Berlingske Tidende, 1813-01-29
Da den store Armees 29de Bulletin kom paa eengang at forhause i og berolige Frankrig, vakte Omfanget af Tabet, der blottedes for Nationen med saa kraftfuld en Simpelhed, med saa ædel en Tillid hos i alle Franske, Følelsen og hvor nødvendigt det var at oprette dem e alle gik da de Fordringer, de anede, imøde, snarere stemte til at forekomme og oprette, end at oppebie og unddrage sig for dem. Jmidlertid g var Keiseren, hvis Komme hans Fiender stedse bør frygte, hans Bundsforvandte og Undersaatter stedse forhaabningsfulde see imøde, kommen til sin Hovedstad, da man endnu troede ham i Willa, lod sig giøre Regnskab for sine Arsenalers, Magasiners og sit Skatkammers Hielpekilder, og sine Troppers Antal, og havde bebudet Frankrig sin Hensigt ikke at e gjøre nogen Fordring af Folk eller nye Paalæg. Med de aarlige Paalæg, og de Soldater som vare under Vaaben, kunde han bestride alle e Felttogets Fornødenheder i det nordlige og sydlige Europa. Men Senatorer, de Facta, Udenrigsministeren paa Hs. Majestæts befaling har bekiendtgjort os, maae gjøre en Forandring i de første Beregninger af hans med hans Folks Opofrelser skaanende Viisdom, og lade Forsigtigheds og Nødvendigheds Beregninger tage disses Sted. Allerede har jeg i denne Forsamling seet udbryde Ytringer af den Forbittrelse hele Europa vil føle ved Beretningen om et Forræderi, man vilde have ondt ved at troe, naar det ikke var vedgaaet og med egen Haanv underskrevet af Ophavsmanden selv. Den preussiske General hvis Navn vil blive et Skieldsord, har paa engang forraadt sin Monark, sin Ære, Borgerens og Soldatens Pligter. Han har skiendig skilt sig fra den Armee, hvoraf han udgjorde en Deel, fra det Cort han marcherede med; han har overgivet dem, der forlode sig paa hans Tro, til de vovelige Følger af hans frige Rømning, af hans uventede Overløb. Underrettet om denne Forbrydelse, der er uhørt i de nyerKriges Historie, har Hs. Majestæt Kongen af Preussen viist en forbittrelse, der er hans Retsind og hans Trofasthed mod sine Allierede værdig. Bestelet af samme Følelse om sin Monark følte hans Cabinet blot Nødvendigheden af at oprette, at straffe en politisk og militair Forbrydelse, der fortørner den preussiske Nation og fornærmer dens Monark. Disse Kiendsgierninger, disse Forsikringer ere optegnede i de Actstykker, hvoraf Udenrigsministeren har givet Dem Meddelelse. De indestaae for, at denne Begivenheds Vigtighed vil blive vedbørlig anseet, ikke blot af den preussiske Regiering, men af hele det preussiske Folk. Det vil dømme, og alle Nordens Nationer med det, til hvilke Ulykker en saadan Forbrydelse kunde røde Kilden. Preussen vil vise sin Hengivenhed til den Fyrste det i ferskes af, veed, efter hans Exempel, at slutte sig fast til Ærens Stemme, og Tractaternes troe Overholdelse. Jmidlertid vil den Statskyndige, der i flere Aar har været opmærksom paa Begivenhedernes Gang, nødvendig standse ved de Aarsager, der have medført den, jeg nylig har nævnet for Dem, og disse Aar sager, Senatorer, synes det mig ikke unyttigt i Korthed at gienkalde. Man finder den øiensynlig i Engellands Kunstgreb og Rænker paa Fastlandet. For spaa til ene at modstaae Frankrigs Magt, endog paa Havet, har det stedse med Utrættelighed stræbt at væbne alle Europas Cabinetter imod os. Engelland har ført de Armeer, som Keiseren i tolv Aar har beseiret og atter beseiret, frem paa Valpladsene. Da de ved Erfaring belærte Cabinetter vilde Freden, da skrækkedes Engelland, da udspredte det blandt Folkene, fornemmelig i de store Stæder, ved talrige Udsendinge og virksomme Bestikkelse, Tvedragts Sæd og Grundsætninger, der løsrive Undersaatterne fra deres Fyrste, Folkene fra deres Regiering. J denne Hensigt bleve talrige Selskaber, under Navn af Sandhedens, Naturens Venner, og slige Titler, stiftede, opmuntrede, understøttede, forat prædike Had og Oprør og Uindighed med enhver Souverain, der var en Ven af Frankrig og Freden paa Fastlandet. Det var i vort skiønne Frankrig, der nu er saa roligt, og ellers var saa stormende, saa ulykkeligt, hvor det engelske Cabinet i flere Aar - Forbrydelses og Ulykkes Aar - forsøgte sine fordærvelige Midler til Tvedragt og borgerlige Uroligheder. Ved disse Midler virkede Encelland i Aaret 1809 mod Cabinettet i Petersborg, da det viste sig venskabelig findet imod Frankrig. Ved fine Agenter forberedte Engelland det Frankrig fiendtlige Partie Jndfindelse i Rusland, og derved hiin Nølen, hine Snigveie, hine fiendtlige Cabinetsbeslutninger, og endelig den sidste Krig, der har odelagt Ruslands skiønneste Provindser, kostet Europa sin Rolighed og Menneskeheden saamange i Sukke. Upaatvivlelig har Engelland anvendt samme Midler til at berede af General Yorck evig Skiændsel, brugt de samme Forsikringer, hvorved i det i Aaret 1809 forførte regulaire Corps til at sætte sig i Oprørsstand og at føre Krigen paa egen Regning imod deres Souverains i Hensigt og udtrykkelige befaling. Saaledes sønderlemmer og adskiller Engelland de Lande det ikke kan beherske, saaledes forbereder det de Staters Undergang, som det ikke i kan underkaste sit System. Thi hvilket virksommere Middel kunde et vel gives til en Trones uundgaaelige Omstyrtning, end en Armees er Desertion, Overgivelse til den modsatte Jnteresse og Ulydighed mod et sin Monark, naar ikke alle Souverainer som kunne have Fordeel af en saadan Forbrydelses Standsning, forenede deres Stemmer, gjorde et alle Anstrængelser forat straffe samme, og anvendte deres hele Magt til at hindre lignende Forbrydelses Gientagelse! Lykkelig, mine Herrer, er Frankrig, at vore Fienders Forsøg paaat udvide deres Jndflydelse til os, ere forgieves. Vort vidtstrakte i Land, vor store Befolkning, som intet Offer har at bringe uden dem der ere uadskillelige fra Krigen, er langt fra at føle de Landes Elendighed de som ere Skuepladsen derfor. J det Jndre hersker Rolighed; Kunstflid, Videnskaber, offentlige Arbeider gaae deres sædvanlige Gang. Udenfor Landet viser Østerrig og vor Bundsforvante sig hengivne i og troe. Vore Kræfter, vore Hielpekilder, vore Militairmidler ere i uberegnelige. Naar imidlertid de ødelæggende Vulkaner, som Engel sand antænder under de Troner som ville haandhæve deres Uafhængig ged af dets Politik, true med det første Udbrud, da er det nødvendigt at samle Hielpemidler, der kunne veie op med ja endog overtræffe de Farer Klogskaben forudseer. Hvad der igaar var tilstrækkelig til Regieringens Sikkerhed er det idag ikke mere. Nye Begivenheder og have skabt nye Fornødenheder; uventede Tilfælde kræve uventede Ofre. En eenstemmig Troskabs= og Hengivenhedsfølelse vil hos det franske 2 Folk forene sig med Følelsen af dets Fordele og Hæder, for at lede i dets Handlinger og bestemme dets Beslutninger.