Almuevennen, 1842-06-22
De nordamerikanske Fristater. de første Numre af dette Blad hørte vi om de spanske Tyranners Nedsættelse og Huseren i Mexiko og i Sydamerika, men videre imod Nord og Øst i Amerika kom Spanierne ikke. Først sildigere og længere hen efter Amerikas Opdagelse kom Engellænderne seilende over Atlanterhavet til Nordamerikas Østkyst, og nedsatte sig der som udvandrende Colonister, der opreiste sig Boliger og dyrkede Jorden, som her ogsaa omtrent var af samme Beskaffenhed som i Europa, og var ogsaa ligesaa langt i Nord som Europa. J den engelske Dronning Elisabeths Tid, da Engellands Søemagt og Seilads begyndte sin store Fremgang, udvandrede allerede saamange Engellændere til Nordamerika, at Aaret 1584 var den ældste engelske Coloni her anlagt og fik Navn af Virginien. Siden den Tid og under de følgende Borgerkrige i Engelland udvandrede stedse flere og flere Engellændere og nedsatte sig som Colonister eller Nybyggere og Udflyttere Nordamerika. Saaledes anlagdes den Coloni, Massachusets, Aaret 1620, Pensylvanien fremkom 1682 og Tid efter anden blev der saaledes igjennem det 17de Aarhundrede flere og flere engelske Colonier paa Østkysten af Nordamerika, hvor de nedsatte Engellændere ved Agerdyrkning, Qvægavl og Handel ernærede og fremmede sig saa godt, at stedse flere og flere udvandrende Nybyggere reiste derover og søgte sig et nye Fædreneland. Det var ikke her Guld- og Sølvminer, der lokkede Engelskmændene til at forlade deres Moderstat; thi paa ædle Metaller er Landet her ikke rigt. Det var ikke heller af Lyst til at gjøre Landets egne vilde og omstreifende Jndbyggere til deres Slaver og Trældyr i Plantager; thi af saadanne Plantager, som dem paa de vestindiske Øer, med Sukker Kaffe o. s. v., kunde her ingen anlægges, hvor Kartoflerne havde Fædreneland, og hvor vore europæisk Kornarter godt kunde trives, og af Trældom og Slaveri vare de ankomne Engellændere saa store Hadere, at kunde de derimod danne de hedenske vilde Jndianere i Nordamerika til menneskelige og christelige Jndbyggere, da var det deres største Glæde at lade den dele Landets Goder med sig. Men det var formedelst borgerligt Tryk og Religions-Forfølgelse hjemme i Engelland at de store Udvandringer skeede til Nordamerika, det var alene for at erholde den borgerlige Nærings- og Bedrivts-Frihed, uforkrænket af Adels- og Godseier Privilegier, og ligesaa for at erholde den Troes- og Religions-Frihed, uforkrænket af Præstemagt, som i Engelland var dem nægtet, at den ene Folkeskare efter den anden drog over Verdenshavet imod Vesten og opsloge deres Bopæle i Nordamerika. Det var altsaa saavel i verdslig og borgerlig som i aandelig og religiøs Henseende selvmyndige Engellændere, der af Misfornøielse med deres Moderstats Religions og Borger-Forfatning nedsatte sig som Colonister i Nordamerika, for der at faae og ordne sig selv den frie Forfatning i Stat, Kirke og Skole, som de øn skeede sig. – Ved den engelske Statskirkes eller Lands religions Reformation rensedes vel Troen og Lærer, til Salighed fra de groveste catholske Vildfarelser, men Præsternes og Biskoppernes store verdslige Jndtægter og Embedsmyndighed med Magt til at forfølge dem, der levende troede Guds Ord og vilde ordne deres Kirkeforfatning derefter, forblev den samme som i den catholske Tid, hvorfor Presbyterianerne adskilte sig fra den engelske biskoppelige Statskirke og blev den første store religiøse Seet i Engelland, af hvilken Mange, under Statskirkens Forfølgelse imod dem, flyttede som Colonister til Nordamerika. Siden efter, da flere og flere religiøse Secter, eller Partier, udtraadte af den engelske Statskirke, saasom: Jndependenterne, Baptisterne, Qvækerne, og senere Methodisterne og flere Secter, der alle forfulgtes af den engelske Statskirkes Geistlighed med Regjeringens verdslige Magt, fordi de levende troede Guds Ord, og, udtraadt af Statskirken, ordnede deres Medtroendes Samfund til at leve derefter, hvorved jo Statskirkens Præster og Medlemmer saaes i et Samfund, der ikke troede og levede efter Guds Ord, – saa udvandrede ogsaa mangfor dige Skarer af alle dem til Nordamerika; ligesaa at de forfulgte Catholiker i Jrland, saavelsom af bloverdslig misfornøiede Engelskmænd, der ikke brød sig om Troe og Religion til Salighed, men hadede den politiske Forfatning i Engelland og brændte af Begjærlighed efter at leve under en demokratisk Forfatning, eller en blot folkelig selvvalgt Regjerings-Jndretning, som de selv vare med at stifte. Saasnart da de udvandrede Colonister vare komne i Gang med de res Dyrkning, Bygning, og Handel med deres Producter, var der strax i Engelland hele store Handels Compagnier og Selskaber til deres Understøttelse og Fremme med hele deres baade verdslige og religiøse Bedrivt, ja ogsaa den engelske Regjering fik Understøttelse, saa at den ene Coloni nedlagdes og bebygtes efter den anden, den ene Handels- og Søestad reiste sig efter den anden, og Alting trivedes herlig her de engelske Colonier i Nordamerika, hvorhen jo ogsaa nu skeede en stor Søefart og Product-Afsætning fra Engelland, til megen Jndtægt for denne Moderstat. Alle disse engelske Colonier kom til at udgjøre hver for sig en lille Stat med sin egen Constitution, eller frie selvvalgte Regjeringsforfatning, saaledes som de selv fandt det bedst tjenligt til alle Medlemmernes meest muelige Frihed i Næringsdrivt og i Troes-Sag, under fælles Deeltagelse i de Byrder og Skatter, som bleve nødvendige til deres fælles offentlige Jndretninger og Sikkerheds-Forsvar. Aristokrati, eller Adels og Herremands-Magt og Hierark, eller Præstemagt, saavelsom Hof- og Kongemagt, havde de efterladt sig hjemme i Engelland, og derfor kom deres Parlaments- eller Regjeringsraad i Colonierne blot til at bestaae af deres egne udvalgte Repræsentanter i alle deres næringsdrivende Folkeklasser, og disse bestemte efter Folkets fælles Ønsker de Love og Vedtægter, der maatte foreskrives og følges, og hvilken Straf for Overtrædelser heraf der maatte fastsættes. Vel erkjendte Colonierne Kongen i Engelland for deres Skytsherre, fra hvem der beskikkedes over hver Coloni en Gouvernør, som de i de fleste Colonier selv valgte, til at være der som Kongens Repræsentant med Myndighed til at udføre deres egne Loves Bydende; men der paalagde dem ingen Forpligtelse til nogensinde at skatte og skylde til Engelland, og deres Forhold til denne deres Moderstat var blot en sønlig Taknemligheds Forening for moderlig Beskyttelse og Hjælp fra Engelland til Colonierne i paakommende Trang og udvortes Fare i Amerika, og for sønlig Erkjendtlighed fra Colonierne til at understøtte og staae Engelland bi igjen under paakommende Krig og Fare hjemme i Europa.