JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Paris, den 21de December. J Forgaars Aftes var der Selskab hos Greven af Villie, hvorved Hertugen af Wellington ogsaa var tilstede, og igaar Morges Kl. 4 er Hertugen afreist til London, uagtet han befandt sig upasselig. Han havde - for han desluttede sig til denne hurtige Afreise- antaget forskiellige Indbydelser til de følgende Dage. Jgaar Morges ankom Hr. de Chaceauortand fra Berona, og blev Kl. 3 indbuden til et Minister=Conseil. Krigsrygterne havde atter bragt vore Statspapire til at falde, men dette har dog ikke været af Varighed.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Madrid, den 4de December. Her er pludselig udkommet adskillige Oversættelser af den Franske Grundlov fra 1814 med Anmærkninger og Commentairer, i hvilke man anpriser de store Fordele, som det ville medføre, om der ogsaa her var et Overhuus. Vor forrige Landshøvding, Martine; St. Martin, er nu sat Frihed, og hans Proces skal føres for den høieste Ret. Sagen mod de i Anledning af den 7de Juli anklagede Garderofficerer er nu an i betroet en Officer af Regimentet Guadalajara, der allerede skal have opdaget mange Uregelmæssigheder i sin Hørgjænger Hr. Pa redes, Fremgangsmaade.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Den 6te December. J Dag har der ved Hoffet været Lykønsknings Gala i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag. Den var ikke talrig.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
De sidste Forsamlinger i det Landahuriske Selskab vare meget larmende. Vor forhenværende Landshøvding, Hr. Martine, der nylig er sat paa fri Fod, havde det Mod, at vove sig derhen ; men blev modtaget med et faa uhyre Raseri, at han i største Hast maatte forføie sig bort. Hr. Alpuente var. - som sædvanligt - den, der maatte tilveiebringe Roligheden, og holde Slutningstalen.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
General-Capitainen har hævet Hertugen af Jnfantados Arrest, som Paredes havde bevirket; men Hertugen skal dog blive her under den nuværende Fiscals Opsigt, for at blive afhørt som Vidne, Vich. Calataynd blev den 25de f. M. besat af 700 Jnsurgentere tilkods- og 80 tilhest under Lion og Andre, da den 160 Mand stærke Be Samtlige Karmeliter, Munke have hemmelig bortfjernet dem fra sætning havde draget sig tilbage til Fortet. De plyndrede Byen i 3 Dage, indtil General Torres den 28de drev dem ud og forfulgte dem til Navarra, hvorved 20 Mand af Jnsurgemerne dere dræben12 fangne og de øvrige adspredte.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Den 9de December. Det aabnede Laan vil snart være fulde stændigt, da de første Londonske Huse uden nogen Mægling have tegnet sig dertil under de gunstigste Betingelser.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Jblandt de mange efter Paredes's Foranstaltning fængelede Personer, som nu ere satte i Frihed, er ogsaa Hr. v. Castro Torreno. Tvende i Andalusien paagrebne Garderofficerer, ere indbragte Zaldivars Liig er bleven ophængt i en Salge i Cindad Real. Blot af de Jnsurgenter, som vare gangne over til Mina i Dalen Conca, er der formeret to Batailloner: Fra Alcaniz meldes, at baade de Constitutionelle og Factionisterne have deelt deres Kræfter i tre Colonner i Nedre=Arragonien; hine til Beleiringen af Aliaga, dens Dækning og Besættelse af Passen til Catalonien, samt mod Rojols Bande; de andre ved Mequineenza mod Navarra, ved Øvre=Chro, og under Cuevillas og Merino bag ved Orduna=Bjergene. Brig. Sanche, Cisneros er desværre i Mora ved Chro gaaet over til Fienden, der strax har udnævnt ham til Overgeneral. Der siges ogsaa ; at Brig. Ullmann ved Grendsen af Aragonien og Valencia skal være gaaet over til Jnsurgenterne. Den 12te December. Efterretningen om Jaldivars Død stadfæstes. Han havde kort Tid i Forveien ladet henrette fire Mand af sin Bande.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Man melder fra Havanna under 22de October den lykkelige Ankomst af Briggen Jacinto med Tropper.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Perpignan, den 6te December. Den enfoldige Almuesmand, der ikke ret forstod, hvad man skulde forstaae ved det Regent-Embede, som Marq. Mataforidahavde givet sig selv, lod sig af ham og hans Staldbrødre forklare, at det omtrent vilde sige saa meget, som Vicekonge af Spanien, og han blev derfor ofte af dem kaldet: nostre Rey, eller: lo Rey de la Sen d'Urgel. Deraf kom det, at den Mand, som bestilte Pladser for Regentskabet paa Posten fra Prades hertil, angav Marquisen, ligeftem som Konge, og hans Ledsager som Prinds D. Jose MozoRoseles; desuden Ministerne: Baronen af Ortaffa og Rigskanzler Gispert; den Kongelige Livlæge, D. Juan Barreira og den Kongelige Skriftefader, D. Juan Barcia. Alle disse Personer have vi nu indenfor vore Mure, og desuden adskillige General=Lieutenanten og Feldt Marskalker, som før denne Campagne knap vare Officerer, samt Oberster og Escadronschefer, endskiønt Cavalleriet just er gjorde den bedste Figur. De høie Titler, hvormed de gjensidig beære hinanden, skulle formodentlig ei blot tjene til at skaffe dem Respect, men synes ogsaa at have Hensyn til de Pensioner, som de efter Rang og Værdighed haabe at faae i Fremtiden. Det endnu feilende Medlem af Regentskabet, Hr. Creus, ventes med det første hertil. D. Francisco Badals, Romanillos kaldet, er i Dag ankommen tillige med sin Familie.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Den fra Malaga flygtede Oberst Rodez, som Regentskabet udnævnte til Brigadier, skal - efter dets befaling - gaae til St. Laurent de Cerda, for at organisere de i det Franske Cardagne afvæbnede Flygtninger. Kunde det lykkes, at føre dem til Andalusten, saa vilde han paatage sig, med dem at begynde et Foretagende, som skulde omdanne hele Spanien. Men man veed af Erfaring, hvad slige Løfter have at betyde.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Aiguilloe, den 28de November. Her er indløbet et Skib, som forlod Buenos=Ayres for 9 Uge siden. Det medbringer den Efterretning, at Banda=Oriental (Provindsen østlig for Plata) har erklæret sin Forening med det Brasilianske Keiserrige; hvorpaa General Lecor har forladt Montevidto, for at prøve paa at danne en Miliz i hiin Provinds, uden Tvivl til Fordeel for den Portugisiske Sag. Jmidlertid have de i Montevider, tilbageladte Europæiske Tropper valgt sig en anden Chef, for at forsvare Pladsen. - Saaledes synes der at begynde en ny Kamp i den ulykkelige allerede ved Artigas's Røvertog noksom ødelagte Provinds. Man havde paa begge Sider ladet udgaae Reqvisitioner og Qvæg, ledsagede af hidtil usædvanlige Voldsomheder.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Toulouse, den 9de December. Med Regentskabets Medlemmer var der iblandt andet Trods ogsaa ankommen tvende Muuldyr med fire Kister, hvori Regentskadets Archiv blev transporteret. Den første Afdeling af Troens Flygtninger, 1400 Mand og 100 Qvinder, ankom den 3die til Thuir i den elendigste Tilstand. De, der kaldte sig Officerer, og hvis Antal beløb sig til omtrent 100, at kunde man aldeles ikke kjende fra de Gemene. Den 2de gik hele et Toget igjen mod Grendsen. 2000 Mand med 50 Munke vare den 2den ankomne til Prades i samme Tilstand, og den 3die ventede i man endnu 200 Ryttere dertil. Ogsaa disse Tropper tage atter Veien mod Grendsen.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
General Mina skal, efterat have ladet 2000 Mand blive tilbage i Puicerda og der omkring, være draget mod Figueras, uden Tvivifor i Forening med Milans at bevirke den fuldkomne Tilintetgjørelse af Troens Bander under Misas &c., og den Skyden, som man allerede har hørt fra Egnen om Massanet, hidrører uden Tvivl, derfra.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Den 12te December. Regentskabet er her endnu, og det synes ei, som om det vil drage til Navarra. Den 7de var der stor Alarm i Puicerda. Der skeete Recognosceringer til forbi Alz, men disse kom dog tilbage om Aftenen. General Roten var rykket ud fra Berga, og havde ved Bagua angrebet Montagus og Bosoms, men maatte dog vende tilbage igjen til Berg.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Mina har ved sin Afmarsch fra Puicerda efterladt en eftertrykkelig Proclamation.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Dersom man kan troe et Brev fra Junquera af 10de dennes, saa have Jnsurgenterne, som bleve trængte af Milans, Rotten og Cloberg, i Landsbyen Taleira ombragt 120 Fanger, og ere derpaa flygtede over Grendsen.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Bayonne, den 8de December. General Torrios er først den 4de ankommen til Pampelona, uden fra Vittoria dertil at træffe paa nogen Fiende. Han var i Begreb med at rykke mod O'Donnell, hvis Kræfter man i Ochagaavia, Lumbier a. regnede paa 5000 Mand, og som er beskjettiget med at bevæbne og klæde sin Armee ; hvorved de betydelige Summer, han - som bekjendt - bragte med sig, allerede ere medgaaede. Han har i denne Anledning sendt en Deputeret til Paris. Ogsaa Qutsaadas Afreise fra Paris har blot til Hensigt, at anmode alle formuende Spanske Royalister, som opholde dem i Frankerig, om Penge.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Lissabon, den 1ste December. Nogle herværende Personer, som have Hjem i Provindsen Cearai Brasilien, have i Aviserne modsagt det Rygte, at denne Provinds havde erklæret sig for Uafhængigheden, og anføre flere Breve fra deres Slægtninger og Correspondenter, hvoraf man seer, at det er de derværende Jndvaaneres Hensigt, at blive Kongen og National. congressen i Portugal troe.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Verona, den 12de December. Lord Strangford var, strax efterat Congressen havde taget sin Beslutning angaaende Forholdet med Porten, afreist med denne Beslutning til Triest, for at indskibe sig til Corsu, hvorfra han skulde gaae til Constantinopel. Men de siden indløbne Depescher, angaaende de sildigere Begivenheder i den Tyrkiske Hovedstad, have havt til følge, at der er afsendt en Courer til Triest med en Tillægs Jnstrux. Det er imidlertid at befrygte, at Lorden ei mere har været at træffe i Triest.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Triest, den 7de December. Den Østerrigske Brigantine Alcibindes, ført af Capitain PhilliGuiranovich, er ankommen hertil fra Hydra den 3die dennes, efter en Reise paa 14 Dage, og har overbragt den Efterretning, at den Engelske Paketbaad, som gaaer fra Smyrna til Malta, den 7de (19de) f. M. var ankommen til Havnen ved Hydra med tvende Ephorer, som den ved at stile forbi Para havde taget ombord, og som af denne Øs Regjering havde faaet det Ærende, at bringe Admiralitetet paa Hydra følgende Tidende: "Paa Efterretningen om, at den Tyrkiske Flaade laa for Anker ved Tenedos, havde Plarioterne udsendt to Skibe med to Brandere mod den. Disse nærmede sig den 10de November med en meget frisk Vind til Flaaden, og een af Branderne lagde sig strax op til det Tyrkiske Admiralskib, som med hele sin Besætning blev et Rov for Flammerne; et andet Linieskib og tvende Fregatter, som saae den anden Brander komme mod sig, kappede strax Anker, og Fregatterne tillige med andre smaa Skibe vare seilede mod den Asiatiske Kyst, medens Resten af Flag den i den største Uorden var seillet mod Castellerne, for at kaste Anker under deres Beskyttelse. Da Søgangen var meget stærk, og Natten var mørk, saa var det at formode, at Flaaden havde lidt mere Skade; men derom havde man ingen bestemt Efterretning. Grækerne havde ikke lidt anden Skade, end at Haanden var bleven forbrændt paa En, som kastede Jld paa Branderen.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Breve fra Hydra af 7de (13de) November, stadfæste denne Efterretning, og melde den høitidelige Modtagelse, som man der viste Ephorerne fra Para under Klokkernes Lyd og Kanonernes Torden. De indeholde desuden følgende officielle Beretning, dateret: "Para, den 5te (1de) November."
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Ved denne vor Skrivelse meddele vi dem Efterretning om en ny meget glimrende Seier. Efterat vi havde erfaret, at den Tyrkiske Flaade formedelst Modvind var gaaet til Ankers ved Tenedos, udrustede vi to Brandere, som, ledsagede af to andre Skibe, den 27de October (18de November) udgik herfra, og ankom trods de Tyrkiske Vagtskibe til Troja, ligeover for Tenedos, hvor de Tyrkiske Linieskibe laae; derfra styrede de om Natten en af Branderne mod eet af Linieskibene, der, som de senere erfarede, var den nye Capudan Paschals Skib, og opbrændte samme med hele dets Besætning. Den anden Brander blev styret mod et andet Linieskib, men dette, advaret ved Rødskuddene fra det første Skib, kappede Anker og ved af Veien for Branderen, som nu bragte Forvirring blandt de øvrige Skibe. Heltene paa begge Branderne ere allerede for 6 Dage siden komne her tilbage. - Skibe, som ere komne hertil fra Constantinopel, melde, at Storsultanen har ladet sin Yndling, Haled=Effendi, og Berber Baschien halsbugge, og forandret hele sit Ministerium. J det de seilede forbi Tenedos, saae disse Skibe havet bedækket med Levningerne af strandede fiendtlige Skibe, hvorfor vi nu herfra sende flere Krigskibe derhen. (Undertegnet) Ephorerne i Para.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Man melder ogsaa at Tyrkerne i Smyrna, da de erfarede den nye Capudan Pascha's Skjæbne, allevegne kastede dem paa Knæ og anraabte den Almægtige og hans Profeters Hjælp. Den 8de December. Jgne; Berberovich, Capitain paa den Østerrigske Brigantine Triouso, som er ankommen fra Samos i 20 og Hydra i 14 Dage, stadfæster Efterretningen om, at der er opbrændt et Tyrkisk Linieskib ved Tinedos, og tilføier: at han for 8 Dags siden havde taelt med Mandskabet paa en Østerrigsk Brigantine, som fire Dage før havde forladt Constantinopel med en for Genua bestemt Ladning Kornvare, og som havde fortalt ham, at ved deres Afreise fra Constantinopel havde man der allerede Efterretning om det Tiekiske Admiralskibs Opbrændelse. En Deel af den Tyrkiske Escanvar allerede løbet ind i Canalen ved Constantinopel; og da den paaserede Landspidsen de Barbieri, var den igjen bleven angreben med en Brander af Grækerne, som havde vovet dem forbi Dardanellernes første og andet Batterie. Men denne Brander havde ingen Virkning, deels paa Grund af Strømmen, deels formedelst det pludselig indtrufne Vindstille. Den samme Capt. Berberovich yttrede ogsaa, at i man paa Morea hver Dag ventede paa Napolids Overgivelse, og at den af Grækerne forkyndte Blokade blev fuldbyrdet med megen 2 Strenghed; saaledes havde den Græske Besætning paa det ved Ind 3 løbet til Havnen ved Napoli liggende Fort med Kanonskud afviist en Engelsk med Levnedsmidler ladet Brig, som vilde tiltvinge sig i Indgangen.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Smyrna, den 8de November. Ogsaa her var, paa samme Tid som i Constantinopel, et Oprør blandt Janitscharerne nær ved at bryde ud; men ved Paschaens Bestemthed og Aarvaagenhed er det blevet undertrykt. Alt i længere Tid stod Chefen for de 5 Ortaer i Mistanke for Utroskab mod Sultanen, hvorfor Sardaren (øverste befalingsmand over Janitscharerne) erholdt den Befaling, at lade denne Chef halshugge, Paschaen i blev imidlertid underrettet om, at hans befaling ikke var efterkommet, paa og indbød Molla, Ahans og de øvrige Chefer for Ortaarne til sig, lige he som og Sardaren, hvem han derpaa spurgte: har du gjørt hvad af der var befalet Dig, Sardaren blev forvirret, men hans Bestyttelse er steg til det høieste, da Paschaen lod ham forevise den forskaanedes i blodige Hoved paa et Fad, med den Bemærkning, at han ikke længere behøvede ham til at udøve Justits, hvorhos han lod ham afførenÆrespelsen, og befalede ham, at forlade Smyrna inden Solens Nrøgang. Hans Pallads blev anviist den nye Sardar. Kort efter i bleve henimod 3000 Personer bortjagede fra Smyrna. Fom Chefer 5 for Janitschar=Ortaer bleve forviste, og en Befaling bekjendtgjorves, i at enhver Tyrk maatte forsyne sig med et Tilladelseskort til at opholde i sig her. Stadens Porte ere spærrede, og uden Paschaens Tilladelse kan ingen Tyrk hverken komme ud af eller ind i Staden. Saalænge Smyrna har staaet, har der ikke der været kjendt til et saadant politiemæssigt Opsyn. Tyrkerne ere her som førstenede.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Semlin, den 9de December. J Belgrad er der ankommen en Tatar, der skal have overbragt den dog endnu ikke nøiere eller fra flere Steder bekræftede Efterretning, at Chorschid=Pascha endelig skal have bukket under for sin i Skjæbne. Efterat han, som bekjendt, allerede i Forveien var afsat fra sin Commando, skal han paa Sultanens Befaling, eller snarere ved Janitscharernes Jndflydelse, være bleven halshugget i Larissa. De Sidste beskyldte ham, formedelst hans Uheld, for at staae i Forbindelse med Grækerne. Hans Commando har Dschleddin, Pascha af Bosnien, provisorisk overtaget, og denne staaer igjen under Abdullad, Paschaen af Salonich. Ustridigt var der ved ChorschidPaschas Død en vigtig Modstander af Grækerne ryddet af Veien. Overhovedet har Porten ved sine egne Forholdsregler hidindtil været Grækernes gavnligste Allierede.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Constantinopel, den 25de November. Den berømte Ismael Paschas Hoved er sat op over Seraillet, med følgende Jafta: "Da den forrige Commandant af Janina, Ismael=Pascha Bei, som i nogen Tid havde været forviist til Demotika, har været Stifter til Kaso=Sulis (Sulioternes) Oprør, og er bleven overbeviist om, at han har underholdt Forstaaelse i Albanien, for at bringe dette Landskab i Oprør, saa har han derved paa draget sig hans Høiheds Vrede. Til alle Tider har dette Menneske været betænkt paa, at opspinde Rænker. Desaarsag, og for at befrie det menneskelige Selskab fra denne Roligheds Forstyrrer, en Dødsdom fældet over ham, og han i Følge denne bleven halshugget i Demotika, og dette er Ismael=Pascha Beis Hoved." Fra Larnaka (Cypern) meldes under 10de October: "Derviss, Pascha af Damask, beleirer Akre; men man tvivler om, at han med sine 5 eller 6000 Rytter vil kunne overvinde den. Hans Tropper have den 12te September besat Tripolis i Syrien, da denne Stad ligesom Akre havde viist sig i Oprørstilstand mod Regjeringen. Hovedstaden er nu dog temmelig roelig. Janitscharerne have seiret. Den store Tyrkiske Flaade har lidt store Uheld ved Tenedos, hvilke man her neppe vover at meddele.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Stockholm, den 24de December. I Gaar, den 23de, havde Hs. Majestæt Kongen den Glæde af modtage Kronprindsen. Staden var prægtig illumineret, og paa mange Huse vare umærket skjønne Transparenter anbragte.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Bahia, den 9de October. General Madeira er endnu i Besiddelse af Staden og Fortet, og venter Forstærkning fra Lissabon, for at begynde med at gaae offensivt tilverks. Brasilierne have gjort et Angreb med 9000 Mand, men de ere slagne tilbage.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Kiø-Janeiro, den 29de October. Statstidenden af 15de dennes indeholder en lang Artikel om Forholdet mellem Portugal og Brasilien, og slutter med, at der ikke havde været noget andet Middel til at redde dette, end ved at er klære dets Uafhængighed, og siger derpaa, at den 12te October, paa hvilken Prindsregenten blev 24 Aar gammel, udtrykkelig var bleven valgt til hans Ophøielse til den høieste Værdighed og Titel af constitutionel Keiser af Brasilien, hvis Antagelse han erklærede Præsidenten og Senatet med følgende Ord: Jeg antager Titelen af en constitutionel Keiser og bestandig Forsvarer af Brasilien, efterat have hørt mit Statsraad og min General=Advocat derover, og undersøgt de forskellige Provindsers Forrestillinger desangaaende, samt fuldkommen overtydet mig om, at det ogsaa er de øvriges almindelige Villie, hvorom deres Erklæring alene formedelst Mangel paa Tid ikke har kundet ankomme. Dette Svar, som blev forkyndt Folket ned fra Balkonen, opvakte den mest uhyre Jndel og en almindelig Gjentagelse af følgende Vivats, som blev udraabt af Senats=Præsidenten: "Vor hilligReligion, Senhor D. Pedro den første, constitutionel Keiser af Brasilien og det i Brasilien regjerende Huus Braganza, Brasiliens Uafhængighed, &c. Derpaa fulgte en Salve af 100 Kanoner og tre Musketsalver, og Deres Majestæter toge nu til det Keiserlige Kapel, ledsagede af Æresgarden igjennem Gaderne, hvor Tropperne vare opstillede i Række. Efter det høitidelige Te deum viste Deres Majestæter sig ved Paladsers Vinduer, og Salverne blev nu gjentagne. Hs. Majestæt har befalet en Forandring i Nationalvaabnet. Der skal ufortøvet afgaae en Afdeling af tre Fregatter og nogle mindre Skibe mod Bahia under befaling af den forhenværende Capitain paa Butnos=Aires Caperen Hervina, som Hs. Majestænhar udnævt til Capitaine ved Hs. Marine, da han har afskediget alle Europæiske Officerer. Det er utroeligt, hvor virksom Keiseren er, bliver han undersløttet af duelige Ministre, saa vil han være i Stand til at udrette meget. Han har udført betydelige Besparinger, og vil, blandt andet, selv ikke bruge mere end 10 Contos Reis(2000 Pd. Sterling) om Aaret.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
General Lecor i Montevideo har ikke erklæret sig for Portugal, men for Brasilien, og det er i denne Anledning, han organiserer Banda-Oriental. De Portugisiske Tropper, som stode under ham, vilde have myrdet ham, dersom en Bataillon, som han allerede commanderede i Europa, ikke havde ledsaget ham ud af Fæstningen. Med denne lille Magt og hele sin Stad tog han en Stilling ved Canclones, hvor Frutos River stødte til ham med 7000 Mand. Montividen er bleven forladt af de fleste Jndvaanere, af Frygt for en Beleiring; og herfra skal der være udsendt Skibe, for at blokkere den. S. Pierre (paa Martinique) den 25de October. Den første Opstandsbevægelse her den 12te dennes havde kundet havt slemme Følger, dersom Øvrigheden ikke havde været saa aarvaagen. Der var 21 Anførere, hvem man kan tilregne tvende Plan teres Drab. En Kone og nogle andre Hvide ere ilde mishandlede. Omtrent 60 Negere ere fængslede; men adskillige af Anførerne ere flygtede. Dog haaber man, at faae fat paa dem. Den allerværste, ved Navn Narcisse, er i Lænker. Han har ikke allene begaaet flere Mord, men ogsaa forsøgt at ombringe sin Eierinde, der havde opdraget ham fra Barn af, og beviist ham mange Velgierninger. Den herværende bevæbnede Magt er tilstrækkelig til at opretholde Ordenen; men det vil dog vare nogle Uger endnu, inden den bliver gandske tilveiebragt. De Fricouleurte have forholdt dem meget godt Just nu har man sængslet 67 Regere, hvoriblandt Anføreren, Jean Louis.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Tiflis, den 20de August. J Tabri; (Tauris) er udbrudt en frygtelig Sygdom, man troer Cholera morbus. Staden er næsten bleven menneskerom, da alle, som ikke vare smittede, ere flygtede, deels hertil og deels til The ran, hvorfra det Persiske Hof er brudt op til Isphahan. Den Keiserlige Regjering vil lade drage en Cordon.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Aleppo, den 30te September. Vi havde igaar Eftermiddags og i Morges igjen tvende heftige Jordskjælv, skjønt dog ikke saa stærke, som den 30te August, og mange af de Jndfødte, som havde vovet, at vende tilbage til Staden, ere blevne ihjelslagne af de nedstyrtende Mure. Vi Europærre, ville vist ikke gaae derind, idet mindste ikke for at blive der, endskjønt vore Breddehytter endnu ikke ere ferdige, og vi nu føre et gyselige Liv under Telte af Hestehaar, hvormed vore Sovemadradser neppe ere tildækkede.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Man anslaaer Antallet af dem, som ere omkomne ved det første Jordskjælv, til 12,000 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
De til herværende Kiøbmænd indløbne Efterretninger fra Boglad- og Persten lyde høist foruroligende angaaende Persernes Fremskridt, hvorover man i Baggad er i den største Bestyrtelse.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Turin, den 12te December. Ifølge et i Verona fattet Beslutning, ville de Østerrigske Tropper, forlade de Kongelige Stater i tre Afdelinger : 4000 Mand den 31te December, 3000 i Slutningen af Marts og de øvrige 5000 sidst i September.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Indenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Kiøbenhavn, den 30te December. Onsdagen den 1ste Januar 1823, er Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Ved Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn foretages de sæde vanlige Terminsforretninger for 11te December 1822 paa Kassens Contoir No. 31 i Kronprindsensgade, hver Sognedags Formiddag fra Kl. 9 til 12 indtil Maanedens Udgang, og begynder Mandagen den 2den December. For Indskud til Kassens Fond erholdes sæde vanlige Obligationer til 4 Procent Rente og med et Aars Opsigelse.
Berlingske Tidende, 1822-12-30
Landhuusholdningslelskabet. Onsdagen den 8de Januar 1823, om Eftermiddagen Kl. 5, afholder Selskabet et Möde, hvori foretages Forslagsvalg paa i en Præsident samt Valg paa Medlemmer i Selskabets Commissioner. Derpaa foredrages adskillige indkomne Sager, hver i efter der oplæses en af Hr. Paster O. D. Lütker i Fyen fori sattet Afhandling om fri Forpagtninger.