Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Nogle nyere Efterretninger om - Africa leverer det Jndere af Africa. stedse noget Nyt!" sagde allerede Romerne, fordi Africas Frembringelser for det meste ere saa forskjellige fra de, som de forrige romerske Lande frembragte; men endnu i vore Tider har man i det Jndere af Africa opdaget forskjellige mærkelige Dyr, og endogsaa for nogle Aar siden et Næsehorn af Elephantens Størrelse. - Jo større Forventninger, opvakt ved slige foregaaende Tilfælde, man har gjort sig om Opdagelser i det Jn dere af denne store Verdensdeel, desto ønskværdigere maa en nøiere Undersøgelse af dette udstrakte Himmelstrøg være for enhver dannet Mand. Fornemmelig bleve i nyere Tider Engellænderne meget begierlige efter at forskaffe sig rigtige Kundskaber derom, og sparede ikke paa Omkostninger for at sætte lærde Mænd, blandt hvilke ogsaa fandtes nogle Tydske, istand til at bereise Africa og virkede end fornemmelig Britternes National bestræbelse, at aabne sig nye Handelsveie, hertil saa have dog alle Europæere glædet sig over disse Reiseplaner, fordi en udvidet Kundskab om Lande og Folkeslags, som dernæst var Hensigten, er en Vinding for Videnskaberne, dette Menneskenes Almeengode. - Alle hidtil foretagne Reiser af den Natur ere imidlertid saagodt som mislykkede. Endnu er ikke Nogen trængt dybt nok ind i Africa, for at kunne udbrede det nødvendige Lys over de egentlig ubekiendte Lande; Døden bortrev dem altid for tidlig. - Ved denne Mangel paa Efterretninger fra europæiske Reisende om det Jndere af Africa, maa enhver Efterretning derfra være os velkommen, skulde den endog mangle ønskeligere nøiere Bestemmelser. Nogle Meddelelser af en rig Maroccansk Kjøbmand, Hadji Talub Ben Jelo, fornemmelig over den hidtil ubekiendte store Stad Tombuktu, eller, som den egentlig skal hedde, Timbuktuhvilke den Engelske Oberst-Lieutenant Fitzelarence i hans for kort siden i London udkomne Reise igjennem Jndien og Ægypten har bragt for Lyset, vil man vist i denne Henseende skienke sin fulde Opmærksomhed. - Efter denne Maroccaners Beretning ligger Tombuktu, eller Timbuktu, to Mile fra den store Flod. Kongen af Timbuktu er en Neger og residerer i Kabra, Tinbuktus Havn, ved Niger. Husene ere smaa og slette. Kramboder gives der ikke, men alle Livets Nødvendigheder falholdes under Telte af Læder. Husene ere byggede af Leer og Markstene; dog findes nogle paa et Stokværk. Der gives Morer; imidlertid taales alle Religioner. Den største Deel af Jndvaanerne ere Negre. Køerne i den Egn have en Pukkel, men ere større end de Jndiske; Jndvaanerne bruge dem til at ride paa. J Aaret 1817 hed Kongen Bubkier og Dronningen Fatima. Den sidstes Klædning bestod af en kort blaa Kjole med Snorer, som i Timbuktu havde kostet hundrede Dollars. - Nigeren løber mod Østen. Ved Kabra er dens Bredde en Fjerdedeel af en Engelsk Miil. Om Sommeren stiger den. Denne Flod skal have sit Udløb i en stor færsk Søe, Behur Soldan, i det Jndere af Landet. Fra denne Søe skal ogsaa Nilen i Ægypten have sit Udspring, saa at Hadji Talub antager denne for den samme Flod, og derfor bestandig kalder Nigerfloden for Nil(hvilket, som bekiendt, ofte er paastaaet og ligesaa ofte modsagt). Fartøierne paa Nigeren er af middelmaadig Størrelse, flade, uden Seil, og sammenføiede uden Nagler. De forfærdiges af Træbark, og mange ere 28 Fod lange. Floden vrimler af Krokodiller, som ere meget graadige og fanges med en Harpun der har fem Hager.