JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
J Augsburg have Sølvarbeiderne meget travelt. Fra adskillige Hoffer, endog fra Dannemark, er der indløben Bestillinger paa Taffelservicer. To Engelske Fregatter have indtaget, men derpaa igjen forladt Bastia, Hovedstaden paa Corsica, efterat de havde bortført adskillige Fartøier fra Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Jmellem den Østerrigske og Franske Keiser skal der være sluttet en Familietractat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Newyork d. 12 Junii. J det nogle Blade tale og Fiendtlighed mod Frankrige, sige de: "det vil ikke komme til Krig med Frankrige, Endelig er det nu kommet saavidt med Engelland, at man klager lydelig over de skadelige Følger af den store Mængde af Papirpenge. Bladet the Star spaaer deraf en almindelig Ødelæggelse; saafremt Regjeringen ikke hurtigen iler til Hielp og understøtter den offentlige Credit, siger dette Blad, saa vil snart intet Middel være tilbage mere. Adskillige Banquierers Bankerotter sætte de arbeidende Classer af Folket ud af Stand at skaffe sig deres Underhold, fordi de have intet uden Papir at give derfor, hvilket de fleste ikke ville antage, selv med Tab. - En Deputation af Kjøbmænd har begivet sig til Directeurerne for den Engelske Bank og anmodet dem om, at vælge Forholdsregler, som den handlende Classes nuværende Forlegenhed gjøre meget nødvendige. De consolerende ere faldne 3 PC. fra 70 til 69. Man veed ikke om denne overordentlige Synken maa aldeles tilskrives de sidste Bankerotter eller Hollands Jndlemmelse i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Wien d. 21 Julii. Nogle Huse have fra Bukarest og Orsowa havt den Efterretning, at der virkelig i Bulgarien, 2 Mile fra Schumla, er imellem Storviziren og den Russiske Armee forefaldet et stort Slag, der varede 16 Timer og var meget blodigt. Det Tyrkiske Cavallerie, anført af Engelske Officierer, skal have gjort Udslaget. Storviziren havde i Forveien foreslaaet en Vaabenstilstand, men som den øverste General, Grev Kammensky, kun vilde tilstaae ham under den Betingelse: at Porten afstaaer Vallachiet og Moldau indtil venstre Donaubredde og betaler 30 Mill. Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Pariser Blade tale endnu intet om den Franske Keiserindes Frugtsommelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Keiserinde Josephine befinder sig i bedste Velgaaende ved Badene i Aix. - Hr. v. Len agter at bosætte sig for en Tidlang i Dresden. - Greven af Gottorp har kjøbt sig et Landsted ved Thun, og frabedet sig Titelen: Majestæt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Stockholm d. 20 Julii. Udgiveren af Tid skrivtet Almanna Opinions Organ er sat under Fiskalens Tiltale, fordi han, ved at omtale Fersens Mord, anseer det for en berømmelig Handling af den Svenske Nation, endskjøndt han indrømmer det Ulovlige i en saadan Handling. (Da det er enhver god Borgers Pligt, at efterkomme Lovene, saa har Manden gjort sig skyldig i en Modsigelse, naar han paastaaer, at man kan handle berømmeligen og ulovligen paa eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Statsraad Adlerkreus's Jndberetning angaaende Begivenheden d. 20 Junii søger han at forsvare det Militaires Forhold. Blandt andet siger han, at Tropperne ikke vare forsynede med skarpe Patroner, fordi man ikke kunde vente, at en saadan Sørgedag og en saadan Liigfærd skulde vanhelliges paa en saadan Maade, at Gener. Maj. Silversparre ved personlig at sørge for at frelse Fersen ikke fik Leilighed til at give Tropperne de fornødne befalinger; at Garnisonen i mere end 20 Aar har maattet vænne sig til at taale Fornærmelser af Publicum; at de tildeels ubestemte Forskrifter i den Svenske Statsforfatning ogsaa have frembragt vaklende Forestillinger og en vis Forlegenhed hos det Militaire, naar Spørgsmaalet var, uden udtrykkelig befaling at udgyde Svensk Blod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Ørebro d. 24 Julii. J Gaar blev Rigsdagens Begyndelse høitidelig proclammeret her. D. 21de ankom H. M. Kongen. Den for sine sjeldne Tale gaver saa berømte Frih. Claes Flemming er Landmarskalk ved Rigsdagen. Erkebisp Lindblom er udnævnt af Kongen til Præsteskabets Talmand og Biskop Rosenstein til dets Vice-Talsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Man smigrer sig med, at Rigsdagen vil ikke vare længe. - Den Danske Gesandt, Greve v. Dernath, er i Dag ankommen her, for med Andragender at aflægge et Besøg hos Kongen. Han reiser i Morgen til Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
London d. 17 Julii over Frankrige). Adskillige betydelige Bankerotter have fundet Sted her, som opvække stor Bekymring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Sevilla d. 8 Junii. Her er udkommen en Dagsbefaling angaaende Axgonauts Stranding. Paa dette Fangeskib ved Cadix, som drev bort d. 26 Maji, fandtes 650 syge og saarede Franske. Spanierne og Engellænderne forfulgte det med en Mængde Smaaskibe. Der regnede Kartætscher og Bomber ned paa det. En Fransk Barke naaede Pontonnen og uddeelte Vaaben. De syge Fanger forsvarede sig af alle Kræfter. D. 27 Maji bleve omtrent 150 Mennesker reddede. Næste Dag sendte Engellænderne Brandere ud imod Skibet. og satte Jld paa det. Ved de Franske Pontonierers Anstrængelse blev endnu en Deel af de Ulykkelige reddet; men 100 Syge, Saarede og Børn omkom under de skrækkeligste Martrer. Af 650 Fanger bleve 450 reddede, 200 omkom i Luerne eller ved Bomber og Kartætscher. Engellænderne og Spanierne yttrede ved dette rædselfulde Skuespil, en vild Glæde ligesom Caraberne ved deres grusomme Fester. (Saaledes bliver Engellænderen, under alle Omstændigheder, sig selv liig. Selv den Syge og Saarede og Værgeløse skaaner han ei Hvo erindrer ikke ved denne Leilighed Nelson, der, for at tiltvinge sig en Vaabenstilstand, truede i Aaret 1801 at brænde de Danske Blokskibe, der vare i hans Vold, tilligemed de saarede Danske Krigere, der saa tappert havde forsvaret dem, eller Catcarth, der i Aaret 1807 ud og de ulykkelige, afsindige og syge Mennesker fra St. Hans Hospital, for at anlægge der Batterier, og vanhelligede ved Udaad et Sted, som selv Vandaler havde skaanet?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Neapel d. 6 Julii. Man seer her med det første store Begivenheder i Møde. Kongen har en Armee af 26,000 Mand fortræffelige Tropper, over 800 Transportskibe og 80 Canonchalouper. Kysterne af Scilla, Torre di Cavallo og Punta det Pezzo ere tæt besatte med Batterier. J Scillas Havn ligge over 400 Skibe beredte til en Landgang paa Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Mailand, d. 17 Julii. Vicekongen og hans Gemalinde ere ankomne her i bedste Velgaaende. Først Repnin, Russisk Minister ved det Spanske Hof, er reist til Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-07
Kongen af Holland er ankommen til Toplitz, hvor han vil bruge Badene. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 11 Augusti. 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Præsten Galskiøts Formening om Commissions=Dommens Appel i Sagen mellem Provst Racklov og det geistlige Brand Societet. Saa lidet jeg havde troet, at Præsternes Assurance-Sag med Provst Racklov kunde tabes, saa meget har det undret mig, at den ved Commissionen er tabt. Jeg forbigaaer andre Grunde, saasom at han ei selv eller ene skulde være Eier af Skilderierne, at det ikke er bevist eller engang kan bevises, at de paaberaabte Skilderier, fordi de vare i Nyegaard, da han forlod den, og fordi Dørene ved Jldebranden vare lukkede (Dørene kunde jo være islagne igjen, og vilde Tyve umage sig efter dem, saa falder jo deres Vei ei igjennem Dørene, men igjennem Vinduerne, som de smukt lukke i efter sig), virkelig ved Jldebranden vare i Præstegaarden, saasom den var overladt til sig selv, og ikke et eneste Menneske engang laae i den, med mere; men jeg havde ikke formodet, at de Jndstævntes 2den væsentlige Erindring i Commissions-Dommens Præmisser kunde tage denne Vending; "At det ikke i Almindelighed i Reglementet er bestemt, at de Assurerendes Effecter skulde være paa det samme Sted, hvor de havde Dug og Disk, men det derimod blot er i Henseende til de Assurerendes Sæd, at en lignende Bestemmelse finder Sted, hvilken specielle Bestemmelse snarere maatte tale for, end mod Citanten". Reglementet siger P. 9, at Provst Nissens Forslag er lagt til Grund, men at det ikke kan tjene til ufravigelig Regel i sin nærværende Form. Dersom man nu blot confererer Provst Nissens Forslag eller Reglementets Pag. 4 til 8, hvor det recenseres, med Udkastets eller Reglementets Sætninger, saa vil strax sees de Provst Nissens Sætninger, som ikke ere antage, og de, som ere omgjorte. Efter §. 2 vilde han have et Maximum og Minimum; det blev til Societetets Skade forkastet. Han vilde ikke have Foder og Sæd assureret; just det blev antaget. Efter §. 5 vilde han, at de ukjøbenhavnske Præster skulde være forbundne til at assurere; men blev ikke antaget. Efter §. 8 vilde han at Meubler paa flere Steder, men med særskilt Fortegnelse maatte assureres; men det blev ikke antaget Fornuftviis maa man dog slutte saa: Siden Provst Nissens Forslag er lagt til Grund, altsaa hvad der i Reglementet af Provst Nissens Forslag ikke er anført, som Regel, det er forkastet; ligesom igjen, hvad der er antaget tvertimod Provst Nissens Forslag, deri er samme omgjort. Dersom da Provst Nissens Forslag I. 8, at Meubler paa flere Steder, med særskilt Fortegnelse, ikke havde været forkastet, saa maatte hans Forslag her saavel som i alle andre Punkter været anført. Men hvor meldes nu et Ord om denne besynderlige Assurance-Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Indenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. - Contreadmiral Lorenz Fisker, Commandeur af Dannebrogordenen, har indsendt til det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium en Rapport fra Søecapitain og Ridder Johannes Krieger, hvoraf erfares, at han paa et Krydstog med 5 af Hans Majestæts Orlogsbrigger d. 19 Julii sidstleden 7 a 8 Mile S. til W. fra Lindenæs har mødt en Convoi, bestaaende af 47 Skibe under Bedækning af den engelske Krigsbrig Forward, commanderet af Lieutenant Bannes, og at han har havt det Held at tage denne hele Convoy og derefter at indbringe samme til Christiansand, paa det engelske Krigskib nær, som ved Synet af de Kongelige Orlogsbrigger flygtede med Force af Seil, og da det ikke kunde indhentes af den ene af de danske Krigsbrigger, som gjorde Jagt paa samme, undkom. - Denne Convoy var, i Følge Rapporten, afgaaet fra Skiærene ved Gothenborg, d. 17de Julii tilligemed en anden Convoy af 150 Skibe, som efter Skippernes Udsigende havde en Fregat og 3 Brigger til Bedækning. - Efter den over de tagne Skibe indsendte Liste bestaae deres Ladninger af følgende østersøiske Varer, saasom Hør, Hamp, Seildug, Hvede, Rug, Manufacturvarer, Planker, Bielker, Tømmer, Bræder, Talg, Vox, Tjære, Øl, Potaske, Kobber, Jern, Staal og Glas. - Skibenes Drægtighed anføres deels efter Tons, deels Commercelæster, og udgjør i det Hele 3684 1/2 Tons, og 2240 Læster. - Hvilket efter Hans Majestæts allerhøieste befaling herved bekjendtgjøres. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, d. 8 Aug. 1810. F. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tjenstgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
General=Adjutant og Chef for GeneralAdjutant-Staben, Ridder af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Cancellie=Patent, angaaende Nordamerikanske Skibes Afviisning fra samtlige Havne i Hertugdømmet Holsteen. - Hans Majestæt Kongen har fundet Sig ved Tidsomstændighederne foranlediget, at udviide befalingen angaaende Nordamerikanske Skibes Afviisning fra Havnene Husum og Tønningen, end videre til alle Havne i Hertugdømmet Holsteen, saaledes at ethvert Nordamerikansk Skib, som efter Kundgjørelsen af denne allerhøieste befaling maatte ville anløbe nogen Havn i Hertugdommet Holsteen, bliver med ubrudt Last at afvise paa samme Maade, som under 15de Junii d. A. er befalet angaaende Husum og Tønningen. - Forestaaende allerhøieste Resolution bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til ved børlig Efterlevelse. - Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie, den 3die August 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
(Meddeelt.)Hr. Kierstrup fortjente Agtelse, fordi han, efter sit mislykkede ærostatiske Forsøg i Citadellet, bestræbte sig for at gjentage et nyt og heldigere. - J den Hensigt forfærdigede han en Montgolfiere af Conceptpapiir, hvis Axel var 41 Fod og hvis Gjennemsnit var 35 Fod. Med denne vilde han i Torsdags den 9de Augusti foretage en Luftreise. Publicum ønskede at det maatte gaae ham vel; Veiret var saa godt og Vinden blæste saa sagte, at han fra den Side neppe kunde være heldigere. Kl. 1 havde han bestemt til sin Luftfart, desuagtet blev den derpaa udsat i nogle Timer, og først Kl. 3 blev Publicum indladt paa Excerceerpladsen, hvorfra Forsøget skulde foretages. - Man ventede adskillige Timer inden Fyldningen begyndte, og da det endelig skeete, medtog det imod al Forventning saa lang Tid, at Ballonen først da Klokken var over 8 var udvidet. Hr. Kjerstrup steg ind i sin Gondol og lod til, at være færdig til sin Reise; men Ballonen kunde ei hæve ham over 1 Fod fra Jorden og med Magt toge Adskillige ham ud af Gondolen, hvorpaa Balkonen med Gondolen langsomt steg hen over den østlige Deel af Byen og neddalede – imellem Trekroners Batterie og Prøvestenen. - Saaledes mislykkedes ogsaa dette Forsøg, og Hr. K. har ikke viist alt for megen Agtelse for Publicun, ved ei at indrette sine Sager bedre. - Ballonen var gjort af 11 Riis Papiir, hvis Vægt udgjorde omtrent 140 Pund, naar hertil regnes det Seglgarns Næt, Jldapparatet og Gondolen, saa havde den udvidede Luftmasse (foruden Hr. Kjerstrup og Baglasten) en Vægt at overvinde af i det mindste 280 Pund, førend den kunde hæve sig. Hr. K. viste, at han havde for megen Tro til sin Ballons Stigekraft; thi istedet for at tage sin Baglast af Sand eller Jord i Poser, af 2, 3, 4, 6 a 8 Punds Vægt, hvoraf han i Forhold til Ballonens Stigekraft kunde have benyttet saa meget, som han behøvede: overlod han til sine Folk at kaste en Mængde leret Jord i Gondolen til Baglast, saa meget som disse selv syntes, uden at Hr. Kjerstrup paa mindste Maade vidste, hvor megen Vægt det udgjorde. Hvis han nu ogsaa havde fulgt med sin Ballon, hvor megen Møie vilde det da ei have kostet ham, at skille sig med en Baglast, som han selv traadte fast med Fødderne. - Hans Jldapparat var ganske underligt; det havde iblandt andet ogsaa den Egenskab, at den Spiritus, som brændte paa Bomulden, slød ud igjennem nogle Aabninger neden til, og havde sikkert forbrændt ham; thi han kunde ei afværge, at den brændende havde løbet ham ned over Hovedet. Det var derfor saare vel gjort, at man underdisse Omstændigheder hindrede ham fra at stige, om han endogsaa havde kunnet det, thi aldrig kunde det have interesseret noget Menneske, at see Manden brænde i Luften. - Henimod 700 Mand Militaire maatte være paa Færde ved denne Leilighed fra Kl. 8 1/2 om Morgenen til Kl. 8 1/2 om Aftenen; nogle tusinde Mennesker ventede forgjeves og spildte deres Tid, – det er vel derfor ikke overilet at yttre det Ønske, at ærostatiske Forsøg af den Art ei oftere maatte finde Sted hos os!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Ved Aarhuus Priisret er Skibet Wilhelm Keiser, Skipper H. A. Rediker, tilkjendt Caper fører C. Nielsen som god Prise; Skibet Jndustrie, Skipper J. H. Scheel, tilkjendt Caperfører C. Henrichsen; Skibet Speculationen, Skipper C. F. Koth, tilkjendt Caperfører A. Andersen; Skibet Catharina, Skipper J. Nyeman, tilkjendt Caper fører J. Petersen. Skibene Weneren, Christing, Castor ere frigivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
En gammel fattig Kone, navnlig Johanne Sandberg, hvis Mand, Niels Hammersaat, stod for 18 til 20 Aar siden i den Kongelige Livvagt til Fods, har, tilligemed ham imedens han levede, og siden efter hans Død allene, med Møie opdraget 6 velartede Børn. Undertiden hendte det, at han, naar han uden for Tjenesten havde fortjent Lidet til sig og sine, mødte en Anden, som forekom ham at være mere trængende end han, og gav samme det han havde fortjent, hvilket hans Kone billigede. Hans Majestæt Kongen, som skjønner paa et godt Hjerte, er bleven underrettet herom, og har med en Gave af 30 Rdlr. glædet denne fattige skikkelige Enke, som taknemmeligen opløfter sin Røst til Gud og velsigner Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Oldingen Hans Christian Junge, Over graver ved Holmens Kirke her i Staden, døde d. 7de d. M. efter 3 Dages Sygeleie i en Alder af 98 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Postefterretninger. De 2000 Mand Spaniere, som Engellænderne have sat i Land i de smaa Havne Sontogno, Plencia og Bermee, tøge Flugten da i mindre end 48 Timer 10,000 Mand vare forsamlede imod dem. - Kongen af Spanien agter at reise til Saragossa, hvorfra han vil begive sig til det 5te Armeecorps's Hovedqvarteer, hvor man belaver sig paa at rykke ind i Kongeriget Valencia og beleire Staden af samme Navn. Ogsaa Tortosa skal beleires. Foruden den Flottille af 800 Fartøier og 80 Canonchalouper, som er bestemt til Landgangen paa Sicilien, bygges i Castell a Mare og andre Havne endnu mange Canoneerchalouper og Bombardeergalioter. Man venter at Landgangen vil finde Sted, saasnart en stærk Østenvind blæser, og denne vil bringe Flottillen i en halv Time til Sicilien. Engellænderne ville da ikke kunne manoeuvrere i det mindste med deres store Skibe, og de af dem opkastede stærke Batterier og Forskandsninger langs med Kysten frygter den bekiendte Franske Tapper hed ikke. – J Triest begynder Handelen med Tyrkerne igjen. - De Americanske Skibe er det ogsaa blevet forbudet at løbe ind i de Schwerinske Havne. - Efterretningerne fra Ørebro gaae til d. 27 Julii, men den Gang vidste man der endnu intet og Rigsdagens Udfald. - J Stockholm er der indrykket et betydeligt Militaircorps af Jnfanterie og Cavallerie, som skal vaage over den offentlige Rolighed. – Livmedicus Rossi er i Anledning af Kronprinds Christians Liigs Aabning bleven af Hofretten dømt til at miste sit Embede og forvises Landet. - Fra Petersborg skrives, at Kammensky II. allerede har et Corps Tropper staaende i Ryggen af den Tyrkiske Armee, hvorved Communicationen med Adrianopel er den afskaaren. - Kammerjunker Levetzau er ankommen til Wien og Legationsraad Nissen er afreist derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
J Bosnien sættes alle Fæstninger i Forsvarsstand. - Gustav d. 4de er d. 31 reist fra Leipzig til Berlin og hans Gemalinde er paa sin Reise igjennem Schweiz kommen igjennem Freyburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Man venter at der snart vil sluttes Fred mellem Rusland og Porten, for hvilken Hovedbetingelsen vil blive den venstre Donau-Breddes Afstaaelse. - En eneste Schebekke fra Genua har tilbageslaaet Engellænderne, som med 3 store Chalouper ville entre den. - J Amsterdam ventes Keiseren af Frankrige og man opretter der til den Ende en Ærevagt. - Den 15 Julii var Toget til Sicilien endnu ikke iværksat. - Kongen af Neapel sysselsætter sig endnu bestandig med at ordne Armeen og Flottillen. - 30 Persiske, Corcasiske, Tartariske og Russiske Hengster, bestemte for Keiser Napoleon, ere ankomne til Frankfurt. Blandt samme vare 5 Persiske Hengster, som Keiseren af Rusland forærer denne Monark. - Den nu regjerende Keiserinde af Rusland skal d. 24 f. M. være ankommen til Riga. - D. 1 Junii blev i det Engelske Parlament bevilget 7616 Pd. St. til at anlægge et Fyrtaarn paa Helgoland. - J Engelske Blade angives Antallet af Engelske Krigsfanger i Frankrige for 12,000. - Vand-Communicationens Underholdning i Rusland koster nu aarligen 1 Mill. 251,430 Rubler. Hele Strækningen af de Communicationer, der skulle underholdes, udgjør til Vands 26,066 Verster, og tilLands eller Landeveiene 37,095 Verster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Kong Louis af Holland, som var den første og blev den sidste Konge i Holland, er født d. 4 Sept. 1778 og tiltraadte Regjeringen d. 3 Junii 1806. Hans Gemalinde Hortensig Eugenie, er Keiserinde Josephines eneste Datter af første Æg teskab, født d. 10 April 1783 og formælet i Paris d. 3 Jan. 1803. Hans Søn Louis Napoleon, er født d. 11 Oct. 1804. J Wielands Merkur 4 Stück f. 1810 leverer en Reisende nogle Ancedoter om denne Første, som synes at caracterisere ham temmelig nøie. "Den gode Konge af Holland, hedder det heri, der reiser for Alvor som Particulier, ankom til det Vertshuus i Hochstralen, hvor vi spiste til Middag, i en eneste Vogn, ledsaget af en Kammerherre, en Kammertjener og et Par Damer. Han gik til Spaa. Da han ved Omklædningen forlangte at barberes, havde Kammertjeneren glemt Rageknivene. Man sendte derfor Bud efter Barberen der i Egnen, og Kongen bad denne at lade hans Kammertjener betjene sig af hans Knive. Men Manden erklærede reent ud, at han, naar han ikke selv kunde rage Kongens Skjæg, ikke vilde laane nogen sin Kniv. Kongen satte sig nu rolig hen, lod sig barbere af den stolte Barberer, og fandt at denne udførte sin Dont saa godt, at han i de høfligste Udtryk roste hans Kniv, og spurgte ham om han vilde sælge sin Kniv. Barberen gjorde sig meget vigtig, men beqvemmede sig dog omsider til at overlade Kongen Kniven. Kongen underrettede sig om Barberens huuslige Omstændigheder, og betalte ham 200 Gylden for Kniven. Nogle Dage derefter erfarede man, at det var Kongen, som havde ladet sig rage. Endnu en Anecdote, vedbliver den Reisende, om en Mand, som selv af sine blindeste Modstandere nævnes med Agtelse." Da Kongen ankom til Douane-Grændsen, fandt man hos ham for 82,000 Livres Juveler, som han ikke havde angivet. Man lagde Beslag paa Juvelerne, og Kongen fortsatte sig Reise uden mindste Yttring af Mishag. Efter nogle Timers Forløb erfarede Douanieren, at det havde været Keiserens Broder, hvis Juveler man havde anholdt. Strax afsendte man et Bud til Spaa, for at tilbagegive ham Kostbarhederne, med Undskyldninger for hvad der var skeet. Han modtog Budet meget høflig, men ikke de confisquerede Juveler, sigende: Un Souverain doit etre le premier a remplir la loix, je suis confus de Pavoir offense dans votre pays. (En Souverain bør være den første, der efterkommer Loven, jeg undseer mig ved at have overtraadt den i Deres Land.) Kongen maa have megen Aand; han har møisommeligen lært Sproget og taler i Forretningerne, ved hvilke ingen Udlænding er ansat, intet uden Hollandsk. Da man nylig forelæste ham et Forslag angaaende en Skadesløsholdelse, hvori Udtrykket misschien pentetre forekom, forstod han ikke dette Ord - quest ce mis schien, (hvad er misschien?) spurgte Kongen peut-Stre v. M. (maaskee D. M.) var Svaret. Point de misschien, point de peut-stre, tresdecidemment, point de misschien, point de peut Stre. (Jntet misschien, intet maaskee, ganske bestemt, intet misschien, intet maaskee) tog Kongen til Gjenmæle. Saaledes hørte jeg endnu et Par andre Træk, som beviste at han sagde Menneskene Sandheden og søgte den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-11
Rom d. 15 Junii. General Miollis har beholdt sine Functioner som General=Gouverneur over Rom og de Departementer, der udgjøre den 30te Militair=Division. - Keiseren har ved et Decret ophævet Bispedømmet Alatri, hvis Bisp har negtet at aflægge Eed, og indlemmet det i Diocesen Anagni.