JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-12-28
Da der Terminus Professionis in der Sterdbude nachdem bey Jhro Königl. Majestat Leibregiment zu Fus gestanden Major, Owe Wind, nun verslossen ist, und die Nothwendigket erfordert, das die Prositentes ihre Anmeldungen gestsmæssig bescheinigen, so haben wir Unterzeichnete, als von Jhro Königl. Majestat zur Berichtigung dieser Sterbbude allergnadigst angeordnere Commissarii, zu den Ende den 28sten Januarii, der ein Donnerstag ist, aus ersehen undvestgefest, als zu velchem Tage alle und jede, die bey dem Protocollo Professionis ihre Fordevungen ange meldet haben, hierdurch peremtorte eitirt werden, entweder seldst, oder durch genugsam authorisitte Bevollmachtigten sich bey usin Rendsburg einzusinden, auf das in ihrem Beyseyn die nothwendige Sachen abgehandelt, und dar nest die Creditores gesetsmæssig classisicirt werden konnen, die Ausbleibende mussen sich gewartigen, das ste nach Verlauf des besagten Tages nicht weiter geheret, sondern mit ihren Forderungen ganzlich pracludirt werden. Wornach sich ein jeder zu richten, und vor Schaden zu haten har Datum in Commissione, Rendsburg, den 13 Dec. 1761. O. v. Schack, F. A. Pflueg, Major. Capitaine. Ein commoder und wol eingerichteter Hof mit gegipsten und bezogenen Zimmern zu 2 a 3 Familien ist zu erstkünstigen Ostern zu kauf oder zur Miethe. Die Liebhaber belieben sich an Sr. Block in der Printsens-Strasse zu addresiren, mosie niherre Nachricht Kriegen konnen. Prises und Directeurs der Kongl. octroyirten allgemeinen Handels=Compagnie thun hiedurch kund und zu wissen, das am Dienstage den 29sten December erstk. auf der hiesigen Kopenhagener Börse, zwischen 11 und 12 Uhr, affentliche Auction gehalten werde, uman die Meisthietenden zu verkansen 1058 Fuchsfellen in Sorten, 567 Seehundsfellen in Sorten, und eine Barenhaut, welche Waaren 3 Tage vor der Auction in Augenscheingenommen mer den konnen in dem Packhause der Compagnie auf dessen Platz auf Christianshaven. Kopenhagen, den 14 Dec. 1761.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 27de Oct. a. p. haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Conferentsraad og Raad ved Over=Retten til Gottorp, Ludewig Christian Carl von Thienen og den 31te ejusdem Landraad Christian Greve af Rantzau til Kammer=Herrer. Samme Dag haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst bestilt Second=Major ved Dronningens Liv Regiment til Fods Frederich Greve af Rantzau til Kammer=Herre. Den 28de Nov. a. p. er Heinrich Conrad Trauttmann allernaadigst beskikket at være Hof Muurmester ved Fredensborg Slot.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 1ste December 1761 haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Christian Møller, Visiteur ved Halds under Aalborg Toldstæd, til at være Controlleur.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 18de Dec. er Hr. Mathias Tamdrup allernaadigst beskikket at være Sogne Præst til St. Pederschier=Sogn paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Samme Dag har Hans Kongel. Majest. allernaadigst udgivet en Placat, hvorudi gives tilkiende, at da der i Kiøbenhavn forfærdiges adskillige gode og forsvarlige Barattes og Floret tes Baand af saadant Forraad, at Jndbyggerne derfra til Fornødenhed kan blive forsynede; Saa haver Hans Majest. allernaadigst for got befundet, Tolden derpaa saaledes at forhøye, at i Steden for den, der tilforn efter Told=Rullen og Hans Majestæts Allernaadigste Resolution af 6te Martii sidstleden, hvad Kiøbenhavn og Sielland angik, er betalt, ville Hs. Majestæt nu, at for hvert Stykke Baand, af Barat og Floret, som fra fremmede Stæder til begge Riger Danmark og Norge vorder indført, Tolden med 16 Skilling Danske in Specie skal betales og erlægges. Den Den 2den Januar 1762 har Levin Struer erholdet allernaadigst Bevilling at være Procurator i Jylland. Hr. Hans Alexandersen Schebye allernaadigst confirmeret at være SognePræst for Lumbye=Meenighed i Fyen. de indsgad . Den 5te Januarii havet Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Marcus Stavanger, til at være Material=Forvalter ved Nyeholm.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Samme Dag haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Julius Lenz til at være Tolder ved Riibe Toldsted.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 8de Jan. Studiosus Rasmus Edsberg ligesaa at være Sogne=Præst for Øre og Brenderup Meenigheder i Fyen. Hr. Mads Alsing ligesaa at være Sogne=Præst for Lomborg, og Romb. Meenigheder i Riiber=Stift.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 12te Januar haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Johan BartholdBütenschön til at være Told- og Licent=Forvalter i Bramstedt. Samme Dager Johan Barthold Bütenschen allernaadigst beskikket til Sognefoged til Bramstedt i Amtet Segeberg.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 19de Jan. er Justice=Raad Mathias Frederich Brinckmann allernaadigst beskikket til Huusfoged og Slotsforvalter ved Husum.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Samme Dag haver Hs. Kongelige Majest. allernaadigst beskikket Justitsraad Mathias Frederich Brinkmann til at være Told= og Licent=Forvalter i Huusum.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 26de Jan. blev Hs. Kongel. Høyhed, Kronprintsen, i Overværelse af de Høye Herrer i Conseillet, samt en Deel andre anseelige lærde Mænd af Geistlig og Verdslig Stand eramineret, i sær i de Videnskaber, som henhøre til Lovkyndigheden. Ved denne Leylighed bestyrkede og forøgede Hs. Kongelige Høyhed det store Haab, som Dannerkongens Undersaatter forlængst have havt om at denne Søn af den bedste Fader vilde stræbe at ligne sine berømmelige Forfædre, og at blive en Ziir for det Høy=Kongelige Huus, en Aarsag til mange tusinde Menneskers Lyksalighed, og et ligesaa følgeværdigt som stort Exempel for Efterkommerne. gelse. allere Kort Udtog af de mærkværdigste Tildragelser i Aaret 1761. Januarius. Denne nye Tiidspunct begyndte med lutter behagelige Freds=Rygter. Men det forrige Feldtog vedvarede næsten paa alle Sider endnu formedelst det milde Veirligt. Den Keiserlige Kongel. Danniske Armee stod endnu i Hoved=Quarteret ved Dresden, og de øvrige Tropper stode rundt omkring i Cantonnerings=Quarterrerne. Der lode sig vel nogle Detachementer see paa de Brandenborgske Grændser, men kunde ikke vove sig vidt for RecrutTransporternes Skyld, som gik til den Preussiske Armee. J Berlin diverterede man sig ligesom i Freds=Tiider.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Man regnede, at den Preussiske Armee skulle udgiøre henimod 200000 Mand i complet Stand. Chefen over de Keiserl. Kongel. Tropper for ommeldte Feldtog var endnu ikke bestemt, eftersom Hertugen af Lothringen ventede paa en anden Avancement. Det Hertugelige Brunsvig Wolsenbyttelske Hof skulde tilligemed fleere Rigstænder, i Følge et Keiserligt Rescript have Execution formedelst de Contingenter, der skulde gives. Paa samme Tiid stod et Corps Preusser ved Nordhausen, og en stor Deel af samme gik løs paa de Franske i Staden Worbis.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Hans Preussiske Majest. uddeelte til Undersaatterne i mange Stæder, i Neumark og Mittelmark, anseelige Summer til Soulagement for den Skade, de havde lidt ved Russernes Jndfald. Det Det Golziske og Landonske Corps stod imod hinanden i Schlesien. Man seer af en Liste, at de Franske have frataget Engelænderne i forrige Aar 2539 store og smaa Skibe, men disse have derimod aleeneste borttaget hine 944 Skibe.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
J London beviiste Doctov Massæ i en Beregning, at Nationen kunde aarligen af Malt og Øl=Taxten have en Jndtægt af 2 Millioner og 299166 Pd. Sterling. J saa me Uagtet de Krigsførende Magter arbeydede, som Rygtet gik, paa en Freds=Plan, og at en anseelig Person fra Petersborg skulde desaarsag befinde sig i London, saa blev dog Operations=Planen til et nyt Feldtog fastsat. Den Broglioske Armee skulde udgjøre 70000 Mand, hvortil der endnu bleve hvervede Recruter. Der bleve derfore ved et hvert Generalitæt i Frankrig sat en Kongel. Commissarius, som skulde uden List og Magt udtage det bædste Mandskab. Spanien arbeydede paa et Krigsreglement for at formeere sine Tropper. Sardinien forøgede ligeledes sin Krigsmagt. - omme: Vor Alleraaadigste Konge sendte et lærdt Selskab af 5 Personer til Constantinopel, som skulle reyse igiennem Ægypten og det lykkelige Arabien, og vende tilbage igiennem Syrien til Europa. Hensigten er at giøre Opdragelser og Jagttagelser til Lærdommens Nytte, og at indsamle nyttige Orientalske Haandskrifter, Naturalier og andre Raritæter.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
J Suderkisping fandt man et sikkert Middel af Lilieconval Vand mod den faldende Syge. Den 1sterykkede de Preussiske Tropper ind i det Schwarburgiske, og de Franske fulgte efter dem.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
I America maatte Admiral Stevens med de fleeste Skibe, formedelst en stærk Storm, forlade Pondichery, og gaae i aaben Søe. Den 2den angreb Græven af Broglie Duderstadt, hvor 3 Hannoverske Batailloner, maatte trække sig tilbage med et Tab af 200 Fanger, 4 Kanoner, al Bagagen, tilligemed et lidet Meel= og Høe=Magazin. Hr. von Belfunce havde og rykket derhen med 3000 Mand fra Göttingen, og Hr. von Chatelet fra Witzenhausen, men de komme begge for sildig. Jmidlertid marcherede Græve von la Motte mod Worbis for at angribe General Luckner: men samme havde trækket sig tilbage i Forveyen. Den Russiske Keiserinde indkaldede ved et Manifest alle de i en Tiid af nogle Aar i Polen og Litthauen undvigte Russer at indstille sig i Rusland henimod den 1ste September, eller at blive anseet som Forrædere.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
General Tottleben maatte paa Græven af Butturlins Ordre, formedelst en bevægelig Skrivelse fra de Bagpommerske Stæder, trække sig aldeles tilbage til Polen med sit Corps. Samme Dag fordrev den Preussiske Ritmester Pfeil de streiffende Cosakker imellem Deerwalde og Neustettin, og gjorde 1 Major og 20 Gemeene til Fanger. Den 3die indtoge atter Generalerne von Kielmanseng og Luckner Duderstadt, hvorved der bleve gjort 400 Fanger af Regimentet Grenadiers de France, mange bleve nedsablede og 8 Franske Kanoner gjorte til Bytte. Admiral Stevens lod sig atter see for Pondicher.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 5te ankom Prints Henrich tilligemed Printsen af Preussen, Friedrich Wilhelm, til Leipzig. gaaDen 7de sluttede General Landon en Convention med den Preussiske Chef i Schlesien, i Følge hvilken Tropperne skulde nyde rolige Winterqvartere. Paven erklærede den afdøde Cardinal Thomasini og Pater Palafor for Helgene. Den 8de udgav Hs. Katholske Majestæt Befaling til at udruste 50 Krigskibe og Fregatter til den 4de Martii. Den 9de rykkede et Corps Franskt Infanterie og Cavallerie ind i Langensalza, hvor det blev indlagt 30 til 40 Mand i hvert Huus, Den Den 10de døde den berømte Engelske Admiral Boscawen i London. J Jtalien ophørte det hidtil forskrækkelige og rasende Vesuvius at udsprude Jld, den foraarsagede Skade var uskatteerlig. Den 11te forbandt endelig de i Leipzig arresterte Kiøbmænd sig til at betale Halvdelen af de 2 Millioner, som Preusserne havde fordret til Brandskat. De Allierede Tropper brækkede hastig op. General von Rheden maatte i en Dag marchere til Dørsteen. Mandskabet i Moringen maatte rykke til Eichsfelde, efterdi 40000 Franske vare i Marsch derhen. Den Russiske Keiserinde lod ved Kanzleren, Græven af Woronzow, erklære: At hun havde i Sinde at fortsætte det tilkommende Feldtog med al Eftertryk, eftersom Hs. Preussiske Majestæt havde forbudet Danzigerne at lade indskibe Levnetsmidler i deres Havn for den Russiske Armee.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
J Regensborg udgav Hr. von Plotho en Preussisk Repliqve paa det Østerrigske Svar, angaaende de i det Glatziske udjagede Undersaatter. J Wien blev Erkehertug Carl heftig syg. Begge Printserne af Preussen gik tilbage fra Leipzig til Magdeborg, men Kongen lod sig der ikkun lidet see.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den Russiske Keiserinde sendte en Person af Distinction til London for at ønske den Britiske Monark Lykke til Hans Tronbestigelse. Fredsrygterne tiltage og man udnævnte Printsen af Soubise, som en Befuldmægtiget paa Congressen, og Abt de la Ville skulde være hans Collega Den Allierede Armee udtog i de Cölniske Stifter mange unge Folk til Kriegstieneste. Vesuvius opvekkede atter en gruelig Bulder, og derpaa nedstyrtede dens Top. Den 13de marcherede de Franske Tropper tilbage fra Eichsselde. Feldtøymester, Freiherre af Landon, ankom til Wien. J Haag blev nu først den unge Prints af Nassau Weilburg døbt med stor Pragt. Den 14de gik Hertug Ferdinand fra Nordheim til Uslar. Tropperne i Göttingen maatte bestandig være marchfærdige. Den 15de indtog Admiral Stevens Pondicher. J Bengalen slog Major Carnak den Franske Chef totaliter. Den 16de sandt nogle i Vilaine bloqverte Franske Skibe ved en stærk Taage Leylighed til at undkomme. Royal Louis paa 116 Kanoner og 6 Fregatter udløb ligeledes fra Brest. Men Admiral Hawke seylede strax efter, og erobrede den Franske Fregat Vestale paa 30 Kanoner og 120 Mand. Den 17de døde, uagtet al Forhaabning, Erkehertug Carl Klokken 12 om Middagen i sit Alders 16de Aar. Til London kom Coureerer med nye Freds=Forslag. Samme Dag rykkede General Tottleden formodentligen med 10 til 1200 Mand atter frem i Pommeren, efterdi de forladte Stæder vare besatte af Preusserne, og Russerne vare blevne forfulgte. Deerwalde og Neustettin bleve altsaa atter indtagne, og Preusserne drevne tilbage. Den 18de aabnede sig ved Tilin, i Delphinatet, bag ved Urseliner Klosteret, ved en forskrækkeligt Veyerligt, et lidet udsprudende Bierg.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Den 19de holdte den lærde Danske Hosprædikant, Hr. Chemnitz, efter Keiserl. Kongel. Tilladelse, de Preussiske Krigsfangne Officier, i Bruck ved Leithe, en høytidelig Gudstieneste, og meddeelte dem Sacramentet.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Parlamentet i London bevilligede store Subsidler. I Parlamentet i Paris vare mange Bevægelser. Hertuginden af Modena, Charlotte Aglae, døde sammesteds i sit Alders 60de Aar.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Priis=Courant. Korn. Et Oxsehv. Fransk Viin 36 a 46 Rdlr. uden Rigs 19 a 28 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Rug Holstensk Td. Dansk Td. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 4 a 8 s. Et Oxsehv. Fransk Brændeviin 76 a 80 Rdlr. uden Rigs 36 a 400 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Holstensk Hvede Td. Laalandsk Td. 4 Rdlr. 2 Mk. - Humle. Byg Tønden 1 Rd. 2 Mk. 4 a 8 s. Brunsviger, Skpd. 40 a 50 Rdlr. Gryn Tønd. 3 Rdlr. 2 Mk. Garleb - - 30 a 34 Rdlr. Malt Tønden 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Dantziger) - Havre Td. 5 Mk. 4 a 8 s. Norsk Jern Skpd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rdlr. Gryn Tønd, 3 Rdlr. 2 Mk. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 4 Rdlr. Boghvede=Gryn Td. 4 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 21 a 23 Rdlr.) efter dens Erter Tønden 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rdlr. Hør Skpd. 20, 30 a 36 Rdlr.) Bonite. Fæde Vahre. Brænde. Favnen.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Jslands salted Lammekiød Tønden 8 a 9 Pommersk Fyr 7 Rd. Mk. Rdlr. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Pommersk Bøg Flesk røget Lpd. 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. Holstensk 8 Rdlr. Mk. Oste Fynske Skpd 7 a 8 Rdlr. Mariager Holstensk Skpd. sen. Jydskenkelt 7 Rdlr. Smør Fynsk Td. 22 a 25 Rd. Fyensk Sællandsk Tønd. Rdlr. Elle 6 a 7 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rd. 2 a 3 M. Birke Rdlr. Grøn Sæbe Otting 1 Rd. 5 Mk. 10 Sk.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Kiøbenhavns Fisk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Bergens Fisk Skpd. 9 Rd. a 10 Rdlr. 3 Mk. Graasey salted Td. 2 Rd. a 2 Rd. 4 Mk. Brænde. tor Skpd. 5 a 6 Rdlr. Et Bonde Læs 1 Rd. 1 a 3 Mk. Klipfisk Skpd. 14, 16 a 20 Rdlr. Et Læs Tørv 1 Rd. 1 a 3 Mk. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Kul Tønden 3 Mk. 8 s. Jslandsk Td. 5 Rd. a 6 Rdlr. 4 Mk. Foering. Jslandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rd. Høe et stort Læs Rd. Mk. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Dito mindre 1 Rd. 2 a 4 Mk. Høste=Sild Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 4 Mk. Halm et Læs 1 Rdlr. 1 Rd. 1 Mk. Norsk Sild Td. 3 Rd. 3 Mk. a 4 Rd. 3 a 5 Mk. Høns og Fiederværk. Tran Tønden 18 Rdlr. Kalkonske gl. Parret 1 Rd. 1 a 4 Mk. Salt. til Provinz. unge Parret Norsk Td. 3 Rdlr. 3 a 4 Mk. a 3 Rdlr. 1 Mk. Capouner fæde et Par 1 Rd. 1 a 3 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 3 Mk. a 4 Rdlr. magre et Par Mk. s. Fransk Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Høns gamle Parret 2 Mk. s. Viin. unge Parret 1 Mk. 8 a 10 s. En Ahme Rhinsk Viin 60 a 80 Rdlr. Kyllinger et Par Mk. uden Rigs. 35 - 45 Rdlr. Ænder et Par Mk. s. Et Oxehv. Rød Viin 65 a 75 Rdlr. Duer et Par 1 Mk. 2 a 4 s. uden Rigs 44 a 50 Rdlr. Æg en Snees 14 s. a 1 Mk. S. S. Gunstige Læsere!
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Dersom vore Tidenders Indretning ikke fordrede, at vi skulde meddeele vore Læsere de vigtigste Stats Nyeheder, som indløb til os; dersom Posten var indrettet til at bringe Viser om Land; dersom vi saae os i Stand til ved Hielp af Riim at indføre et heelt Aars Tildragelser i eet eneste Blad af vore Tidender saaledes, at vi kunde giøre os Haab om bifald af Stats-Tidenders fornuftige Læsere; og dersom vi troede, at Folk brugte Tidender som Psalm=Bøger, saa vilde vi atter optage den nu 2de Aar efterladte Skik at udgive rimede Aviis=Udtoger, samt Bønner, Taksigelser og Lykønskninger i bunden Stiil, ved det første Tidende Nummer i Aaret. Men da vore fornuftige Læsere uden Tvivl ey ville paastaae de første Set ninger, saa ere vi og forsikrede, at de ey meere fordre NytAars=Vers af os, i sær da Elskere af dem vil ikke i vore Tider have Aarsag til at klage over Mangel. De tillade og derfor at vi i jævn ubunden Dansk Stiil herved aflegge vor ydmygste Taksigelse for den os i forrige Aar beviiste Gunst. vor bestandige Stræbsomhed i at forfremme vore Landsmænds nyttige Fornøyelse skal være dem Borgen for at vi ønske de res virkelige Velgaaende, meere end en ufornuftig Mængdes flygtige, skiønt vindingsfulde Klappen. Til at opnaae den ne Hensigt behøve vi vore Gunstige Landsmænds Bistand, saavidt disse Lande vedkommer. Vi giøre os saa meget meere forsikrede om den Geistlige og Verdslige Øvrigheds, Hielp og Underretninger, i saa Fald, som De baade indsee bædst vore Tidenders Mangler, hvor over vi i Begyndelsen, af forrige Aargang klagede, og have des uden samme Hensigt som vi, nemlig den Danske Stats Nytte og Velgaaende under vor kierlige og velmeenende Monarks Regiering. Men saadan Hensigt opnaaes ikke vel, uden Kundskabens Forøgelse; og denne sankes bædst baade i den nærværende Tid og for Fremtiden af nyttige Efterretninger. Disse stræbe vi at give, og paa denne Stræbsomhed grundes vor Begiering og vort Haab om Deres Yndest. Vi sige med Flid, at vi ville stræbe at fornøye vore fornuftige Læsere; thi vi vide, at det er os umueligt i alt at opfylde enten vore Læseres eller vore egne Ønsker. Det endnu manglende Nummer af de Lærde Tidender er et Beviis derpaa; Men dette skulle vi med det første levere tilligemed Registret over samme Tidenders forrige Aargang. Jmidlertid begyndes paa en nye.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Stockholm, den 21de December. Det er bekiendt, at Rigsstænderne forrige Rigsdag besluttede, at der aarlig skulde uddeeles Præmier til Fiskeriernes Ophielpelse, og dertil anordnet en aarlig Fond paa 100000 Dal. S. M., som Manufactur=Contoiret skulde betale til Commerce=Collegium. Angaaende denne Sum, have nu Rigstænderne fundet for got at anordre et og andet, som her vilde blive for vidtløftigt at mælde. Grunden til Udderlingen har været denne: "Det Slags Fiskerie, som fordrer størst Forlag, er underkastet meest Besværlighed og Fare, og skaffer Riget eller det almindelige størst Blade, i meere end een Henseende, bør, frem for de mindre kostbare og med mindre risque forbundne Indretninger, nyde Præmium," J Følge af dette Principio have Rigstænderne den 18de Nov. sidst accorderet de største Præmier til dem som gaae paa Hval- og Robbenfangst under Grønland, og blandt disse faae de Grønlandsfarere meest som fare til Straet David. Dernæst komme Fiske=Bunserne, som siske under Hitlandt, siden de som fange Koljer og Langer i aaben Søe, og endelig Silde-Fiskerne ved Strandkanterne. Der er og sat Præmium paa hvert Sælhunde-Skind. (Heraf seer man, at disse Fiske=Hadere regnes i Sverrig ikke til Vildbanerne; men ere hver Mands Fangst) Fremdeles er der sat Præmium paa Sildens Udførsel, saavelsom Træerne eller Tønderne, saavel dem af Gran, som dem af Eg= og Bøg. Dog maae Gran=Silde=Tønder ikke føres uden til Østersøen. Endelig er der og sat Præmium paa Fisker=Garnene efter deres Størrelse. Stænderne have og accorderet en Belønning til en Trompeter, navnlig Meyer, som har opfundet den Konst af Fiske at giøre Violin=Strænge, der baade i Heenseende til Styrke og Tonernes Reenhed skulle overgaae de nu brugelige Strænge.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Hannover, den 22de December. Det Scheiterske Corps, som bliver saameget forøget, at det skal være dobbelt saa stærkt, saa tilforn, har allerede den 13de hujus erholdet en Remonte af 200 udvalgte Heste, Nu er det vidst, at Hans Durchl. Prinzen af Mecklenborg, Strelitz, med det første vil reyse til London.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Paris, den 11te December. Nu i dette Øyeblik fornemmer man, at Escadren fra Brest er den 6te hujus løben i Søen.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Madrit, den 27de November. Det Danske Skib, den flyvende Ørn, som gik fra Smirna til Villa-Franca og Niza, er af Engelænderne opbragt til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Fra Franken, den 14de December. Saavel i Bayern, som i de Churpsatziske Lande blive Recrut=Udtagningerne meget stærk drevne, og de gaae saaledes for sig, at her passerer en Recrut=Transport igiennem efter den anden fra det Neuburgiske.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Fra Lausitz, den 17de December. Nu have Armeerne saavel i Sachsen, som i Schlesien, virkelig trykket i Vinterqvarteerne. Fra det sidste Sted fornemmer man tillige, at Hans Majestæt, Kongen af Preussen har ladet det Corps Cavallerie, saa han havde under Generalmajor af Schmettaus Commando detacheret til det Glo ganske, ligeledes legge der og i de omliggende Fyrstendom mer i Vinterqvartere.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Wien, den 9de December. Hr. Feltmarechal Dauns og Hr. Feldtøymester LaudonsHidreyse er atter bleven opsat, saasom der efter nogle Courerers Ankomst forlyder, at der skulle saavel i Sachsen have yttret sig saadanne Omstændigheder, af hvilke man kan slut te, at Hans Majestæt, Kongen af Preussen tænker paa nogle Vinter=Expeditioner. Man farer bestandig fort med at forbedre og forøge de Schweidnitziske Fæstningsverker, eftersom dette dog er den Hovedplads, ved hvilken man tænker paa denne Side at beholde fast Fod i Schlesien.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Udtog af en Skrivelse fra St. Petersborg, den 12te Decemb.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Det store Marin=Hospital i Cronstadt er ved en ulykkelig Jldebrand lagt i Aske. Den Skade, som derved er lidt, er ikke ringe. Adskillige Syge, som have ikke hastig nok kundet redde sig, ere paa en ynkelig Maade omkomme i Luen.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Man giør her de alvorligste Anstalter for at fortsætte Krigen. Man venter hver Dag at høre en anseelig Recrutudskrivning, paa hvis Repartition der alereede arbeydes. Eftersom Pommern er ved Armeernes Underholdning bleven saa stærk medtaget, og Subsistaneen er derved bleven gjort besværligere: saa troer man, at General Romanzoff skal faae befaling at trække sig tilbage til Preussen i Vinterqvarter, men General Berg skal blive med de lette Tropper i Pommern.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Krigskibet Astrachan, har paa sin Tilbagereyse til Cronstadt havt den Ulykke at strande ved Dægerot. Samme førte 66 Kanoner. Men Mandskabet er dog bleven reddet.
Berlingske Tidende, 1762-01-01
Paris, den 14de December. Man forsikrer at der skal i Begyndelsen af Martii Maaned være en Leyr af meere end 60000 Mand samlet i Neder Bretagne: Men man veed endnu ikke, om samme er bestemt til at bedække vore Kyster, eller at foretage sig noget imod Kysten af Engeland eller Schotland. Efterretningerne fra Spanien give daglig Materie til nye Formodninger. Men de ere endnu ligesaa usikre som foranderlige, og det sande maae i næstkommende Foraar vise sig. En vis Person, som har givet sig ud for en af dette Riges Durchl. Familier, og fordristet sig til at bære den Hellig Aands=Orden i adskillige af vore Provinzer, hvorved han tilligemed andre slige antagne Titler har bedraget mange Banquers, er, efterat det var blevet aabenbaret, sat fast, og i Følge af en Parlements=Dom pidsket, sat offentlig 3 Dage i Gabestokken, og paa Livstid dømt til Galeerne.