JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Torsdagen den 25de dennes, om Formiddagen Kl. 9, ader Undertegnede, for Vedkommendes Regning, ved offentlig Auction bortsælge, paa Øen Anholt: det ilandbjergede Jnventarium, bestaaende af Ankere, Kjettinger, Seil, Tougværk, m. m., fra den under 19de f. M. sammesteds indstrandede, af Undertegnede førte, fra Stockholm til Bremen bestemte Skonnert Maria" af Malm, samt Vraget af bemeldte Skib, Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Helsingør, den 6te November 1837. Johan Aberg. Efter Reqvisition fra Hr. Jngenieurcapt. v. Wenck, bliver, Tirsdagen den 23de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, paa Raadstuen her i Byen, afholdt Licitation over det for Aaret 1848 foreslaaede Vedligeholdelsesarbeide paa Hovedlandeveien fra Horsens til Bering Bro, nemlig: Leverance af 286 Cubikfavne harpet og renset Gruus; Do. af 175 Stk. tilhugne Rumersteen; samt Regulering af Rabatter og Grøfter paa 680 Favne Vei. Licitationsconditionerne, med tilhørende Overslag, ville 8 Dage forinden Licitationen henligge til Eftersyn for Lysthavende hos Kjøbmand Kindler her i Byen. Skanderborg, den 9de November 1847. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Mandagen den 6te December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver efter Begjæring af Fruering Sogneforstanderskab afholdt Licitation i Vitved Skole over Opførelse næste Sommer af en ny grundmuret Skolebygning i Vitved By, samt over Udfugning og Kalkning af Fruering, Gjessing og Virring Skoler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Tegning, Overslag og Conditioner ville 8 Dage førend Licitationen være til Eftersyn hos Hr. Proprietair Herschend paa Herschendsgave. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 15de November 1847. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Kirkesanger og Skolelærer, Georg Marius Pedersen i Liisberg indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Bo havende Krav Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 30te Octbr. 1847. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
En Jomfru, 18 Aar gammel, som er godmodig flittig, og har særdeles Lyst og Sands for huuslig Orden, ønskes anbragt ved en god Familie, helst i en af de ost lige Kjøbstæder eller i en Præstegaard paa Landet. Hun ønsker under en veløvet Huusmoder at tage Deel i Alt, hvad der angaaer Huusholdningen; hun har lært at sye Fruentimmerklæder, fiin og grov Linnedsyning, samt flere Haandarbeider og lidt Musik. Løn forlanges ikke for det Første. Man behage at henvende sig til I. Cohn. i Varde. Huuslærerplads søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
En med bedste Charakteer demitteret Seminarist, som taler og skriver Tydsk og Engelsk godt og flydende og kan undervise Begyndere i Musik paa Fortepiano, ønsker Plads snarest muligt som Huuslærer, helst hos en dygtig Landmand. Hr. Kjøbmand Ahlmann paa Gravensteen, giver nærmere Oplysning, naar man henvender sig til ham i portofrie Breve. Nivellering. Dhrr. Landmænd, Forvaltere og Landvæsenselever af Veile Amt, som ikke fra Jnstitutet have havt Leilighed til at gjøre sig bekjendt med Nivellering, kunne ved deres Bopæl i Januar og Februar 1848 erholde Underviisning af Undertegnede, saafremt et Antal af 10 melder sig inden den 8de n. M. til M. Petersen, p. t. Ørumgaard pr. Horsens, Engmester. den 12te Novbr. 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Farveri i Bogense til Salg. Særdeles billigt og paa gode Vilkaar kan et velindrettet Farveri i Bogense strax erholdes tilkjøbs og Tiltrædelse. Man behage at henvende sig til Farver Koch i Horsens eller til Procurator Jespersen i Bogense. 2300 Rbd. kunne erholdes til December Termin, enten i større eller mindre Summer, mod sikker Pant. Cancelliraad Høffner i Horsens anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
1436 Rbd. 30 s., Umyndiges Midler, under Stamhuset Rathlousdals Overformynderi, kunne i anstundende 11te December Termin erholdes tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man snarest muligt henvender sig til Godsforvalter Terndrup ved Rathlousdal. Cement, hele, halve og qvart Tønder, samt Pundeviis, faaes til Fabrikpriis hos C. Faurschou, jun. Hør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Diverse Sorter fine at ordinaire Riger=Hør faaes til billige Priser hos C. Faurschou, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Citroner. bekommes nu billigere hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Undertegnede anbefaler sig med alle Slags Kakkelovns og andre Figurer, saa og med Muurgibs til billig Priis. Aarhuus, 19de Nov. 1847. Landi, Gibsmester, Studsgade 186.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
At Undertegnede er flyttet til Snedker Fløistrups Gaard paa Klostergade, giver jeg mig den Ære, herved M. C. Mathiesen, at bekjendtgjøre. født Boyesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Et meubleret Værelse, om muligt med Kosten, ønskes til Leie fra 1ste December. Billetter, mk. S., bedes indlagte paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Et meubleret Værelse ønskes til Leie for en eenlig Herre, og om muligt, Kost i Huset. Billetter, mk. Erns, indleveres paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-19
Paa Landeveien er funden en Sæk, hvori nogle Caffebønner, Sukker, Citroner, m. m.; ligeledes er funden en sølvbeslagen Tobakspibe. Eierne kunne her modtage samme, mod Omkostningernes Erstatning. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 18de November 1847. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
No 189. Løverdagen. den 20de November. Kongelig privilegeret. Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Blandinger. De ulykkelige Jrlændere gaae atter en sørgelig Vinter imøde. Allerede nu lide Dagleiere og Haandværkere Mangel paa det Allernødvendigste. Paa mange Steder ere Brøduroligheder allerede forefaldne; man tager Kartofler, Meel og andre Levnetsmidler, hvor man finder dem. Vægringen at betale Forpagtningsafgift griber stedse videre om sig, og selv Mordgierninger forekomme hoppigt. J Tipperary er en riig Godseier, ved Navn Lucas, bleven ihielskudt af En af sine Forpagtere, som han havde udkastet. J Grevskabet Roscommon har en anden Godseier, som havde ladet sine Forpagtere udpante for Restancer, havt samme Skjæbne. Paa flere Steder har man plyndret de store Herregaardslader og med Magt bortdrevet hele Hjorder af Qvæg. Blandt Godseier- og Forvalter Klassen er Skrækken herover saa stor, at da nylig i det vestlige Jrland et Gods, der er vurderet til 20,000 Pd. Sterling, blev falbudt for 10,000 Pd., blev der kun budt 2500, da Jngen vilde indlade sig paa et saadant Kjøb i en Egn, hvor Kjøberne hver Dag maatte befrygte at falde for Morderhaand. J mange Landsbyer ere Penge saa sjeldne, at man ikke kan opdrive saamange, som der behøves for at betale Liigkister til afdøde Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Det londonske Charivariblad "Punch fremstiller, Pengekrisen i følgende billeder: Paa det første sees John Bull i en velnæret Landmands Skikkelse, ivrigt beskjæftiget med at tvinge sit føre Legeme igjennem den altfor smalle Aabning paa en Hæk, medens en nysende Tyr med Paaskrift panisk Skræk og "Kreditoshed er lige i Nakken paa ham. John er altsaa betydelig Grad i Vinden. Ligeoverfor den stakkels Fyr staaer Sir Robert (Peel) og siger: "Giv Dem Tid, Sir! Den Klemme, De er i, er kun en Overgang, Høistærede." – "Ja, J har godt ved at snakke;" svarer John Bull: "J kan knibe Jer igjennem overalt."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Paa et andet Sted lader Punch, for at anskueliggjøre Pengemangelen, al Handel være vendt tilbage til Naturtilstandens Bytninger. En Dame spørger i en Modeboutik: "Hvad koster dette Stykke Tøi." Boutiksvenden svarer: Halvanden Sølvskee, Frue!" hvorpaa Damen siger til den ledsagende Tjener: "Aa, ræk mig Kurven med Sølvtøiet. Alle Fremmede skynde sig med at forlade Schweiz det bliver stedse uhyggeligere der. Hele Landet gjenlyder af Vaabenbrag. J Genf have allerede Politik og Religion sprængt de Baand, som ansaaes for de fasteste, nemlig den militaire Disciplins. En næsten kun af Katholiker bestaaende Bataillen blev commanderet til Mønstring. Den rykkede ud paa Pladsen, med det Raab: "Ned med Regjeringen, Leve de smaae Cantoner!" Commandanten, en Radical, styrter, rask besluttet, hen mod En af de værste Skrigere, for at fængsle ham. Men nu storme alle Soldaterne ind paa ham med fældet Bajonet, og med Møie frelste han Livet. - Det Værste er, at Regjeringen ikke vover, at straffe Oprørerne. Jesuiterne lade intet Middel uforsøgt, for, ogsaa i Modpartiet, at vinde hemmelige Tilhængere. - Hele Canton Schwyz var nys paa Benene, ikke med Bøsser og Kanoner, men med Kors og Rosenkrandse, for i Einstedeln at bestorme Himlen, som de altsaa endnu ansee for neutral. En Pater Gall holdt ved denne Leilighed en Festprædiken, hvori han skildrede den gode Gud Katholikernes retfærdige Sag og bad ham, paa ingen Maade at troe et eneste Ord af hvad Modstanderne kunde fremkomme med. J Neuenburg, i Schweiz, har man, stille og alvorligt, som det sømmer sig den nærværende Tid, feiret Kongen af Preussens Fødselsdag. En exalteret Republicaner fra Aarau, som sønderrev Kongens Portrait og traadte det under Fødder, blev strax forviist Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Da Keiseren af Rusland nys var i Warschau, var det, ved en Politibefaling, blevet alle Huuseiere paalagt, tre Aftener indtil Midnat at tænde to Lys i hvert Vindue. For ethvert Vindue, som ikke fandtes oplyst, skulde betales en Mulct af tredive Gylden. Tyssowski, den fordums Dictator i Krakau, svinger nu Scepteret i Nordamerika, men over Børn. Han er, som fordum Ludvig Philip, bleven Skolemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
De franske Ministre arbeide i denne Tid paa en Lov, som skal beskatte al Luxus. For et qvindeligt Tjenestetyende skal betales en aarlig Skat af 10 Fes., for et mandligt 50 Fes., for fire 1200 Fres. En Luxushest betaler 100 Fres.; Hundeskatten skal forhøies fra 2 til 100 Fres. Ogsaa Billarder, Meubler og Huusleiligheder til over 1000 Fres. Leie skulle beskattes. Smagen for Luftseiladser synes at blive meer og meer almindelig. For ikke længe siden opstege i Bordeaux paa een Gang som Balloner med Reisende. Men endnu mere, end Opstigningen, interesserer Ballonernes Dalen den skuelystne Mængde, thi hiin gaaer let fra Haanden, hvorimod denne sjelden er uden Fare. Seer man altsaa en Ballon dale etsteds, saa strømme strax Tusinder til, for at see, hvorledes den kjække Luftseiler brækker Arme og Been. Da nu denne, som bekjendt, ikke har det i sin Magt, at falde ned paa offentlige Pladser, eller paa store, frie Heder, saa lider Landmanden betydelig Skade, naar saamange nysgjerrige Menneskeer strømme sammen paa hans Eiendom og nedtræde hans Sæd. Endeel Landeiendomsbesiddere i Omegnen af Bordeaux have derfor for Politiet anholdt om, at det maa blive Luftfeilerne paalagt, at falde ned paa samme Sted, hvor de stige op (!).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
En Dag i f. M. vilde Luftskipperen Gudard i Lille gjøre en Luftreise i en Papiirsballon. Allerede for han steg op, strømte Gasset ud af utallige Revner. J Mangel af en Kurv havde han fastbundet sig paa et Bræt. Jmidlertid gik Ballonen virkelig til veir, men stødte mod en Skorsteen og slæbte derpaa Luftseileren henover et Tag, hvorved han blev stærkt saaret i Hovedet. De qvindelige Tilskuere opløftede et rædsomt Skrig, Nogle faldt i Afmagt. Omsider fik man den dumdristige Mand, der havde klamret sig fast til en Vinduespost i Qvisten af et høit Huus, slæbt ned igjen, og han foretager næppe tiere en saadan Luftseilads. Lykkeligere gik det Luftskipperen Kirsch i Münster. Hans Gondel vilde ikke holde sig i Ligevægt. Han reed den derfor af, befæstede i dens Sted en nogle Tommer tyk Stok, satte sig paa den som paa en Kjephest, foer, under Tilskuernes stormende Hurraraab, op i Skyerne, og kom igjen, to Mile derfra, ned til Jorden. "Constitutionel" forklarer Grev Bressons Selvmord af krænket Ærgjærrighed. Efterat Greven havde bragt det spanske Dobbeltgiftermaal istand, ønskede han ikke at vende tilbage til Madrid, men attraaede Gesandtposten i London, der nægtedes ham, uagtet han havde fundet en god Modtagelse hos Lord Palmerston. Da han senere befandt sig paa Reisen til Neapel og erfarede Forandringen i Madrid (den engelske Jndflydelses Seier under det forrige spanske Ministerium, ønskede han at vende tilbage dertil, men ogsaa dette nægtedes ham. Jøvrigt havde han allerede i Madrid, havt en heftig Hjernebetændelse. Han efterlader en gammel Fader, som han elskede høit, en Kone og en Søn, der er spansk Grande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Det er forhen blevet omtalt, at en Grev Gomer, Grundeier i Arondissementet St. Omer, afforede sit med Skraa ladede Gevær paa en Bondedreng, som samlede Brænde i Skoven, og saarede ham farligt. Den almindelige Uvillie tvang Domstolene til at skride ind, og Greven dømtes til to Maaneders Fængsel og en Pengemulkt til den Saarede. Den offentlige Mening fandt denne Dom for mild, og den kongl. Procurator saae sig nødsaget til at appellere Sagen. Men Greven har, undgaaet og forhaanet af Alle, straffet sig selv haardere. Paa Allesjælesdag begav han sig til det samme Træ i Skoven, hvor han havde skudt paa Drengen, holdt, som en Jæger i nogen Afstand var Vidne til, knælende en kort Bøn, og – skjød sig derpaa en Kugle gjennem Brystet. Grev Gommer efterlader sig en Kone og tre smaae Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
For Edsvorneretten i Paris stod i f. M. en tydske Mand, Bernard Wasmus, som i sin store Ulykke fortjener den levende Deeltagelse, hele Staden har skjænket ham. Han og en Pariser havde, paa een og samme Dag, giftet sig med to Søstre. Efter et Aars Forløb døde hans Svigerinde, og Svogeren, Delorme, begyndte en fortrolig Omgang med Wasmus's Kone. Den stille tungsindige Mand opdagede imidlertid ikke dette Forhold, før hele Huset allerede talte derom. Han lod ikke sin Kone undgjælde for hendes Utroskab; den eneste Hævn, han tog over hende, bestod i, at han i Stilhed forlod hende. Men hans Sindsstemning blev med hver Dag bittrere, og tilsidst besluttede han, at gribe til Selvmord. J en saadan Stemning havde han stukket en Pistol til sig, da han erfarede, at Delorme, som havde røvet ham hans bedste Livslykke, ogsaa søgte at brændemærke hans gode Navn. Han styrter ind til den Elendige. "Paa Knæl" tilraaber han ham: "og afbeed den store Synd, Du har gjort imod mig!" Og da Delorme vægrer sig, griber han, i den høieste Forbittrelse, en Pistol, og skyder ham ned. Hans Forsvar for Retten var smukt og sjælfuldt. Da de Edsvorne udtalte deres ikke skyldig, styrtede en Strøm af Taarer over hans Kinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Et mærkværdigt Selvmord fandt for nogle Dage siden Sted i Cathedralkirken i Amsens. En fremmed, ubekjendt Mand, klædt som en Arbeider, havde ladet sig føre op paa Bygningens øvre Gallerier, og styrtede sig herfra ned i det Jndre af Kirken. Ved dette Fald, fra en Høide af over 40 Metres, knustes den Ulykkelige paa en frygtelig Maade mod Kirkens Steenfliser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
En engelsk Hofjournal anfører, som Beviis paa det guddommelige Forsyns Varetægt, at Hertuginden af Rent's Vogn for nogle Dage siden kjørte paa en borgerlig Vogn, og at et Par gamle Ægtefolk, som sadde i denne, bleve haardt qvæstede, medens derimod Hertuginden slap med Skrækken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
En ny Journal, som fører den sælsomme Titel Harem", udkommer nu regelmæssigt hver Uge i Paris og har det Formaal, at lette ægteskabelige Forbindelser. Giftelystne af begge Kjøn bekjendtgjøre der kappeviis deres Ønsker og Fordringer. Naturligviis glemme de ikke, at rose sig selv, og man læser stundom mærkværdige Ting. Saaledes hedder det bl. A. i et Ægteskabstilbud: "Jeg er en Mand af et behageligt Udvortes, har en stærk Haarvæxt o. s. v., og søger en Livsledsagerinde, som hverken maa være pukkelrygget eller paa anden Maade hæslig." J et andet Rumer læser man: "Der søges en ung, smuk Pige paa tyve til to og tyve Aar og med en Formue af 180 til 200,000 Fres, for en Journalist, som tilhører Oppositionen og lover Meget for Fremtiden. Et saadant Blad fortjener virkelig al Anerkjendelse; det svarer til Tidsaanden og kaster tillige noget Lys over Sæderne. Enhver Abonnent af Journalen er berettiget til selv at redigere sit Ægteskabsandragende og at afskildre sig deri efter Behag. Saaledes møder man i det sidste Numer en ikke uinteressant Blodine paa atten Aar, en Blomsterfabrikantinde, som staaer alene i Verden og med Rødmen bekjender, at man finder hende meget smuk, og at hun, for at undgaae de uophørlige Efterstræbelser, søger en Beskytter. Paa samme Side melder en "Dame paa tredive Aar, Moder til en Datter, Enke og brunet, sig som Ægteskabscandidatinde. Hun holder af at klæde sig elegant; men tilstaaer, at være meget egensindig og vanskelig i sit Valg. Bemeldte Harem er imidlertid ikke blot en Journal, men et virkeligt Harem, et authentisk Gynæleum, stillet under Baronesse de Briancoles Beskyttelse og Bestyrelse. J et Brev til Hovedredacteuren tilbyder Baronessen ham, i de meest forekommende Udtryk, sit Hotel til behagelig Afbenyttelse til Stævnemøder for hans Clienter og Clientinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Hertugen af Lucca var saa elsket af sine Undersaatter, at aldrig saasnart var det blevet bekjendt, at han havde aftakket, for alt Folket forsamlede sig og sang et høitideligt Te Deum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
En ung Violinist Fabricius har taget sig selv af Dage i Brüssel, ved at styrte sig i Charleroikanalen. Han skulde om Aftenen spille mellem Akterne paa Theatret; men ved Formiddagsprøven gjorde man ham opmærksom paa, at han vilde gjøre sigsco, dersom han spillede offentligt, og i sin Fortvivlelse herover styrtede han sig i Kanalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
J Wien grasserer la Grippe og Typhus paa en frygtelig Maade. Erkehertug Albrecht, gift med Prindsesse Hildegard af Baiern, er angreben af en Abdominal=Typhus. – J Venedig skulle flere Choleratilfælde være forekomne; men man har holdt dem hemmelige. Man paastaaer nu, at Erkehertug Friedrich af Østerrigs Helsot har været Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Paa Grevinde Görlitz's gjenopgravede Liig vil man have forefundet umiskjendelige Spor af en voldsom Dødsmaade. Der er næppe længere Tvivl om, at den arresterede Tjener, Stauff (hos hvis Fader man ikke alene har fundet den myrdede Grevindes Juveler, men ogsaa smeltede Guldklumper, sandsynligviis af hendes Smykker) har havt Deel i Mordet (han var ene hjemme med Grevinden den Aften det skeete);men om han har været ene om det, er endnu tvivlsomt. Rygtet siger, at han har ladet sig forstaae med: "at der i Løbet af Undersøgelsen vilde komme mærkelige Ting for Dagen, og at han for sit Vedkommende ikke skulde tage i Betænkning, at bidrage til deres Afsløring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Kongen af Preussen lader i denne Tid sit Residentsslot i Berlin forsyne med et stormægtige Taarn, hvis Kuppel bliver ægte forgyldt. Denne Pragtbygning bestrides af Kongens Privatkasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
J Cultusministeriet i Berlin er et nyt Examens reglement for theologiske Candidater blevet udarbeidet og forelagt de theologiske Faculteter. Det Særegne ved dette Reglement er, at der skal holdes skarp Control med Candidaternes kirkelige Tro; derimod tager det ikke synderligt Hensyn til philosophisk Dannelse. De theologiske Studenters Tal er i Preussen hensmeltet til en Trediedeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Grevinde Landsfeld i München er meget rundhaandet, og en Mængde Befordringer gaae igjennem hende. Architecten Metzner, som har bygget hendes Palais, har hun faaet udnævnt til Overbygningsraad, og Bataillonschirurg Curtius er, ved hendes altformaaende Jnflydelse, bleven ophøiet til Overstabslæge og Chef for det militaire Sanitetsvæsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
J Röthen efterlyser man en Dame, som driver en Handel med smaae Børn en gros. Paa den Anhaltske Jernbane sad nemlig nys en Mand ligeoverfor en Dame, som havde et nydeligt lille Barn hos sig. Paa Stationen ved Kothen bad hun ham passe paa Barnet, medens hun fra Restaurationen hentede et Stykke Smørrebrød til den Lille. Men Toget fortsatte sin Vei, uden at den Ubekjendte kom tilbage. J Kø then bragte Herren Barnet paa Politikammeret, og her sagde man, at dette allerede var det sjette Barn, den Dame, han beskrev, havde udsat paa samme Maade. Opfinderen af Skydebomulden, Professor Schon bein, har gjort en ny Opfindelse; han producerer nemlig, ved en eiendommelig Fremgangsmaade, gjennemsigtig Papirmache, og forfærdiger deraf Vinduesruder, Flasker, Vaser o. s. v., som ere fuldkommen vandtætte og kunne falde paa Gulvet, uden at tage Skade. Til Jlden maa man imidlertid ikke bringe dem, da de have samme Material til Urstof. Endnu veed man Jntet om Ole Bull's Skjæbne. Den Efterretning, at han skulde være reist til Sidney, for at befrie en forviist Dame, klinger meget apokryph, og man befrygter, at han er falden som Offer for en eller anden spansk Hævn eller Rivalitet. Følgende Notits af Jenny Lind's Liv er ret interessant. Hendes Forældre havde levet adskilte i flere Aar. Da hun ifjor kom tilbage til Stockholm, besøgte hun dem strax og søgte at forsone dem med hinanden. Faderen vægrede sig i Begyndelsen, men da hun lovede, at kjøbe en lille Landeiendom til ham og at sætte en Livrente ud for ham, samtykkede han, og begge Kunstnerindens Forældre leve fra den Tid af i et saa kjærligt Forhold, at der endogsaa for nogle Uger siden har indfundet sig en liden Arving, som JenniLind i disse Dage skal holde over Daaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
En Snedker i Altona var forleden Dag beskjæftiget med at ophænge Gardiner, hvorved han maatte staae meget paa Tæerne; derved sprang der en Aare paa hans ene Fod, og kort efter forblødte Manden sig og døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
Da Bogtrykker Andersen i Tønning, kjed af det herhjemme, besluttede at udvandre til Amerika, hvor han, formedelst sin smukke Tenorstemme, skal have fundet Ansættelse som Forsanger i Philladelphia, solgte han Bogtrykkeri= og Ugeblads Privilegiet, med Forbehold af allerh. Sanction. J disse Dage er der nu falden den Resolution, at Bogtrykkeri Privilegiet kan overdrages Kjøberen, hvorimod Ugeblads-Privilegiet skal inddrages. En lille Udvandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-20
(Meddeelt til Aarhuus Stiftstidende.) Korsør, den 16de Novbr. 1847.