JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Subskription paa Bøger. Ligegyldigt er det Forlæggerne, enten de imodtage Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie eller ikke; de sige: dem mangler Papiir. Ligegyldigt er det dem, om Forfatterne ikke have en halv Skilling i Dagleie for tolv Timers Slid paa egen Kost og med eget Værktøi. Ligegyldigt er det dem endelig hvad de forlæg 1, naar de kuns blive skadesløse. Denne Ligegyldighed haaber Fierde Frederichs Historieskriver ikke at møde hos sine Læsere; Papiir, Smag, og Medlidenhed med danske Forsatte res udlide Kaar tør han tiltroe dem. Hvorfore han vil her foreslaae en Udvei, paa hvilken baade han og de kan blive skadesløse, og beleForlæggerne. Hver Maaned vilde Forfatteren, udgive et Hefte eller 8 Ark af Fierde Friderichs Historie, og skulde hvert Hefte udgjøre et Kapitel. Heftet med Omslag betales ved Jmod tagelsen med 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 83, paa Skrivpapiir. Hvo som ønske at eie dette betydelige Værk, og paa denne Maade vil befor dre Udgaven, ville behage at lade deres Navne og Boepæl antegne hos Bogtrykker Holm i store Fiolstræde Nr. 218 i Kiøbenhavn, hvor Subskriptionsplanerne ere at erholde. N. D. Riegels. Under Navn af Amaliens Erholungsstunden har Mariana Chrmann i Stutgard udgivet et periodisk Skrivt, især til sit eget Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, end- og i Oeconomien; det indeholder efter hendes et gen Plan moralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnetsbeskrivelser, moralske og satyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, blandede Forsøg i Samtaler og Breve, Skiber, Anekdater, Fragmenter af Historier, Kundskaber og Lande, Folk og Naturen, ja alt til det smukke Kiøns Fornøielse og Lærdom - Under Titel af: Amalies Forfriskelses=Timer, de Danske Damer opofrede, agter jeg heraf hvert Fierdingaar at udgive et Hefte af 8 Ark, trykt paa got Papiir i almindelig Octav a 3 Skl. Arket paa Trykpapiir, og 4 Jkl. paa Postpapiir, da fire saadan ne Hefter skulle udgiøre en Aargang. Subskription modtages af Bogtrykker Faber. De vigtigste Stykker af Skriftet skulle blive oversatte, de poetiske og musikalske undtagne, da de første ville tabe i Oversættelsen, og de sidste vel have, og fortiene at have deres Velyndere, men ikke ere saa almeennyttige; jeg haaber, at en talrig Subskription af vore læsebegierlige Damer vil snart befordre dette nyttige Skrivt i vort Modersmaal, da jeg er fuldkommen vis paa, at ingen vil fortryde den liden Sum, de hver Fierdingaar udgive dertil, men derimod høste megen Nytte deraf, endog til det huuslige Livs Lyksalighed. Kommer da, mine Damer og Herrer, og lader Deres ærede Navne antegne. Skriftet. uden min Anpriisning roser sig selv; det har overmaade mange Velyndere i sit Fæderneland og da det meeste er skrevet af en Dame, hvis Navn staaer under de Stykker, hun har skrevet, troer jeg vist det og vil giøre sig yndet blandt dem af vores Nation, som have Lyst til at eie, med Eftertanke at læse, samt efterfølge Lærdommene, Moralerne og Sandhederne deri. Odense d. 4de September 1793. L. C. Dan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Jblandt Tydsklands allernyeste yndede Romanskrivere er A. Lafontaine almindelig bekiendt som een af de fortrinligste, men især har hans Gewalt der Liebe, som bestaaer af en Samling interessante, med æsthetisk Skiønhed, og dyb Menneskekundskab udførte smaa Fortællinger, vundet saare udmærket bifald. den Tanke, at denne Bog vilde blive ligesaa yndet hos mine Landsmænd, som den er blevet hos Forfatterens, har jeg besørget en Oversættelse deraf paa dansk, som jeg agter paa mit Forlag at udgive, saafremt jeg seer mig skadesløs ved Subskription, hvortil jeg herved har den Ære at indbyde det høystærede Publikum. Originalens hidtil udkomne 3 Bind skal blive leverte, saasnart muligt. Prisen bliver for Subskribenterne 3 Skl. Arket paa Trykpapiir og 4 Skl. paa Skrivpapiir. A. C. Heins. J Silkegaden Nr. 66 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Hist. Polit. Magazin for October. Memoire uber die Vertheidigang. von Maynz, und di Uebergabe dieser Vestung. Jndeholder en omstændelig Beskrivelse over denne Fæstnings Beleiring og Overgivelse. De Allierede maa vel være glade, at de fik den just paa den Tid; thi havde den holdt sig en Maaned længere, ville de vel neppe have faaet den i Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Her findes tillige den heele Brevvexling imellem Commandanten General De Dyre og den fiendtlige Beleiringscommendeur Kalkreuth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
2) Bericht des St. Andre uber Toulon. Hr. Andre viser her Contrarevolutionens Gang i disse sydlige Provindser og alle de hemmelige Veie, man har brugt for at forraade baade Toullon og Marseille, i Engelændernes Hænder, hvilket, som bekiendt, lykkedes med den første, men ikke med den sidste. 3) Circular Schreben an die Zolleinemehner in den verschiedenen Haven der vereinigten amerikanischen. Provinsen, von denn Secretair der Schatkammer, Philladelphia den 4de August 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Da benævnte Secretair er kommen under veir med, at man i forskiellige Amerikanske Havne har overtraadt Neutraliteten, saa sender han Toldbetienterne den Jnstrux de bør følge og hvoraf de vigtigste Punkter ere følgende: Jngen Fribytter af de med Frankrig krigførende Magter, der kommer i en Nordamerikansk Havn, kan ifølge den 22 Artikel af vor Ttraktat nyde andet Privileg med at indkiøbe saadanne Viktualier, der behøves for at naae den næste Havn, der tilhører den Fyrste eller Stat af hvilken han har sit Patent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Det staaer alle krigforende Magter frit for selv i de fremmede Staters Havne at indkiøbe saadanne Artikler, der kaldes Contrebande (og ialmindelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Krigs=Jnstrumenter og Fornødenheder; men vover nogen af vore egne Borgere at tilføre et af Partierne samme, saa overlades de til Krigslovenes Straf. 4) Sønderbares Decret des Fran Nat. Convents uber die nene Zeit rechnung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Den Franske Tidsregning begynder med Republikens Stiftelse den 22de September 1792. Nytaar begynder altid fra den Midnat, hvis følgende Dag er Jevndognsdagen. Aaret deles i 12 Maaneder, hver til 30 Dage; og de øvrige 5 Dage legges til under Navn af Completteringsdagene. Hver Maaneddeles i 3 Decader eller lige Deele. Hvert Skudaar kaldes Franziade og Skuddagen som følger paa de 5 Completteringsdage og ender Aaret, kaldes Revolutionsdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Herefter at indrettes alle offentlige Almanakker og i daglig Talle eller Brevskrivning siger man den 1ste, 2den, 3die a. Dag i den 1, 2, 3 Decade, i den 1ste, 2den, 3die, 4de, 12te Maaned. 5) Deeret des Nat. Conv. uber die Ausfuhr, abgegeben den 6ten October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Efter den offentlige Velferds Commissions Betænkning har Conventen decreteret følgende: Art. Vare, der ere indladte i Skibe, for at udføres af Republiken, maa strax losses ud igien, i Følge den 2den Artikel i Dekretet af 11 September, dog med følgende Undtagelser: Art. 2. Udlosninger skal ei finde Sted med Franske eller neutrale Skibe, der have bragt Levnetsmidler, Forraad, Krigs= og Skibs=Munition, raae Materialier og andre Ting, der staae i Klasse med Varer af første Nødvendighed, for privat Regning, naar de til Udførsel bestemte Varer ei overstige de indførte i Verdie og ikke bestaaer af saadanne Varer, og Kiøbmandsgods, hvis Udførsel. er forbuden. Art. 3. Neutrale Skibe, der bringe Levnetsmidler, Forraad, Krigs= og Skibs=Munition, raae Materialier og andre Ting, de høre med til Varer af første Nødvendighed, kan indlosse og udføre en Ladning af lige Veroie med den, de have indført. Art. 4. Verdien paa de Ladninger. der indføres, og paa dem der udføres, skal bestemmes af Municipaliteterne efter de af Capitainerne gjorte Angivelser, ifølge 5te Artikel i Decretet af 3die September. Art. 5. Jntet Skib maa udføre en Ladning af Frankerig dersom det ikke har indført Levnitsmidler, Forraad, Krigs- og Søe=Munition, eller Materialier og andre til Klasse af første Nødvendighed, henhørende Varer, under Straf af Varernes Konfiskation og en Pengemult, der udgjør 1/2 af Varernes Værdie, hvoraf det halve tilfalder Angiveren. Art. 6. De ældre Decretter, der angaaer Vares Udførsel af første Nødvendighed, skal endnu gielde i alle de Poster, som ei her ere regulerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
6) Decret der Franz Nat. Conventsuber die Unterhaltungs=Mittell. Anklage=Acte und gerichtiche Ermording der unglücklichen Marie Antoinette, Koniginn von Frank reich. er bekiendt af Aviserne. 8) Lage der Sachen in Frankreich. Forfatteren af denne Beretning anseer Frankerigs Silling for overmaade kritisk, men maaske kunne man anvende paa de Allierede det gamle Ordsprog: sie sind noch nicht Kropperbeide vorbey. Lad Vinteren gjøre dem Tilførselen vanske. lig, og de ville maaske takke Gud for at kunne finde hiem til Tydskland igien; dog Himlen allene veed Udfaldet paa denne Kriig. 9) Krigsbegebenheiten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Her angives de Allieredes Tab under Coburg den 14, 15 og 16 October for 5000 Mand, og de franskes til 13000 uddrager man heraf (thi man er saa vandt til de tydske Beretningers Sandhed) et Middeltal, saa have de vel paa hver Side mistet en 8 a 9000 Mand. November. 1) Schelle und undermuthete Revolution zu Tripoli in der Barba rey. Tripolitanerne ere just heller ingen Krigshelte, siden 200 Tørker, hvoraf dog Fo vare grædske Matroser, kunne, indtage Byen og tvinge den forhen værende Pascha til at flygte fra Byen og søge Sikkerhed hos sin egen Søn, der laae med en Krigshær uden for Byen og beleirede Faderen; men nu have de begge forenet sig imod den nye Pascha, som Storsultanen har indsat og beleire Staden, som trues med Hungersnød. 2) Geheimes Verhor der unglückli henKønigin, Marie Antonette. 3) Oeffentliches Verhør der Königin Marie Antonette. Forhøret er bekiendt af Aviserne, men det er, som alle Franske Beretninger, her tillige geleidet med Noter a la Schirach, som ere det usleste Væv, nogen Dødelig kan læse. Skal man ved saadan Virak kjøbe Læsere til et Blad, saa heller aldrig skrive 4) Beschlus des Decrets des Franz. Nat. Convents uber die Unterhaltningsmittel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
5) Decret des Franz. Nat. Convent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
uber die Fabricirung der nenesGold und Silbermunzen. De have antaget et Slags Decimal=System, hvorefter de Mynt indrettes, omtrent som den Slesvigholsteinske Speciemynter, der er deelt i Femskillinger, Ti=Tyve=Førretyve=TrefindstiveFiresindstive og 120 Skillingstykker. 6) Volkommenes Heibenthum in Paris Eine wohlgemente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Einnerung an Hamburgs Præ diger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
En ligesaa velmeent Erindring ville vi give Hr. Wittenberg, den nemlig: at han beretter og sine politiske Data, men skaaner os for sine Noter. 7) Erklarung Sein. Königl. Hoheit, Ludevigs, Ertherzogs von Oster reich, an bie Stande von Brabant Hvori loves Stænderne, at dens Rettigheder ei skal krænkes, og at Joyeuse Entree hvori disse Rettigheder Jndeholdes, skal fra Keiserens Side være inviolable. 8) Lage der Angelegenheiten im Frankereich. 9) Krigsbegebenheiten. Jndeholde intet Nyt, som man jo veed tilforn af Aviserne. 1) Anmerkninger over Et og Andet i Skrivtet: Tabet af Oltidens Agt for Tingene ved Geistlighedens og Adelens Jndflydelse o. s. v., af en Skriver i Sielland (Slutning). I Heftet for Julii Maaned begyndte denne Skriver at igiendrive det (efter hans Tanker) grundede ja for Geistligheden fornærmelige, som Hr. Byefoged Baden har tilladt sig i ommeldte Verk og i nærværende Hefte sluttes disse hans Anmerkninger, der synes lidt for grundige, og vel skrevne for en simpel Skriver, med mindre Ordet Skriver her skal være eenstydig med Skribent (Antor) a) Et ufeilbarligt Middel til at kurere endeel Sygdomme paa Qvæg, af Hr. Pastor P. D. Faber. Bestaaer i at signe Qvæget med visse Ord og lagttage visse Tempo. Man indseer vel, at Hr. Faber har anført den hele Formel, for al giøre Overtroen latterlig. iblandt den gemenne Mand; thi det er alt for sandt, at sligt endnu gaaer isvang hos Almuen. 3) Oplysende Bidrag til Pligtankeret. om Uordener ved de offentlige Stiftelser i Helsingøer, af Hr. Pastor Sandal. (Fortsettelse). Henhører til de kiedsommelige Helsingøerske Stridigheder, der neppe giøre noget af Partierne Ære. 4) Smaapoesier. 5) Udsigter over Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Hr. Professor Tode begynder nu at blive meere moderat og nedstemme Tonen. i det Politiske, da han, som bekiendt, før har været ivrig Aristokrat, hvilket efter vore Tanker geraader ham til Ære; thi Moderatismen bliver dog nok den rette Middelvei. 6) Kritik og Anacyse. Hvori 13 Skrivter anmeldes af Pr. Tode, hvoriblant Sacontala, et Jndianske Drama i 7 Acter over 1700 Aar. gammelt, der efter Hr. Professorens Dom er et Mesterstykke og vidner om Hindernes fine Smag. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
1) Tvende Taller holdne i St. Olai Lage i Christiania af Hr. Kammerherre B. Ancher over Digteren Tu lin, og Hr. C. Clauson, Eier afBærums Jernverk. Tallerne over disse 2 Hædersmænd, vidne om deres Forfatters gode Smag. 2) Kritisk, deels Undersøgelse deels Anmerkning opvakt ved Tanken omen Høiskole, som skyldes Kongeriget Norge, med Hensyn til Selskabets og ethvert Individs, nu Fordring, nu Forventning af saadan Jndretning, af Hr. Secretair Gudenrath. Skiønt Forfatteren besidder en un. derlig Gave til at trække Tingen langt og indblande endeel uvedkommende i Hovedsagen, læser man ham dog med Fornøielse og længes efter Fortsettelsen. 3) Opfordringer til Pastor Sandal. i Helsingøer, af Hr. Pastor Bentzon 4) Til Hr. Biskop Balle i Anledning af hans Pligtanker Side 311, af Pastor Sandal. Naar vil dog denne Strid faa Ende. Smaadigte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Udsigt over Europa. Kritik og Analyse. Anmelder 3 Skrivter. October. 1) Mere af min Reisebeskrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Her bliver den ret interessant ved Hr. Professorens Ankomst til Skoeland. e) Velmeent Epistel fra Landet i Anledning af en kyndig og retskaffen. Theolog. Her spørges: Hvorfor man ei i vore oplyste Dage tænker paa at besørge en reen Dansk Oversettelse af Bibelen til hver Mands Nytte, og ønskes, at man ville udsette Præmier for enkelte Bøger og udnævne en Commission til baade at bedømme de enkelte saaledes indsendte Deele, og besørge hele Oversettelsen. 4) Crindringer ved den evandeliske christelige Palmebog, samlet af et Selskab og udgivet af Hr. Biskop. Balle, ved Pastor Hjort. Disse Erindringer tiene til at bevidne Hr. Hiortes noksom bekiendte gode Smag og Anleg til at være Palmeforfatter. 5) Smaadigte. 6) Theaternyt. 7) Udsigten over Europa. 8) Kritik og Analyse. Heri anmeldeldes 8 Skrivter af Hr. Professor Tode. Jen. Alg. Litt. Zeitung. Fortsettelse af de Danske Skrivter, som roses i dette Hefte. (see M. Tillæg. get for October.) Kiøbenhavn b. Poulsen. Kammer, herre og kongelig Historiograph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
P. Fr. Suhm samlede Skrivter, 7 Deele. Jbid. b. Møller. Beskrivelse over Danske Mynter og Medailler i den kongel. Samling. 2 T. Fol. 1791. Jbid. b. Proft. Historische Abhandlungen der kongl. Gesellschaft der Wissenschaften zu Kopenhagen at dem Dani, lebersett. 5 Bind. Jbid. b. Proft. Maanedskrivtet JrisJbid. b. Schulz. Maanedskrivtet Minerva Ibid. b. Gyldendahl. Forsøg til en Forsøg til en almindelig Naturhistorie ved Konferentsraad Fleischer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Jbid. b. Møller gedr. Scriptores rerum Danicarum medii ævi, par tim emmendatius aditi, qvos collegitt & adornavit Jacobus Langebek, post mortem antem viri beati recognovit, illustravit, publiciqve juris fecit P. Fr. Suhm. Tom. 7, 1792. Ibid b. Gyldendahl. Naturen betragtet efter Bonnets Maade ved Tyge Rothe. Ibid. b. Schulz Tilskueren et periodiskt Skrivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Endnu ere anmeldte 2 eller 3 danske Skrivter; men uben bifald. Zillau. b. Schops: Helim, oder i ber die Seelenwanderung von Cabet Grosse, 1789, 228 S. 8. Roses som et overmaade lærerigt. Skrift, fuldt af orientalsk Veltalenhed, og Moral i Dialogerne: dets historiske Jndhold er Følgende: Zelim, en rig Persers Søn, blev i sin Opvext opdragen i Jndostan af en gammel Bramin, oplyst af denne i alle Religionens Philosophiens, Naturens og Lægekonstens Hemmeligheder, og forenet med hans eneste Dotter Zaide, mister ved Døden denne sin elskte Kone, forlader et Sted, der daglig erindrede ham om hans uerstattelige. Tab, og tiler med Fatime, sin eneste Datter og det rene Aftryk af hendes skyldige og gode Moder, igien tilbage til det søde Fødeland. Her blev han sit Folks Fader, Lyksaliggiører, Læge og Lærer, og betroet begge de kongelige Prindsers Jbrahims og Abdallads Opdragelse. Addallah var mild, højelig, og havde en Aand, der letteligen blev fortroelig med Philosophier. og Videnskabeene, og finder i disses Venskab sin høieste Lysalighed. Snart skede Fatima og Abdallah hverandre. Ynglingen blev Zelims Ven, og under hans Anførsel vovede de sig begge ind i Philosophiens dybeste Hemmeligheder, i Menneskets Skjebne, hans Siæl, dens Kræfter og Udødelighed. Hvad han herom har talt med dem under frie Himmel - paa sin Zaides Grav, deraf leverer Hr. G. os nogle afbrudte Stykker i 4 Dialoger. Leipzig b. Eensins v. Flemmings Geschichte, ein Denkmal der Glauhens an Gott und Unsterblichket 3 Theile gov. Ex paa vedholdende Taalmod er altid lærerig, og foruden Grunde og "Midler til at beroelige sig i Lidelser, indeholder denne fromme og gudelige Roman, mange gode Maximer og 2 delmod imod Fiender, om Foragt for Hevn, om Regenteres og Undersaatters Pligter, samt mange rørende Bønner. og ovbyggelige Betragtninger." Leipzig b. Schneider Witz und Laune. Eine Samlung charakterist. scher Anekdoten der Franzssischen Nation. Aus dem Franzss. nederset. Samlingen er ikke slet; Oversettelsen kan ogsaa passere. Nürnberg. Bernh. Frid. Hum mels Beschrebung entdeckter Alterthumer in Deutschland. 1792, 183 S. 800, (12 Gr. Forfatteren, som har gjort sig fortjent ved flere Skrivter over Tydske Oldsager, har i dette sit efterladte Skrivt, som Sønnen har udgivet, legiveret en smuk og temmelig fuldstendig Beskrivelse over alt hvad Tydskland, endnu har at opvise fra dens ældste Tider af.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Anekdoter Henrik 4de trede en Spansk Gesandt, at jage alle de Spanske ud af J. talien, og med det første ville han paa een Dag spise Frokost i Maylland, høre Messe i Rom, og spise til Middag i Napel. Gesandten svarede: Siden Deres Majestæt reiser saa hurtig, vil De) Af Receuil curicur d' Histoires et de bons Mots. kunne være i Sicilien ved Vespertiden NB.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
NB. Den Sicilianske Vesper i Aaret 1282, der var saa ødeleggende for de Franske, er bekiendt nok En vis galant Herre kom ved Udgangen fra et Assemblee til at gaae foran en Dame over hans Stand. Hun blev i saa høi Grad opbragt over denne hans Uforskammenhed, at hun gav ham et Øresigen. Han som besad megen Vid- og Sinds Nærværelse, vendte hende det andet Kind og sagde: Dette Kind vil blive misundelig over den Douceur, som Deres Naade har beviist det andet.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Da Keiser August var i Alexandrien, lod han sig vise Alexander den Stores Legeme. Man spurgte ham siden, om han ei havde Lyst at see Polomæerne og Guden Apis: Hvad Polomæerne angaaer, svarede han, da har jeg forlangt at see en Konge og ikke døde Folk og angaaende Apis, da pleier jeg at bede til Guderne. og ikke til Oxer (thi Guden Apis havde en Oxes Figur). Da han en anden Gang hørde Folket i Rom murre over, at Viin var saa dyre, sagde han: Min Svoger Agrippa har dog temmelig før get for, at ingen Borger kan døe af Tørst. Thi denne Mand havde virkeligen ladt anlegge saamange Vandrender, at hvert Huus i Byen havde Vandi Overflødighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
En Mand, der gjorde sig meget tilgode og pleiede sit Legeme indtil en høi Grad, blev forelsket i en Pige og forsikkrede hende, at han elskede hende som sin egen Siel. De havde, svarede hun, givet mig et langt paalideligere Beviis. paa Deres Kierlighed, ifald De havde sagt, at De elske mig som Deres Legeme. En Mand gik i en velforsyned Bod at kiøbe nogle Galanterier; men da de forekom alle for kostbare, siger han til Kiøbmanden: at som en Ven af Huset. burde han dog have bedre Kiøb. Min Herre, svarede denne, vi maa just tiene Brødet af vore Venner; thi vore Fiender kiøbe ikke hos os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Fortsættelse af Cambons Beretning om den franske Republiks Tilstand paa den Tid, da Commissionen for det offentlige Vel blev oprettet o. s. v. See No. 43 og 44. Denne Armee, paa hvis Oprettelse man har maattet anvende saamegen Umage, og giøre saa mange Opofringer, har en ubekiendt Mag at bestride; ofte kommer i et Øieblik, naar man ikke engang seer en Hob, samlet, en Armee paa Beenene ved Klokkernes Ringen. Repubilkens Soldater befinde sig uformodentlig omgivne af en Mængde bevæbnede eller ubevæbnede Folk, som, forblindede af Fanaticisme, uforfærdet byde Døden Trobs, og som Rasende anfalde Battaillonerne og Batterierne. Disse forvildede Folk anføres af nogle Adelsmænd og Præster, som indblæse dem Mod i Guds Navn; de foragte Adelsmændene; thi det vilde giøre dem meget ondt, om de paa nye skulle betale Lehn. Afgivter og Salte eller slige Skatte, men de fegte for Jesu Christi Skyld og for at erlange det evige Liv. Nyelig haabede vi at denne Krig snart skulde faae Ende; Rebellerne vare slagne tilbage med et anseeligt Forliis fra Nantes og Lucon, som de havde angrebet. We. stermann havde frataget dem Parthena, Bressuire og Chatillon, og dræbt over 3000 Mand; den omtrent 20000 Mand stærke Division fra Tours havde besat Saumur, Doue og Broen, ved Ce, de marscherede Nantes til Hielp, da imidlertid Divisionerne fra Niort og Søekysterne gjorde en combineret Bevægelse. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-08
Commissionen fik igaar at vide, at Westermann var bleven overfaldet ved Chatillon, og havde forliist sit Artillerie, de Tropper, som han an forde, have trukket sig tilbage til Parthenay og St. Mairent; deres Tab er ikke uopretteligt, men det kan standse den lykkelige Fremgang af vore Foretagender. Denne Krig, som beskæftiger en anseelig Deel af vor Magt, der vilde være os saare nyttig paa Grændserne, er opvakt af vore Fiender, uden Tvivl for at giøre en Landgang paa vore Kyster desto lettere. Commissionen, har ikke forglemt at sørge for de vigtige Poster, Rochelle og Rochefort, og har den eftendnu kundet bringe det saavidt, at denne politiske Krebs er bleven udryddet; saa har den dog i det mindste den Fornøielse at berette N. C., at Kysterne og Øerne ere ganske i Republikens Troppers Magt, og at man maa haale, at og saa de af vore Fiender brugte Kunstereb, med at indvikle os i denne Krig, ville blive til Fordeel for Friheden.