Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-29
Dersom de militaire Transporter og Natural leverancer til den staaende Armees Fornødenheder medføre de samme Uleiligheder og Byrder for Landmanden i Danmark, som den anførte Tale viser at have været Tilfældet i Polen, og derom kan neppe nogen Saakyndig tvivle, da synes det rimeligt, at de samme Midler ogsaa i Danmark maatte være anvendelige, for at afhielpe dem. J det ringeste bliver ovenanførte Tale et afgjørende Beviis for, at en oplyst og fri Nation, hvis betydeligste Næringskilde, ligesom Danmark, Agerdyrkningen er, har anseet de militaire Transporters og Naturalleverancers Forandring til bestemt, taalelig Pengeafgivt, som en stor Lettelse for Landmanden og gavnlig Jndretning for det Almindelige. Lydeligen hører jeg den Jndvending, om end Soldaters Brød kunde anskaffes ved Licitation; hvorfra skal da det fornødne Høe og Halm til Hestene tages, naar Naturalpræstationerne af disse Fornødenheder ophørte, Ganske kort kunde Forfatteren svare: Paa samme Maade, som i Polen. Men da Hs. Excellence, Grev Mostowski, ikke melder et Ord derom i hans ovenanførte Tale, saa formenes, at Fodfolket kunde indqvarteres i alle Statens Kjøbstæder, forholdsmæssig, efter deres Størrelse, hvor de fornødne Fødevare aldrig kunne mangle, saalænge disse fandtes i Landet, og hvor der upaatvivleligt snart vilde indfinde sig Entrepreneurer, for at forsyne de Militaire med alt, hvad de behøve. Cavalleriet kunde fordeles paa store Avlsgaarde, især saadanne, som drives uden Hoverie *), hvor disse Tropper vist med Glæde vilde blive modtagne for meget billig Betaling, især dersom det kunde tillades, at baade Karlene og Hestene, som hver især fra Ungdommen ere vante til Avls drift, maatte tage Deel i Markarbeidet, hvorved de neppe, under skaansom Adfærd, kunde tabe noget af deres Duelighed til den militaire Tje Denne Jdee er ikke et nyt Foster af Forfatterens egen Hjerne, men den er hentet fra vor afdøde dybttænkende Tyge Rothes Landvæsenssystem, 1ste Deel, Pag. 235. neste hvilket synes at være bevist ved de nationale Karles og Hestes Brug, paa samme Maade, i den Tid, de ikke gjøre Tjeneste. Paa en saadan stor Gaard, hvor Eieren eller Forpagteren, istedetfor lønnede Tjenestefolk, fik Cavallerister, og istedetfor egne Arbeidsdyr og Malkekøer fik Rytterheste, kunde, uden stor Bekostning, gjøres Indretninger for Staldrum til Hestene og Natteleie til saa mange Karle, som vare fornødne, saavel til Hestenes Oppasning, som Gaardens øvrige Arbeide. De muligen overflødige Folk kunde paa lignende Maade indqvarteres i nærmeste Bønderbyer. Paa Avlsgaardens Marker vilde ikke mangle fornøden Plads til militaire Øvelser. For Dhrr. Officierer vilde let findes Leilighed paa Hovedgaarden. De heraf flydende Fordeele maatte blive at baade Folkene og Hestene kunde paa Stedet forsynes med al fornøden Underholdning og Pleie, at Gjødningen anvendtes, hvor Foderet blev produceret, til Jordernes større Frugtbarhed; at alle Transportomkostninger sparedes, og at mange Bønderkarle, istedetfor det dem lidet gavnlige Kjøbstædlevnet, rimeligvis af en duelig Avlsbestyrer kunde lære meget, deres egentlige Haandtering vedkommende, som de ikke hjemme havde seet, og maaskee ellers vanskeligt kunde faae at vide. Foruden de Kjørseler, eller Friægter, som kunne forefalde ved Krigsammunitions eller militære Corpsers Forlægning fra et Sted til et andet, samt den staaende Armees Forpleining i Fredstider, gives der endnu adskillige andre militaire Fri ægter, saasom de aarlige Søe- og Landmilice-Sessioners Befordring fra Sted til andet, Districts chirurgers, Lægdsforstanderes, Lægdsmænds og Sognefogders Transport til Sessionerne, samt militaire Personers Afsendelse i et eller andet Ærinde fra Sted til andet. Disse egentlig militaire Friægter, som ofte paabydes i Landmandens travleste Tid, bør, saavidt mueligt, bestrides af de i Kjøbstæderne beskikkede Vognmandslauge, ikke som Friægter, men for en taalelig Betaling, som med Hensyn til Fondet, hvorfra den skal tages, billigen bør nedsættes til Totrediedele af den Vognleie, som, efter Lovene, kan fordres af private Personer.