Berlingske Tidende, 1779-07-01
J den hellige Trefoldigheds, Gud Faders, Søn og hellige Aands Navn. Hviøres hermed vitterligt for alle og enhver, som dette angaaer nu, eller i Fremtiden maatte angaae: at omendskiønt der imellem Hendes Majestæt, den Allerdurchlauchtigste og Stormægtigste Romerske Enke=Keiserinde og Dronning til Ungarn og Bøhmen, og Hans Majestæt, den allerdurchlauchtigste og Stormægtigste Fyrste Friderich, Konge af Preussen, har reist sig en Krig til begges Bedrøvelse, formedelst Misforstaaelse ved den Bayerske Arve=Succession; saa har dog allerhøistbemeldte Deres Majestæter ikke desto mindre altid været betænkte paa Midler til at hamme sammes Fortsættelse, og saasnart som mueligt, igjen at oprette det Venskab og den gode Forstaaelse imellem begge disse høie Magter, hvilken ved dette ubehagelige Tilfælde var bleven forstyrret, under disse tilfælles Tanker har Høistbemeldte Deres Majestæter adskillige Gange og ofte forsøgt og fornyet Veien til venskabelige Mellemhandlinger; men eftersom disses Udfald ei har stemmet overeens med Deres Ønsker, og De derover tydelig have indseet, at, endskiønt de paa begge Sider ei have ophørt oprigtig at ønske Freden, kunde den dog neppe bringes i Stand paa den Vei, de hidindtil havde forsøgt, nemlig ved at fortsætte umiddelbar imellem sig selv Underhandlingerne. De besluttede derfore at anmode deres Allierede paa begge Sider om deres Mægling i den fulde Tillid, at de kunde sætte den fuldkomneste Fortroelighed til disses. disses billige og upartiske Meeninger hvorpaa disse have givet dem de stærkeste Beviser i den Tid, Misforstaaelsen, vedvarede. Hendes Majestæt, Keiserinden over alle Russer, tillige med Hans Allerchristeligste Majestæt, har og efter begge forbemeldte høie Magters Anmodning og Forlangende gjerne og villig paataget sig denne Mægling, og ved Høistbemeldte begge Deres Majestæters priselige Bestræbelse er Freden imellem begge krigende Magter lykke. lig bragt i Stand; og efterat de paa begge Sider have antaget det dem af begge de høie mæglende Magter forelagte Udkast til Freden, saa har Hendes Apostoliske Majestæt, Enke=Keiserinde=Dronningen til Ungarn og Bøhmen udnævnet til Befuldmægtiget paa sin Side Hr. Johan Philip, Greve af Cobenzl, Friherre til Profeck, c. Kammerherre, virkelig Statsraad, Krigs=Statsraad i Nederlandene, Vice=Præsident i Ministerial=Deputationen ved Banqven, og Hans Majestæt, Kongen af Preussen, paa sin Side Hr. Johann Hermann, Friherre af Riedesel, Kammerherre. Bemeldte Ministre have derpaa forsamlet sig i Staden Teschen, hvorhen Deres Majestæter, Keiserinden over alle Russer, og den Allerchristeligste Konge ogsaa havde afsendt deres Befuldmægtigede til at bivaane Freds=Underhandlingerne, nemlig den første Hr. Nicolas Fyrst Repnin, General en Chef over Hendes Russiske Keiserlige Majestæts Armeer, General-Gouverneur over Smolensko, Bielgerod og Orel, Senator, Oberst=Lieutenant ved Livgarden og Ridder af Alexander Newskys's, den hvide Ørns, St. Annæ og St. Georgs Militair Orden; og den sidste, Hr. Ludwig August, Friherre af Breteuil, Ridder af Hans Allerchristelige Majestæts Ordener, Brigadeer ved Armeen, og Gouverneur over Gergeau. Disse befuldmægtigede Mægleres Bestræbelser have og havt et saa lykkeligt Udfald, at forbemeldte Hendes Keiserlige Kongelige Majestæts af Ungarn og Bøhmen, og Hans Kongelige Majestæts af Preussen, deres Befuldmægtigede ere blevne enige om efterstaaende Freds=Artikler, efterat de tilforn have meddeelt hinanden deres Fuldmagter paa begge Sider, og udvexlet samme den eene imod den anden. Art. 1. Fra nu af skal en bestandig og uryggelig Fred, og et oprigtigt Venskab være oprettet imellem Hendes Majestæt, Keiserinde=Dronningen, og Hans Majestæt Kongen af Preussen, som og imellem sammes Arvinger og Efterfølgere paa begge Sider, imellem Rigerne, Staterne, Undersaatterne og Vasallerne uden Forskiel. Art. 2. Alt hvad, som er forefaldet baade for og efter Begyndelsen af denne Krig, skal evig være forglemt. En almindelig Amnestie skal med alle sine Virkninger, uagtet de udgangne Avocatorier, meddeeles begge de høie Magters Undersaatter. Altsaa skal den paa deres Gods, Effecter og Jndkomster lagte Arrest aldeles være ophævet, og den dem fratagne og confisqverte Formue skal igien gives dem; uden at de skal kunde foruroeliges under noget Paaskud lige saa lidet i Henseende til dem selv, som til deres Gods, Ære og Rettigheder, meget meere skal de roelig forblive derved, og igien indsættes i sammes Besiddelse og en uforhindret Nydelse deraf. Art. 3. Da Fiendtlighederne allerede have ophørt siden den oprettede Vaabenstilstand; saa vil begge de fredsluttende Parter umiddelbar og i en Tid af 16 Dage efter denne Freds=Tractats Undertegnelse, trække deres Tropper ud af de Provintser, Stæder og Pladser, som de maatte have frataget hinanden, og igien uden ringeste Undtagelse indrømme hinanden samme, saaledes, at Stæderne og de faste Pladser skal paa begge Sider gives tilbage i samme Stand, hvori de befandt sig, da de bleve indtagne, saavel i Henseende til Fæstningsværkerne, som Skydset og Munitionen. Art. 4. Samtlige Krigs=Fanger, som ere gjorte i denne Krig, skal uden Forskiel og Undtagelse, og uden ringeste Ranzon udvexles og igiengives, i det seeneste inden 6 Uger efter at denne Freds=Tractats Ratificationer ere udvexlede; dog skal de først betale den Gield, som de i deres Arrest have gjort. Man frasiger sig paa begge Sider al Fordring paa det, som er blevet leveret eller foreskudt dem til deres Underholdning, og skal det samme iagttages i Henseende til de Syge og Saarede, saasnart samme ere helbrede; til den Ende skal paa begge Sider udnævnes Commissairer, for at fuldføre denne Artikel.