JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Adskillige Dagblade forekaste endog i deres Forbittrelse Master Pitt, at han med Lord Malmesburys Ambassade har spottet begge Nationer, for deslettere at giennemdrive sine politiske og Finantse Planer i Underhuset, og true de ham derfor med begge Nationers Vrede. (Midlertid er dog ved denne Ambassade den franske Republik, alle saa ofte gientagne foregaaende Erklæringer og Vægringer uagtet, af hans storbritanniske Majestæt formelig erkiendt; hvilket vel kan være Republiken saare ligegyldigt, men som dog er et Skridt, der maae – især gjort til Unytte – have kostet det engelske Ministerium meget). Politiet skal have havt Underretning, at det har været i Giærde, at vække Uroeligheder blandt Almuen i Paris for Freden; hvori man endog vil tillægge Malmesbury Deel. Mængden skulde samlet sig uden for hans Huus, og derfra draget til Lovgivningen, i franske Folkets Navn at æske Fred." (Midlertid har den meget roelig ladet ham reise, og man seer, at Republikens Fiender atter have gjort en Misregning, da de haabede, at Directoriet, af Frygt for Almuen, skulde forraade Fædrelandet, og indgaae en skiændig og skadelig Fred).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Wien, den 24de December. Vort Hof har ladet den franske Gesandt General Clark tilkiendegivet, at det ikke fandt for godt, han skulde komme, og modtages her til at fremskynde Almeenfreden, da Afstanden mellem Wien og Paris lagde Forhandlingerne mange Sinkelser i Veien, og Malmesbury alt i Paris, i Henseende til Almeenfred, ogsaa havde for Østerrig at giøre. Skulde General Clark være sendt, for at vilde formaae Østerrig til en Separatfred eller Vaabenstilstand, vilde hans Umage i første Tilfælde være forgieves, i andet unyttig, da man ikke kunde forstaae sig til nogen eensidig Fred, og Erkehertug Carl havde Fuldmagt selv at slutte en Vaabenstilstand. Midlertid opholder General Clark sig i Verona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Paris, den 25de December. Det er nu ingen Hemmelighed mere – siger altonaiske Mercurius – at den brestiske Flode er bestemt til en Landgang i Jrland. Det bebudes i en Adresse, som General Hoche har udstædet til Floden, og de paa samme indskibede Landtropper, og i hvilken han efter Dagsmoniteurens Forsikkring erklærer sine Vaabenbrødre, de vare kaldede til at hævne den i Jrland fornærmede Menneskelighed, og vilde der ikke finde andet, end Venner, Brødre, og Forsvarere mod Storbritanniens Tyrannie. (Andre Blade angive denne Bekiendtgiørelse for en Krigslist, om ikke ligefrem for en Opdigtelse, og ville af Savnet af Landingskibe bevise, at Toget enten er stillet til en Rheed, hvor man kan gaae ind med Linieskibe, eller man venter spanske flade Skibe til Hielp, eller man maae finde fiendtlige Havne aabne. J første Tilfælde troer man, det maatte gielde Rheden Vigo i Portugal, i andet, Gibraltar, og kun i tredie giætter man paa Jrland. Et Skib, der i Udløbet stødte paa et andet, og derved kom til Skade, forsinkede Toget tvende Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Fra Toulon er ligeledes den spanske Flode udløbet, og allerede anden Dagen der aldeles af Syne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
J Henseende til Malmesburys Bortsending, giver endog det officielle Blad Vink, at Underhandlingen, i Henseende til Østerrig og Rusland, ikke meere behøves, og i Publico tager den Meening Overhaand, at Østerrig allerede har begyndt at indlade sig, og at siden Keiserindens Død, intet meere hindrer Preusen i sin Mægling. Ogsaa meener man, at Spanien har ladet falde et Vink, hvordan Frankerig vel vilde holde, hvad det hemmelig havde lovet Spanien, hvis Freden kom i Stand, inden Spanien havde naaet de lovede Fordeele.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Med den italienske Republik synes det derimod at see misligt ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Gaars Redacteuren mælder, at en Flode paa 12 Linieskibe, 4 Fregatter, og et betydeligt Antal Transportskibe er fra Cadix gaaet under Seil til America.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Spanien, den 10de December. Fra Cadix mældes, at fra Hoffet er indløbet befaling, at befæste Havnen og Arsenalet, og allevegne plante Kanoner. Ligeledes er befalet, at 40 Kanonbaade strax skulle bygges, og Forraad af Levnetsmidler holdes færdige for en fransk Flode, som her med første skal indtræffe. J Carthagena laae en Flode paa 18 Krigskibe seilfærdig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
London, den 13de og 16de December. Vi see om føye Tid mærkværdige Søeefterretninger imøde, da med Fregatten Amazons Depecher ere indløbne fra Sir Edward Pellew til Regieringen med Tidende, at den franske Brest=Flode gjorde sig færdig til at afseile. Efter hans Beretning bestod den franske Flode af 17 Linieskibe, foruden Fregatter. Dens Bestemmelse skulde være mod Jrland. Han havde herom strax sendt Efterretning til Admiral Colpois, der med 16 Fregatter og Linieskibe krydsede ikke langt fra Brest, og til hvem han siden har ladt sin Eskadre støde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
J Forgaars den 14de var den hele londonske Magistrat forsamlet, og Hr. Hanson foreslog: at Magistraten skulde anvise de i Parlamentet for Staden London, siddende Lemmer til, i Underhuset at giøre eller understøtte det Forslag, at en Daddel maatte vedtages mod Ministrene, fordi de havde dristet sig, uden Parlamentets Samtykke, at sende den romerske Keiser det engelske Folks Penge. Aldermændene Curtis, Lushington, og Anderson talte vel til Ministrenes Fordeel, men Han sons Forslag gik ikke desmindre med en stor Stemmemeerhed igiennem. Dog forsagede de tre af Londons Repræsentanter ligefuldt i Underhuset, hvad dem var paalagt, og voterede for Ministeren, hvem dog alt 30 af hans Flok have forladt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Admiral Mann er igien afseilet fra Gibraltar, for at støde til Jarvis, hvis Flode da meenes at være den foreenede franske og spanske voxen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Mayland, den 20de December. Efter General Buonapartes Afreise vente vi daglig vigtige Tidender fra vore Armeer. Det synes, man har opgivet det Haab at udsmigre Mantua, thi man giør nu meget alvorlige Anstalter til en Beleiring. Paa Søen bygges ny Kanonbaade, og er hertil 80 franske Matroser afgaaet fra Genua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Wien, den 28de December. Efter de sidste Efterretninger bestod Garnisonen i Mantua endnu i 21000 Mand, hvoriblandt 5000 syge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Offenburg, den 27de December. Da Forsøgene mod Kehl hidtil ikke ere faldne ud efter Ønske, og man ved det onde Veirligt, da Mandskabet i Trancheerne maae staae i Vand, især ved Sygdomme mister mange Folk, er i Gaar holdt Krigsraad, og besluttet den 29de eller 30te – til Menneskebesparelse – at foretage en Generalstorm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Mannheim, den 30te December. Man taler stærkt om, at et Corps Tropper under General Frøhlich bliver detachert fra Overrhinen til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Hos det turinske Hof har Directoriet anholdt om Giennemmarch for 16000 Mand. Kølln, den 27de December. General Brurnanville, der skal ligge meget syg i Bonn, har virkelig nedlagt Overcommanden over begge Armeer; Kleber beklæder ad interim hans Post, men da han aldrig vil modtage den, taler man om Moreau til begge Armeers General en Chef.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Kiøbenhavn, den 9 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Barom. S. V. 28. 5. 5. 20 Varme. Januar S. O. N. V. 28. 9. 7. 1/2 Kulde. N. V. S. O. V. N. V. N. N. V. 28. I. I. 2 1/2 Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-09
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Mussen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illumineret, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Kiøbenhavns No. Aar. udninsummen, nuar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Juli. Post-Tidender. Altinutning. nu Fredagen, den 13 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Haag, den 31te December. Den anden i næste Maaned begynde Forhandlingerne over den forandrede Constitutionsplan, og over Menneskerettighederne og Pligterne, som skal sættes foran, og som allerede ere aftrykte i vore Aviser. J den forandrede Plan hedder Republiken den bataviske Republik. J den første hedde den de foreenede Provindsers Republik. De første Artikler angaae Republikens Eenhed og Udelelighed; hvortil General Bournonville alt har ønsket Republiken Lykke. Statsraadet skal hedde Statsadministration, o. s. v. Borgeren Havn foreslog den 29de følgende Erklæring af Menneskerettighederne og Pligterne at sætte forved den bataviske Constitution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
London, den 27de December. J vore Havne foranstaltes en stor Rustning mod de spanske Colonier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
De nyeste Breve fra Lissabon mælde udførlig om den i Mexico mod Spanierne udbrudte Rebellion. De vilde have dræbt de spanske Slaver, og bortdrevet 60000 Stykker Qvæg, hvorved Spanierne vare nær ved en Hungersnød. De Vilde, der faldt de spanske Tropper i Hænde, og henrettedes, døde med megen Kiækhed. Nogle spanske, og andre europæiske Misnøyede skulle være Ophavsmændene til denne Opstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Man har Efterretning, at Admiral Jarvis har forladt Posten ved Portoserrajo, og med de fra Corsica komne Tropper, samt Middelhavets Coffardieflode er ankommet til Gibraltar. Admiral Mann er med sin Flode kommet i Canalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Man paastaaer Pitt vil til Aaret 1797es Tieneste endnu giøre et Laan paa 17 Millioner Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Tidenden om de i Paris afbrudte Fredsunderhaandlinger gjorde en saa ubehagelig Virkning, at Actierne derved strax faldt 2 1/2, og det ny Laan 4 Procent. Oppositionen synes herved at faae Leilighed til nye Diærvhed; ogsaa har den nylig i Anledning af Fizpatriks Forslag til Lafayettes Bedste, viist sin sædvanlige Veltalenhed; men, som sædvanlig, forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Wien, den 28de December. Efter de sidste Beretninger, man her har faaet fra Feldmarschal Wurmser, var Fæstningen Mantna endnu paa nogle Maaneder forsynet med Kornvare, Kiød – hedde det i Beretningerne – leed man ingen Mangel paa, saalænge der var Heste, og da hine Beretninger afsendtes, var der endnu 5000 i Mantua, hvoraf nogle hundrede tilhørte Privatpersoner, og de øvrige de 40 Eskadroner, som Wurmser efter den ulykkelige Affaire ved Bassano den 7de August førte til Mantua. Garnisonen leed vel paa nogle Ting fuldkommen Mangel, og havde ringe Forraad paa andet, men disse vare til Livets Ophold ikke uundgiængelig fornødne. (J Følge Efterretninger fra Venedig skulde Wurmser atter have gjort et lykkeligt Udfald; men med de venetianske Efterretninger om østerrigsk Fordele, pleier det sielden at hænge saa rigtig sammen).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Den 26de er her 7 af den tydske adelige Garde, 3 Premier, og 2 Secundlieutnanter 2 Ritmestere, blevne hæftede. De havde tilladt sig uanstændige Udtryk om de nærværende Omstændigheder. Deres Dom, hedder det, skal saaledes være afgjort, at een af dem kommer til Jnvaliderne, og de andre til de (ikke adelige Regimenter. Saameget der og er skrevet og talt om de russiske Troppers March, saa er det nu saa godt, som afgjort, at der ingen marchere til Østerrigs Fordeel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Frankfurt, den 3die Januarii. Ved Kehl og Huningen seer man bestandig et Udslag imøde. Aviserne tviste, om Erkehertug Carl er dødelig syg, eller ei.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Paris, den 29de December. Den brestiske Flode, hvis Bestemmelse man hidtil angav at være til Jrland, skal, som man nu næsten almindelig paastaaer, især være bestemt til Portugal, om end enkelte Skibe med Vaaben o. s. v. skulle have begivet sig til den irlandske Kyst, (hvor efter de londonske Beretninger allerede nogle Skibe skulle være seete).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
J Følge Beretninger fra Brest lod 16 engelske Skibe sig see der for Havnen over 24 Timer efter, de franske derfra vare bortseilede. Man haabede, at de nu ikke mere indhentede den franske Flode, da den skal have havt 40 Miles Forspring. (Det samme frygtede man i London, da Admiral Colpois, som først skrev, han havde Efterretning om dens Cours, ikke siden har ladt noget høre fra sig). Den engelske Flode er uden Tvivl blevet skuffet ved det, de franske, istedet for at gaae igiennem den saa kaldte Passage de Jroise, havde taget Veien giennem den farlige Passage Raz, eller Roz kaldet. Midlertid kostede dette Foretagende den franske Flode et af sine Linieskibe, Le Seduisant, paa 74 Kanoner, der formedelst Lotsernes Ukyndighed ved meget gunstig Vind strandede paa en Klippe. Efter nogle Beretninger skal det meste af Mandskabet være bierget, efter andre skal man kun have reddet nogle og 40 af de 1200, der vare ombord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
En anden Skrivelse fra Brest fortæller, at en Adjudant, som Hoche havde sendt til Jrland at randsage Gemytter skulde være kommet til den franske Flode i Canalen, og have berettet, at 15000 Jrlændere alt vare i Vaaben, for at dække den franske Landgang, og at andre 30000 vare reede at væbne sig, og understøtte de Franske (da de engelske Breve intet heraf vide, maae saadant hidtil vel kun forstaaes spaadomsviis). Andre Breve fra Brest mælde derimod, at saafremt Vinden ikke skulde vedblive at være Floden gunstig, skal den lande i Vigo i Spanien, og den franske Armee derfra rykke frem af Tuy, Valentia, og Oporto til Portugal, medens den spanske Armee paa de portugisiske Grændser ligeledes bryder op, og i Forening med vore Tropper marcherer mod Lissabon. (Paa samme Tid mælde Efterretninger fra Paris, at Portugals Fred, er om ikke sluttet – dog nær for Haanden).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Nogle Breve fra den italienske Armee, af 21de mælde, at Mantua nu bombarderes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Foruden den Eskadre, der fra Cadix er gaaet til Toulon, og derfra nylig har taget sin Cours til Corsica, er og en Eskadre paa 12 Linieskibe, 4 Fregatter, og en betydelig Mængde Transportskibe afseilet fra Cadix, og havde 12000 Mand til America bestemte Tropper ombord.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Christiansand, den 31 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Christiansands Stift copulerede 1024 Par; Fødte Drenge 2097, Piger 2005, deriblant 73 Uægte, tilsammen 4102; Døde Mandkiøn fra til 10 Aar 580, fra 10 til 20 Aar 79, fra 20 til 30 Aar 101, fra 30 til 40 Aar 79, fra 40 til 50 Aar 87, fra 50 til 60 Aar 98, fra 60 til 70 Aar 145, fra 70 til 80 Aar 115, fra 80 til 90 Aar 47, fra 90 til 100 Aar 5, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1336, Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 441, fra 10 til 20 Aar 76, fra 20 til 30 Aar 94, fra 30 til 40 Aar 96, fra 40 til 50 Aar 93, fra 50 til 60 Aar 89, fra 60 til 70 Aar 157, fra 70 til 80 Aar 116, fra 80 til 90 Aar 73, fra 90 til 100 Aar 9, fra 100 Aar og derover 2 tilsammen 1246, døde af begge Kiøn 2582. Altsaa ere i hele Stiftet 1520 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde. Jblandt de Fødte: 9 Par Tvillinger, 1 Kone født Trillinger, 30 Børn dødfødte. Jblandt de Døde: 18 druknede, 3 døde meget hastig. 2 ved at falde ud for Field. 1 frussen ihiel. 4 døde af Radesyge. 1 af Spedalskhed. 1 mordisk ihielskudt. 1 henrettet. J Hielmelands Kald under Stavanger-Amt er død en Kone, 88 Aar gammel, som var Stammemoder 10, hvoraf levende 6 til Børn Børnebørn Børnebørns Børn = Børnebørns Børnebørn = 2 * * * Tilsammen 178. J alt levende 116. hvilke 116 ledsagede hende til Graven den 3die May sidstleden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Kiøbenhavn, den 13 Januarii. Førstkommende Søndag den 15de Januarii bliver anlagt Hofsorg for Prinds Ludvig Carl af Preusen, som bæres, tilligemed den nuværende, i 10 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Ved Auction paa Børsen den 13 Jan. 1797 solgt: 2 Asiatiske Actier, a 353 Rdlr. og 357 Rdlr. 2 Specie Banco dito, a 742 Rdlr. og 743 Rdlr. 3 Actier i det foreenede Pram og Steenførerlaug, a 180 Rd. J Tallotteriets 749 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Hos Directeur Schulz paa Hjørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illumineret, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-13
AVERTISSEMENT. Mandagen den 16de Januarii førstkommenH. H. de om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende. Dage, skal endeel Kramvahre og Løsøre, bestaaende af Bomulds- og Silkestrømper, fine Hampelærreder, hollandske og varendorfer Lærreder, Porcelain, Pennefier, Theer, Chocolade, engelske Daaser, Uhrkieder, Kniplinger, Halsklude, stribede og effene Nettelduger, Gorrasser, Baftas, Caradarisser, fiint bleget Garn, Traad, Sirtzer og Sirtzkattuner, Klæde, Frakketøi og Embser, ostindiske og andre Tørklæder, hiemmegjorte Hørlærreder, Carduustobak, Syenaale, med videre. Jtem: endeel Guld, Gølv, Tin, Kobber, Malm, Jern og Bliktøi, Glas, Meubler, bestaaende af Mahonie Sophaer, Stole, Canopeer og Stole, Speile, Commoder, Borde, Ottomaner, Sengesteder med og uden Omhænge, Chatoller, Dragkister, og adskillige andre Træe vahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker, Bøger. Saa og et Positiv med Forandringer, en Davidsharpe, et Claveer, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 4 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Kiøbenhavns Aar. No. nu huus duun, Post-Tidender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Altona. mu Mandagen, den 16 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Constantinopel, den 25de November. Den herværende franske Minister, Borger Aubert Dubayet, har, efter Forlydende, foreslaaet Reis Effendi, eller Ministeren for de udenlandske Anliggender, en Defensiv og Offensiv-Alliance mellem Porten og Frankerig; et Forslag, som nu bemeldte Minister vil forelægge Divanet (og som ikke synes at vidne, at den sidste Ministeriumsforandring i Constantinopel var det franske System saa afgiørende imod, som de coaliserede Aviser i Begyndelsen vilde giøre den).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Den keiserligerussiske Gesandt Hr. von Kotschubey har faaet befaling, indtil videre, at blive her paa sin Post, derimod hedder det, at den romersk keiserlige Jnternuntius for et Aar vil gaae bort her med Tilladelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
J Følge de sidste Efterretninger fra Persien ere Lovgivningerne af den persiske Armee for det meste adsplittede, saa at de russiske Tropper næsten ingen Fiende have at kiæmpe imod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Russiske Grændse, den 24de December. Blandt de polske Statsfanger, som den ny Keiser har friegivet, ere, foruden Kosziusko, endnu følgende, for det meste fra sidste Revolution navnkundige Mænd. Janas Po rock, forhen Kronstorcanzler, Præsidenten Zakrzewski, Grev Mostowski, forhen Castellan af Racion, von Soltan, Stormarschal af Litthauen, Wawrecki, General Dzialinsky, og Kosicuskos Geheimesecretair Niemeemiz, en bekiendt polsk Digter, og Landbud paa Rigsdagen 1791. Strax den fierde Dag efter sin Thronebestigelse gav han dem stor Friehed. Selv begav han sig til Kosziusko, som han tiltalte saaledes: Jeg kommer her selv, at give Dem Deres Friehed; kun maae De give mig Deres Æresord, at De ikke vil være af vore Fiender." Kosziusko skal derover saaledes være kommet ud af sin Forfatning, at han kun fremstammede nogle uforstaaelige Ord. Keiseren satte sig ned hos ham, og talte vel en Time med ham om hiin Revolution, og yttrede tilsidst, at han vel mod sikker Caution ogsaa vilde friegive Jgnas Potocki. Denne Caution skal siden en anseet Herre i Litthauen have paataget sig. Ogsaa til Kong Stanislaus skal Keiseren to Gange have skrevet, og bestemt hans Paarørende anseelige Godtgiørelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Paris, den 2den Januarii. Gaars Redacteuren indeholder følgende Beretning: Søeministeren Truquet er i Gaar kommet hid tilbage faa Brest. Man vil Midlertid. denne Anledning udsprede mange Rygter. –er det afgjort, at den Hemmelighed, der har bestyret den brestiske Expedition, er Mage til den, der var Tilfældet ved Expeditionen mod Livorno og Terreneuve; og at saa grundede end de Formodninger kunne være, man kan have over vor Flodes Operation, dog intet Menneske kan smigre sig med, at vide de nærmere Omstændigheder. Den engelske Flode under Sir Edvard Pellew (Colpoys) er 14 Linieskibe stærk, den 17de December vestlig for Duessant mødt den 15de fra Brest udløbne Flode; men har for denne havt den Ærbødighed, der skyldtes dens Overlegenhed, og har, efter Lord Malmesburys Exempel, skyndt sig at sende en Corvette til Plymouth med Efterretning, at den troede, at den franske Flode var gaaet til Lissabon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
dom. Perlet-Journalen opkaster i denne Anledning det Spørgsmaal, hvorfor den franske Flode, naar den var stærkest, ikke havde søgt at slaae den engelske, inden den fik Forstærkning, Andre Journaler svare herpaa, at den franske Flode rimeligviis ikke vilde lade sig opholde i sin vigtige Expedition.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Nouvelles Politiqves mælde allerede, at man med Vished forsikkrer, at Regieringen har faaet Efterretning om Flodens Landing i Jrland, deels ved Cork, deels paa en anden Punkt, midlertid vides endnu intet officielt derom, hvorfor det og drages i Tvivl. (Synderligt er det imidlertid, at just i denne Tidspunkt 23 franske Officerer, der vare fangne i Jrland, ere undkomne af deres Fængsel, og at man har udsat 20 Pund Sterling, Opbringerpenge for hver af dem. Saa har og den engelske Regiering fundet sig beføyet, at lade Vicekongen i Jrland ved Expres den brestiske Flodes Udløben vide; man tilføyer, at Malmesbury forgieves har budt store Penge, for at komme under Veir med dens Bestemmelse).¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
J Brest er givet befaling inden 12 Dage at udruste de 10 Linieskibe og 4 Fregatter, som endnu ere der. De synes bestemte at bringe Forstærkning hen, hvor den afseilede Flode er landet. 15000 Mand friske Tropper ere beordrede til Brest. Under den 21de mældes derfra, at Gabarren la Lourde Dagen tilforn var ankommet, og efter Forlydende, skulde have truffet en spansk Eskadre, der vilde forene sig med den franske Flode, og endnu kun var 15 Lieuer fra dem. Den engelske Flode skulde forresten ikke meere kunde indhente den franske (to af Colpoys Skibe ere meget beskadigede indløbne i Portsmouth) paa den engelske Flode skal herske megen Sygdom, som skal nøde dem at vende tilbage. Det tilsatte Skib Sedusant skal, efter nogle Journalers Forsikkring, endnu være at redde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-16
Redacteuren modsiger det Rygte, i det mindste, som alt for tidligt, at Porten lader 60000 Mand marchere mod Østerrig. Dog giver den Skimt af Sandsynlighed, at det vel med Tiden kunde skee, hvorom og andensteds er givet tydelige Vink. Ogsaa forsikkrer Redacteuren, Freden med Østerrig kan inden en Maaned være sluttet.