JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
En Kjøbmands-Leilighed kan til 1ste Mai dette Aar erholdes tilleie i den mig tilhørende og iboende Gaard paa Adelgaden her i Byen, bestaaende af en rummelig Boutikstue med Boutik-Jndretning samt Vægt, og 4 andre Værelser, fornøden Pakhuus og Loftsrum samt Gaardsplads. Der har i en lang Række af Aar været drevet fordeelagtig Handel i Gaarden, som en Følge af at den er beliggende paa Byens Hovedgade, i Nærheden af Torvet. Lysthavende ville behage at henvende sig enten personlig eller i portofrie Breve til Ringkjøbing, d. 15de Jan 1817. P. Tang. Huusjomfru.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Til en stor Huusholdning paa Landet, i Fyen, søges en Huusjomfru til 1ste Mai d. A., men uden gode og paalidelige Recommandationer for Troskab, Redelighed og Duelighed, nytter det ikke at melde sig. - Lønnen er 200 aarlig. Man henvender sig til Godsforvalter, Møller paa Glorup pr. Nyborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
En Lærerinde søger Emploi til 1ste Mai 1847. Hun underviser i Fransk, Tydsk, de almindelige Skolevidenskaber, Tegning, Paparbeide og alle brugelige Haandarbeider. Hun seer mere paa at komme i et dannet Huus, end paa Honoraret. Billetter, mærkede C. P.", bedes afleverede paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
En duelig og fordringsfri Huusjomfru ønskes til 1ste Mai paa en Præstegaard ved Aarhuus. Anbefalende Billetter bedes aflagte paa dette Blads Contoir mk. C. i B. En Haugekarl søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Formedelst Sygdomstilfælde er der en god Plads ledig paa Rantzausgave for en dygtig Haugekarl, til 1ste Mai eller helst strax. Et særdeles godt Rapsseil til 12 Tærskere, samt 4 Stkr. gode Rapslæder og 20 Stkr. Rapskurve, kunne bekommes for billig Priis tilkjøbs paa Steenegaardi Høyum By ved Veile. Rasmager og uldne Trøier, Beenklæder og Dame strømper, samt uldne stribede Børnestrømper i alle Størrelser, anbefales af F. Werner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Meieriet paa Palsgaard, ved Horsens, bestaaende af 230 Køer, kan til Marts eller Mai 1847 faaes i Forpagtning, naar man derom henvender sig til Forvalter Lund paa Palsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Ved det herværende Wolfske Kunstberiderselskabs Forestillinger beværtes, i en i Hr. Liisbergs Gaard opvarmet Sal, med Forfriskninger, af S. Hoberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Et Skolelærer-Embede paa Øen Hjarnøe er ledigt. Embedet har følgende Jndkomster: 5 Tdr. Rug og 8 Tdr. Byg in natura, 11 Tdr. Byg efter Capitelstaxt, 10 Rbd. som Kirkesanger, Offer og Accidentser af Sognet, 6 Favne Brænde, anordningsmæssig Fourage, fri Bolig, Skolejord3 Skpr. 1/5 Alb. ny Matriculs Hartk. - De der attraae at søge dette Embede, ville henvende dem til Kammerraad Glud paa Jensgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
En sort Silkeparaply, Knappen indlagt med Perlemoer, er for nogen Tiden siden bortkommen. Den, som maatte være kommen i Besiddelse af samme, bedes aflevere hen paa Adressecontoiret. Overbringeren loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-22
Et hefte skrevne, indbundne Noder er en Aften i forrige Uge tabt paa Gaden. Paa Bindet staaer med forgyldte Bogstaver Navnet Agander. Finderen bedes, mod en Douceur, at aflevere det paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
No 14. den 23de Januar. Løverdagen. Kongelig privilegeret Aarhuus Efte s-Tidende. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Blandinger. Aaret 1846 er gaaet alvorligt, næsten truende, tilende. Det har efterladt sig saamegen Gjæld, saamegen Uenighed, at det skal holde haardt for dets Arving og Efterfølger, at ordne og udjævne Alt paa fredelig Maade. Men Arvingen seer ud, som om han slet ikke var bange, som om han kunde have Lyst til at bære sig endnu galere ad. J lang Tid have samtlige europæiske Stormagters Forhold ikke været saa spændte og usikkre, som i dette Øieblik. Det spanske Giftermaal, Fristaten Krakaus Opløsning, men især Ruslands Plan, ganske at russificere Polen og at lade det gaae tilgrunde lige indtil Navnet, har løsnet de Baand, der hidtil sammenholdt Magterne og Landene, eller dog udvidet Kløften imellem dem, og stillet Partierne fjendtligt overfor hinanden. Jstedetfor den hjertelige Forstaaelse mellem England og Frankrig er traadt et aabenbart Brud, og forgiæves, gjør Ludvig Philip hvad han kan, for at gjenoprette det gode Forhold. England og Frankrig protesterer kraftigt mod Krakauls Jndlemmelse, og aldrig have de franske Journaler ført saa djærvt et Sprog mod Rusland, som nu. Østerrig og Preussen vare heller ikke tilfredse med Forholdsreglerne mod Polen, thi derved stilles Tydskland blot for Rusland. Den nærmeste Tid vil lade Magternes og Folkeslagenes Uenighed fremtræde aabenlyst for hele Verden; thi i indeværende Maaned aabnes saavel de franske Kamre, som det engelske Parlament, og alle de stedfundne Underhandlinger vedkommende Actstykker ville da blive fremlagte. J England brænder det allerede. De engelske Aviser udtale sig heftigt mod Rusland; de sige reentud, at Preussen og Østerrig have ladet sig overliste af den moskovitiske Statskunst, og nu, da Fristaten Krakau er tilintetgjort, vil Raden komme til Tydskland. Dertil kommer den stedse stigende Spænding mellem England og Frankrig, Polens fuldkomne Tilintetgjørelse, Urolighederne i Portugal og Spanien, Gjæringen i Jtalien, Gallicien og Schweiz, den rædsomme Nød i Jrland, Mangelen og Dyrtiden næsten i alle Europas Lande, de kirkelige Kampe i mange Lande. . . Udsigterne i det nye Aar ere meget alvorlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Et af de vigtigste Spørgsmaal, som ligger Beboerne af det halve Europa paa Hjerte, er uimodsigeligt Brødspørgsmaalet. Man spørger, hvorledes man skal kæmpe sig gjennem Vinteren, og om Kornpriserne ville stige eller falde. Man antager, at disse nu have naaet deres største Høidepunkt, og at de for ville falde, end stige. Da der endnu ventes store Tilførsler, da der i mange Lande haves store Kornoplag, og da Vintersæden allevegne tegner vel, tør man haabe, at Forraadet vil strække til indtil Høsten. Vi beklage hjerteligt, at maatte indjage Kornpugerne en saadan Skræk, dog have de endnu Tid og Leilighed til at tømme deres Lofter og Magaziner til gode Priser. (Freischultz.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Blandt de mørkeste og betænkeligste Punkter i Europa hører det ulykkelige Galizien. Adelen herer i høieste Grad opbragt og utilfreds. De nyeste Forordninger tilstaae Bønderne mange Lettelser, og hvor man nægter dem hvad de forlange, tage de selv. De ere nu engang vante til den rædsomme Selvjustits. J den sidste Tid have de igjen lagt Haand paa en Deel i deres Øine mistænkelige Personer; de have tærsket dem ihiel med deres Pleiler. Af Qvinderne hører man kun ophidsende Sange. Emissairer drage gjennem Landet og puste til Jlden. Østerrig og Nabostaterne see med Bekymring og Uro paa Galizien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
J Jtalien gjærer det stærkt, og fra Tid til anden seer man enkelte Flammer lysne frem, snart hist, snart her. Nys feirede man en Fest til Erindring, om en fordums Seier over Østerrigerne. Der brændte Glædesblus paa alle Bjerge; man lod den italienske Uafhængighed leve høit, og kaldte, i trykte Proclamationer, Folket til Vaaben. Paven, som veed, hvorpaa det brøster hans Fædreland, søger at tilveiebringe en Forening mellem Jtaliens Stater, og det skal allerede være lykkedes ham med de fleste italienske Hoffer. Sine Romere giver han een smuk Gave efter en anden. Nu vil han ogsaa indføre Edsvorneretter. Romerne forsikkre, at siden Augustus's Dage har Rom ikke havt noget Overhoved, som Alle have været saa begeistrede for, som for Pius den Niende. Nys havde Cardinal Altieri foranstaltet en Fest til Pavens Ære den bivaanedes af Roms og Provindsernes ypperste Academikere, og tredive Digtere og Digterinder kappedes om, at forherlige Paven ved deres Sange. Og hele Folket tog Deel i Sangerfesten. Ogsaa den mægtigste Regent i vor Tid, Dampen nemlig, har fundet sin Herre. Det er Sneen, som opbyder Alt, for at bringe Jernbanerne i Miscredit. Locomotiverne blive allevegne staaende i Sneedriver. Det er ikke et enkelt Sted Samfærslen ad Jernbanen er afbrudt, men i hele Europa. Paa den Breslauer Bane maatte Passagererne tilbringe tyve Timer i Vognen og kæmpe med Frost og Hunger, indtil de kunde befordres videre paa Slæder. Sexten Personer maatte i al den Tid nøies med tolv smaae Tvebakker, som en gammel Dame lykkeligviis havde i sin Ridecule. J de skovrige Egne i Oberlausitz frøs Locomotivet fast midt paa Banen, og hele Reiseselskabet, Herrer og Damer, flygtede ind i Bagagevognen hvor de tilbragte hele Natten i Mørke og Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Den nyeste Beretning fra Jrland og de skotske Høilande siger: Nøden og Elendigheden stiger med hver Dag. Sulten med hele sit skrækkelige Leide: Sygdom, Rov, Fortvivlelse og Mord, er hjemme her Tusinder døe af Hunger og Kulde. Der skeer meget for at mildne Jammeren; men det er langtfra at være tilstrækkeligt. J de engelske og skotske Havnestæder hidkomme med hvert Skib hele Skarer af Fattige, som man sender ned fra Elendighedens Skueplads. J de skotske Høilande findes over 50,000 Mennesker, som kun formaae at spise sig halvt mætte eengang om Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Paven vedbliver at reformere; dog gribe hans Reformer mere ind i det borgerlige, end i det kirkelige Liv. Hvad Godt der hidtil er skeet, er fuldbragt mere ved Kirkestatens Regent, end ved Kirkens geistlige Overhoved. Dog er det et godt Omen, at han, ved Universitetet i Rom, har gjenindført Forelæsninger over Philosophie og Mathematik, som den forrige Pave havde forbudt. Studenterne bragte ham deres Tak, og Damerne kastede Blomster ind i Vognen til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Vi fortalte nys, at Beyen af Tunis, ved sin Afsted fra Paris, havde foræret Frøken Guizot et Par nydelige, rigt med Diamanter besatte Tøfler. Gaven ansloges til en Værdi af 100,000 Fres. Men Guizot har, som man nu erfarer, sendt Tøflerne tilbage med en artig Skrivelse, og har nu, som en Journal bemærker, foruden de mange udenlandske Krige, ogsaa faaet en Huuskrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
En mærkværdig Bjergstyrtning har sat Omegnen af Coblenz i den største Skræk. Med buldrende Larm begyndte det saakaldte Rukkelstein at synke og at skilles i flere Deele. Ved det uhyre Tryk steg Rhinbredden nedenfor til en Høide af 60 Fod. Bjerget er endnu stedse i Bevægelse. Man hidleder dette mærkværdige Phænomen fra et vulkansk Udbrud. Bjerget ryger og damper stærkt. Fra Berlin ere flere Naturkyndige hidkomne, for nærmere at undersøge denne Naturbegivenhed. Ogsaa fra andre Steder hid vandrer man i store Skarer. Rys døde Stormuftien, d. v. s. Generalsuperintendenten i Constantinopel. Han efterlader sig 15. Millioner Pjastre. Stormuftiens Person ansees i Tyrkiet saa hellig, at hvis han dømmes til Døden, bliver han stampet ind i en Mørser, fordi ingen Skarpretter tør lægge Haand paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Almuen i Piacenza har holdt et stort Torv med fremmede Varer. Man opbrød nemlig alle Kornmagaziner, og solgte for Fode væk, saalænge der var Noget. Alle Kornforraadene bleve solgte til Middelpriser, og Pengene bleve punktligt og rigtigt sendte Eierne i Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Ved en Jldløs i Bassy, ved Gens, har en trettenaarig Pige aflagt Prove paa et sjeldent Mod. Hendes lille Broder befandt sig i første Etage af det brændende Huus. For at frelse ham, sprang hun først op ad Trappen; dreven tilbage af Luerne, satte hun en Stige til et af Vinduerne, som Flammen allerede begyndte at slaae ud af, steg ind, hentede Drengen af Vuggen, og har ham gjennem Jlden, som forbrændte hendes Ansigt, Hals og Skuldre stærkt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
J Londons fornemme Verden har det vakt stor Opsigt, at Premierministerens, Lord John Russells Steddatter, Miss Lister, har ladet sig bortføre af Hr. Drummond, en Søn af den rige Banquier. Flygtningerne bleve indhentede paa Veien til Frankrig, og Lord Russell har nu, som en god Politiker, givet sit Samtykke til deres Giftermaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Nylig var der et høist glimrende Aftenselskab i Thuillerierne; Gjæsternes Antal var over 3000. Dronningen var ganske hæs og turde ikke tale; hun førte blot den med Diamanter overlæssede Hertuginde af Montpensier (Dr. Jsabellas Søster) omkring i Salene. "Baronesse Rothschild – hedder det overstraalede Alle med sine Diamanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Vi fortalte nys, at Staden Naumburg havde vægret sig ved, at vælge Deputerede til Provindsialstænderne, fordi man ikke havde mærket, at denne Institution havde baaret nogen Frugt, og at Kongen af Preussen, fortørnet derover, havde truet at berøve de gjenstridige Borgere deres Kjøbstadsprivilegier. Naumburgerne have nu erklæret, at de, givende efter for Magten, have beqvemmet sig til, at vælge en Stænderdeputeret. Münchnernes Jnteresse er i denne Tid deelt mellem Jenny Lind og Øllet. Nogle af Sangerindens Venner gave hende nys en stor Fest, ved hvilken der, i al Retsform, gjennemførtes en Proces mod hende, som Følge af en almindelig Klage: at hun gjorde alle Münchnerne tossede i Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
J Berlin ere gode Raad dyre. Man veed ikke, hvor man skal gjøre af Tyvene. Alle Arrester ere overfyldte; Tyvene forlange deres Ret; de ville i Hullet, og man har intet Hull at sætte dem i. Man kommer uden Tvivl tilsidst til at give den Reisepenge, og befordre dem over Grændsen. (Freischutz.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Blandt Berlinernes ivrigste Ønsker til det nye Aar hører, at to velbekjendte Damer, som desværre have faaet Hjemstedsret i Preussen, maatte udvandre, f. Ex. til Nyseeland. De to Damer ere Brød og Kjødskatten. Berlinerne foreslaae, nu engang, til en Forandring, at lægge Skat paa Champagner og Eqvipager, allenfals ogsaa paa Gaaseleverposteier og Shawler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
J "Bossische Zeitung" læses følgende Annonce: "En Moder, der forgiæves strider for, redeligt at ernære sig og sit Barn, har, forfulgt af Creditorer, som hun ingen Udsigt har til at kunne tilfredsstille, fattet den Beslutning, at gjøre en Ende paa sit usle Liv. Skulde der imidlertid i Berlin findes Nogen, som vil redde den Ulykkelige, der allerede har tabt al Tro til Gud og Mennesker, af hendes fortvivlede Stilling, og forhindre et Selvmord, saa bønfaldes han om, at gjøre det snart, thi kun faa Dage endnu vil den Arme have Kraft til at bære saamegen Elendighed, og denne offentlige Bøn er hendes sidste Haab. J Avisexpeditionen vil man finde hendes Adresse."J Hamborg er i disse Dage passeret en utrolig Historie. Chefen for et af de rigeste Handelshuse, faldt i Vandet, men blev lykkeligt frelst af nogle fattige Folk og bragt hjem til sine voxne Sønner. Disse give ingen Drikkepenge; man troede, at de i deres Glæde havde glemt det, og tillod sig, at minde dem derom. Men de nægtede at give Noget, og maatte af Politiet tvinges dertil. (H. Erzähler.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
J Hamborg tales for Øieblikket meget om en Begivenhed, som klinger forunderlig, men dog skal være bogstavelig sand. En hamborgsk Daquerrestypist var ifjor reist til Brasilien, for der at udøve sin Kunst. For at kunne vise Prøver derpaa, bragte han endeel Portraiter med sig, og deriblandt et af sin Vaskerkones meget smukke Datter. J Rio Janeiro fortjente han mange Penge, da denne Kunst endnu er ny for Brasilianerne. En Dag kom en ung Planter fra RiosOmegn, og tilbød ham en høi Priis for det i hans Vindue udstillede Dame=Portrait, som Kunstneren overlod ham. Efter kort Tids Forløb kom Naboben igjen og betroede Daguerreotypisten, at han var dødeligt forelsket i den Dame, hvis Portrait han havde faaet, og bad ham fortælle sig om hende Alt, hvad han vidste. Naboben besluttede derpaa, at seile med det første Skib til Hamborg, og bad Kunstneren ledsage sig. Ankomne dertil, opsøgte de strax Vasker konen og hendes Datter; Vestindianeren anholdt om Pigens Haand og fik den. For kort siden seilede den unge Mand, tilligemed hans Kone og Svigerinde, samt Daguerreotypisten, tilbage til Rio, hvor Vaskerkonens Datter nu er en riig og fornem Dame. Sverrigs ypperste Skuespillerinde, den for sin Skjønhed og sin Godgjørenhed lige afholdte Mademoiselle Emilie Högqvist, er død i Turin, lidt over 34 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Aarhuus, den 23de Januar. Der er idag, formedelst det gode Vinterføre, kommet en usædvanlig Mængde Korn hertil Byen; men Priserne ere nu og saa høie, at de fleste Landmænd skynde sig med at sælge. Nogle Kjøbmænd skulle idag endogsaa have givet 7 Rbd. 2 Mk. for Byg, der vel sagtens maa have været af en fortrinlig Qvalitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Sidste Nat er et Skib kommet i Drivisen heruden for, og kan idag hverken komme ind eller ud. At Posten Nordfra først indtraf hertil i Efterm. Kl. 3, skal hidrøre fra det stærke Sneefog sidstafvigte Nat. Christen Uicolai Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Et Livslys stukt, Et venligt Øie er nu atter lukt – Eet ærligt Hjerte. Slaaer ikke mee. – det brast i Dødens Smerte. Din Vaar var kort, O gode Yngling, Du gik tidlig bort Til hine Vænge. Hvorhen ei Livets vrede Storme trænge. J Hytten trang Tu der nedsænkedes til Søvnen lang; Den vorde rolig! Guds Fred omsvæve Dig i Dødens Bolig! Men I, som see Hen til den Tabtes Grav med stille Vee, O, smill i Sorgen, Der er bag Dødens Nat en evig Morgen!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Bekjendtgjørelser. Hjerteligt bedrøvede maae vi underrette deeltagende Venner, at ogsaa den ældste og sidste af vore kjære Sønner, i Gaar, uventet blev bortkaldt af det alvise Forsyn. Aarhuus, den 22de Januar 1847. Frederikke Classen, J. J. Classen. født Hanson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Med dyb Beemod meddeles herved Familie og Venner, at min inderligt elskede Kone, Ane Jensine født Bentzen, ved Døden blev mig berøvet den 19de dennes, neppe 30 Aar, gammel, efter noget over 9 Aars lykkeligt Ægteskab. Det Tab, jeg med mine 3 uskyldige Smaae have lidt ved hendes Bortgang ville de, der kjendte hendes ædle Characteer, indsee, og kun Bevidstheden om, at hun nu nyder Lønnen for sin Fromhed og Kjærlighed kan ene ved den Almægtiges Barmhiertighed give mig Kraft til at bære denne min tunge Sorg. Aarhuus, den 22de Januar 1847. Jacob Ludvig Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Det behagede den alvise Gud at bortkalde til et bedre Liv, efter flere Aars tiltagende Brystsvaghed og 8te Dages haarde Lidelser, Onsdagen den 20de Januar, min retskafne og stræbsomme Mand Anders Herschind, i hans Alders 56de Aar, og vort Ægteskabs 17de Aar. Syv Børn begræde med mig hans Tab, og et modtager ham i Evigheden. Kun Tanken og Gjensynet kan trøste mig i min tunge Sorg, Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 21de Januar 1847. Birgithe sal. Herschind, født Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Det behagede den alvise Gud, den 13de dennes, at bortkalde min inderligt elskede, blide og fromme Kone, Johanne Andrea Jørgensen, født Budtz, i hendes Alders 31te Aar. Dette for mig og mine, smaae Børn, høist smertelige og alt for tidlige Tab, er det min sørgelige Pligt at bekjendtgjøre for deeltagende Slægt og Venner. Følle, den 19de Januar 1847. P. C. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Det behagede den alvise Cud i Morges, efter 17 Dages Sygeleie, at bortkalde til det bedre vor inderlig elskede kjære ældste Søn Martin Møller Wielandt, 8½ Aar gl. Dette for os saa saare smertelige Tab tilkjendegives herved Familie og Venner. Gramm pr. Hadersleben, den 13de Januar 1847. Helene Marie Wielandt. J. F. N. Wielandt født Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Sidstafvigte Tirsdag den 5te Januar om Morgenen, Kl. 5, hjemkaldte Gud til sig ved en stille og salig Død min ædle, inderlig elskede Tante, Enkefrue Etatsraadinde Øllegaard Sophie Skow, født de Grib, i hendes Alders 87de Aar. J længere Tid meget nedbøiet af Alderdoms Svagelighed længtes hun efter at indgaae til det bedre. Tanken om, at hun nu har naaet sine Ønskers Maal, og Haabet hisset at see hende igjen, trøster mig ved denne min ædle Venindes Bortgang, i hvis daglige og kjerlige Omgivelse mine fleste Aar ere henvundne. Wolstrup, den 8de Januar 1847. E. C. Skow, født Drebing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Søndagen den 31te Januar, Kl. 7, afholdes Bal i Selskabet "Polyhymnia", hvortil Fremmede, som indføres af Selskabets Medlemmer, kunne erholde Billet a 1 - hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Balinspectionen. Da enkelte Handlende heri Byen ikke undsee sig ved, at udvide deres Handelsvirksomhed til, ved leiede Sjouere, der posteres saavel paa Gaderne, som paa Landeveiene uden for Portene, for at opkjøbe de Pro duetter der af Landmændene føres hertil Byen, har Handelsforeningen, for om muligt at see dette ligesaa upassende som for det Almindelige skadelige Uvæsen hævet, truffen saadanne Foranstaltninger der sigte til at lade Opkjøberne anholde, for at faae saavel disse, som de Handlende de ere udsendte af, afstraffede efter Loven for deres ulovlige Handlinger. Det bemærkes, at de anholdte Varer ere Confiscation underkastede, foruden at Kjøberne ansees med passende Mulcter. J Overeensstemmelse med Fr. af 15de Mai 1834 832, bekjendtgjøres herved, at Valmodet for Sædegaards Eiernes Valgklasse i Aarhuus Stift, er berammet til at foretages Tirsdagen den 16de Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Raadstuen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Aarhuus Stiftamthuus, den 22de Januar 1847. Graah.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Communalforeningen i den østre Deel af Randers Amt holder den 28de d. M., om Formiddagen Kl. 10, et Møde paa Grenaae Raadstue, hvorved vil vorde fremlagt et Forslag til dens Omorganisation til en Landboforening, hvilket findes henlagt paa Gjæstgivergaarden i Grenaae. Hammelev, den 16de Januar 1847. Bergmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Afvigte Onsdag den 13de Januar har Dragon Jens Jensen, født i Ravnholdt, af det 3die Dragon-Regiments 2den Eskadron, absenteret sig. Han er 22 1/2 Aar gammel, 64 Tommer høi, middel af Statur, blond af Haar, blaae af Øine, og var ved Bortgangen iført en mørkeblaa Trøie, et Par lyseblaae Beenklæder, en stribet Vest, hvide Strømper og Skoe, samt en ny Kaskjet. Hvo som an træffer ham, bedes mod de sædvanlige Opbringerpenge at aflevere ham til Eskadronen. Aarhuus, den 19de Januar 1847. Lichtenstein, Chef for 2den Eskadron i det 3die Dragon Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Jfølge allernaadigst Bevilling af 12te dennes, der er læst i Aarhuus Bythingsret og senere vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved Alle og Enhver, der formener sig at at have noget Krav eller nogen Fordring paa Boet efter afdøde Stadshauptmand, Major Thomas Ferdinand v. Severin, sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Skifteret, der behandler Boet efter ham, at anmelde og legitimere saadant. Aarhuus Skifteret, den 19de Januar 1847. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-23
Ifølge Amtets Ordre afholdes paa Thingstedet i Bjerre Løverdagen den 30te Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, offentlig Licitation over Leverancen af 176 Cubikfavne Reserve=Gruus til den grundforbedrede Deel af den mindre Landevei fra Horsens til Juulsminde. Leverancen opraabes i 10 Parceller og hele Overslagssummen andrager 1012 Rbd. Conditioner og Overslag henligge til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Boller og Møgelkjær Birks Contoir i Hornsyld, den 4de Januar 1847. Christensen.