JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Efter at Orla Lehmann havde sluttet Formiddags Talerne, aabnedes de igjen om Efterm. af Jnstitutbestyrer Kraiberg, hvis livlige og inderlige Foredrag vi haabe at kunne meddele senere tilligemed Fleres. Derpaa talte Cand. Ploug; djærvt og træffende rungede hvert af hans Ord ud over det store, lydeligt deeltagende Tilhørerskab. J friske, sikkre Træk skildrede han den nordslesvigske Bondes sande Stilling til hans nationale Modstandere. Laurids Skaus Ungdomslærer, den værdige gamle Kloster, afløste Ploug, og viste i en særdeles humoristisk Fremstilling, hvorledes det ikke var de Danske, men Tydskerne, hvis Bestræbelser maatte kaldes en Propaaganda, idet Hertugd. Slesvig, oprindelig et dansk Land, i Tidernes Løb til Halvdelen var bleven fortydsket, imedens Danskerne alene havde reist sig for at forebyggeFortydskelsen af den anden Halvdeel. Cand. Goldschmidt talte, som man kunde vente af "Corfarens Udgiver, med megen Vittighed og Satire. Efter ham optraadte Gaardmand P. Chr. Lund af Kielstrup og sagde: "Lader os bede Gud, at han vil beskjerme vort Land og vor Konge; at han vil være vor Beskjærmer mod vore Fjender, de være hemmelige eller aabenbare. Vi kræve vor Ret, vor naturlige, uomtvistelige Ret, Lader os trofast række hverandre Broderhaand, lader os ikke forsage, om der end skulde reise sig nogle Modgangs Stormvinde imod os, lader os vise, at der boer en Nordens Aand og Kraft i vort Bryst. Med fælles Bon ville vi bede Herren, at han vil styrke os her igjennem Tiden, og efter fuldendt Dagværk skjænke os Seiren hisset." Dernæst optraadte den for Nordens Eenhed glødende Fr. Barfod, Udgiver af Braga og Jdun", og fremsagde, med Hensyn til en ældre Trængselstid i Danmark følge Digt: Høit i Sæde paa Randers Slot Kuldede Geert sad varmt og godt Staalklædt need sig hver hans Svend, Galgen dingled med danske Mænd. Endnu er Dansken i Danmark dog Herre, Kong Christoffer i Vanmagt laa: Skjelveset var ham kommet paa: Land paa Land gav han hen for Fred, Saae ei, Æren i Kjøb gik med. Endnu er Dansken i Danmark dog Herre! Slet med Sværdet den Herre skrev; Færdigst skrev han et Pantebrev; Kuldede Geert holdt snildt paa Pen Til ham blev Dannemark pantet hen. Endnu er Dansken i Danmark dog Herre! Reis dig, Jyde, hver Mand, stat op Geert dig sluger med Tavl og Top. Glider først du i Holsteens Bom, Knap som Jonas igjen du kom Endnu er Dansken i Danmark dog Herre! Op stod Jyden, da ned gik Sol; Frelst var Danmark, for Hanen goel; Tydske Geert blev et Spand for kort, Vinden blæste hans Bødler bort. Og end er Dansken i Danmark dog Herre, Til Slutning talte Adjunct Nis Hanssen og skildrede med glodende Varme den Deeltagelse hvormed han fulgte den nordslesvigske Bondestands ædle Kamp (see Aarhuus Avis Ms 126) og udtalte til Slutning det sikkre Haab at der under alle Omstændigheder vilde udgaae Hielp fra Thronen. - Blandt Skaalerne ved Middagsbordet, hvorved der befandt sig 300 Gjæster, var en for Niels Ebbesens Aand, udbragt af J. Lorenzen (en Søn af P.H. Lorenzen); og en for 9de politiske Kujoner og de langerede Flaggermuus af Kraiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Jndsendt. Den 26de Juni vare en Deel Præster forsamlede i Viborg for at stifte en geistlig Forening, som de besluttede at skulde være permanent, idet de vilde samles er Onsdag i hvert Aars Juli Maaned. Med hvilke Øine Cancelliet vil ansee dette Foretagende, og om Collegiet lovmedholdelig kan forbyde det, veed jeg ikke. Men forudsat, at det ikke stod i Cancelliets Magt at forbyde det, saa synes mig dog, at man ei havde gjort ilde i foreløbigen at have indhentet Collegiets Samtykke. Ligeledes synes mig og, naar Udkastet til Bestemmelserne for Conventens Forhandlinger og Birksomhed vorder færdigt, at man bør vise Collegiet den pligtskyldige Opmærksomhed, at underkaste det Høistsammes Revision, for enten at faae det stadfæstet, eller tilføiet de Forandringer og Modificationer, som Collegiet maatte ansee hensigtsmæssige, og derefter behørigen rette sig. Præsterne klage i Almindelighed over slette Kaar, Nød og Pengetrang, og dog kunne de foretage sig lange Reiser i anførte Anliggende, og opholde sig nogle Dage paa saa dyrt et Sted som Viborg. Undertegnede, som kun boer 4 Mile fra Mødestedet, kan umuligt formedelst oekonomiske Hensyn møde ved disse Forhandlinger, hvormegen Lyst jeg end havde dertil. Jngenlunde frygter jeg endnu for, at jeg som ældgammel Mand skulde prostituere mig selv imellem unge Præster, naar Forhandlingerne ei skulde gaae ud paa Avlsvæsenet samt Handel med Heste, Stude, Køer, Faar og Sviin, thi i alle slige Sager er jeg ganske ukyndig J. Kier, Præst i Skorup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Bekjendtgjørelser. De Forældre eller Værger, som maatte ønske deres Sönner eller Myndlinge optagne i Aarhus Cathedralskole til næstkommende 1ste October, vilde behage, derom at indsende skriftlig Anmeldelse til undertegnede Skolens Rector, hvorved, foruden de Unges Alder, tillige maatte angives den Underviisning, de hidtil have nydt, og den i samme gjorte Fremgang. Dagen til Prøven over de Anmeldte, der vil blive afholdt mod Slutningen af September, skal nærmere blive bekjendtgjort. Aarhus, d. 17de Juli 1844. H. H. Blache. Da Aarhus Stiftsbibliothek med det Første skal underkastes en Revision, anmodes dHrr., som derfra have Böger tillaans, om behageligen at tilbagelevere samme paa en af de sædvanlige Udlaaningsdage inden Udgangen af indeværende Maaned. Bibliotheke vil igien være aabent fra Midten af næste Maaned, men den første Udlaaningsdag skal nærmere blive bekjendtgjort. Aarhus, den 17de Juli 1844 Harmonien, Onsdagen den 24de Juli 1844, om Aftenen Kl. 8, afholdes Generalforsamling i Selskabets Locale, hvortil de ærede Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Theatret i Aarhuus. Fredagen den 19de Juli opføres (til Benefice for Hr. Lange: Hagbarth og Signe, Tragedie i 3 Acter af Hr. Etatsr., Ridd. A. Oehlenschlager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Søndagen den 21de Juli, Amerikaneren, Lystspil i 4 Acter, og Bødkeren, comisk Syngestykke i 1 Act. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Auction over Faar og Veder Løverdagen den 20de Juli d. A., Formiddag Kl. 11, bortsælges ved offentlig Auction, ved Aarhuus Kjøbstads Vesterport, omtrent 100 Beder og Faar, for det Meste tjenlige til Slagtning. Lysthavende indbydes. Selveiergaardmand Peder Meden lader formedelst Bortflytning og anden Bestemmelse sin Gaard i Haurum Bye, Hornborg Sogn, Nim Herred, stille til een Auction, som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 29de October førstkommende, Klokken 10 Formiddag. Gaarden staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 3 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med et Areal af omtrent 50 Tdr. Land. Den aarlige Udsæd er 5 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 14 a 16 Tdr. Havre. Gaarden drives med 4 Heste, og derpaa kan holdes 14 Fækreaturer og 10 a 12 Faar. Jorderne ere af god Bonitet. J Marken er Tørveskiær til Fornødenhed. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte. Pengevilkaarene kunne blive billige for Kjøberen. Gaarden kan erholdes tilkjøbs underhaanden, naar man betimelig for Auctionen henvender sig til Eieren paa samme. Sælges Gaarden ved Auction, bliver derefter samme Dag tillige ved Auction bortsolgt dens Besætning af Heste, Køer og Faar, og dens Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver, Seletøier m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 14de Juli 1844. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver den Stervboet efter afdøde Niels Knudsen tilhørende Gaard paa Mol leerup Mark i Linaae Sogn, staaende for gammel Matriculs Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., ny Do. 2 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Alb., med Tiender og Afgrøde, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 29de denne Maaned, Do. den 5te August, og Do. den 12te Do. hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa mit Contoir heri Byen. Ved 3die Auction, som holdes paa selve Gaarden, forauctioneres endvidere Boets Besætning, Jnd og Udbo, bestaaende af: Borde, Stole, Kister, Skabe, 1 Chatol, 1 Stue-Uhr, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Kiedler, Kar, Jern og Træfang, Vogne, Plouge, Harver og flere Avlsredskaber, Heste, Køer, Faar, Sviin, endeel Rug, Byg, Malt og Boghvede, m. m. Conditionerne erfares paa mit Contoir og Eiendommen forevises af Gaardmand Søren Sørensen i Mollerup. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 8de Juli 1844. Blichfeldt. John Finsen, virkelig Cancelliraad, Herredsfoged. og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Brendstrup i Aarhuus, som committeret af Skifteforvalteren i Boet efter afgangne Opholdsmand Rasmus Jensen, Overgaard af Liisberg, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Februar 1843, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, til at møde inden Hasle med flere Herreders ordinaire Ret, som sættes og holdes paa Aarhuus Raadhuus den første Onsdag i October Maaned 1845, Alle og Enhver som maatte have ihænde eller formene sig at have nogen Ret eller Adkomst til efterfølgende bemeldte Rasmus Jensen Overgaard tilhørende men ham for flere Aar siden frastiaalne Panteobligationer, nemlig: a. en Panteobligation udstædt af Huusmand Jens Christensen paa Schiering Mark den 15de April 1828 for 100 Rbd. med første Prioritets Panterettighed i Debitors Huus paa Schiering Byes Mark, i Egaae Sogn, Østerliisberg Herred, under Randers Amt, staaende for Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr., og b. en Panteobligation udstædt af Søren Pedersen paa Edslev Mark, i Koldt Sogn, den 17de December 1836 og thinglæst inden Hads og Ring Herreders Ret den 21de Januar 1837, stor 400 Rbd. Sølv, med første Prioritets Panteret i en Jordlod af Hartkorn 1 Tde 1 Fdkr. 1 Alb. paa Edslew Mark, i Koldt Sogn, Ring Herred, under Aarhuus Amt, tilligemed derpaa opførte Bygning paa 8 Fag; dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da, saafremt Jngen inden foreskrevne TidsForløb dermed skulde melde sig, Citanten i Overeensstemmelse med fornævnte allernaadigste Bevilling vil forvente og paastaae bemeldte 2de Pante-Obligationer ved Rettens Dom mortificerede; Alt efter nærmere inden Retten fremsættende Demonstration og Paastand. Forelæggelse eller Landag gives ikke som afskaffet ved Fr. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embeds-Segl. Hasle med flere Herreders Contoir i Aarhuus, den 9de Juli 1844. John Finsen. (L. S.) Jacob Aagaard, virkelig Justitsraad, Byfoged. de 2. u. og Byskriver i Grenaae, Her 4de Klasse, 10 Rbd. redsfoged og Skriver i NørreHerred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Gaardmændene Mads Madsen og Jens Christian Nielsen af Rimtofte, hvorledes de, i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de f. M., attraae at erhverve Mortificationsdom paa en bortkommen, af Gaardmand Niels Jensen under 24de Marts 1818 udstædt og den 23de Mai 1820 inden Grenaae Byes og Nørre-HerredsRet thinglæst Obligation til Huusmand Claus Davidsen, i Koed, stor 90 28 N. V., hvorfor er givet 2den Prioritets Panterettighed, næstefter en Sum af 200 28 N. V. paa første Prioritet, i den forbemeldte Niels Jensen da tilhørende, men nu af ovennævnte Mads Madsen og Jens Christian Nielsen eiende, af Nimtofte By udflyttede Gaard, staaende for gammelt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Album, med Bygninger, Besætning og Tilliggende. Thi indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Den eller Dem, som maatte have bemeldte Obligation ihænde, til at møde for Grenaae Byes og Nørre-Herreds Ret, paa Raadstuen i Grenaae, den første Mandag i October Maaned 1845, om Formiddagen Klokken 10, og der at fremkomme med Obligationen og deres Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanterne i andet Fald ville forvente og paastaae Obligationen ved Dom mortificeret som Behæftelses=Document.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Forelæggelse og Landag er afskaffet ved Fordn. af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. By= og Herredsfogedcontoiret i Grenaae d. 12 Juli 1844. Aagaard, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Landeiendom til Salg. Parcel No 2 af Hovedgaarden Bogsted, "Eng gaarden kaldet, ønskes bortsolgt underhaanden. Gaarden, som er beliggende i Astrup Sogn, Wenneberg Herred, Hjørring Amt, circa 3/4 Miil fra Hjørring og 3 Mile fra Frederikshavn, umiddelbart ved Siden af den Landevei, der er paabegyndt at anlægges som Chaussee imellem disse to Byer, er nylig opbygget med Grundmuur, og afgiver, foruden Beboelsesleilighed, Meieri=Indretning og Laderum Plads til 100 Køer og 10 Heste. Eiendommen, stod efter den gamle Matricul for Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 10 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. og 2 1/2 Alb., men har ved den nye faaet et Paalæg af c. 8 Tdr. Arealet udgjør ialt 347 Tdr. Land, hvoraf circa 260 ere Agerland, hvilket Alt er af god og for den største Deel endog fortrinlig Beskaffenhed, 50 til 60 Tdr. Land ere Eng, som i Middelaar afgiver circa 150 Læs Ho; det Øvrige er Hede, som er jevn og fri for Steen, og forresten af god Bonitet. Tørveskiær haves i tilstrækkelig Mængde paa Eiendommen, og Mergel findes næsten overalt. Af Jorden er besaaet circa 30 Tdr. Land med Rug, 20 med Byg, 20 med Havre, 20 med Vikkehavre og 3 a 4 Tdr. Land belagte med Kartofler – Alt i velgjødet og merglet Jord, og der kan fortiden holdes 10 Heste og 80 til 90 Køer, hvilken Besætning meget let i Løbet af eet eller to Aar kan forøges til 100 Køer. Eiendommen kan faaes med eller uden Besætning, Al eftersom Kjøberen ønsker det; i første Tilfælde kan den tiltrædes strax, i sidste i Foraaret 1845. Pengeconditionerne ville blive særdeles favorable for Kjøberen, og undertegnede Eier foreviser Eiendommen. S. Hastrup. Bøgsted, 8de Juli 1844. Sødal Hovedgaard, beliggende 5 Miil fra Randers ved Landeveien imellem Viborg og Hobro, agter Eieren, underhaanden at sælge. Eiendommen kan tiltrædes strax, og Gaarden modtages som den staaer, med fuld Afgrøde, Besætning og Jnventarium. Arealet udgjør 300 Tdr. Agerland foruden Mose og Hedejorder, circa 250 Tdr. Eege-Skov og fortrinlige Engjordet paa over 90 Tdr. Land. Jorderne ere af god Bonitet og skikkede til al Slags Sæd. Mærgehaves i Overflødighed. J Kjøbet følger 3 Bøndergaard og 17 Huse, ligesom og Kirke-, Korn- og Qvægtienden af 3de Sogne, til Beløb aarlig 150 Tdr. Rug, som leveres in natura. Penge Vilkaarene ere billige for den solide Kjøber. Det nærmere erfares hos Undertegnede. Sødal pr. Viborg, i Juni 1844. Bjerregaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Gaarden Nr 16 paa Hjørnet af Torvet heri Byen, der har 16 Fag 1 Etage grundmuret Forhuus med Kjælderplads, 8 Fag 2 Etage Bindingsværks Sidehuus og 12 Fag 1 Etage Baghuus, indrettet til Hestestald, Kostald, Vognremise og andre Fornødenheder, samt en tilgrændsende frugtbar Have, Adgang til Søen, Jorder paa Byens Mark, circa 10 Tdr. Agerland og trende Eng skifter med betydelig Tørveskiær, er at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes strax. Gaarden egner sig fortrinlig for en Næringsdrivende og har, siden den for omtrent 18 Aar siden af Nyt blev opført, været beboet af Hr. Kjøbmand Overbye. J Mangel af Salg kan den erholdes tilleie, enten samlet eller særskilt. Man behager desangaaende at henvende sig til en af Undertegnede. Skanderborg, den 13de Juli 1844. R. Hansen. L. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Fire unge confirmerede Menneskeer kunne hos mig strax antages til Oplærelse i Landvæsenet, hvorved de ikke alene ville modtage Kundskaber i det practiske og theoretiske, men ogsaa i Engvanding og Teglværksdrift. Betalingen vil blive saa billig som mulig. Det bemærkes: at min Eiendom ligger i een af Jyllands skjønneste og frugtbareste Egne, 2 Mile fra Horsens. Man behager personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til mig. Keilstrupgaard, den 10de Mai 1844. Blesberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
For et Fruentimmer, der foruden Huusholdningen tillige kan paatage sig at eftersee det øvrige Huusvæsen, er en god Plads ledig til 1ste Novbr. Billet mkt. S. P. bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
En Handelsbetjent, der er rontineret i alle Forretninger vedkommende Boutikhandelen, og som kan producere gode Anbefalinger, ønsker Emploi til 1ste Novbr. Reflecterende ville behage at aflægge en Billet paa Adressecomptoiret mk. 9. J. C. Probst. ankommer til Aarhuus St. Olufs Marked med nye Laalandske Sengefjer og Duun. Mit Logis er hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen ved Mindet Fine Drujaner Hampeblaar, nylig arriverede fra Riga, faaes hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Steenkalk faaes ved Bygholms Teglværk paa Tirsdag, Onsdag og Torsdag, den 23de, 24de og 25de i denne Maaned. Et Fourageloft ønskes tilleie hos M. C. Lottrup. I Enkemadame Johansens Gaard paa det store Torv er den øverste eller nederste Leilighed med tilhørende Indretninger og Beqvemmeligheder at erholde tilleie fra næstkommende Michaeli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
J Hr. Kjøbmand Sechers Gaard paa det store Torv er et Værelse at faae tilleie ud til Volden, Hvor en smuk lille Beboelsesleilighed for en eenlig Familie, som maatte have Lyst til at boe paa Landet i en smuk, frugtbar og skovrig Egn, strax eller til Michaeli Flyttetid, er at erholde for en billig Leie, anvises af A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Aarhuus Stiftstidende for Aarene 1842 og 1843 kan faaes hos Jacob Smith paa Middelgade 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Jfølge Beslutning af Provindsialstænderne i Jylland ville samtlige Deputerede og Suppleanter for Østifterne og Holsteen samt Suppleanterne for Jylland, og Slesvig, ligesom og de Deputerede ved den jydske og slesvigste Forsamling, der paa Grund af Forfald for denne Stændersession have undskyldt sig for Møde i Forsamlingen, erholde et Exemplar af nærværende Tidende frit udleveret, naar de paa ved kommende Postcomptoir bestille samme med Opgivende af Navn og Bopæl. Abonnement paa denne Tidende, der, uden Hensyn til Nr. - Antal, vil koste 3 Rbd., modtages paa de respective kongl. Postcomptoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Subskription paa Corfaren" og øvrige Ugeblade og Tidsskrifter fra 1ste Juli modtages fremdeles hos Undertegnede. Enkelte ældre Nummere, saavelsom hele Qvartaler, af "Corfaren, kunne efter Bestilling leveres for 6 s Rumeret og 5 ½ Qvartalet. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-17
Fredag Eftermiddag fra Kl. 7 til 9 musicerer Borgermusiken i "Vennelyst,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
No 129. den 19de Juli. Fredagen med Brevposterne. Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Nyheder fra Udlandet. Keiseren af Marocco skal – hedder det fra Paris – have tilbudt Frankrig fuldkommen Satisfaction, samt ladet begge Anførerne for de paa Franskmændene gjorte Angreb den 30te og 15de lægge i Lænker for at henrettes, men har ikke villet indlade sig paa noget med Hensyn til Abdel Kader, ei heller villet indrømme den spanske Regjering nogen Erstatning for de samme tilføiede Fornærmelser. Den franske Regjering har derfor besluttet, at gjøre Spaniens Sag til sin egen. Fra Algier meldes, at man strax efter Høsten venter vigtige Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Fra England er der afgaaet en Forstærkning af 5 Linieskibe og 3 Fregatter til Middelhavet, for at forene sig med Admiral Owen, som ligger for Tanger. Megen Opsigt har det gjort, at der den 8de ds. om Morgenen var ved Telegraserne pludseligen afgaaet Ordre til Portsmouth, at det derliggende Flagskib: Linieskibet Vincent, paa 120 Kanoner, skulde gjøre sig seilklar til samme Dags Efterm. Kl. 4, hvilket kun blev muligt derved, at det tog Matroser og Soldater fra to andre i Havnen liggende Skibe for at complettere sit Mandskab. (Hvorvidt den russiske Flaade, der foreløbigen gaaer til Doggersbank, ogsaa er bestemt til Tanger, vil Tiden vise.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Den russiske Escadre, som efter Sigende er bestemt til en Krydstour i Nordsøen, bestaaer for Øieblikket af 8 Linieskibe, 4 Fregatter, 4 Korvetter og 2 Brigger. Jstedetfor Linieskibet "Jngermanland, som forliste under Norge, har man i Archangel ladet bygge et nyt Linieskib, som har faaet Navnet "NyJngermanland." Paa dette nye Linieskib er Storfyrst Michael gaaet ombord og forener sig med Escadren, som da skal stilles under Storfyrstens Kom mand som Storadmiral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Fra Triest meldes under 1ste Juli. "J dette Øieblik udbreder sig her det Rygte, at samtlige Jtalienere, der vare landede paa Calabriens Kyster, ved Forræderi i deres egne Rækker, efter en kort Kamp, ere blevne tagne til Fange og strax skudte."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Paa flere Steder i Jtalien har der sidst i JuniMaaned huseret et skrækkeligt Uveir, med Orkanstorme, Regnskyl og Oversvømmelse, saa at store Strækninger, især i Provindsen Padua, havde lidt betydelige Ødelæggelser, og mange Mennesker vare omkomne og lemlæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Den hellige Fader har, i Anledning af Urolighederne i Kirkestaten, sendt Cabinetterne i Wien, Berlin, Paris og London en meget salvelsesfuld Note, hvori han paa det Helligste og Dyreste forsikkrer, at hans Undersaatter ikke have det Allermindste at beklage sig over; de leve glædeligt og døe saligt; Kirkestaten regieres saa fortræffeligt, at ingen Reform er fornøden. Paa samme Tid lader Hans Hellighed, med hiin faderlige Mildhed, som stedse meest har udmærket de frommeste Paver, Rettersværdet arbeide flittigt i Bologna. Det er Folkets Blomst, det rammer: Lærde, Skribenter, Advocater, frisindede Adelsmænd &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Et Storm og Hagelveir har anrettet store Ødelæggelser i hele Paris's Omegn. Udenfor en af Barriererne var Kirkevielsesfest: i eet Nu styrtede alle Boder og Barakker sammen med Gjøglerne og Liniedandserne. Det Skrækkeligste var, at ogsaa en Menageribygning blev omkastet. Man kan tænke sig, hvor rædsomt Uveiret var, naar man hører, at selv de vilde Dyr vare som lammede af Angst og ikke benyttede Leiligheden til at gaae ud af de sønderslagne Bure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
J Havre taler man i disse Dage ikke om Andet, end om et uhørt Optrin, som har fundet Sted der i Nærheden. En Ægtemand traf nemlig sin Kone i et lovstridigt Forhold til en ung Herre, og blev derover i den Grad forbittret, at han afrev begge Herrens Øren saa radicalt, at han, til sin evige Forsmædelse, bliver oreløs alle sine Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
J Prag har der atter den 8de Juli været blodige Excesser, der gik saa vidt, at Oprørerne drev Militairet tilbage med Steen, demolerede flere Bygninger, nedrev det keiserlige Flag og traadte paa det, &c. Endelig maatte Commandanten give Ordre til at skyde skarpt, hvorved nogle Mennesker bleve dræbte, deriblandt en Kjøbmands Datter, som tilfældigviis saae ud af Vinduet. Mange bleve saarede, især ved Cavalleriets Jndhugning. Pøbelens Forbittrelse skal være uhyre stor, især mod Jøderne. Paa det saakaldte Trødelmarckt, vare alle deres Boder blevne nedrevne. J Reichenbach, i Nærheden af Prag, ere fem store Fabriker blevne ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Hvis man endnu tvivler om, at vi leve i en Tid, hvor man dandser og Guldkalven, saa læse man i de tydske Aviser Beskrivelsen over den Modtagelse som Baron Salomon Rothschild har fundet i Pesth (i Ungarn). 20,000 Mennesker vare forsamlede ved Donaus Bredder, Deputationer fra Handelstanden, Magistraten, Theaterbestyrelserne, &c. &c., Alt stod med Hatten i Haanden for at modtage den store Pengemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
Om det forulykkede Dampskib "Manchester, erfares endnu Følgende: Af Mandskab og Passagerer er vistnok ikke een Eneste bleven reddet, da Riesensander over 10 Mile fjernet fra den holsteenske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-07-19
En Blankeneser Skipper, der ligeledes kom fra England og som havde ondt nok med at bjerge sig i den svære Sø, saae ved Midnatstid, i ikke synderlig Afstand, paa denne Side af Helgoland, et stort Dampskib styrende Nordost, istedetfor at Coursen til Elben var sydostlig. "Wat Düwel! sagde han til sine Folk, wonehm maa de Damper hennwlen! De stührt ja na de North!" Men kort efter tabte han den af Syne og seilede ind af Elben. Det er altsaa høist sandsynligt, at Manchester, havde forseillet den rette Cours.