JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-13
Revne Oliefarver i alle Couleurer, samt Linolisernis og hollandske Malerpendsler bekommes hos Slagelse den 10de Marts 1832. F. L. Schou. Et Hollænderie, bestaaende af omtrent 200 Køer, vil paa Basnæs, ved Skielskiør, kunne erholdes i Forpagtning førstkommende 1ste Mai. Det bemærkes, at med Hollænderiet følger complet, saavel Hollænderie, som Sveitserie-Jnventarium. Vedkommende ville behage at henvende dem til undertegnede Forvalter, som meddeler de fornødne Oplysninger. Basnæs den 28de Februar 1832. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-13
Af Umyndiges Midler under Basnæs Gods, kan strax imod lovbefalet Sikkerhed 34 Rbd. 64 1/2 s. Repræsentativer erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Hansen. Basnæs den 11te Febr. 1832.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelselse. den for landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. Løverdagen den 17. Marts 1832. No. 22. Kaverdagen den 17. Marts 1832,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømme
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Efterretningen om Hr. Stratford Cannings Afreise til Odessa gienkaldes; Reisen til Søes var kun en Lystreise og han er kommen tilbagetil Constantinopel. – Den Ægyptiske Expedition til Syrien giør ingen Fremskridt, Akre forsvarer sig haardnakkent og den Tyrkiske Armee forstærkes betydeligt. Beleiringens Fremgang skal især være bleven standset ved, at den Ægyptiske Flaade var bleven beskadiget af Storm og nødt til at vende til Alexandria; den bliver der repareret og skal snart paa nye afseile til Syriens Kyster og tillige medbringe sværere Artillerie, som Jbrahim har forlangt. Man troer ikke paa nogen Udsoning imellem Sultanen og Vicekongen af Ægypten; især da hiin har som Religionens Overhoved udstædet mod denne en Bandsættelse, som er affattet i de stærkeste Udtryk. Emir Bechir, som commanderer i Bierget Libanon er med alle dets Beboere gaaet over til Jbrahim, som har indrettet sit Krigsvæsen ganske paa Europæisk Fod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Den Franske Moniteur har efter en temmelig lang Taushed anmeldet under 5te Marts at de Franske Tropper ere den 23de Februar landede i Ancona. Eskadrens overmaade hurtige Seillads tillod ikke General Cubieres, som skulde reise over Rom til Ancona, at komme saa tidlig dertil, at han kunde overtage Commanden over Expeditionen og selv overholde Efterfølgelsen af de Jnstructioner, som han havde erholdet af den Kongelige Regiering. Forresten er i dette Øieblik tilveiebragt den bedste Overeenstemmelse imellem vore Tropper og de offentlige Auctoriteter paa Stedet; vore Tropper have tilligemed den hellige Stols besat Castellet. Denne længe forudseete Expedition for det Tilfælde at Roligheden i de Romerske Stater skulde paa nye blive forstyrret, vil ligesom den i Belgien tiene til et Beviis paa den Franske Regierings retskafne Tænkemaade; og det er tilladt at forhaabe, at denne anden Expedition vil uagtet det lidet Antal Tropper, hvoraf den bestaaer ligesom den første frembringe den heldige Virkning, hurtigere at tilveiebringe Opløsningen af Vanskelighederne i den hellige Stol Stater, hvilke det er Staterne magt paaliggende at see snart hævede, og som de allerede have lagt for Dagen ved de Underhandlinger, som hidintil ere uafladeligen blevne førte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Den Preussiske Statstidende meddeler nu følgende Beretning om Begivenhederne i Ancona. De Franske Tropper have gjort Landgang om Natten imellem den 22de og 23de Februar; de opfordrede Commandanten i Staden Oberst Lazzarini til at overgive den; men da han svarede, at han ikke havde Ordre dertil, saa indtoge de Franske den lille Havneport med Magt og brøde deels igiennem denne og deels klattrede de over Murene. Den største Plads i Byen blev strax opfyldt af Franske; de pavelige Tropper bleve afvæbnede og Oberst Lazzarini forkyndt Arrest, flere Officere begave sig til Deelegaten for at tale med ham imedens Castellet blev opfordret til Overgivelse. Denne fandt Sted Kl. 3 om Eftermiddagen, og det blev besat af 150 Franske og 150 pavelige Soldater. Om Aftenen foranstaltede nogle af Jndvaanerne en Festivitet for de Franske Officere. Lazzarini og hans Adjutant bleve satte paa frie Fod og en Deel af den pavelige Garnison, afmarscherede til Macerata. Den 25de om Middagen blev den pavelige Standart taget ned af af Volden. Et Fransk militairt Politie blev oprettet og Staden sat under dets Bestyrelse, og samme Aften overtog en Fransk Officeer, istedet for den pavelige Carabiniere Commanden over Vagten ved Skuespilhuset. Cardinal Albani kom den 26de om Aftenen tilbage fra Modena til Bologna; en stor Deel af de Østerrigske Tropper og Artillerie have forladt denne Stad og begivet sig deels til Modena og deels til Ferrara. Det er godt, at nogle Østerrigske Tropper ere blevne til bage i Bologna, da Bevægelsen imellem Folket der er stor siden de Franskes Landgang; Carnavalet i denne Stad er aldeles forbudt. Paven skal have udstædet en Protestation imod de Franskes Jndrykning i Legationerne som er overleveret til den Franske Ambassadeur, og har tillige der forlangt en Satisfaction. - Fra Livorno berettes, af de Franskes Ankomst var ganske uventet i Rom og opvakte der en stor Forbauselse. Gen. Cubeires kom til Rom den 25de Februar. Nogle hundrede unge Mennesker have hemmeligen begivet sig fra Bologna til Ancona. – Den Østerrigske General Hrabowski udstædte en Proklamation i Anledning af de Franskes Ankomst, som indeholdt den Forsikkring, at de vilde handle i Harmonie med de Østerrigske Tropper. - Det er mærkværdigt: at hverken den Wienske Tidende eller den Østerrigske Jagtager indtil den 3die Marts omtalt de Franskes Landgang i Ancona uagtet en Coureer bragte den 28de Februar Efterretningen dertil. – Det Rygte at en Deputation fra Bologna har tilbudt den Østerrigske Keiser Herredømmet over Legationerne, er formodentlig ugrundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Man vil nu vide i Paris, at den Spanske Regiering har ifølge den Engelske og Franske Gesandts Forestillinger ophørt med at trække Tropper sammen paa Grændsen af Portugal. Denne Forandring i den Spanske Regierings Politik tilskrives den nye Spanske Udenlandsk Minister Greve del Altudia. – Fra Lissabon skrives: at saasnart Don Miguel erfarede, at hans Broders Tropper vare gaaede til Søes, saa afgik han strax til sin Observations Armee, inspicerede alle Tropperne og harrangerede dem. En Opstand af de Constitutionelle paa Øen Madeira skal være mislykket efter megen Blodsudgydelse ved Geistlighedens overveiende Jndflydelse paa Almuen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Man skildrer Tilstanden i Polen saaledes: at Alt omdannes der paa Russisk, at dette Sprog indføres i alle Skoler. Man paastaaer at Universitetet i Warschau skal ophæves. Den bekiendte General Prondzynski er exileret til de Uralske Bierge; han roses for en retskaffen Mand; men ogsaa General Krukowieck, som er forhadt af den Polske Nation og som betragtes som en Forræder mod den, er exileret. - Greve Simonitsch afgaaer som Russisk Minister til det Persiske Hof, - Den Ungarske Adel skal have ifinde at giøre frivillige Tilbud paa Rigsdagen til at indskrænke sine Forrettigheder til sine Undergivnes Vel. De Polske Flygtninge strømme nu i stor Mængde indi Frankerige; de blive der modtagne med megen dertelighed; men mange af dem ere nedsunkne i Melancholie over deres Fædrenelands Skjebne; de paastaae, at de kunde længe have forsvaret sig, naar ikke flere af deres Anførere havde været Forrædere, man siger at den Franske Regiering ønsker at sende Polakkerne til Algier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Nyeste Post=Efterretninger. J London ere nu 441 Mennesker blevne syge af Cholera og 234 ere døde; fra den 7de til den 8de bleve 43 Personer anfaldne af Sygdommen og 28 døde; i Edingborg skal den være ophørt. Det Engelske Blad Coureren siger: at Greve Orlows Ankomst er atter opsat paa en kort Tid det hedder, men Redacteuren vil ikke troe det, at at Kongen af Nederlandene har ifølge sine Ministres Raad erklæret sig saa stærkt som mueligt for at han ikke vil ratificere, hvorpaa Greve Orlow har afsendt en Courer til Fyrste Liewen. et ældre Nummer siger Coureren: at der speculeres meget paa Fastlandet og Greve Orlows Sendelse, da man veed at han besidder hele Keiser Nicolaus Tillid, hvilken han ved mange Leiligheder har beviist meget væsentlige Tienester. Det var ham, som traadte op og anførte Tropperne mod Rebellerne, da Keiseren besteeg Thronen; han gik fra Adrianopel til Constantinopel og lagde den sidste Haand paa Fredstractaten med Tyrkerne. Han skal være en Mand af Talent, og man hører at han er meget conciliatorisk i sine Manerer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Cabinettet i Haag har samlet sig to Gange for at tage hans Forslag i Overveielse, naturligviis kan man endnu ikke vide Resultatet deraf; men man har Aarsag til at troe, at han vil opsætte det nogle Dage med at komme til England, da han ikke kan komme dertil førend han har erholdet en Grundvold, hvorpaa han kan opføre sit Værk. Man mener at han vil komme derhen den 10de eller 12te, naar det kan lykkes ham at erholde det Hollandske Cabinets Samtykke til hans Mening om Conferencens Tractat. – Fra Hamborg, berettes under 13de Marts, at man har faaet der nye Efterretninger fra Amsterdam; de Hollandske Fonds vare stegne. Greve Orlow forventedes med det første dertil, ligesom at han vilde reise til England, og man vilde vide, at Hovedvanskeligheden var hævet og at han havde det bedste Haab om en fuldkommen udsoning. J Forløbet af denne Uge skulde en vigtig Communication til Generalstaterne blive foretaget. – J Underhuset den 7de fremsatte Sir R. Vyvyan Spørgsmaal om de Franskes Occupation af Ancona; Lord Palmersion svarede paa en undvigende Maade; men sagde at han tænkte det bedste om de Franskes Forhold og Hensigter ogsaa med Hensyn til Belgien Algier og Grækenland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
J de Franske Deputeredes Kammer forhandles nu om Budget for det udenlandske Ministerium. Præsidenten for Conseilet har derved sagt: at han haabede at alle Magter ville snart fuldkomment tiltræde den Belgiske Tractat og forsikkrede, at i det mindste vare Frankerige og England bundne fast til den ved deres Ratification. En eeneste palitisk Qvæstion bliver endnu tilbage ved Slutningen af de nærværende Begivenheder, den om Polens Nationalitet; en Qvæstion, som dreier sig om Tractaternes Opretholdelse, og Frankerige er ikke meere tildøielig til at opgive sine Forpligtelser med Hensyn til denne Tractat end ved de andre. Polen staaer endnu under en provisorisk Regiering; men har derfor ikke tabt de Rettigheder, som fremgaae af Tractaterne. Det Russiske Hof bestrider ikke disse Rettigheder og Europa har erholdet en høitidelig Forsikkring, at Grundvolden for disse Tractater skal blive respecteret. (Hr. Thires havde Dagen tilforn sagt at Rusland vil tilfredsstille alle Fordringer ved at indføre Provindsialstænder i Polen. Conseils-Præsidenten beklagede, at hverken den hellige Stok vilde efter Frankerigs Raad opfylde sine Løfter mod sine Nationer, eller at disse vilde følge Frankeriges Raad og holde sig rolige, og han forsikkrede, at den Franske Expedition har til Formaal. at beskytte denne Deel af Europa imod alle Collisioner ved at styrke den hellige Stol og ved at forskaffe Jtaliens Folkemængde væsentlige og sikkre Fordele, og saaledes forebygge de idelige Jnterventioner, som ere saa besværlige for de Magter, som maae foretage dem, og som kunne blive en bestandig Gienstand for Europas Bekymring og Rolighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Efterretningerne fra Ægypten lyde ugunstige for Paschaen, da hans Flaade er kommen tilbage. i en jammerlig Tilstand og 2000 Cavallerister ere deserterede ved St. Jean Acre med Vaaben og Bagage. Paschaen maae udskrive 20,000 Mand paa nye, som er en utaalelig Byrde for Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
J Alexandrig hersker en overordentlig Dyrhed paa Levnetsmidler; man venter en Catastrophe. Don Pedro er kommen til Tercera og modtaget med stor Jubel; den anden Expedition under Gen. Cabrera er afseilet fra billeisle. Alle disponible Transportskibe i Bordeaux ere fragtede af Don Pedro for at bringe Tropper fra Terceira til Lissabon. Kamp imellem en Biørn og en Tyr(Af Beechey Narrative of a Voyage to the PasifioVol. 1.) Kamp imellem Biørne og Tyre er en Yndlings Fornøielse for de Spanier, som beboe Kalifornien; desuagtet er den dog sielden, fordi det er farefuldt og kostbart at fange en Biørn levende og transportere den. Men naar en saadan Dyrefægtning skal holdes, saa begive tre til fire Ryttere, sig med Lassos (Fangeslynger til Skovene hvor Biørnene opholde sig. Paa et beqvemt Sted dræbe de nu en Hest eller Oxe og lade den ligge for at lokke Biørnene derhen, hvorpaa de selv skiule sig i Nærheden deraf. Undertiden maae de vente længere end en Dag inden Biørnen kommer; men saasnart dette er skeet og den har begyndt at æde, saa komme Rytterne sprængende derhen i fuld Gallop, og rive den overende med deres Lasso; Een stiger derpaa ned af Hesten og binder Lallerne fast paa den. Herpaa lægger man Biørnen paa en Hud og slæber den hiem. Paa Hiemtouren maae man bestandig overgyde den med Vand for at lædske dens Tørst og dæmpe dens Arrighed, som gaaer næsten over til Raserie, og Vee den, som er den nær, hvis det lykkes den at rive sig løs. Det er ingenlunde uden Fare at kaste Biørnen omkuld med en Lasso; thi dersom denne glider, saa kan allene Rytteren redde sig ved den hurtigste Flugt. Naar Biønen er fanget saa fanger man en vild Tyr paa samme Maade. Fægtningen maae gaae for sig kort efter at man har bragt Dyrene hiem, da Biørnen vil i Begyndelsen ikke æde og udtømmer sine Kræfter ved sine vedholdende Bestræbelser, for at befrie sig. Begge Dyrene blive bundne sammen med et langt Reeb og Kampen begynder. J Begyndelsen tegner den ikke til at falde heldig ud for den udmattede Biørn; men den en der dog sædvanligt med Tyrens Død. Det er mærkværdigt at Biørnen giør sig altid Umage for at faae fat paa Tyrens Tunge, og for at kunne komme til det, springer den op paa Nakken af den, griber om Næsen paa den med sine Laller, og naar nu Tyren brøler af Smerte, saa tager den strax fat paa dens Tunge, river den i Stykker med sine skarpe Kløer og nu er den vis paa sin Seier. (Fyl at Mennesker kunne finde Fornøielse i at see saadanne Scener).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge den af den administrerende Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen til Cancelliet indsendte Beretning om Fattigvæsenets Tilstand i Aaret 1829. var Antallet af de til fast Almisse inskrevne Fattige ved Udgangen af 1829. 4, 189 Personer (193. færre end i 1828) af de Fattige, der, uden at være indskrevne som faste Almisselemmer, i Aarets Løb havde nydt interimistisk Understøttelse, 3764, (532 flere end i 1828, af Huusvilde, som tages under interimistisk Forsørgelse i Pleiehusene, 24. (50 færre end i 1828), og af de ved Fattigvæsenets Fabrik paa Ladegaarden Anbragte 262 (16 flere end i 1828); i Fattigvæsenets Skoler vare anbragte 1,857 Børn (62 færre end i det foregAar); i Opforstringshuset 133, og hos Private 39, af uformuende Syge nøde 8,808 (513 færre end i 1828) fri Kuur og Medicin udenfor Hospitalerne; i Almindelig Hosptals Sygeafdeling have været indlagte 2,398 (209 færre; i Lemme afdelingen 715 (6 flere); i St. Hans HospitalsSygeafdeling 104 helbredelige og 107 incurable Sindsvage og Afsindige, og i Lemmeafdelingen 201. Total=Antallet af de Personer, som ved Udgangen af Aaret 1829 vare under Forsørgelse af Fattigvæsenet var følgende: Almisselemmer i Byen og Pleiehusene 4 189. Lemmer i Abel Cathrines Hospital 21, Vartou Hospital 400. Christians Pleiehuus 27, Almindelig Hospital 715, St. Hans Haspital 201, Børn i Opforstringshuset 127, tilsammen i fast Forsørgelse 5680 Personer; hvortil endnu komme: de som erholde Jnterimshielp 412, de Huusvilde i Frelsers Arbeidshuus 242, Arbeiderne paa Ladegaarden 266, de fritliggende Syge i Almindelig Hospital 215, i St. Hans Hospital 107, de Syge, som havde fri Kuur i deres Boliger 244, altsaa ialt 7, 166 Personer. - (Jfølge nogle i Collegial=Tidenden af 25 f. M. indførte bemærkninger skal imidlertid Total Antallet af dem, der i 1829 ere understøttede af Fattigvæsenet, efter den Beregningsmaade, at de, der blot have nydt Jurerimshielp, kun anslaaes pro rata temporis og det saaledes reducerede Antal lægges til dem, som have nydt stadig Forsørgelse, ikke fuldt kunne anslaaes til 7,000, altsaa under 1/6 af hele Hovedstadens Befolkning; og den Deel af Bekostningen, der overhovedet falder paa hvert Jndivid, som nyder Understøttelse hele Aaret igiennem, anslaaes til 34 Rbd. (Kbhvnsp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Torsdagen den 8de Marts forsvarede Hr. Licenciat. Med. F. C. Haugsted, Cand. Chir. 1 Regentsauditoriet (den saakaldte Regentskirke) sin i Statstidenden af 7de Marts anmeldte Jnaugural Dissertation for Doctorgraden i Medicinen. Acten begyndte Kl. 10 og varede uafbrudt indtil henimod Kl. 2 1/2. - Opponentes ordinarii vare: Dhrr. Professores Med. Dr. O. Bang, R. af D., og Dr. Eschricht. Ex Auditorio opponerede Dhrr. Candidati Med. & Chir. Sommer og Lewy. Respondens var Hr. Cand Med. & Chir. C. P. M. Hansen. Dissertationen indeholdt Thymi in homine et per seriem animalium descriptionis part. post. – J denne Deel stræber Forfatteren i Særdeleshed at bevise, at Thymus ikke findes hos Fugle, Krybdyr eller Fiske, som Meckel, Tiedemann og flere have paastaaet, uden at Nogen hidintil har forsøgt, at giendrive disse berømte Anatomers Paastand. Da Thymus altsaa blot findes hos Pattedyrene og er meest udviklet i Lactations-Perioden, saa troer Forfatteren, at dens Function maa indskrænkes til denne Periode og staaer i Forbindelse med Lactations Processen, og at Thymus altsaa ikke, som hidtil har været antaget, bør ansees som et Organ, hvis Gavnlig hed enten ganske eller dog fornemmelig skulde henhøre til Foetus Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
J det Kongelige Danske Videnskabernes Selskabs Møde den 23de Decbr. 1831 forelæste Professor Forchhammer nogle geognostiske bemærkninger, foranledigede ved de paa Nyholm foretagne Borninger efter artesiske Brønde. J Mødet den 13de Januar 1832 meddeelte Etatsraad Hornemann, R. af D., nogle bemærkninger over Plantefamiliernes indbyrdes Forhold i Grønland, i Anledning af det 35te Hefte af Flora Danica. – J Mødet den 10de Februar forelæste Prefessor Colderup Rosenvinge, R. af D., en Afhandling om et nyeligt opdaget juridisk Skrift, af Biskop Knud i Viborg; - og i Mødet den 24de Februar forelæste Professor Jacobsen, R. af D., en Afhandling om de nyere Erfaringer ved den af ham foreslaaede lithoklastiske Methode, og bemærkninger over de franske Lægers Forslag til Modification deri.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Efterat Formanden i det Kongel. Nordiske Oldskrift-Selskab, Hr. Konferentsraad, Dr. og Professor Juris Schegel, R. a. D. a., havde forelagt Hs. Majestæt Kongen en allerunderdanigst Beretning om dette Selskabs Tilstand og Foretagender i det forløbne Aar 1831, har det allernaadigst behaget Allerhøistsamme under 21de Februar sidstleden at reskribere Selskabet saaledes: Vi ville herved allernaadigst have Vort Nordiske Oldskrift-Selskab tilkiendegivet, at Vi af den Osaf dets Formand allerunderdanigst forelagte Beretning af 28 s. M. have med allerhøieste Tilfredshed og Velbehag bemærket den nidkiære Bestræbelse og uafbrudte Virksomhed, hvormed Selskabet og saa det forløbne Aar har søgt at fremme dets ligesaa gavnlige som interessante Farmaal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Kiøbenhavns Havnepriser, den 10de Marts 1832. Holst Hvede, 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 1 Mk. 8 s. Østersøisk dito, Rbd. Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, Rbd. - Mk. - s. 3 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 6 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 8 Rbd. 1 Mk. 8 s. Langell. dito, Rbd. Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. s. Holsteensk dito, Rbd. - Mk. - s. - Rbd., Mk. - s. Østersøisk dito 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 M. 8 s. Byg, radet 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, bradet, Rbd. - Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s. Ærter, Holst. Smør, 64 Rbd. - Mk. - s. a 68 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 54 Rbd. Mk. - s. a 58 Rbd. Mk. - s. Siællandsk dito, 52 Rbd. Mk. s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
AVERTISSEMENTS. Jfølge Reqvisition fra Commissionen for Øbiergaard- og Kjøng Fabrik bliver Onsdagen den 28de dennes, Formiddag Kl. 9, paa Slagelse Postgaard ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Manufacturvarer fra de kongelige Manufacturanlæg paa Kjøng, bestaaende af: 35 Garniturer Damaster og Dreils Dækketøi med 6, 12,18, og 24 Servietter til hver Dug. 6 Dito Thee Garniturer, hver med 12 Servietter med Fryndser. 28 Dito Theeduge, deels blegede, deels af bleget, ubleget, og farvet Garn. 60 Stkr. enkelte Damastes Thee=Servietter med Frynd102 Alen linned Dynevaard. 7 Stuver Olmerdug. 396 Alen Dreil til Duge og Servietter. 144 Stkr. Dreils Haandklæder, deels af Hørgarn og deels af Blaargarn. 96 Stkr. Lommetørklæder. 36 Alen Snørlivsdreil. 110 Alen trykket Gulvteppelærreder. 320 Pd. Hørblaar. 140 Pd. Blaargarn. 2750 Alen ublegede Blaarlærreder. 550 Alen blegede Dito. 1100 Alen bleget Hor og Blaarlærreder, og 720 Alen deels extrafine, deels simplere Hørlærreder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Auctionscataloger ere fra Dato af at erholde paa Byefogedcomptoirerne i Callundborg, Korsøer, Skielskiør og Sorøe, samt paa Undertegnedes Comptoir i Slagelse. Varerne, der sælges paa 3 Maaneders Credi for vederhæftige Kiøbere, ere 2 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa Auctionsstedet. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Sylow. Slagelse den 16de Marts 1832.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
NB. J den i forrige Ro bekiendtgjorte foreløbige Bekiendtgiørelse om ovenstaaende Auctions Afholdelse, er indløben den Trykfeil, at Auctionen afholdes Kl. istedetfor Kl. 10 Formiddag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Tirsdagen den 3die April 1832, bliver ved Auction, som afholdes paa Eskildstrup Hovedgaard bortsolgt. endeel, afdøde Hr. F. H. v. Barners og efterlevende Enkefrues Boe tilhørende Løsøreffecter, bestaaende af Meubler, Senge, og Sengeklæder, Kobber, Jern, og Træerøi, Vogne og Seletøier samt nogle Sviin og Grise, Auctionen begynder Kl. 9 og trykte Cataloger kunne forinden erholdes paa mit Contoir. Ringsted den 15de Marts 1832. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Da der ved de afholdne 3de Auctioner over den Stervboet efter afgangne Niels Nielsen Thaarup tilhørende Gaard paa Slotsbiergbye Mark, ikke er skeet noget antageligt Bud, saa bliver denne Gaard med dens tilliggende Jorder af Hartkorn 9 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb. Ager og Eng, samt Besætning og Jnventarium, stillet til absolut Bortsælgelse ved en 4de Auction, som afholdes paa Gaarden selv paa Slotsbiergbye Mark Mandagen den 26de denne Maaned, Formiddag Kl. 11. Auctionsconditionerne ere, som forhen, til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, og Eiendommen forevises paa Forlangende af Stervboe=Enken som boer der Birch. Slagelse den 11te Marts 1832.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-17
Den Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand, Hans Paulsen tilhørende Gaard i Sørbyelille Bye, Sludstrup Sogn, med dens tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng, 2 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., samt Besætning og Jnventarium, bliver ifølge derom under Skiftebehandlingen af bemeldte Boe, tagen Bestemmelse, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 29de Marts, samt 5te og 12te April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadhuus og den 3de Auction paa Gaarden selv i Sørbyelille. Auctionsconditionerne ville fra 8te Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, og Eiendommen forevises paa Forlangende af Stervboe Enken som boer derpaa. Slagelse den 11te Marts 1832. Birch.