JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Hs Maj. Kongen agtede efter Forlydende idag (den 5te om Form, at afgaae fra Kjøbenhavn med Ægir" til Fredericia, for at begive sig til Hæren. Allerhøistsamme ledsages af Fodgarden; blandt Hans Følge findes Dhrr. Kabinetssekretair Kammerherre Tillisch, Kammerherre Berregaard og forskjellige andre høitstaaende Personer af Hs. Majestæts Omgivelser. (Flpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Fædrelandet" anseer det for ønskeligt, om det maatte behage Hs. Maj., inden Allerhøistsammes Afreise til Hæren, at udnævne en provisorisk Lokal=Bestyrelse for Slesvig, der kunde lægge Haand paa Hertugdømmets Organisation, eftersom Jnsurrektionen ophører, og referere og andrage dets Anliggender for vedkommende Ministre. Uden Tvivl vilde det ogsaa være ønskeligt, om Regjeringen kunde finde en Slesviger, som den kunde kalde til Sæde i Statsraadet, eller ifald en saadan ikke i Øieblikket var at finde, om den i det mindste kunde finde en Mand, hvis Raad og Bistand den indtil videre kunde benytte i de slesvigske Anliggender, hvad enten han kom til at fremtræde med en officiel Charakteer eller ikke, skjøndt det Første vistnok var det ønskeligste. Udenrigsministeren derimod syntes at kunne vedblive at beholde de holsteenske og lauenborgske Anliggenders Overbestyrelse, indtil disse Hertugdommers Forhold til Danmark var ordnet og endelig afgjort, thi dette vilde rimeligviis gjøre Forhandlinger med fremmede Magter, i det mindste med det tydske Forbund nødvendige, og henhørte altsaa, indtil videre, naturligt under Udenrigsministeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Hensigten med at den saakaldte provisoriske Regiering har sammenkaldt den slesvigholsteenske Stænderforsamling skal efter private Breve nok egentlig være den at faae voteret 2 Millioner Rigsdaler Cour. til at bestride Omkostningerne ved Krigen mod Danmark. Efter den slesvigholsteenske Stænderforsamlings Sammensætning er der nogen Sandsynlighed for, at den omtalte Sum vil blive bevilget; men naar den skal paalignes Borgerne og Bønderne i Hertugdommerne vil det sikkert møde store Vanskeligheder at faae den inddreven, og netop ved denne Leilighed vil det vise sig hvor stærke eller svage Rødder de slesvig-holsteenske Anskuelser have hos det egentlige Folk i Hertugdømmerne. (Flpst.)- De holsteenske og lauenborgske Mandskaber af begge kgl. Livgarder, der ifølge allerhøieste Ordre vare bestemte til at blive tilbage i Kjøbenhavn og forrette Vagttjeneste hos Enkedronningerne, have indgivet Andragender til Hs. Maj., hvori de, udtrykkende deres Troskabs- og Hengivenheds-Følelser for Kongen samt uden Forbehold forsikkrende, at ville tjene og kæmpe, selv imod deres Landsmænd, saalænge disse befinde sig i Oprør imod Hs. Majestæt, tillige allerunderdanigst bede om, ikke at vises nogen Mistro, hvorpaa de frygtede at see et Beviis, hvis de skulde forblive tilbage. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Foranlediget heraf, har Hs. Maj. Kongen, efter at meerbemeldte Gardere forinden af den tjenstgiørende Generaladjutant nøie vare blevne gjorte bekjendte med Allerhøistsammes Hensigt, i det forestaaende Felttog, at bruge dem ved alle Leiligheder, hvor det maatte findes nødvendigt, og derefter mundtligen, Mand for Mand, havde gjentaget Bevidnelsen af deres ubrødelige Troskab imod Hs. Majestæt, - allernaadigst tilladt dem at maatte følge med til Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
J "Fædrelandet skrives under 3 April: Af et Brev fra Altona erfare vi, at en dansk der stationeret Søofficeer bliver holdt tilbage som Fange af den provisoriske Regjering, under det falske Foregivende, at nogle tydske Embedsmænd holdes tilbage som Fanger i Kjøbenhavn. Det forekommer os at være de her tilbageblevne Embedsmænds Pligt, ved Bekjendtgjørelser i de offentlige Tidender at bevidne Usandheden heraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Kjøbenhavnsposten meddeler af et Privatbrev fra Hamborg af 31 Marts: "Friskarerne herfra Hamborg ere reducerede til et meget ubetydeligt Antal. Man gav nemlig de Første der meldte sig Geværer og 50 Mk. i Haandpenge. De solgte Geværerne og brugte Pengene. Nu leveres ingen Penge men kun Vaaben, og Følgen er at en Mængde ere traadte tilbage. Prindsen i Rendsborg sender alle Frivillige forud for at lade dem hugge ned og derved trætte Fjenden. - Folk og Blade her i Hamborg have efter Besættelsen af Als og Haderslev faaet lange Ansigter og skifte Tonen; Man taler nu om en Armee paa 50,000 Mand i Stedet for 7800, og kalder de Danske et tappert Folk. - J Altona slaaer Man rask Mønt af det kgl. Sølv med provisorisk Regjeringsstempel. - Vi Danske i Hamborg have ansøgt om Afskedigelse af Ministeren her, som har negtet de hjemreisende danske Officerer at skaffe dem Reisepenge". Fra Veile skrives under 29 Marts. "Paa Major Trepkas Opfordring afgaaer Borgerkorpset herfra Kl. 10 i Formiddag paa Vogne for at støde til Linien. Ogsaa hedder det, at Horsens Borgerkorps vil afgaae til Kolding."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Major og Kanalsecretair Mangor i Rendsborg, Broder til Justitssecretair Mangor i Kjøbenhavns Criminal= og Politiret, er af den provisoriske Regjering bleven opfordret til at anerkjende samme, men har som brav Mand svaret at det stred mod hans Pligt og Samvittighed. Han har derefter flere Gange begiært Pas, som er bleven ham nægtet og senest har Man under 27de f. M. svaret ham, at hans Skjæbne og faa Dage vil blive afgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
En Møllersvend, Hans Michaelsen, der har udtjent som Husar, yttrede Lyst ved det nylig skeete Opbud til, som Frivillig at deeltage i Fædrelandets Forsvar under Husarerne. Da hans Mester, Møller Hans Olsen til Nive Mølle, erfarede denne hans Beslutning, gav han med disse Ord – kan du vove dit Liv, saa kan jeg sagtens vove min Hest. - Svenden sin smukkeste Hest (kun 5 Aar gammel), til Brug i Tjenesteen. "Flpst." vil vide, at Man i Løverdags i Sønderborg har hørt Skydning i Sydvest og at der gik det Rygte, at der havde været en Konflikt mellem Dragonerne og en Friskare, hvorved 3 til 400 af Tydskerne skulde være blevne nedhuggede med et høist ubetydeligt Tab paa de Danskes Side. (Rygtet har hidtil ikke bekræftet sig.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Fra Ribe afgik i Søndags Lieutenant Siemsen, til Lygumkloster med en Afdeling Frivillige, der underveis blev forstærket med omtrent ligesaa mange slesvigske Landboere. De modtoges i Lygumkloster med aabne Arme og Hr. Siemsen har derfra afsendt 3 Arrestanter til Ribe, der endnu samme Dag tilligemed de tidligere arresterede Embedsmænd transporteredes videre til Kolding. J Tønder har Man erklæret sig for den oprørske Regjering, og Man skal have bemægtiget sig Amtskassen. Med Undtagelse af Embedsmændene ere Jndvaanerne næsten overalt i Nord- og Mellemslesvig danskfindede. Jndvaanerne i de slesvigske Byer klage meget over, at Man ingen danske Blade seer; de Rygter, som Oprørerne udsprede navnlig fra Kjøbenhavn, kunne saaledes ikke gjendrives. Vi vide ikke om dette er en Følge af, at Postgangen er standset eller om de oprørske Øvrigheder holde Bladene tilbage. - J Ribe er Man nu saa vant til falske Rygter og fremrykkende Friskarer, at Jngen troer dem. Ved Pastor Schøllers Bestræbelser er der oprettet en Staffetlinie langs hele Vestkysten, hvorved Jyderne kaldes til Hjælp naar behøves. (Ribe A.) Saamange Frivillige der end indkomme til Holsteen og Rendsborg - siger Hamb. Korr." - saa er den slesvig-holsteenske Styrke dog kun simpel: slet bevæbnet, med elendigt Fodtøi, et Artilleri, som er dannet af det jammerligste Materiale og med et Kavalleri, der neppe udgjør en Trediedeel af det danske. Og ere vi begeistrede, saa ere de Danske rasende" (og vistnok ikke mindre begeistrede).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Fra Flensborg har Tydskernes Anfører sendt Advocat Blaunfeldt lænkebunden til Rendsborg; Bogtrykker Kastrup, som skulde have været samme Vei, flygtede. J Haderslev skal oprettes et Lazareth paa 300 Senge. (Mil. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
En Bestyrer af en Realskole i Kjøbenhavn har tilbudt 20 Fripladser i sin Skole for Sønner af bortdragende Officerer, dobbelt saa mange hvis dygtige Lærere, ville tilbyde sig til deres Underviisning. Faaborg den 4 April. J et Brev fra Als af Gaars Dato hedder det: "i dette Øieblik angribe de Danske Holnis (et Toldopsynssted i Flensborg Fjord);med hvad Udfald vides ikke."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Nu, Aften Kl. 6 1/2, fortælles her, at Holnis, hvor der af svært Skyts kun skal have været 2 a 3 Kanoner, er i de Danskes Hænder, og at endeel Slesvigholstenere der skulle være faldne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Her tales om flere stedfundne Arresteringer i det Slesvigske og paa Als samt om, at et Brev fra sidstnævnte Sted til Oprørerne skal være opdaget og anholdt, samt Afsenderne, 2 Personer, hæftede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
En Skolelærer Berthelsen her fra Byen - den samme som i sin Tid maatte forlade Als fordi han var danskindet –, som for et Par Dage siden reiste til Als, har derfra meldt at have ladet sig optage blandt de Fædrelandsforsvarere som kommanderes af Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Det her oprettede frivillige Korps har valgt sig Toldkontrolleur Krigsraad Kauffeldt til Chef, og indøves hver Dag. Ogsaa Politiekorpset og de som dertil have sluttet sig, øves daglig i Excerceren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Odense. Da der som vi erfare ved den forestaaende Samling af Herregaardsskytter til et særskilt Korps, sandsynligviis vil være Mangel paa Skytter, men derimod Overflod paa Heste tillade vi os at gjøre de duelige Skytter i Kjøbstæderne, der ønske at tjene Fædrelandet i Farens Stund, men som hidtil maaskee have været raadvilde om til hvilket Korps de ville slutte sig, opmærksomme paa Hr. Jægermester Sehesteds Annonce i Tillægsbladet til denne Avis for Løverdagen d. 1 April, hvoraf sees, at Man med Glæde i Korpset vil optage Herrer, der skyde godt, om de end ikke kunne stille Hest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Af paalidelig Kilde have vi bragt i Erfaring, at 1ste Eskadron af 6te Dragonregiment laae den 4 April i Landsbyen Nübel 1 Miil S. V. for Appenrade, der er besat af Jnfanteri og Artilleri. Tønder havde samme Dag overgivet sig og blev besat af vore Tropper. Endeel Røvere, bestaaende af tydske Studenter og andre Vagabonder, have plyndret i den sydlige Egn af Appenrade, men ere flygtede; de løbe naar de blot see en Dragon. Nat og Dag patrouilleredes til begge Sider men intet opdagedes. Aarhuus Dragoner marscherede den 3die forbi Nübel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Jfølge et hertil ankommet Privatbrev opererede vore Tropper igaar 1 1/2 Miil fra Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
(Dagsposten). "Fædrelandet bekræfter, at Hs. Maj. Kongen imorges tidlig vilde afreise fra Kjøbenhavn til Fredericia med Ægir." Med Hs. Maj. følger Livgarden tilfods. Hestgarden er alt for et Par Dage siden afmarscheret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Departementet for de udenlandske Sager har igaar udstedt følgende Bekjendtgjørelse til Kjøbenhavns Børs: J Henhold til sin Bekjendtgjørelse af 31 f. M. har Departementet for de udenlandske Sager ikke villet undlade herved at bringe til offenlig Kundskab; "At man ifølge officielle Rapporter fra det Kongelige Gesandtskab i Berlin maa ansee det for utvivlsomt, at preussiske Troppe-Afdelinger koncentreres paa den nordvestlige brandenborgske Grændse, samt at Hannover og Brunssvig, efterkommende Preussens tidligere ommeldte Opfordring, allerede have samlet deres Kontingenter i Nærheden af Elben. Om nogen Overgang af disse Tropper paa holsteensk Gebeet er endnu Jntet kommet til Departementets Kundskab, hvorimod det, efter hvad der i ovennævnte Rapporter endvidere meddeles, ikke turde være usandsynligt, at Marschordre vilde blive givet, naar en samlet dansk Troppestyrkes videre Fremskriden i Hertugdommet Slesvig rygtedes. Den preussiske Regjering synes nemlig at betragte det som uundgaaeligt, at Masser af tydske Friskarer paa Efterretningen herom ville styrte til, og anseer i saa Fald den paatænkte Demonstration af nordtydske Regjeringstropper som det virksomste Middel til at forebygge deres Jndtrængen i det tydske Forbundsland Holsteen".
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Vi haabe - siger Fædrelandet i Anledning af denne Bekjendtgjørelse – at det udenlandske Departement allerede har tilkjendegivet den preussiske Regjering, at saasnart en preussisk Soldat sætter sin Fod paa dansk Grund, blive alle preussiske Skibe i danske Farvande opbragte og de preussiske Søstæder udsatte for ufortøvet at blive bombarderede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
-Korvetten Galathea" afgik igaar fra Kjøbenhavn sydpaa; Korvetten "Flora lagde ud og Kutteren Neptun" udgik af Nytløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
De igaar til Kjøbenhavn ankomne Rapporter fra Armeen melde intet Nyt; et Sammenstød havde endnu ikke fundet Sted og et fra Apenrade mod Vest udsendt Detaschement var intet stødt paa Hekla" afgik i Mandags fra Kjøbenhavn med 9de Jnfanteribataillon. De nordslesvigske Bønder agte at tage og besætte Tønder og forene sig med Friserne, der ere troe. Dannevirke" bemærker til den Efterretning i Berl. Tid., at de fyenske Dragoner med Lethed have taget Haderslev. "Det har tilvisse været let for dendanske Armee at tage en Stad som var sin Konge tro hengiven og modtog Hæren ikke blot med Velvillie men med jublende Glæde". Den 13de Bataillon, som rekrutteres fra Sydslesvig og hvem der af Oprørerne paaduttedes Deelagtighed i deres Brøde, har for at bevidne sin Trofasthed, begiæret at stilles fremmest i Hærens Rækker. (Dvk.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Nordslesvig kan paa en Maade ogsaa siges at være i Jnsurrection, men her er Jnsurrectionen af en ganske egen Natur og saare forskjellig fra Opstanden i det sydlige. Allerede længe har Embedsvælden været af den Beskaffenhed, at Folket følte sig trykket deraf. Dertil kommer nu, at med faa Undtagelser ere Embedsmændene tydsk, eller slesvigholsteenskindede og have derved længe krænket det Folk, som taalmodig tang. Men nu er Tiden omme, da Man lider og tier. Og her bliver det Pligt at opgive den tidligere Stilling, eftersom de tydskfindede Embedsmænd meere eller mindre aabenbart have fremmet de oprørske Bestræbelser. Det er allerede berettet, at flere Embedsmænd ere bragte i Forvaring. Men ogsaa blandt Sognefogderne findes der flere, som helde til den tydske Side, og selv Bønderne synes ikke længer at ville taale dem. Sognefogden i Hoptrup (tæt ved Haderslev), som har tilladt sig ligefrem insurrectionelle Handlinger, er paa Generalkommandens Foranstaltning bleven arresteret. Sognefogden i Lintrup, tidligere Stænder-Suppleant Petersen fra Foldingbro, er som bekjendt Slesvigholsteener af Sognets Beboere bleven afsat, og disse have strax skridt til Valg paa en Sognefoged. Amthuset har senere stadfæstet det. J Sandhed er det høist fornødent, at der ret snart gjøres noget ikke blot for at besætte de ledige Embeder, men for at reorganisere hele Embedstanden. Bønderne kunne vistnok besvære sig over meget baade gammelt og nyt, som Embedsmændene have bedrevet, og selv være nødt til at standse en Embedsmands stats fjendtlige Virksomhed, og vort Folk har i disse Dage viist, at det er roligt og ugjerne krænker den lovlige Orden, men betænkeligt er det dog at lade en saadan Tingenes Tilstand længe staae ved Magt. (Dvk.)– J "Dannevirke, skrives fra Haderslev under 4 ds. "Foruden Dr. Marcus bleve her paa Generalkommandens befaling iforgaars Postholder Jürgen Raben, Garver M. Gøhlmann og, som ovenmeldt, Sognefoged Erichsen i Skærrebæk, Hoptrup Sogn, arresterede og førte til Fæstningen Nyborg. Erichsen forsøgte, da han saae, at Man vilde bemægtige sig hans Person, at drukne sig, men blev indhentet og fremtrukket af Vandet. Dr. Marcus blev paa Transporten gjennem Kolding insulteret af sammenstimlede Folk, hvilket her misbilliges af Alle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
- J Veile Avis skrives fra Kjøbenhavn: Rygtet gaaer at saavel Engelland som Sverrig vil staae os bi. Angaaende Sverrig hed det igaar (den 31 Marts),at Forræderen, Prindsen af Augustenborg, havde opmuntret Kong Oocar til at angribe Danmark, men at Oscar havde sendt hans Brev til vor Konge, med Tilføiende, at 15,000 Mand stod til hans Tjeneste. Som Man veed, har Prindsen af Augustenborg kjøbt Godser i Sverrig, Slottet eller Hovedgaarden der skulle de svenske Bønder have brændt. Jgaar passerede igjennem Svendborg Sund 4 Kanonbaade, bugserede af et Dampskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Kammerherre Bille har fra Hekla" den 30 Marts tilskrevet Ærøboerne, at han mulig agtede at gjøre et kort Ophold ved Ærø og modtage Forsikkring om Ærø boernes velbekjendte gode Sindelag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Begeistringen for Fædrelandets Sag har i Svendborg, som overalt, gjennemtrængt alle Samfundsklasser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Jfølge en Beretning fra Slesvig vilde den danskfindede Advocat Blaunfeldt føre 200 Geværer ud fra Flensborg til Als, men blev greben dermed og bragt som Fange ind til Rendsborg. Meddelt) Jeg kan forsikkre Dem, Hr. Redakteur, at det ikke alene er i Odense, hvor Man daglig mindes om Krigen ved de gjennemdragende Militaire, at Begeistringen er stor, ogsaa her paa vor afsides Holm er Folket besjælet af Mod og Tillid til den retfærdige Sag. At Kammerherre Juul Brockdorf, har ladet sin Søn følge sit Hjertes Tilbøielighed og stille sig som simpel Dragon har ogsaa bidraget sit til at oplive Stemningen. Det virker altid gavnligt paa den menige Mand, naar Mænd af høi Byrd stille sig i deres Rækker, og hvem kunde bære et Navn, der mere er istand til at begeistre end Baron Christian, en ægte Descendent af vor udødelige Niels Juul. Gud bevare ham og Enhver, der drager Sværdet til Fødelandets Frelse; han lade dem bedækkede med Laurbær hjembringe Fredens Olieblad, De Faldnes Blod komme over Forrædernes Hoved. - Vort unge Mandskab drager syngende herfra, og de Ældre kappes om at offre deres Gods paa Fædrelandets Alter. For Øieblikket er tegnet: Dalby og Stubberup henved 700 Rbd., Mesinge c. 450 og Viby henved 300 Rbd., Man tør vente omtrent 1 1/2 Tusinde af Hindsholms 4 Sogne (Godseierne undtagne, der paa anden Maade ville vise deres Patriotisme). Vi samles ofte for at meddele hverandre hvad vi have erfaret og Krigsudrustningerne, og haabe snart at spørge, at Oprørerne maa have fornummet, at der er Kræfter i det danske Brød. Skade at der ingen Niels Ebbesen fandtes i Rendsborg, da vilde meget uskyldigt Blod været reddet. Blandt andre patriotiske Sange synge vi ogsaa nedenstaaende af en Danneqvinde forfattede. Sang for Danske. Danmark deligst Vang og Vænge, Lukt med Bølgen blaa: Op af Fredens bløde Gænge. Rask i Kamp du gaae! Luk dit Led for Tydskens Skarer, Med dit Sværd, trods alle Farer, Du for Retfærds Sag jo strider Og paa Herren lider. Skal vort Danmark ei forsvinde Nu af Rigers Tal, Saa bør Enighed os binde, Hindre Danmarks Fald. Vi maae offre Gods og Blodet, Reise atter Løvemodet: Længe nok det laae i Dvale, Nu det høit skal tale. Jydske Brødre kjækt sig stille For vort Land at døe. Mindre vi ei være ville Her paa Odins Øe. Hvad der er os kjært vi bringe, Rig og Fattig, Stor og Ringe; Af Begeistring Kinden gløder, Om end Hjertet bløder. Op for Danmark da at kjæmpe, Baade Høi og Lav. Sindets Stolthed maa Du dæmpe, Viis Dig kjæk og brav, Jngen blive nu tilbage, Gud vil give Kraft til Svage Til at bryde Tydskens Række Og hans Mod at knække. Qvinden kan sin Arm ei byde, Gud har gjort den svag; Hvad hun kan, hun glad vil yde For den gode Sag: Kraft og Mod hos Manden vække Og til Bistand Haanden række, For at redde Danmark Ære Vil hun Byrden bære. Hindsholm den 4 April 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
AVERTISSEMENTS. Fortegnelse over de Armaturgienstande og Hesterqviperingsdele, som ethvert Medlem af det beredne Jægercorps maa medbringe paa vedkommende Vaabenplads. Armaturgienstande. 1 Kugleriffel eller Buchsflint med dertil hørende Requisiter, saasom: Kugleform (Riflen maa lades med 1 a 2 Plastre efter Forflamningen, hvoraf følger, at Kuglen ikke maa være for stor); Krudtmaal, saavidt muligt anbragt i Krudthornet, en løs Visker og Kradser samt Kugletrækker passende til Ladestokken; Ladestok af Jern med Messingkolb eller af Metal, med Huulskrue til Visker og Kugletrækker, Krudthorn, Kugler, en lille Flaske Olie, 1 Par Reservepistons; 1 Skruekniv med Pistontrækker; Kaliberprop for at holde Regnen ude og til Kuglens Nedtrykning. 1 Skulderrem af sort Læder til Rislen (hvoraf Model medfølger). 1 Livgehæng med tilhørende Hirschfænger. J Ge hænget kan anbringes 1 a 2 smaa sorte Lædertasker. 1 sort Skindbrødpose, omtrent 9 Tommer i Qvadrat med tilhørende Skulderrem. Hesterqviperingsdele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Et Hovedtøi, enten indrettet som Cavalleriets med den dertil hørende Staldgrime, eller ogsaa almindeligt Hovedtøi med Slang, Bridon og Grime med Grimetøi. 1 Reserve=Kindkjæde, som føres paa Kopstykket. i Saddel, som bedes saa godt som muligt udstoppet med Krølhaar. 1 Mantelsæk med Pakpude. 2 Saddelposer. 3 Pakremme foran til at spænde Kappen fast, nogle Reservepakremme. 1 let lille Stalddækken med Dækkengjorde. 1 Par Reservehestesko og Søm, som føres i en Lomme paa Enden af Mantelsækken. 1 Strigletøi. 1 Fouragesæk bliver leveret. 1 Foderpose ligeledes. Comiteen for det beredne Jægercorps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
J Forbindelse med vore tidligere Avertissementer angaaende Organisationen af et ridende Jægercorps, bekjendtgjøres herved Følgende med Hensyn til Corpsets Uniformering og Armatur. Hver Jæger maa være forsynet med en Klædes=Knæ-Frakke af mørkegrøn Farve med opstaaende Krave, temmelig bredt Overslag og 2 Rader stærke Horn= eller overtrukne Knapper, mørke Pantalons med mørkt Skind indvendigt, Jagtstøvler, og om Livet en mørk Læderrem med Hirschfænger. Til Hovedbedækning er bestemt en graa Filt=Hat, som vil kunne erholdes hos Hattemager Kjeldskov paa Kongens Nytorv heri Staden og hvoraf en Model vil blive fremlagt paa hvert Samlingsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Kjøbenhavn den 31 Marts 1848. S. Danneskjold=Samsøe. C. Neergaard. J. Neergaard. Sehestedt-Juel. Sehested. J. Wichfeld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Af Pengebidrag til Oprettelsen af et modilt Corps er til Dato tegnet 19,311 Rbd. 3 Mk. 6 s. Til Understøttelse for de efterladte Familier er til Dato tegnet eengang for alle 386 Rbd. 3 Mk. 4 s. og 1 Td. Rug, samt i ugentlige Bidrag 25 Rbd. Committeen er fremdeles for hele Provindsen samlet hver Sognedags Aften fra Kl. 6 1/2 til 8 paa Raadstuen for at modtage fremtidige Anmeldelser saavel om Bidrag som om dem, der ville gaae ind i det mobile Corps. Odense den 4 April 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Committeen af 26 Marts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Den de Militaires efterladte Familier tillagte Understøttelse udbetales hver Mandag Formiddag paa Hr. Kjøbmand Muus's Contoir udenfor Frederiksporten, og hvor de Vedkommende have at afhente Understøttelsen. Odense den 5 April 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
Committeen af 26 Marts. Alpesangeren Hauser fra baiersk Tyrol med Selskab spiller i Aften og imorgen Aften i Tønnis Locale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-05
En bruun Saffians Pengepung med Staallaas er igaar tabt fra Gjæstgivergaarden i Skibhusene til Overgaden. Dens Jndhold var circa 10 Rbd. Den redelige Finder faaer en raisonabel Belønning paa Politikammeret. 24 3 duelige Skomagersvende kunne strax Mærk. erholde godt og stadigt Arbeide paa Fodtøi til Herrer hos Odense den 4 April 1818. 5. J. F.