Berlingske Tidende, 1836-02-25
Med Hensyn til Committeens andet Henstillingspunkt foreslog Proponenten det Tillæg: "at de smaa Degnerettigheder ikke skulde falde bort, uden hvor Skolelærerne der vare Embederne ei ved denne Forandring. enige, og forringedes." Efterat den Kongelige Com jort opmærksom paa, at missarius havde Henstillingspunktet ikke efter sit Jndhold kunde forstaaes anderledes, end at det kun blev anvendeligt, hvor det kunde være til Gavn for Skolelærerne, frafaldt Proponenten sit Amendement. Ved Afstemningen antog Forsamlingen med 52 Stemmer mod 10 dette henstillingspunkt, Proponenten fremsatte det Amendement: at Skolelodden burde dyrkes af Districtets Beboere efter Omgang." Det var nemlig tungt at Skolelæreren skulde tiltrygle sig den fornødne Pløining; denne var vigtig for ham og vilde være en ubetydelig Byrde for Communen. Vel erkjendte Proponenten, at der ogsaa kunde anføres Meget imod at paalægge Beboerne denne Pligt, men Ønsket herom var imidlertid almindeligt hos alle Skolelærere. Committeens Medlem, Proprietær Neergaard, maatte modsætte i dette Amendement, ikke blot fordi en slig Bestemmelse vilde blive for byrdefuld, især foret lille District, men ogsaa fordi det syntes inconseqvent, om Forsamlingen, der søgte at indskrænke alle Naturalpræstationer, i dette Tilfælde vilde bringe en saadan i Forslag. Det var desuden klart, at Regjeringens Mening med at tillægge Skolelærerne en Lod, almindeligviis paa 5 a 6 Tønder Land, maatte være, at Skolelæreren selv skulde dyrke og drive den; thi skulde han, som flere Skolelærere i deres til Forsamlingen indgivne Besværinger klagede over, holde Karl og Pige, da maatte jo en Lod af denne Størrelse være ham til Byrde og ikke til Nytte. Vilde man indvende, at Skolelæreren, ikke ved Siden af sin Underviisning kunde overkomme selv at dyrke Lodden, da kunde Taleren, paa det Bestemteste forsikkre, at dette var ugrundet; Erfaringen havde lært ham, at den Skolelærer, der med egne Hænder bedst drev sine gjerne ogsaa var den dygtigste i sin Jorder, Skole. Bedriften var ei saa stor, at den, naar han selv passede den, kunde give ham mere end en gavnlig Motion. Vilde man endvidere indvende, at Skolelæreren ikke uden Heste kunde drive sin Lod, da maatte Taleren bemærke, at denne Jndvending faldt bort, naar man erindrede, hvor let en saadan Lod lod sig drive med to vel forrede Køer og en let Plov, og det var just ved saadanne gavnlige Exempler paa en endnu ikke almindelig Dyrkningsmaade, at Skolelæreren ogsaa skulde gavne Sognet. Efterat flere Medlemmer havde fraraadt Amendementet, navnlig paa Grund af, at der derved vilde etableres et nyt Slags Hoveri, tog Proponenten det tilbage. Cancelliraad Hempel, havde fremsat det Subamendement: "at Districtets Beboere skulde yde Skolelæreren en Godtgjørelse til hans Lods Dyrkning", men han frafaldt det senere. Proponenten vedblev fremdeles sit sjette Jndstillingspunkt, som han dog modificerede saaledes, at de der nævnte 25 Tønder Byg nedsattes til 20, og at, hvor der var flere end een Enke paa Embedet, ikkun den ene Enkes Pension, skulde udredes af Communen, den andens eller de øvriges af Skolelærernes Hjælpekasse. Referenten bemærkede imod dette Jndstillingspunkt, at hvor Skolelærerens Løn ikkun var 20 Tønder Byg, der var Skoledistrictet saare lidet, og den Byrde, som det efter Jndstillingen vilde faae, vilde derfor blive saa meget større for Beboerne. Fremdeles erindrede han, med Hensyn til Jndstillingens sidste Passus, at der burde tages Hensyn til Hjælpekassernes Tilstand. Proponenten gjorde imidlertid opmærksom paa, at det ikke altid var Tilfældet, at en Commune, fordi der i den gaves et enkelt lidet Skoledistrict, selv var liden, da den kunde bestaae af to eller flere Skoledistricter, i hvilke Lærerne var tillagt en høiere eller lavere Løn. Ved Afstemningen billigedes dette Jndstillingspunkt af Forsamlingen med 34 Stemmer mod 28.