JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1821-11-24
Som et høist tjenligt Middel til at bjerge Skibe og Mennesker i Havsnød anbefales af det Kongel. General-Toldkammer og Kommercekollegium, til Efterfølgelse for alle Skibstedere og Skibsførere, at forsyne Skibene med 12 Stkr. Raketter og 3 Dusin blaae Lys, hvormed i Ulykkestilfælde skulde signaliseres, nemlig først ved at affyre en Raket og dernæst holde blaae Lys brændende, indtil Hielp erholdes. Anden og tredie Deel af der. Abrahamsons og Mønsters Værk om den indbyrdes Underviisning ville tilsammen i Størrelse blive liig den alt udkomne første Deel. Prisen for anden Deel bliver 3 og for tredie 2 Rbd. Sedler.
Viborger Samler, 1821-11-24
Forleden søgtes i Adresseavisen en Student, som mod Middagspise vilde undervise nogle Børn, og der skal ikke have meldt sig færre end 631.
Viborger Samler, 1821-11-24
Avertissementer af Adresseavisen. Endeel upaaklageligt Linned er tilkjøbs eller til Ombytning med Brændeviin og andre flydende Vare - En Dragkiste er funden hensat i en Port i store Kongensgade. - En honet, ung og velklædt Pige, som kan bevise at hun for har tjent som Amme, ønsker sig Condition i samme Egenskab. - En velopdragen, ung Mandsperson af særdeles Kundskab og galant Familie, som har konditioneret hos en Groshandler i Provindserne i 6 1/2 Aar og er saa duelig og troe som paafordres, samt end ydermeere kan regne og skrive noget, ønskede at opoffre sig til Tællelys=Fabrikationen, eller at blive anbragt i en Meelbutik. - En skikkelig Borgerkone, som giorde Varsel iaftes, ønsker sig strax en Ammekondition. - Et Par brune Kiørehopper ere indlagte tilsalg a.
Viborger Samler, 1821-11-24
Den tamme Sælhund i Kjøbenhavn, som kunde bringe igjen og gjøre andre Konster, er død.
Viborger Samler, 1821-11-24
Fra Holsteen klages ynkelig oven den Skik, at udjage af Sognet enhver arbeidsfør gift Mand med Kone og Børn, naar de have boet der i 2 Aar, at Frygt for, at Man i paakommende Tilfælde skal ernære dem som Fattiglemmer, hvortil først et treaarigt Ophold giver Rettighed. - Det skal saaledes ofte være indtruffet at en ung brav Mand, som paa lovlig Maade ernærede sig og Sine, er i 6 Aar tre Gange forjaget fra sin Bopæl, hvorved hans Smule Velstand da let kan gaae tilgrunde og Medicinen følgelig snarere befordre end forebygge Sygdommen.
Viborger Samler, 1821-11-24
Det endnu til Erindring af Kong Wildemars Slot i Vordingborg tilbagestaaende Taarn, forhen kaldet Gaase-Taarnet, har i Sommer været under Reparation og kan følgende korte Beskrivelse. tjene til Underretning: Dette Taarn som er af uforgjængelig Grundmuur, et udvendig ganske rundt og omtrent 40 Alen høit fra Jorden til Taget og et ligesaavidt i Omfang udvendig; Sparreværket er 15 og Spiret 6 Al. høit. Det er bleven forsyne med Tag, Lemme, Lofter og Jernankere, samt Bielker m.m. Til Beqvemmelighed ere Trapper blevne satte lige op til det Øverste af Taarnet, og bestaaer af 105 Trin, omtrent 8 Tommer mellem hver Trin, som for enhver der vil see dette fra Oldtiden mærkværdige Taarn, vil blive meget behagelig. Fom Lofter ere bekostede i Taarnet og paa Vestre Side af samme er anbragt en Dør, der er hugget igjennem den 5 Alens tykke Muur. Pa Tagets Reparation nær, samt nye Lemme i Hullerne, bliver Taarnet forresten udvendig som det var Inden i Taarnet er under Jorden en dyb, fiirkantet mørk Kielder, som nok forhen har tjent til Arrester; desuden ere i Murene 3 andre Arrester, en meget liden, en dito noget større, og endelig en dito, endnu større, hvilken sidste er en Etage over de andre to. Dette Taarn som eller ligger i Vordingborg Bye, har ikke Kjøbstæd-Rettighed, men henhører under Vordingborgs Søndre Birk.
Viborger Samler, 1821-11-24
Det her omtalte Gaasetaarn har Kong Waldemar Atterdag ladet opføre omtrent i Aaret 1364, Navnet har sin Oprindelse af en Guld Veirhane, i Form af en Gaas, som Kongen havde ladet anbringe der, for at betegne at de i den Tid saa mægtige hanseatiske Kiøbmænd, for hvilke dette Taarn var bestemt til Fængsel, i Krigen lignede Gjæs, der vel kunde skrige og snaddre i Vandet, men ellers ikke gjøre ham nogen Skade. Da Hansestædernes Tal var 77, saa gjorde Waldemar følgende plattydske Epigram over dem : Seven un Seventig Hanse. Seven un Seventig Gaase, Biten mi nicht de Ganse, Saa frag ik ok nicht na de Hanse. Taarnet er en Levning af det berømte Slot hvor Waldemar den Anden døde 1182, og som Waldemar Atterdag beboede indtil han omsider byggede Gurre. Slottet var allerede i hans Tid 200 Aar gammelt. Mærkeligt er det, at der endnu i A. Hvidtfelds Tid fandtes i Abildhaugen ved dette Slot en Brønd, som Kong Waldemar badede sine Fødder i, da han lad af Podagra, der blev hans Helsot.
Viborger Samler, 1821-11-24
Jmellem Langeland og Lolland har en Skjærbaad, opbragt en Jagt, ladet med det berygtede Flensborger Brænde viin.
Viborger Samler, 1821-11-24
Odense. Afvigte Onsdag den 14de d. M. afbrændte en af de smukkeste Bøndergaarde i Fyen, tilhørende Selveier Christensen i Volbye ved Middelfart, Jlden opkom pludselig ved Middagstid, medens Beboerne vare tilbord og greb saa hastig om sig, at næsten Jntet skal være reddet. Jmidlertid er saavel Gaarden, der for faa Aar siden af Ny blev opbygget, som Jnd- og Udbo efter Forlydende assueret for henved 20,000 Rbd.
Viborger Samler, 1821-11-24
De hyppige Huussøgninger og Konsiskationer, hvorom Man for Tiden allevegne hører tale, vækket Ønsket hos hver retsindig Handlende, at Provindsiglerne dog, om muligt engang maatte see sig fritagne for den Byrde og Hazard at skulle lade deres Alen vare stemple og anden Gang kjøbe i Hovedstaden, uden at Statskassen derved vilde tabe, men sandsynligviis endog vinde, naar Stemplingen kunde skee paa Hjemstedet.
Viborger Samler, 1821-11-24
J Odense havde man den 9de Novbr. endnu modne Hauge-Jordbær.
Viborger Samler, 1821-11-24
God Mandals ræset Lax faldbydes i Aalborg for 16 s. Pundet.
Viborger Samler, 1821-11-24
J Aarhuus Aviser læstes nylig følgende uforklarlige Avertissement: "En Mand henimod 60 Aar som i 22 Aar har været Præst til alle sine Foresattes fuldkomne Tilfredshed, hvorom han kan fremlægge urvetydige Vidnesbyrd, er for 2 Aar siden kommen fra Embedet, som for at bruge Øvrighedens egne Ord, er aldeles utilstrækkeligt til en Families første Fornødenheder, blot fordi han eikunde betale de ham paalagde Skatter, hvortil alt hvad han eir de er bleven solgt. Han sidder nu med en meget svag og aldrende Kone og 5 uopdragne Børn i en saare elendig Forfatning, da aldeles intet er os tillagt til Livets Ophold. Hans Ønske er at kunne fortjene noget ved at hielpe Omegnens Præstet i deres Embedsforretninger, hvortil han nu har faaet Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppens Tilladelse, hvilket er det eneste, som han kan foretage sig. Skulle Nogen hertil have ham nødig, saa er han at antreffe i Smedegaden No. 485 i Horsens i J Aarhuus Aves siges: at over 20 Skibe skulle, i Stormen først i Novbr., være forgaaede paa Jyllands Vestkyst.
Viborger Samler, 1821-11-24
Den 27de og 28de Novbr. holdes Auction i Dronninglund Sogn, Hjørring Amt, over endeel hos endeel af Beboerne udpantet Gods for resterende Bidrag til Skolevæsenet. At det ikke ere ubetydelige Restancer, sees deraf: at deriblant nævnes: 20 Heste, 80 a 100 Køer, Stude, Qvier, Kalve, endeel Faar og Sviin, Vogne, Sengeklæder, Mands og Qvindes Gangklæder, foruden anden Jndbo og Udbo - Man seer heraf, at Skoleskatten trykker flet Stæder.
Viborger Samler, 1821-11-24
Ved Jldebranden 1812, som ødelagde Kjøbstader, Hobroe, afbrændte og Skolebygningen. Byen maatte i de sidste Aar betale 200 Rbd. i Leie af et maadeligt Local til Børnenes Underviisning - Kjøbmand Sørensens Enke fød Wassard. forærede 1819 en stor Plads ligefor Torvet til en Skolebygning samt et der staaende Udhuus. Arealet var af 2 Tdr. Lands Størrelse. Paa denne Plads er nu ved Skolecommissionens og Forstandeten Kjøbmand Brændstrups virksomme og uegennyttige Bestræbelse, opført en smuk grundmuret Skolebygning med Værelser for 2de Lærere, som den 15de Novbr. indviedes af Sognepræsten Hr. Wøgelius ved en passende Tale, hvis Text var 1ste Mosebog 28, 17.
Viborger Samler, 1821-11-24
Døde. Kiøbenhavn; C. B. Hallager, Udgiver af Visittøren; Carl Freder. Klugmann; Enkemad. Andrea Elisab Lassen, 71 Aar; forrige Gartner hos høist Enkedronning Juliane Marie, Baldemar Nicolai Didie, 85 Aar; Høker P. A. Lahn; Mad. Daag, 39 Aar Capitain Johan Jørgen Nistrup 52 Aar; EnkeprovstindRandrup, 75 Aar; Grosserer Grove Beyer, 40 Aar Overgraver ved Helligg. Kirke P. Bloch, 71 Aar Stillinge Præstegaard : Sognepræst Johanne, Lange (40 Aar var han der Religionslærer) 70 Aar, Nexøe paa Bornholm, Frue K. C. A. Marckmann fød Grundtvig, 46 1/2 Aar. Roeskilde: Frue C. A. Hansen, fød Kalmer, 55 Aar. Ausrød ved Hirsch, holm : Seminarist F. C. Landt, 25 Aar. Odense, Veipiqueur Peter Bang, 38 Aar. Flintholm: Avlingsforvalter, Otte Chr. Helm, 30 1/2 Aar. Randers, Paul Jib Møller, 44 Aar. Prokurator Blich, 31 Aar, Troelstrup i Rinds Herred: Dyrlæge og Forligs kommissair Seerup.
Viborger Samler, 1821-11-24
Copulerede i Viborg den 23de Novbr.: Ungkarl og Skomagermester Clemen August Brinkmann og Jomf. Mette Cecilie Hegelund.
Viborger Samler, 1821-11-24
J Morgen, 23de Søndag efter Trinitatis, prædiker i Domkirken Hr. Pastor Friis og i Søndresogn Hr. Provst Zahrtmann.
Viborger Samler, 1821-11-24
Bekjendtgjørelser. Til behagelig Efterretning paa indsendte i Viborger Samler No. 135 communiceres herved: at Hr. Prokurator Thorup i Skive er antaget til Posterpediteur sammesteds. Viborg, den 23de Novbr. 1821. M. C. Tonboe.
Viborger Samler, 1821-11-24
At den sidste Betalings- og UdleveringsTermin af det paa afdøde Kammerherre N. Schestedts Løsøre Auction kjøbte Gods indtreffer den 29de og 30te denne Maaned, finder jeg mig som Jndcassator foranlediget til at bringe i behagelig Erindring. Vinderup den 17de Novbr. 1821. N. L. Boserup.
Viborger Samler, 1821-11-24
Bekjendtgiørelse fra den Kongelige
Viborger Samler, 1821-11-24
Quarantaine-Direction. Efter officielle Beretninger er den gule Feber udbrud i Mallaga. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine-Forordningen af 8de Februar 1805. dens 4de s., samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine-Directions Bekjendtgjørelse af 10de d. M., erklærer undertegnede Direction følgende Lande og Stæder indtil videre for mittede. a) Mallaga. b) Øen Majorca. c) St. Marie ved Cadix. d) New York. e) Tortosa og f) Barcelona i Catalonien. g) Havannah paa Øen Cuba her Constantinopel. i, Algier. k Tunis. 1) Marocco m. Smyrna, i Provindsen Natolien. n) Alexandrig i Ægypten. o) Øen Corfu. p) Øen Candia. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre, a) De øvrige Havne paa Spaniens sydlige og østlig Kyst fra Grændsen af Portugal til Grændsen af Frankrig. b) Alle øvrige Havne ved Middelhavet, c) Alle Havne ved det adriatiske Hav, d) Alle øvrige tyrkiske Havne. e) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. f) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvaran aine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte, Sundhedsattester. g Nordamerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Enropa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Viborger Samler, 1821-11-24
Den Kongelige Qvarantaine-Direction den 12te Novbr. 1821. Steen Bille. v. Schmidt-Phiseldek. Thonning- Skibsted.
Viborger Samler, 1821-11-24
Paa Forlangende af Vedkommende, bliver Onsdagen den 5te Decbr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. udi Salling herreders Tingstue i Skive foretaget Auction hvorved bortsælges afdøde Christen Christensens forhen ifæstehavende Gaard, beliggende i Nørandrup, Kreiberg Sogn, bestaaende af 4 Tdr. 2 Fdkr. Hartkorn, som nu beboes af hans Enke, tillige med den Besætning og Inventarium og anden Rettighed som tilhører Gaardens Eiere. Skive den 15de Novbr. 1821. O. Selmer.
Viborger Samler, 1821-11-24
Gode Støbelys er at faae til billig Priis hos I. Gjørup.
Viborger Samler, 1821-11-26
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1821-11-26
Om Tyrker og Græker. Marseille den 5te Novbr. De tyrkiske Befalingsmænd i Thessalonich sendte Deputerede til Halv gen Kassandra, for at forkynde Grækerne Storhertens Pardon naar de nedlagde deres Vaaben, samt lovede dem deres gamle Rettigheder; men da Grækerne kuns erindrede sig at have været Slaver istæden for at have Rettigheder, svarede de ham "Ar naar Paskaen erindrede sig hvor nedrigt de vare behandlede, hvorledes deres Koner og Børn vare drevne ud af deres Arme, de første offentlig skændede og de sidste solgte til Asien som Slavinder for at mætte Tyrkernes Vellyster m.m. saa maatte han vide at de ikke troede paa nogen Pardon, som man dog ikke holdt; men, ville han indrømme dem Thessalonich for de 75 afbrændte Landsbyer løslade deres Ven Paska Aly ved at hæve Janinas Beleiring, opvække de Døde han umenneskelig havde ladet myrde og endelig indrømme dem alle Fæstninger; saa ville de slutte Fred; thi ligesaalidet som Bier vare tjente med en Ræv til Konge, vare Grækerne tjente med en Tyrk til Overherre."
Viborger Samler, 1821-11-26
Semlin. En fra Serres i Macedonien undkommen Græker, fortæller rædsomme Ting om Blodbadet der. Ved Kassandra fandt flere Fægtninger Sted mellem Græker og Tyrker, hvorved de Sidste tabde i alt 15000 Md. Muselmændene bleve naturligviis bistre over denne Modstand og besluttede at ombringe alle Kristne i Serres og Thessalonich -J den første Stad udførte de det. J Salonichi eposten, res derimod vare de Kristne heldigere. Ved Fægtningerne havde de fanget 4 Paskaer, som tilskrev den Overstkommanderende der, at han endelig maatte skaane Grækerne i Salonich, ellers ville de, ved det første Hoved han lod falde, lide en piinlig Død. Det virkede og friede Grækerne for den Gang. Ved Pruthfloden forstærkedes endnu i October den tyrkiske Hær overordentlig - Jkke mindre end 40,000 Md. har Jussuf Paskas Hær der faaet til Forstærkning i den senere Tid. Han har saaledes i alt 60000 Md. tilvisse - Det beviser bedst, hvor aldeles Storherren staaer paa sin antagne Mening, ikke at give efter for Russernes Fordringer, uagtet baade den engelske og østerrigske Minister søge at formaae ham til fredeligt Sindelag.
Viborger Samler, 1821-11-26
Fra Augsburg og Nürnberg forsikkres af 8 og 9de Novbr. (efter franske Blade) at den hele russiske Armee havde Ordre at holde sig marschfærdig, og at Garderigimenterne skulle blive i deres Kantonneringer. Til Berlin gaae og komme idelig russiske Courerer og, man er vis paa, at disse 2 Magter stemme aldeles med hinanden i de tyrkiske Anliggender.
Viborger Samler, 1821-11-26
Zante. Angaaende de af Tyrkerne paa Øen Cypern øvede Grusomheder, veed man: Divanet besluttede at alle Græker paa Øen skulle afvæbnes. Gouvernøren lod det strax iværksætte, selv Franke og Armenier fratoges deres Vaaben, ja endog Slagterne tog man Knive og Øxer fra. Man tog desuden Hovedet af de Kristne hos hvilke fandtes skjulte Vaaben eller Krudt. Men dermed lode de blodtørstige Tyrker sig ikke nøie. Soldaterne myrdede og plyndrede overalt; ja 80 af dem, der droge forbi en græsk Kirke, hvori der holdtes Gudstjeneste, vare endog saa uforskammede at affyre deres Gevæhrer mod Vinduerne - De fyrede og paa de fremmede Consulers Fahner. Gouvernøren, som dog troede han kunde drages til Ansvar derfor, meldte til Capudon Paska, at hele Øen havde gjort Opstand. Han svarede: "Han maatte først nøie undersøge det." Dette iværksatte Gouvernøren paa den Maade, at han lod alle de græske Geistlige føre til Serailet. Derpaa bleve alle Porte, Byens med, lukkede; nogle Biskopper bleve i Hast halshuggede, andre hængte og nogle druknede. Derefter bleve de fornemste Jndvaanere i Hovedstaden Larnica og andre Stæder henrettede, mange af Klosterpriorerne hængte og rige Mænds Sønner tvungne til at antage Mahomets Tro. Paa Landet gaaer det ikke bedre, naar Jndvaanerne ere dræbte, afbrændes Byerne. 25000 Mennesker regnes ombragte paa den Maade. Alv Paska skal, efter Breve fra Arta, være rykket frem mod Thessalien. Atta er overgivet af Tyrkerne til Sullieterne.
Viborger Samler, 1821-11-26
Corfu. Den engelske Gouvernør Thom. Maitland er kommen hertil og har ladet kundgjøre "at Hs. Maj. Kongen af England som beskytter for de joniske Øer, havde antaget en fuldkommen Neutralitet i de tyrkiske og græske Anliggender, og derfor aldeles misbilligede de saakaldte Zefaloniske og Zazintiske Generalers strafværdige Handlinger, som og de af nogle Geistlige holdte Bønner i Kirkerne, som sigtede til at ødelægge Tyrkernes Magt" Desuden gjør han det til Pligt, ikke at optage Pargianotterne paa de joniske Øer, som ikke antoge Regjeringens Tilbud om, at blive Joniske Undersaatter; men prøvede derimod paa at overfalde og bemægtige sig Staden Parga. " Foruden andre Seir ved Kassandra først i October, havde Grækerne og slaaet, ved Arta, Aly Paskas dødelige Fjende Paska Bey og tilsidst fanget ham, den Næstkommanderende, Jsmail Bey, blev dræbt. Nogle Brev anslaae Tyrkernes Tab til 10000 Mand - PaskeBey har buden Grækerne store Løsepenge; men de betakke sig og ville forære Aly ham. J Kassandras Havn toge Grækerne 3 Skibe under tyrkisk Flag hvorpaa de fandt endeel Vaaben og Munition og 65 Engelske Officerer, som vare krøbne i Tyrkedragt tilligemed nogle Jøder, der havde kjøbt Vaaben i Corfu. Jøderne bleve druknede, Englænderne bleve sendte til Hydra.
Viborger Samler, 1821-11-26
Semlin. J Konstantinopel har Storherren ladet dræbe alle der fødte Græker; men til Lykke fandtes der kuns 106.
Viborger Samler, 1821-11-26
Moldau den 25de Octbr. De russiske Undersaatter som boe i Moldau, behandles, uagtet Vizir Salig Paskas Forsikkringer paa samme uvenskabelige Maade, som de Jndfødte. Den russiske Gouvernør i Bessarabien har derfor ladet Salig vide: at han, ifald han ikke forebyggede Janitskarer nes Excesser, maatte befale Russerne at forlade Moldau. Russernes Tropper formere sig stærkt i Bessarabien og anlægge store Magasiner - Aarsagen til de tyrkiske Troppers Excesser var denne, at Storherren lod det Korps som stod ved Folitschen, befale, at gaae til Jbrail, fordi de ved Mord og Plyndringer havde overtraadt de dem givne Ordret; men, da Korpset, der skulle afløse dem, kom, bleve de opsætsige og satte sig endog til Modværge mod det; endelig droge de dog bort; men myrdede og plyndrede paa Veien - Klosteret Secks Jndtagelse kostede Tyrkerne 2000 Md.
Viborger Samler, 1821-11-26
De sidste Breve fra Konstantinopel, over Wien, ere af 10de og 12te October. De skildre Hovedstadens Tilstand som rolig - Til Morea og Donau gaae idelig asiatiske Tropper - Man troede endog at der blev Fred, og at de store Rustninger vare endog et Forbud derpaa. Mahomets Fahne er ikke heiset endnu - Et Rygte fortalte endelig, at man havde seet 2 russiske Skibe i Bosphorus og at Divanet havde beroligende Efterretninger fra Petersborg. J Wien tales atter om, at der til næste Aar i September skulle holdes en Kongres i Florentz, hvor Grækernes Sag skulle forhandles.
Viborger Samler, 1821-11-26
Paa de Joniske Øer har den Engelske Gouvernør under Livsstraf forbuden at understøtte Grækerne. Dette har voldet, at Mange have forladt Øerne og droge til Morea og andre græske Øer. De franske Blade ville endnu paastaae, at en Persisk Armee paa 100,000 Md. (?) under Anførsel af Schakens Søn er dragen imod den tyrkiske Grændse.
Viborger Samler, 1821-11-26
Som en Prøve af den tyrkiske Stiil kan følgende tjene: Det storherlige Firman til Moldauerne, stillet til Cheferne for Tropperne, begynder saaledes: "Høystærede, høimægtige Raader, Verdens fortreflige Bestyrere, indsigtsfulde, skarpsindige og med forskjellige Talenter af Himmelen begavede Haandhævere af Folkets Anliggender, du virkelige Gouvernør og Nazir af Braila, Bakle Paska. Du Cjerkedschin i Moldau og min Visir Salig Paska(Firmanet indeholder derpaa Opfordring til de Kristne at vende tilbage, for at dyrke Landet, som er hans mægtige Monarkies Forraadskamre, hvorimod de naar de forholde sig rolige forsikkres om Pardon og tyrkisk Naade.)Et andet Dokument er ligesaa synderligt - Det er en Proklamation, som Overfeldtherren lod udstæde til Jndvaanerne i Salonich, og begynder saaledes: "Hans Høihed Abdul Kubuk Mahomet Paska, Chef for Musselmændenes Hære i Macedonier, og Thessalien, til Salonichis Jndvaanere: Rajahl (de Kristne) som Porten i Aarhundreder overvældede med Velgierninger have vovet at rebellere imod de res retmæssige Herre og ville gjenoprette deres Fædres Rige. Denne syndige Anmasselse vil drage Straf over deres Hoveder; Allads og Profetens retfærdige Vrede vil forvandle dem til Støv. Men som Profeten siger, Muselmanden maae i saadan Fald forekomme Gud Herren og afhugge Slangens giftige Hoved, at den ei skal giøre Jorden ureenStorherten har derfor befalet alle Mænd at væbnes fra 16 til 60 Aar; de til 50 skulle stride; de derover vaage over Ordenen i Stæderne, afværge Plyndring og Mord, beskytte Frankerne, vore Venner, og selv de uskyldige Rajahs; thi Muselmændenes Stormodighed er grændseløs som deres Magt. Griber til Vaabru, følger Guds Villie, knuser Rebellerne, Helvedes Porte ere sprængte ved vor Broder Jussuf Bey; dog skulle Mørkets Aander ganske ydmyges - - For hvert afhugget Hoved J bringe i min Leir, faaer J den sædvanlige Præmie af 4 Piastre, &c. &c."
Viborger Samler, 1821-11-26
London, den 13de Novbr. Da Hertugen af Angouleme mødtes med Kongen af England i Calais, kyssede Prindsen Hs. Majestæt, efter Brugen paa Fastlandet, paa begge Kinder Nærved Bath er hos en Privatmand funden 7300 Pund Krudt, hvorfor han er dømt til at bøde 730 Pund St. Desuden er Krudtet konfiskeret.
Viborger Samler, 1821-11-26
J en Dam ved Coventry er nylig fanget en Gjedde, der veiede 40 Pund.
Viborger Samler, 1821-11-26
J Cadix, hvor nu og Guulfeberen har indfundet sig, klages over Handelens Ødelæggelse og Pengemangel. Til en kongel. Udrustning til Sydamerika mangler man store Krigskibe.
Viborger Samler, 1821-11-26
J Jrland ere Urolighederne endnu i fuld Gang, Oprørerne have endog været saa dristige, offentlig at love Pengebelønninger, for at dræbe Officerer, Soldater og Politibetjente.
Viborger Samler, 1821-11-26
Paris, den 10de Novbr. Grev Latour Maubourg er afreist som Ambassadør til Konstantinopel.
Viborger Samler, 1821-11-26
Da Trykkeloven for Aviserne udløber den 3de Febr. 1822 saa sætter man sig nu meget i Bevægelse, for at faae den enten ophævet eller dog formildet - da man paastaaer, at det Consorerne udslette i een Avis, bliver, fordi Censor er anderledes findet, staaende i en anden.
Viborger Samler, 1821-11-26
Kamrenes Session maatte opholdes nogle Dage, fordi kun 207 af de 214 Deputerede vare komne.
Viborger Samler, 1821-11-26
Ved Monembasias Jndtagelse paa Morea, skal Grækerne have vundet 120 Kanoner og 10,000 Flinter.
Viborger Samler, 1821-11-26
Da Figaros Bryllup nylig opførtes og Censor havde udeladt hvad han siger om Politiken, blev der faadan Skraalen om, at faae Repliken heele at Soldaterne maatte jage alle Tilskuerne ud at Huset.
Viborger Samler, 1821-11-26
En Boghandler, som solgte Napoleons Tanker og Grundsætninger er dømt til 1 Maaneds Fængsel og 200 Fr. Bøder.
Viborger Samler, 1821-11-26
Blandede Efterretninger. General Rapp, fordum Danzigs tappre Forsvarer, er død den 8de Novbr. i Strasburg. Om Søeskaderne efter Stormen den 4de Novbr. høres bedrøvelige Tidender: J England strandede 20 Kulskibe, desuden ere 11 andre Skibe forliiste paa engelske Kyster, og flere siden efter funden strandede, En af Bonapartes hjemkomne Tienere, som nu boesætter sig i Lausanne, hvor han skal nyde en Jndkomst af 10,000 Fr. aarlig, har udlagt i Lyon at han havde selv seet Bonapartes af Kræft ganske gjennemædte Mave.
Viborger Samler, 1821-11-26
Den franske Sømagt er sat paa en saare respektabel Fod og bestaar af 49 Linieskibe, hvoraf 8 paa 118, 2 paa 110 12 paa 80, og 27 paa 74 Kanoner videre 31 Fregatter 10 Korvetter, 26 Brig, ger, 42 Kanonbaade a., ialt 235 Skibe og des- foruden bygges paa 9 Linieskibe, hvoraf de 4 paa 113 Kanoner, 8 Fregatter a.
Viborger Samler, 1821-11-26
J Alexandrig i Ægypten have Muselmænden, ogsaa rottet sig sammen, for at anfalde, plyndre og myrde de christne Jndvaanere, men Vicekongen har med sin sædvanlige Klogskab og Kraft faaet denne smukke Plan qvalt i Fødselen.