JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. assaikke. Tiende Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 16 Februarii 1813. Aftensamtaler om Forordningen angaaende Pengevæsenets Forandring. Første Aften. Hr. Falk og hans Svoger Kammerraad Brandt. Kammerraaden. 2, god Aften, skjere Svoger! Det er mig et ligesaa uventet som sjeldent Besøg. Naar pleier Svoger vel paa den Tid at forsømme sit Bostonpartie i Klubben? Falk. Det maa Du nok sige, min gode Kammerraad. Naar man har slidt hele Dagen, saa vil man dog gjerne have lidt Adspredelse om Aftenen. Det er første Gang i sex Aar at jeg har forsømt mit Boston Partie i Klubben. Naar Klokken har slaaet 8, saa er det ligesom jeg havde Qvægsølv i Fødderne. Jeg maa afsted enten jeg vil eller ei. Kammerraaden. Hvilken besynderlig Hændelse fører Dig da i Aften i saadan Regn og Slud op til mig? Falk. Det skal jeg sige. Du veed, Svoger, jeg bryder mig ikke stort om Læsning, og allermindst om at læse Forordninger. For min Siel ladet jeg Præsten sørge, for mit Legeme Doctoren og for min Ret Procuratoren. Men den ny Forordning om Pengevæsenet synes at kræve en Undtagelse fra Redelen. Jeg baade skylder Penge og char Penge udestaaende, jeg baade eier en Gaard i Kjøbenhavn og en Gaard paa Landet, og troer derfor at Forordningen kommer mig alt for meget ved til at jeg kan være saa ganske ligegyldig ved at blive bekjendt dermed. Men til at gjennemstudere den har jeg ingen Taalmodighed. Jeg kommer derfor hos Dig, Svoger, for at høre hvorledes det egentlig hænger sammen med denne Forordning. Kammerraaden. Det gjør Du meget Ret i. Det ere ret ærgerligt at høre, hvor enfolidigt og skjæft endnu mange Folk dømme om denne Anordning, og det blot fordi de ere for magelige til at tænke selv eller for hovmodige til at ville søge Oplysning hos andre. Falk. Jeg har derfor foresat mig at an tvende nogle af de Aftener, som jeg ellers tilbragte ved Bostonbordet, til at tale med Dig om Forordningen, thi jeg veed Du kjender den paa Dine Fingre, og jeg veed jo tillige, at Du ikke tager det ilde op. Gjør Du vel? Kammerraaden. Det skal være mig en sand Fornøielse, min Ven, at gjøre Dig bekjendt med denne vigtige Jndretning, som staaer i saa nøie Forbindelse med hver Mands timelige Vel, som alle ville tale om og saa saare faa tilbørlig kiende. Men dersom Du skal have nogen Gavn af mine Underviisninger, kjere Svoger, saa maa vi begynde fra Grunden af. De fleste tale om Banco, Cours og Sedler, uden at have noget tydeligt Begreb om nogen af Delene, og de er saare ilde. Jeg skal fatte mig saa kort som mueligt, men desuagtet ikke forbigaae noget Væsentligt. Falk. Lad os altsaa begynde med Banco. Kammerraaden. Godt. Banco eller Banque er egentlig et offentligt af Staten privilegeret Huus, hvor man kan deponere sine Penge, deels til destommere Sikkerhed og Beqvemmelighed, deels for at kunne spare den idelige Udbetaling, da enhver, som saaledes har deponeret Penge i Banquen, faaer et Folio i samme, paa hvilket han kan lade afskrive visse Summer ligesom han har noget at betale til andre. De Penge man saaledes har tilgode kaldes Banco eller Bancopenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Kammerraaden. Cours (Løb, hedder i Handelsproget egentlig Pengenes Priis, ligesom deslige og falde i Forhold til Banco eller Sølv. Kjøbmændene sige derfor, Vexelcoursen er meget høi, eller denne Postdaa ere Danske Bancosedlers Cours stegne fra 1600 til 1650 (det er det samme, som en Species er gaaet op fra 16 Rdlr. D. C. til 16 Rdlr. 3 Mk. D. C.), eller Banco sedlerne ere faldne fra 1660 til 1600 (hvilket er det samme som Prisen paa en Species er gaaet ned fra 16 Rdlr. 3 Mk. D. C. til 16 Rdlr. D. C.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Denne Cours noteres paa alle Børser to Gange om Uger paa følgende Maade: Naar det lakker ad Enden af Børstiden, saa blive alle Mæglere Sammenkaldte. Enhver af dem opgiver til hvilken Priis han har solgt, eller rettere sagt omsat de forskjellige Pengesorter mod Banco. Jeg vil nu antage, at man i Hamborg, efter et Middeltal af de Summer, der ere solgte og kjøbte i Banco til at betales i Danske Bancosedler, har betalt for 100 Rdlr. Banco 1600 Rdlr. Danske Banosedler, saa bliver Coursen noteret: Kjøbenhavns Courant 1600. Coursen paa de forskjellige Staters Pengesorter bliver trykt paa saakaldte Courssedler, som sendes hele Verden rundt. Prisen paa vore Bancosedler retter sig ganske efter den Sum af Banco, der søges af os i Hamborg, og ligesom Udlændingen igjen sammesteds søge vore Bancosedler. Tilbydes der enten mange af vore Sedler paa Hamborger Børs, for at indkjøbe Banco til at betale vore udenlandske Fornødenheder med, saa maa de naturligviis falde i Prisen; behøve derimod Udlændinge vore Bancosedler enten til at afgjøre deres Gield til Danske og Norske Undersatter, eller til at indkjøbe Varer i de Danske Stater, saa stige de igjen i samme Forhold. Du indseer altsaa, at i Fredens Dage, naar andre Nationer behøve vor Handel og Skibsfart, og vi kunne tilbytte os de Fornødenheder, som vi i Ufredsdage maa tilkjøbe os for rede Penge, maa vore Sedler stige. Jo mere vig altsaa kunne gjøre os uafhængige af Udlandet, jo mere vi ved Tarvelighed og Jndskrænkning kunne undvære andre Landes Producter, og ved egen Flid og Stræbsomhed, forskaffe os alt hvad vi behøve, desto mindre trænge vi til Banco, desto meere ville vore Penge holde sig i deres Credit. Men siden Krigen ere, som sagt, vore Papirpenge, som bekjendt, sjunkne saa dybt, "at det hidtilværende Pengevæsen, som der i Jndledningen til Forordningen hedder, blev rystet i sit Jnderste." En Forandring var nødvendig; men skulde den være grundet paa en fast og urokkelig Grundvold, saa krævede den en heel Omskabelse af det forrige Pengevæsen. Dette skeete ogsaa ved Forordningen, af 5te Jan, som vi skal tale nærmere om næste Aften. (Fortsætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Jndbydelse til et Videnskabers Selskab for Fyen og Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
J Henhold til min paa Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag d. A. holdne Tale, hvori jeg foreslog et Videnskabers Selskab for Fyen og Jylland, og udviklede Nytten deraf, tager jeg mig herved den Frihed, at indbyde, alle Fædrelandets Videnskabsmænd, fortrinlig dem, som opholde sig i Fyen og Jylland, til at realisere en saadan Jndretning. Hensigten af saadant et Videnskabs Selskab for Fyen og Jylland, eller om Fyen ikke vilde træde til, for Jylland allene, er allene den, ved Exempel og Foranstaltninger at underholde, fremme og udbrede Videnskabsaanden, i vore Provindser, og at opmuntre, anspore, belønne og hædre Videnskaber mes Dyrkere. Aarhuus, som den Bye, der ligger omtrent midt imellem Odense, Viborg, Aalborg og Ribe, synes mig beqvemmest til at danne Centralpunkt, da man lettest derfra kan udbrede sin Virksomhed til alle Dele af disse Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Jeg behøver ikke for mine ærede videnskabelige Medborgere vidtløftigen at udvikle Nytten af en saadan Jndretning, under nærværende Omstændigheder, og i vore Provindser. Jeg forbigaaer derfor aldeles dette. Saasnart vi ere blevne saa mange, at vi kunne danne en videnskabelig Forsamling, ville vi deele os i saa mange videnskabe Uge Sectioner, som behøves for at kunne virke i alle Videnskabernes forskjellige Dele, og for at enhver af disse Sectioner desto lettere og beqvemmere kunne oversee hvad der for den Videnskabsgreen, kan gjøres til videre Udbredelse deraf. Saaledes formoder jeg, at der i Selskabet vil opstaae en theologisk, philosophisk, philologisk, juridisk, medicinsk, oekonomisk, mathematisk og naturhistorisk Klasse, der hver især ville arbeide for sin Videnskab. De af mine ærede videnskabelige Medborgere i disse Provindser, der ere besjælede af reen Jver for Videnskaberne, og ønske at fremme den Humanitet, som disse udbrede, dem beder jeg ærbødigst, at ville til mig Undertegnede portofrie indsende deres Anmeldelse. Saasnatt saa mange have meldt sig, at noget kan foretages, skal der vorde indbudt til en Forsamling, og man kan da gjøre den første nødvendige Opganisation. En af Fædrenelandets fortrinligste Lærde har lovet mig sin kraftigste Medvirkning til en saadan Anstalts Fremme, og jeg tor haabe, at en anden ligesaa berømt Mand vil tiltræde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Aarhuus, paa Hs. Maj. Kongens Fødselsdag; den 28de Januar 1813. Dr. J. H. Larsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Jndenlandske Efterretninger. Blandt vor nuværende Konges mange og store Omsorger for Videnskabelighedens Fremme i vort Fædreneland hører og den, at Han ved aabent Brev af 20 April 1811 har bemyndiget den utrættelige Oldgrandsker Dr. og Prof. Vedel Simonsen, til at foretage en antiqvarisk historisk Reise i Fyen. Frugterne af denne Reise, der blev foretagen fra Junii Maaneds Begyndelse til Decembers Udgang af benævnte Aar, ere følgende: foruden archeologiske Beskrivelser over de undersøgte Egne og Steder, samt historiske Supplementer til Pontoppidans Atlas, 464 for det Kongel. Ant. Museum indsamlede Oldsager, 1104 for det Kongel. Archiv indsamlede Manuskripter og Documenter, 1034 hos Private og 3000 i offentlige Archiver undersøgte og registerede ditto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Fra Kjøbstæderne og Landsbyerne i Lollands Falsters Stift er til Frue Kirkes Gjenopbyggelse her i Staden ialt indkommet 3167 Rdlr. 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Ribe. J Ribe Stift ere udi Kirkeaaret; 1812 968 Par kopulede; 195, fødte af Mandkjønnet og 1847 af Qvindekjønnet, tils. 3798, hvoriblandt de 238 vare uægte Børn. 1635 ere døde af Mandkjønnet og 1614 af Qvindekjønnet, ialt 3249, altsaa 549 flere fødte end døde. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Blandt de Fødte vare 29 Par Tvillinger og 2 Par Trillinger. Blandt de Døde ere 32 omkomne ved Alykkelige Hændelser, og 3 have ombragt sig selv. 43 have opnaaet en Alder over 90 Aar, og kun 1 en Alder over 100 Aar. (Vib. Saml.)J Sønderjylland er i 1812 ægteviede 2050 Par, fødte 6967, døde 6866, foruden 341 dødfødte; i Holsteen ere ægteviede 2597 Par, fødte 9874, og døde 6850, foruden 508 dødfødte, ialt er i begge Provindser 4125, flere Fødte end Døde. (Efter disse Data maa Sønderjylland, omtrent have 211,000, og Holsteen 246,000 Jnd gere. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Viborg d. 4 Febr. Viborg Stifts CapitelsTaxt for 1812 Aars Afgrøde er saaledes fastsat: for en Tønde Rug 62 Rdlr. 2 Mk. 4 s., for en Tønde Byg 33 Rdlr., og for en Tønde Havre 19 Rdlr. 3 Mk. 6 s., Alt dansk Courant. - Den her i Byen af Kjøbmand Hr. N. S. Gjøtupdalste Juli 18 anlagte Kartefabrik har i de 1 1/2 Aar til 31te Dec. 1812 leveret færdige 466 Dusin Uldkarter, hvorved tillige 26 a 30 Børn, af Byen ugentlig have fortjent fra 9 Mk. til 4 Rd. hver. (S. Bl.) Faaborg. Skjøndt Faaborg Kjøbstæd ikke, som andre Stæder, kan rose sig af eller glæde sig ved nogen udenbyes Velgjørere, der søger at husvale Armodens Kaar i disse trykkende Tider, saa dog har man Aarsag at fryde sig over Jndvaanernes Kappelyst i at qvæge Nødlidende, saaledes har Kjøbmand Hr. Capit. Plong til Julehøitiden uddeelt mere end 1 Fjerding godt Smør til Byens Huusarme og Fattigvæsenets Lemmer, 1 Pd. til hver, ligeledes lod Kjøbmand Mogensen ogsaa, til Nyeaarsaften enhver af disse forsyne med 1 Pd. Smør, og Kjøbmand Hr. Hempel hver med et Brød efter Fattigfamiliernes Størrelse, saaledes, at ingen Almisseværdige bleve trøstesløse. Paa vor gode Konges Fødselsdag, d. 28de f. M., fandt Kjøbmand Hr. L. P. Voigt en adel Trivt til at glæde Fattigdommen paa denne ophøiede Dag; han uddeelte mere end 40 Lpd. godt Oxekjød og 3 Tønder Øl til Huusarme og Fattige, desuden har disse Menneskevenner hele Vinteren uddeelt Jldebrand til Varne for de Trængende, Hr. Voigt har forud ladet omkjøre mere end 109 Las Spaane fra sit Skibsværft til de Fattige. Et Balselskab, som fornøiede sig paa Kongens Fødselsdag, lod ei heller Glæden bedøve deres Følelser, men, ved at sammenskyde nogle og 40 Rdlr., forhøiede deres Glæde ved at lindre Armodens Tvang. Jndsenderen skylder disse ædle Givere sen varmeste Tak for saa følgeværdige Exempler. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Paris, den 2 Febr. Vicekongen, Keiserens Lieutenant, Øverstcommanderende for Storarmeen, skriver fra Posen, under den 26 Jan. Kl. 6 om Aftenen, at Cavalleriet remonteres paa det kraftigste; at det Corps, som Gen. Rapp commanderer i Danzig, bestaaer af 30,000 M. uden Jndbegreb af Artilleriets, Jngenieurvæsenets og Marinens Tropper, som Generalerne Hendelet og Grandsean have under deres Commando, at Gen. Campedron staaer i Spidsen for Jngenieurerne og Gen. Lepin i Spidsen for Artilleriet; at Pladsen er forsynet med Brød og Bælgfrugter paa 5 Aar, med Kjød, Brændeviin, Lægemidler &c. paa 14 Maaneder; at hele Beleiringattillerietter vendt tilbage fra Riga til Pladsen; at det fra Maadeburg afgangne og mod Dinaburg bestemte Deeleiringsartilleris allerede i Forveien er kommen tilbage til Danzig; at Fæstningsværkerne befinde sig i god Stand; at Magazinerne rigelig ere forsynede med Monderinger, Vaaben og Krigsmunition; at en Brigade Cavallerie af Dragoner og Chasseurs, bestaaende af 2000 Heste, befinder sig i Danzig, under Gener. Cavagnas Commando, at Gener. Rapp holder Fæstningens Udposter besatte i den Omkreds af 10 Lieues; at Troppernes Sold kan i et heelt Aar bestrides af Danzigs Skat. - Fra Thorn lyde Efterretningerne ligeledes tilfredsstillende. Denne StadsSamfærsler med Hovedqvarteret vare fri og Pladsen vel bevæbnet. Den til Thorns Forsvar bestemte Division bestod af 6000 Mand og havde sine Forposter 6 Lieues langt fra Staden. - Prindsen af Eckmahl havde afsendt General Gerard til Bromberg, hvorfra samme havde fordrevet den Russiske General Woronzow og frataget ham eller dræbt nogle Cosakker; Bayrerne cantonnerede imellem Posen og Thorn og underholdt Communicationen. - Vicekongen melder desuden, at Fyrsten af Schwarzenberg holder Pultusk og Ostrolenka besatte; General Reynier var med det 77de Corps paa høire Flanke, det 5te Corps, som Fyrsten Poniatowsky commanderede, blev igjen organiseret og havde allerede 20,000 M. under Vaaben; Heste havdes i Warschau i Overflødighed. Endvidere melder Vicekongen at Fyrsten af Neuschatel har været meget syg, at Podagraen, der havde kastet sig paa Brystet, foraarsagede ham heflige Smerter; men at man har drevet den ned i Fødderne og at Prindsen befinder sig bedre, at det Preussiske Corps imellem Stettin og Ødsen formeres igien; at derer givet befaling at danne en stærk Fransk Avantgarde af mere end 40,000 Mand friske Tropper, og at alle Pladse, Stettin, Castrin og Glogan, ere paa et Aar provianterede og i god Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Berlin, d. 4 Febr. Vihade her umet stort Antal Franske Generaler, der dagligen afgaae til deres Bestemmelse. - Divis. Gener. ved GenieDivis Rogniat, og Briig. Gener. Le Drupere ankomne fra Paris og afgaae til Vicekongens Hovedqvarteer. - Gen. Constard, Conton, Friedrichs og Tavernier ere afgaaede til Magdeburg, hvor en Deel af Elbens Observations=Armee forener sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Generalerne Compans, Pernetti, Soyez, Mont brun, Milhand, d'Albert, Ricard, Desessarts, Margaren, ere afreiste til Frankfurt og Maynz, hvor den høire Fløi af Reserve=Armeen forener sig. -De fra det Jndre kommende Troppers Marsch er bestandig anseelig. – Lemberger Tidenden taler om hyppige Jndfald af Russiske Detaschementer i Hertugdømmet Warschau. De ere der trængte frem indtil Tomassow ved Zamode; men da hele Polen er under Vaaben, kunne disse Smaacorps ingensteds holde sig og drives bestandig tilbage. Fangerne tale med Eftertryk om de i de forskjellige Gouvernements foretagne Udskrivningers Fremskridt. Disse Frivillige behøve, naar de ei ville, ikke at bære nogen Uniform, og kunne beholde deres Skjæg. Den ere klædte i Straker, den Russiske Bondes sædvanlige Dragt. Regjeringen lader Recruterne beholde Valget imellem Flinter og Pigger. Næsten alle foretrække de sidste, paa Grund af et gammelt Sagn, at Piggen allene kan modstaae Cavalleriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Hamborg d. 9 Febr. J Følge vore Efterretninger fra Berlin af 6te Febr. ville to Franske Armeecorps komme til at manøvrere paa den høive Bredde af Oder. Det første vil begive sig til Preuss. Pommern, og opstille sig imellem Colberg og Stettin, i det det støtter sig mod begge disse Fæstninger. Det andet er allerede opstillet ved Warthe. For dette andet Corps, der, som man troer, vil blive commanderet af Marschal St. Cyr, ere især de talrige Forstærkninger bestemte, der gaae over Oder. Man vil formode deraf, at Vicekongen igjen vil gaae over Weichsel, og sætte sig i Communication med Danzig. Efter den Mængde af Heste og Vogne, der sættes i Reqvisition, og andre Forberedelser at dømme, maa man i det mindste troe, at en eller anden stor Bevægelse er i Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Troppernes Marsch til Stettin er bleven foruroliget af nogle Cosakker, der plyndrede i Neumark. Uvisse om de vare afskaarne, ere de vendte tilbage til Oder, hvor man har seet nogle vægDetachementer, der retirerede saasnart de fandt Udgange. Man taler i Berlin meget om et Project, som ved et nyt Feldttog vil have stor Jndflydelse. Bønderne i Hertugdommer Warschau ere sande Cosakker. Ved deres Færdighed i at føre Lantse, ved Beskaffenheden og Egenskaberne af deres Heste, ved deres Tilbøielighed til at agere enkelte, har man stedse tilstaaet dem en bestemt Overlegenhed over de Russiske Cosakker. Man har gjort det Forslag, at indføre det Slags Tropper ved den allierede Armee. Men ved de Franske Troppers fortræffelige Tactik, og ved Keiserens bestandige Ønske, at sikkre Folkeslagene mod Røverier og Uordener, der ere adskillelige fra uregelmæssige Tropper, er dette Forslag altid blevet forkastet; men Landets Beskaffenhed, hvorhen Krigen igjen skal forflyttes, byder Udførelsen af en saadan Plan. Det synes altsaa afgjort, at ved Fiendtlighedernes Gjenaabning 20,000 Polske Cosakker ville gaae foran de Keiserl. Tropper, saasnart disse ere gangne over Weichsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Paris, d. 4 Febr. J Gaar havde Senatet, et overordentligt Sæde, hvor Rigets Prinds Erke kantsler præsiderede. Greverne Regnauld de Samt Jean d'Angely og Defermont have, som det hedder, i Regjeringens Navn gjort vigtige Communicationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
London, d. 28 Jan. Jndvaanerne i Philadelphia have besluttet i en Forsamling, at de paa egen Bekostning ville lade bygge en Fregat for den Americanske Marine. - Corvetten la Rossee er kommen tilbage fra et Krydstog i Baltimore, paa hvilken 18 Engelske Skibe ere blevne tagne, borede i Sænk eller stukne i Brand. Den har været 90 Dage i Søen. De tilintetgjorte eller borttagne Skibe anslaaes til 369, der med deres Ladning beløbe sig til mere end 1 1/2 Mill. Piastre. Corvetten har medbragt 227 Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Wien, d. 2 Febr. Den sidste Depeche fra det Østerrigske Hovedqvarteer har bragt den Efterretning, at Fyrsten af Schwarzenberg ikke, som man havde ventet, vil komme i denne Vinter til Wien. Han trænger til No, og det hedder, han vil for nogen Tid overdrage Commandoen til en anden. - Der gaaer et Rygte, at en Østerrigsk Armee af 40,000 M. vil forsamle sig i Bøhmen, paa Grændserne af Schlesien. 4 Regimenter skulle gjøres complette og begive sig til Gallizien. Paaen tomme d. 11te Febr. Underlige Lys paa Kunstens Himmel, Udsendt fra en Sol i Middagsglands, Fra en Sol, som nu først straaler over Herthas blomsternogne Slette, her hvor Øiet Jis og Snee kun møder Er da Du blot Fantasiens Værk Eller vil Du splitte, liig en Taage, Alt hvad mig omringer, Troldomskunstl. Her er jo Rilens-LandJsis i sit Tempel, derhos SfinDog – jeg feiler, Stytter maa det være. Hidsendt fra den fjerne Strand med stor Umag. Værd at see! Dog snarlig mættes Øiet; Mellem disse Stene er saa koldt, III. Fu kan neppe svares: 1) Scenen, skifter - Ja, her er jeg heller. Hist stod Marmor uden Liv og Varme, Her just omvendt. Kunstneren udhugger Og der staaer en Mo med Kjød og Blod Munter fra sit Stade hun nedtræder, En huldsalig Grækerinde. Flere Optrin for mit Øie vexle, Da fremtræder Niøbe som Moder. Arme, Ak, din Glæde spaaer ei Godt, Ei saa stor for Mennesket er varig. Alle klynge kjerligt sig til Dig: Derfor erammer et eletrisk Slag dem alle Og de splittes ad Barn for Barn til Jorden segner. Endnu eet – det hæver Du mod Himlen. Kan Fortvivlelsen end stige? Ogsaa det – og rolig staaer Dunda Dog kun føie. Raseriets HeklaCommer ud sit Bæger. II. 88. Rødsler nok, Jil bort da, Makbeths HustroUldaand hurtig, Ugolinos Søn, Her sees Malerkunstens Mesterstykker, Meer dog eget Værk end blot Kox; Selv naar Billedet et fjernt udtrykker, Aander end selvstændigt Liv deri, Siger, J som skued Rafael! Er da hans Værk større. Og behøved vin at reise vidt Over Bjerg og Dal og mange Strømme, Dersom dette Mynster blandt os blev Her Madonna sees som Barn, som Moder, Her hun vandrer trøstig til sin Løn, in Føler, Korsets Pine med sin Søn, Og - , svage Lyd forklares. Men endnu er vi ei vendt tilbage. Til den snevre Kreds hist udenfor Mere Nydelse i end skal smaae, Ak, skjøndt Øieblikket tilsomt gaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
Tydsklands Kunstnerold paa Scenen staaer, Ogsaa det Maria skal fremdrage. Andagtsfuld hun hører Englens Ord, Saa hun stirrer med paa spæde Noer, Op til ham, der høit paa Korset throner Og Marias Kronning Værket kroner. G. N. Toft, Student.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-16
J Dag er udkommen: Huusvennen No. 3 og 4, som begge, ligesom No. 1 og 2. faaes for 8 s. Rbpenge i Bogladen No. 148 i Fortunstrædet, hvor Subskription paa Fortsættelsen. modtages.