JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Ved Placat af 6te d. M., udfærdiget igjennem det Kgl. danske Cancellie, har det allernaadigst behaget Hans Majest. at befale saaledes: Ligesom Børnehuset paa Christianshavn allerede for mere end 30 Aar siden blev indrettet saaledes, at de uærlige og alle paa Livstid inddømte Forbrydere bleve adskilte fra de mindre, som blot til Revselse og Forbedring bleve indsatte, og Stiftelsen saaledes forvandlet til tvende, under særskilte Navne af Kjøbenhavns Tugthuus og Kjøbenhavns Forbedringshuus, om hvilken Jndretning der, under 15de Januarii 1790, skeete offentlig Kundgjørelse, saaledes har det og længe været tilsigtet, at en lignende Afsondring af de grovere og de mindre grove Forbrydere skulde indføres i de Provindser, hvorfra hendømmelse til Kjøbenhavns Forbedringshuus ikke, efter Anordningerne, kan finde Sted. Ogsaa ere adskillige Foranstaltninger trufne, som føre til dette Øiemed, og deriblandt den, at Livsfanger i de fleste Tilfælde hendømmes til Kjøbenhavns Tugthuus. Jmidlertid have Omstændighederne hidtil lagt Hindringer i Veien for at give de i Provindserne værende Tugthuse den paatænkte Indretning, og det har heller ikke endnu været gjørligt, i alle Tilfælde og for alle Provindser, at indskrænke disse Stiftelser til de Fanger, som efter de Regler, der foreskrives i Placaten 15de Januarii 1790, henhøre til Forbedringshuset. Men, da Vi dog finde, at Straffens Benævnelse som Tugthuusarbeide, uagtet Forbryderen, efter formeldte Regler, allene har gjort sig skyldig til Forbedringshuus Arbeide, kan foraarsage, at samme, med Hensyn til dens Jndflydelse paa den offentlige Mening, faaer flere følger for den Paagieldende end dem, der ere forbundne med hendømmelse til Forbedringshuset, saa have Vi, for at udjevne denne Ulighed, besluttet, ligesom Vi og herved allernaadigst befale som følger: De Forbrydere, som, uden at have mistet deres Ære, ere paa en vis Tid hensatte til et af Tugthusene i Provindserne, skulle betragtes som Forbedringshuusfanger, og, saavidt Omstændighederne tillade det, afsondres fra de grovere Forbrydere; ligesom og de, der for Fremtiden, uden at være gjorte uærlige eller at have forbrudt deres Frihed for Livstid, findes skyldige til Hensættelse i en af bemeldte Straffeanstalter, hvilke alle skulle benævnes Tugt- og Forbedringshuse, bør dømmes til, som Forbedringshuusfanger, at arbeide sammesteds. Jøvrigt har denne Vor allernaadigste Bestemmelse ingen Jndflydelse paa de Tilfælde, hvor den Paagieldende findes at have forskyldt Fæstnings= eller Rasphuusarbeide." – Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Odense, d. 14 Junii. Atter indtraf i Tirsdags en ulykkelig Tildragelse af et eget Slags, idet en Bondepige i Wissenberg Sogn ihielskjød sig selv med en ladt Hagelbøsse. Skudet var gaaet heelt igjennem hende og derefter ud af Vinduet, hvor 5 a 6 Ruder fandtes sprungne. Hun laae i 10 Timer, indtil hun under de heftigste Smerter opgav Aanden. Aarsagen til dette fortvivlede Skridt veed Man ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Et af Fædrenelandets skjønneste Mindemærker af Middelalderens Konst var den berømte Danmarks Riges Raad og Ridder Niels Langes Monument i Hunderup Kirke. Det var i Aarene femten hundrede og nogle og Tredsindstyve, altsaa i Konstens lykkeligste Alder, at dette Konststykke er forfærdiget i Florenz. Sarcophagen var yderst ziirlig udarbeidet af rødt og sort Marmor, forskjønnet med 4 Basreliefs i hvid Marmor, prydet med Absalons Frænders, de berømte Hviiders og Langers Vaaben. Ovenpaa Sarcophagen hvilede Ridderen Niels Lange, fortræffelig udarbeidet i hvid Marmor, liggende i fuld Rustning ved Siden af sin Frue, en Scheel af Fødsel. Henimod trende Aarhundreder har dette Monument staaet, hædret ei alene fra Konstens Side, men ogsaa som Mindemærke, af en blandt Danmarks berømteste Adelsmænd, i disse Dage (saa fortæller Herr Kammerjunker, og Jægermester Teilmann i Ribe Avis) er det, efter Kirke-Eierens Befaling, paa en saare barbarisk Maade nedrevet og slængt i det aabne Begravelse i Kirken. Den sorte Marmorplade, hvorpaa Statuerne hvilede, er slagen i mange Stykker; Frue Langes billede er i to Stykker; nogle af Basrelieserne ere beskadigede, som det Hele ved denne Medfart temmelig er ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Aalborg, den 12te Junii. Et gammelt Fruentimmer, som for Betleri i Vensyssel sendtes hjem til Aalborg, blev under Transporten i Fredags Aftes syg paa Gaden, satte sig ned, og døde paa Stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Læss, den 6te Junii. Natten til den 2den d. M. strandede ved Nørre Røn Galeasen Charlotte, Capt. Andr. Marcussen, hjemmehøvende i og bestemt til Kjøbenhavn, fra Amsterdam med Stykgods, især Olie, Genever &c. Ladningen er bjerget, men Skibet forliist. Ligeledes indstrandede samme Datum paa Nørre Røn (Fregat) Skibet Patrioten, Capt. Ahlstrøm, af og til Jacobstad i Finland, fra Liverpool med Salt, hvoraf omtrent 500 Tønder er bjerget, ligesom og det meste af Skibets Jnventar, som var i god Stand, men Skibet er ganske forliist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Viborg, d. 12 Junii. J Mandags og Tirsdags har man her seet en stor Brand i Sydvest, der især om Aftenen har været meget udbredt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Det skal være en stærk Hedebrand i Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, en 6 Mile herfra, paa hiinside Karup Aae, og har mueligt naaet flere Tørvemoser. Ved den stærke Varme og Nord vestvind, der især i Gaar blæste stærkt, er det neppe at vente, at den er standset. Den derved foraarsagede stærke Taage har Morgen og Aften givet Solen et besynderligt Udseende og ildrød Farve. Naar det Nærmere erfares, skal det vorde meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Blandede Efterretninger. J afvigte Vinter har Hr. Matzel foreviist i Paris sit skakspillende Automat og sin mekaniske Linedanser; den sidste har han solgt til en Engellænder, men strax derpaa forfærdiget en ny. Hvad det skakspillende Automat angaaer, da er det bekiendt, at den Kempelske Maskine, som mod Enden af det forrige Aarhundrede gjorde saa megen Opsigt og voldte Mekanikere og Jkke Mekanikere saa meget Hovedbrud, blev opbevaret i Wien, og bortkom under de Franskes Ophold der. Den er kommen i en Persons Besiddelse, der synes at have betroet Matzel den, som uden Tvivl har sat den i den nuværende Stand og maaskee forbedret den. Han har ladet den see en Tidlang i London og Paris. Alle de, som have spilt med denne Træmand, have tabt. For ikke længe siden blev Matzel kaldt med sin Maskine til en glimrende Aftencirkel hos Hertuginden af Berry i Tuilerierne, og endog her ved Hoffet var den mekaniske Spiller meget uhøflig, og vandt hvert Partie fra de bestiernede og be korsede Mænd, han spillede med. Hertugen af Regio tabte lige saavel som Andre. Der er allerede udkommen over et Dusin Afhandlinger om denne Hermester, uden at dens sande Beskaffenhed er bleven gjettet. Nicolai paastaaer i sin Reisebeskrivelse, at Figurens Spil umueligen kan være Virkningen af en Mekanismus, og mener, at der sidder en liden Dreng i Cassen under Figuren); Om dette var Tilfældet, saa maatte det i Grunden betragtes for lige saa stort et Underværk, at en levende Dreng, som en livløs Figur, kan vinde alle Partierne i et saa vanskeligt Spil Overs. men denne Paastand gjendrives nu derved, at man lader det Jndvendige af Figuren blive ganske aabent; og da den sidste nyligen bragtes til Hoffet, og, uden Forberedelse, blev opstillet i Værelset, saa lod intet Blændværk sig forudsætte. Alligevel kan den sunde Fornuft dog ikke formode andet, end en med Snedighed anlagt Jllusion. Haandskriftet til Napoleons ægte Memoirer, skal være solgt til Boghandler Bossange i Londen for 500,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Academiet i Lyon har udsat en Priis af 300 Fr. for Besvarelsen af det Spørgsmaal: Hvilken Jndflydelse have Theatre af anden Rang paa Sæderne, Smagen og Literaturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
J Paris er oprettet et Sociere de Geographie eller Selskab for Geographie, der har holdt sin første Generalforsamling i indeværende Aar. Selskabets Præsidenter ere, Marquis de la Place og Grev de Rosily Mesros, og Vicepræsident: Vicomte Chatcaubriand. Blandt Medlemmerne ere Denon, A. Humboldt, Girard, Cuvier, Pastoret og st. berømte Mænd. Selskabets Formaal er at virke til Geographiens Fremskridt; det lader foretage Reiser i ubekiendte Himmelegne; det udsætter og tilkjender Prisbelønninger; underholder en Brevvexling med lærde Selskaber, Reisende og Geographer; bekjendtgjør saavel utrykte Efterretninger som Reiser, og lader Kort stikke. Den 15 Febr. d. A. aabnedes Selskabets Møde med en Tale af dets Medlem og Centralcommissionens Generalsecretair, Hr. Malte Brun. Talen handlede om Midlerne til at give geographiske Arbeider, i Almindelighed og det geographiske Selskab i Særdeleshed en methodisk Retning. For Aaret 1822 har Selskabet udsat følgende Priisopgaver: Første Priis opgave: At bestemme de europæiske Bjergkjæders Retning, i al deres successive Høide, deres Grene, og deres Udstrækning. Selskabet forlanger, at man skal danne en Række af Fremstillinger, hvori man beretter saa meget om Skakhedernes Høide over Havets Speilflade, som det er mueligt at samle derom. Alle disse Skakheder maa være ledsagede af en bestemt Angivelse af Jagttagelsespuncten og den Kjædes eller hiin Skræntes Tilbehør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Det vil være nødvendigt at anføre Jagttagerens Navn og Methoden, han har fulgt. - Selskabet vil give det Arbeide Fortrinet, der, udbredende sig indtil Havkysterne, giver den geographiske Beliggenhed det største Antal Støttepuncter, ved Hielp af hvilke man med Nøiagtighed kan bestemme Linierne af Speilfladen, saavelsom Linien af Vandenes Adskillelse, og Grændserne af de forskjellige Kilder. - Men Selskabet, ikke dølgende de Vanskeligheder, der møde den fuldkomne Opløsning af et saadant Spørgsmaal, erklærer, at det vil tilkiende den Afhandling, som er rigest paa bestemte Kiendsgierninger og nye Jagttagelser, Prisen. Denne er 1200 Fr. og vil blive tilkiendt i Generalforsamlingen 1823. Afhandlingerne maa være indsendte førend den 1ste Februari 1823. Anden Priisopgave: At undersøge Oprindelsen, til de forskjellige Folkeslag, som ere udbredte paa Øerne i det store Occan, beliggende Sydvest for Asiens Fastland, ved at undersøge Forskjellighederne og Lighederne mellem dem og de andre Folkeslag i Henseende til udvortes Skikkelse, Sæder, Vedtægter, borgerlige og religiøse Jndretninger, Traditioner og Mindemærker; ved at sammenligne Sprogenes Elementer, med Hensyn til Ordenes Analogie, og de grammaticalske Former, og ved at tage i Betragtning Samfærdselsmidlerne, efter de geographiske Beliggenheder, de herskende Vinde, Strømmene og Seiladsens Forfatning. Prisen er 1200 Fr. og tilkiendes 1824. Afhandlingerne maa være indsendt inden 1ste Februari 1824. - Tredie Priisopgave, Baron Benjamin Delessert, Selskabets Medlem, udlover en Priis for følgende Æmne: Statistisk og commerciel Reisebeskrivelse fra Paris til Havre de Grace. - Selskabet ønsker bestemte bemærkninger og en almeennyttig Udsigt over Forholdene og Forbindelserne mellem disse to Stæder. Prisen er 600 Fr. og tilkiendes 1823. Afhandlingerne maa være indsendte inden den 1ste Februari 1823. - Alle de Afhandlinger, der indsendes til Bedømmelse, maa være skrevne med en læselig Haand og uden Forfatterens Navn. De maa være forsynede med en Devise, og i en forseglet Billet Forfatterens Navn og Adresse opgivet. - De kronede Afhandlinger forblive i Selskabets Archiv, men det staaer Forfatterne frit for at tage Gjenparter deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. a a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 75. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 99 a 99 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 1/2 a 125 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 3/4. - Svenske Sedler Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Charade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
Paa Dansk mit Første er et Dyr, Som hver Amager kjender; Lidt dovent, men ei uden Fyr, Det helst i Skoven render. Paa Tydsk i Sprogets Aag det gaaer, Men da Natur forandrer; Du strax et Spørgsmaal af det faaer, Naar det allene vandrer. Mit Andet Du kan hver Dag see, Skjøndt ei i Mildhed lige, J Hede og i Slud og Snee Paa hele Jorderige; At sige kun til visse Tid, Thi det staaer aldrig stille. 9, gid i Arbeid og i Flid Det alle ligne ville! Det stedse er og bliver ungt, Skjønt det har Verdens Alder; Og er af Legem det end tungt, Det dog er smukt som Balder Det svider ofte som en Jld, Og bliver da vor Plage, Men hielper alle, som er til, Med Ømhed uden Mage. Mit Tredie kjender hver en Dreng J hele Norges Rige Det flyver over Field og Eng Med Snelhed uden Lige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-18
J Krigen det Mirakler giør, Men ingentid om Sommer; Dets Nytte man ei vente bør Før Frost og Sneefog kommer. De tvende Sidste ved Dit Bord Paa mange Maader spises, Endskjønt i Sønden, som i Nord, Det kun i Formen vises; Det tidt er og et Øjemed, Hvorefter Mangen sigter, Skjøndt Lønnen ei er meget feed, Om Lykken ham ei svigter. Mit Hele har en egen Siel, Som er mit Væsens Leder, Og følger, som en trofast Træl, Hvor hen mit første meder; Det uden den ei kan bestaae Til Din og Andres Nytte; Den Ene for den Anden maa Uafbrudt være Støtte. Den under helst den frie Luft Hvor Fugleskarer synge, Og Zephir spreder yndig Duft, Fra Blomsters føde Klynge. Men som en Dagfugl holder den Jkkun af Solens Straaler; Mens Maanen aldrig er dens Ven, Og Nat den ikke taaler. Vi staae urokked, som en Steen, Og vige ei af Pletten; Dog gaaer vor Leder uden Been, Men tæller ej til Tretten. Endskiønt den kun et Nonens er, Den gavner dog ret meget; Men hvad den virker hist og her Er ingentid dens eget. Gaadeordet til Gaaden i No. 41 er: Bonaparte, paa Dansk: God Part. Gaadeordet til Charaden i No. 46 er: Øresund. Aar Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 200000 Ras Nittende Aargang. No. 50. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Juni 1822. Om Forbuds (Prohibitiv.) Systemet, med fortrinligt Hensyn til dansk Konstflid. (Fortsættelse; see No. 48.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
For Klædefabricanterne vilde det være en betydelig Hielp, at der for Statens Regning blev forskreven flere Sæt af den bekjendte Cockeriliske Spinder og Kardemaskine *), af de nyindrettede Wolfer (paa Dansk Ulve), og lade dem eftergjøre her, saa at efterhaanden de gamle kunde aldeles casseres. Derved vilde Klædefabrikerne vinde uendelig meget, og Fabricanterne sættes istand til at levere en stor Deel af de fine Klæder, for hvilke der gaaer saa uhyre Summer aarligen ud af Landet, og hvis Jndførsel overhoved nok ganske burde forbydes. (Fortsættes.)*) To saadanne Sæt Maskiner ere allerede indforskrevne: det ene for det Kgl. Uldmanufactur, og det andet for Justitsr. Bruun i Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 14 Junii. En holsteensk Graver, ved Navn Swentzen, der altid, naar Leilighed indtraf, drak sig en drøi Perial, døde pludselig den 10de dennes i Saxkiøbing, ved omtrent et Par Timer iforveien at have taget til sig i et væk omtrent 3 Pægle Brændeviin foruden Frokosten. Ved at bringe Manden ud i den brændende Soelhede, hvor han omtrent saa et Par Timer, og dernæst ved atter at henlægge ham næsegruus i noget Halm, hvorved Ansigtet blev ganske blaasort, formodes hans bevirkede Dødsmaade. – J 2de samfulde Dage har det tegnet til Regn, men er hidtil dreven over. J Gaar rasede en skrækkelig Storm. Luften og Solen ved dens Nedgang saae ud i Aftes, som for endeel Aar siden, da Meesina forgik ved Jordskjælv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Fra Armosphæren udstrømmede en meget stærk Svovllugt. Efter al Sandsynlighed har en stor Naturrevolution funden Sted hist eller her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
J Aftes opførte en Hr. A. Gehrmann en Jnstrumental-Concert paa denne Byes Raadstue, understøttet af adskillige af Byens Dilettantere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Fridericia, d. 14 Junii. Vi have i denne Tid havt den Nydelse, at høre en skjøn Concert af den talentfulde Konstner, Hr. Copello, Tenorsanger ved Theatret i München, som paa nogle Uger har besøgt denne sin Fædrenebye; og bleve vi lige behagelig tilfredsstillede ved Valget af den givne Musik, en særdeles reen og omfattende Stemme og en ualmindelig Sikkerhed og Lethed i Foredrag. Da Concerten allene var bestemt til Bedste for Byens Fattige, saa ere vi Hr. Copello, som det hele Musikpersonale, der understøttede ham, dobbelt takskyldige, og, som vi yde ham og dem alle vor uddeelte Erkjendtlighed, saa medgive vi ham vore bedste Ønsker paa hans forehavende Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Kjerteminde, d. 14 Junii. Den langvarige Hede og Tørke har gjort betydelig Skade paa Rugen heromkring og især ind ad Landet. Alles Opmærksomhed var spændt paa den ildelugtende Taage, som i Tirsdags indhyllede hele Hindsholm og Kierteminde i Damp, og hvorved Solen og dens Skin antog et ganske ildrødt Udseende. Man formodede her strax, at det maatte være fra en Lynghede i Jylland, hvor Branden havde grebet for vidt om sig; thi Taagen opkom først med Vestenvind, og en Skipper, som samme Aften kom Nord fra, havde ei seet noget dertil ved Samsøe. Da Vinden siden gik til N. V., kom denne Taage heelt ned og indhyllede Kierteminde med. Den varede til henimod Kl. 10 og afløstes af stærk Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Odense, d. 18 Junii. Endnu daglig hjemsøges vi med Storm og Kulde, som hindrer Regnen, der vilde være saa velgjørende for den udtørrede Jord, fra at komme ned, og forvandler Sommeren til en barsk og uvenlig Aarstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
J Søndags er atter seet Jldebrand paa to Steder her i Omegnen. Som der fortælles, er blandt andet en Gaard i Davinde afbrændt Aalborg, d. 16 Junii. Paa det nu endte Pindsemarked fandt meget ringe Omsætning Sted. Bodernes Tal var mindre end i de forrige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
For Flatter med Brændeviin, Hvedebrød, kogte Æg, Aal og deslige, var anviist anden Plads, end midt i Gangene paa Torvene imellem Boderne, hvor de i de forrige Tider have havt deres Plads. Skomager- og Hattemager Boderne vare henviste til Gammeltorv, og Pottekræmmerne laae paa den sløifede Kirkegaard ved Budolphi Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Af de ved Landets Markeder almindeligen grasserende Omløberkonstfolk vare her denne Gang kun faa. En Skuespiller fra Slesvig, Steinecke, gjorde liden Lykke og efterlod sine Regninger ubetalte, da han reiste. En trettenaarig Pige fra Marsken viste sig dygtig til paa engang at tage tre voxne Karle og et Oxhoved Vand paa Maven, hvilket mangen ældre Pige vel neppe gjør hende efter. Vaffelkonen, Wiener=Kongressen og andre lignende Spilleværker, paa et nær, udebleve, men savnedes ikke, og i det Hele frembød Markedet intet Mærkværdigt. Skade er det, at dette Markets usle Udfald maa fornemmelig tilskrives Stadens og Omegnens Beboeres, paa Tidsomstændighederne grundede, slette Finantsforfatning; thi ellers var det vel at ønske, at Markeder af den Art, maatte savne al tænkelig Opmuntring, da de ikke allene ere aldeles unyttige, men end- og for Stædets egne Handlende og Haandværkere, og tillige for Omegnens Beboere og Fremmede, som besøge samme, meget fordærvelige. De eneste, som i Aar have havt Fordeel af Markedet her, vare Værtshuusfolk og andre Udskjænkere af stærke Drikke, samt maaskee nogle af de omløbende Drenge, som forlangte 2 Rbdlr. for hvad de gjerne sælge for 24 Skilling. - Maatte dog disse Krammarkeder i Kjøbstæder, som ikke behøve samme, og som blot tjene til at befordre Luxus, Lediggang, Svir og Uorden, aldeles vorde afskaffede, som en rodden Levning af den barbariske Middelalderes slette Jndretninger, og ingen andre Markeder levnes os, end med Heste, Qvæg og Trækram, især de fra Kjøbstæderne afsidesliggende Egne. - Bodernes Antal var: 74 med Alenkram, Galanterivarer, Jsenkram, Kniplinger, Nürnbergerkram, Guld og Sølvarbeid, m.m. og deriblandt Herr Meyers med fortrinlig skjønt Blikarbeid; 91 med Haandværksvarer 323 med Drikkevarer; desuden 72 Flat ter og Borde med diverse Kram, 73 Læsse sort og rødt Pottemagergods, og 14 Læsse Trævarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
J Østeraa laae desforuden mange Baade og Fartøier fra Skagen a. med tør Fisk, fra Kvols med Lerkar &c. Ved Prindsens Bro ligger et Fartøi med foregivet hollandsk Pottemagergods, Sten krukker &c. – J Torsdags blæste her en Storm af N. V. 1/2 V., meget stærkere end Nogen mindes paa denne Aarets Tid. Den vedvarede fra Solens Opgang til dens Biergning. Mandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Skive, d. 12 Huni. Vor Marked i Gaar var særdeles besøgt. Priserne vare, gode Heste fra 60 til 130 Rbdlr. Stykket, en sjellandsk Pranger havde indfundet sig og kjøbte endeel som skulde til Sverrig, bleget Hørlærred kostede 24 a 26 tz. Alen, ubleget Dito 20 a 22 s.; Blaarlærred, betaltes omtrent med samme Priis; Smør 11 af 12 s. Pdt.; Æg 6 a 8 s. Snesen. - J Entrup Bye, Lybye Sogn i Salling, brændte i Gaar 2de Gaarde, dog bleve Udhusene, paa en Længde nær, reddede. Jlden opkom ved Børnenes Uforsigtighed. Forældrene vare her til Marked. Næsten intet af Jndboen reddedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Viborg, d. 15 Junii. Der forgaaer næsten ingen Dag, at man jo i denne Tid hører om Jldsvaade, der i denne gruelige Hede og med Nordvestvind er dobbelt ødelæggende. Saaledes opkom i Gaar Jldløs i Landsbyen Fuusager, Gammelstrup Sogn, 2 Mile vesten for Viborg, der i en Hast lagde næsten alle Byens 4re Gaarde i Aske. For Jens Bredsgaards Enke brændte alle Bygninger; Jens Back fik et nyt Jndhuus, som man var ifærd med at tække, bevaret, men Resten brændte, for Peder Nørgaard brændte Jnd huset og slet intet af Jndboen blev redden; for Peder Nielsen brændte Jndhuset, hvor Jlden kom op, ved Brygning. - Den før ommeldte Hedebrand ved Karup Ane a. vedvarede endnu i Gaar og var, siges der, kommen paa denne Side Aaen ind paa Ahlheden, der ved denne idelige Tørke og rygende Nordvest-Storm er umulig at dæmpe. Uagtet det hver Dag seer ud til Regn, som Alting trænger til, kommer dog intet, saalænge Vinden, der af og til er i Vest og Sydvest – dog stedse springer om til Nordvest med stærk Storm, der ødelægger det, som Heden levnede af Vexterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Viborg, d. 17 Junii. J Snapstingstiden, kunne vi vente den Fornøielse, vi nu saalænge have savnet, at see de Kongl. Skuespillere iblandt os. De agte at give de nyeste og bedste Syngestykker og andre udmærkede Skuespil. Selskabet bestaaer af 13 Personer, hvoriblandt de bedste Bangere og Sangerinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-22
Blandede Efterretninger. Første Pindsedag udbrød i den stærkt tjære, de Grue Kirke, i Norge, under Gudstjenesten, en Jld, hvorved 113 Mennesker, 12 af Mand- og 101 af Qvindekjønnet, tilsatte Livet, uden at man hidtil har kunne komme paa Spor efter Aarsagen til denne lige saa store som usædvanlige Ulykke. Hvad der bidrog til, at saamange Fruentimmer især omkom, ligger deri, at saaledes som det sædvanligen gaaer ved saadanne sørgelige Leiligheder, alle ville ud paa een Gang. Den største Deel trængte hen til Udgangen af Sacristiet, hvor Døren aabnedes ind af og lukkede for en Trappe, som førte ned fra et Gallerie for Qvindekjønnet og var opfyldt med Mennesker. Da nu disse styrtede ned af Trappen paa Dørens Bagside, for at komme frem, lukkedes den. Mennesker laae her dyngede paa hverandre, Mængden, fra Gangen trængte paa, og uagtet alt Arbeide kunde Døren ikke aabnes uden med Vold udenfra, og endda kun halvt. Tilsidst tvang den indtrængende Jld Enhver til at forlade Døren, hvorved den af Mængden indenfor lukkedes ganske.