JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Storherren har befalet at 40 Beyer og 40 Spahis skulle Ludsøges i Bosnien blandt dem af disse Classer, som have meest Jndflydelse paa Befolkningen, og sendes til Constantinopel. At man ikke der gjerne vil høre til de Udvalgte, begriber man let, og der anvendes da ogsaa Penge og alle andre Slags Kraftmidler for at blive fri for denne Reise. Om den store Proces!
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Antallet af de Anklagede er af ikke mindre Jndflydelse paa Publicums Stemning end Procedurens Langvarighed. Det er En aldrig klogt, til een og samme Tid for Retten at forfølge et stort Antal Mennesker for een og samme Brøde. Enhver veed, at det Forbryderiske i en Handling taber Noget ved Tallet af dem, der vare deelagtige i den. Talen er ikke her om det virkelige Forbryderiske i Handlingen, men om den Mening, Mennneskene danne sig derom. Disse ere de Betragtninger, som fremspringe af Sagens Stilling og Gang. Forstandige Mennesker ventede ikke paa hvad der nu er skeet, for at forudsige de Forlegenheder, som 3 forstaae paa alle Kanter." De ere langtfra at triumphere over, at deres Spaadomme ere gangne i Opfyldelse. De gode Borrøgere kunne, hvilken politisk Meening de end tilhøre, kun tabe ved Hvad der svækker Statsmagtens og, fremfor alt, Justitsens moralske Kraft. Alle Franskmænd maae ønske, at denne Eriafsis maa faae Ende snarest muligt, og at Samfundet maa slippe at fra den med saa liden Skade, som skee kan. Det er ikke Lyst til at dadle eller en forfængelig Higen efter at anklage, der bringer os til at omtale begangne Feil, men det skeer, for, om muen ligt, at bevirke, at Fremgangen i dette forskruede Anliggende som det kan lade sig gjøre, maae blive ledet med mere Klogskal og Varsomhed. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Kjøbenhavn, den 4de Junii. J Eftermiddag er Kongens Livcorps præsenteret for Hs. Majestæt af dets første Commandeur, OberstlieutenanMalling. Corpset har nemlig forhen havt Chefer, fra 1807-1814 Overkammerherre, Overhofmarschal v. Hauch, under hvem Gen. Major v. Lorenz var Commandeur og blev hans Eftermand indtil 1828, da han afløstes af General=Major v. Hegermann-Lindencrone, ved hvis Fratrædelse i forrige Aar Corpset af sin egen Midte fik en Høistcommanderende, der nu snart kan feire sit Jubilæum i Corpsets Tjeneste. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Det kongelige danske Cancelli har under 31te f. M. ladet samtlige Politiøvrigheder indskjærpe nøie at undersøge de ankommende Fremmedes saavelsom de fra Udlandet tilbage, vendende Indfødtes Passe og øvrige medhavende Papirer hvoraf Øiemedet af deres Ankomst kan sees, og ikke alene Fuden Videre at tilbagevise saadanne Personer, om hvilke grundet Mistanke haves, men ogsaa have et vaagent Øiemed dem, hvis Papirer ere af den Beskaffenhed, at Reisen herigjennem Landet eller Ophold i samme ikke kan nægtes dem (Kbhvnpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hs. M. Kongen har allern, behaget at udnævne Directeuren for det astronomiske Observatorium i Padug, Profesfor Santini, til Ridder af Dannebrogordenen; samt revser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Antallet af de Anklagede er af ikke mindre Jndflydelse paa Publicums Stemning end Procedurens Langvarighed. Det er aldrig klogt, til een og samme Tid for Retten at forfølge et stort Antal Mennesker for een og samme Brøde. Enhver veed, at det Forbryderiske i en Handling taber Noget ved Tallet af dem, der vare deelagtige i den. Talen er ikke her om det virkelige Forbryderiske i Handlingen, men om den Mening. Menneskene danne sig derom. Disse ere de Betragtninger, som fremspringe af Sagens Stilling og Gang. Forstandige Mennesker ventede ikke paa, hvad der nu er skeet, for at forudsige de Forlegenheder, som opstaae paa alle Kanter. De ere langtfra at triumphere over, at deres Spaadomme ere gangne i Opfyldelse. De gode Borgere kunne, hvilken politisk Meening de end tilhøre, kun tabe ved Hvad der svækker Statsmagtens og, fremfor alt Justitsens moralske Kraft. Alle Franskmænd maae ønske, at denne Eri sis maa faae Ende snarest muligt, og at Samfundet maa slippe fra den med saa liden Skade, som skee kan. Det er ikke Lyst til at dadle eller en forfængelig Higen efter at anklage, der bringer os til at omtale begangne Feil, men det skeer, for, om muligt, at bevirke, at Fremgangen i dette forskruede Anliggende som det kan lade sig gjøre, maae blive ledet med mere Klogskal og Varsomhed. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Kjøbenhavn, den 4de Junii. J Eftermiddag er Kongens Livcorps præsenteret for Hs. Ridder af Dannebrogen, forhenværende Sognepræst for Egitslevmagle Menighed i Siællands Stift, Provst S. M. Beyer, og Skolelærer Anders Danielsen i Pjedsted under Veile Amt til Dannebrogsmænd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli: Vraa og Emb Sognekald i Aalborg Stift, 200 Rd. - Serritslev Sognekald i Aalborg Stift, 124 Rd. (see Nr. 88 af denne Avis). - Personel-Capellaniet hos Sognepræsten for Storeheddinge og Høirup Menigheder i Sjælland. Capellanen stal paa eget An- og Tilsvar forestaae Sognekaldet, og nyder derfor i aarlig Løn 400 Rbd. Sølv, der udbetales ham qvartaliter, forskudsviis ved hvert Qvartals Begyndelse, samt det Sognepræsten tilkommende Pintseoffer, hvorimod han selv skal forskaffe sig Logie, Kost, Varme og Vask i Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. D. 13de Mai er Cand. chirA. P. Jensen bestikket til Districtschirurg for det nordlige Chirurgicat i Vester=Amtet paa Island; Capitain ved Fri corpset paa St. Croix og Prøveprocurator, H. P. W. Petersen, til Procurator ved den vestindiske Landsoverret og samtlige Underretter paa de danskevestindiske Øer; d. 27de, anden residerende Capellan ved Bremerholms Kirke og Menighed i Kjøbenhavn, Hofprædikant B. Münter, R. af D., til første residerende Capellan, og personel Capellan, I. A. Riis, til anden residerende Capellan ved bemeldte Kirke og Menighed; Sognepræst for Mygind, Krogsbek og Skjør ringe Menigheder i Aarhuus Stift, P. S. Dalhoff, til Sognepræst i Nykjøbing paa Morsø og for Lodderup og Els Menigheder i Aalborg Stift; Secretair ved Protocollerne i Høiesteret, C. A. de Conninck, til Herredsfoged og Skriver i Leire Herred; d. 29de, Apotheker i Slagelse, C. H. Knudsen, forundt Titel af Assessor pharmacia.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Blandede Efterretninger. Universitetet i Leipzig har i Marts Maaned d. A. ved Æresdiplom creeret Hs. Durchl. Prinds Friederich Car Emil af Slesvig=Holsten=Sønderborg-Augustenborg, General i kongelig dansk Tjeneste, Ridder af Elephanten & til Dector i Philosophien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Den 27de Mai har Bogtrykker Hyphoffs Enke i Ribe faaet Bevilling til at fortsætte Ribe Stiftsavis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Som bekjendt havde Magistraten i Kiel suspenderet Kjøbmand Didrichsen, som Medlem af de Toogtredives Collegium, fordi han vægrede sig ved at modtage det paa han faldne Valg til Medlem af de Sextens. Herover have imidlertid de Toogtredive ført Klage hos Regjeringen i Slesvig, der allerede har resolveret, at Diederichsen, indtil Hovedspørgsmaalets Afgjørelse, endnu som før skal vedblive at fungere i de Toogtredives Collegium.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Da Hestehandlerne idelig klage over, at det fast er en Umulighed at forskaffe Heste af en anseelig Størrelse, har en Jndsender fra det Slesvigske anseet det for ikke uinteressant, i Nr. 86 af Aarh. A. at anføre: at Claus Thumann i Uhrendorf har en 3 Aars Hingst, som rigelig er halvtolvte Qvarteer høi; Peter Møller i Bischoff en Dito; der kun mangler 1 1/2 Tomme i 12 Qv., og Corniis Johannsen i Tetenbøll en 5 Aars Hingst, der er sine halv trettende Qv. høi. svar fra 40 til 600 Rdlr. for en jevn god Hest, kun en Enkelt blev betalt med 100 Rdr. Cour. Remonte-Commissionen kjøbte 7 Heste.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
J Torsdags afbrændte 2 Bygninger i Frederikshavn. De tilhørte Farveren. Jlden skal være opkommen hos den til Leie boende Kjøbmand Adel. De afbrændte Bygninger vare straatakte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Døde. C. Fibiger, f. Lindam, 77 A.; Urtekræmmer C. G. F. Høeg 28 A.; Skipper H. N. Brandt; Fru I. C. Winge, f. Jürgensen, 37 A., forhenv. Herbergerer A. Nielsen, 54 A.; alle i Kbhvn. Juliane Trautner, 71 A., i Slagelse. Districtslæge S. A. Rauchmaul, 70 A., i Roeskilde. C. H. Falch, f. Schartou, i Høiethostrup Præsteg. Forhenv. Oldfrue A. C. Døllner, paa Vallø. K. Schiøts, f. Brandt, i Faaborg. Organist P. Hobolt, 78 A., i Ribe. Enken J. Pedersen, 55 A., i Varde. Krigsassessor A. D. H. Schaffer, 61 A., i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Frederikshavns Skibsliste. Udg. D. 4de: A. Christensen f. Norge t. Randers. L. C. Nielsen t. Skagen m. Kornbrændeviin, Søm og Tørfisk m.m. D. 7de: Ole C. Bærenz t. Aalb. m. Som og fersk Fisk m.m. J. Norberg og Ole Aslagsen t. Norge m. Korn og Fedevarer. Niels Steffensen t. Aalb. m. Steentøi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hals Skibsliste. Jndk. D. 5te Junii M. Neergaard f. Frohvn. m. Fisk og Bræder. S. Willumsen f. Kbh. m. Stykg. D. 8de: Steffensen f. Frohvn. m. Steentøi. N. Willadsen f. Rudk. m. Korn. P. Tofte f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 5te: B. Sigvartsen, t. Østerr. og D. Tellefsen t. Grimst. m. Korn. A. L. Becht. Kbh. m. Byg og Talg. J. H. Güllstoff t. Kiel m. Bygfrø. D. 6te : H. Christensen t. Vaarsaa m. Muurst. D. 7de : C. Cortzen Frederikstad m. Rug. G. Jensen t. Østerr., ball. D. 8de: C. Nielsen t. Svendb. m. Byg og Kridt. S. Jordan; og 9de J. Brown t. Lond.; N. Hoel t. Porsgr.; alle m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Bekjendtgjørelser. Det behagede Forsynet i Gaar, den 3die Juni, ved en blid og rolig Slummer, at ende min trofaste og elskede Mands, Enevold Wagaard, li de sidste 5 Aar stedse tiltagende Svaghed. Siden 1866 var han Sognepræst for Schelund og Visborg Menigheder, og Provst for Hellum og Hindsted Herreder, siden den 15de Juni 1832. I 26 Aar deelte han med mig Ægteskabets Glæder og Sorger, og kun Gjensynets salige Haal formaaer at lindre min Kummer over det noprettelige Tab jeg har lidt ved i ham at miste den kjærlig Forsörger; dette bekjendtgjöres herved for fraværende Slægt og Venner af hans dybtsörgende Enke. Schelund, den 4de Juni 1833. C. B. sal. Wagaard, södt Speitzer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Diverse smukke nye Cristalvarer, foret Meubel voxdug, nye forbedrede Harmonicaer, Gyngeheste, net stort Sortiment Legetøi, ægte Ean de Cologne, med mange flere nye Varer, faaes til billigste Priser hos F. C. F. Hartmann. J. C. Søndershausen, Kunstdreier fra Randers, anbefaler sig i anstundende Aalborg Pintsemarked med vel sorteret Kunstdreier-Arbeide efter nyeste Smag. Min Boutique er udenfor Hr. Consul Wigelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Nyeste og moderneste Sirtser, Merinos med meget mere ere i disse Dage hjemkommen hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hvor en Fjæl=Boutique kan faaes til Leie anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Undertegnede anbefaler sig til forestaaende Pintsemarked, med et Sortiment Kunstdreierarbeide, saasom: Parapluier, Parasoller, Stokke, forskjellige Sorter Piber, fine udstaarne Træpibehoveder, moderne Piberør, Kjernespidser, m. m. til dette Arbeide Henhørende, som udsælges til de billigste Priser i min Boutique paa Torvet. G. Brøchner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hvor en smuk holstensk Vogn, med 3 lakerede Agestole, er at faae billig tilkjøbs, anviser Adresse-Contoiret. B. sal. Philipsous.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
nye etablerede Manufactur=Vare=Udsalg, Bispensgade, Nr. 251, beliggende imellem Hr. Kjøbmand Sliger, og Jomfru=Anne Gade, anbefaler sig med.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
et Assortiment smukke, moderne, kjøbenhavnske ternede og stribede Bomuldstøier, Sirtser, franske Jaconetter og Musseliner i nyeste Mønstre, Zephyr, Tibeth, engelske Merinos fra 1/2 til 2/3 Brede, Tartan, Gardin=Netteldug, hvid Linon, Gage, hvid Jaconet, Bobinet af forskjellige Breder & Fiinheder, hvide & couleurte Cambringes, hvide &couleurte Shirting, hvide & couleurte Stants, Flanel, Bombasin, De mitt, Flostique, Bomuldsfløiel, hvid Halvlærred, hvid Ueber last, Sommer=Beenklædetøi, hvide Fryndser & Agramaner Shawler, silke, uldne, lærreds & bomulds Tørklæder i nyeste forskjellige Mønstre, silke Parasoller & Parapluier, chinesiske Jaluster, hvide, sorte & graae Bomuldstrømper, Bomulds & Silkehandsker, Buxeseler, Lystringsbaand, Shawls=Border, hvidt, graat & blaat meleret Strikkegarn, couleurte, blegede og ublegede Tvister m. m. fl. til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til muligst billig Priis. Aalborg, den 8de Juni 1835. Extra godt Blanksværte, 6 s. Pæglen, faaes hos Thore Green.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
1 Træboutik ønskes tilleie i Markedet. Aalborg Byes og Omegns Sparecasse. De, som i denne Termin have Renter at hæve, ville behage at modtage disse, enten Fredagen den 19de Juni eller Mandagen den 22de Juni Formiddag 101, da Tiden er tillader formedelst andre Forretninger at befatte sig med Rentendtællingen de sædvanlige Contoirdage. Aalborg den 1ste Juni 1833. Tauber. Anden Etage i min iboende Gaard, bestaaende af 5 a 6 smukke Værelser, er at faae til Leie fra Michaeli d. A. Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hvor et lille Sted paa en reel Gade, med 3 Underværelser med øvrige Bekvemmeligheder og liden Gaardplads, samt 2 Overværelser er at faae tilleie, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Sammesteds er og et Fortopiano at erholde tillere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Et sort Livbaand med Spænde er tabt igaar Aftes fra Frederikskilde til Kjærs=Mølle. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hvor en Dreng med gode Skolekundskaber strax kan blive antaget i Handelslære, anvises af Kjøbmand Cohn paa Gammeltorv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
At 8 Graders kjøbenhavnsk velsmagende Brændeviin udsælges i Heel= og Halvankere, saalænge Oplagsprisen staaer, for 17 s. pr. Pot, men i potteviis 20 sk., bekjendtgjøres herved. N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Hos Beyer ved Reberbansporten faaes sættefærdige Kaalplanter: Hvidkaal, Rødkaal, Blomkaal, Sukkerkaal, Safvikaal, Grønkaal, Kaalrabi, og Rosen eller Sprissen, kaalsplanter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
For en voxen Pige, der er vant til Orden og Reenlighed, er Tjeneste ledig som Barne- og Stuepige; Tjenesten, kan tiltrædes strax eller til Novbr. Stiftsbogtrykkeriet, anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
At Badehuset er udlagt paa sædvanlig Sted i Nyhavn, bekjendtgjøres herved. Kjøber til et brugt Mahognie Spillebord og et lidet Klædeskab, anvises af Kjøbmand Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Et dobbelt Øieglas er i Aftes forglemt paa en Bænk ved Frederikskilde. Bogtrykkeriet anviser Eieren, der mod dets Tilveiebringelse udvetaler en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Skipper Jacob Christensen bliver færdig at afseile sidst i denne Uge til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer og noget smaat Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Licitation. Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Løverdagen den 20de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, afholdet Licitation paa disse Herreders Contoir i Nørre-Sundby til Opførselse af en grundmuret Forsidde med videre Reparation ved Østerhalne Skole i Badum Sogn. Omkostningerne ved dette Arbeide er i Overslagene anslaaet til 200 Rbd. Conditionerne og Overslaget vil blilve fremlagt ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 5te Juni 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Tirsdagen den 16de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Raadstuen heri Byen, for Kæmnerkassens Regning, afholdt Licitation over Dække og Rækværk til Benzons Bro ved Kjærs Mølle, af Tømmer=Materialier, dog saaledes, at der leveres Bielker og Planker, hvorimod Entrepreneuren tillægger Ege=Materialier til Rækværk m.v. Overslagene, som beløbe henved 270 Rbd., saavelsom Tegning og Conditioner, ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Aalborg, den 28de Mai 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-09
Ved Auction, som afholdes paa Aalborg Raadstue, Torsdagen den 18de Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Pastor Brasch i Lerup opbyde til Salg de ham tilhørende Steder i Skomagergaden heri Byen, efter Conditioner, som fra Dato ligge til Eftersyn hos Kammerraad Juul og som ere meget favorable for Liebhaberne. Aalborg, den 30te Mai 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Processen mod Defensorerne, der havde underskrevet det ofte omtalte Brev, gaaer dog nu noget fremad. En Exeception imod Pairsrettens Competence, som var fremsat af en af dem, en Hr. Michel, er af Retten forkastet. Under Sagens Procedure blev det oplyst, at en meget stor Deels af de Undertegnede og derfor Anklagede have Ret til at fragaae deres Deeltagelse i denne Brøde, da deres Navne befandtes under Brevet, uden deres egentlige Vidende eller Samtykke. Redacteuren Hr. Jaffeenou, som forsvares af den os bekjendte Raspail, vedgik at have sat hine Navne, som stereotyperede befindes i hans Officin, under Brevet, og det saameget mere uden videre Betænkning, som Brevets maatte kaldes meget høfligt (?)! "Ja, mine Herrer, udbrød Hr. Raspail, udmærket hofligt, thi de faae dagligst meget bittrere Sandheder at læse i vore Blade. I Deres Salons og Deres Kammer giver De Deres Galde mod os frit Løb. Skielder De os ikke daglig ud for Anarchister, naar Talen er om os fra Deres Tribuner, Tillad os dan ogsaa i vore Journaler at betjene os af samme Aabenhjertighed mod Dem. Jøvrigt maa De hverken vente Afvigts eller Gjenkaldelse fra vor Side. Vore Anskuelser og politiske Meninger kunne være hinanden meget modsatte, men De maa dog være altfor meget Franskmænd til at troe om os at vi skulde hæve for Dem. Det blev under Sagens Gang ei ved Bitterheder som disse, men Pairerne maattes laane Øre til meget værre Angreb. Ved en Kiendelse af Retten er det nu afgjort, at 82 af de indstevnede Defensorer, paa Grund af Deres Benegtelse at have underskrevet, Brevet, fritages for Action i Sagen. Denne angaaer altsaa nu kun Redacteurerne af Tribunen" og Reformateuren, de Herrer Michel og Trælat, som Brevets Forfattere, 12 andre Indstevnede, hvis Benegtelse eller undvigende Svar ei ere antagne gyldige, og endelig 13 andre Jndstevnede, som ei ere mødte, blandt dem den Deputerede Andry det Puraveau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
J de Deputeredes Kammer er indløbet et Andragende, undertegnet af 143 af Kammerets Medlemmer, som gaaer ud paa, at udvirke, at Æreslegionens Medlemmer kunne faae betalte i Efterdrag de Summer, man i Aarene 1814 til 1820 havde indeholdt af deres Pensioner. Mod denne Petition tog Præsidenten Dupin til Orde. Den er et i forfatningsmæssig Form. En Petition maa kun fremlægliges af et enkelt Medlem; det var jo ellers tænkeligt, at den allerede havde Majoriteten for sig, inden den blev debatteret. Desuden har dette Andragende den solide Grund imod sig, at det angaaer en Sum af ikke mindre en 40 Millioner Franes, thi saa høit beløbe sig de Summer, Restaurationen fratog hiint skjønne Jnstituts Medlemmer. Det blev af Kammeret besluttet, slet ikke videre at agte paa dette Andragende.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Om det, for Tiden, vigtigste politiske Spørgsmaal, Jnterventionen i Spanien, nøies de engelske Blade med Uddrag af de franske Journaler, men føie dog til, at man ligesaavel i London som Paris paa høiere Steder) er imod denne Forholdsregel. Jmidlertid omtaler den velunderrettede Morning Chronicle, at der er indløben Depescher i Udenrigs Departementet fra Spanien, som omhandle Quadruple=Allihance=Tractatens Bestemmelser. Vel omtaler Bladet ikke Lord Palmerstons Svar, men mener dog, at den af LordEliot indgaaede og af Hertugen af Wellington foranstaltede Convention paalægger England Forpligtelser, det ikke ved kan undgaae at opfylde. Times derimod vil af 4 Tillægs artikler i Tractaten selv godtgjøre, at Jntervention med væbnet Haand egentlig kun paaligger Portugal og kun maa fuldbyrdes af denne Magt. - Sagen vil nu snart vise sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Lord Brougham giør sig Umage for at bevirke Afskaffelsen af Stempel-Afgifter paa de offentlige Blade. De hallerede bestaaende Journaler øine i denne Forholdsregel en nødelæggende Jndvirkning paa deres Tilværelse, thi Letheden i at udgive nye Tidsskrifter vilde da give dem et føleligt Knæk. De store Journaler, Times, Globe, Coureren, Standard, Morning Post, ivre meget imod Excantsleren for denne hans Bestræbelse og røbe aabenbart Fjendskab imod ham; det var deres Organer, det lykkedes at styrte ham, men om de have styrtet ham, fordi de kjendte denne hans Idee, eller som det er af Hevngierrighed mod Journalisterne, han har fattet den, er ei let at vide; bemærke maa man imidlertid, gat Lord Brougham altid har viist en priisværdig Iver forAlt, hvad der kan fremme Udbredelsen af nyttige Kundskaboer blandt Folket og bidrage til dets Oplysning, og til at naae denne Hensigt maa det ansees for et conseqvent Middel at lette Udgivelsen af offentlige Tidender. Lorden søger at bevirke Petitioner fra alle Kanter i Kongerigerne og har i sine Circulairer indlemmet Concepter til samme, som de maa tjene Journalerne til Gienstande for bittre Spottegloser. Nogle af disse Concepter, sige Journalerne, gere lange og logiske for de Herrer Doctrinaire, andre klynkende og hjertebrækkende for Maadeholdsforeningerne, atter andre korte og uden sund Sands for Dumrianerne o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
En Artikel i Times fra Constantinopel af 6te Mai bekræfter den tidligere Efterretning i tyske Blade, at Rusland og Østerrig have protesteret mod Jndførelse af en ny Constitution i Servien; Sultanen skal, ifølge deraf, have betydet Fyrst Milosch, at gjøre et Tilbageskridt i saa Henseende, hvis han ei vil have et Besøg af tyrkiske Tropper i Servien.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Blandede Efterretninger. Morning Post fortæller, at da Sir Charles Bagot under den peelske Administration var sendt til Wien, for at lykønske den nye Keiser, var det tillige overdraget ham, naar denne Mission var udført, at begive sig til St. Petersborg, Da nu Sir Ch. Bagot i Wien havde erholdt Efterretning om det Peelske Ministeriums Resignation, havde han naturligviis ventet Depescher fra Downingstreet med Jnstructioner, hvad han nu havde at gjøre. Een Dag forløb efter den anden, og Lord Palmerston nedlod sig ikke til at skrive til Sir Ch. Bagot, om han skulde reise til St. Petersborg, eller vende tilbage. Saaledes maatte denne efter lang Venten endelig beslutte sig til at vende tilbage til England Man har ingen Erklæring derom sendt til St. Petersborg, og Keiser Nicolaus maa paa ny føle sig fornærmet ved Lord Palmerstons insolente Opførsel. Hele denne Paastand nægter The Courier, da Sir Ch. Bagot slet ikke er kaldt til bage, og heller ikke har indsendt sin Dimission, og følgelig havde burdet afgaae til St. Petersborg; thi af den Omstændighed, at Lord Palmerston ingen nye Jnstruction havde sendt, havde hiin maattet slutte, at de Gamle endnu stode i Kraft. Striden fortsættes i flere Blade, og de Minister rielle tage heraf Anledning til at bemærke, at Torierne føl sig forpligtede til en større Legalitet mod Hertugen af Wellington end med Kongen. Thi ellers vilde Sir Ch. Bago, ei have dristet sig til, for en blot Ministerforandrings Skyl at vende tilbage til England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
I de første Salons i Wien circulerer det Rygte, at der i Toplitz vil i Løbet af Sommeren finde en SammenkomsSted mellem de tre Monarker af Østerrig, Rusland og Preussen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-11
Fædrenelandet.