Berlingske Tidende, 1769-01-09
Fra det Danske Asiatiske Compagnies Skib Prints Friderich, ført af Capitain Jenner, bestemt til Canton i Chri na, som den 1ste hujus om Morgenen gik til Seyls ud at Sundet til sin Reyses Fortsættelse, har man den ubehagelige Tidende, at det samme Nat, i meget tykt Veyr, har stodt an paa de saakaldede Titlinge Grunde paa de Svenske Kyster, ikke langt fra Gotheborg, hvor det staaer paa Grund, og skal have endeel Vand inde, saa at det maa udlosses. Om Skibet siden staaer til Redning, er endnu uvist, alle Folkene ere biergede. Samme Compagnies sidste for i Aar ud reedede Skib, kaldet Sophia Magdalena, som føres af Capitain Holm, efterat dets Mandskab er den 5te sidstl. vor den mønstret, er i Dag Kl. 11 ganget til Seyls af Sundet, til Reysens Fortsættelse af bemeldte Canton i China. Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse udsætter igien de sædvanlige Priser; Prisen af halvtredsindstyve Rigsdaler eller en Medaille af samme Værdie skal denne gang tildømmes den beste Digt om Menneskets Pligt imod Dyrene i sær hvor uforsvarligt det er, at gjøre dem ved udsøgte Piinster og undværlige Plager til Offer for vor Overdaadighed eller Forlystelse. Denne Materie er saa riig paa ædle Tanker og rørende billeder, at Selskabet har anseet den for meget beqvem til at udføres i en Ode eller anden Digt. Endogsaa Barnet, som over Grumhed paa Jnsekter, som lukker Øret for de ynkelige Toner, hvormed umælende Dyr, anraaber dets Forbarmelse, og derved forberedes til Føle, loshed mod sine Medmennesker, kan heldigen anbringes i Poesie saafremt man kun forstaaer den Kunst, at drage en Skygge over nedrige Omstændigheder, og at forædle ved ziirlige og velaspassede Beskrivelser de Ting, der synes for gemeene til at nævnes ligefrem Prisen i Veltalenheden af fyrretyve Rigsdaler, eller en Medaille af samme Værdie udsættes for den beste Eloge eller Lovtale over Erkebiskop Absalon. Denne Mand har udrettet saa store Ting, og haft en saa betydelig Medvirkning i det Fortrin, som her i Norden, skiller saa kiendelig Udgangen af det tolvte og Begyndelsen af det trettende Aarhundrede fra de foregaaende og følgende Tider, at han særdeles fortiener et saadant Æreminde. Det bliver og lettere at skrive hans Eloge, end nogens af de nyere, da disses personlige Omstændigheder ere som oftest vanskelige at udfinde; hvorimod man har og Erkebiskop Absalon ikke allene en kort Levnetsbeskrivelse i det Danske Bibliotheks 2det Bind, men ogsaa meget udførlige og charatteristiske Efterretninger om hans Tænkemaade og Bedrifter i de heele tre sidste Bøger af Saxo Grammatikus. Hvorledes ellers en saadan Loptale bør foreene den historiske Rigtighed med Veltaienhedens Prydelser, ey opholde Fortællingen ved at anføre smaa Omstændigheder, ophøye den ved velanbragte og ualmindelige Betragtninger, omgaaes med Varsomhed den panegyriske Tone, og heller berømme ved priselige Gierningers livagtig Forestilling, end ved beundrende udraab og prægtige Bi=Ord; alt dette vise de Eloger, som vi have i det Franske af en Fontenelle, og i sær af en Thomas, saa og tildeels den tydske Biographie, som udgives af Prof. Schrokh. Prisen af tredive Rigsdaler bestemmes atter for en Afhandling i løs Stiil, eller en Digt over en selv udvalt moralsk Materie. Og da Selskabet ikke endnu har haft den Lykke at uddeele denne Priis, og de mindste og mindst gode Skrifter hidindtil ere indkomne over selv udvalte Materier, saa foreslaaes, men ikke foreskrives een for denne gang, nemlig Mods og Sindigheds nødvendige Forening. Priisskrifterne indleveres inden Augusti Maaneds Udgang til den Mummiske Boghandling paa Børsen. Forfatterne vilde behage at sette ikke allene en Devise derpaa, men ogsaa at føye en lukt Seddel dertil, som er uden paa betegnet med samme Devise, og hvor inden i Forfatteren Navn og Opholdsted tilkiendegives. Jndpasser det Kammer=Junker Lüttichow, Lieut. Schrøder, og Cancellie=Raad Eilers fra Landet. Svensk Oberst GrævMeyerfeld fra Malmøe. Capit. Bruning og Capit. Busekist fra Helsingøer.