Berlingske Tidende, 1782-10-14
Paris, den 30te Sept. Den 9de hujus begyndte 130 Kanoner og 54 Mørsere paa engang at spille paa Fæstningen Gibraltar. Samme Dag er en Engelsk Kaper paa 6 Kanoner, som kom fra Livorno, indløbet i Bugten til Gibraltar. Greven af Artois og Hertugen af Crillon have samme Dag endnu befundet sig i Linierne og tillige taget Batteriernes Jld i Betragtning. Den vare indtil den 10de i 24 Timer gjorde 50 Skud af hver Kanon, og af hver Mørser bleven kastet 30 Bomber. Den 11te havde de Beleyrendes Jld, efter en Deserteurs Udsigende, endnu ikke tilføyet de Beleyrede nogen betydelig Skade, og Besætningen var vel forsynet med alle Ting. Den 12te gik den foreenede Flode til Ankers i Bayen, ved Algesiras. Den har underveis maattet kaste mange Døde over Bord, og sætte mange Syge i Land. Overhovedet have Fransoserne og Spanierne efterladt sig mange Syge i Cadix, og Hr. de la Motte Piquet selv har været syg. - Den 13de, om Formiddagen, ere de 10 svømmende Batterier, under en forskrækkelig Jld af de Beleyrede, blevne bragte til Ankers 250 Favne langt fra Fæstningen, imellem den gamle og nye Dæmning, og den 14de ere samme ved General Elliots gloende Kugler, af hvilke de, uden at regne Bomberne, have udholdet over 4000, alle blevne satte i Brand, og enten fløyne i Luften eller siunkne. Antallet paa de Personer, som derved have tilsat Livet, angives forskiellig. En Efterretning bestemmer samme til 12 a 1500 Mand, derimod skal der i Følge en Liste, som Hertugen af Crillon har sendt til Paris, ikkun 71 Spanier og 35 Fransoser være blevne dræbte, og paa begge Sider 200 Mand saarede. Jmidlertid skulle disse svømmende Batterier i de 10 eller 12 Timer, i hvilke de have kunnet skyde, gjort overordentlige Virkninger. - Disse ere de væsentligste Omstændigheder af denne saa vigtige Tildragelse; hvorhos Brevene endnu tilføye, at samme vil formodentligen meget forlænge Krigen, og giøre Fredens Tilveiebringelse vanskelige - De Franske Efterretninger, som ere indløbne i Dag, melde just det samme ovenanførte, allene med den Forskiel, at paa et Sted siges der, at Beleyringen for Fæstningen Gibraltar er bleven ophævet, hvilket derimod paa et andet Sted bliver modsagt, med den Tilsætning, at mange troede, at det endnu ikke skulde skee; men at saadant vilde uden Tvivkomme an paa Landbatteriernes Virkning, imod hvilke de Beleyrede nu kunde forene deres hele Magt. - Jblandt Antallet af de Døde skal Opfinderen af de svømmende Batterier, Hr. d'Arcon, være. - J Forgaars ankom atter en Coureer, til Hoffet fra Græven af Artois, som har medbragt Bekræftelsen om de svømmende Batteriers Ødeleggelse ved Engelændernes Jldkugler fra Gibraltar, men og tillige den Efterretning, at fornævnte Fæstnings Beleyring skal, efter Hs. Majestæts, Kongens af Spanien, udtrykkelige befaling, fortsættes med allermueligste Jver. Der forsikres ogsaa, at Hertug Crillons Udkast til denne Fæstnings Beleyring har ikke havt nogen Sammenhæng med Virkningen af de svømmende Batterier, og at han har just ikke meget forladt sig paa samme, uagtet de store Bekostninger, som vare anvendte paa dem. Tallet paa dem, som ere dræbte, siunkne, saarede og fangne, bliver nu angivet for 7 til 800 Mand. Paa de Batterier, som Prindsen af Nassau og Hr. von Moreno commanderede, har Forvirringen været saa stor, at Mandskabet paa den sprang i Søen, da de Skalupper, som vare sendte dem til Hielp lod sig see, og forglemte at medtage de Saarede. Den ædelmodige General Elliot har antaget sig disse Ulykkelige, og ladet dem afhente fra Vraget paa Batterierne, der vare opbrændte næsten til Vandets Overflade. Han har ogsaa tilmeldet den i Leyren commanderende General, at han ved denne ulykkelig Leylighed har gjort 375 Fanger, af hvilke 27 vare saarede, og at samme skulde blive pleyede lige saa godt som hans egne Folk. Af vore Landsmænd befinde sig blandt samme 4 Land og 8 Søe Officeerer og 12 Gemene. - Oftbemeldte Fæstnings, Gibraltars, Skjebne, og om samme dog endnu tilsidst maa overgive sig, eller om sammes Erobring endnu mere skal besværes, kommer for nærværende Tiid eene og allene derpaa an, om Lord Howe kan være i Stand til, at forsyne den med Krigs= og Mundprovisioner. - Græven af Artois var samme Dag, som de svømmende Batterier bleve opbrændte, i Fare for, at blive skudt af den forenede Flode Kanoner. Hans Kongelige Høyhed begav sig just bemeldte Dag om Bord paa Krigskibet, le Terrible, og blev ved denne Leylighed hilset af den hele Flode. Nogle Spanske Skibe havde forglemt at forandre deres Ladninger, og skiømed Kugler, som fløy bemeldte Prinds lige over Hovedet. En af vore Fregatter er ved denne Uforsigtighed bleven ilde tilreedt, og paa Skibet, Suffisant, ere 5 Mand blevne dræbte og 4 saarede. - Hr. von Langara, som har commanderet een af de 3 svømmende Batterier, der først geraadede i Brand, er bleven blesseret. Ved disse Batterier har Kongen af Spanien, foruden mange brave Soldater, mistet 170 fire og tivepundige Kanoner af Metall, og 200 Jern Kand ner. - Man seer nu en nøye Fortegnelse paa vor Søemagt, hvorunder alle de Skibe ere medindbegrebne, som endnu skulle bygges inden 6 Maaneders Forløb. Efter samme skulle vii tilkommende Foraar have i alt 90 Skibe af Linien. - Fregatten, la Gentille, er ankommen til Brest, og har, som man hører, medbragt den Efterretning, at den Engelske Admiral Pigot er ankommen med sin Flode fra Vestindien til Sandy Hvor ikke langt fra Nyeyork. - Ved Kysterne af Normandet er skeet megen Skade i den sidste Storm, som vi havde fra den 15de til den 16de hujus, hvilken ogsaa skal have truffet adskillige Skibe, som henhørde til Lord Howes Convoy. - Vi have og endnu nogle Breve, som forsikre, at man den 14de har signaleret en Engelsk Flode i Cadix. Det kan ikke vare Lord Howe, thi han var endnu den Dato ikke kommet ud af Canalen; men vel kunde det have været Commodore Elliot, som allerede for nogen Tiid siden er seylet fra Engeland med Skibet, the Romnen, paa 50 Kanoner og adskillige Fregatter til Stationen ved Lissabon. Dersom den store Engelske Flode havde i dette ulykkelige Øyeblik ladet sig see, saa havde det maaskee kunnet lykkedes samme, at indløbe til Gibraitar. Engelænderne selv have deels opbrændt, deels nedsenkt 2 af deres Fregatter, en paa 32 og den anden paa 27 Kanoner. De have formodentligen befrygtet, at de skulde geraade i Spaniernes Hænder. - Ved Angreber fra Landsiden have 40 Franske Grenaderer, endskiønt de vare udsatte for de Beleyredes Jld, alligevel stukket en fiendtlig Paklisade ved Siden af Landporten i Brand, uden derved at have mistet en eneste Mand.