JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-06-12
London, den 29 May. General-Staternes Forhold imod det Brittiske Fiskerie, og deres 3de Mandater, som de udi afvigte Maaned beve derimod ladet udgaae, have givet Regieringen Anledning, at opmuntre disse Rigers Undersaatter til at brud al Flid for at bringe dette Fiskerie i Flor, og at holde Folke i de publiqve Tugt- og Børne=Huuse til at bind ren.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Til Ammersham udi Bucks har tildraget sig en Casus med ny Prophet, som fortiener her at meldes. En vis Methodist, (en Seet i Engelland navnlig Charinabton, af Pefession en Tømmermand, som gemeenlig kaldes hun=Whom hvilket Ord han meget ofte bruger i sine Prædikener, og som heder saa meget som Slidder Stadder, har staaet, at paa en vi Dag skulde atter være et starkt Jordskælv. Han gav derbeFolket det Raad, at de skulde flygte til Twerdon=Hill, hver Jordskælvet ikke skulde komme. Mange Eenfoldige troede den nye Prophete, og begave sig derhen. Men i Steder for Jordskælvet hændtes den Ulykke, at der kom et stærkt Tre den Veyr, hvorved een ved Navn Daniel Field blev ihielste gen, en Kone blev beskadiget paa Armen, og en anden, naar lig Lovat, som lavede til Barsel, foer ilde af Forskrækkelse, og tog sin Død deraf. Den lettroende og skuffede Alme blev derover saa forbittret paa den falske Prophete, at de i blant andre Excesser handt ham paa et Asen, og førde ham med Spot og Forhaanelse omkring i heele Byen.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Helsingør, den 12 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 9de Emen Christoph. af Thiømst, fra Friderichsh. til Helsinger, Bræder; Joh. Christoph. Davidse af Kiøb. fra ibidtJsland, med Mecl. Den 9de: And. Peters. af Kiøbb. fra Stettin til Amst. med Glas, Niels Nas af Tønsb. fra ibid til Kiøbh. med Bræder: Jat. Asmus. af Eckernf. fra Dram til Kiøbb. med dito; Ped. Olse af Drag, fra Kiøbd. til Friderichsh. med Thee. Den 10de: Andr. Kolstrop af Kiøfra Memel til Port a Port, med Hør. Jan Jacobs. af Kr. fra ibid, til Findm. med Meel; Didr. Bagge af Kiøbb. fra ibid til Christians. med Thee, Claus Matthias. af Sønder. fra Kiøge til Berg, med Bog: And. Seeberg af Tønsb. fra Kiøge til Tønsb. med dito; Emen Christoph. af Thismofra Helsingør til Friderichsh. med Baglast, Jes Jespersen, Pet. Niels Heysel, Andr. Clausen, Barthold Kock, Nienlai Heysel og Hans Jørs. Drevet af Apenrade, fra Rige til Jrland, med Bjælker: Jat. Raben af Hadersl. fra Riga til Jrland, med dito, Clons Hundewad af Hadersl. fra Rigs til Lemerpool, med dito; Pet. Omsen af Berg fra Nor kiøring til Berg, med Tiære. Den 11te: Alb. Dirchs Kier af Helsingør, fra Rige til Lisab, med Bjælker, Jer PeteriRudbock af Apenrade fra Rigs til Dublin, med dito; Jens Det Lange af Sønderb. fra Kiøbh til Findm. med Rog Kiøbenhavn, den 12 Junii.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Den 18 Julii 149. er Johan Diderich Fleischer Allernaadigst beskikket til at være Assessor i Ober-Hof=Retten udi Norge. Den 15 May 1750, er Cammer-Junker og An mand Henrich Wilhelm Tillisch Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Etats=Raad; Andreas Glerupe: Allernaadigst beskikket til at være Cancellie-Assessor. Den 5te Junii er Christian Michael Folsoch Allernaadigst beskikket til at vare Secreterer udi det Danske Cancellie; Borgmester Hans Christian Møller i Horsens, er Allernaadigst confirmeret at være tillige Hospitals Forstander sammesteds, Niels Tiurholm ligesaa at være Veyer, Maaler og Vrager i Fride rigsstad, Hr. Henrich Ancher er Allernaadigst kaldet til at vare Sogne-Præst til Wingers Præste Gield; Peder Andersen Lyngbye, ligesaa at være Sogne-Præst til Wium og Lysgaard Metnigheder i Aarhuus Stift. og Mandag næstkommende, til Middag, forventes Hans Majestet, vor Allernaadigste Monark, her i Staden, forat tage eet og andet udi Allerhøyeste Øyesyn, og at fortsætte siden Sin høre Reyse efter den nylig meddeelte Route. Beretningerne fra det Kongelige Hof paa Fredensborg ere følgende: Fredagen, den 5te hujus, diverterede Monarken, sig om Eftermiddagen med Sveis-Jagt udi Dyre-Haven. Løverdagen, den 6te, gjorde Hans Majestet om Eftermiddagen en Tour til Friderichsborg, og, som sædvanlig, benaadede Hans Excellente, Hr. Geheime Conferenz-Raad von Gram; med Sin Allerhøyeste Nærværelse. Hendes Majestet, Dronningen, og Hendes Kongel. Høyhed, Princesse Charlette Amalia, giorde imidlertid en Promenade hver for sig Søndagen, den 7de, bivaanede samtlige Høy=Kongelige Her ber den sædvanlige Gudstieneste, og om Eftermiddagen promenerede Monarken omkring i Marken. Mandagen, den 9de, var Hans Majestet om Eftermiddagen paa Sveisget, og Hendes Majestet, saa vel som Hendes Kongel. Høyhed, diverterede sig imidlertid med Promende. Tirsdagen, den 9de, giorde samtlige Høy Kongelige Herskabet en Viste hos Hendes Majestet, Enke-Dronningen, paa Hirschholm, spiiste iddag, og retournerede om Aftenen. Onsdagen, den det til 10de, giorde Monarken om Eftermiddagen en Tour til Helsingør, og blev af Hans Excellence, Hr. Geheime Raad von der Osten opvartet med en Collation. Torsdagen, den 11te, spuste Hendes Majestet, den Kongel. Fru Moder, til Mid paa Fredensborg, og imod Aftenen gjorde Deres Majesteter en Tom til Friderichsborg. J Dag er sædvanlig Cour. Deres Kongel. Høyheder, de unge Herskaber, befinde sig samtlig ved Høyeste Velgaaende, og behager Hendes Majestet, Dronninden, som oftest at medføre Hendes Kongel. Høyhed, den ald sit Kongel. Princesse, i Vognen, naar Hendes Majester, promenerer.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
I Tirsdags, den 9 hujus, arriverede Hr. Cammer-Herre og Obrist de Cheusses, fra sin Gesandtskabs=Post ved det RuffiskKeyserlige Hof, over Berlin og Hannover her til Staden.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Samme Dag ankom en Romersk-Keyserlig Courier fra Stokholm, som strax fortsatte Touren til Wien. Hans Excellente, Hr. General og Commandant von Scholten, som havde foresat sig, at giøre en Tour til sit Gods i Holsteen, er underveys bleven befalden med en Upasselighed, som der forvoldet, at Hans Exellente, omendskiønt hans Corps at var allerede omharqveret i Corsør, har besluttet, at vende omigien, og forventes her i denne Aften tilbage. De man ved det Kongel. Liv=Rente=Sorictet, efter fore gangne Norification, begyndet paa nærværende Tid at uddet i Remerne til de respective Jnteressenter, saa vil man her meddele Publico en Liste paa hvor mandt udi hver Classe siden i Fior ere afdøde, og hvor høyt Remerne beløbe sig forde Efterlevende. Ved Døden er afgangen: Udi første Classe Een Nr. 340. Udi anden Classe En, No. 193. Udi tredie Classe Tre, Nr. 145. 103. 109. Udi fierde Classe En, men 2 Nummere, memlig Nr. 32 og 69. Udi sem te Classe Te, Nr. 18. 37. Blive Renterne : Udi første Classe for det gandske Aar a Portion 4 Rdlr. 10 og en halv Skl. Udi den anden Classe for det første halve Aar a Portion 2 Rdlr. 3 Skl. For det andet halve Aar 2 Rdlr. 4 Skl. Er for det gandske Aar 4 Rdlr. 7 Skl. Udi tredie Classe for det første halve Aar 3 Rdlr. 18 og en halv Skl. For det andet halve Aar 3 Rdlr. 20 og en halv Skl. Er for det gandske Aar 6 Rdlr. 29 Skl. Udi fierde Casse, siden Dødsfaldet er skeet i det sidste halve Aar, bliver Remen, ligesom Fior, a Portion 5 Rdlr. Udi femte Classe for det gandske Aar Portion 18 Rdlr. 44 S.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Landstingene blive holdne Siællands i Ringsted den 10 Junii. Fyens i Odensee den 25 ejusd. Jyllands i Viborg den 10 dito, Lollands i Marieboe den 25 di:
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende: Skippere indkomne: Den 8de Juni Peder Sertsen, Lars Pedersen og Bettel Jacobi. Brændered; Jsbrand Jansen, Mogens Nielsen, fra Grene, med Povel Jens Ansche Jan og Jen Janiefra Hedsund, med Brændere, Hant Hansen Rasmus Hande Ratmus Mad fra Benbolk som: Ole Bruunefre Nord med Rug de Hvede, Rasmus Brauer, fra Chrikumsund, med Fisk og Sild, Ole Arseste Rørnemed Bagerm=Rag: Ole Johan fra Aalborg, med ferde Vahre; Jordi Marmen, fra Præster, med Brændered; Ole Peder fra Stedt, med Mogorm=Rug, Malthos Maden, Jersen Horvelgaard og Erich Svelberg fra Sønderborg med Muur= og TagsteerSt. Peter Kremon fra Rosk, med Valkjord og Stykgods; Didrich Petersen fra Riga, med Hør de Homt, Nirvler Spreis, fra Amsterdam, med Stekgods; Jocod Trom, fra Eckerninde, med Brændeved; Jes Callesen, fra Corpel, med Rug, Ost og SmerDen 9de Lars Bornholm, fra Christiansund, med Fisk og Sild Johannes for Stud fra Hadsund med Brændeved, 13 Pommerinite de Dasser med Tømmer og Brændroed. Den 10de, Peder Jensen, fra Nysted, med Hyrede; Jen Adriane fra Svendborg, med Brændeved, Peter Petersen fra Bandholm med duts Hans Adrent fra Flensbort med Muursteen, Johan Leppel, fra Heiligenhosen med Rug og Hvede, Wilhelm Maack, fra Eckernede, med Rug Johannes Sybrand fra Rise med Hør og Homt. Den at Haaren Jen er fra Bandholm, med Hvede; Ole Anderi. Præster, med Brændeved; Jarod Asmus fra Drammen, med Tømmerlos Anders Bof fra Bornholm, med levende Qvæg ans Winter, fra Kiøbe med Rug og Havre, Niels Nielsen, fra Fornholm, med Havre, 13 Pommerinke og Dosser, med Tømgaarne. mer og Brændeved, Den 8de: Christian Clausen og Peder Brog til Sønderbeere; Albert Krig til Lissabon, Knud Suurballid til Hadersled: John Reid til Dantzig, Diderich Bagøe til Christiansand. Den 9de Henning Nissen og Lorens Pedersen til Flensborg: Jørgen Hansen til Horsens, Peder Qvst til Svendborg; Anders Winter til Grena. Den 10de Søren Hærnet til Horsens, Jens Petersen til Finde. Johan Greve til Wordingborg: Carsten Hansen til Sønderborg, Den 111. Ender Andersen og Auscher Jansen til Aalborg : Ole Jens og Peder Jensen til Bandholm Jørgen Brog til Sønderk. Hans Gragt til Eckernførde; Peder Threm til Flensborg; OffiRasmusen til Kønigsberg. reterere.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Directeurerne over det fattiges væsen i Dannemark giøre berved bekiendt, at det Børnehuuset allernaadigst berede Lotteries trækning, efter de derom forhen skeedte Avertisse ments, skal gaae for sig Tirsdagen den 16 Junii førstkommende om formiddagen kl. 9 s., hvilket hermed adverteres, for om nogle af Jnteressenterne maatte finde behag i at bivaane trækningen, saavel som melangen at Nummer ne, som skeer den samme Dag. Tavierne, paa hvi ke Nummerne ere ophængte, vorde udsatte paa de 3 Mænds Sahl, (hvor og trækningen skeer) til alles eftersyn, Fredag, Løverdag, og Mandag førstkommende, fra kl. 10 til 12 om formiddagen. Den 23 Junii og paafølgende dag kand de faldne gevinster bekommes hos de Collecteurer, som lodsedlerne ere tagne hos, da og fornyelsen til anden Classe gaaer for sig. Præsidenten og Directeurerne for det Kongl. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie lader hermed bekiendtgiøre, at Mandagen der 22 Jun. førstk. om formiddagen kl. 9 slet, er berammet auction udi Compagniets huus paa Christianshavn, paa de vahre, som med velbmt compagnies skib Cron-Princessen af Dannemark, fra Tranqvebar i Ostindien ere hiemkomne. Besee dagene erfares af de og ver samme ladning forfattede speciale noticeer, og conditionerne vorder som sædvanlig paa auctionsstedet bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Magistraten i Nestved lader bekiendtgjøre at d. 24 Juni førstk. kl. 2 slet bliver holdet auction paa afg. Peter Møllers stervboes gaard med all dens rette tilliggende. Hos Sr. W. Mich. Schrøder i Stormgaden 3die huus fra Stormbroen paa høire haand, er at bekomme extraordinair Holsteensk May-maaneds smør, som i gaar er hiemkommen, ligeledes er og hos ham at faae godt Holsteensk evred smør, alt for billig priis. Som et fruentimmer, der forhen og sidst paa Wedelsborg var tieneste, navnl. Susanna Anders dotter Møller, næstafvigte den 5 Mart paa hendes reyse til Løvenholm i Jylland ved døden er afg. og hendes efterladenskab paa adskillige steder baade her i Fyen og uden Provincen skal være adspredt, hvoraf endeel kister og videre er samlet, som under forsegling staaer hos Birkeskriver Christian Skalde moese i Kierlingberg i Wedelsborg Grævskab boende, men som arvingerne her i landet, om dødsfaldet strax er bekiendtg. og sig ikke alle indfinder for at see hvis skee bør i rigtighed, saa giøres bekiendt at bemt. Christian Skaldemose agter næstk. d. 22 hujus at lade de hos ham staaende tøy aabne og vurdere til sin præcaution i tiden, og til sikkerhed for dem noget maatte have at fordre, thi vilde de her landet værende arvinger dem bemt. dag indfinde, for at give tilkiende om arvinger uden Provincen findes, samt hvor den afdødes øvrige tøy er staaende, iligemaade da at vedtales om skiftets behandling med videre, samme tid vilde og de, som noget maatte have at fordre eller gielde, i bemt. Kierlingberg dennem indfinde. Da Hans Kongel. Majest. allern, haver approberet den af Hr. Græv Wedel=Jarlsberg forfattede invitationsplan til et fordeelagtigt interessentskab udi det i 500 kuxer inddeelte Jarlsbergske sølv haltige bly og kobbereverk, under berørte Grævskab i Aggershuus Stift i Norge beliggende, saa maatte det behage dem, som derudi havde lyst at participere, at subscribere for saa mange kuxer, eller parter som forlanges, nemlig i Norge paa Jarlsberg hos Græven selv, men fra Danmark eller Provincerne, i Kiøbenhavn, enten hos Ober=Anditeur Wedderkind, eller fuldmægtigen paa det Konge Rente=Kammer Johan Hiort, hvor de lysthavende ikke allene fuldkommen underretning om verket og dets beskaffenhed skal gives, men endog et trykt exemplar af invitationsplanen, tilligemed fortegnelse paa verkets gruber, bygninger og dæmninger, uden betaling, meddeeles. Gives tilkiende at Hans Majest haver allernaadigst for godt befunden, at beskikke et nyt og vel indrettet privilegered vertshuus for alle reysende personer i Corfør, beliggende paa den almindelige paa sage lige ud for torvet i den store gaard, hvor Hans Majest selv paa sine reyser pleyer at aftræde og skiltet udhænger med det Kongel navn paa, kaldet i Hamborg herborg, hvor enhver kand blive ved accommoderet for billig betaling, enhver efter stand og vilkaar hos Sr. Christ. Fabritius, som eyere og beboere af forbemt. priviligerede vertshuus gaard.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Da Christen Jensen, som beboer et halv gaderhuus udi nørre Sundbye, hans hustrue Anna Sørens dotter ved døden er afg. og sig ingen livs arvinger efterladt, og man ingen fuldkommen vished haver og 2de den afdødes broder-børn, som skal være een søn navnl. Søren Christensen og en dotter ved navn Marichen Christens dotter, hvor de sig opholde eller om de ere i live, alleneste dette er bleven beretted at de skulle være udi Norge, saa lader Hans Jespersen udi Aalborg, som skifteforvalter bekiendtgiøre, at benævt. Anna Sørens dotters stervboe efter lovlig holdte registrering og vurdering befindes udi saa slet tilstand, at de tilstædeværende arvinger allerede har vedersagt arv og gield, og at den ikke formaaer ordentl. proclama at bekoste, hvorfor bemt. afdødes 2de broderbørn Søren Christensen, og Marichen Christens dotter 3de postdage efter hinanden udi gazetterne indkaldes at møde eller møde lade udi velbemt. Hans Jespersens gaard i Aalborg, forinden den tid loven i saa tilfælde determinerer, da enhver efter boens beskaffenhed skal vederfares hvad ret er.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Da Sr. Nicolai Wesling, borger og hørkræmmer her i staden, boende i Klædeboderne, har den May sidst afvigte selv antaget sin handel, thi averteres herved alle og enhver tienstydmygen og tienstligen, som tilforn med ham selv har handlet, samt andre gode velyndere, at de herefter ville bevise ham den godhed, deres fornødne vahre hos ham attage, hvorimod han lover at betiene alle og enhver med saa gode vahre og billig priis, som nogen anden, ligesom der og i benævnte hans gaard kand bekommes extra god thee og caffebønner med videre, vil derfor have sig hos alle og enhver, som deraf noget maatte behøve, paa beste maade recommenderet.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Kongel. Majests, ridefoged og skifteforvalter over Møens Amt, Christopher Schmidt, lader hermed 3de postdage efter hinanden udi de ugentlige gazetter notificere, at, som Hr. Drabant=Lieuten. Hans Aaboens Frue Elisabeth Bærenhoff i Borre Bye paa Møens Land den 7 May a. c. (uden at efterlade sig nogen børn) ved døden er afg. og da ikke vides, om nogle af hendes arvinger skulle være i Norge eller andre steder, og hendes efterladende stervboe ikke er afden beskaffenhed, at ordentl. proclama kand formaaes bekostet, efter hvis som ved dødsfaldet er forefunden, og samme tid strax registreret og vurderet; saa vorder samtl. arvinger, saavelsom ere di= og debitorer herved indkaldede, at anmelde sig inden aar og dags forløb fra dato at regne, deres prætensioner og debet at til og forsvare, samt ved skiftets endelige slutning forvente og bekomme ret, i følge loven og stervboets tilstand. Paa Raunholz gods udi Fyens Stift, Nyborg Amt, Winding Herred, Herrested Sogn og Bye, er den 22 Apr. a. c. ved døden afg. en gl. pige navnl. Karen Niels dotter (som efter eget angivende, da hun levede) er fød udi Jylland i Schanderup Sogn, Schanderup, mølle, beliggende ved Schanderborg, og var af alder 67 aar, den afdødes efterladenskab, blev strax da dødsfaldet skeede, sat under forsegling indtil 30 dagen den 22 Mai, da samme blev registreret og vurderet, hvorpaa det den 29 dito ved auction er gjort i penge, hvis summa er kun liden, og saa ringe, at deraf ey kand bekostes ordentl. proclama til behørige steder udsted, til den afdødes arvingers indkaldelse, som ey vides hvor er, altsaa bliver herved udi de danske ovi ser 3de postdage efter hinanden indkaldet bemt. Karen Niels dotters arvinger tilligemed credi= og debitorer, i hvor de er og maatte findes, til at møde udi stervboen i Herrested, 6te uges dagen som er den 3 Jul. samt 12te uges dagen derefter som er den 25 Sept. og videre fornødne samlinger efter loven, de umyndige med formynder og enkerne med deres laugværge, for enhver sig til sin ret lovlig at legitimere, da de derefter skal nyde den part og deel lov og formue tillader. Raunholt den 6 Jun. 1750. som Fuldmægtig Peder Hjort.
Berlingske Tidende, 1750-06-12
Forpagteren Johan Adolph Loppentin paa Harrested gaard imellem Nestved og Slagelse, har en capital af 562 Rdlr. 5 mk. 12 sk. som er hans børns arv, hvilken han imod fornøyelig pant og forsikring agter at udsætte, de som samme kunde behøve vilde sig hos ham anmelde, da de, naar deres pant er sufficient, strax kand faae pengene.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
J. Tde. LXX. No. 48. XXXI. Danske Kiøbenhavnske Hivinder.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Mandagen den 15 Junii. Slutning paa Reglementet for Studenterne ved det samtlige Kongel. Preussiske Universiteter. 3.) Skal ingen Student efter Klokken 9 Slet om Aftenen lade sig see paa Gaden, uden saa er, at gandske nød trængende Affaires udfordre saadant, i hvilket Fald han dog maa gaae gandske stille og ærbar, ikke begegne nogen utilbørlig, eller affrontere nogen, i hvo det end er, og saadant under Straf af Arrest og Carcer. Dog hvad de Studenter angaaer, som staae under Hofmestere, samme skal være tilladt, endda sildere end til Klokken 9 om Aftenen at blive udi honnette Compagnier, saasom det er venteligt, at Hofmesterne ere nok saadanne Jnstruxer meddeelte, at de af dem selv ere betænkte paa, at see til, at deres Undergivne maa vogte sig for Excesser. 4.) Efter Klokken 9 Slet om Aftenen skal ingen Student lade sig finde udi Viin=Øll=Caffe= og deslige Huuse. Universitetet skal efter Klokken 9 Slet om Aftenen lade gaae Patrouille om udi alle deslige Huuse, hvor Studenter pleie at søge, uden Forskiel under hvad Jurisdiction de ligge, og skal de Studenter, som der lade sig finde, arresteres og straffes med Carcer. Vertene udi deslige Huuse skal hen imod Klokken 9 om Aftenen advare Studenterne om at gaae hiem, da ellers de, som have forsømt saadant, og beholdt dem længere, skal have forbrudt 5 Rdlr. til deres rette Øvrighed. 5.) Det forstaaes af sig selv, at hver Student skal holde sig fra i Byen at skyde, at slaae Vinduer ind, at tilføye Lygterne enten paa publiqve eller private Bygninger nogen Skade, under Straf af Carcer og Relegation. 6.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
De, som ved Arretering sætte sig imod Pedellerne, Vægterne og deslige, og enten æske dem ud, eller i andre Maader enten med Ord eller Gierninger affrontere dem, skal straffes, med Carcer eller Relegation. 7.) Den eller de Studenter, som maatte understaae sig at formere Complotter, og, for at giøre Opstand, slaae noget op paa det saa kaldede sorte Bret, eller at gjøre anden offentlig Tumult, skal cum Infamiarelegeres, og efter Befindende endnu haardere straffes. 8.) De Studenterne dicterede Straffer, skal uden Remission fuldbyrdes; Hvorved det skal agtes, at de Studenter, der ere af fornem Herkomst, skal bøde for deres Forbrydelser med Pungen, men andre af ringe Herkomst, skal ikke straffes paa Pungen, men med Carcer, paa det ikke Forældrenes Formue skal straffes i Steden for Forbryderen, og hiin maatte bøde for disse. Men Relegationer maa aldrig med Penge fra kiøbes. 9.) Forbydes Studenterne aldeeles alle høye og Hazard-Spill, saasom de ogsaa skal vogte sig fra at giøre unødvendig og overflødig Gield. 10.) Vil Hans Kongel. Majestet eftertrykkelig holde over, at ingen af Garnisonen, under rigoureuseste Straf, skal ilde begegne en Student, affrontere ham, eller i andre Maader legge ham noget i Veyen, saa at Studenterne skal have all Sikkerhed for Garnisonen, at passe roligen paa deres Studeringer. Men dersom en Student maatte understaae sig, ubeskeedentlig at begegne en Soldat, være sig Officier, Under-Officier eller Gemeen, at forhaane eller insultere ham, eller endogsaa at affrontere Vagt Patrouiller og Skildvagter: Da skal samme paa det eftertrykkeligste derfor ansees, og efter befundne Omstændigheder med haard Relegation vorde straffet. 11.) Jngen Student maa nogensinde ville være Dommer i sin egen Sag, men saafremt han meener sig enten af sine Lige eller af nogen anden at være forurettet, saa maa han melde sig paa behørig Sted, og forvente tilbørlig Kiendelse og Satisfaction. 12.) Vil Hans Kongel. Majestet, at Studenterne skal have Lov til at divertere sig paa en honet og tilladelig Maade, ligesom andre Folk af god Conduite forundt og tilladt er: Dog maa de gjøre det med tilbørlig Sømmelighed, og derhos holde sig fra alle Excesser, Brouillerier og andre for sædelige Folk uanstændige Ting. Hvorefter saa vel Studenter, som Rector og Professores ved de Kongelige Universiteter lydigst bør agte sig, og seenestbemeldte med all Alvorlighed og behørig Eftertryk under strenge Ansvar holde derover. Givet i Potsdam Friderich. den 9 Mai 1750.
Berlingske Tidende, 1750-06-15
Beretning om den store Forfølgelses Begyndelse og Fremgang imod de Christne i China, siden Aar 1746.