JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Efter Beretninger fra Montevider af 20de Juli skal den nye Præsident af Urugnay, General Lavalleja, have sluttet en Overeenskomst med Rebelgeneralen Fructioso Rivera. Men denne synes dog, ifølge senere Beretninger af 14de Aug., at være gaaet overstyr; thi Beleiringen vedvarede og fra Buenos=Ayres, havde man sendt General Lavalleja en Forstærkning af 300 Mand. J Platafloden var ankommen er Krigsbrig med Depescher til den franske AdmiraLeblane, for at underrette ham om, at 4 Krigskibe fra Toulon og Brest skulde afsendes til Forstærkning for hans Escadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fra Rom skrives under 16de Octbr.: Efter de sidste Efterretninger fra det nordlige Jtalien er Storfyrst Thronfølgerens Reise hertil endnu meget tvivlsom, da det afhænger af hvad Mening Lægerne have om den høie Reconvalescent. Jmidlertid ere allerede i forrige Uge mange af Storfyrstens Reiseeffecter ankomne i det russiske Gesandtskabs=Hotel, hvor Alt er sat i Beredskab til hans Modtagelse. Den russiske General, Grev v. Suchtelen, er indtruffen hertil, og mange store russiske Familier blive ventede. Fra Wien hedder det under den 22de Octbr., at den franske Blokade af de mexicanske Vande vil fra engelsk Side blive bragt til en almindelig diplomatisk Forhandling; i Grunden angaaer den alle Handelstaters Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fra Berlin berettes under 26de October; Hs. Høihed Storsultanens Minister for de udenlandske Anliggender, Reschid Pascha, er, paa sin Reise til London, indtruffen her igaar Eftermiddags Kl. 4. Hans i 5 med 4 Postheste forspændte Vogne ankomne Følge bestaaer af 15 Personer, hvoriblandt befinder sig en Embedsmand, der beklæder en Generalmajor Rang ved de regulære Tropper; to andre have en Obersts Rang. J Dag Morges blev den første Secretair for Ambassaden, ledsaget af en Tolk, indført hos vor Minister for de udenlandske Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fra Paris meldes under 24de October: J Toulon, hvorhen Telegraphen daglig spiller to til tre Gange, bliver Linieskibet Diadem med to Lastcorvetter udrustet, for at tage 1000 Mand Landtropper ombord; hvorhen, er endnu ubestemt. Tre Brigger endnu ere bestemte til de mexicanske Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Valgene til det 9de ordentlige Storthing i Norge ere nu næsten overalt, med Undtagelse af Christiania By, baade i Stæderne og paa Landet bragte til Ende. Resultaterne heraf vise sig heelt anderledes end Udfaldet af Valgene til det 8de Storthing, thi dette talte 38 Bønder, hvorimod Antallet af Bønderne, som ville tage Sæde i det 9de Storthing, kun vil udgjøre 24. Denne Omstændighed vil efter al Sandsynlighed give det Hele en ganske anden Retning i det forestaaende Storthing, og det saa meget mere, som den bekjendte dygtige Advocat Hjelm, der i foregaaende Storthing har ledet Bondealmuen, har frabedet sig at blive valgt, og altsaa ikke vil komme til at deeltage i det forestaaende. - Om Kongens Reise vides endnu Intet bestemt; idet mindste træffes der endnu ingen Foranstaltninger til hans Modtagelse i Christiania. Jmidlertid slutter man fra de mange ledige Embeder til Kongens snarest mulige Ankomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fædrelandet. Khvn, den 29de Octbr. J Anledning af Hs. Maj. Dronningens høie Fødselsdag gaves igaar Aftes den sædvanlige Theaterfest. Hs. Majestæt, der gjennem de illuminerede Gader kjørte til Theatret, hilsedes der ved sin Ankomst med stærk Acclamation, og nedenstaaende Sang, forfattet af Prof. Heiberg, blev afsunget af det talrige Publicum. Da Hs. Maj. forlod Theatret, løb atter Jubelraab. En Vaardag, som kommer i sildige Høst, Erindrer og hensvundne Dage; Med Sommerens Minde den qvæger vort Bryst, Og standser vor Efteraars=Klage; Med spraglede Farver den smykker vor Vei, Og gjør af October en smillende Mai. End Danmark erind, som Vaardag saa prud, Bekrandset af Roserne røde, Den Dag, da Dig Frederik førte som Brud Beundrende Hjerter imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Et Høstgilde loved en kommende Host, Og Skjæbnen har talt gjennem Digterens Rost. Dr. høster, o Dronning, den Kjærligheds=Løn, Beundrende Hjerter Dig bringe, Thi Dannemarks Genius lofted vor Bøn Til Himlen paa kraftige Vinge: Ad kongelig Bane med Kongen Du gaaer, Og Høsten ham vorder saa lislig en Vaar. Og Døttrenes hulde, Dig elskende Par J Varetægt Himlen vil tage: Den Festdag, som skjænket den Ene Dig har, Os fører den Anden tilbage. Med moderlig Glæde i Kjærligheds Baand, Gid længe Du vandre ved Frederiks Haand! - Fra Heidelberg hedder det under 22de Octbr.: Sidste Nat indtraf Hs. K. H. Prinds Christian Frederik af Danmark her. Denne ophøiede Kjender af Naturvidenskaberne var fra Frankfurt, hvorhen Høisamme havde begivet sig over Manheim og Darmstadt, reist tilbage hertil, kun i den Hensigt at besee flere Rækker i den rige Samling, som vor Professor i Geologien, Geheimeraad v. Leonhard eier. Ogsaa de saa mærkværdige Granit=Forhold ved Reckarbredderne og paa Schlosburg tog Prindsen i Øiesyn, og modtog senere Deputationer fra Universitetet og det herværende naturforskende Selskab, hvilket sidste havde den Ære at overrække Hs. Kgl. H. Diplom som dets Medlem. Efter en Dejenner hos Geheimeraad v. Leonhard reiste Prindsen tilbage til Frankfurt, kun ledsaget af sin Adjudant, Grev v. Munster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
De Jndskrænkninger, som efter allerhøieste befaling vare lagte paa Befordringen og Distribueringen af Neue Zeitung, ere nu aldeles hævede. Denne Tidende vil altsaa, som før, kunne ventes med (Berl. Avis. ridende Post.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Helsingøer, den 24de Octbr. En kjær Pligt er det os at bringe vore Medborgere i Hu, at idag er det første Aar forløben, siden Danmarks Konge skjænkede dets Kjøbstæder en friere Forfatning, gav disses Borgere Adgang til selv at vælge Bestyrere af de fælleds Anliggender, til selv at raade over de fælleds Byrder og Midler. Kort er den Tid, som er tilbagelagt imod den, som forestaaer, og Meget er endnu at ordne, inden den Bygning er fuldført, hvortil den landsfaderlige Regent lagde Grunden, men saa vist som vi glæde os til hvert Aar, Forsynet lægger til vore Kjæres Levetid, saa vist haabe vi, at der med hver kommende 24de October vil være Anledning til taknemmeligen at hukomme den store Gave, som paa nævnte Dag blev Kjøbstadscommunerne til Deel, til da med barnlig Erkjendtlighed at sige i vort Jndre Frederik den Sjette var stærk i Nødens Stund, Han var viis og god i Fredens Dage. Frederikshavn, den 29de Octbr. Skonnerten die Elde, med de til Nordamerika Emigrerende, udgik idag Formiddag Kl. 10 ½, men formedelst Storm af S. maatte den atter tye ind i vor Havn. (Jgaar Aftes freqventerede en Deel af Emigranterne et BalHviel Royal, i Anledning af vor elskede Dronnings(Aalb. Av.) Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
De afdøde Fru Kofoed tilhørende Godser ere solgte ved offentlig Auction, nemlig Holbeks Slots Ladegaard til Hr. F. W. Rotbøl for 163,000 Rbd. og Aastrup Gaard og Gods til Grev Sigfried Raben for 161,200 Rbd. (Berl. Avis.) Godset Aakjer i Nærheden af Horsens er i disse Dage solgt af Hr. Greve de Reventlow til Hr. J. G. Cohen fra Hamburg (forhen Eier af Ristrup ved Aarhuus) for 100,000 Specier. Kjøberen tiltræder Eiendommen fra 1ste Novbr. d. A. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Handels= og Skibs=Efterretninger. J England vedblive Kornvarer at være søgte og Hvede er stegen omtrent 1 1/2 Rbd. pr. Td. J Hamborg er der skeet betydelige Indkjøb af Hvede til forhøiede Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Den 19de Octbr. landede en Skipper og 7 Matroser paa Skallingen i Oxby Sogn i en Baad. Da deres Skib, Galeasen Fortung, hjemmehørende i Stralsund, blev læk i Nordsøen og var synkefærdig, maatte de den 16de forlade det og redde sig i Skibsbaaden, uden at faae andet med, end de Klæder, de havde paa, og nogle faa Fodemidler. Natten efter deres Landing maatte de tilbringe, under aaben Himmel mellem nogle Sandbjerge, og først næste Dag, da en Mand af Oxby tilfældigviis fandt dem vadende i Vandet, for at naae over til et Huus paa Langligbjerge, fik han dem med Møie ført til Land og omsider med Vogne bragt til Blaavand, hvor den derværende Controlleur foranstaltede deres Indqvartering og PleieDe vare saa forkomne af udstanden Livsfare, Kulde og Anstrængelse, at de først den 22de vare istand til at reise til Varde for at aflægge Søforklaring for Retten og Skibets Forliis og deres udstandne Lidelser. Man forsikkrer, at de vilde været udsatte for at omkomme i Vande mellem Skallingen og Langligbjerge, dersom den ommelde Mand fra Orby ikke var kommen dem til Hjælp. (Ribe Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Læsøe, den 24de Octbr. Orkanen den 21de ds. reiste sig her omtrent Kl. 12 Middag, var heftigst Kl. 12 og vedvarede til hen paa Eftermiddagen. - En svensk Fiskerbaad, der kom fra Frederikshavn, kom med Tab af Roer og den ene Mast norden under Øen iland og reddedes saaledes. Mandskabet berettede, at have om Natten, ved at passere Nørrønnet, seet en Jagt, med Seilene. til, staaende der paa Grund, om Morgenen var den forsvunden, men Rigtigheden bekræftede sig, desværre, ved endeel Stykker af Vraget og deslige, der paa Stranden inddrev, saa Mandskabet maa have tilsat Livet. Jagtens Navn var Caroline og Elisabeth, af Haderslev, ført af Capt. H. Gottfriedsen, og kommende fra Newcastle. Dette veed man af de med Folkenes Tøi ilanddrevne Papirer, men da deriblandt dog hverken var Toldseddel eller Connossement, er man endnu, indtil det Sted, hvor Skibet. søndersloges, findes, uvidende, om det havde Ladning ind eller ikke. - Den eneste her hjemmehørende Jagt gik og saa Orkanen bort, foranlediget ved Uforsigtighed, der (Aalb. Av.) gjør Tabet desto piinligere for Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Skagen, den 27de Octbr. Natten til den 26de ds. er norden for Skagen indstrandet det engelske Brigskib Canada, af Newcastle, ført af Capt. Richard Young, kommende fra Petersborg, bestemt til London med Ladning af Talg. Skibsbesætningen, 11 Mand, og 4 Passagerer ere bjergede. Af Ladningen og Skibsinventariet er, formedelst det stormfulde Veir, kun lidet bjerget, og det vil beroe paa bedre Veir, om Mere kan blive bjerget. (S. Bl.) Skibet er brækket og fuldt af Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fra Tønningen meldes, at 4 Personer: 2 Lotser, en Skipper og en Lotses Søn gik den 16de October ned af Eideren, men siden ikke ere fundne i den tomme Baad, og saaledes vel ere omkomne i Bølgerne. Tre Familier have derved mistet deres Forsørgere. Johanne", Callisen, er fra Aarhuus den 16de Octbr. ankommet til Hull, og Eleonore Sophie", Ginge, sammestedsfra, den 23de August fra Pernambuco ankommet til Bahia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Copulerede. J Kattrup Kirke den 28de Octbr.:Hr. Coffardicapitain Hans Kierkegaard og Jfr. Rasmine Printz, Begge af Horsens. - J Horsens den 30te Førstelærer ved Fattig=Friskolen i Horsens, Hr. J. Grabow og Jfr. Julie Schumacher. - J Omanaks Kirke i Nordgrønland den 4de August, Missionair til Egedesminde og Jacobshavn P. L. Bjerrum og Jfr. Chr. Ursin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Aarhuus. I Gaar Nat tildrog sig her den før gelige Begivenhed, at en Kone blev qvalt ved Kuldamp. Manden var just fraværende, og, i samme Værelse som Konen, laae ogsaa et Par af hendes Børn, der vaagnede om Natten ved den stærke Oes og kaldte forskrækket paa Moderen, men fik intet Svar. Ogsaa disse fandtes om Morgenen i bevidstløs Tilstand, men bragtes dog, efter mange Anstrængelser, igjen tillive. Konen derimod var og blev død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Landvæsenscommissair G. Michelsen, Jfr. R. Rosenkilde, Student Weis, Landmand Neergaard, nogle Tjenestefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Forlangt Jndrykkelse. God Dav Hr. Anchersen i Veile, Dan maa it ta ilde op, naar Alaer ham vide, at hverken A eller Roen i vor Egn gjør sig noget ud af det han har skrevet om den Peder Laursen, men beder ham om, at slaa sligt Kram i Pasqvillanternes Blade og lade os beholde vor Aarhuus Avis fri for det. Han kjender mig nok uagtet mit Brev er rettet af en Seminarist. Det var ellers med Nød og Neppe A fik ham til at rette ved det, for han so, at den Anchersen, skulde have tjent paa et Amtscontoir baade som Dreng og Svend. Det kunde ei være anderledes, for han slaaer jo saa møy stærk om sig med Amtmand, men A troer det ei, thi saa maatte han vidst, at vor Herredsfoged it er Amtmandens Fuldmægtig. Mæ tykkes ellers, at den Jens Hansen skulde havt Jen paa Nebbet for den Rosin han haar puttet i Enden af Pølsen, siden Herredsfogden dog var hans Øvrighed, og saa skulde han dog it true baade med Amtmand og Cancelli inden han saae hvad der blev af. Hør Hr. Anchersen har han it juridisk Exsamen, saa maa han jo vide, at Konens Gods ogsaa er Mandens, og hva er der da saa gromme stor Allarm med den Peder Laursen, som jo desuden var lukket inde. Vær da nu saa gu, at lade os beholde vor Auvis fri for mere af saadan daarlig Tøi som det han har skrevet, og hvad kommer det Hiele osse ham ved, i hvi vil han ta sig den Ting saa nær Skrevet paa min Gaard den 20de October 1838. J. V. Efterskrift. Da Aløst dette fandt A, at mi Skolemester ikke har rettet det nok for det Jydske, der er i det, og saa gik Atte en Prokkeraater, som endda har faaet nogle Penge af mig, men han se, at han at kunne skrive mod en Kolege, og at det vilde gjøre beier Lok ifald A skrøv sjel imod en Embesmand. Han lod sig ellers osse faasto med, at der var slet ingen Farve den Sag for Justisraaden, for han sø han kuerinner saa mød af det han jengang had løst, te den hiel Sag var privat, og det Hiel et engang en Heit værd. Han taald osse om et Bjerre, der had lauet te Bassel, aa brøltte de var en Gru, men at fød annet end en Muus, som Katten tou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Førstkommende Søndag prædiker Hs. H. Hr. Condistorialraad Brix i Domkirken til Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Søndag den 4de Novbr. begynder Gudstjenesten til Høimesse i begge Kirker her i Byen Kl. 10, og vedvarer saaledes alle Søn- og Helligdage indtil Mai næste Aar. Aarhuus, den 31te October 1838. Brix. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Vare=Auction. Tirsdagen den 6te November førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen afholdt Auction over følgende Varer: 115 Al. diverse Couleurer fiint Klæde, 20 1/2 Al. Doffel, 11 ½ Al. Boakins, 320 Al. Bolster, 343 Al. diverse Sirtser, 154 Al. Musselin, 40 Al. Jndienne, 362 Stkr. diverse Tørklæder, forskellige Galanterie= og Jsenkramvare, hvoriblandt store moderne Speile, deels i forgyldt og deels i Mahognie Ramme, Taffel=Uhre, Crystal= og Glassager, Knive og Gafler, laqverede Præsenteer= og Flaskebakker, m. m. m. Auctionen afholdes i Gaarden No. 43 paa Skolegade, hvor Varene 3 Dage før Auctionen ere til Eftersyn. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 23de Octbr. 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Ved den af mig til den 6te Novbr. førstk. reqvirerede Auction bortsælges endvidere følgende Varer: Cassemir, Floneller, Schertings, Cambrichs, Halvlærred, Gardinfryndser, Bomuldstrømper, Silkeforklæder, Vestetøier, Traad, Knapper med mere. Vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders rentefrie Credit med Betalingen. Aarhuus, den 29de October 1838. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Jfølge Overeenskomst med Auctions-Directeuren afholdes Onsdagen den 14de Novbr. Kl. 9 præcise Auction i Sophiendahls (Wingegaards) Skov, over circa 60 Favne Bøgetræe paa Roden, hvoraf en stor Deel er tjenligt til Gavnings- og Træskotræe. Der bortsælges tillige en Deel Birke= og Elletopp, som er lagt i Bunke, til 2 a 3 Læs Bunken; med sidstnævnte Træe begynder Auctionen. Mødestedet er ved Gaarden. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Fæstegaardmand Peder Olsen og Hustrue Jngeborg Jensdatter af Hevring By, bliver den Boet tilhørende Eiendom i Langcastrup, bestaaende af et Huus med Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld 2 1/5 Alb. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Mandagen den 19de November, 3die og 17de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og tredie Auction i Slyngborg Kro. Dette bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rogs a. Herredscontoir i Randers, d. 25de Octbr. 1838. A. L. Reiersen. Gaard og Handel i Fredericia. Paa Grund af at jeg agter at opgive min Handel, ønsker jeg at sælge min iboende Gaard, hvori jeg fremdeles, indtil jeg sælger, fortsætter Handelen. I Gaarden har jeg i over 20 Aar drevet en ikke ubetydelig Handel, Handels=Inventarium og Vare=Lager maa Kjøberen overtage sig, og ønskes de, kan Brænderiet, Tobaks= og Cichorie=Fabriks=Inventarium, samt fra 4 til 50 Tdr. Land i god Drift værende Jord følge med. Conditionerne med Betalingen vil blive saa særdeles billige, at en Mand med nogen Formue vil komme meget let ind i en betydelig indbringende Bedrift, og hvorved jeg, indtil Kjøberen bliver fuldkommen bekjendt dermed, kan assistere ham da jeg ved Fratrædelsen flytter til min Gaard 1/2 Miil fra Byen. Jeg ønsker ikke at indlade mig skriftlig herom, da en virkelig Kjøber maa selv besee Eiendommen, men tilføier blot, at Eiendommen i fuld Handelsdrift over leveres strax, eller og et halvt eller heelt Aar, efter Kjøberens Ønske. - Fredericia, den 1ste November 1838. G. Geelmuyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
J Aalle Sogn og By ere tvende Huse at faae enten tilleie eller tilkjøbs. De ere beliggende ved Præstegaarden og Kirken, har hver en god Hauge, noget Tørvejord, samt godt Brøndvand tætved, og ere godt indrettede til Beboelse for Haandværksmænd. Egnen mangler en duelig Skræder, Sadelmager og Skomager; disse Professionister kunde have en god Næring, da her ere mange Beboer udenfor Bondestanden. Det ene Huus kan strax faaes, da det er ledigt, og det andet til 1ste Mai 1839. - De som reflectere herpaa, ville behage at henvende dem til undertegnede Eier. Sophiesminde ved Bjerregaard pr. Horsens. Th. Sabroe. 50 Rbd. ønskes tillaans strax. Adressecontoiret anviser. De 9 første Bind af Læsefrugterne ønskes, ligegyldig om de ikke ere indbundne. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
En Dreng af skikkelige Forældre kan blive antaget Lære hos Bager Petersen paa Middelgade. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Da jeg agter at oprømme mit Lager af Galanterie-Bjoutterier og Glas Vare, saa tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. at disse Artikler udsælges til betydelig nedsatte Priser. Tillige bemærkes: at i Forening med ovennævnte udsælges endvidere, til nedsatte Priser, min Beholdning af Merinos, 3/4 Thibet, 1 sig. Bombagets, et betydeligt Partie af diverse bomulds 8 uldne Tørklæder, Bomuldstøier med flere til Munufacturhandlen henhørende Artikler, hos B. J. Berendsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Creas=Lærreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Et Partie hvide Creas=Lærreder af udmærket Bonitet er arriveret og udsælges særdeles billig hos B. J. Berendsen. Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Ny Tilførsel af smukke Formelys er arriveret hos N. & M. Lazarus. Ost Holsteenske, Sweizer guul, grønne dito, Eidammer ere atter arriveret hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
De som endnu maatte ønske at portraitteres, ville behageligst henvende dem inden den 7de Novbr. til mig i mit Logis hos Hr. Restaurateur Bang paa Skolegaden No. 15. Anthon Winther, Miniaturmaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Da jeg har etableret mig som Skrædermester i Skaanderborg, saa giver jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig til Enhver, saavel i Byen som Omegnen, der vil forunde mig sin Søgning. Reel Behandling og hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Skanderborg, den 31te October 1838. A. Qvist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Musikalier. Cachucha, spansk Nationaldands. 28 s. Favorit Sange af Fiorella, No. 1, 5 og 6, a 20 og 28 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Udvalgte Sange af Ambassadricen, No. 1, 5 og 6, a 20 og 28 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Yndede og lette Haandstykker for Piano=Forte til Opmuntring og Underholdning for Begyndere, 1ste og 2det Hefte, a 4 Mk. 8 s. Heftet. Apollo, en udvalgt Samling af lette og svære Compositioner for Piano=Forte, 1ste til 5te Hefte, a 2 Mk. 8 s. Heftet. Udvalgte Dandse for en Violin. 2 Mk. 8 s. Faaes hos S. Warberg. J. P. Tønder, ogsaa Gammelt og Nyt kaldet; hans Morders, P. C. F. C. Worms, Levnetsløb; Worms Sag. angaaende Mordet; hans skjønne Digt til sin Defensofor Høiesteret; hans, efter to Aars Arrestation, gjentagnSelvbekjendelse; hans bittre Anger og Ruelse, og endelig Høiesterets Dom. 12 s. Faaes hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Til Efterretning for den psendonyme Borger og Brændeviinsbrænder F. R. Lynge i Veile, tjener, at hans til Redactionen indsendte Inserat ei vil vorde optaget i Stifts=Tidenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-02
Redactionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-03
No 179. den 3die November. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst. Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-03
Blandinger. Japaneserne elske de theatralske Forestillinger overordentligt, men deres Orchesterdirecteurer ere sædvanlig blinde og tilhøre et Broderskab. Damerne, som besøge Theatret, gjøre det til en Æressag, under Forestillingen, at skifte Klædedragt to eller tre Gange, forat vise deres rige Garderobe. De lade sig derfor ledsage af deres Kammerfruer, som føre med sig alt hvad der udfordres til dette store qvindelige Værk. Spaniernes anden Gud er Roligheden. Denne og at fremsige Bønner synes at være deres Livs Formaal. Characteristisk er af dette Slags følgende Anecdote: En fransk Officeer laae i Qvarteer hos en velhavende Bonde, trods hans Formue var Taget fuldt af Huller og Muren brusten, medens en raaden Vandvot udenfor Døren udbredte en meget slem Lugt. Alt dette voldte ei Værten den mindste Kummer, neppe opstanden, satte han sig paa Steenbænken udenfor Gadedøren, med sin Karabin ved Siden og smøgede der den hele Dag. "Nu," sagde endelig en Dag Officeren til ham, vilde det ikke være bedre, naar J, istedetfor at tilbringe Eders Tid saa ørkesløs, engang gav Eder til at udtørre denne Pot og gjøre Eders Muur og Tag tættere?" – "Min Hr. Franskmand!" svarede Bonden, idet han med et uforstyrret Phlegma tog Piben af Munden, Mennesket er skabt til ikke at gjøre andet end at tilbede Gud!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-03
En Dame, Mademoiselle Dangeville, fransk af Fødsel, har havt det Mod at bestige Montblanc. Tidlig om Morgenen Kl. 6 brød hun op og den følgende Dags Middag naaede hun Toppen af Bierger, hvor hun blev omtrent en Time og skrev noget Førerne, som ledsagede den modige Pige, kunne ikke noksom rose det Mod og den Kraft, hvormed hun overvandt alle Besværlighederne ved denne møisommelige og farlige Reise. For hende havde kun een Gang et Fruentimmer, en Bondepige fra Chamounydalen, vovet dette Foretagende; men hun kom ikke ganske op til Spidsen. Madm. Dangeville derimod snakkede og spøgte hele Tiden med sine Førere. Hun blev ogsaa, da hun den næste Morgen atter viste sig i Dalen, modtagen med en ubeskrivelig Begeistring; man affyrede Kanonerne og Dalens Beboere droge hende imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-11-03
Le Globe skriver: Personer, som havde Leilighed til, i Buckingham=Palladset, at see Dronning Victorias Seng, maatte meget have undret sig, hvis de havde forestillet sig, at en Dronning skulde hvile kun paa Edderduun og Dynger af Puder. De saae nemlig en ganske simpel Feldseng med een eneste Madrats og en ganske lille Hovedpude.