Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-03-06
Storbrittannien. Da et tilstrækkeligt Antal af Parlamentsmedlemmer allerede var taget i Eed til den 24 Februar, foretoges efter den første Bestemmelse paa denne Dag Parlamentets høitidelige Aabning ved Hs. Majestæt Kongen i egen Person. Uhyre Menneskemasser besatte hele Veien dertil fra Slottet; alle Tilgange vare propfulde af Mennesker. Saasnart den første Gallavogn viste sig, istemmede Masserne Piben og andre Mishagsyttringer, og hilsede paa denne Maade samtlige Ministre, efterhaanden som de ankom. Kongen selv lod Man drage ganske roligt forbi; men denne dybe Rolighed havde noget Ængsteligt ved sig; ingen Jubellyd intet Hurra, Jngen tog Hatten af for Monarken, uden Politiet. Folkets Stemning, siger Koureren, var betænkelig; almindeligen yttredes det Haab, at Afstemningen over Adressen vilde tvinge Ministrene til at træde tilbage, og de talløse Hobe af Tilskuere indskrænkede sig ingenlunde til de lavere Klasser. Man bemærkede deriblandt de meest anseete Personer. Ogsaa i Hovedstadens vestlige Ende herskede den største Gjæring. "Dog - tilføier Koureren - for Hs. Majestæt Kongen hersker kun een Følelse, af Loyalitet og Hengivenhed. Gud give, at han snart maa slippe de slemme Raadgivere, som staae imellem ham og hans Folks Kjerlighed!" – Times, som ellers leverer yderst vidtløftige Beskrivelser over slige Festligheder, siger denne Gang ikke et Ord om Kongens Modtagelse. Man havde forud sagt, at Trontalen vilde blive overordentlig lang; men den er ikke længere end sædvanlig. Efterat have beklaget Parlamentets Brand, sagde Hs. Majestæt, at den eneste Undtagelse i Europas Rolighed er Borgerkrigen, i det nordlige Spanien, at Qvadrupeltraktaten skulde vorde Parlamentet forelagt, tilligemed Tillægsartiklerne, for lettere at opnaae Øiemedet af hiin, samt at det belgisk hollandske Anliggende desværre endnu ikke er ordnet, Landets okonomiske Tilstand skildrede han som tilfredsstillende, dog med Undtagelse af det beklagelsesværdige Tryk, der hviler paa Landoekonomien, som anbefaledes til Understøttelse. Slaveriets Afskaffelse har virket velgjørende, uagtet de dermed forbundne Vanskeligheder. Tilfredsstillende at afgjøre Tiende=Spørgsmaalet i Jrland er en Hovedopgave, ogsaa for Engelland, skulle kirkelige Forholdsregler bringes paa Bane. Til Slutning udtalede Hs. Majestæt Tillid til sit Folk og til Gud. Samme Dag begyndte Discussionen om Takadressen i begge Husene. J Overhuset blev den som sædvanlig kun en Omskrivning af Trontalen, dog ikke uden al Opposition. Den forrige Premierminister, Lord Melbourne foreslog nemlig et Amendement, til Adressen, hvorved der skulde tilføies, at Rigets Peers, ikke kunde andet end beklage, at de allerede skeete Reformers Fremskridt blev afbrudt og truet ved Opløsningen af et Parlament, som alvorligen var betænkt paa at fremme Forholdsregler, der medrette vare Gjenstanden for Folkets varmeste ønsker." Men dette Amendement blev forkastet uden Afstemning. Lordkantsleren, Hertugen af Wellington og Lord Brougham toge Deel i Debatterne. Sidstnævnte talede 3 Gange, første Gang i flere Timer, med en mageløs Kjekhed og Heftighed. Jsær angreb han uden Skaansel Lordkantsleren Lyndhurst. Bladene af alle Farver nedrive med største Bitterhed hans Taler, især da han tillige har ladet en Skrivelse indføre i de offentlige Blade, hvori det hedder, at han vil i Fremtiden bivaane Folkeforsamlinger, ligesom han ogsaa offentligen skal have erklæret, at han ventede, inden 14 Dage igjen at være Lordkantsler. Hovedsagen er imidlertid, hvorledes Underhuset har yttret sig med Hensyn til Trontalen, og af største Vigtighed er det, at Ministeriet der atter har lidt et Nederlag. Samme Amendement, som i Overhuset, foresloges, og blev antaget med 309 Stemmer imod 302. Men Reformisternes Seier kostede Anstrængelse; Man kjæmpede i 3 Dage og Nætter, den 24de til om Morgenen Kl. 1 1/2, den 25de til Kl. 12 3/4, og endeligen den 26de til den 27de om Morgenen Kl. 2 1/2. Afstemningens Resultat modtoges af Oppositionen med den største Jubel. J Begyndelsen, troede Man, at Sir R. Peel vilde lade det komme til en nye Afstemning; men han har endeligen selv erklæret det Modsatte. Snart vil det vise sig, om de ved Roret staaende Toryer efter dette nye Nederlag ville stryge deres Flag, eller endnu nagle det til Masten og forsvare det til det derste." Det gjorde imidlertid den 27de endnu ikke Mine til at vige. Paa Overløbere fattes det heller ikke, saaledes har Sir Fr. Burdett ikke stemt for Amendementet. Lord John Russell betragtes nu som Oppositionens Hoved. Lord Durham ligger farlig syg.