JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Spanien og Portugal. Som bekiendt have Hofferne af Østerrige, Rusland, Engelland, Frankrige og Preusen paataget dem Mæglingen mellem Spanien og den Pettugisisk Brasilianske Regiering. Følgende er et Udtog af den mærkværdige Note som hine Hoffers Befuldmægtigede desaarsag have udstædt til Hs. Allertroeste Majestæts Statssekretair. - Neppe havde portugisiske Tropper bemægtiget sig Spaniens Besiddelser ved Platafloden, før Kabinettet i Madrit høitideligen hos vore Hoffer protesterede imod hiin Usurpation og anholdt om deres Bistand. Thi ere vi overdragne at tilkiendegive Hs. allertr. Maj, hvorlunde man i det Øieblik en dobbelt Formæling mellem Husene Braganza og Bourbon endnu tættere skulde knytte Familiebaandet med Forundring seer Portugal overfalde spanske Besiddelser, og det uden al foreløbig Erklæring. At vedligeholde den almindelige Rolighed er en af de allierede Magters Hovedbestræbelser; man anmoder derfor Hs allertr. Maj. om en tilstrækkelig Erklæring over sine Hensigter, og snarest at fyldestgiøre de Rettigheder, Spanien rekkamerer, saavelsom og de Retfærdigheds- og ApartiskhedsGrundsætninger, hvoraf Mæglerne vorde ledede. En Vægring af saa retfærdig en Anmodning vilde ikke lade nogen Tvivl tilbage og Rio Janeiro-Hoffets saade Hensigter. De skabelige Følger som deraf kunde opstaae for begge Verdensdele, faldt da allene Portugal til Last, hvorimod Spanien i sin retfærdige Sag og fine Allieredes Bistand, vilde finde tilstrækkelige Midler til at faae sine Klagemaal afhiulpe. Sørøverne. Man mindes ikke at have hørt om tyrkiske Sørevere i Nordsøen før, men at de have været langt nord paa før i Sørøvertog, det fik Jslænderne at bekiende for 190 Aar siden, da de der gjorde Landgang, plyndrede og bortførte mange Mennesker til Trældom. Ogsaa for 130 Aar siden røvede Algirerne paa Island.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Men nu krydse de endog mellem Engelland og Jylland, saa intet Skib som kommer fra Tydskland og Østersøen kan være sikker for dem. Vel hedder det ifølge den til Engelland opbragte Tunesers Udsagn, at Toget kun gielder Hansestædernes Skibe, men som neppe er at stole paa. Det til Dunerne indbragte Røverskibs Anfører, fortæller, at hans Reise var bestemt til Khvn, og St. Petersborg. Omkring ved Gibraltar krydse endeel algierske Skibe, som Engellænderne nu søge at komme i Færd med. Ogsaa i det atlantiske Hav krydser en nybygt barbareskisk Fregat paa 36 Kanoner. Det engelske Skib Emerald har mødt tre algierske Kapere ved Palermo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Et Rygte gaaer, at alle Engellændere tilligemed herle Gesandtskabet skulle være myrdede i Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Würtemberg. Alt er her i spændt Forventning. Fra en stor Monark har Kongen modtaget et egenhændigt Brev, hvori han paalægger ham ikke at give meere efter for Stænderne end allerede er skedt, da Tydsklands Rolighed eller staaer Fare for, og hvori han i Nødsfald lover ham hurtig Hielp - Prinds Paul af Wüttemberg har indgivet en Klage til Forbundssamlingen i Frankfurt over Kongen og Konstitutionen; Samme Prinds har paa tre Aar leiet Davousts Pallais i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Sverrig. Regieringen giør alt mueligt for at hæve den forfaldne Kours. Agiot erne ere demaskerede og forfølges med almindelig Uville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Fædrelandet. Den imellem Danmark og Spanien d. 14de Aug. 1814 afsluttede Fredstractat, bestaaer af 10 Artikler, hvoraf her meddeles følgende væsentlige Punkter: H.M. Kongen af Danmark erkiender ikke og vil ikke erkiende anden retmæssig Konge i det Spanske Monarchie i alle Verdensdele, end H. M. Ferdinand den Syvende og hans lovlige Arvinger og Efterkommere; Freds og Venskabsforholdene imellem begge Staterne skulle være gjenoprettede paa samme Fod, hvorpaa de vare førend 1808, da de bleve afbrudte; det samme gielder om alle Handels- og Navigations-Forhold imellem begge disse Stater; H. M. Kongen af Danmark Rettigheder til Betalingen af de gamle Gieldsposter, som den Spanske Krone har paadraget sig imod den Danske, ere anerkiendte, som de vare i Begyndelsen af Aaret Khvn. J Løverdags afreiste herfra Paschaen af Ægyptens Handelsagent, Jbrahim Gibralter, til Stockholm. Paa Kudskesædet sad hans Secretair, der var forsynet med en Dolk og to ladte Pistoler. Jbrahim Gibralter har allerede anført et tyrkisk Linieskib, og i hans Slægt tælles adskillige hundrede, som alle have staaet i ty kisk Søekrigstieneste. - Den Deel af Rundekirkes Muur, som vender udtil store Kiøbmagergaden, er i disse Dage bleven nedbrudt, for at kunne udvide Gaden til forestaaende Reformationsfest. Jstedet for Muren skal der anbringes et Stakitværk. - J Handelen har det længe ikke været saa stille som i dette Øieblik, hvilket igien bevirker Standsning i de fleste andre Næringsveie. Pengemang len er en nu bestandig stor, og Discontoen, som en følge heraf, høi. Statspapirerne holde sig imidlertid godt i Priis, og uagtet Terminen er for Haanden, staae Kgl. Obligationer dog i 82 a 83 og Committeesedler i 97 1/2. - Den herlige Regn, vi i denne Tid have havt, og, som man, efter en gammel Bonderegel, ikke kan have for meget af lige til St. Hansdag, lover os en velsignet Høst, og efter de nærværende Kornpriser, fordeelagtige Udsigter for vort Pengevæsen Med Rette kunne vi nu svare hver den, der mener at Danmark er fattigt paa Sølv, hvad Kong Frederik den Femte svarede en Guldmager, der vilde lære ham at giøre Guld: det voxer paa vore Agre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Udtog af en Skrivelse fra det Slesvigske af 27de Mai 1817. For nogle Dage siden havde vi her et overordentligt stærkt Hagelveir. Lige fra Canalen til hen af Apenrade er paa en Strækning af 1/4 Miils Brede, hvor ingen Beskyttelse var, alle Vinduer blevne slaaede ind. Allene Skaden paa indslagne Vinduer, beløber sig til omtrent 1000 Rd. Courant. Endeel Rug er allerede ompløiet, og meget deraf er saa ganske nedslaaet at ret mra empløies. Der faldt Jisstykker, som veiede adskillige Lod, og man fandt et Stykke, der endog skal have veiet 1/4 Pd. Mange Heste paa Marken bleve sky og løb løbsk, og meget Fierkræ blev dræbt. Jøvrigt have vi et frugtbart Veirligt og saavel Sæden som Græsset staaer godt, og lover en velsignet Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Af en Skrivelse fra Holsteen af 25de Mai. - Efterspørgselen om Kornvare begynder igien, der kommer af, at den hollandske Kiøbmand nu til deels har afsat og udskibet fine opdagede Forraad. Det lader derfor til at Kornhandelens anden virksomme Periode vil indtræffe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Mariboe d. 29de Mai. J denne Tid har en nye skoet Hest forslaaet en Karl i Hillested saaledes i Ansigtet, at Lægen har maattet borttage en stor Deel af samme, tilligemed nogle Tænder. - En Huusmands Kone, paa Kjøbeløv Hede, som forleden ledte en Hest, til Vands, der stod i Tøir, blev bange for en Fugl, der fløi ud af en Busk, da hun vanede den. Til Uheld havde Konen svøbt Tøiret om den venstre Haand, og da Hesten begyndte at løbe, blev Tøiret snerret med saadan en Force omkring den ene Finger, at den blev bortrevet fra Haanden tilligemed trende Sener fra Armen paa et Qvarteers Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Odense. Det borgerlige Skyttelag havde den høist Fildne Glæde ved dets aarlige Skiveskydning: idag, at Kongegevinsteen faldt paa det allerførste Skud, som skeete, for Hs. Maj vor allernaadigste Konge, ved Hs. Excell. Hr. Generallieutenant Greve af Ahlefeldt Laurvig, Storkors og Dannebrogsmand, samt Chef for Fyenske Regiment, lette Origoner. Anden Gevinst tilfaldt Hr. Kiøbm. Andrup og tredie Gevinst Skrædermester Jensen, ved deres egne Skud. Saare behageligt var det for Selskabet, at Hs. Excellence forskiønnede Høitideligheden, saavel ved selv at bære Skyttekongens sædvanlige Hædersbaand i Borgernes Midte under Jndmarscheringen fra Skydebanen paa Heden, som med sin høie Nærværelse ved Samlingen paa den ældste Klub om Aftenen, hver over Bordet under almindeligt Fryderaab udtømtes Skaaler for Hs. Maj. Kongen. Hs. H. Prinds Christian Frederik den kommanderende General, Stiftets og Byens Øvrighed, Odense Byes Borgere, og samtlige Skyttebrødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Stiftsphysikus Hansen i Ribe har havt den Sorg, at miste en lille Søn, 3 1/2 Aar gammel, derved at han er faldet i Aarn og druknet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Ved den i April Maaned afholdte Examen udi Aalborg 7 Borgerskoler, som Directionen og Kommissionen uafbrudt bivaanede, var Antallet af de tilstædeværende Børn 445 som befandtes at have gjort god Fremgang i Almindelighed. Ligesom Kommissionen efter Directionens Opfordring har bekiendtgjort den holdte Examens Resultat, saaledes har den endvidere havt den Fornøielse, at bevidne samtlige Lærere Directionens Tilfredshed med de af dem i Børnenes Fremskridt udviste Prøver paa Flid og alvorlige Bestræbelser for Ungdommens Dannelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Aalborg d. 3die Junii. - I dette Øieblik indtraf hertil den gl. Skuespiller-Afdeling directe fra Khvn. - Paa Søndag gives den første Forestilling. Aarhuus. J Onsdagsaftes gav kgl. Skuespiller Hr. Rosenkilde paa sin Gennemreise til Aalborg, en frenisk Forestilling her paa Theatret, hvoriblandt nogle Scener af Hippeldantz's Rølle i Epigrammet. Han vandt, somsædvanligt, almindeligt bifald. - En Kiøbmand er her i disse Dage arresteret for falske Skibspapiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Kours den 3die Junii - 500 - Specier 30 1/2 Rbmk.; Committees. 97 a 97 1/2 pr. 100; Oblig. 32 a 82 1/2. Norske Sedler 25 a 26.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Ved den 971 Trækning i Alton er udkommen følgende Nummere: 45. 41. 85. 42. 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Pastor Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Friis fra Holme. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof. Dr. Larsen; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Døde. Borgmester og Byfoged, Cancellieraad Lindved i Odense; Generalkrigskommissair og Deputeret, S. Aagesen, Agent og Ridder Tvermoes, Commandeur J. Reiersen, alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Den 3die Junii, begyndte H. H. Hr. Biskoppen sin Vinets i Framlede Herred, hvorfra han Den 3die Junii, begyndte H. H. Hr. Biskoppen sin Vistrats i Framled-Herred, hvorfra han venter at komme tilbage de 9de. Den 16de d. M. reiser Hans Høiærværdighed paa Visitats i Giern-Herred, og agter derfra at komme tilbage d. 23de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Mandag den 9de d. M. om Form. Kl. 10 i bliver i Fruekirke ved Auction bortleiet 4 lukte Stole og adskillige Stader i de aabne Stole i bemeldte Kirke, hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aarhuus den 5te Juni 1817. Kirkeinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
J Følge Begiæring af Aarhuus Cathedralskoles Forstandere, bliver den, samme Cathedralskole tilhørende Kongetiende af Sahl Sogn i fortige Houlberg. Herred ved offentlig Auction paa Raadhuset i Aarhuus Onsdagen d. 11te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning paa et eller flere Aar mod en aarlig Kornafgift. Dalsgaard d. 29de Mai 1817. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Torsdagen d. 12te Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet lader Jørgen Hansen paa Middelgade ved offentlig Auction bortsælge: 12 Tdr. findsk Tiære, 2 Foustager Lakmes, vog omtrent 5000 Pd., 56 Flasker god Citronsaft, 28 Pd. Kongothee, 20 Pd. godt Kardustobak og omtrent 190 Par Træskoe, samt endeel Indboe og Løsøre, bestaaende af: Guld, Sølv, Kaabber, Messing, Tin, Mahognie Dragkister, Co møder, Servanter, Borde, Stole, Speile, Linned, Gang= og Sengeklæder, en Jern Vindovn, med Jern fod, Tromle og Rør, nogle Kar, Tønder, Ballier og Spande, en justeret 4 Lpds. Bismer, en Skieppe, et 24 Timers Stueuhr, noget beglet Hør og Blaar, endeel Hør, og Blaargarn, god fiin Uld, gammel Jern, og en Hestehud, m.m., alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet vil blive at erfare. Aarhuus d. 6te Junii 1817. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Gaard-Salg. Underhaanden er tilkiøbs en Gaard i Taastrup Bye, Harlev Sogn, 2 Mile fra Aarhuus, hvormed følger Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdk. 1 Alb. samt dens indkiøbte Konge, Korn- og Qvægtiende. Dens aarlige Udsæd er : 4 Tdr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, 7 Tdr. Havre, 2 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Boghvede, og avles 30 Læs Høe, hvoraf det meeste i en Toft tæt ved Gaarden. Desuden god Tørveskiær og Gierselhugst. Fodres og Græsses 2 Heste, 10 Fæehøveder og 10 Faar. Gaarden kan tiltrædes strax og en Deel af Kiøbesummen kan blive staaende i samme. Gaardens Bygninger ere i god og beboelig Stand, ligger i en behagelig Egn, og Jorderne gode og tienlige til al Slags Sæd. De Lysthavende behage at henvende sig til Ole Rasmusen, i Taastrup, der har i Commission at afhandle det Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Et een Etage Sted paa 7 Fag, foruden Portindkiørsel, Grundmuur til Gaden, og 6 Fag Baghuus, med passelig Gaardsrum og en temmelig stor Hauge, er underhaanden at faae tilkiøbs. Stedet ligger beqvem for en Smaaehandler, der tillige vil brygge og brænde, da der er en Brønd med Pompe i Bryggerhuset. Adressekontoiret i Aarhuus anviser samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Jfølge Adskilliges Ønske har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre, at jeg ogsaa paatager mig at give vexne Personer af begge Kiøn privat Underviisning i Dands, naar man behagl. snarest derom vil behage at underrette mig, for derefter at kunne inddele min Tid. Ogsaa kunne endnu Nogle deeltage i den begyndte Dandseunderviisning i Hr. Apotheker Reddeliens Gaard, der er fastsat til fire Aftener om Ugen fra Kl. 5 til 8. Poulsen, Dandser ved det kgl. Theater. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist, Arvingerne, efter afdøde Tienestekarl Christen Jensen i Aasted Mølle i Hiørring Amt, paa Knivholte Gods, som ved Forseglingsforretningen blev anmeldte at være: hans Moder Karen Christensdatter, givt med Tambour og Pensionist Schrøder, og deres 2de Sønner der er Arveladerens Halvbrødre, men hvis Navne ikke vides, ligesaalidet som deres eller Forældrenes Opholdsted, blot at Moderen for en 4 Aar siden opholdte sig i Weile Kiøbsted, indkaldes herved inden lovbefalet Tid at tage Møde under Skiftet og legitimere deres Arveret. Knivholt den 27de Mai 1817. Paa Skifteforvalterens Vegne, Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Dem som endnu restere med Auctions=Penge til nedenstaaende Auctioner, nemlig: Hos Jens Kiersgaard, - Sadelmager Johnsen, - Skomager Peter Jørgensen, og i Strunks Pakhuuse, anmodes uden længere Henstand at betale samme paa Cancellieraad Schumachers Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Hos Jbsen Schandorff paa Vestergade kan bekommes Øl i større og mindre Partier til billigste Priis. Til nogle Fag smaae gammeldags Vinduer, anvises en Kiøber fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
For Horsens Byes Jndvaanere kan daglig bekommes fra Sandgraven i Langmarken, hvid Sand for 2 Rbd. Læsset, rød eller Muursand 4 Mk. Læsset, rød Leer 4 Mk. Læsset, Brolæggersand 2 Mk. Læsset. Jord til fylding 1 Mk. Læsset. De som behøver af Ovenanførte behager at bestille det hos Undertegnede Dagen før de vil lade det hente, hvor det tillige betales. De som ei selv har Heste og Vogn, kan faae det kiørt til deres Boepæl for 1 Rbd. Læsset i KiørepenJ. P. Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
At jeg i denne Tid opholder mig i Aarhuus har jes herved den Ære at bekiendtgiøre om nogle maatte behøve mig, enten til at stemme eller reparere Piano Forter eller Claveer, da vilde de behage at melde dem hos Hr. Kiøbmand J. Jordan i Aarhuus. C. Worm, Orgelbager og Instrumentmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
En erfaren Huusholderske søger Condition til 1ste Novbr. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-06
Jyllandsreise i sex Døgn, udført og beskreven af S. S. Blicher og S. S. Barbeer Nibe, er nylig udkomm. fra Pressen og faaes paa de fleste Boglader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
Nr. 70. Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : Løverdagen - den 7de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
Blandinger. Staden Brüssel vedligeholder endnu en Fest som vistnok er den eneste af sit Slags. Den celebreres d. 19de Januar, og kaldes Huustroeaftenen". Kirkeklokkerne forkynde Festen, der dog egentligen kun holdes i Husene. Konerne ere festligt, dog husligt smykkede, Værelserne reengjordte, men fremfor alt Sovekammeret udpyntet. Den vedvarer fra Aften til næste Dags Frokosttid, og i gode Huse tilbringes denne Tid i Munterhed og Glæde. Hovedsagen i denne Fest bestaaer deri : at Konerne paa denne Dag tilsidesætte enhver retfærdig Aarsag til Utilfredshed med deres Mænd, og under mange Ceremonier bære dem - til Sengs - der ogsaa villigen lade sig bære, føre og slæbe. Ere de nu i Sengen, da kunne de ikke komme deraf, før de leve deres Koner noget, som isærdelesbed kunde være dem kiert. Da begynder først den egentlige Fest med giensidige Besøg, hvor Konerne fortælle hinanden hvad de have udbedt sig af deres senge fangne Mænd, og hvad disse have lovet dem. - Anledningen til denne muntre Festdag er ældgammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
J Aaret 1100 giorde Hertug Gotfrid af Braband et Korstog til det hellige Land. Han fulgtes af en Mængde Brusseler-Mænd. De holdte dem og Hertugen for død, alligevel forbleve de dem troe. Pludselig drog Hertug Gotfrid tilbage med de fleste af hine brave og fromme Mænd - det var just den 19de Januar 1107. Jubelen var grændseløs blandt Konerne, og de kunde vistnok ikke høiere udvise deres Glæde, end derved. at de kierligen bare de Gienskienkte i - Ægtesengen. - Og saaledes beholdt Afkommet i mange, mange Leed en Sædvane, som vistnok kan kaldes den eneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
En for kort Tid siden i Engelland paadømt Proces beviser, at Molieres indbildte Syge ikke er noget blot Phantasiespil. En riig Pebersvend fandt en saadan Veibehag i Lægemidler, at han i fem og tyve Aar har forbrugt en gandske umaadelig Qvantitet Apothekervahre. J eet eneste Aar indslugte han 51,000 Piller og Tallet paa de Mixtu flasker, som hans Apotheker har leveret ham, gaaer over tusinde. Apotheke en gjorde en Regning paa 787 Lstrl., som den Syge fandt overdreven og lod ham stævne. To Læger, som Retten trak frem som Kunstforstandige, spurgte den Syge om hans sædvanlige Diæt. Hver Dag, var Svaret, tager jeg Kl. 2 1/2 om Morgenen to og en halv SkreJalappe og derpaa en Portion Elixit; derpaa sover jeg til Kl. 7, tager saa nok en Dosis Jalappe og ElixitKl. 9 nedsluger jeg 14 smaae og 11 store Pillet for at faae Appitit. Til Frokost drikker jeg en Skaal Melk; Kl. 11 tager jeg en Mixtur Saltsøre og Alkali, senere hen Bolus og Kl. 9 og Aftenen slutter jeg med liqvor anodinam og gaaer derpaa til Sengs. Alligevel blev dog Apothekerregningen nedsat til det Halve. Den Dag Massena jordedes, traadte under Siælemessen i Kirken tvende unge Engellænderinder, Døttre af en brittisk General, til hans Liigkiste, plukkede nogle Blade af den Eypresgreen, der var lagt paa den, stak dem tause i deres Borm og udgiød Taarer. Da en fransk Officier traadte til og spurgte dem om Aarsagen til deres Sorg, god den ene af dem til Svar: "Herre, jeg er en Engellænderinde og jeg kiender kun Marskalk Massenas Hæder; Heltene smyrke Jorden: som Qvinde begræder jeg den Pryd den har tabt: som Datter af en Kriger, udgyder jeg Taarer ved en berømt Hærførers Grav. Om en Hunds trofaste Kiærlighed leverer de engelske Tidender i et Kriminaltilfælde følgende Exempel. For nogle Dage siden mødte en ung Tienestepige, da hun om Aftenen vendte hjem fra en Landsbye, hvor hun havde besøgt en Veninde, paa et eenligt Sted paa den offentlige Landevei en Karl med to Qvinder, som efter al Anseende kunde være Vaga bønder. Pigen gik om paa den anden Side af Veien for at undvige dem, men ikke destomindre gik Kallen løs paa hende, greb hende i Nakken og truede, i det han hævede en Knippel, at dræbe hende, naar hun ikke gav ham alle sine Penge. Den stakkels Pige udpakkede alt, hvad hun havde, og Røveren giennemsøgte hendes Lommer. De to Qvinder stode imidlertid paa Luur og raabte til ham, at ifald han ikke fandt noget bedre, skulde han i det mindste beholde Peltsen. Han havde imidlertid just taget Hat og Skoe fra den Ulykkelige, og givet det til en af Qvinderne, da i det samme en stor Buldider, som havde fulgt med hende hjemme fra og var løbet et Stykke iforveien, kom springende tilbage, anfaldt Karlen, reev ham omkuld, sønderslængede Ansigtet og Ørerne paa ham og havde sikkerlig slidt ham ihiel dersom Pigen ikke havde lokket den til sig. Jmidlertid tog Fruentimmerne Flugten og lode Hat og Skoe i Stikken. Pigen var forresten intet ondt vederfaret og fortsatte derfor gandske rolig sin Gang, imedens Røveren endnu laae gandske bedøvet paa Jorden. Man haaber at komme paa Spor efter ham ved Hundebiddene, dog har man endnu ikke opdaget ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
Det franske Theater bliver for nærværende Tid altid for lille for Hr. Munito, og der hører ofte Taalmodighed til at vente paa den Tid, da man kan blive indladt til ham, for at beundre hans Kunst. Denne Hr. Munito er - en Hund, som en Jtaliener har afrettet til alleslags Kunststykker, og som virkelig ved sin Duelighed giør sin Mester Ære, og, hvad der er denne endnu vigtigere, indbringer ham mange Penge. Munito tildrager hver Aften en Mængde Tilskuere; mangegange bliver der givet flere Forestillinger paa een og samme Dag, og desuden bliver den fiirdende Kunstner indbudt til mange Privatselskaber og Fornøielser, hvilke Besøg hvergang blive giengieldte med Foræringer. Kort saat, Munito bliver rig og berømt; eller egentlig kun det sidste, thi den første Fordeel drager Herren til sig. Lykkens Gudinde synes ogsaa at drille Dyrene; thi hvorfor blive ellers saamange i Fattigdom, medens Munito, blot fordi den er et attigt Dyr, bliver afhentet til de bedste Selskaber i Eqvipage og en nu ovennikiøbet betales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
Jnsurgent Kaperne fra Sydamerika udmærke sig ved afskyelige Grusomheder imod alle Nationer. En af dem har ladet adskillige Skippere halvt hænge for at faae dem til at bekiende, at de havde spansk Eiendom omborde. (At hænge Folk halvt for at faae dem til at giøre Bekiendelser, brugtes meget af de Franske Tropper i Spanien og Portugal i sidste Krig. Naar opfangede Bønder ikke vilde bekiende hvorledes Fiendernes Hære vare stillede og hvor Landboerne havde nedgravet deres Proviant, da bleve det hængte en føie Tid indtil de vare røde i Ansigtet; vilde de endnu ikke bekiende, da hængtes de atter til de vare blaae i Ansigtet, da de atter toges ned og til spurgtes; men vilde de endnu ikke bekiende, da bleve de hængte tredie Gang indtil de vare døde, og disse tre Grader i Hængning fik iblandt de Franske Soldater Navn af den røde, den blaae og den hvid Hængning).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
J Søissons i Frankrig communicerede 18 Gardesoldater første Gang, d. 21de April, og to andre bleve døbte. (Under Revolutionen bleve ingen Børn døbte i Frankrig, men alle voxte op, levede og døde uden Sacramenter og Christendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-06-07
En Tyroler ved Navn Josef Madersperger i Wien giør et Slags Skræddere, som meget udmærke sig for de sædvanlige, baade i Henseende til Nøiagtighed og Hurtighed, og som tillige ere meget ubekostelige. De ere indrettede saaledes, at uagtet de sye en Wiener Alen, (fom Qvarter) slynget Arbeid i 3 1/2 Time, udfordres der ikke uden en Kraftanvendelse af 3 1/2 Pund til at holde 16 saadanne Skræddere i Arbeid, og een levende Person er nok til at holde alle 16 i Virksomhed, ved blot at lægge Tøi for dem og forsyne dem med Naale. De sye i lige og krumme Linier, paa kryds og paa tværk, ligesom man vil, og giøre nydeligt Arbeide. - Lutter Mekanik, Tage Maal kan de dog nok ikke endnu.