JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Paris, den 8de Januarii. Endelig have vi faaet Efterretninger fra vor Bresterslaade; men samme ere desverre ikke trøstelige. Flaaden har, som man nu veed, været bestemt til en Landgang i Jrland; men Vind og Veir og andre Omstændigheder have ikke været Foretagendet gunstig. J Fredags Aften ankom en Adjutant fra General Gronchet til Directoriet, hvilket dog ikke endnu har bekiendtgjort nogen officiel Beretning. De mundtlige Beretninger af hiin Adjutant, og de private Efterretninger. som circulere her iblant Publikum, indeholde følgende: Da Flaaden løb ud fra Brest, var den deelt i 3 Divisioner. Neppe befandt den sig paa det aabne Hav, førend den blev skilt fra hinanden. Fra dette Øieblik af har man intet hørt fra Fregatten Fraternite, paa hvilken General Hoche og Vice-Admiral Morart de Galles befandt sig. Denne Fregatte var bestemt til at give Signaler. Jmidlertid kom de 3 Divisioner, skiønt i en lang Afstand fra hinanden, med en gunstig Vind indtil i Nærheden af de irlandske Kyster; men da den nærmede sig samme, for at lande, vendte Vinden sig pludselig, og det begyndte at storme. Begge Divisionerne, som Contre=Admiralerne Richery og Nielly commanderte, bleve nødte til at begive sig ud i den rumme Søe igien, og den fra dem skilte Division, under Contre=Admiral Bouvet, som havde udgjort Flaadens Avantgarde, var allene i Stand til at komme til den vestlige Kyst af Jrland, og ankre i Bugten af Bantry. Denne Division bestod af 5 til 6 Linie, skibe, nogle Fregatter, 2 Corvetter a., hvilke havde 4 til 5000 Mand Landtropper og nogle Feldtstykker ombord. General Grouchet commandeerte Tropperne. Han vilde lande. Paa Kysterne befandt sig et betydeligt Antal bevæbnede Mennesker. Efter nogle Beretninger indbøde de ved Fryderaab de Franske til at lande, og sendte Chalupper ud imod dem, for at vise dem de beste Landingspladser; men andre Efterretninger sige, at dette har været Forstillelse. Contreadmiral Bourmssom ikke havde flade Fartøier til at lande med, som ikke vidste, hvad Folkene paa Kysten førte i deres Stildt, om de vare venskabelig eller fiendtlig sindede, som ikke vilde udsætte Krigskibene selv for at strande, da han ikke blev understøttet af de andre Divisioner, og som tillige anførte, at han ingen Ordre, havde fra Generalen en Chef, til at foretage sig en Landgang, allene, vægrede sig i lang Tid en antage General Gronchets Landingsforslag. Denne vedblev i tidlertid paa det eftertrykreeligste sit Forsæt, og tilbød sig, være ansvarlig for alt Man raadslog endnu i et Krigsraad, og blev endelig til Sinds, at foretage Landgangen, da en heftig Vind drev Divisionen, igien i Søen, og løsrev fra Ankerne en Fregatte, som allerede befandt sig ved Kysten. Contreadmiral Bouvet, som ikke vidste, hvad der var blevet af de andre 2de Divisioner, og fryg rede for at møde en overlegen fiendtlig Soemagt, gav imidlertid sine Skibe Ordre, at vende tilbage til Brest, hvor de ogsaa ere indløbne igien den 3die, uden at have mødt nogen Fiende.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Directoriet har givet Ordre til, at arrestere Contreadmiral Bouvet. Vore Oppositionsblade indeholde nu mange Kritiker over denne Expedition mod Jrland. Den forrige Søeminister Fleuren sige de, har i en særskilt Memoire forestillet Farligheden ved samme, besynderlig paa en Aars Tid som den nærværende. Ogsaa har Viceadmiral Villard Jøyense, tilligemed 12 af de ældste Søeofficerer, sat sig imod samme. Dersom Søeministeren Trugnet, føie de til, ikke var bleven opholdt paa sin Reise til Brest, skulde Expeditionen sandsynlig være bleven udsat til en gunstigere Aarstid; men Flaaden var allerede afseilet førend han kom til Brest. General=Adjutant Brieux og andre unge Officerer drev i Besynderlighed paa denne Expedition. Andre Blade derimod giøre den grundede Anmerkning, at Expeditionen til Jrland kunde have blevet paa det lykkeligste udført, dersom ikke Elementerne denne Gang havde forhindret det. Vor Flaade har været over 14 Dage i de irlandske Vande, har ikke, hvilket overstiger al Troe, truffet nogen Fiende, og havde sikkert, da ikke et eneste engelsk Skib har været den hinderlig, lykkelig fuldendt Landgangen, dersom ikke Stormene denne Gang havde reddet Jrland.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Redacteuren for i Dag igiendriver i en meget saatyrisk Tone Efterretningerne om de Udfald, som Feltmarskal Wurmser, hidindtil skal have gjort fra Fæstningen Mantua. J samme Blad anføres ogsaa, under Dato den 7de, og blant de uofficielle Artikler følgende: "En Division af Flaaden under Admiral Morard de Galles er kommen tilbage til Brest, efterat den er bleven foruroliget paa de irlandske Kyster af Stormen. J Forventning, at de nærmere Omstændigheder ved de 2de andre Divisioners Operationer skulle officiel blive bekiendtgjorte, kunne vi give tilkiende, at 18000 Mand ere landede i Jrland, og blevne imodtagne som Brødre og Venner af Jrlænderne, der paa en utvetydig Maade have viist, hvor ufordrageligt det brittiske Aag er dem. - De londonske Efteretninger af 10de og Officialberetningerne fra Jrland af 6te melde, som bekiendt, intet om denne Landgang.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
London, den 10de Januarii. Af Depecher, som den kongelige Secretair for det indenlandske Departement, Hertugen af Portland, har faaet fra Underkongen i Jrland og Hr. Pelham, af 3die og 4de hujus, sees, er en Deel af den franske Flaade er vendt tilbage til Bantry Bayen, og at en anden Deel har ladet sig see ved Mundingen af Shannonfloden, men at begge Divisionerne have forladt deres Stillinger, og ere den 2den og Aftenen gaaet i Søen igien, uden at forsøge en Landgang. Efterretningerne om Landets Tænkemaade, hvor Tropperne ere forsamlede, ere saa gunstige som muligt. Den største Troeskab og Loyalitet, har viist sig over det hele Kongerige, og mod Sønden og Vesten, hvor Tropperne have været i Bevægelse, have Landets Jndbyggere imodtaget dem med Levnetsmidler og alle Slags Beqvemmeligheder, lettet deres March og givet ethvert Beviis paa Nationens Jver og Begiærlighed efter at sætte sig mod Fienden paa enhver Plads, hvor man kunde formode, at han vilde giøre en Landgang, Saavidt gaaer den af Regieringen selv bekiendte OfficialBeretning; men paa Lloyds Caffehuus blev i Løverdags opslaaet følgende Efterretning fra Newen af 3die Januarii: Alting er her i største Forvirkelse, saasom de Franske ere ved Londondery, og man venter hvert Øieblik den Nyhed, at de have sat en Landgang i Værk. Alle Forretninger maa nu ligge, indtil alting er bleven bedre indrettet og roligere. Det er vonskelig at sige, hvad Følgerne vil blive af nærværende Crisis. Jeg venter og faae Dage at blive sat i den Nødvendighed at bære Vaaben.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Offenburg, den 10de Januarii. De Keiserlige have nu, formedelst Erkehertug Carls resolverte Bestandighed, opnaaet det store Maal for deres mange Arbeider ved Overrhinen. Kehl er nu i deres Besiddelse, Den er gaaet over ved Capitulation. Efterat de Keiserlige fra den 6te til den 8de havde taget fra de Franske Kirkegaards Skandsen og mange andre vigtige Retranchementer nær ved Fæstningen, og derved erobret 10 Kanoner, blev der i Egnen af Kirkegaards=Skandsen oprettet et Batterie, fra hvilket Broen over Rhinen, som forbinder Kehl med Strasburg, kunde blive beskudt. Kanonaden begyndte i Forgaars Morges, og havde saa god en Virkning, at en Trompeter kom i Gaar Morges, henimod Kl. 8, med den Anmodning, at holde inde med Skydningen, saasom en General vilde komme over for at handle og Capitulation. Denne Ansøgning blev bevilget, og General=Felttøimester Grev von Latour beordret at slutte Capitulationspuncterne med den oversendte fiendtlige General Desaix.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Paris, den 11te Januarii. J en Skrivelse fra Brest af 4de Januarii meldes følgende: Allerede den anden Dag, efterat den store Flaade var afseilet herfra, blev Fregatten la Fraternite, paa hvilken General Hoche, og Admiral Morard de Galles tilligemed Borgeren Bruix, Directeur for Landgangs=Projectet og adskillige andre Stabsofficerer, skildt fra de øvrige Skibe, tilligemed Linieskibet. Nestor, og siden den Tid har man ingen Efterretning havt om dem begge. Den 20de December kom af 44 Skibe, hvoraf Flaaden bestod, 36 i Havbugten ved Bantry i det sydlige Jrland; de forbleve der i 6 Dage, og ventede paa Fregatten paa hvilken General Hoche &c. befandt sig. Den 26de December bleve mange Skibe drevne ud af Bugten af en stærk Vind. Den ringe Forraad af Levnetsmidler, mange Stibes Fraværelse, Mangel paa Orden og Jnstructioner &c., alt afgjorde en Tilbageseiling til Brest. - De fleste Skibe have mistet deres Aukere og Tauge, og andre ere desuden blevne meget beskadigede eller lække. Pluto og Scævola lidte i Besynderlighed meget, og ulykkeligviis ere de ikke blandt de Skibe, med hvilke Contreadmiral Bouvet er kommen her tilbage. Disse bestaae af 6 Lenieskibe, af Fregatten i Jmmortalite og 2 smaa Krigskibe. - J dette Øieblik blive 17 Skibe signalerte.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Mannheim, den 12te Januarii. De i Trancheerne for Kehl den 9de sluttede CapitulationsPuncter for denne Fæstning, ere følgende: 1) De franske. Tropper forlade i Dag og i Morgen Fæstningen Rehl. Svar Bevilget. 2) De indrømme de østerrigske Tropper samme i Morgen Eftermiddag den 10de Jan. præcise Kl. 3. Svar: De østerrigske Tropper trække i Morgen Eftermiddag Kl. 4, den 10de Jan, ind i Fæstningen Kehl, og tage den tilligemed alt hvad de franske Tropper maatte efterlade i samme i Besiddelse. 3 og 4) Fra dette Øieblik af ophøre alle Fiendtligheder, fra begge Sider ved Kehl, og de østerrigske Tropper tage i Besiddelse Redouten paa Kirkegaarden. Man skal paa begge Sider give Ordre til, at begge Armeers Soldater ikke forlade deres Poster forinden. 5) Fra begge Parter skal afgives en Stabs=Officeer, der skal forblive som Gidsel, indtil nærværende Capitulation er fuldbyrdet, og derpaa blive udvexlet. Svar: Gidslerne skulle i Morgen Eftermiddag Kl. 4 blive udverlede i det Øieblik, paa hvilket de østerrigske Tropper tage Fæstningen Kehl i Besiddelse. Skeet, besluttet, undertegnet og fastsat af undertegnede Generaler paa samme Dag og Maaned som ovenmeldt. Desair, Grev Baillet de Latour, Divisionsgeneral. Felttøimester.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Kiøbenhavn, den 23de Januarii. Søndagen den 29de Januarii Kl. 2 Slet bliver Cour hos Hans Majestæt Kongen. For Ridderne af Elephanten er Ordensdag, og Damerne klæde sig i Kobe de Cour. - TilAften Kl. 6 1/2 Slet Apartement og derefter det Kongelige Bunterad-Taffel.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Mandagen den 30te Januarii om Aftenen Kl. 7, bliver Bal pare en Domino paa det Kongel. Danske Theater. Et vist Antal Billetter (i Forhold til det indskrænkede Rum Størrelse) skal i Forveien blive Chefferne, for Hoffet, Søe og Land=Etaten, samt alle de Kongelige Collegier, saavelsom Magistraten, Stadshauptmanden, og Rector Magnisicus, tilstillede, hvilke respective Herrer Cheffs, ere anmodede, at uddele Billetterne i deres forskiellige Departements, samt derpaa at tegne Navnene af dem, som erholde Billetterne, paa det man deraf kan see, hvem de ere overladte til. Paa hver Billet indlades ikke flere end i det høieste een Mandsperson og 2 Fruentimmere. Alle øvrige Stands=Personer, hvilke til ke henhøre under nogen af ovenmelte Departements, og som ønske at blevaane dette Ballen Domino, kunne (saavidt Antallet af Billetterne det tillader) lade afhente de dertil behøvende Billetter, i Forsalen ved Høieste=Ret paa Palaiet i Kalleboderne ved det afbrændte Slot, førstkommende Søndag Formiddag den 29de Januarii Kl. 9. J øvrigt forventes, at ingen ombytter eller overlader sin Billet til andre, eller vegrer sig ved at forevise den ved Entreen, da ingen Billet gielder uden for den, paa hvis Navn den lyder. De som ikke kunne indlades i Salen, og ikke desto mindre, ønske uden Da mino at blevaane Ballet som Tilskuere i 2den og 3die Etage af Logerne, ville behage at henvende dem paa ovennævnte Palais, i underste Etage, paa venstre Haand, samme Søndag Formiddag Kl. 9, hvor et lidet Antal Loge=Billetter (med Hensyn paa det uindskrænkede Rum) uddeles af Kasserer Krohn. Paa Logebilletterne, indlades ei flere end een Person paa hver Billet, og ingen saadan Billet afgives, uden imod skriftlig Navngivelse af dem, som begiære den. Enhver vil behageligst indsee, at da ikkun et lidet Antal af Tilskuere vil kunne rummes, saa kan umuelig alle de, som melde sig, erholde Billetter, hvorfor man vil undskylde om Billetternes Antal, ikke findes tilstrækkelig, da aldeles ingen indlades uden Billet. Kongelig Palais, den 23de Januarii Hauch Hofmarskal.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Den 3die Januarii er den hidtil værende Postmester, Rudolph Henrich Greve, i Uetersen, beskikket til Postmester i Frederichsstadt.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Barom. Therm. Vinden. 16 Januar. 28. 2. 5. 40 Kulde. Uvis. N. V. V. N. V. Uvis. Varme. S. V. Uvis.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 26 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Vexelcours, den 20de Januarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 20 sk. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 24 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 108 3/4 avista = = 109 1/4 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 121 1/2 paavista = = 122 1/4 Avnerisk TS.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag, næste 29de Januarii, Eftermiddag Kl. 6, holdes overordentlig Möde udi det Kalundborgske patriotiske Præmie-Selskab. i Hr. Postmester Steenfelds Gaard her i Byen; hvilket til de fraværende respective Medlemmers behagelige Efterretning herved bekiendtgjøres. Kalundborg, den 14 Januarii 1797. Herschend, Schaltz, p. t. Forstander. p. t. Casserer.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
At det har behaget den Almægtige ved en stille og salig Død, at bortkalde min elskelige Fader, Hr. Ude Høst, forrige Sognepræst for Schebye og Otterup Menigheder, samt Provst i Lunde Herred, Torsdagen den 19de Jan. i sit Alders 4de Aar, det bliver efter nu brugelig Maade bekiendtgjort for hans Slægt og Paarørende; og da jeg er forsikret paa, at De tage Deel med mig i min omme Sorg, frabeder jeg mig Deres Condolence. Schebye Præstegaard, den 19de Jan. 1797. Peder Høst, Sognepræst for Schebye og Otterup Menigheder.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
hos Proft og Storch paa Børsen No. 11, 12 og 13, findes tilkjøbs: 1) Hertugen af Augustenborgs Portrait, stukken af Lohde, 3 Rdlr. 2) Hertuginde Louise Augustas Portrait, stukken af Bouse, 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Hos Proft og Storch paa Børsen No. 11, 12 og 13, kan manabonere paa følgende Maanedsskrifter for 1797, hvoraf hver Maaned indtreffer et Stykke med den agende Post, som bliver Abonenterne tilbragt. 1) Jenaische allgemeine Litteraturzeitung aarlig 10 Rd. 3 Mk. 2) Archenholz Minerda histor. A. pol. Jnd. - 10 - . - 3) Hennings Genius der Zeit . . - 4) Frankreich im Jahre 97. . . 5 - . - 5) Schillers Høren . . . . - 6) Posselts europæische Annalen . 7) Deutschland . 3) Journal der Luxus und der Moden. . 9) Journal for Fabrik, Manufactur, Handlung und Møde. 10) Schleswig Hollsteinische Provinzialberichte, 11) Deutsches Magazin . . 12) Politisches Journal (Hamburger) . - 13) Berlinische Monathschrift . 14) Vielands Merkur 15) Leonbardi oekonomiske Hefte . . - 16) Olla Potrida 17) Haberlins Stats=Archip . . - 18) Neue deutsche Bibl. hver Bind aarlig 1 Rd. 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Fra Pressen er udkommen: Jslands almindelige Ansøgning 2 til Kongen om udvidede Handels=Friheder m.v., tilligemed Amtmand Thorarensens og Amtmand Vibes allerunderdanigste Erklæringer over denne Ansøgning, faaes tilkjøbs hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9 for 20 s. paa Trykp., 24 s. paa Skrivp. og indheftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Af Doct. Huselands die Kunst das menschliche Leben zu l verlangern, udkommer paa Undertegnedes Forlag en dansk Oversættelse, som allerede er under Pressen. P. Liunge, Boghandler. De første Grunde til den sphæriske og theoretiske Astronomie, samt den mathematiske Geographie, tilligemed Udtog af samme, til Brug for Skolerne og ved Forelæsningerne for de Studerende ved Akademiet, af Fr. Justitsraad og Professor Th. Bugge, trykt i stor Format, af 24 Arks Størrelse, med 12 Kobbere, koster 1 Rdlr., indb. 24 s. mere. - Laanesætninger af de optiske Videnskaber, og Aerometrien til Brug ved de astronomiske Forelæsninger, faaes hæftet for 10 s. - Den forhen udkomne 1ste Deel af Hr. Justitsraadens mathematiske Forelæsninger, der indeholder Regning, Geometrie, Plan=Trigonometrie og Landmaaling, med 32 Kobbere, kan og bekommes for 3 Rdlr. 48 s., hvoraf de 48 s. er i Prænumeration, som imod Prænumerations=Bevisets Tilbageleverelse godtgiøres paa sidste Deel af Værket, indb. koster den 32 s. mere. - Af den 2den Deel af Hr. Justitsraad Bugges mathematiske Forelæsninger ere 13 Ark trykte. - De Herrer, som arkeviis have modtaget Hr. Justitsraad Bugges Astronomie og endnu ikke have ladet afhente de resterende Ark eller Tabeller, ville behage at lade samme afhente inden Martsmaaneds Udgang, da jeg efter den Tid ikke kan completere det manglende. S. Poulsen, Hofboghandler, Antonistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 2den Decbr. d. A., indkaldes af mig undertegnede, som Skifte=Forvalter, sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnsk Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger, den Wiborger Samler og den Altona ske Mercur, 3de Gange efter hinanden, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Sognepræst til Brorstrup, Ravnekilde- og Haverslew Menigheder, Provst Hans David Celius, at fremkomme med deres Fordringer, og saadant deres havende Krav inden den i den allernaadigste Bevilling fastsatte Frist, at anmelde og beviisliggiøre. Aars Præstegaard pr. Hobroe, den 12te Decbr. 1796. Frid. S. Stampe, Provst og Sognepræst for Aars og Haubroe. Menigheder udi Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Da den handlende Borger Jürgen Barthelsen senior en død og har efterladt sig umyndige Børn, og et offentlig Proclama er bleven befundet nødvendigt; saa blive alle og enhver, som formene sig at have Krav og Fordringer, de hidrøre er qvocunqve capite vel causa det end vilde, herved paa Rettens Vegne peremtorie et sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldte og befalede, at de, de Jndenlandske inden 6, men de i enlandske under Beskikkelse af en Procurator ad Acta, som staaer under den herværende Stadsjurisdiction, inden 12 Uger, efter dette Proclamas Bekiendtgjørelse, angive samme her i Stadssecretariatet, producere de i Hænde havende Documenter og Beviser originaliter, efterlade troeværdige Afskrifter ved Protocollen, og derpaa oppebie det videre. Ligeledes og forresten blive ogsaade, som ere noget skyldige til den Afdøde, sub pæna duuli indkaldte, til at behørigen angive samme inden ommeldte Fristes Forløb. Apenrade, den 10de Januarii 1797. Borgmester og Raad sammestæds. Til Liebhaberes behagelige Efterretning, bekiendtgiøres hervid, at Mandagen den 20de Februarii 1797 og følgende Dage, bliver i Smorup Præstegaard holdet offentlig Auction over endeel Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Træfang, Porcelain, Steentøy, Senge og Sengeklæder, Linnet, Dækketøy og Gangklæder, Vind og Bielægger Kakkelovne, tildeels af 2 og 3 Etager med Poramide, Chatol, Dragkister, Skabe, Kommoder, Speyle, Kanopeer, Borde, Stoele, med videre til Jndboe henhørende, samt endeel gode Bøger, en tosædig Karet, en Chrise, 2de med Messing firede Hestetøier til 4 Heste m.m., her for vidtløftigt at opregne, alt sal. Hr. Provst Colius, forhen Sognepræst ved Menighederne Stervboe tilhørende, som de Høystbydende tilslaaes paa de bilBrorstrup, Ravnekilde og Haverslev i Wiborg Stift, hans ligste og for Kiøberne favorableste Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere skulle blive bekiendtgjorde. Og tiener tillige til behagelig Efterretning, at fuldstændig Catalogi over dette Stervboes betydelige Effecter, betimelig inden Auctionen. skulle faaes i Aalborg hos Hr. Klædehandler Peder Møller, i Nibe hos Madame sal. Steenholm, i Løgstøer hos Kiøbmand Hr. Anders Lunøe, i Hobroe hos Hr. Byefoged Hjorth, i Randers hos Sr. Østrup, Discipel i den latinske Skole, logerende hos Hans Rasmussens Enke paa Østre Grave, i Wiborg hos Kiøbmand Hr. Niels Giørup og endelig paa Stervboestedet og hos Skifteforvalteren Provst Stampe i Aars Præstegaard pr. Hobroe.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
J Schonbye Bye under Harritslefgaards Gods, er sidstleden 16de December ved Døden afgaaet en gammel Indsidderske navnlig Sophie Margrethe, Enke af forrige Møller i Gyldensteens Mølle Anthonius Buchholm; ved den over Boet af undertegnede holdte Registering og Vurdering, er den Afdødes Arvinger anmelt at være: 1) en Søster Søns Søn Søren Michelsen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn; 2) en Søster Datter Anne Marie Sørens Datter, gift med Jesper Pedersen i Schoubye; 3) en Dito Anne Margrethe Sørens Datter i Steenlille i Sielland; disse og om flere skulle være til, anmodes herved, at møde paa Harritslefgaards Skriverstue, hvor Skiftet fremdeles holdes 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato at regne, nemlig den 20de Februarii og 3die April, da enhver skal vederfares Retefter Loven og Boets ringe Tilstand; til samme Tid indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer. Harritslefgaard, den 9de Januarii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Paa Skifte=Forvalteren S. T. Hr. GeneralMajor von Bardensleths Vegne, C. Struch. Paa Greenaae Byes Raadhuus bliver opraabt, og om nogenlunde antagelig Bud skeer, ved offentlig Auction bortsolgt, Onsdagen den næstkommende 8de Februarii, Kl. 10 Slet Formiddag, efterskrevne tvende Gaarde, som i forrige Aars September og November Maaneder vare stillede til Auctioner, men ey bleve bortsolgte, nemlig: 1) afgangne Madame Maus efterladte anseelige Kiøbmands Gaard, bestaaende i alt af 53 Fag Huus, vurderet til Forsikring i Brand=Cassen for 2260 Rdlr., beliggende paa den Liden Gades søndre Side, deraf 3 Længder Huus, 2 Etage Bygning 36 Fag, og 2 Længder 17 Fag en Etage, vel indrettet til Kiøbmands og Avlings Brug, med Værelser, Lottrum, Pakhuse og Kieldere, samt Korngulve, Stald og Fæhuse. 2) En mindre Gaard, afgangne Kiøbmand Niels Fischers Stervboe tilhørende, en Etage Bygning, beliggende paa Torvet i Greenaae, bestaaende af Bygning 48 Fag Huus, asseureret i Brand=Cassen for 1050 Rdlr. med tilhørende Eiendom, til Kiøbmands og Avlings Brug, samt til Beboelse for en anden skikkelig Familie vel indrettet. Borger og Kiøbmand Sr. Niels Erichstrups Hustrue Madame Christiane Borup i Greenaae, er ved Døden afgaaet, og Skiftet efter hende under Rettens Behandling; hvem som i dette Stervboe haver noget at fordre eller dertil ere skyldig, ville forderligst og i betimelig Tid anmelde og betale saadant til Skifte=Forvalteren Kammer=Raad og Byefoged Behr i bemelte Grenaae.
Berlingske Tidende, 1797-01-23
Da Gud ved Døden har bortkaldet den 11te December afvigte Aar Ane Kirstine Møller, Enke efter Ancher Storm, forden Sognepræst for Egtved og Østed Menigheder, og hendes Boe i behørig Tid er bleven aavnet, registeret og vurderet; saa indkaldes herved alle de, som have noget tilgode i dette Boe, eller ere noget skyldige til det, at anmelde sig med deres Fordringer eller betale deres Gield til undertegnede Skifteforvalter inden den i Loven bestemte Tid; eller at møde ved Skiftesamling i Stervboegaarden her i Byen den 27de Martii næstkommende: og da samme Gaard for sin Beqvemmeligheds Skyld for en liden Familie maaskee kunde finde en langt fraværende udenbyes Kiøber, saa anmeldes herhos, at den ligger i Losbyegaden under No. 125, forsikret i Brandkassen for 650 Rdlr., muret Bindingsverk, bestaaende af 3 Fag Stuehuus til Gaden med 3 Fag Qvist, 9 Fag Sidehuus, 14 Fag Baghuus til Lade og Stald, og Halvtag 3 Fag, med god Gaardsrum, Pompevand, Hauge, m. v. Denne Gaard bliver stillet til offentlig Auction, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt ovennævnte Dag den 27de Martii, men i anden Fald sadt til Auction 2den Gang den 3die April, førend Auction over Boehavet begynder; og endelig 3die og sidste Gang, naar Auctionen over Boehavet er til Ende den 4de eller 5te April næstkommende. Kolding, den 17de Januarii 1797. P. C. Petersen.