtaget fra Deres Forgængere, tilligemed Kronen. Folket miskjender ikke, at det ved sin tidligere viste Passivitet deler Ansvaret med sin Regjering for mange af de Misgreb, der have gjort det muligt, at Forargelsen og Faren har kunne voxe og til en saa truende Høide. Men det veed tillige, at Opgaven bliver vanskeligere at løse med hver Dag, som hengaaer, og det imødeseer derfor med spændt Længsel og alvorsfuld Forventning, at Stændernes saa vel begrundede Andragende vil blive fyldestgjort ved klare og kraftige Regjeringshandlinger, sigtende tilat stille den danske Nationalitet i Slesvig lige med den tydske, at sammenholde Rigets forskjellige Dele og derhos holde dem, som ere det tydske Forbund uvedkommende, bestemt adskilte fra de Provindser, der ere Dele af Forbundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Under saadanne Omstændigheder maa det danske Folk derhos finde særegen Opfordring til at slutte sig tæt om Deres Majestæts Throne. Vel kunne vi ikkun tale i vort eget og den Kjøbenhavnske BorgerstandsNavn, men vi gjøre dette med den Vished, at vi udtale det hele Folks Tanke og i den Fortrøstning, at Beviset herfor, om det skulde behøves, ikke vil udeblive, naar vi høitideligen forsikkre Deres Majestæt, at det danske Folk aldrig vil taale, at Slesvig, der fra ArildsTid har hørt til det danske Rige og som tilhører det med de gyldigste Adkomster, garanterede og igientagne Gange anerkjendte af Europa, fravristes det midt i Fredens Skjød. Og hvormeget vi end stole paa, at Statens Opretholdelse ikke kan ligge Nogen mere paa Hjertet end dens Konge, og at den hele europæiske Statstilstand er for fast begrundet til at et vilkaarligt Brud paa den lovligt bestaaende Tingenes Tilstand let vil kunne befrygtes, kunne vi dog under Omstændighedernes Alvor ikke undlade at udtale for Deres Majestæt, at ligesaa forventningsfuldt det danske Folk imødeseer de Foranstaltninger, der kunne afværge Ulykken og forekomme Faren, saa rede vil det ogsaa findes til ved alle Midler, som Omstændighederne maatte udkræve, at understøtte Deres Majestæt til at hævde Nationens Ære og Statens Uforkrænkelighed. Allerunderdanigst L. N. Hvidt. H. H. Herforth. H. P. Hansen. O. Lehmann. - A. Scherfig. G. Sibbern. H. Gamst. - - H. Fridericia. D. G. Monrad. Peter Eegholm. A. H. Bierre. J. Bock. J. P. Rücksdæschel. B. Petersen. N. F. Bonnesen. A. D. Andersen. J. C. Lund. Meinert. H. Kyhl. Troels Lund. P. G. Wørmer. P. C. Olsen. A. C. Øst. Wm. Duntzfelt. Holm. Hjorth. Joachim Topp. L. F. Wahl. P. F. Lunde. O. Müller. J. C. Jacobsen. C. A. Broberg. A. Fibiger. J. C. Bondrop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Kongens Svar paa Borgerrepræsentanternes Adresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Gjennem Overpræsidenten har Formanden modtaget mundtlig følgende Svar: At Hs. Maj. Kongen havde imodtaget den af Formanden for Borgerrepræsentanterne til Geheimecabinetssecretairen afleverede Adresse, og bifaldt, hvad Cabinetssecretairen i Skrivelse af 1ste d. M. havde meddeelt Formanden, at nemlig Hans Majestæt vilde skjænke Adressen allernaadigst Opmærksomhed som en Yttring af Borgerrepræsentanternes individuelle Anskuelser om de omhandlede Forhold, og skjøndt Jndgivelsen af Adressen just ikke var fornøden for at henlede Hans Majestæts Opmærksomhed paa Forhold, der længe have været Gjenstand for Hans landsfaderlige Omsorg, saa erkjendte Hs. Majestæt dog den Fædrelandskjærlighed og den Tillid, der har fremkaldt samme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Dampskibsposten. Hs. Maj. Kongen befinder sig bedre i Sit Knæ og kan nu forlade Sine Gemakker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Redacteuren af Lollands=Falsters Stiftstidende", Wilhelm Frederik Laub, er død i Nykjøbing den 10de April, 39 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
J Mandags var til Drag ankommen de første Skibe fra Østersøen, nemlig 4 Grønlandsfarere fra Bornholm. De berette, at Jsen har lagt sig rundt omkring Bornholm, og afvexler med Strømmen og Vindens Beskaffenhed fra den ene til den anden Side af Øen, og ofte er ei aabent Vande at see derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Blandt en Mængde Skibe, som i Løverdags og Mandags ankom til Kjøbenhavn, vare ogsaa 4 fra Aarhuus, nemlig Pag retten Ørsted, samt Skorne Falslew, Jeffsen, og Chr. Toxen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Grosserer J. H. Sammel i Helsingøer har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Aarhuus, den 16de April. Ved at inspicere det her værende Befordringsvæsen har Postinspecteuren, Hr. Overkrigscommissair v. Høegh Guldberg, igaar, ifølge Postmesterens Hr. Kammerjunker v. Durings Jndstilling, uddeelt to Præmier, af resp. 20 og 15 Rbd., til Vognmand Søren Peter Meier og Postillon Jens P. Olsen, samt fremkaldt Postillonerne Anders P. Dyhr og Niels Holm og tildeelt dem fortjent Roes, deels for deres roesværdige Forhold som Postilloner, og deels som de bedste herværende Posthornblæsere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg: Grev Juel Wind=Frys, Grev V. Lerche med Frue og Domestiquer, Major v. Schlegel med Frue, Jfr. Neergaard, Propr. Møller m. Kone og Svigermoder, Student, Høyer, Cand. pharm. Jensen, Overgraver Jensen, Propr. Rosborg og Nyeland, Handelscommis Schmalfeldt, Forpagter Runcke m. Familie og Huusjomfru, Bundtm. Lassen, Garver Cederqvist, Maler Lindegaard, Capt. og Toldinspecteur Anthon m. Frue og 5 Børn, Jfr. Feilberg, Capt. v. Linde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn: Studenterne Hobe, Teilmann, E. Ree, Jørgensen, Hyphoff, W. Lorenzen, Søderberg, Spærck, Schjørring, L. Holm, Windfeldt, Møllerup, F. Worsaae, Langballe, Mandix, Holbek, Ramus, S. Munck, R. Rasmussen og Hvass, Apotheker L. Møller, Organist Larsen, Lieutn. v. Caroc., Fabr. Classen, Kbm. J. Petersen, Bundtm. Sørensen og Stedstrup, Handelsreisende Mühlenstedt, Administrator v. Mentzdorff, Skibsklarerer Borries, Proprietair Wedel, Handlende H. Føns, Snedker Bonne, Væver Claussen, Bogholder Borgen, Opsynsmand Christensen m. Familie, Frøken S. Jessen, Discipel C. Jessen, Mr. Paulsen m. Barn, endeel Underjægere, Værnepligtige og Haandværkssvende, ialt 57 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Prædikanter paa almindelig Bededag. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Fonss. Aftensang i Domkirken: Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Alvise, ved en blid og rolig Død, efter længere Tids tiltagende Svagelighed, den 12te ds. at bortkalde min inderlig elskede Mand, Candidatus philosophiæ, Gjæstgiver, P. H. Bendigsen, bekjendtgjøres. herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Grenaae, den 14de April 1845. Petrine Bendixsen, født Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
At Kjøbmand Peter Christian Broch heraf Staden, har opgivet sit Bo til Skiftebehandling, som fallit, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Skifteret, den 31te Marts 1845. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
At de i Vinterens Løb standsede Dagvogne nu igjen have taget deres Begyndelse, og afgaae herfra indtil videre saaledes: til Skanderborg og videre syd paa Mandag og Fredag Morgen Kl. 5, Til Randers og videre nord paa Mandag og Torsdag Morgen Kl. 6, Til Viborg, over Ans, Mandag Morgen Kl. 6 ; bringes herved til offentlig Kundskab, med Tilføiende, at der for Tiden ingen Dagvognsbefordringer afgaae fra Veile, hverken til Fredericia eller Snoghøi. Aarhuus Befordringscontoir, d. 15de April 1845. During.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Da Dampskibsfarten imellem Kallundborg og Aarhuus igjen har taget sin Begyndelse, saa kunne Breve og Pakkepostsager til Sjælland og Lollandsrouten, til Forsendelse dermed, her indleveres saaledes: 1. Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Søndag og Onsdag Aften fra Kl. 8 til 10, samt Mandag og Torsdag Morgen fra Kl. 6 til 7.2. Penge og Værdisager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Søndag Aften fra Kl. 7 til 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Andre Pakkepostsager. Søndag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7. Breve som ønskes forsendte med Dampskibet "Iris",der ligeledes nu igjen begynder sin Fart, indleveres hver Søndag Aften fra Kl. 7 til 9. Aarhuus Postcontoir, den 15de April 1845. Diering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Tirsdagen den 12te Mai, om Formidd. Kl. 10, afholder Skolelærerforeningen for Aarhuus og Omegn et Møde, paa sædvanligt Sted. Adgangen staaer aaben for enhver af Byens og Omegnens Skolelærere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Det store Panorama i Harmonien bliver paa Søndag foreviist for sidste Gang. Indgangsprisen er 21 for Voxne og Børn 8. Flammand & Speth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
At Seminarisk Jens Christian Laungs UmyndighedsTilstand ved Aarhuus Stiftamtmandskabs Resolution af 8de dennes er hævet, bekjendtgjøres herved. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 12te April 1845. Rosenstand. Auction til Bortforpagtning af Binderup Vandmølle med underliggende Jordeiendomme, i Voxlev Sogn, fra 1ste Mai næstk., er berammet til Afholdelse Løverdagen d. 26de April førstkommende, Formiddag Kl. 9, i bemeldte Mølle. Ribe, den 12te April 1845. Lynge. S. Levins Industri- og Modemagasin er i Dag blevet forsynet med smukke, moderne Hatte, & Kappebaand, ægte Kniplinger, Blonder, og hvide franske Broderier, Fløielsbaand og Bobinetter, m. m. m. - Aarhus, 14de April 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Dampskibet Tid i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil Løverdagen d. 19de, og afgaaer herfra til Kjöbenhavn Mandagen den 21de dennes, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Fragtgods og Kreaturer. – Aarhus, 15 April 1845. A. Thomsen, Mægler. Aarhus-Paquetten "ANDERS SANDOE ORSTED, Capt. P. Michelsen, afgaaer til Kjöbenhavn Torsdagen d. 24de dennes, Kl. 5 Morgen (og fremdeles hvor Torsdag til samme Tid, medtagende Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Fragten for Kahytspassagerer er 2 ½, for Dækspassagerer 1 P. Indskrivning skeer hos Andr. Chr. Wissing Kongeligt polsk Stats-Laan fl. 150,000000 som tilbagetales med fl. 240,860,000, p. Cour., garanteret af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Konge af Polen. Den 1ste Juni 1845. finder i Warschau, med alle lovlige Formaliteter, og under de vedkommende kongelige Autoriteters Opsyn og Ledelse, den 10de og sidste Serietrækning af dette Statslaan, Sted, hvorved vil blive trukken 70 Serier, der - da hver Serie indeholder 100 Rumere eller Obligationer - ialt udgjør 7000 Numere eller Obligationer, og hvorpaa absolut maa falde nedenstaaende betydelige Præmier, nemlig: 1 Gev. paa 1,200,000 p. S., gjør 1,200,000 p. G. 2 - hver paa 150,000 – . . 300,000 - Jalt 7000 Gevinster, der tils. udgjør 8, 130,000 p. G. Prisen paa de i denne interessante Trækning medspillende Lodder, ere følgende: 1 heelt Lod koster 24 1/4 Bco eller 16 3 Sedler, 1 halvt Ditto, 12 6 hele Lodsedler 130. . . . 86, 64. 6 halve Ditto Resultatet af Trækningen vil blive bekjendtgjort i de offentlige Tidender, ligesom ogsaa enhver Agent, der har havt med Lodafsætningen at gjøre, bliver tilstillet en officielTrækningsliste og de heldige Bindende udbetalt deres Gevinster contant, imod at tilbagelevere Gevinstloddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Undertegnede Banquier, hvem Salget af disse Lodder er overdraget, har igjen overdraget til min Agent Hr. Commissionair A. Hansen i Aarhuus at afsætte disse Lodder til den ovenanførte Betaling, og derhos sat ham istand til at meddele de Oplysninger, man desangaaende maatte ønske, samt gratis at udlevere Planerne dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Frankfurt om Main i April 1845. F. C. Fuld, Banquier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
3det jeg i Henhold til forestaaende herved ærbødigst tillader mig at anbefale denne saa interessante og nu sidste Portlodning af dette Statslaan til Publicums behagelige Opmærksomhed, med Tilføiende: at der i hvert af de foregaaende Aar, jeg har havt med samme at gjøre, ere faldne Gevinter hos mig (i 1843 endog en Gevinst paa fl. 2100 og 1844 3 Gevinster, tillader jeg mig derhos at bemærke: at det vilde være mig kjært, om de, der maatte ønske at deeltage heri, allersuarest muligt ville behage at gjøre Anmeldelse hos mig desangaaende, enten personlig eller i trankerede Breve, og medsende Beløbet for de Lodsedler som maatte ønskes. Ogsaa mindre Andele i enkelte eller flere Numere kunne erholdes imod forholdsmæssig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
De Herrer Handelsfuldmægtig L. P. Jacobsen i Veile, R. J. Holm i Aanders, og Cobaksfabriqueur Lund ibd. har jeg tilstillet Lodsedler til Afsætning for mig, og hos hvem disse, tilligemed Planerne, kunne erholdes. Aarhus Commissionscontoir i April 1845. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-16
Skipper C. Basse, Jagten Prøven, afseiler snarest muligt til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods og Passagerer.