JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Ved Lybek er til foraar at bekomme 50 til 60 sorte nuge Morbæretræer af 6 fod høy til 8 a 10 lybsk s., styykket efter sin størrelse. Jligemaade buske til hekker af til foeds høyde lybsk skilling.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Hos David Christian Porth logerer i Helsingøersgaden paa høyre haand, første dør fra adelgaden kan bekommes nogle de ægte Franske Renetter for billig priis, samme kan og faaes i mindre partier. 100 for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Hos maler Wohlert boende i klareboden er til førstk. flyttetid stue værelser at faae til leye liebhaberne vilde behage at melde sig hos eyeren som beboer salen.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Fyens ævret smør, i halvtønder og fierdinger, samt blaastribet dynevaar alen til adskillige priser. Er at bekomme hos Woltersen logerende i No. 5 ved Holmen.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Onsdagen d. 16 Febr. førstkommende om formiddagen imellem 9 og 11 slet, bliver Første Gang ved offentlig auttion opbuden, og om fornøyelig bud skeer til den høynbydende bortsolgt, Sr. Andreas Børgesens tilhørende gaard beliggende i Kattesundet. Videre kan sees af de trykte placater.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Fredagen d. 18 Febr. førstkommende bliver paa børsen imel11 og 12 slet ved offentlig auction bortsolgt som fra Westindien er ankommen: 67 forstaaer coffebønner No. 1 a 67, item 6 sække dito, som forhen ved auction er solgt men ey bleven af hendt, og er samme udi Hr. Etatsraad von Hemerts gaard i Høybroestrædet forinden auctionen udi øyesyn at bekomme.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Paa hiørnet af Canalen og kongens nye torv er værelser strax til leye med stalderom og remisser.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Hos Postmester Jacobsen ved Stranden, ere værelser i 3die etage uden meubler til Paaske for en ledig person, til leye at bekomme, som og i første etage værelser med meubler.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Torsdagen den 24 Febr. førstkommende om formiddagen k. 8 slet, skal ved offentlig auction bortselges endeel Caps vine, rom, prydssing, En leedig toclast, endeel Tamarin, samt cardemomme med videre efter catalogi nærmere formelding, Capit. Adolph Jenners fallitboe tilhørende, udi bem. Capit. Jenners værelser i Hr. Commandeur Arkyleyes gaard paa Christianshavn ved Knippels broe, hvor Catalogi, saavelsom hos procurator Flindt i store Færgestrædet kan bekommes.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Tirsdagen d. 8 Mart. førstkommende bliver, paa børsen om formiddagen kl. 11 slet public bortsolt 6 a 800 fader raae brun sukker. henved 4000 pd. pimento. Conditionerne bliver paa auctionsstædet bekientgjort, hvor og prøverne kan tages i behagelig øyesyn. Thi vilde de lysthavende sig til berørte tid og stæd indfinde. Hos Brøgger Johannes Borup paa hiørnet af broelægger og knabroe strædet bliver til paaske den anden etage ledig, hvor Sr. Rothe et Bredahl logerer, saa er og i 3 etage 4 a 5 værelser tillige at faae til leye der kan og faaes stalderum og vognremiser om forlanges.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Hos Lauriz Gielstrop i vimmelskaftet er til paaske, værelser med stalderum og remiser for en familie til leye.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
J den gaard bag børsen imellem Statsr. Wewer og salt-Compagnie er for et herskab eller en fornemme familie for- og sidehuus med eller uden stalderum og remiser til paaske tilsleye. For en samilie er comode værelser nær ved Slottet at faae tilleie i stalderum til 4 heste og en vogneremise om forlanges, hvorpaa anviisning gives her i bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Dersom nogen til 11 Jun, behøver paa got huuspant følgende Capitaler; en paa 3600 Rdr. heelt eller adskilt, en paa 1240 rdr. en paa 1260 Rdlr., en paa 1250 Rdlr. kan faae efterretning derom i bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
En galiot paa 36 Commerre Læster næsten nye med al sin tilbehør og inventarium i Complet og godstand, er at faae tilkiøbs og vilde liebhaberne behage at addressere sig til Skibsbygmester, Sr. Olle Gad paa Christianshavn, som foreviser Galliothen og om kiøbet kan accordere eller til eyeren Malthe Bruun paa Svaneleiegaard paa amager.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 30 Dec. sidstafvigte var paa kongens nyetorv bleven funden et sølv Lommeuhr, hvilket herved bekiendtgiøres paa det at den, som samme har tabt, kan melde sig høyædle og velbaarne Hr. Generalmajor von Leuenburg som Chef for det Holsteenske gevorbene Jnfanterie-Regiment, da han kan vente, at dette uhr hannem bliver extraderet, naar han sig behørig legitimer. J Mad. Schiøttes iboende gaard paa nye torv bliver til paaske værelser med videre for 2 samilier til leye med stalderum til heste, som forlanges) Eu No. 13. 4 GouVe Go DeutscheCopenhagener SostHeitungen.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Montags, den 14 Februarii. Rom, vom 15 Januar. Se. Pabstl. Heiligket haben den Medicis und allen Personen, die Jhnem in der Krankheit beygestanden haben, sehr reiche Geschenke gegeden. Der Marquis von Stainville har dem Padste Nachricht von der neuen Declaration gegeben, die der Allerchristl. Kong in seinem Lit de Justice, wegen der Bulle Unigenitus, har protocolliren lassen. Se. Heiligket sagten zu diesem Minister: "Die Unruben, welche die Franzosische Kirche, seit so langer Zeitzerruttet, haben mich sehr geruhret. Jch haberes für die ruhmlichste und nuslichste That angesehen, die selden stillen zu konnen. Jn dieser Absicht habe ich das Breve ausgefertiget, von welchem ich geglaubet habe, dassees solchen heilsammen weckbefordern konte. Wenn der Erfolg damit nicht ubereinstimmen solte, so muste man daraus schliessen, das die Sache uder menschliche Krafte gewesen sey, und das Gott selbst sich vorbehalten habe, diesen Zerruttungen ein Ende zu machen. Jch werde mindestens den Trost mit ins Grab nehmen, das ich, dieselden zu dampfen, alles gethan habe, was mir menschlicher Weise als möglich vorgekommen ist. Das Publicum har niemals anders, als unvollkommen, gewust, zu welchem Grade der Pabst von den Streitigkeiten betroffen worden, welche die Constitution Unigenitus erreget hat. SeHeiligket hatten in der Zeit, da Sie noch Cardinal waren, ein Werk uber diese Materie angefangen, das Sienur etlichen Personen, die mit Jhnen am vertrantesten waren, mitgetheilet haben. Man weis auch, das Sie noch, seit Dero Gelangung zum pabstlichen Stuhle, daran gearbeitet haben; doch hatten Sie vest beschlossen, das dieses Werk, so lange Sie lebten, nicht ans Licht kommen sollte.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Paris, vom 27 Januar. Der Marquis de i Hopital ist in der Nacht vom 19ten auf den 20sten zu seiner Russischen Ambassade abgereiset, und nimmt seinen Weg uber Wien und Warschau. Mit einem Courier von dem Grafen d'Affry, har der Hof die Ab schrift eines Zeugnisses von der Theilnehmung, der Generalstaaten an dem, was dem Könige seit den 5ten dieses Monats unglückliches und glückliches betroffen har, erhalten. Derselbe Courier har auch die Abschrift eines sehr rub renden Schreibens mitgebracht, welches der Oberste York, Envoye Extraordinaire von Gross britannien im Haag, an den Grafen d'Affryuber die grose Eraugung des obbemeldeten Tages abgelassen hatte, nicht minder die Abschrift, der bestichen und verbindlichen Antwort, dieihmunser Minister darauf ertheilet hat.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Persolg des Verzeichuisses der vorgekommenen merkwürdigsten Begebenheiten des 1756sten Jahres. APRILIS. Den 1sten dieses Monats ward in Constantin opel der Grosvizir, Said Bassa, abgesett, und nach der Jnsel Sanchio verbannet.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 2ten bekam der Englische Admiral ByngBefehl mit 10 Schiffen von der Linie zur Beschuzung der Jnsel Minorea atzugehen.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Jn der Nacht vom 2ten auf den 3ten wurden in der Gegend Cøln 2 Erderschutterungen, verspuret. Den 3ten begaben sich die Hessischen nach England bestimmten Truppen auf den Marsch. Den 5ten ging der Admiral Byng mit seiner Escadre unter Segel.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Am 6ten liefe zu Hannover der Befehl ein das 12 Bataillons Hannoversche Truppen, und 2 Compagnien Artillerie, nach England kommen solten.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 8ten ging eine Franzosische Escadre von 12 Kriegesschiffen und verschiedenen Fregatten, und dem Commando des Hr. de la Galissonnier, nedst 50 Transportschiffen, auf welchen sich 25 Bataillons Truppen unter dem Commando des Herzogs von Richelien befanden, von Toulon nach Minorca ab.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Am 11ten geschabe zu Qvedlingburg die Jnthronistrung der Kongl. Preussischen Prinzessin Amalia zur Abtissin. Den 12ten ward die Erbprinzessin von Coburg von einem gesunden Prinzen glücklich entbunden. Den 13ten gebahr die Prinzessin von Condee einen Herzog von Bourbon.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 14ten hatte man zu Venedig ein Erdbeben, und an demselden Tage langten zu Toulon 2000 Matrosen von Genua anDen 15ten ging der Englische Admiral Holbourn mit 6 Krieges, und 7 mit Truppen besetten Transportschiffen von Plymouth ab. En bedeckte die letteren, melche nach America gin gen bis zu einer gewissen Hobe, und stiesse sodann zu der lotte vor Brest. Den 17ten that ein Erdbeden zu und bey Algier grosen Schaden. Desselben Tages er theilte der Konig von Portugal, nachdem er bisher in Hütten hatte wohnen mussen, zum erstenmal in einem holzernen Palais Audienz. Den 18ten langte die von Toulon abgegangene Franzosische Flotte vor Cindadella, an Minorca, an, und die Truppen gingen da seldst, ohne den geringsten Widerstand vorzusinden, ans Land, nachdem alle Englische Truppen sich von dort nach St. Philipp gezogen hatten. Auch ward Venedig wieder durch ein Erdbeben. erschuttert, welches nicht minder den 19ten geschabe. Den 22sten wurden 1000 Mann Portugiesischer Truppen nach Paraquay abgeschikt. Den 24sten befande sich der Erbprinz von Braunschweig an Bord der Englischen Transportflotte vor Stade. Den 25sten brannten zu Bønstadt uber ein halbes 100 Hauser ab.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 26sten fing man an, die Preussischen Exercitien bey den Englischen Truppen einzuführen, und desselben Tages verstarb die Mutter des Grosssultans.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 27sten war zu Lissabon abermals ein Erdbeben, auf welches 3 leichte Erschütterungen, folgten, die man auch in dem Reiche Granada spurte.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Den 28sten ward Mustapha Bassa zum Turkischen Grossvizir proclamiret; an diesem Tage vori en Jahres aber ward, wie man ist erst erfuhr, die Stadt Quito, in Peru, durch ein Erdbeben zerstoret. Den 29sten endigte sich zu Stade die Enschiffung der Hessischen Truppen, und Den 30sten musten zu Jerusalem die Rømischkatholischen Christen viel leiden.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
NOTIFICATION. Jn der kleinen Grunstrase, bie erste Porte zur rechten Hand menn man von der Landmarkt einkomme, isk für izige Zeit in den Enpfropfungshause Plet für 6 Kinder, sie werden versorgt mit Pflege und Medicin, ohne etwas dafür zu bezahlen; Sollte fich demnach jemand sinden, welche nach som viele glucklich gethane Proben ihre Kinder wollen die Blattern eipfropsen lassen, so konnen selbige da auf der Stelle an Mons. Kruse, abgeliefert werden.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
AVERTISSEMENS. Auf das Königl. Gestift Walloes Guth, in ein Haus genannt Almiss mangehuus in Endeslow Pfarre, ist Waldvoigt Johann Penning, welcher ein alter Mann war, für kurzer Zeit mit Tode abgegangen, und mar ein Wittwer da er hier und in Diensten kam, ohne hier umher gros bekannt zu seyn, aaber nach Bericht soler als Jageroder Schutze anf unterschiedliche Stellen, gedient haben, wie auch bey die Grafschaft Holsteinburg, hier in Seeland, und sollgeburtig seyn ans Hannover; Dessen tödtlicher Hintritt, obgleich er nu wenig nachgelassen, hiemit bekannt gemacht wird, das die Credi und Debitores, wie auch Erbeen, mit gultige Beweisebey den Theilunge und Amtsvervalter Jens Rosted auf Billesborg bey Walloe zu gesetsmassiger Zeit emstellen, wobey dieses gesest wird, das die Theilung für das erste in die Gerichtsstube in Herfølge auf das Gestiftsguth den 4 Jnn. 1757 vorgenommen wird. Zugleich wird bekannt gemacht, das nach dem sel. Mann eine Tochter, ist, genannt Antoinette Maria Penning, welche sagt, das sie verheyrathet sey, aber nicht weis wo ihr Mann ist, ob er noch am Leben oder gestorhen sey, sein Nahmeist Peder Mach, geburtig ans Hansyn in Holstein, mo sein Vater selbiges Nahmens ist Doctor gewesen; Dieser thr Mann soll ein Gartner von Profesion seyn, und bey Hr. Justitsrath Salder in Neumynster vor 7 Jahren gedienet haben, aber darnach da sie mit ihm verheyrathet ward, soll er Renter gewesen seyn und in Holstein im Qvartiere gelegen haben, aber nack dem har man erfaren, das er soll Musquetair und in Rensburg, einquartiert gewesen seyn, wovon sie doch keine rechte Kundschaft hat. Deswegen, so er annoch am Leben ist, wird ihm gemeldet, sich für die Theilungscommission cinzufinden und als en Erbe af Seiten seiner Franen zu legitimiren; Sollte eine Civil- oder Militairobrigket Nachricht wegen ihm einsenden, mit Porto af seineRenung, so macht man sich ihnen verbunden zu allen Gegendiensten. Mittwochs den 16 Febr. des Nachmittags zwischen 2 und 4 Uhr, wird durch offentliche Auction zum andernmal augeboten, und wenn belibiger Both geschiehet ohne fernere Auction verkauft, der sel. Mad. Klökers Erben zugehørig grundgemauertes Haus in der Neustrasse, mehr Nachricht geben die gedrucken Placate. Sollte sonst jemand, belieben benanntes Haus unter der Hand sich zuzuhandlen, belibe sich an den Hr. Canzelleyrath Mangor in der Hochbrückstrasse zu addressiren. Die auf den 18 Februar publicirte Auction uber 40 Sacke Westindische Caffecbohnen, 2 dito Levantische dito, 48 Haute Lycker Sohlleder, soll nun Tages vorher als Donnerstags den 17 dito wischen 11 und, 12 Uhr, auf der Börse gehalten werden, und sind die Waaren noch in Heret Oberstlieutenant Schaffelitzky Behausung nu bese hen auf der Ecke von der Kausmacherstraise und Klarebuden.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Freytags den 18 Febr. Nachmittags zwischen 2 und 4 Uhr, soll ohne wettere Auction absolut verkauft werden, Mad. Charlotte Amalia von Hams zugehøriges Haus in der St. Petristrase, welches nach die den 11 Oct. geschehene Taxirung bestehet zur Strase von 3 Fach, 3 Stockwerk hoch, Maur und Bindungswerk, mit Keller, und eine Spitze uder dem Hause; Jm Hofe ein halddach Hans auf 3 Fach, 2 Etagen hoch, Maur- und Bindungswerk mit Keller, hinter dieses ein Seitengebande auf 2 Fach, worunter ein Locum, ein mittelmassiger Hofraum geflastert, uberall in den Zimmern 6 eiserne Ofen, mit alle nagelfeste Appartinentien. Donnerstags den 24 Febr. Vormittags om 8 Uhr, soll durch offentliche Auction verkauft werden, ein Theil Capsweine, Raum und Prydsing, ein lediger wey last, ein Theil Tamerin, imgleichen Cardemomme &c. nach Unterricht der Catalogi, Capitain Adolph Jenners Fallitbude zustandig, in ben, Capitain Jenners Zimmern in Hr. Commandeur Ackeleyes Hof auf Christianshaven bey der Knippelsbrücke, allwo die Catalogi wie auch bey Procurator Flindt in der grosen Fargestrasse zu bekommen seyn.
Berlingske Tidende, 1757-02-14
Auf dem Königl. privilegiirten Assistenzhause wird den 14 Martii offentliche Auction gehalten, uber die da vom 11 Jul. 1755 bis zum 12 Jan. 1756 eingesette Pander, welche nicht von den Angehørigen meder eingeldset noch vernenert worden, bestehend von Gold, Silder, schne seidene und wollene Kieider, feine Leinewand und Deckeng, imgleichen Kupfer, Messing &c. Jn der Königl. allergnadigst privilegieten Hopfnerischen Handlung ist zu Kauf: Caffee, Thee, Chocolade, weisser Zucker, Candissucker und Pudersucker in Sorten, in kleinen Gewichten. Reis, Sago DinkelMannaHirse- und Perlgrune, Englisch Mehl, Rosinen, Corinthen, Schwetschen und seine Gewürgen; Hamburger, Rinderbrüsie, Westphalische Schinken und Würste, Holl. Heringe und Salzaugurken; Feine Capern, Oliven, An chosen, Augurken, und Sallathl in grose und kleine Glaser. Trinkliqueren und Riechwassern in Sorten &c. alles in billige Preise. Bey Postmeister Jacobsen am Strande sind Wohnungen in der dritten Etage ohne Meublen zu Ostern für eine ledige Person zur Mietde zu bekommen, wie auch in der ersten Etage Wohnungen mit Meublen. Jn der Amalienstrasse bey den Steinhanermeister Pfeiser in seinem neuerbaucten Hof sind im Vorderhause, die Logementen in der 2ten und dritten Etage für eine Herrschaft mit oder ohne Stalraum und Wagenremise zur Miethe zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
No. 14. Ad Borge Kiøbenhavnske Danske OstVilender. Fredagen den 18 Februarii. Paa K. H. A. . . . A. H. H. K. H. H. K. H. Dantzig den 5 Febr.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
J Morgen skal alle Preussiske Tropper, saavel de der ligge i Kønigsberg, som i Egnen deromkring begive sig paa Marchen til Tilisit, for at leyre sig ved de Preussiske Grændser, og have Øye paa de Russiske Troppers March og Bevægelse. Disse Kongel. Preussiske Tropper bestaae af 36000 Mand, og have, efter Forlydende Ordre at gaae Russerne i Møde, og angribe den saasnart de nærme sig til de Preussiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Vien den 29 Jan. Hs. Majestet den Russiske Keiserinde haver ladet giøre Ansøgning hos Republiqven Pohlen for den første Colonne af de Russiske Auxiliair=Tropper, som bestaaer af 39000 Mand, angaaende at Republiquen for reede Penge vilde drage Omsorg for at skaffe dette Corps behøvende Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Toulon den 14 Jan. Som man fornemmer, saa har Hoffet udgivet Ordre, at de 5 Krigskibe, som ligge paa den store Reed, skal ufortøvet gaae under Segl. Dette stadfæster i visse Maader det udkomne Rygte, at 8 Engelske Fregatter skal paa nye have ladet sig see i den Midlandske Søe, og der forurolige de Franskes Handel og Skibsfart.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Marseille den 18 Jan. J disse Dage har en af vore Capere her opbragt et Skib, som kom fra London og havde en Ladning inde, som vurderes paa 52000 Pd. Sterl. Men som samme Skib var efter neutrale Folkes Befaling og paa deres Regning, saasom Jtaliener, Piemontesers og andres som boe til Genua, der sammesteds hen bestemmet, saa troer man ikke, at det bliver declareret for en god Prise. Derimod er ligeledes den Efterretning indløben, at 4 af vore fra Smirna og andre Levantiske Søe=Havne kommende Skibe, lad dede med Caffe, Bomuld og andre Vahre, ere nyligen faldne de paa Høyden af Maltha krydsende Engelske Fregatter i Hænderne, hvilket er ikke en ringere Forliis for vore Handelsmænd.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Dresden den 1 Febr. Fra dette og andre Stæder her i Churfyrstendommet bringes en stor Deel Provision til Lausitz, eftersom man forudseer, at Krigs-Operationerne vil uden Tvivl begynde fra denne Side af. Kongen af Preussen maa enten agere de fensive eller forekomme den fiendtlige Arme med Felttoget, men hvilket det bliver er endnu uvist at sige. Man veed alleene, at Tropperne ved deres Udmarch af Vinter=Qvarteererne skal saaledes udbrede sig, at de kan være stillede imod de Østerrigske, saavel mod den Saxiske som Schlesiske Side, paa det de kan være i Stand til med Magt at vende sig derhen, hvor der kan synes nødvendigt. Foruden adskillige Regimenter, som Hs. Preussiske Majestet har ladet defitere til Ober=Lausitz, skal endnu følge et andet Corps, hvilket har Ordre, at tage samme March. Printzen af Brunsvig=Bevern har ligeledes begivet sig derhen med hans Broder, som for kort siden har taget Tieneste hos Hs. Majestet. Nogle Efterretninger tilholde, at Hs. Majestet agter at giøre en Tour til Schlesien, for at eftersee Armeens Tilstand under Feltmarchal Græve af Schwerin, og med ham at tage de beste Messures angaaende den forestaaende Campagne fra denne Side af. Af de adskillige Anstalter, som giøres, og af det store Antal af de forsamlede Artillerie Heste og andre til Bagagens Transport, slutter man sig til en hastig Afmarch, og at Kongen ikke har i Sinde at bie efter at blive angreben, men meget snarere haver paa nye foresat sig, at forekomme den Østerrigske Armee, og aabne Felttoget paa det fiendtlige Territorio, for derved at befrie Saxen fra et dobbelt ellers uundgængeligt Onde, hvilket vilde komme over samme, dersom den Preussiske Armee ikke stræbte efter, at holde Fienden borte fra dette Lands Grændser.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Petersborg den 12 Jan. Den Engelske Minister, Hanbury Williams, lader sig, uagtet han igien er bleven restitueret, kun lidet see. Han har slet ingen Underhandlinger at afgjøre ved Hoffet, men venter daglig sin Rappel. J disse Dage er paa det Keyserlige Pallads holdt et Geheime Staatsraad over de fra Feltmarchal Apraxin indsendte Depeches angaaende de Forhindringer, der have givet Anledning til, at de 2de første Colonner af de Russiske Tropper endnu ey ere af marcherede. Da nu Hs. Keyserlige Majestet er sindet at anvende alle Kræfter paa, at rødde de Hindringer af Veyen, som ere Aarsag til denne Forhaling, saa har Hs. Majestet udstæd Ordre til de tilgrændsende Provintzer, at samme skulle anskaffe saameget Korn og Mund=Provision, som mueligt var, og bringe det til de Steder, som Armeen paa sin March igjennem Lithauen passerer. Man siger tillige, at, hvis der paa ermeldte Steder ikke kan tilveiebringes saamegen Forraad, at Armeen kan paa eengang marchere i heele Colonner, den da i mindre Divisioner skal oprykke.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Udtog af en Skrivelse fra Haag den 5 Febr. J disse Dage var den Engelske Gesand, Hr. Pork, og den Preussiske Hr. von Hellen, enhver for sig i Conference med General=Staterne. Man har siden den Tid tilforladeligen fornummen, at begge disse Ministre have i deres Herrers Navne erklæret, " at saasom nærværende Omstændigheder, og de af Frankrige gjorte Truseler, i Henseende til at vil anfalde Hs. Storbrittanniske og Hs. Preussiske Majestets Stater i Vestphalen, udfordrede, at man maatte være betænkt paa samme Staters Conservation, havde begge deres Majesteter fattet den Slutning, ufortøvet at forsamle en Høservations Armee, for at beskytte samme deres Lande, og da det maaskee i Henseende til Omstændighederne kunde udfordres, at denne Armee maatte nærme sig til Republiqvens Grændser, saa havde Høystsamme eragtet nødigt, derom at give Deres Høymægtigheder Efterretning. Man siger, at den Franske Minister, Græve d'Affry, har afsendt en Coureer til sit Hof med denne Erklæring, i Følge hvilken, det, som tilforn har kun været en blot Gisning, har nu sin fuldkomne Rigtighed. J Følge en med Posten i Gaar fra en vis Haand i Bryssel erholdt Skrivelse skal den Franske Armee d. 20 hujus have begivet sig paa Marchen, som blev tagen igiennem Bryssel. Men da andre Breve fra Paris ikke stemme hermed overeens, saa kan man endnu intet tilforladeligt sige i denne Sag. J General-Staternes Forsamling er det Forslag indsendt, at man efter andre Magters Exempel skulde forbyde Kornets Udførsel af Landet. Da Paris den 1 Febr.
Berlingske Tidende, 1757-02-18
Hertugen af Bouision har i bemelte Hertugdomst en 6. Ugers Tid hvervet et Regiment paa 2400 Mand, over hvikket Hs. Majestet har til Oberst udnævnet Prinzen af Bouillon, en Fætter af foromtalte Hertug. Fra Dynkirken meldes, at Capitain Dhont, som commanderede Caperen, Græven af St. Germain, haver borttaget en stor Deel Engelske Skibe. Den 27 hujus bleve 16 af Parlamentslemmerne, som ikke vilde igien antage deres qvikerede Pladser, relegerede paa henved 30 Mile fra denne Hovedstad, og det, som man siger, paa en Tid af 3 Aar. De fornemmeste iblant dem er Prædde at, Dubois, Dechont des Enquetes og Requetes. De have kun havt 24 Timer til at lave sig til udi, og det blev dem udtrykkeligen forbuden, enten at gaae ud af deres Huuse, eller at tale med nogen om noget, uden det, der sigtede til at indrette deres Huus=Sager. Vagt-Of ciererne, som bragte dem Lettres de Cachet forlod dem ikke heller, førend de efter Ordre havde ført dem 20 Mille fra Paris. Denne Efterretning bragte i Begyndelsen mange Mennesker i en Slags Bevægelse. Fire eller fem Procureurs, som anmeldede sig til Audience ved det store Kammer stode Fare for, at blive ilde begegnede, og man er meget bange for en Slags Uorden. En stor Deel af de øvrige Herrer, som have ved gret sig ved at antage deres Betieninger igien, vente samme Skiebne. Alle Ting ved Parlamentet ere udsatte, Præsidenterne og Raadsherrerne forsamle sig vel alle Dage som Morgenen Kl. 7 til Audience, men ingen lader sig see, saasom Parterne have bekommet deres Sager tilbage.