JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
De ærede Huusbonder og Madmødre som til 1ste Mai d. A. maatte være Tjenestetiender behøvende, og hvoraf flere Huusjomfruer, 2de Avlsforvaltere samt endeel Piger, Karle og Drenge have anmeldt sig, bedes snarest muligt derom at henvende sig til Undertegnede. Ligeledes anmodes de Tiender af alle Klasser der til ovenberørte Tid maatte være Tjeneste søgende, snarest muligt at melde sig med deres Skudsmaalsbøger eller andre Legitimationsbeviiser. – For 2de unge Mennesker af god Opdragelse, som have Lyst at lære Handelen, er Emploi ledig til 1ste Mai d. A. Colding, den 21de Januar 1844. N. Møller, Fæstemand, boende hos Hr. Bager Brandt Foreningen for Kunstens Opmuntring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Fra bemeldte Forening har jeg modtaget Planer til Subskription paa smukke Brevsigneter, i gothiseller Skriftstiil, forbunden med en betydelig gratis Gevinstfordeling. Planer hertil erholdes gratis og Prove aftryk af Signeterne ligge til behagelig Eftersyn herpaa Contoiret indtil den 30te Januar d. A., da Subskriptionen sluttes. At Signeterne kunne erholdes med hvilke Bogstaver der opgives, er en Selvfølge. Subskriptionsprisen, paa eet Signet med 2 Bogstaver er 15 8, for hvilken man da tillige erholder en Lodseddel under Løbe Numer til Gevinstfordelingen. Aarhuus, den 24de Januar 1844. A. Hansen, aut. Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Forpagtning. I en frequent, paa Jyllands Vestkyst beliggende, Handelsstad, er en complet Boutik, i hvilken der mange Aar er dreven en fordeelagtig Colonial- & Materialhandel, med Pakhuus, Staldrum og dertil fornødne Inventarium, at erholde i Forpagtning paa 5 a 10 Aar; endnu bemærkes at en beqvem Huusleilighed for en mindre Familie tilligemed kan overlades. De nærmere Betingelser ere i portofrie Breve gjennem Redactionen at forespørge, Meieriforpagtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Meieriet paa Kokkedahl pr. Aalborg, bestaaende af circa 200 Køer, er at faae i Forpagtning til 1ste Mai 1844, og ønskes det, at Forpagteren vil paatage sig at bespise Gaardens samtlige Tjenestefolk. Herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Eieren paa Gaarden, eller til Undertegnede. A. Hansen, Commissionair i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Jordbær-Liqueur, 3 – pr. 1/2 og 24 pr. 1 Flaske, Hindbær-Liqueur. 3 & pr. 1/2 og 24 pr. Flaske, Appelsin-Liqueur. 2 s. pr. 1/2 og 1 1 pr. 1 Flaske, Alt uden Flaske; tillige har jeg Udsalg af fiin Appelsin-PunschExtract, Soelbær-Rom, Hindbær-Limonade-Extract, med flere Sorter, som sælges billig af J. A. Prior
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Nye söde Appelsiner ere arriverede hos J. A. Prior
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Huusleilighed. En smuk og ny Leilighed paa 5 Værelser med Tilbehør bliver tilleie næstkommende Flyttetid i Veile hos Hr. Kjøbmand Bækkevold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Den Leilighed i mit eiende Sted paa Frederiksgade som fortiden beboes af Jomfru Haar og Mad. Qvist, kan til førstkommende Paaske Flyttetid erholdes tilleie. Aarhuus, den 23de Jan. 1844. Birnhaum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
En Beboelsesleilighed, bestaaende af 3 gibsede Værelser, med Kjøkken, Spise- og Pigekammer, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilleie, naar man derom henvender sig til Eieren C. L. Waarsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Den Leilighed i min iboende Gaard paa Vestergade Nr. 611, som fortiden beboes af Hr. Boghandler Wissing, og til hans Udsalg afbenyttes, er til Paaske Flyttetid at faae tilleie. Man behage desangaaende at henvende sig til Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Tvende Værelser til Gaden, hver paa 3 Fag, med eller uden Meubler, ere at faae tilleie til Paaske Flyttetid d. A. hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Stedet Nr. 765 i Nygade er at faae tilleie af S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
10 a 12 Favne gode Bøge=Knuder kunne faaes hos C. Langballe. Haar af Kohaler, samt Hestehaler og Manke, kjøbe af Reebslagermester. M. Guldmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Hor 8 Horblaar sælges til nedsat Priis af J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Gode Koge=Ærter ere til billig Priis at faae hos P. Mollerup. Udkommet er, og faaes eller bestilles i Bogladerne:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Lægebog for dem, som ikke kunne faae betimelig Lægehielp. Af Aug. Thornam, Bataillonschirurg i Garden. 2det Oplag, Godtkjøbs Udgave. 3 s. Bogen anviser Behandlingen af 88 forskjellige Sygdomstilfælde, saasom: Beenbrud, Besvimmelse, Blodbrækning, Blodgang, Blødning, Boldenskab, brændt Skade, Brok, Bylder, Cholera, Faaresyge, Feber, Forgiftninger, Forkjølelse, Forstuvninger, gamle Saar, Halspine, Kjertelsvulster, Knuusninger, Knæskade, Krampe, Liigfald, Kolik, Miltbrand, Nattevandren, Skindød, Næseblod, Rosen, Qværning, Saar, Skjørbug, Slag og Stød, Slagflod, Solstik, Sting, Stik af Bier a. Vandskræk, Øien sygdomme &c. &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Første store Oplag udsolgtes i faa Maa Wahlske Boglade. neder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-26
Prædikanter paa 4de Søndag eft. Helligtrekonger. Hoimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domkirken: Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
No 17. den 27de Januar. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Blandinger. Det russisk keiserlige Manifest, hvorved den oft omtalte Forlovelse er bleven declareret, lyder saaledes: Bedende om den Høiestes Velsignelse have Vi, med Vor høitelskede Gemalindes, Keiserinde Alexandra Flodorownas bifald, sidstl. 26de Decbr. (7de Jan.) trolovet Vor kjære Datter, Storfyrstinde Alexandra Nicolajewna, med Hs. D. Prinds Frederich af Hessen-Cassel, Alt efter den græske Kirkes Skikke, og meddeelt Bor Tilladelse til deres Ægtepagt. Vi ere overtydede om, at alle Vore troe Undersaatter tage Deel i denne for Vore Hjerter saa glædelige Begivenhed, og med os opsende deres Bønner til den Høieste, at han vil beskjærme de Nyforlovede og deres hellige Pagt med sin Naade. Givet i St. Petersborg, den 26de Decbr. 1833. Nicolaus."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Ved Begyndelsen af Aaret 1844 ere af de 52 Souverainer, hvis Herkomst er europæisk, 4 over 70 Aar gamle, nemlig Kongen af Sverrig, der er 79 Aar 11 Maaneder, Paven, der er 78 Aar 3 M., Kongen af Hannover, der er 72 Aar 7 M., og Kongen af Frankrig, der tæller 70 Aar 3 M. Af de Øvrige ere 10, hvoriblandt Kongen af Würtemberg, Curfyrsten af Hessen, Storhertugerne af HessenDarmstadt, Mecklenburg-Strelitz, Oldenburg og Sachsen Weimar, 60 til 70 Aar; 13, hvoriblandt Keiseren af Østerrig, Kongerne af Baiern, Danmark, Belgien, Nederlandene, Storhertugen af Baden, 50 til 60 Aar; 14, hvoriblandt Keiseren af Rusland, Kongerne af Preussen, Sachsen og Sardinien, 40 til 50 Aar; 3, blandt hvilke Kongen af begge Sicilier, 30 til 40 Aar; 6, nemlig Storsultanen, Kongen af Grækenland, Dronningerne af Engelland og Portugal, Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin og Hertugen, af Nassau, 20 til 30 Aar; 2 ere kun mellem 10 og 20 Aar, nemlig Keiseren af Brasilien, der er 18 Aar, og Dronningen af Spanien, der er noget over 13 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Et Mord gjør i denne Tid stor Opsigt i Paris, ikke saameget for det ulykkelige Slagtoffers Skyld, som paa Grund af den tyveaarige Morders Koldblodighed og Egoisme. Ducros, en Pharmacent, der var kommen fra Toulouse, for at uddanne sig i Paris, har, tre Dage efter sin Hidkomst, myrdet den fordums Directrice for Ambigu-Theatret, Madame Senepart, en gammel, agtværdig Dame. Og hvorfor For nogle hundrede Francs Skyld! Og Mordet er fuldbragt med saadan Beregning, at Lægerne i Begyndelsen ikke opdagede det mindste Spor af Vold. Efter at have dræbt den ulykkelige Matrone, gaaer han bort, idet han, saa høit, at Naboerne kunde høre det, complimenterer den Døde og beder, at hun ikke skal følge ham længere. Paa denne Maade troede han, at afvende al Mistanke fra sig. Aftenen forud var han hos Madame Senepart's Søn, til hvem han ligeledes var anbefalet, og som havde indbudet ham til Middag. Da man stod op fra Bordet, undskyldte Hr. Senepart sig, at han maatte ud i Forretninger. Nu, saa tilbringer jeg Aftenen hos Deres Frue!" svarte den unge Morder. Hr. Senepart havde i det første Øieblik ikke Noget derimod; men strax efter besindede han sig og forestillede sin Gjæst spøgende, han var for jaloux til at lade ham være ene med hans unge Kone hele Aftenen. Nu, saa gaaer jeg i Theatret!" sagde Ducros, og anbefalte sig, for at gaae i Varictes=Theatret, hvor han, som han yttrede i sit første Forhør, morede sig meget godt og udkastede sin Mordplan for den paafølgende Morgen. Havde Hr. Senepart ladet ham raade, saa var sandsynligviis hans Kone bleven Offret for denne unge Forbryder, som, adspurgt om Grunden til sin Ugierning, med Frækhed svarte: "Jeg holder af Fruentimmer, og jeg havde ingen Penge!"J den belgiske By Michel-lez Bruges har Følgende nys tildraget sig. J Kanalen havde man fundet et Liig, som allerede var overgaaet i Forraadnelse. Tilfældet vilde, at en Mand, fjorten Dage tidligere, var forsvunden af Byen, og at den Dødes Klæder lignede dem, han pleiede at bære. Hans Paarørende betænkte sig derfor ikke paa, at anerkjende Liget og anordne dets Begravelse. Som Skik og Brug er der paa Stedet, forsamledes de, efter Jordefærden, i et Værtshuus, hvor de havde bestilt et festligt Maaltid. Man havde allerede drukket Bedrøvelsen nogenlunde bort, da den Mand, hvis Gravel man drak, pludseligen traadte ind i Stuen. Alt kom i Skræk og Bestyrtelse; Fruentimmerne skrege, hylede og toge Flugten; Mændene henvendte sig til den Nysankomne med nogle Spørgsmaal, og erfarede nu, at han havde forladt sit Hjem, for at søge Arbeide andetsteds, og at han nu, uden at have fundet dette, var vendt tilbage. Bestyrtelsen og Angsten gjorde nu Plads for den meest overgivne Glæde. Den Tilbagekomne tog Plads ved Bordet, og Alt gik meget glædeligt den Dag. Men Dagen efter reiste sig det Stridsspørgsmaal: Hvo skal udrede Begravelsesomkostningerne; hvo skal betale Gravallet? Den formeente Døde vil ikke give en Skilling dertil; hans Paarørende ikke heller, da de paastaae, at have handlet bona side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
J Kowno, hiin Stad, hvor Napoleon concentrerede sin uhyre Magt, for at overskride Ruslands Grændser, er det Monument nu fuldendt, Keiseren her har ladet reise til Erindring om Begivenhederne 1812. Paa Forsiden af dette Monument, der har en enorm og imponerende Størrelse, læser man Keiser Alexanders Ord: "Gud er imod Ham, som begynder denne Krig." Paa Bagsiden: "J Aaret 1812 faldt 7000,000 fjendtlige Krigere ind i Rusland, men kun 70,000 vendte tilbage. Ole Bull gjør uhyre Lykke i Nordamerika. Man beundrer, man forguder ham. Nordamerika synes at ville blive Kunstnernes El Dorado. Hvor Tiderne forandre sig. For 20–30 Aar siden gjorde det en gevaltig Opsigt, naar en Virtuos reiste fra Berlin til Leipzig, eller fra Dresden til Hamborg, for at give en Concert. Nu vrimler det af musikalske Tourister. En Reise til London og Paris gjør ingen synderlig Effect mere. En Tour til Constantinopel lønner sig bedre; men først Reisen til den nye Verden giver Kunstnerens Navn Relief.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Den rige engelske Viscount Sligton besidder en sjelden Samling; han har nemlig ladet Dandserinderne Taglioni's, Fanny Elsker's, Ceritto's, Grahn's, Maria's og Dumilatre's Been modellere og udføre i Mar mer, men kun deres Been – det Øvrige har han anseet for uvæsentligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
J det kongelige Slot i London prangede, sidste Juleaften, tre prægtige, 8 Fod høie, med 72 Lys smykkede Juletræer for Dronningen, Prinds Albert og Hertuginden af Kent, samt et mindre for Prindsen af Wales. Paa det kongelige Taffel fattedes naturligviis ikke den nationale Beefsteak, som denne Gang veiede 180 Pund. Et værdifuldt, historisk Stykke, Napoleons Væger, som man, efter Slaget ved Belle-Alliance, fandt i hans Vogn, og som nu tilhørte Prinds Wilhelm af Preussen, er blevet forstyrret ved Tyvehaand. En Haandværkslærling, som, i Prindsens Gemakker, var sysselsat med at polere Bronze-Listerne osv., har staalet Bægret, sikkert uden Anelse om dets sjeldne Værd. Vel har man været saa heldig, at finde det hos den unge Tyv, men heelt sammenbanket, og det er tvivlsomt, om det kan restaureres. Russerne begynde at tilkjendegive Ulyst til at marschere til Kaukasus, hvor de Ulykkelige, som falde levende i Bjergfolkets Hænder, blive brugte til saadanne Arbeider, hvortil civiliserede Nationer kun benytte Trækdyr, og for at forhindre deres Flugt gjennemstæres deres Fodsaaler, hvorpaa man strøer Hakkelse ind i Saarene, hvilke man derpaa lader læges Som Følge af denne Operation, der foretages aldeles systematisk, forvolder ethvert Skridt voldsomme Smerter, og at gaae en lang Vei er aldeles umuligt. Achmed, Bey af Constantinet, skal, ifølge franske Beretninger, høre til de grusomste Mennesker, der nogensinde have levet. Hans første Gemalinde, traadte han ihiel, tre Negerinder af hans Harem hug han en Dag ned med egen Haand; flere af sine Koner (han havde, da Franskmændene erobrede Staden, 200) lod han stære Tungen af osv. "Vi have her i denne Tid en mærkværdig Reisende skrives der fra Sicilien den 20de Decbr. nemlig den forhenv. engelske Marine-Lieutn. Holmann. Efter ganske at have mistet sit Syn i Tjenesten, tog han sin Afsked, og har siden, uden Ledsager og uden at kunne skimte det Mindste, reist Jorden rundt, opholdt sig flere Aar i China, Japan og Ostindien, ligesaa Chilli, Peru og Brasilien, paa Antillerne &c. og derom i Trykken udgivet sine Reise iagttagelser, der allerede udgjøre 7 Bd. Man vil nu have opdaget, at den spanske Feltherre, General Prim, er en forhenværende preussisk Commandeersergeant, der paa Grund af en Kassedefect deserterede fra sit Regiment i Potsdam. Hans egentlige Navn skal være Preus, og hans Fødested: Tangermunde, ved Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Mange af vore Læsere ville finde det utroligt, og dog er det sandt, at Sukker næsten aldeles ikke bruges i en stor Deel af Frankrig, og at man, i mange Smaabyer, maa kjøbe det paa Apotheket, naar man, ved en sjelden Leilighed, behøver Noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Ved sit Hotels Brand har den hollandske Sominister, Admiral Ryck, mistet Alt hvad han eiede: men den følgende Morgen indbød Kongen ham til at opslaae sin Bopæl i Palladset ved Siden af den kgl. Residents. Her fandt Admiralen paa sit Bord en Brevtaske med 25,000 Gylden i Bankosedler, samt en Mængde kostbare Klædningsstoffer til ham og Familien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Prindsen af Oraniens pragtfulde Palais i Brüssel, som ingen Fremmed tilforn turde betræde, uden at trække Sokker over Støvlerne, for ei at beskadigSpeilglasset, hvormed Gulvet var belagt, er nu indrettet til en Fattigskole, som nysafvigte Nytaarsaften blev høitideligen indviet i Kongens og Dronningens Nærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Fra Schwabisch=Hall meddeles følgende Beretning om en uhørt og unaturlig Grusomhed. En Knivsmed ved Navn Wurm, som ønskede at gifte sig trediegang, besluttede at skaffe sin eneste syttenaarige Datter af første Ægteskab afveien. Til den Ende indspærrede han hende i en trang og kort Kasse, som han skjulte paa et afsides Sted. J dette gyselige Fængsel havde den ulykkelige Pige befundet sig i fire Uger; daglig fik hun af sin umenneskelige Fader et Par Kartofler til sit Ophold. Tilsidst fattede Naboerne Mistanke, og Øvrigheden skred ind. Den arme Skabning var, da man drog hende frem, i en ubeskrivelig ynkelig Tilstand. Wurm og hans Forlovede bleve strax fængslede. Han regner sig til Pietisterne og yttrede i det første Forhør, "at hvis han havde handlet uret, vilde Gud nok straffe ham derfor i den tilkommende Verden; men Sagen vedkom ikke den jordiske Øvrighed. - Som physiologisk Mærkværdighed fortjener endnu at anføres, at hans Datter, i de fire Uger, hun havde været saaledes indespærret, ganske havde mistet Mælet, saa hun, siden hun blev befriet, endnu ikke har givet nogen articuleret Lyd fra sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Prinds Albrecht af Preussen har holdt Juleaften paa en meget smuk Maade. Han gik nemlig hen paa den efter ham kaldte Albrechtsgade i Berlin og lod de Fattige samles her. Alle Børnene fik smukke Foræringer; Forældrenes Gjæld til Bager, Kræmmer, Skræder og Skomager blev betalt. Hvilken Enthusiasme denne skjønne Handling har vakt, kan man tænke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Den af os oftere omtalte Pater Gosler, der i Berlin engang stod i stort Ny for sin Hellighed og blev protegeret af de høieste Personer, er bleven paagreben i Rom og indespærret som Arrestant i et Kloster. Tre Damer, som ledsagede ham og udgav sig for Clarisserinder, fik Tilladelse til, at vende tilbage til Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Den unge Storhertug af Mecklenburg-Schwerin reiser til Rom og herfra til Palæstina; sit Land, betroer han imidlertid til en Regjerings-Commission.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
J Kupferberg har man fængslet Graveren, der i længere Tid havde gjort Profession af, at plyndre de Døde. Han gik saavidt, at han endogsaa stial Liigkisterne. Han var i Ledtog med en Snedker, der havde et Liigkistemagazin; hid vandrede de stiaalne Kister, for atter at sælges. Af de Dødes Paaklædning forfærdigedes Dukker og deslige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
En anden Pater Matthew er opstaaet i Kongeriget Hannover, nemlig Capellanen Hr. Seling i Osnabrück. Han holder sine Forsamlinger paa Kirkegaardene. Tagmachter" raader til, at gjøre den nye Daarekiste ved Kiel saa stor som muligt, eftersom alle Julemærker tyde paa, at den schleswig-holsteinske Raptus vil forsyne den med en god Deel Candidater. Jsær gjør det nævnte Blad sig lystigt over det Ulogiske i den Sætning, man har villet gjøre gjældende med Hensyn paa Bankspørgsmaalet: "Hvad der, efter det tydske Forbunds Dom, er Ret for Holsteen, vil ogsaa være gyldigt for Slesvig; thi - Schlesvig-Holstein ist Eins."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
En Professor Müller har i denne Tid i Hamborg, Altona og Kiel for fuldt Huus foreviist levende Billeder efter antike Kunstfremstillinger, hvorved de rollehavende Personer tildeels viste sig i Naturtilstand. Man saae der "Mars og Venus efter Thorwaldsen; "Ulysses, der værger sig mod Circes Trolddom", efter Tischbein; "Ganymedes, der giver sin Ørn at drikke, efter Winckelmann, &c. &c. Selskabet agter sig nu til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Som bekjendt dannede der sig i Fjor, dreven af vor Tids mærkelige nationale Bevægelse - skrives der fra Altona – en Forening i Hamborg af der og her bosatte eller sig opholdende Danske, Svenske og Normænd, under Navn af det skandinaviske Selskab. Dette afholdt sidstl. 30te Decbr. sit første Aars Stiftelsesdag. Ti denne Festivitet var udnævnt en Comitee, bestaaende af Dr. med. Pline som Dirigent, og 3 Repræsentanter, nemlig een for Svenskerne, een for Normændene, og een for de Danske. Festen holdtes i Apollolocalet; Medlemmernes Antal var 160. Man samledes først i to Forværelser, hvorfra der i Procession marscheredes ind i den store Theatersal, i hvis Midte der prangede et stort Juletræ. Salen var decoreret med rødt og blaat Damask, de tre nordiske Rigers Vaaben og Faner, &c. Et stort Musikkorps var placeret paa Balkonen. Efter at der var marscheret omkring Juletræet, holdtes af Hr. Pontoppidan en humoristisk Tale og Juletræets Betydning ofv. Derpaa afsang man en Sang, forf. af Hr. Friedlander. Derefter gik Tæppet op for Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
En Dreng, klædt som Zigenner, stod imellem to Lykke hjul. Lodtrækningen begyndte, Deviserne oplæstes, og Munterheden tiltog. Den svenske Minister fik som Gevinst en Portion engelsk Salt med Devise: "Lad Selskadet endeligen ikke see, hvad Virkning det gjer." Den danske Postmester Grev Holck fik en Papiirpresser med Devise: "Mens Cancelli og Censor trykke det hele danske Skriveri, vi byde Dig, og sieldne Lykke, en Presse, som endnu er fri." Da Lotteriet var forbi, gik man tilbords. Bordet var prydet med de tre nordiske Rigers Vaaben, og fra Loftet svævede Fanerne ned over Forsamlingen. Skaaler udbragtes for Skandinavien, vort fælles Fædreland!" (ved Hr. Friedlander); for hvore svenske Brødre (ved Dr. Pline); for hvore norske Brødre" (ved Hr. Meinig, en Dansk); for Danmark (ved Hr. Herrman sen, en Svensker); og da Kung Carl den unge hjeltablev funget, udbragtes en Skaal for de historiske Minder. Da Skandinaviens Skaal udbragtes, blev et Flor draget ned fra en Statue, der stod midt paa Bordet, og forestillede de tre Riger, omslyngende hverandre. Der holdtes mange fortræffelige Taler, og flere Sange bleve affungne. Efter Spiisningen blev der opført Skyggebilleder, for det meeste passende til Tidens Tarv. Derefter gaves en dramatisk Scene: Hans Mortensen og Trine", udført af dHrr. Holbek og Buchheister. Til Slutning opførtes en Comedie af Mester Jakels Dukker. Festen endtes først om Morgenen Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Ernst Mahner, der reiser omkring for at gjenoprette Menneskeslægtens i Tidernes Aartusinder tabte oprindelige kraftige Legemstilstand, er nu indtruffen til Haderslev, hvor han allerede har holdt to Forelæsninger for et talrigt Publicum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
J sidste at af "Corfaren læses følgende statistiske Notits: "Danmark har i Aaret 1841 udført den uhyre Masse af 87,008 Tdr. Smør. Antager man nu, at der af 1 Pd. Smør kan smøres 50 Rundtenoms-Stykker Brød (at sige, naar man ikke smører for tykt, da see vi, at Danmark har i bemeldte Aar udført et Qvantum Smør, der er tilstrækkeligt til c. 1,044,096,000 Stykker Smørrebrød rundtenoms. Og naar vi nu med Riise antage, at der paa Jorden leve omtrent 1000 Millioner Mennesker, saa have vi i Aaret 1841 kunne tractere ethvert Menneske paa Jordens vide Kreds med eet Stykke Smørrebrød, og endda have nogle Millioner Stykker i Behold, thi mange Mennesker, f. Ex. Eskimoere, Grønlændere a. spise ikke Smørrebrød med Smør paa, men derimod Smørrebrød med Tran paa. J samme Aar havde Danmark udført 3,013,000 Pd. salt Kjød, og desforuden et tilsvarende Qvantum Brød, saa deraf sees, at vi have i nævnte Aar udført noget over 1000 Millioner Rundtenoms-Stykker Smørrebrød med salt Kjød paa Denne uhyre Masse Smørrebrød maa dog vel kunne stoppe Munden paa alle de liberale Skraalhalse, der sige, at Danmark er et fattigt Land; Danmark, som alene er i Stand til at bespise hele Jordklodens Beboere med Smørrebrød med salt Kjød paa, 1 Stykke pr. Mand, foruden Levningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Bekjendtgjørelser. Under sit Ophold i vort Huus hensov, efter flere Aars svageligt Helbred, ved en blid og rolig Død, Onsdagen den 24de dennes, vor gode og kjærlige Moder og Svigermoder Margaretha Stellfeld, født Evers, i hendes Alders 70de Aar; hvilket herved sørgeligst tilkjendegives fraværende Slægt og Venner. Thisted, den 25de Januar 1844. C. M. Jngerslew, Otto Jngerslew. født Stellfeld. Med höie Ovrigheds Tilladelse vil Undertegnede, næstk. Mandag Aften den 29de ds., have den Ære, i Polyhymnias Locale, at give en Musicalsk Soiree, hvis Indhold vil blive nærmere bekjendtgjort ved Placater. Albert Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Verdens- og Metamorphosen-Theater i Polyhymnias Locale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Undertegnede gjør herved bekiendt for et høitæret Publicum hersteds, at jeg agter næstkommende Tirsdag den 30te dennes at aabne mit Verdens= og MetamorphosenTheater i ovennævnte Selskabs Locale, hvorover det nærmere bekjendtgjøres ved Placater. Indgangen aabnes Kl. 6, Begyndelsen skeer Kl. - . ærbødigst G. Hornung.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-01-27
Aarhuus i Januar 1844.