Viborger Samler, 1840-06-11
Jfølge hvad vi have erfaret, ville efter erholdt kongl. Tilladelse Hoboisterne af Hs. Maj. Kongens Regiment med Assistence af flere Andre i Sommer give sex, store Concerter i Rosenborg Have, hvortil skal oprettes en Tribune ved Springvandet. Der vil blive samlet at Musikpersonale af henved 70 Spillende – lutter blæsende Jnstrumenter – og Jndtægten af Concerterne skal anvendes til at oprette en Pensionskasse for Hoboisterne af Kongens Regiment og disses Enker. Den første Concert skal, saavidt vides, afholdes Søndagen den 14de Juni og vil sikkert blive talrigt besøgt. (Dagen.) Til Hr. G. Siesbyes Skaal for "Nutiden, ved Læseforeningens 28de Mais-Fest knyttedes følgende Sang af Cl. Rosenhoff. Pungtuli, pungtuli, lystig min Ven! Hvad baader vel Griller igrunden, Saa klag ei og klynk ei og kast ei Din Pen, Slaae Hænglaas ikke for Munden! End kan der skrives og tales saa la ka, End er vort Løsen, et nationalt Hurra, Kommer først Censur, Og staaer man først paa Luur, For at fange Ord Fra Skranke og fra Bord, Da tidsnok at være saa taus som en Muur; Den Dag er endnu ei oprunden! Meget har vel Tiden gjemt i sit Skjød, Ei veed man, hvad den vil udklække; Men om man end "Resten os bruge forbød, Ja "Medhjælp lod Tungen os stække, Eet er der dog, som man ei kan binde saa, Eet er tilbage, som Rødkridt ei kan naae: Tanken fremad vendt, Og Gnisten som er tændt! Hiin er fri for Baand. Og ingen AlmeenaandBortmanes med Stokken af nogen Betient, Saalidt som den Trudsler kan skrække! Fortidens Minder og Fremtidens Haab, Lad Andre, som vil det, lovprise! kun Nutiden gjælder det jublende Raab, Kun den være offret vor Vise. At vore Fædre opfyldte deres Pligt, Tidt nok vi læste i vore Skjaldes Digt; Vi det mage saa, At blouseklædte Smaa Finde banet Vei Og os forbande ei. Naar udslidt og udstridt Asplet vi naae, Som Bedemænd lade anvise. Dog hvad er dette Til Grav og til Død Jo Sangen er uformærkt sluppen! Men Vinen tilblinker os blussende rød, Som Rosen der titter fra Knuppen, Livet os smiller. – den lysegrønne Mai Rum har for Blomster til Dødsbetragtning ei - Derfor Glasset fat: Med Griller nu god Nat! Tidens Skaal det er Som vi tømme her! Thi nu bør der virkes for Folk og for Stat, Sving, Sommerfugl, kjækt Dig fra Puppen! J Kbhposten Nr. 152 findes under "Jndsendt en Artikel af Joh. Chr. Drewsen. "J Anledning af et Stykke i "Dagen" "Bededagsaften, af hvilken Artikel det være os tilladt at afskrive Følgende: "Man kan ei ofte nok sige den tankeløse Hob, at et natligt Hurraraab fra den ikke kan hædre, ikke kan glæde den i Sandhed, oplyste Mand, der vil sit Land vel; at et faadant Hurraraab tvertimod maa vække Modbydelighed hos en Saadan. Man kan ei ofte nok sige den, at langt fra, at Excesser styrke det Parti, der ønsker Reformer, svækkes dette endog derved, da de, der alt tildeels vare vundne derfor, vende om, tilligemed de Frygtsomme, og søge Beskyttelse bag det Bestaaende mød det, som de mene, alt sig visende Pøbelregimente, at den Steen, der muligen kunde kastes mod en Rude eller mod en af dem, hvis Pligt det er at opretholde Orden, kan ramme vor unge Frihed, og give den et, den vanskabende Saar. Og dem, der ægge til saadan Udaad, kan man ikke noksom lægge paa Hjertet, at naar Massernes Lidenskaber, engang ere fremkaldte, veed Jngen hvorhen de kunne føre. Schikkers Ord: Jedoch der schrecklichste der Schrecken, Das ist der Mensch in seinem Wahn, burde staae levende for Saadanne Tanker. - Som skrevet af en ny Pen anseer jeg et Stykke, der findes i "Dagen" for store Bededagsaften. Det synes mig udgaaet fra en Mand, der selv hører til det Parti, der ønsker Reformer, og jeg vilde ønske, at man turde ansee det, han har skrevet, som halvofficielt; thi da vilde ikke lidet de Forhaabninger, som Reformens Venner nære, derved styrkes. Men det, som bør anbefales saavel denne Forfatter, som Enhver, der vil berolige Gemytterne, er aldrig at bruge Argumenter, der blot skulle skræmme, men som ei kunne overbevise, fordi man let indseer deres Mangel af Grundighed. Et faadant Forsøg paa at skræmme, er, naar man truer os med, at en af de østlige Magter skulde paaføre os Krig, om Kongen gav os friere Jnstitutioner. - Rusland skulde altsaa maaskee paaføre os Krig, naar vor Konge gav os mere frie Jnstitutioner, For at troe paa denne Paastand maatte vi aldeles ikke have lagt Mærke til, hvad der siden Napoleons Fald er foregaaet i Europa, vi maatte ikke ane de sande Aarsager til Europas langvarige Fred. – Det første Kanonskud mod Danmark kunde og vilde levere denne Funke, og det vilde ikke være forunderligt, om Krigsluen snart blussede hele Europa rundt, maaskee ene med Undtagelse af Norge, der er i fuld Besiddelse af det, som saamange andre Folkeslag kom til at kjøbe med deres Blod. – Jeg siger: – det første Kanonskud mod Danmark - vel at mærke, naar det affyredes fordi vor Konge gav os friere Jnstitutioner; thi da vilde de vestlige Magter er taale, at Rusland occuperede Danmark. England vilde ikke rolig see paa, at Kronborg var i Russernes Hænder, eller at deres store baltiske Flaade laae i vor Hovedstads Havn. – En ganske anden Sag vilde det være, om det danske Folk ved Voldsomheder, ved formeligt Oprør, søgte at tilkjæmpe sig en blodbestænkt Frihed. Da vilde vi vistnok snart være underkede, thi da vare de store Magter enige derom; da ville Alle kjæmpe for Legitimiteten, og Krigen ei blive lang, men dens Følger sørgelige. Lad derfor Enhver vel betænke dette, og gid Enhver vil overbevise sig om, at kun paa lovlig Maade, og i Forening med vor Konge, kunne vi see de Reformer tilveiebragte, haabe at vinde den Sikkerhed i Fremtiden, hvortil vi vistnok høilig trænge, og derfor inderlig ønske. – Da der vel kunde findes dem, der, hvis jeg var anonym, kunde formene at jeg var betalt for, eller befalet til at anbefale Orden og Agtelse for Lovene, saa gjør jeg formodentlig bedsti, at sætte mit Navn under disse faa Linier, thi da veed man, at jeg har en Titel, at jeg intet Embede søger, og at der i det Mindste er al Rimelighed for, at jeg, der er henved 63 Aar gammel, ei lider af sein Bandwurm."De tre Asyler i Kjøbenhavn tælle 476 Børn, men af 344 Børn, som fremdeles ere anmeldte til Optagelse, ere 192 fundne qvalificerede dertil, og der existerer saaledes Trang for det fjerde Asyll, der skal oprettes under Navn af Frederik den Sjettes Asyl. Til sidstnævnte Asyl er indkommen 5358 Rbd. – J sidste Aar ere 106 Børn udslettede formedelst Udeblivelse, noget der er saameget sørgeligere, som man veed, at disse Børn tilhøre, i Reglen Forældre, der staae paa det laveste Trin i det borgerlige Selskab. (Helf. Av.)