JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
En liden sort Hæst, 6 a 7 Aar gammel og uden noget videre Aftegn, end nogle faae hvide Haar foran paa Hovedet, er Natten imellem den 29de og 30te f.M. frakommet sin Eier, Gaardmand Anders Laue i Segalt ved Wosnesgaard. Hvo som opdager eller bringer den til Veie, erholder en passende Belønning og Omkostningers Erstatning. M. M. Sidste Fredag Morgen den 23de Septbr. blev i hastige Øieblikke imellem Kl. 4 og 6, Mygind Mølle i Mygind Sogn, Randers Amt, under den Hørningske Stiftning med alt tilhørende og meget fremmed Korn, 4 Længder Huus med Høe, Korn, Torv, Boehave, Senge- og Gangklæder paa saa nær, fortæret af en under Folkenes Søvn pludselig udbrudt Jldstue, hvis Aarsag ikke vides. Ved skrækfuld Opvaagnen under rædsomme Flammer og de faldende Huuses Bragen, saae den dristige og flittige Møller Anders Madsen, Hoffgaard med Kone, Børn og Stiffader den agtværdige 70 Aars Olding Hans Olsen, der ved sielden Retskaffenhed i lang Række af Aar havde været ualmindelig Styrer for Stifbørn, alt det, der skulde tiene til Huuslye, Føde og Klæder, at gaae op i Røg; huusvilde og halvnogne maatte disse ynkværdige forlade den frygtelige Askehob. Menneskevenner, Lettelig indsee J, at disse Beklagelige lide og føle meere, end deres hulkende Stemmer kunne forklare. Ville J tilgive, at jeg paa en Tid, da J saa tidt maae udrække hielpsom Haand for at lindre Fædrenelandets Saar, vover at være Tolk hos Eder for denne nu saa ulykkelige Familie, Hvad Eders Ædelmod maatte bestemme til deres Husvalelse enten i Vahre eller Penge, imodtager jeg og sørger for dets hastigste og bedste Anvendelse. Regnskab for alt skal blive aflagt i denne Avis. Den bedste Tak ville J finde i Eders egne Hierter. Aarslev Præstegaard, den 27 Septbr. 1808. Frederik Christian Hviid. Auction. Afdøde Hr. Kiøbmand Søren Hasles og efterlevende Enke Bodil Marie Mathiesens fælleds Boes Gaard, beliggende paa denne Byes Middelgade under No. 79, vorder stillet til offentlig Auction udi Stervboegaarden 3die Gang Tirsdagen den 11te October om Formiddagen Kl. 10 slet, og, om antagelig Bud skeer, bortsolgt. Gaarden, som ligger paa een af Byens reeleste Gaader, er vel bebygget og vedligeholdt, rummelig og med get beqvem indrettet for en Handlende. Samme Sted, og Tiid opraabes og om antagelig Bud skeer, bortsælges 6 Stervboet tilhørende og paa Studsgade beliggende Bindingsboet, samt 2de Gaards Avlinger paa Aarhuus Mark i Mølle- og Worsegaards Vangen under Hoved No. 5. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet nærmere skal vorde bekiendtgjorte og forinden kan faaes til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aarhuus, den 21de Septbr. 1808. Petersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Nye Paradiis, er tilkjøbs eller til Leie, med og uden Hauge, til første Paaske, derom handles med P. Frausing i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Undertegnede forhen Dandser ved det Kgl. Theater i Kbhvn, agter med det første at begynde sine Jnformationer for i Vinter. De ærrede Forældre som vilde betroe mig deres Børn, og de Herrer, og Damer som ønske min Veiledning vilde behageligst henvende dem i mit Logie hos Mad. Carlsen paa vestre Grave. Der læres hos mig de nyeste Dandse. O. G. F. Bagge, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Da Handskmager Lorenz Thorn for 2 1/2 Aar siden er bortreist herfra, og der ikke siden er hørt noget fra ham; Saa bliver han herved indkaldet, at melde sig inden dette Aars Udgang, i Mangel deraf, bliver hans i efterladte Boepæl, som hans Kone endnu beboer, ved offentlig Auction bortsolgt. Aarhuus, den 23de Sept. 1808. . Søren Thomsen. Peder Georasen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Hos Frue Professorinde Krarup kan 2de Skoleppe strax blive modtagne og nyde Kost og anden Forslægning i Huuset imod billig Betaling. J samme Huuser desuden en smuk Stue til Gaden og et eller 2de Kamre til næste Flyttetid at faae til Leie. Aarhuus, den 21de Septbr. 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
To gode Mynder, og en god Hønsehund, forlanges tilkjøbs, man melder sig hos Eieren af Kiellerupgaard pr. Randers, jo før jo kiærere. Condition til 1ste Novbr. for en skikkelig Karl, som er vant til Brænderie, anviser Kiøbmand Hr. Christen B. Frausing i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Hos undertegnede er at bekomme i Randers nye forfærdiget Extra høirøde fine flossede Huer, a 100 Rdr. Dosinet imod contant Betaling; tillige store MilitanKastor Strømper, ellers kaldet Jagtstrømper, alle Sorter fine sorte Strømper, Nattrøier og Pandelonsser af forskellige Slags. Joh. Georg Thim, Kongl. privilegeret Strømpe Fabricant, i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Godt Stangjern, 3 etagie store, og 3etage smaae moderne Jernkakkelovne, moderne sitkantede og runde Kakkellovne, alt til billige Priiser; Conjak, som holder 11 a 12 Grader pr. Flaske, 5 Mk. 8 s., i Oxehoveder pr. Firtel 7 Rdr., og Rom eller Spryt kaldet 22 a 23 Grader pr. Flaske, 2 Rdr., engelsk Senupi Flasker 24 s., kan faaes hos mig. Randers, den 27de Septbr. 1808. J. C. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Fra Thomas Rasmusen fra Ugelbølle, VosnesgaardsGods, er for 3 Uger siden, fra hans Mark bortkommet en gulebruun Hæst, 7 a 8 Aar, brændt paa begge Houer, T. R. S. U. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves Omkostningerne og Uleiligheden betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Fra Jens Pedersen Stær i Silling Bye, dom Sogn, Randers Amt, er for en 10 Dage siden bortkommet to 2 Aars Plage, den ene mørkebruun, med 2 hvide, Bagføder, en Stiern i Panden, nogle graae Haar i Hallen, den anden er rød, og begge Bagføder hvide. Hvem som giver Oplysning om samme, loves Omkostningerne og Uleiligheden betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Fra mig Undertegnede er Natten imellem den 21de og 22de Septbr. bortløbet en sort Hoppe 12 Aar gl. stor af Væxt og i god Stand, hun er kiendelig paa at hun vender Taaen af Forfødderne noget indad imod hverandre, og er noget værhasset paa Bagbenene, derforuden havde hun Klaptræer med 1 Stk. 2 Favns Reeb paa. Hvo som kan give mig Oplysning om samme, loves en passende Douceur. Nørre-Galthen, den 26de Septbr. 1808. Christen Christensen, Bødker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Opmærksomheden for Landets egne Frembringelser har Ufreden skærpet. Fortsat Opmærksomhed ville skaane i Landet aarligen maaskee ikke ubetydelige Penge, og velbehageligt ville vist nok dette være for Ham der skabte Mennesket tænksomt, jo opmærksommere og omhyggeligere i Enhver benytter sit Fædrelands Gaver, til Gavn for Den selv og for Andre, til Tak og Ære for Skaberen. Megen Fremgang er gjort, i Sammenligning mod Tiderne for adskillige Aar siden. Meget meere fremvirkes under Guds Velsignelse, saavel ved Landbruget som forskiellige andre Næringsveie, end dengang. Og just denne Fremgang giver et opmuntrende Haab om videre Fremrykning. Det har været almindeligt, at klage over, at Mængden af Landbrugere og Mænd i andre Næringsveie ikke gjerne modtage nye Kundskaber, men ville i alt holde sig allene ved det Gamle. Den Tiid er forbi, i de Egne, mig af Forsynet er givet Leilighed at kjende nøie. Om Beboerne der, i Almindelighed talt, kunde bemeldte Beklagelse ikke istemmes uden af den der ikke kjendte dem ret. Hundrede Leiligheder have været mig forundte til at glædes over megen Opmærksomhed, voxende Tænksomhed og taknemlig Glæde hos Mange over enhver nye sikker og nyttig Kundskab og Erfaring. At en Mand, i sin Næringsvei, ikkun, med sindig Langsomhed, befatter sig med Forsøg, er jo velgrundet Forsigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Den Opmærksomhed og Tænksomhed, som i det sidste Par Sneese Aar har af Mange, Lærde, Videnskabsmænd, bæret, i Forening med adskillige Regieringers omhygbelige Forsorg, helliget de Kundskabsgreene der have Jndflydelse paa Næringsveiene, har frembragt saa mangoldigt got i mange indholdsrige Skrifter. Naar disse med Tiden komme til Næringsbrugernes Kundskab og Anendeelse, da vil meget være vundet. Men hvorledes skal dette skee? Naar vil dette kunde haabes Vil ikke dertil medgaae Sneese Aar i det mindste, Saaledes spørge undertiden tænkende Mænd med fromme Ønske: ik sielden besvares Spørsmaalet med et Skuldertræk og Suk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
En Tanke vover Undertegnede at fremsætte: Den Udbredelse som er givet Hr. Prof. Olufsens Annaler har stiftet meget Got, som for en stor Deel er bleven bygget paa Grundvolde lagte af De saa særdele, agtværdige Mænd, Fleischer, Wedel, Høegh, Begtrux Rafn, Didrichsen, Lund, for ei at opregne fleere af de i lige Hensyn dyrebare Navne. Men turde man nu ikke troe, der kunne gjøres et Fremskridt videre til at virkhos en endnu større Mængde, Turde ikke nærværende Tiid synes at fremkalde saadant Forsøg, Turde ikke en Avis for hver Mand ansees at kunne være dertil hensigts mæssig, hvis Jndhold maaskee maatte være vel meest om Landbrug og andre Næringsveie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
J Forening dermed maatte være i korte fattelige Udtryk det allerbetydeligste, sammendraget af andre Tiden ders Nyeheder, for saavidt den store Mængde kunne troet. at interessere sig derfor, med kort Anmærknings Forklaring ved Navne og Udtryk som maatte behøve det. Saalænge det er Guds Viisdoms Raad, at tilstædet Ufredens Varighed over vort Fædreneland, maaskee er eller anden Krigs=Anecdote, kunde, med Føje, indstroes deels af vort Fædrelands, deels andre Landes Tildragelser, deels af ældre, deels af nyere Tiid. Ligesom alle Kongel Bekjendtgiørelser og Fædrelandets Krigstildragelser bør, Ord til andet, indrykkes, samt en Anmeldelse af de Kongelige Anordninger som angaae Næringsbruge, saavidt samme komme til Udgiverens Kundskab. Maaskee modtoge ogsaa de gode Læsere en eller anden enkelt Gang med Godhed en moralsk Ancrdste eller Betragtning. Men Hoved Jndholdet maatte være Landbrug og Be Mange Ting kan høres, læses, tænkes, at maatte unne være gavnligt: men dog kuns med uvist Haab om udfaldet. Man ønsker ofte at vide Andres Meeninger ller Erfaringer; denne Avis kunne modtage saadanne ønsker og saadanne Besvarelser, uden Bekostning for den Spørgende og Svarende. Næsten ved alle Forsøg begaaes een eller anden Feil Naturligt, man treffer ikke første Gang den retteste Omlangsmaade i alle Henseender. Det er deraf ei fielden en Følge, at en Ting ansees unyttig, for en saadan ind oben Feils Skyld, som let kunne rettes. Nogle, her i Egnen, bruge derfor den Maade at aftale, 4 a 6 med hinanden, paa eengang at anstille hver sit lille Forsøg, af eet og samme Slags, sædvanligst aabnes derved Leiighed til best at bemærke og rette indløbne Feil, som naurligviis blive anderledes et Sted end et andet. Bejendtgjørelser om saadanne Smaaeforsøg tillades det maa kee Avisen for hver Mand at bringe til almindelig Kundkab. Ligesom og undertiden at indbyde til Deeltagelse saadanne Prøvers Anstillelse. Mænd bekjendte af Kundskaber og Virksomhed i en ler anden af de paagieldende Jndustriegreene, tillade, aaskee Bladets Udgiver at turde privat forespørge om en eller anden Ting: og at det Svar hvormed han beredes, maatte indrykkes i Bladet. I Haab om at taledes en god Deel af Jndholden maatte vorde modtaget i Breve, og for at bede om saadanne Breve, er den Benævnelse Brevsamling bestemt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-05
Norge faaer nu sit Landboeblad af den vakkre Lænsmand Aarflot, broderligt bestemt ogsaa for os Danske, og som vist vil blive ret velkomment for Mange, da Norges Landbrug hos Mange overgaaer de Fleestes i Danmark. Maatte ogsaa Avisen for hver Mand og Brevsamling meest om Landbrug og andre Næringsveie finde god Modtagelse i Tvillingriget, og, under Guds barmhjertige Velsignelse, stifte den tilsigtede Nytte. Den udgives hver Postdag, den bør indhæftes efter som den kommer, der bliver derfor med det første Nomersendt et Omslag, indrettet saaledes at heele Aarets Aviser kan nemt indsyes der. Prisen bliver 3 Mark hvert Fierdingaar. Vil da i en Bye 2 eller 4 Mænd forene sig om at holde den, bliver det for hver 24 eller 12 s. om Fierdingaaret, som ønsker at maatte befindes til Nytte udgivne. En heel Bye kan og foreene sig derom, ligesom og formodentlig mangen enkelt Mand vil holde den eene. Den Overbærelse, som er værdiget nogle Smaaestykker jeg har forfattet, give mig Dristighed til at vove et Forsøg med denne Jdees Udførelse fra November Maaneds Begyndelse af, bedende om skaansomst overbærende Modtagelse. Vivild Præstegaard ved Randers, den 12te September 1808. ærbødigst : C. N. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Kiøbenhavn, den 7de October. Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks Gemahlinde, Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frederikke, er i Gaar Formid. Kl. 11 lykkeligen forløst med en Prinds. Gratulationscouren i denne Anledning, modtog Hs. Høihed, i Eftermiddags Kl. 6 i Høistsammes Palai, saavel for Cavalerer som Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget at resolvere, at de Handlende, saalænge Krigen vedvarer, maae lade deres Varer frembringe fra Station til anden, uden dertil at afbenytte Vognmandsbefordring, imod at tage de i Forordningen af 27de Januar 1804 §. 7 bestemte Paseseersedler, hvorhos Vognmandslaugene ligeledes i samme Tid frietages for at befordre Handelsvarer eller Fragtgods, som ei følger med de ordinaire Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
(Fortsættelse af Admiral Keats Brevvexling med Marqvis, de la Romang tilligemed den førstes Jndberetning til Admiral Saumarez angaaende de spanske Troppers Undvigelse og de saa danske Krigeres hæderfulde Kamp mod engelsk Overmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Jndtil den Tid ere de velkomne ombord paa Skibene under min Commando, hvor de skulle tage Deel i alle Beqvemmeligheder og Provisioner, som vel ikke ere store for nærværende Tid; men jeg venter den Høistkommanderende hertil og vil da under Omstændighedernes Trang paadrive, at Tropperne blive førte i fuldkommen Sikkerhed til nogle af Øerne i Beltet. Da en Forholdsregel af denne Vigtighed for den Spanske Nations Tarv nødvendig vil kræve en overlagt Plan, at ikke den almindelige skal lide ved Hensyn til særskilt Jnteresse, saa fordrer jeg ubetinget Langeland eller andre af Hs. Majestæts Skibe i Beltet eller og igjennem Overbringeren af dette eller ved andre Midler. Jeg foreslaaer at sende paa Søndag, med mindre jeg for skulde faae nogen Person ombord, et Freds Slag under et Slags Paaskud til den Spanske Post ved Spoysberg, og dersom dette skulde blive sikkert imodtaget, ønsker jeg, til Tegn derpaa, at en lille Vagt maae paa radere paa et i Øiet faldende Sted Kl. 9 om Morgenen i Nærheden af de enten for Anker eller under Seil værende engelske Skibe ved Spopsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
J min nærværende Stilling er det umueligt, hvor ivrig jeg endog fremmer min Regierings og den spanske Nations Formaal, at fremlægge nogen fast Plan. Mine Tienester saavelsom enhver Engelskmands under min Commando ere opoffrede til denne Sag; men førend Forholds reglerne kan blive tagne, maa vi meddele, aftale og saavidt mueligt forbinde de i Jylland og Sielland værende spanske Troppers Tarv med deres i Fyen og Langeland. Jeg skal i nogle Dage lægge et Skib ved Spoysberg, og ethvert Skib under min Commando skal være paa Udkik for at modtage enhver Baad, der maatte nærme sig det." Jeg har den Ære, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Til Hs. Excellence Marqris de la Romana, Høistkommanderende over de spanske Tropper i Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Til Hs. Exc. Marqvis de la undertegnet. Romana, Øverstcom. over J. F. Keats. de spanske Tropper i Danmark. (fortsættes i næste No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Man vil have Efterretning fra Norge om en paa Grændsen forefalden Træfning mellem de Norske og Svenske Tropper, i hvilken de Norske vel i Førstningen bleve trængte tilbage af Fiendens Overmagt, men at de strax derpaa paa nye havde angrebet de Svenske og aldeles slaaet dem paa Flugten. Man kan snart vente at erholde de nærmere Efterretninger om denne for vore Vaaben saa ærefulde Træfning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Fra Tønningen haves den Efterretning under 20de Septbr.: at en af samme Stads Kapere, ført af Capt. Daal, har d. 10de f. M. ved Eilandet Borkum gjort en Prise, der gik under hollandsk Flag. Paa Skibet fandt tes 2 Kiøbmænd, der havde 570 Louisdorer og nogle spanske Piastre ombord, hvilke Penge Kapercapitainen tog til sig og bragte hertil. Prisen, som var ladet med Provisioner, Høe og Steen, var den 20de endnu ikke ankommen til Tønningen. To andre meget riigtladte Priser ere ligeledes gjorte i samme Vande af danske Kapere; men Priserne ere ikke endnu indbragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Helsingøer den 2den Octbr. I Gaar kom et Linieskib og et stort Transportskib ind fra Nordsøen. Fra Fæstningen fyredes kun 2 Skud efter dem, da de gik svensk Side meget nær. J Formiddags kom 3 Parlementairbaade fra Admiralskibet og hidbragte nogle og 40 danske Søefolk, som deels skulle være tagne paa den fra os røvede Brig Fama ved Nyborg, deels fra en tagen norsk Skonnert. Mod Middag kom en Kutterbrig ind og havde paa Siden 2de Baade, som man er i Frygt for at være danske Kaperbaade. Da den ved Opseilingen havde sine Stykporte lukkede, gjorde 2de af vore Kapere Forsøg, paa at nærme sig og tage den, under Formodning at det var en Kiøbmandsbrig, men da de ved Nærmelsen kunde kiende den, afstode de tilsømt fra Forsøget. Skiøndt de vare den paa Skud nær fyrede den dog ikke efter dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Samme Dag kom en Flaade af 50 Seilere, meest engelske og svenske, under Bedækning af et engelsk og 3 svenske Krigskibe ind fra Nordsøen og tog Coursen til Landscrone. Den 3die bragte en lille Kaperbaad, bemandet med 12 Mand, en svensk Nordbaad ind fra Nordsøen. Den kom fra Gothenborg og var bestemt til Høgenes med en Ladning Tran, Jern, Kaffe, Klæde og noget Jndigo. Kaperbaaden er laant paa Lessøe og Besætningen er af de aalborgske Kaperføreres Kocks og Petersens Mandskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Befordring og Afgang. Den 4de Oct. er N. C. Carøe, efter Ansøgning, og i Naade entlediget fra Borgermæster= og Byefoged Embedet i Horsens. samt udnævnt til virkelig Justitsraad; Stifts og Landphycicus i Aarhuus Stift, Doct Medicinæ C. D. Hahn, til virkelig Justitsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Prædikanterne paa 18de Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Doctor Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Udenlandsk. Tydskland. Den ærefuldeste Dag i Erfurts Annaler er den 27 Septbr. som altid vil giøre denne Stad, mærkværdig blandt Europas Stæder. Ved Hs. Majestæt Keiser Napoleons høitidelige Indtog, overrakte Stads director Dantzen Keiseren Nøglen til Staden, med følgende Ord: Sire, Jeg har den Ære at overlevere Deres Majestæt Nøglen til Staden, og underdanigst bede Allerhøistsamme, at De ville behage at modtage vore Følelser af Beundring og Kierlighed, saavelsom vor Troeskab og Underkastelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Paa samme Tid blev og Hs. Keiserlige Majestæt overleveret en trykt Tale af en Deputation fra Magistraten og Borgerskabet i Erfurt, der af Allerhøistsamme huldrigst blev optagen. Kort efterat Hs. Majestæt var afstegen i den for ham indrettede Boepæl sadte Allerhøistsamme sig til Hest, og aflagde et Besøg hos Kongen af Sachsen, som var kommen dertil Dagen forhen. Hs. Majestæt lod derpaa Tropperne passere Revne for sig uden for Porten, og reed Keiser Alerander i Møde paa Veien til Weimar. Her, omtrent 2 Miil fra Erfurt, var det, hvor den store Scene af 25 Julii 1807, igien blev fornyet. Saasnart Keiser Alexander langt fra kiendte sin Keiserlige Ven, sprang Høistsamme ud af Sin Reisevogn, Keiser Napoleon af Hesten, og begge de mægtigste Behærskere, i Verden omarmede Sig, i Deres Aasyn, som vil velsigne og lede Deres store Udkast, til Lyksalighed for Verden. Keiser Alexander fortsatte nu Veien til Hest ved Siden af Keiser Napoleon, under det lydeligste Vivatraab af de paraderende Tropper, til Staden, hvor De afsteegei den for Hs. russisk Keiserl. Majestæt indrettede Boepæl, og hvor Høistsamme blev modtaget af Hs. Majest. Kongen af Sachsen. Storfyrst Constantin fulgte efter med et følge af 14 Reisevogne. Keiser Alexander har Æreslegionens Storkors og Keiser Navoleon Alexander NewskyOrdenen. Efter et kort Ophold der, begav begge Keiserlige Majestæter, med Kongen af Sachsen og Storfyrst Constantin sig til det Keiserlige Pallais, hvor Allerhøistsamme spiste til Middag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Blandt de mange Høie Fremmede som befinde sig herer og Kongen af Westphalen, Kronprindsen af Bayern, og alle Naboefyrsterne af Rhinforbundet. Man mærket med Fornøielse begge allerhøieste Monarchers yderst venskabelige Opførsel mod hinanden. De underholde sig ved Deres oftere Sammenkomster paa det fortroeligste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Den 30 Septbr. soupeerte begge Keiserl. Majestæter med Kongen af Sachsen og Hertugen af Weymar i Gouvernementshuset. Storfyrst Constantin, spiste formedelst en liden Upasselighed paa sit Kammer med Arveprindsen af Weymar. Under Nærværelsen af de sig her befindendende Høieste og Høie Personer, bliver her daglig givet Skuespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Man venter og Kongerne af Bayern og Würtemberg, hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Fra Berlin skrives under 4 Octbr. Hs. Excellence, Marschal Soult og Generaladministratoren for Finantserne, Hr. Daru, som efter erholdte Courerer vare afreiste til Erfurt, ventes igien her tilbage og det PrindsRadzivilske Palais bliver for det første ladt i Beredskab. Det synes heraf, som om vor Stad ikke saasnart vil blive rømmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Efter Forlydende vil den russiske Keiser giøre sin Tilbagerelse over Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Det 105 Linieregiment, som kommer fra Potsdam, er i Dag indrykket i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Den 27de Septbr. er 36 franske Pontons, som kommer fra Preussen, passeret igiennem Frankfurt til Maynz. J Bayern er Livegenskabet ophævet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Frankrig. Det hedder at Keiseren henimod den 20de Octbr. vil igien være i Paris. Nøgle troe at det amerikanske Flag med første vilblive frigiven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Fra Bayonne skrives under 21 og 23de Septbr. Her marscherer daglig Tropper igiennem til Spanien, saa bliver og Tid efter anden indbragt hertil Transporter af Fanger, der bliver gjorte i de smaae Forpostfegtninger. Spaniens Tilstand er skrækkelig. J de sidste Dage heed det, at Generaljunten havde begivet sig fra Sevilla til Madrit og antaget Titel af Regiering. Dog dette blive igjen modsagt. Men, det synes vist, at det fuldkomneste Anarkie raser i Hovedstaden, at Jnsurgenterne fra Valencia, efterat de har udplyndret alt, har indført et sand Skræksystem, arresteret de meest udmærkede Personer og indtrukket deres Godser, der endog naaer til Medlemmerne af den høie Geistlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Den almindeligste Efterretning er, at der er opstaaet en fuldkommen Uenighed mellem Generalerne Cursta og Palafor. Den sidste skal reent ud have nægtet, at anerkiende Regieringen, og har erklæret den Provinds, hvori han commanderer, for en uafhængig Stat. Juntaen i Sevilla har udstædt en stor Mængde Decreter og Proclamationer, som aander det raaeste Raserie og de latterligste Brouterier. De gode Borgere sukker og venter med Utaalmodighed paa Øieblikket der skal befrie dem fra dette afskyelige Anarkie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Hs. Catholske Majestæt befinder sig endnu med sine Ministre i Vitoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Ifølge Efterretninger fra Vitoria, er den franske Armee nu paa den Punct, at sætte sig i Bevægelse til Madrit. Det hedder og at Jnsurgenterne snart med stor Magt vil blive angreben fra Tudela og Vattiera Siden i Landet Riora og fra den Asturiske Side, hvor Jnsurgentgeneralen Black commanderer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-10-12
Blandt de Poster i Saragossa, som vore Tropper, erobrede, var Jnqvisitionspalaiet. J dettes underjordiske Kielder, fandtes mange Fanger som vare blevne Offere for den skrækkeligste Fanatismus- og som befriede af vore Soldater, bleve bragte omkring i Triumph. Flere spanske Provindser skal ganske have nægtet at modtaget Englænder.