Viborger Samler, 1846-02-05
Storbritannien og Jrland. London, den 27de Jan. J sit lange Forredrag angaaende de af ham tilsigtede Forandringer i det hidtil bestaaende commercielle System, recapitulerede Sir Robert Peel i Korthed de af ham i det første Møde i denne Session udhævede Fordele, som større Handelsfrihed yder, og de allerede erholdte gunstige Resultater af en Modification i det forrige Beskyttelses-Toldsystem. Han opfordrede derefter Huset. til strax at forkaste hans Forslag, saafremt det maatte finde en Vedhængen ved hiint forældede System at kunne harmonere med Landets sande Jnteresser, og erklærede derhos at han ei var tilsinds at indskrænke de af ham erkjendte Principer til Kornproductionen alene, men at aabne for de af ham hyldede Principer den meest udbredte Anvendelse i alle Retninger. Han erklærede da at ville andrage paa en Nedsættelse i de nu bestaaende Afgifter paa alle raae Stoffer. Tolden paa Talg udgjorde nu 3 Sh. 2 d. pr. Centner; han foreslog at nedsætte den til 1 Sh. 6 d. – Hvad Tolden paa Bygningstømmer angik, da var denne Gjenstand saare vanskelig at behandle, og han maatte endnu forbeholde sig det definitive Forslag i dette Spørgsmaal, dog vilde han om 3 a 4 Dage fremtræde dermed, sandsynligviis vilde han andrage paa en successiv Nedsættelse i Tolden. Hvad de britiske Fabricata angik, saa inddeeltes samme i 3 Hoveddele: Lærreds Bomulds= og Uldfabricata; alle tre vare beskyttede ved Beskyttelsestolde, og naar han derfor foreslog en Nedsættelse i disse Toldsatser, saa skeete det kun i den faste Overbeviisning, at den store Masse af Fabricanter var fuldkommen beredt paa ved Renoncering af Beskyttelsestoldsystemet at afgive paa deres Side et Beviis paa Hensigtsmæssigheden af den af dem allerførst proclamerede Handelsfrihed. Han foreslog derfor at af Callicots og trykkede Cattuner, som nu nyde en Beskyttelsestold af 10 pr., samt visse Artikler af Bomuldsfabricationen, der befindes i en saa færdig Tilstand, som Skjorter, Strømper m.v., der nu ere beskyttede med 20 pCt., skulde Hine være aldeles toldfrie og Sidstnævnte (de saakaldte færdige Bomuldsfabricata) kun beskyttes ved en Afgift af 10 pCt. Ligesaaledes skulle uldne Varer, som nu i en vis færdig Tilstand betale 20 pCt., for Fremtiden kun betale 10 pCt. Endelig skulle alle grovere, fornemmelig til Brug for de ringere Folkeclasser bestemte Lærredsvarer være aldeles toldfrie, og Tolden paa de fineste Lærredsvarer nedsættes til det Halve. En anden Artikel – som ogsaa en Toldreduction vil vorde til Deel – ere Silkevarer, da den høie, nu bestaaende Told, der udgjør 30 pCt. eller mere, langt fra at tjene til Beskyttelse for Silkefabrikanterne, kun fremmer Smughandelen. Der skal desaarsag indføres en Told ad valorem, der ei tør overstige 15 pCt. Fremdeles skal Tolden nedsættes paa Papir og Tapeter fra 1 s. til 2 d. pr. Aard, og Tolden paa Metalvarer til 10 pCt. ad valorem, hvilken Toldbestemmelse i det Hele skal bringes i Anvendelse paa de ikke specielt omtalte Artikler. Told paa Sæben skal nedsættes til det Halve af dens nuværende Størrelse. Fremdeles skulle alle garvede Huder indføres uden Told, og Toldafgiften paa Støvler og Skoe nedsættes fra 1 Lstl. 8 sk. til 14 sk. og fra 14 sk. til 7 sk. pr. Dusin; en saadan Nedsættelse gielder og saa om Hatte, Straafletninger og Floksikke. Foruden alle disse Nedsættelser foreslog han ogsaa at reducere Afgiften paa Brændeviin, Genever og fremmede Spirituosa, i hvilke Artikler Smughandel fandt Sted i en høi Grad, fra 22 Sh. 10 d. til 15 Sh. – Endelig androg han ogsaa paa en Modification i Sukkertolden, uden dog at ville afvige fra sit Princip, at undgaae Alt hvad der kunde fremme Slavehandelen. Han foreslog nemlig af afdrage fra Beløbet af den Differentstold, som det ved fri Arbeide producerede Sukker har at betale, 3 sh. 6 d.; for Muscovadesukkere vilde da til Fordeel fordet britiske Sukker fra Colonierne endnu bestaae en Told af 5 Sh. 10 d.; og for de finere Sorter en Told af 8 sh. 2 d.