Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-06-13
(Fortsættelsen af det franske Senatusconsult.) 19. Keiseren udvælger Regenten blandt de franske Prindser; ere ingen Prindser, udvælges en af de øverste Rigets Embedsmænd. 20. Har Keiseren ikke udnævnt en Regent; overdrages det til de nærmeste Arveprindser. 31. Vælges en Embedsmand, skeer det ved Senares Valg. 22 24 Regenten kan ikke udnævne nogen til de fornemste Rigets Embedsposter, ikke ophøie Borgere til Senatorer, heller ikke give Overdommeren og Statssekretæren Afskeed. 25 27. Regenten kan ikke erklære Krig, slutte Fred, Alliancer og Handelstraktater, med mindre Regentskabs Raadet, ved Fleerstemmer antager det. 2829. En Regent nyder den Fierdedeel Jnkomst mod Keiseren. 30 31. Udkaarer Napoleon Bonaparte sig en Søn, maae det skee i Overværelse af de fornemste Rigets Embedsmand. 32- 36. Frankrig skal have en Overvalgherre, en Erkerigskantsler, en Erkestatskantsler, en Erkeskatmester, en Feldtherre og en Storadmiral; de udnævnes af Keiseren, faae samme Æresbeviisninger som de franske Prindser og rangere strax efter disse. Disse Rigs-Embeder blive bestangig ved; de som beklæde dem, ere Senatorer og Statsraader; de formere Keiserens Conseil, ere Lemmer af Geheim tandet og udgiøre Ærelegionens store Conseil. De nuværende Lemmer af Ærelegionens store Conseil beholde paa Livstid deres Titel, Function og Forret. 37. Kriseren præsiderer i Senatet og Statsraadet eller udnævner een af Rigets øverste Enbedsmænd i sit Stad. 38. Alle Senatets og Lovgivernes Acter udstædes i Keiserens Navn og under hans Segl. 39. Ang. Overvalgherrens Bestilling. 40. Ligeledes Rigs Erkekantslerens, blant andet er han overværende ved Prindsers Fødsel og Formæling, ved Keiseres Kroning og ved Liigbegjængelse. 41. Erkestatskantsleren bekiendtgiør Freds= og Alliancetraktater og Krigerklæringer, undertegner Creditiver til fremmede Hoffer, han forestiller franske og fremmede Ambassadører og Ministre med videre. 42. Erkeskatmesteren er nærværende naar Stats=Jndtægter og Udgivter forelægges Keiseren, han perificerer Statsgieldsprotokollen og undertegner Løvte om Pensionerne. 43. Feldtherren overværer det Regnskab Krigsministeren aflægger for Fæstningernes og Landets Forsvarsvæsen. Haner Gouvernør for Militærskolerne, overleverer Regimentet Fahner i Keiserens Fraværelse &c. 44. Jndeholder Storadmiralens Opsigt over Søevæsenet; han forestiller Admiraler &c. for Kriseren. 45. Overvalgherren præsiderer ved Valgkollegiet i Brüslel, Erkerigskantsleren ved det i Bourdeaux, Erkestatskantsleren ved det i Nantes, Erkeskatmesteren ved det i Lyon, Feldtherren ved det i Turin og Storadmiralen ved det i Marseille. 46. Hver af disse Rigets Over-Embedsmænd faaer en tredie Deel af den en fransk Prinds til lagde Gehalt 21de Decbr. 1790. 47. Deres Dragt bestemmer Keiseren. 48. 51. Til Rigets Storofficerer, udnævnes 16 Rigsmarskaller af de fornemste Generaler (Senatorer kunne foruden disse 16 og blive det 7) 8 GeGenerolinspektører og Oberster af de forskiellige Corps og de borgerlige Stor=Kronbetiente. Deres Embeder beholde de paa Livstid. 52 - 53. J næste 2 Aar efter Thronbestigelsen aflægger Keiseren, ledsaget af Rigsbetientene, Ministre a. det franske Folk, i Overværelse af Senatet, Statsraadet og Lovgiverne, følgende Eed. "Jeg sværger at holde over Republikens Teritoriums Jntegritet, respectere Concordatets Love og fri Gudstieneste, Rettigheders Lighed, politisk og borgerlig Frihed, holde over, at Kiøberne af Nationalgodserne hiemles og beholde hvad de have kjøbt, ikke uden overeenstemmende med Loven at paalægge Skatter, vedligeholde Ærelegilonen og regiere det franske Folk blot med Hensyn til dets Fordeel, Held og Berømmelse." (Slutningen følger.)