JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Formedelst anden Bestemmelse er Gaarden No. 20, i denne Byes Nørregade, underhaanden at faae tilkiøbs. Den bestaaer af 9 Fag Huus, god Ege Bindingsværk, alt af nyt opført siden Aaret 1786, den er indrettet til Kiøbmandskab og Brændeviisbrænderie, har betydelig Gaardsplads, og bag ved dens Lade en stor Tømmerplads, som grændser til Mølleaaen, og paa den anden Side af Aaen, en Urtehauge og 2de Enghauger, hvortil er Adgang ved en Broe over Aaen. Foruden Gaarden kan følge med i Kiøbet 2de saakaldede Eiendomme paa Byens nordre Mark med derunder hørende Engskifter; saa har Gaarden og aarlig Udviisning af Byens Skove, efter dens Grundtaxt, og efter samme Maalestok Græsningsret paa Byens Fælled. Ligeledes kan følge Gaarden det der værende Brændeviinstøi. Den eller de som har Lyst til at kiøbe denne Gaard der kan tiltrædes 1ste Mai 1811, kan derom behage at henvende sig til Amtsfuldmægtig Seest her i Byen, som har i Commission at forevise den, og afslutte Handelen, Weile, den 31te Julii 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Bangsboe Hovedgaard som ligger i Aalborg Stift, Hjørring Amt, og skatter af : Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 41 Td. 6 Skp. 1 Fk. 1 Alb. Skovskyld . . . . . 3 - 7 - 3 - : - Bøndergods, Ager og Eng 154 - 4 - - : - Skov= og Mølleskyld 4 4 1 -er at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt denne, at 50,000 Rdlr. af Kiøbesummen kan blive staaende, paa 1ste Prioritet i Gaard og Gods i 6 Aar imod lovlig Renter. Til Gaarden er et Areal af dyrket Agerland 220 Td., Eng 220 Td. Skovgrund, samt Heede og Overdren350 Td. Land. Paa Gaardens Mark er en stor Deel Afbyggere. Udsæden, som i Hensyn til bemeldte Areal, meget kan udvides, er nu 20 a 25 Td. Byg, 40 a 50 Td. Rug, 60 a 70 Tdr. Havre, af Høe avles aarlig circa 400 Læs. Det kan fødes og græsses 12 Hester, 100 Stude, 30 Kiør og 100 Faar, og flere Creaturer kunde græsses. Gaarden har en særdeles yndig Beliggenhed, nær ved Fladstrand, Udsigt til Kattegattet, og tildeels omgivet med Skov. Bygningerne ere gode og Haugen skiøn, paa Gaardens og endeel af Godsets Eiendom er ypperlig Skov, som er af meget Omportente, der er Ugesaa et meget fordeelagtig Fiskerie, Bøndergodset som forretter Hoverie er i god Stand, der forrettes 12 1 1/2 Deel Gaards Hoveneparter og 676 Ugedage, saa haves og i aarlig Landzilde omtrent 500 Rdr. og 4000 tørre Flyndere. - Om Kiøbet kan accorderes med Eieren Frue von Angersback fød Baronesse Knuth i Proz, med Hr. Groserer Friderick Berthelsen i Kiøbenhavn og med Agent og Dannebrogs=Ridder Qvist i Aalborg, som tillige foreviser Jordebogen. Under Stamhuuset Rosenkrantz, paa Barretskous Gods, i Bierre Herred, Veile Amt, ere døde kort efter hinanden, Huusfæster Morten Nielsen Krage, og Hustrue Grethe Sophie Frederichsdatter af Overbarret. Boet er strax tagen under lovlig Skiftebehandling, og blev af Arvingerne anmeldt som fraværende, en Søn Rasmus - af Morten Nielsens første Ægteskab -, der er ansat som Landsoldat ved det 1ste jydske Jnfanterie-Regiment og formenes at være i Siælland. Arvingerne, saavelsom Boets Credi= og Debitorer, indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, til at møde paa Barretskous Skriverstue hver Gang om Formiddagen Kl. 10 ved der holdende Skiftesamlinger. Barretskou, den 30te Julii 1810,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Paa Stamhuus=Besidderen, Hans Excellence, Hr. Geheime-Conferentsraad, Statsminister Rosenkrantzes Vegne. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg underhaanden at sælge min eiende Gaard, Gammelgaard, beliggende i Stoering Sogn, Framlev Herred, Aarhuus Amt, staaende for 8 Tønder 6 Skiepper 2 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn. Kirke= og Kongekorn og Qvægtiender er indkiøbt til Gaarden, hvorpaa Gaarden kan soere og græsse 60 a 70 Stkr. Fæekreature, foruden Besten og Faar, Ager og Engenes Bonitets Godhed, kan erfares af Liebhaberne ved Øiesyn. Gaarden kan tiltrædes hvad Tiid Liebhaberne ønsker det. Gammelgaard, den 4de August 1810. N. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Førstkommende Onsdag den 15 August om Formiddagen Kl. 10 præcise, bliver stillet til offentlig Auction afgangne Selveier Knud Bruuns og Hustrues tilhørende Gaard, beliggende i Stendeerup Sogn og Bye, Hatting Herred, Wele Amt. Gaardens Bygninger bestaar af 4 Længder god Bondebygning. Dens Hartkorn er 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1/4 Alb. Jorderne ere udskiftet af Fælledskabet og ligger paa 2de Steder, hvoraf den ene Lod tæt ved Gaarden; den aarlige Udsæd er omtrent 6 Tdr. Rug, 11 a 12 Tdr. Byg, 24 Tdr. Havre, 2 Tdr. Boghvede og 1 Tde. Erter. Høeavlen er omtrent 50 Læs, der kan forres og græsses omtrent 22 Fæehøveder, 6 Bester og 14 Stkr. Faar. Til Gaarden er overflødig Tørveskiær og noget Gierselhugst. Jorderne ere meget gode. Eiendommen ligger i en behagelig Egn. J Tilfælde Gaarden den Dag vorder solgt, bliver samme Dag holdet Auction over de Bester som ikke er bestemt at følge Gaarden, samt Creature: af Køer, Faar og Sviin, saa og Sæden paa Marken. Alt efter de Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjort. Bierre-Hatting Herreders Contoir paa Ussinggaard, den 27de Julii 1810. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Løverdagen den 18de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Lysgaard og Hids Herreds=Contoir holdet offentlig Licitation over 6 a 8 Stkr. Steenkister eller Steenbroer, som skal opføres paa Landeveiene i Lysgaard og Hids=Herreder. Conditionerne kan forinden erfares paa Herreds Contoiret. Lysgaard og Hids Herreds Contoir, den 31te Julii 1810. Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
En Person, navnlig Anders Krok eller som i Almindelighed kaldes Pialt Anders, er ulovlig imod mit Vidende gaaet af sin Tieneste sidste Julii om Aftenen; og da noget savnes, hvorfor menes at han er vidende. Saa et det jeg advarer enhver, ikke at huse eller hæle benævnte Pialt Anders, naar de vil undgaae lovlig Tiltale i Følge Anordningerne. Collerup, den 3die August 1810. Sielle. Got Vinterforder, bestaaende af Halm og Høe, kan bekommes paa Raelsøegaard til 120 eller 130 Stkr. Stude, næstkommende 1ste Novbr. 1810, naar derom accorderes med undertegnede. Krannestrup, den 6te August 1810. Wiid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
En tydsk Familie ønsker at forpagte et Hollænderie af 60 til 80 Køer, og tiltræde den, om muelig, førstkommende Michelsdag, eller og 1ste Mai 1811. Dersom nogen haver et saadant Hollænderie at bortforpagte, anviser AdresseContoiret Forpagteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
For en ugivt Person, som er frie for Krigstienesten den forstaaer Gartner=Kunsten, og som tillige kan paatage sig en Skyttes Forretninger er en Tieneste ledig paa en Herregaard her i Provindsen, den kan tiltrædes til førstkommende 1ste Novbr. Nærmere Underretning derom giver Hr. Mads Kaae i Aarhuus, men uden paalidelige Vidnesbyrd, nytter det ei nogen at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Et Menneske af fat Alder der tilforn har været Tiener, ønsker sig enten strax eller til November en saadan Tieneste, og om hans Opførsel kan forevises gode Vidnesbyrd. Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Skulde nogen behøve en midaldrende Mand, der forstaaer noget af Gartneriet og tillige forstaaer Avlingen, hvor han tillige ville være Opsynsmand, kan de melde dem hos Kroemanden Jens Jensen i Nye, som nærmere giver Oplysning derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
En Tieneste for en Kokkepige, der og forstaaer at brygge, anvises til 1ste Novbr. fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-11
Paa Cannikegaden No. 14, er 2 Værelser at faae til Leie til Michaeli Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Indenlandsk. Ved Concellie=Patent af 3die d. M. er Befalingen angaaende Nordamerikanske Skibes Asviisning fra Havnene Husum og Tønningen, paa Grund af Tidsomstændighederne, endvidere udvidet til alle Havne i Hertugdømmet Holsteen, saaledes at ethvert Nordamerikansk Skib, som efter Kundgiørelsen af denne allerhøieste Befaling maatte ville anløbe nogen Havn i Hertugdømmet Holsteen, bliver med ubrudt Last at afvise paa samme Maade, som under 15 Junil d. A. er befalet angaaende Husum og Tønningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Under 14de Julii d. A. er Biskoppen over Siellands Stift fra det Danske Cancellie bleven tilskreven saaledes: Deres Høiærværdighed har, i Skrivelse til dette Collegium af 10de f. M. andraget, hvor gavnligt det vilde være, om alle Candidater vare pligtige aarligen at indsende en Prædiken og en exegetiskedogmatisk eller moralsk Afhandling til Stiftets Biskop, samt at vedlægge deres Ansøgninger og Befordring, Beviis for at have efterkommet dette. J denne Anledning skulde man herved tienstligst tilmelde Dem til behagelig Efterretning, at Cancelliet ikke finder noget herimod at erindre, og overlader til dem at foranstalte det i saadan Henseende Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Helsingøer, den 7de August. J Dag indkom fra Nordsøen en svensk væbnet Brig og en anden svensk og dansk Brig, som var besat af Kapere, den danske lastet med Steenkul, kommen fra Amsterdam, begge føres til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Den 12te. I Gaar seilede man med Amerikaneren til Kbhavn. En dansk Galease kom oven fra og gik nordud. 2de danske Kaperførere Kofoed og Steimis, løsgivne af engelsk Fangenskab, kom hid fra Sverrig. Enhver af dem havde tabt et Been i Kamp mod Fienden, men helbreddede torde de endnu vove en Don da maaskee hevne deres Forliis og oprette noget af deres Formues Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Batteriet Trekroner, den 13de August. Fra 11te til 13de August ere indpasserede 24 og udpasserede 33 Skibe. 1 Amerikansk Skib er indbragt til Undersøgelse. Skipperen berettede at have seet en engelsk Stoopof War ved Skagen, samt at han, den 9de dennes saae en stor Koffardieflaade ved Gothenborg, der convoieredes af 1 Linieskib og 1 Kutterbrig, den kom Syd fra. Under Kullen havde han seet en engelsk Fregat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Corsøer, den 12te August. Kl. 3 i Eftermiddag saaes en Convoi som kom Nord fra. Den bestaaer af 64 Skibe under Bedækning af 5 Orlogskibe, 1 Fregat og 2 Luggere. Kl. 7 1/2 lagde den sig for Anker strax Sønden for Hou paa Langeland. Tandt Orlogsmænden ere de 2 Orlogskibe og de 2 Luggere, som saae under Romsøe; disse lettede, da Conveien kom ned til dem, og fulgte samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Callundborg, den 11te August. I Gaar krydsede, 2 Linieskibe og 2 Luggere Sod efter, og laade sig for Anker ved Romsøe. Et Linieskib og en Koffardieskonnert, gik Nord efter ud af Sigte. Flaaden, som nu ligger til Ankers 1/2 Miil Nord for Refsnæs, bestaaer af 60 Coffardieskibe, 2 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Kutter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Tranekiær, den 5te August. J Formiddags komen Jagt til Ankers ved Spotsbierg; den havde været taget at det engelske Orlogsskib Hero, men blev frigivet da den blot havde Baglast, paa det Vilkaar at den skulde føre Fanger i Land. De Landsatte ere 3 Kiøbmænd fra Odense og 3 Skippere med deres Folk, hvilke sidste bleve tagne lidt Sønden for Cappel af Barcasser fra Hero. Disse Folk forklare at Orlogskibene Hero og Wangord bringe alle Convoierne fra Dars til Sprogøe, at de stedse have 6 a 8 Fartøier ude paa Kaperie langs Kysterne ved Rostock, Wismar, Neustadt, Femmern, Kiel og Cappel. Disse Fartøier ere armerede med 1 Karonade og nogle og tyve Mand, og Officererne har i den senere Tid anlagt rød Krave og Opslag, for at ligne de Danske. Paa Fartøierne føre de stedse dansk Flag og Vimpel, til de ere tæt ved deres Bytte. De ere provianterede paa 14 Dage, og sende deres Priser til det Skib der ligger ved Dars. 2 danske Baade, som de toge i Løverdags ved Wismar, ere blevne udrustede til Kapere. Det var ved Hielp af Batterierne fra Seirøe, at den Kaper, som maatte forlade sit Bytte den 2den d. M. (see No. 64), undslap. Da den Engelske Orlogsmand paa 74 Kanoner, som forfulgte Kaperen, var paa Skudnær, blev han hilset fra Øen med en levende Jld af 2de Haubitser og 2de Feldtkanoner, og Vore havde den Glæde at see nogle Granater springe paa Dækket. 3 Gange efter hinanden gav den igien det glatte Lag, men uden Virkning. En Lunger, som nu blev udsat for at afskiære Kaperen, fik samme Velkomst, og mistede sin Forstang, og Topseil, hvorved hans Seilads blev opholdt, og Ka ten vandt Tid at komme til Land, især da et Kugleskud, strax efter traf Luggerens Forstavn, saa Klyverens Skade blev afskudt og Splinterne fløi af Baaden, nu dreiede den af og forlod sin Jagt, men fik endnu tilsidst paa Retiraden en Kugle agter ind; en stor Barkasse, som var sendt den imøde fra Kongemanden, gik nu med den ombord igien. - Af alle de Kugler, som tildeels fra den Store, og tildeels fra Luggeren, bleve skudte i Land, har dog ingen gjort Skade. - Kaperen hedder O. H. Holm, og tilstaaer, at der, uden denne virksomme Hielp, aldrig havde været Redning, hverken for ham, eller hans Fartøi, kaldet Biergeren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
J et Uveir ved Rørvig først i August indtraf det sieldne men farlige Tilfælde, at en Vandsky, Vandhvirvel (Bønderne kalde den erandaas, og Søemænd Vandhose), opløftede først en paa Land liggende stor Baad, der blev splintret og adsplittet i mange Dele, siden tog den 2de temmelig store Høstakke og 6 Favne Jorddiger, der splittedes ad, og endelig endnu det halve af en 3die Stak der ogsaa spredtes af i Luften, men den anden halve Deel adsprededes paa Jorden og bedækkede Eieren der havde reddet sig til denne Stak, og nær var bleven qvalt, men slap derfra ved Tabet af sin Hue, der toges med i Luften. Forliset af Baad og Høe regnes for 5 til 600 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Viborg, den 16de August. J Dag begroves her, med et stort Liigfølge af Byens Embedsmænd og Jndvaanere, den aldste Mand i Byen, Natmanden Hans Gregersen, der opnaaede en Alder af 102 1/2 Aar. Denne Olding gik endnu rask i Førstningen af Junii Maaned d. A. og havde alle sine Sandsers Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Aarhuus. J Søndags den 12 August gav Hr. Skuespil-Directeur Franck, Skuespillet Soldaterne, til Bedste for vore fangne Brødre i England, hvorved indkom, efterat alle Omkostninger vare fradragne, 80 Rdr. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Den 14de dennes om Aftenen Kl. 10 slet, omverlede min her boende inderlig elskede Broder, Johannes Christian v. Hauch, Oberst af Jnfanteriet, ved en stille og rolig Død, Tiden med Evigheden, efter et smerteligt Sygeleie af 13 Dage udi sit 66 Aar. Dette for hans efterladte 4re umyndige, nu fader, og moderløse Børn sørgelige Dødsfald, bekiendtgiøres paa deres og egne Vegne for Familie og Venner. Forsikkret om sand Deeltagelse, frabedes skrivtlig Bevidnelse. Aarhuus, den 16 August 1810. F. A. Hauch, Oberstlieutenant af Jnfanteriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Ved en 6 Ugers Brystsvaghed kaldte Livets og Dødens Herre min elskte Hustrues, Charlotte Kirstine Studsgaard, ædle Aand indtil den lyksalige Tilstand, hvortil hendes hele Vindel var en uafladelig Forberedelse. Hendes lysende og veldædige Liv fik Tilværelse den 25de Aug. 1763, og i hvor sielden Grad hun i enhver Livets Stilling var, hvad Mennesket bør være, det glemme ingen. finde De, som kiendte hende nøie, og vare saa lykkelige at staae i nær Forbindelse med hende. Hvad jeg, efter 24 Aars Ægteforbindelse, og mine 5 Børn med mig, har tabt ved at vorde forladt af hende, det kiende De- og den Overbeviisning, at de vennehulde ville deele min dybe Sorg, det lindrer min Smerte, som kun vilde forøges ved enhver om Forsikring om Deeltagelse. Aarhuus, den 18de August 1810. Reiersen, Conferentsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Udenlandsk. Frankrig. Cartellet i Anledning af Krigsfanger nes Udvexling, som er afsluttet med den engelske Befuldmægtigede, Oberst MKenzie, er nu undertegnet i Morlaix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Statsraad Daru, det Keiserl. Huses Generalintendant, er afreist til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Den franske Boelette i Avanture, som kommer sta Nyeyork, og er den 27de Julii indløben i Havnen Pessige, medbringer følgende Efterretninger: Canader vedvarende i Giering, som foraarsager stor Urolighed blandt Englænderne. Havannah har erklæret sig for uafhængig. Franskmændene som vare fordrevne derfra, ere tilbagekaldte og have igien erholdt deres Eiendomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Provindsen Caracas har ligeledes erklæret sig for ufhængig. Mulatten Rig ud var ankommen til PortsauPrince, hvor han har faaet Commanto over de Sorte. England. Vor Armee i Portugal bestaaer af fem Divisioner. Den første under General Spencer har sit Hovedqvarteer i Celerico; den anden under General Hil i Portalegre; der tredie under General Cote, i Guerda: den 4de under General Picton, i Pinhel, og den femte eller den lette Division under General Crawfurd staaer paa Tindad Rodrigo Kandten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Privatbreve sige om denne Armee: Lord Wellington har under sin umiddelbare Commando 20,000 Mand brittiske og 10,000 Mand portugisiske Tropper. General Hill commanderer et særskilt Corps paa 5000 Mand brittiske og 5000 Mand portugisiske Tropper. General Beresford, som støder til Lord Wellingtons venstre Fløi, har 10,000 Portugisere under sin befaling. J de forskellige Garnisoner befinde sig omtrent 10,000 Mand portugisiske Tropper blandet med nogle brittiske Detaichements, og desuden staaer en fuldkommen reguleret bevæbnet Milits til Lord Wellingtons Dispesition. Den 27de Julii afma scherede en Afdeling af det 2det Garderegiment under Oberstlieutenants Smiths Commando fra Londen til Portsmouth, for ufortøvet at afgaae til forstærkning for Lord Wellingtons Armeecorps i Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Den spanske Flaade i Cadix giør sig færdig, som det hedder, for efter Juntaens Tilladelse at afseile til Minorka.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Det hedder, at den franske Regiering forlanger, at de spanske og portugisiske Krigssanger skal modtages i England, isteden for at lade dem bringe over Frankrig til deres Hiem. Ministrene har alt raadslaaet derover flere Gange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Jtalien. Fra Neapolis er den 25de Julii afmarscheret 1000 Mand Ricrater, under Bataillonschef Destengos Commando, som ere bestemte til at complettere de neapolitanske Regimenter med, der staae i Catalonien. Fra den Kongl. Leie ved Piala er følgende Seir over Englænderne bekiendtgjort: Endeel af vore Transportskibe og 30 Kinonbaade vare sendte til Spidsen af Pezo. Fienden truede med at tilintetgiøre vor Convol, naar den blev samlet. 82 Seil, som bestod af Fregatter, Brigger, Corvetter og Kanonbaade, seilede ved Morgengry mod vores ved Pezzo formerede Linie. Hs. Maj. var Vidne til Englændernes Bevægelse, og giorde i Følge deraf sine Dispositioner. Han gav Commandanten for sin Sømagt Ordre til at giøre sig færdig til Slag, og General Pardoneux til at indskibe sin Division. Bag ved Ankerlinien lod han Divisionen Lamarque forsamle sig. Jmidlertid nærmede Fienden sig vor Linie og begyndte sin Jld. Vore Kanonbaade lod ham komme paa Kardetskskud nær, de varede de ham med sal. og Følge, understøttet af 14. Jldfralg fra Batterierne, at Fienden blev overøst med en Karderskhagel, og beskadiget i sin hele Takelage, maatte dreie af efterat have lidt et stort Tab, da alle vore Skud traf hans Skibe, saa at han maatte slæbe mange af sine Fartøier i Toug efter sig. Vi have kun 3 døde og 2 saarede Søefolk, hvoriblant een Officeer. Dette var følgen af Englændernes latterlige Trudsler, hvilke Steilianerne, som vare Øienvidner til Fegtningen, nu vil vide at skattere efter deres sande Værd. Under Actionen kastede Englænderne en stor Mængde Bomber og Kugler i Land paa Strandbredden, ganske nær ved Leiren. Grenadererne af Garden have opsamlet nogle og 50ve deraf. Veliterne af Garden, som for første Gang vare i Jlden, viste stor Koldblodighed, og rokkede ikke ud af deres Linier, omendskiønt Bomber og Kugler faldt bestandig ned imellem dem. Kongen er meget fornøiet med Land- og Søetroppernes gode Forhold, især med det 10de Linieregiment, som har viist sig dets gamle Berømmelse værdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
De Biskoppers og Domherrers Godser i den forrige Kirkestat, som have nægtet at aflægge Troskabsted, blive nu efter Keiserl. befaling sagde under Beslag. Selv føres de til Frankrig, for der at leve under Opsigt, og deres confiskerede Formue bliver anvendt til at atbetale den Gield, hvormed den forrige Kirkestat var belastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Tydskland. Fra Østerrig skrives under 1ste August. Vort Cabinet skal fra Serviernes Overhoved og Senat være tilkiendegivet: at Servierne forlange at blive regieret under en østerrigsk Prindses Lidelse, som vil vedligeholde deres Privilegier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Tyrkiet. Fra Portens Side bliver Krigen ført imod Rusland med største Anstrængelse, og den lader det ikke mangle paa Firmans, som erindrer den smanske Hær om deres Forfædres Tapperhed. Paschaerne befales gientagen at glemme deres Misundelse mod hinanden, og trues med den Calisiske Forbandelse, i modsat Fald. J Constantinopel var Mahomeds Fabne stukken ud, og Sultan Mahmud ville selv trække med i Feldten. Capitain Pacha er afseilet fra Constantinopel med en en Flaade til det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Sverrig. Den 6te August forsamler det hemmelige Udskud sig, som bestaaer af 12 Personer, nemlig: Af Ridderskabet og Adelen: General Grev Wrede, Stadsraad Baron Adlersparre, og Ridderhuussecretair Silfverstolpe. Af Præstestanden: Biskop Rolenstein, Biskop Nordin, og Professor Wykmann. Af Borgerstanden. Borgermester i Stokholm, Hallqvist, Berg, raad Rothoff og Grosserer Arswidson fra Gothenborg. Af Bondestanden. Anders Bengtson fra JellingbroJon Joransson fra Øeland og Erich Abers fra Vesterbothn. Den afdøde Konprindses Privatsecretair Kul berg er Secretair ved samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Blandede Efterretninger. Paa Høiden af Reval krydse 5 engelske Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Greven af Gottorps Reise skal blot have angaaet Familieanliggender. Han vil oppebie den fra Sverrig forventende Afgiørelse i Wittenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Dronningen af Holland kom den 26de Julii incognito til Lausanne, under Navn af Madame Durougsky og reiste videre den 27de til Secheron ved Gen. Mellem den chinesiske Regiering og Englænderne er udbrudt nye Misforstaaelser, da der igjen er dræbt en Chineser, som Regieringen beskylder Englænderne for Som en følge heraf ere alle det ostindiske Compagnies Skibe i Canton med deres Ladninger anholdte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
J den 805 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 39. 48. 42. 83. 88.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Bekiendtgiørelser. I efterstaaende ved den Kongelige Priserer. i Aarhuus paadømte Sager er saaledes kiendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
I Sagen: Söe-Premierlieutenant Ridder Ferry contra: Skibscapitain Samuel Cassan, Skibet. Susannah. (paakiendt den 7de August d. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Det af Skibscapitain Cassan förte og af Söe- Premierlieutenant Ferry til Samsöe opbragte. Skib, Susannah, med dets indehavende Ladning, tilkiendes bemeldte Lieutenant Ferri med underhavende Commando som god Prise. Rets-Omkostningerne udredes at Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
I Sagen: Kaperfører Peder Johansen Møller, contra: Skibscapitainerne Hayen og William Thornburn, Skibet The Mary and Betty. (paakiendt den 14de August d. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Det under nærværende Sag omhandlede Skib, The Mary and Betty kaldet, og sammes Ladning, tilkiendes herved Kaperförer Peder, Johansen Møller som god Prise. Retsomkostningerne af Prisen at udrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
I Sagen: Kaperförer speke Petersen, contra Skipper Olof Norin, Skibet Dristigheden, (paakiendt samme Dato.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-18
Det under nærværende Sag omhandlede, at Skipper Olof Norin førte Skib, DriftighePrise. Retsomkostningerne udredes af Prisen. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaper Reglementets 27 s., bekiendtgjöres af A. L. Schumacher, Priisrets-Secretair.