JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Nu i Dag bringe de indløbne nyere Efterretninger den vigtige Efterretning, at Varna allerede bliver bombarderes af den store Russiske Flaade i det sorte Hav, under Contrasadmiral Utschakows Commando, der allerede den 14de December lod sig see for dette Sted. De seirende Russiske Vaabens hurtige Fremgang skal have udbredet Angest og Skrak over Osmannernes Hovedstad, da de ikke engang kunne stille nogen Magt imod de Russiske Skibe, saasom Capitain Pachas Flaade er i saa slet en Tilstand, at den ikke meer kan holde Søen. En Russisk Landarmee under Generallieutenant Poul Potemkins Commando, har og allerede tiltraad Marchen til Varna, nogle Efterretninger forsikre dog, at Storvistren har gjort Fyrst Potemkin ny Fredsforslag, og at Freden imellem Rusland og Porten er nær. - Den Russiske General Herrmann skal have er Lobret Fæstningen Anapa i Asien.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Haag, den 22de Januarii. Vore Ministre holde paa nærværende Tid mange Conferen. cer som tildeels vedkomme de Underhandlinger, hvilke de 3 allierede Hoffer drive med største Nidkiærhed til Fredens Oprettelse imellem Rusland og Porten. Fra London ere i den Anledning Courerer afgaaede til Wien, Berlin, Petersborg, Constantinopel, Kiøbenhavn a. - Fra Stockholm meldes, at der bliver talt om en tilkommende Formæhling imelklem Kronprindsen af Sverrig og Storfyrsten af Ruslands ældste Prindsesse=Datter, for ydermeere at befæste den gode Harmonie imellem begge Hoffer.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Berlin, den 25de Januarii. Fra Szistore har man faaet at vide, at de første Fredsunderhandlinger ere sammesteds blevne holdte den 1ste og 2den Januarii, og skulde fortsættes den 5te ejusdem. J Følge de Efterretninger, som man har havt i Stistore ved Beret, ninger af Østerrigske Officerer, som havde været Tilskuere af Jemails Erobring, har General Suwarow den 22de December f. A. med et Corps af 25000 Mand angrebet denne Stad, som tillige fra Vandsiden, hvor Desensionen var slet, blev attaqveret af General Ribbas med 3000 Kosakker. Den tyrkiske Garnison, som bestod af 12000 Mand, og forsvarede sig med yderste Haardnakkenhed, er bleven gandske nedsablet eller taget fangen. Man regner, at Russerne have ved denne Storm faaet 5000 Døde og 2000 svært Saarede.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Fra Westpreussen er indløbet den ubehagelige Efterretning, at den sammesteds commanderende Generallieutenant, Grev von Schlieben, er død af et Slagflod i en Alder af 75 Aar.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Helsingøer, den 4de Februarii. Siden i Dag 8 Dage have vi havt bestandig V. S. V.,V. og N. V., dog med mildt Veir, saa at smaa Galeaser og Silde=Jagter fra Gothenborg dagligen ere passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Den 30te Januarii kom Skipper C. C. Jørgensen, førende Skibet Kullen, fra Messina med Frugter, destinert til St. Petersborg, først til Kiøbenhavn. Den 1ste hujus kom Skipper N. Nannings med Skibet de jonge Jan fra Amsterdam, sidst fra Fahrsund med Stykgods til Kiøbenhavn. Siden i Forgaars have vi havt lidt Frost, dog ingen Jis paa Vandet.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Kiøbenhavn, den 4de Februarii. Førstkommende Søndag den 6te Februarii, bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Hertuginde af Modena, som bæres i 6 Dage.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Under 26de Januarii 1791 har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt efter Ansøgning i Naade at entledige Told Controlleuren og General=Skibsmaaleren i Tronhiem Hr. General Auditeur Peter von Meulengracht fra bemelte Embeder.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Under 28de Januarii d. A. har det behaget Hs. Majestæt at ophæve Bergværks=Directorium og henlægge dets Forretninger under Rentekammeret.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
J Følge de med seneste Post til Directionen for det asiatiske Compagnie indløbne Breve er Skibet Dannebrog, ført af J. C. Berg, den 8de Julii a. p. lykkeligen ankommen ved Fredrichsnagor i Bengalen, og Skibet Disco, ført af Capitain Giødesen, ligeledes den 20de August ankommen til Bengalens Revier, hvorfra førstnævnte i Begyndelsen af Decbr. a. p. og det sidstnævnte medio Januarii d. A. forventes at blive expederet derfra igien.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Naturhistorie=Selskabet. Udi Selskabets videnskabelige Forsamling den 28de Januarii sidstl. blev forelæst af Hr. Professor Vahl en Afhandling, indeholdende adskillige af ham gjorte Jagttagelser paa en Reise giennem Norge til Finmarken.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Ved Tal=Lotteriets 446 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 87, 43. 56, 22. 86.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressenterne udi Livrente=Societeterne in Annis 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkommer, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst, ved de udstadende Beregninger, skal foraarsages, samt at Livherligesaa roelige og trygge, som hos Dem; kun lidt Taalmodighed, saa vil Publicum blive overtydet om, at det er bleven skuffet ved utallige vrange Efterretninger. Er det ikke meget ufornuftigt at forlange, at Frankrige skal i et Aar have sin Constitution færdig, da dog Engeland og Holland, have brugt over 100 Aar dertil. Et nyt Exempel er Amerika. Hvor lang Tid har dette ikke allerede brugt, og det havde dog ikke saadanne Vanskeligheder at overvinde. Det havde ingen Provindser, hvis Privilegier og Jnteresse vare hinanden modsatte; ingen Geistlighed, som forhen fortærede Statens Marv, og nu maae give deres Godser til Statens Beste; ingen Pensionister, der mistede deres Pensioner; ingen Aristocrater, der holdte Folket i Lænker.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Nationalforsamlingen decreterte den 14de hujus, at denne Pension skulde fremdeles blive Hr. de la Grange udbetalt. -J mange af vore offentlige Blade blev i Gaar følgende Efterretning, som dog endnu meget kaldes i Tvivl, bekiendtgjort "Efterat Paven havde taget den franske Geistligheds Civil Constitution i moden Overveielse og i den Anledning sammenkaldet Cardinalerne, har denne Forsamling meget let antaget sin Chefs Mening; og, ligesom den hellige Fader, betragtet dette Nationalforsamlingens Verk som aldeles uorthodox. Men for ikke at udsætte sig for Bebreidelser af de Christne i Europa, har Paven ladet forsamle de rommer ske Theologer, for at høre deres Mening. Disse have yttret langt andre Tanker, og bevidnet den hellige Fader, at den franske Geistligheds nye Constitution var gandske orthodo- og overeensstemmende med den første Kirkes Grundsætninger.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Paven har derpaa givet Nationalforsamlingens Decret sit Bifald. - Huset Conde har, som bekiendt, havt Landet Clermon tais i Besiddelse til 1783. J dette Aar bevægede Hr. Calonne Kongen til at kiøbe dette Lands kongel. Rettigheder for en bestandig Rente af 600000 Livres paa en Capital af 12 Millioner. Desuden fik Prindsen af Conde endnu 7 Mill. lioner og 500000 Livres. Dette forlig eller Bytte misbilliges nu i høieste Grad af Nationalforsamlingens Domain, commission, der forlanger Contracten annuleret, dog saa ledes, at Prindsen af Conde beholder de 7 Millioner og 500000 Livres, i Betragtning af den store Condes Fortienester af Frankrige. Sagen er endnu uafgjort.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
London, den 18de Januarii. Ostindiefareren Hougton kom den 14de hujus til Portsmouth og medbragte nærmere, endskiønt ikke synderlig vigtige Efterretninger fra Jndien. Hougton forlod Madras den 21de September, og Øen St. Helene den 2den Dreember. Ved dette Skibs Afgang var alt Haab om at bilægge Stridighederne med Tippo i Mindelighed, forsvundet. Vor Armee under General Meadows var uden Modstand rykket indi hans Gebet, og havde underlagt sig Landskabet Cambitore. Man gjorde Anstalter til at beleire Poliacatcherry, een af Tippos fornemste Fæstninger. Men da han, uagtet sin paa Cavallerie stærke og frygtelige Armee, saaledes gav sit Land blot for Ødelæggelser, saa opvakte dette den Mistanke, at han med sine Tropper agtede at overrumple og ødelægge Carnatic. Gouverneuren i Bombay, General Abererombie, havde med sit Corps stødt til Hovedarmeen, saa at forbemelte Fæstniner efter al Rimelighed for lang Tid siden i vore Hænder. - Fra Portsmouth meldes, at der paa Linieskibet Wictor, havde yttret sig en Sammenrottelse i Anledning af Executionen over en Matros paa Skibet Hector, hvilken kunde have havt alvorlige Følger, dersom den ikke strax var bleven dæmpet. En stor Deel af Mandskabet paa førstnævnte Skib havde inbyrdes forenet sig til at ville forhindre Dødsdommens Fuldbyrdelse over den Skyldige. Jmidlertid var dette Forehavende bleven røbet, og Capitainen tilligemed Skibets Offcerer gjorde derfore underhaanden Anstalter til at forebygge Udbrudet af dette Onde. Da Executionen skulde gaae for sig, steeg Capitainen tilligemed endeel Officerer i den store Skibsbaad, og befalede, uden at lade sig mærke, at de, som han holdte for de fornemste Hovedmænd, skulde stige med i Baaden, og roe omkring Skibet Hector, hvor Executionen skedte, En anden stor Baad, besat med bevæbnet Mandskab, maatte følge med denne. Men just som Delinqventen skulde hænges op, og de paa Skibet Wictori Tilbageblevne fik Ordre fra Dækket, at see paa Executionen, udbrøde nogle med de største Eeder paa, at de ikke vilde være Tilskuere heraf, og at Executionen ikke skulde gaae for sig. Lieutenanten, som i Capitainens Fraværelse havde Commandoen, forestillede dem Strafværdigheden i deres Opførsel; men da dette ikke hialp, og Oprørerne begyndte at true, trak han en Pistofra sit Belte, for at skyde den Forvovneste paa Stædet. Pistolen klikkede, og en af Matroserne slog til Lieutenanten, som strax med sin korte Sabel hug ham ned. De øvrige løb derpaa fra Dækket og ned i Skibet, for om muligt at forsyne sig med Vaaben; men Lieutenanten tilligemed de øvrige paa Skibet værende Officerer forfulgte den med dragne Sabler, og huggede ind iblandt dem. De omtrent 8 eller 10 vare nedsablede, krøb de øvrige til Korset, gik op paa Dækket og saae paa Executionen. Havde Lieutenanten ikke gaaet til Verks paa en saa behiertet Made, kunde denne Sag have havt slemme Følger.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Wien, den 19de Januarii. Breve fra Armeen ved de nedre Grændser ere endnu bestandig modsigende i deres Krigs- og Fredsefterretninger. Efter nogle ere Tropperne i Servien, Sürmien, Bannatet, Slavonien, Croatien og Wallachiet gandske udrustede til Krig, da dog mange Regimenter have trukket sig tilbage til Siebenbürgen. Russerne skulle ogsaa efter disse selvsamme Beretninger, i det de stille deres Fremgang mod Constantinopel anvende alle Midler, for at afbryde Kongresforsamlingen i Szistowe; ja de ville endog bekræfte, at Kongresministrene ere allerede paa Tilbagereisen. Efter andre, og maaske troe værdigere Efterretninger, ønsker Porten intet hierteligere end et hastigt Forliig med Østerrige. Den har derfor føiet de tienligste Foranstaltninger til, at Underhandlingerne i Szistore ikke paa nogen Maade skulle blive styrrede ved Krigens Uroligheder, og Kongressen har under Engelands, Preussens og Hollands Megling endnu bestandig sin Fremgang. Porten har paa nye foreslaaet Fangernes Udvexling, og der første Afdeling af de Østerrigske Fanger, som have været Constantinopel, ventes hver Time til Belgrad eller Semlin. Storvisiren skal strax efter Forliset af Jsmail have af sin Armee, som endnu bestod af 60000 Mand, forstærket Beset. ningerne i Warna og Silistria; men selv være gaaet med Resten lige til Adrianopel.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Nu i Dag bringe de indløbne nyere Efterretninger den vigtige Efterretning, at Varna allerede bliver bombarderes af den store Russiske Flaade i det sorte Hav, under Contra admiral Utschakows Commando, der allerede den 14de December lod sig see for dette Sted. De seirende Russiske Vaabens hurtige Fremgang skal have udbredet Angest og Skrak over Osmannernes Hovedstad, da de ikke engang kunne stille nogen Magt imod de Russiske Skibe, saasom Capitain Pachas Flaade er i saa slet en Tilstand, at den ikke meer kan holde Søen. En Russisk Landarmee under Generallieutenant Poul Potemkins Commando, har og allerede tiltraad Marchen til Varna, nogle Efterretninger forsikre dog, at Storvistren har gjort Fyrst Pottemkin nye Fredsforslag, og at Freden imellem Rusland og Porten er nær. - Den Russiske General Herrmann skal have ernobret Fæstningen Anapa i Asien.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Haag, den 22de Januarii. Vore Ministre holde paa nærværende Tid mange Conferen. cer som tildeels vedkomme de Underhandlinger, hvilke de 3 allierede Hoffer drive med største Nidkiærhed til Fredens Oprettelse imellem Rusland og Porten. Fra London ere i den Anledning Courerer afgaaede til Wien, Berlin, Petersborg, Constantinopel, Kiøbenhavn a. - Fra Stockholm meldes, at der bliver talt om en tilkommende Formæhling imelFlem Kronprindsen af Sverrig og Storfyrsten af Ruslands ældste Prindsesse=Datter, for ydermeere at befæste den gode Harmonie imellem begge Hoffer.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Berlin, den 25de Januarii. Fra Szistore har man faaet at vide, at de første Fredsunderhandlinger ere sammesteds blevne holdte den 1ste og 2den Januarii, og skulde fortsættes den 5te ejusdem. J Følge de Efterretninger, som man har havt i Stistore ved Beret; ninger af Østerrigske Officerer, som havde været Tilskuere af Jemails Erobring, har General Suwarow den 22de December f. A. med et Corps af 25000 Mand angrebet denne Stad, som tillige fra Vandsiden, hvor Desensionen var slet, blev attaqveret af General Ribas med 3000 Kosakker. Den tyrkiske Garnison, som bestod af 12000 Mand, og forsvarede sig med yderste Haardnakkenhed, er bleven gandske nedsablet eller taget fangen. Man regner, at Russerne have ved denne Storm faaet 5000 Døde og 2000 svært Saarede.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Fra Westpreussen er indløbet den ubehagelige Efterretning, at den sammesteds commanderende Generallieutenant, Grev von Schlieben, er død af et Slagflod i en Alder af 75 Aar. Helsingøer, den 4de Februarii. Siden i Dag 8 Dage have vi havt bestandig V. S. V.,V. og N. V., dog med mildt Veir, saa at smaa Galeaser og Silde=Jagter fra Gothenborg dagligen ere passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Under 26de Januarii 1791 har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt efter Ansøgning i Naade at entledige Told Controlleuren og General=Skibsmaaleren i Tronhiem Hr. General=Auditeur Peter von Meulengracht fra bemelte Embeder.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Naturhistorie=Selskabet. Udi Selskabets videnskabelige Forsamling den 28de Januarii sidstl. blev forelæst af Hr. Professor Vahl en Ashandling, indeholdende adskillige af ham gjorte Jagttagelser paa en Reise giennem Norge til Finmarken.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressenterne udi Livrente=Societeterne in Annis 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkommer, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst, ved de udstadende Beregninger, skal foraarsages, samt at Liv renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livreente paa Post=Kontorerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Postkontor, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Stæds Postkontor er beordret disse Attester samlede og paa engang til Geneal=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3 gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettlig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Postkontor, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte; men maa her i General=Postamtet ved Kommissionairs affordre dem, eftersom slige Livrenter allene engang om Aaret, og ikke oftere, paa Postkontorerne til Betaling blive anviste. General=Post amtet, den 31te Januarii 1791.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Vexel=Cours, den 1ste Februarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 13 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 20 3/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 132 14 Dages Sigt 132 3/4 1 pr. Cent. Hamburg - 2 Maan. Dato 138 3/4 14 Dages Sigt 139 3/4
Berlingske Tidende, 1791-02-04
AVERTISSEMENTS. Betragtning af, at det første Skridt til det almindelige Skolevæsens Forbedring bør være Skole=Lærernes Dannelse, har Hs. Kongel. Majestæt, for at befordre dette vigtige Øiemeed, allernaadigst behaget at overlade den saa kaldte Blaagaard, beliggende uden for Stadens Nørre=Port, til et Seminarii Indretning, hvor duelige unge Mennesker saavel af Bonde, som Borgerstand, der have været til Confirmation, og helst saadanne, som allerede ere i en Alder at omtrent 18 Aar, kunde i en Tiid af 2 til 3 Aar dannes til at blive brugbare og nyttige Skole=Lærere. - Hs. Majestæt har tillige allernaadigst tilladt, at der nu strax maa begyndes med at faae i det mindste nogle Skole=Lærere dannede, som kunde paatage sig Børne-Underviisningen i en eller anden Skole til den Tiid, naar Planen for det hele Skolevæsen kan iværksættes. - Da der nu, i saadan Henseende, er føiet den fornødne Anstalt til, at Skoleholder=Seminariet kan aabnes, og Underviisningen begyndes for det første med en Antal af 20 til 30 Seminarister, hvilke, foruden frie Underviisning i alle de Videnskaber, hvori de siden i Skolerne skal undervise Børnene, tillige nyde frie Værelser med fornøden Lys og Varme, samt Senge med behørige Sengeklæder, saalænge de opholde sig der, men selv forsyne sig med Klæder og andre Fornødenheder, saa og betale for deres Kost og Vas(som besørges af en ved Seminariet antagen Spisemester), saaledes at der af hver Seminarist for saadan Underviisning, Ophold, Kost og Vask ei svares meere i alt end 40 Rdlr. aarlig. Saa indbydes herved, i Følge Kongelig allernaadigst Resolution og Tilladelse, de unge Mennesker, saavel fra Landet som fra Kiøbstæderne, der ønske paa foranførte Vilkaar at antages i dette paa Blaagaard anlagte Seminarium, for at dannes til Skole=Lærere, saavelsom de Forældre eller Foresatte, der maatte have Lyst i saadant Øiemeed at hidsende deres Børn eller andre unge Mennesker, jo før jo heller at melde sig paa Seminariet hos de der boende Lærere, hvilke ere instruerede om at give dem al behøvende Underretning: Tillige maa forevises Attest fra vedkommende Øvrighed og Sognepræst om saadanne unge Menneskers Alder, Kundskab og Sæder. Kiøbenhavn, den 21de Jan. 1791.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Da det har behaget Gud den 23de i denne Maaned ved Døden at bortkalde min anden Datter af første Æg teskab, Anne Dorthea von Munthe af Morgenstierne, i sit 28 Aar, efter mange Aars udstandne Svagheder og Lidelser; saa undlader jeg ikke herved paa den nu antagne Maade at bekiendtgiøre dette Dødsfald, forsikkret om, at ei allene mine Paarørende, men de mange, der have beret mig og mine Børn med Venskab og Godhed, vilde tage en medlidende Deel i en og Faders Skiæbne, som i en Tid af 8 Uger har maattet see sig tvende meget kiære Døttre ved Døden berøvet. Bekkeskov, den 25de Januarii 1791. Morgenstierne.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Den 29de Januarii haver det behaget den Almægtigste, at lade mig føle det haardeste Stød som i dette Liv kunde ramme, i det Gud bortkaldede min inderlig elskte Mand Regimentsqvarteermester Posselt ved det Holsteenske Rytter-Regiment, hans og mine Venner og Paars rende, til hvilke dette sørgelige Budskab meldes, vilde uden skriftlig Fornyelse forunde mig og mine 6 smaa umyndige Børn deres Hierters ømme Deeltagelse. Hadersleben, den 30te Januarii 1791. Frederiche Charlotte Posselt, fød de Saldern.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Det har behaget den algode Gud den 3die Februarii at bortkalde ved Døden vores elskelige Tante, Mad. Anne Elsabeth Kirksteen afg. Kjøbmand Fricks Enke. 71 Aar gammel. Hendes og vores samtlige fraværende Paarørende og Venner, bekiendtgiøres herved ærbødigst dette Dødsfald, forvissede om deres Hierters kierlige Condolence, frabede vi os al skriftlig Beviis paa samme. Kiøbenhavn, den 4de Febr. 1791. Hans Jørgen Kircksteen. Johan Erich Glasing, Efter Begiering udsættes Subscriptions=Tiden i Provintserne E paa min Haandbog for Præster og unge Geistlige til Martii Maaneds Udgang. De Herrer Provster og mine andre Velyndere vilde behage at indsende Listerne til den Tid til de Herrer Amannenses eller til mig H. J. Birch, Sognepræst i Glostrup. Matriotiske Oplysningers 3die Deels 2den Afdeling er udkommen, indeholdende vigtige Gienstande af Gæde, er at faat tilkiøbs for 1 Mk. 8 s. paa Tryk= og 2 Mk. paa Skrivpapiir hos Hr. Agent Gyldendal, Hr. Proft og hos Forfatteren i Nybroe gaden No. 27, næst ved Frederichsholms Canal. Af første Afdeling ere endnu nogle Exemplarer at faae.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Ved Kongel. allernaadigst Bevilling, dateret 10de Decbr. 1790, er det bleven os underskrevne Executores Testammenti, som tillige allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier efter Velbaarne Hr. Christen de Linde, som døde paa Bidstrup under Dronningborg Amt, tilladt, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborg Samler, og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii. 3de Gange efter hinanden, at indkalde alle dem, som formeensig at have noget at fordre, af hvad Navn, eller i hvad Tilfælde være kunde efter velbemelte Hr. Christen de Linde, og at saadan Jndkaldelse maae have samme Kraft, som et, efter Loven, udstædt Proclama; hvorfore vi og, i Medhold af allerhøystbemelte Bevilling, herved 3de Gange efter hinanden, lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalder alle og enhver, som maatte formene at have noget at fordre, af hvad Navn, eller i hvad Tilfælde være kunde, efter meer velbemelte sal. Hr. Christen de Linde, dermed at fremkomme for os udSkifte=Commissionen, som holdes paa bemelte Bidstrup, og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb, som bliver Eet Aar og Sex Uger fra denne Bekiendtgjørelses Dato at regne, hvilken Tid og Dag en Skiftesamling atter i Stervboen paa bemelte Bidstrup bliver holdt. Hovelberg pr. Randers, og Kieldkier pr. Weyle, den 4de Januarii 1791. H. Esmarck, H. S. Steenstrup. Provst og Sognepræst for Hovelberg Eiere af Kieldkier. og Grandslev Menigheder.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
J Følge Hans Kongel. Majests, mig under 14de hujus forundte allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter min Søn Peder Christensen Nyeboe, som døde her i Holstebroe, i hvoraf saadan Krav end maatte derivere, Jntet undtagen, dermed at melde sig hos mig her i Holstebroe inden forskrevne Tids Forløb, og samme med lovgyldige Beviser godtgiøre. Holstebroe, den 17de Januarii 1791. Christen Larsen Nyeboe, Kiøbmand i Holstebroe.
Berlingske Tidende, 1791-02-04
Da Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst har givet mig Tilladelse, de Dato Kiøbenhavn den 24de August 1790, at indføre under edelig Attest i Kongerigerne Danmark og Norge det af mig forfærdigede Skedevand, saa bekiendtgiør jeg dette herved, og lover til billigste Priser at levere gode Vahrre. Altona, den 8de October 1790. Christian Matthias Uffhausen, boende i Johannesgaden paa Eiftersfeld No. 189.