JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Efterat Underhuset havde tilbragt næsten en heel Uge med lange Taler angaaende Adressen i Anledning af Throntalen, og efterat en Vaabenstilstand var opnaaet, - thi Fred kan den ikke kaldes. - tillod O'Connel omsider, at der maatte skrides til virkelige Forretninger ; dog blev han forinden, ved to Poteringer overtydet om, at en betydelig Majoritet har besluttet at undertrykke Uroelighederne og Anarchiet i Jrland ved Lovenes Myndighed og Regjeringens Magt. O Connells Angreb var fornemmelig rettet mod den Deel af Adressen, som lovede Kronen Parlamentets Bistand ved enhver Forholdsregel, der udfor dres til Rolighedens Gjenoprettelse; men hans egentlige Harm galdt den tilkjendegivne Beslutning, at vedligeholde begge de Britiske Øers legislative Univn. Dette var et haardt Stød for hans Yndlingsønske, efterat han havde lovet den Dublinske Pøbel, i denne Sommer at forskaffe denne den Glæde, at see en Jrsk Parlament aabnes i Dublin. - Han maatte selv tilstaae, at de Voldscener, som finde Sted i Jrland, ikke saa meget hidrøre fra politiske Aarsager, som fornemmelig fra Gods ejernes Gridsthed og Forsømmelighed, og at der altsaa ikkun efterhaanden kan raades Bod paa de Ulykker, som Landets skrækkelige Tilstand har foraarsaget. - - Det er endog tvivle somt, om Legislaturen kan udrette noget i denne Sag og Nationalparlamentet, hvis store Majoritet er upartisk, vil vistnok tage virksommere Forholdsregler, end et Parlament i Jrland, hvori de Jrske Godsejere vilde faae en overveiende Jndflydelse. Da Landets største Onde er en overvættes stor Folkemængde, især paa Landet, som, af Mangel paa Beskjeftigelse, samtykker i at betale saa uhyre store Forpagtningsafgifter, at den derved kun seer sig i Stand til at vedligeholde en kummerlig Tilværelse ved Kartofler og Plalter, saa maa han jo vide, at Landets Patification er en af Hovedbetingelserne for en Forbedring i disse Ulykkeliges Kaar. Thi dersom Jrland var roeligt, og Av og Eiendom sikkredes mod natlige Overfald, saa vilde om kort Tid Engelske Capitaler, ved et forbedret Agerbrug, ved Moradsers Udtørring, ved Fabrikers, Landeveies og Canaler Anlæg, beskjeftige mange ørkesløse Mennesker, og forskaffe mange Tusinde Livets Ophold. Thi Landet er fortrinligen skikket til Agerdyrtning og Qvægavl; Nationen er af Naturen godmodig, af et opvalt Remme, og skikket til Alt. Dette er vistnok en afgjort Sandhed, at England forhen ved Undertrykkelse har været Skyld i en stor Deel af Landets Clændighed; men gives den nogen Nation, som fortryder en begaaet Uret og ønsker at gjøre den god igjen, saa er det den Engelske.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Ved at læse Marquis Palmellas Erklæring og Beretningen om General Solignaes Udfald, ville alle forstandige Menneske- siges i The Globe - have samme Folelser. Hvad os angaaer, da føle vi daglig mindre Jnteresse for denne Kamp Kort sagt, vi troe, at Don Pedro liden eller ingen Fremgang vil have. Det egentligen stærke Partie i Portugal bestaaer af indsigtsfulde, characteerfaste, velhavende Mænd, med moderate Grundsætninger; men disse have ikke Lyst til at gjøre fælleds Sag med Don Miguel, som de ansee for Usurpator, heller ikke med Don Pedro, som de holde for at være af et altfor heftigt Temperament. Begge Brødrene ere mere en Gienstand, for Frygt og Mistroe, end for Kjerlighed og Tillid. Vi ønske, at Don Pedro vilde forlade Portugal, og at Portugals retmæssige Dronning indtraadte i sine Rettigheder, under et kraftfuldt Regentskab med liberale Grundsætninger. I dette Tilfælde vilde uden Tvivl hiint mægtige Partie flokkes om Landets lovmæssige Dronning, og beskytte hende mod de Factioner, som nu sønderrive Landet.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Lord Greys Bill angaaende Undertrykkelse af Uroelighederne og de farlige Foreninger i Jrland, bestaaer af 39 Artikler: Den 1ste Artikel giver Statholderen Fuldmagt til at undertrykke alle farlige Foreninger. - Art. 2 giver Øvrigheden Ret til, med Magt at trænge ind i saadanne Foreningers Forsamlingshuse. - 3die Art. bestemmer, at Deeltagerne strax skulle stilles for Retten- 4de Art. bemyndiger Statholderen, ved en Proclamation at erklære enkelte Districter eller Grevskaber i Oprørstilstand. - 5 og 6 handle om disse Proclamationers Jndhold og Virkning. - 7de Art. tillader enkelte Magistratspersoner at udstede Proclamationer til Urolighedernes Undertrykkelse. - 8de Art. giver disse Proclamationer en officiel Charakteer, ved at lade dem indrykkes i Dublins officielle Tidende. - 9de Art. berøver de i Oprørstilstand erklærede Districter Petitionsrettigheden. - 10de til 17de Art. handle og Krigsretternes Organisation og Proceduur. - 18de tildeeler Civil Øvrigheden i de i Oprørstilstand, proclammerede Egne en overordentlig temporair Autoritet. - 19de Art. bemyndiger dem til efter Solens Nedgang at skaffe sig Indgang i alle Huse, i Nødstilfælde med Magt. - 20de Art. paabyder Randsagning efter Vaaben, og erklærer Besiddelsen at disse for Felonie. - 21de til 36te Art. handle om de Anklagedes Fængsling og Proces. 31te Art. tildeeler Statholderen, Rettighed til at ophæve de forhen udstedte Proclamationer ved nye. - 38te Art. forbeholder udtrykkeligen Regjeringen Anvendelsen af de gieldende Krigs- og Jnsurrectionslove. - 39te Art. giver denne Bill en Varighed af . . . . . Aar, hvilket først nærmere skal bestemmes af Parlamentet. - J Overhuset har Billen fundet næsten almindeligt bifald; i Underhuset venten man af de Jrlandske Medlemmer en heftig, om end frugtesløs Modstand.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Paris, den 20de Februar. Fem og Tyve St. Simonianere ere i Begreb med at begive sig til Marseille, for derfra at drage paa et Missionsstog til Orienten.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Rom, den 6te Februar. Carnevalbestemmelserne ere udkomne, og indeholde, som man kunde forudsee, Forbud mod Masken; det er ogsaa forbudt at bruge forlorent Skjæg og forlorne Næser, ja endog Sminke derimod tillades Væddeløb og Costume. J Albano, Frascati og alle omliggende Stæder ere Maskerne tilladte, kun i det tro pavelige Rom ere de forbudte. Det harmer Romeren, at han skal bøde for de, desuden ringeagtede, Romagnoler.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
J forrige Uge var det Rygte almindeligt, at Napoleons Morbroder, Cardinal Fesch, havde faaet nogle Knivstik. Den hel Tildragelse var meget ubetydelig. Cardinalen kjørte hjem; paa Piazza Farnese sprang en Mand op paa Vogntrinet, og vilde rive Døren op. De tre Tjenere, som stode bag paa, sprang vel ned, men løb strax bort. Jmidlertid havde Cardinalen skudt den indvendige Slaae for Karetdøren, og sad som i en Fæstning Kudsken pidskede i sin Angst paa Hestene, og kjørte mod et Gaadehjørne, hvorved det Menneske, som stod paa Trinet, blev revet ned og faldt til Jorden som død. Man arresterede ham, men fandt ingen Vaaben hos ham, og det viiste sig, at det var en Arbeidsmand hos Cardinalen, som for kort Tid siden havde faaet sin Afsked, og ikke kunde udfinde noget andet Middel til at faae Cardinalen i Tale, for at bede ham om nyt Arbeide Den stakkels Mand vil formodentlig med Fængsel paa Livstikomme til at bøde for det besynderlige Middel, han anvendte for at skaffe sig Audients. Da Cardinalen i fuld Galovar kommen hjem, vare Tjenerne der allerede, og da de indvendige Skodde, sandsynligviis formedelst Haandens krampagtige Tryk, var kommet til at sidde fast, saa maatte man med Hammer og Tang hielpe Cardinalen ud af Fæstningen. Paven har nu en betydelig Armee samlet; i det Hele er om trent 20,000 Mand under Vaaben. Om denne Armees Væd kunde der siges meget.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Tyrkiet. Constantinopel, den 26de Januar. (See Gaars Nr. - Ganske politiskt gaaer Jbraham Pascha vel ikke tilværk, nan han vil drive Krigen med Sultaten til det Yderste, thi for det Europæiske Ligevægt maa den Ottomannske Port, i det mindste i nominel Henseende, opretholdes, og hans Fader vil ikke var ham megen Tak skyldig, naar han paadrager denne en alvorlig Demonstration af de europæiske Søemagter. Jbrahims Haannakkenhed anledigede allerede den Ægyptiske Flaades Underganved Navarino; dengang havde han endnu ingen Sejerstrophan at fremvise, hvor vidt vil han nu gaae, da han, mindende sig sidste Seiervindinger, holder sig for uovervindelig! Merico.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Jfølge de nyeste til den Mexicanske Gesandt i London in løbne Efterretninger var Tilstanden i Mexica meget forbed De skinsyge Factioner have indseet Nødvendigheden af en For ning og sluttet en Overeenskomst, hvorved Regjeringen sættes Stand til, bedre end forhen, at beskytte sig mod en opreSoldateske, og at formindske den staaende Hær, som udgi 65,000 Mand Linietropper. Da denne Armees Officerer i havde nogen udvortes Fjende at bekæmpe, søgte de at opvalindvortes Uroligheder og Borgerkrige, for derved at skaffe sig Leilighed til Forfremmelse. Den Spanske Regjerings Vægrinat erkjende de sydamericanske Staters Uafhængighed, og den J. vasion, som Landet derfor maatte frygte, gjorde det umuelfor de forskjellige Staters Regjeringer, at existere uden i tydelige staaende Armeer, fordi de blot ved disse kunde omtyde Jndvaanerne om Mueligheden af at modstaae Spanie Angreb og Forsøg paa Gjenerobring. Naturligviis opslugte meernes Underholdning meget betydelige Summer, som eller kunde have været anvendte til at betale Renterne af Statsgiden, og netop ved disse Armeer næredes ideligen Uroeligheder i Borgertvistigheder.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Jfølge hine Efterretninger vare Bustamantes og St. An Tropper, med Pedraza i Spidsen, rykkede ind i HovedstaaPedraza har aflagt sin Eed, som Præsident, til Congressen.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Kjøbenhavn, den 2den Marts. Søndagen den 3die Marts proclameres paa sædvanlig Maade Høisterets Aabning paa Christiansborg Slot førstkommende Torsdag den 7de Marts.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Ledigt Embede. Under det Slesvig=Holsteen Lauenborgske Cancellie: Aastrup Sognekald, i Haderslev Provstie. Alle Embedsforretninger skee udelukkende i det Danske Sprog. Embedet besættes umiddelbart af Hs. Majestæt Kongen. Ansøgninger derom indsendes inden sex Ugers Forløb til Cancelliet.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 1ste Marts 1833. Hamborg 2 M. - a vista 213 1/2. - Species 210 1/2. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 84 1/2 a 8 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 107. Rbd. Norske Speciesedler 151 1/2 Rbd. Svenske Sedler 43 1/2 a 43 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 69 1/2 a 70. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103, a 104. Dito dito til 4 pCt. 99 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Kiøbenhavns Torvepriser, den 1ste Marts 1833. Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Rug, Hvede, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 sk. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Ærter, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 2 s. Smør, Pundet 4 Rbd. 1 Mk. 5 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 6 s. a - Rbd. 1 Mk. 8 s. Giær, Pd. Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Af det under Stadens Overformynderie indestaaende af Justitsraad Lassen i Aaret 17. stiftede Legat til Udstyr for fattige, skikkelige Moder, og Faderløse=Piger af Borgerskabet her i Kiøbenhavn, ere for Tiden fire Portioner, hver paa 60 Rbd. Sølv, at uddeele. Ansøg, ninger derom, bilagte med de fornødne Beviisligheder, blive at indlevere til Magistraten inden 6 Uger fra Dato Kiøbenhavns Raadstue, den 1ste Marts 1833. Litteratur.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Veterinair=Tidende. Udgiven af Gustav Michelsen, Landvæsens-Commissair i Holbek Amt.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Fra næste April Qvartals Begyndelse udkommer, een Gang ugentlig, forestaaende Tidende, indeholdende: Meddelelser at det i practisk Henseende Videværdigste og Nyeste om Huusdyrenes Forædling, Pleie, Behandling og fuldkomnere Benyttelse, alt med stadigt Hensyn til Forholdene i Danmark. Foruden til Tidsomstændighederne pas sende originale Afhandlinger, vil især leveres Uddrag af det Vigtigste i fremmede Skrifter og Blade, og derhos betimeligen giøres Anmeldelser om det Nye, som kan være af Jnteresse for den practiske Mand eller for Yndere af Huusdyr. Afbildninger af de som Stamfædre eller i anden Henseende berømteste Heste, saavelsom af de forskiællige Racer af Qvæg, Faar, m.v., skulle, hvis Subscribenternes Antal tillade det, Tid efter anden følge, tilligemed de fornødne Tegninger til nøiere Forklaring ved f. Ex. Bedømmelsen af Dyrenes Exterieur, Sygdoms Tilfælde, Uldens Egenskaber, Staldindretninger, Redskaber, m. m. Bladet vil udgjøre et Halvark, og koste 1 Mk. qvartalter. Subscription modtages paa alle Postcontoirer og er kun bindende for een Aargang. Lerchenborg, den 25de Februar 1833. G. M. Den Nordiske Kirke=Tidende. Af denne Ugeskriin, hvoraf 1 No. udkommer til hver Søndag, og som maanedsviis i smukt udstyrede Hefter sendes til de udenbyes Subscribenter, er No. 1 - 8 for Januar og Februar Maaned udkomne. Ethvert Punkt, som maatte have nogen Jnteresse for den christne Kirke, vil blive omhandle i dette Skrift, hvoraf de hidtil udkomne No. indeholde Stykker af Pasto N. F. S. Grundtvig, B. F. Rønne, H. Egge, H. B. Berg, C. F. Rønne, P. A. Fenger, Dr. Superintendent A. G. Rudelbach; Hr. Cl. Chr. Harmsen, L. C. Hagen og Udgiveren Magister Jac. Chr. Lindberg. Subscription modtages i de betydeligste Boghandlinger i Provindserne, og paategnede Planer bedes snarest mueligt tilsendte Udgiveren boende i Prindsensgade No. 311, eller Undertegnede. Wahlske Boghandling, Ulfeltsplads Nr. 118.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
AvEn SSENT. Dampskibet Frederik den Sjette. er bestemt til at begynde dets ugentlige Part imellem Kiøbenhavn og Kiel, og imellem Kiöbenhavn og Traveminde, Fredagen den 29de Marts förstkommende. Det vil derefter regelmæssigen afgaae : hver Fredag Morgen Kl. 8 præcise fra Kiøbenhavn til Kiel hver Löverdag Aften Kl. 7 præcise fra Kiel til Kiöbenhavn hver Mandag Eftermiddag Kl. 2 præcise fra Kiöbenhavn til Traveminde, og hver Tirsdag Eftermiddag Kl. 6 præcise fra Trave munde til Kiöbenhavn. Paa Reisen til og fra Kiel vil dens Dampskib ikkun anlöbe Grönsunds tvende Færgesteder paa Møen, og Falster. Reisevogne kunne medföres. Gods medtages imod en billig Fragt pr. Cubiksod. Særskildte Familie=Kahytter findes ombord. Kiöbenhavn, Damppaketfartens-Contoir i Kronprindsessegaden No. 595, den 1ste Marts 1855.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
En duelig Gartner vil kunne bosætte sig i Holbek Kiøbstad, med al Udsigt til stadig god Fortieneste i Byens mange Hauger.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
J andagen den 4de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag O. foretages det 86de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries 1ste Klasses Trækning paa Rosenborg Slot. Nye Lodsedler bekommes hos alle anthoriserede Collecteurer for 2 Rbd. Stykket.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Det Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries Jnspectorat, den 23de Februar 1833. C. von Heinen.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
En ung honet Pige, som stedse har opholdt sig paa Landet og er randt til L en Landhuusholdning, ønsker sig til 1ste Mai d. A. hos en honet Familie for at deeltage i Huusholdningen m. m., helst paa Landet; paa Lønnen sees ikke, kun en god Omgang. De herpaa Reflecterende bedes at melde sig eller indlevere billetter i lille Strandstrædet No. 71, 2den Sal, til B. en Kiøbstad i Sielland er en Gaard med Brændeviinsværk paa 10 TønI ders Størrelse, samt Maltgiørerie, tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid. Til Stedet er en smuk Hauge, samt omtrent 4 Tønder Land god Jord, og med Hensyn til Næringeveien en fortrinlig Indretning. Man melder sig ved Vestervold No. 59, hos L. T. Borchsenius. Juul og bruun Sennep, Ennebær, extra god Hollandsk og Eidammer) Ost, guul og grøn Schweizer Ost, extra god gammel norsk Ost, nye Flamske Sild og Christiania Anchiovis, samt god Soelbærkom, Soelbær genever, Kirsebærrom og Hollandsk Genever, bekommes i Frederiksborggaden No. 141, hos Laut. Schiødte.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
En confirmeret Dreng, af god Familie og god Opdragelse, samt med gode grundige Skolekundskaber, hvis Foresatte maatte ønske ham anbragt ved Handelen, kan hos Undertegnede vorde antaget til anstundende Paaske. Vedkommende ville desangaaende henvende sig directe. Holbek, den 28de Februar 1833. N. Petersen, Kiøbmand i Holbek. f. Justitsraad Kildes Planteskole Nr. 48 paa Vesterbroe, be A kommes, som sædvanligt, sunde og velvorne Frugttræer af fortrinligt gode og sine Æble- og Pæresorter, m. v., til Udplantning, saa og nogle Viinstokke.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Skifte-Jndkaldelse. At en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Madame Johanne Bir Al gitte Hersom, født Borup, Enke efter afdøde Sognepræst Hersom i Lidemark, agtes afholdt paa undertegnedes Contoir Mandagen den 18de Marts 1833, om Formiddagen Kl. 10, bliver, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 §. 2, herved bekiendtgjort. Rode, Walløe, den 27de Februar 1833. constitueret Birkedommer i Walløe Stifts Birk.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
At Repartitionen i afdøde Stiftsdame i det Kongelige Stift Walløe, Frøken Al von der Maases Boe, vil blive fremlagt til Skifteprotocollen i en Skiftesamling, som agtes afholdt paa undertegnede Skifteforvalters Contoir Mandagen den 18de Marts 1833, om Formiddagen Kl. 11, og at Boet, forventes samme Dag optaget til Slutning og derefter sluttet, bliver herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 S. 2, bekiendtgjort til alle Vedkommendes Efterretning. Rode, Walløe, den 27de Februar 1833. Skifteforvalter. Ttervboet efter Marthe Laursdatter Smidt, Enke efter Skolelærer, Christen Olesen Hopland i Tørring, bliver nu, efterat en tellamentarisk Disposition, hvorpaa Boets Deling beroede, allernaadigst er confirmeret, foretaget paa Lemvigs Raadhuus Torsdagen den 21de Marts førstk., Eftermiddag Kl. 2, hvor da Decision og Repartition i Boet vil blive fremlagt og Skiftet saaledes sinttet. Dette bliver herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekiendtgjort for begge de Afdødes mange Arvinger og Boets øvrige Vedkommende. Lemvig, den 21de Februar 1833. Gundelach.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
andagen den 25de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, vorder paa Slagelse Raadstue afholdet Skiftesamlinger i Slagter Søren Møllers og Sadelmager Frederik Petersens Fallitboer, hvorved og Skifterepartitioner og Slutninger i disse Boer ville blive afgivne; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 28de Febr. 1833. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Forsdagen den 23de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, border paa Antvorskov Birks Contoir i Slagelse, afholdet Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Jndsidder Hans Rasmussen af Hyllested, hvorved Skifterepartition og Slutning i dette Boe vil vorde afgivet; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 23de Febr. 1833. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Auctioner. Fredagen den 3de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem e) 4 og 5, bliver ved Auction tredie og sidste Gang opbuden til Salg : Gaarden No. 160 paa Hiørnet af Gammelstrand og Størrestrædet. Eiendommen er assureret i Brandkassen for 60,400 Rbd. Sølv, og afgiver aarlig Leie omtrent 3,100 Rbd., hvorimod de aarlige Skatter og Brandpræmien af samme udgiør 334 Rbd. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Tredagen den 22de Marts, om Middagen Kl. 12, bliver ved en eneste Aucd) tion, som afholdes paa Stedet selv, opraabt til absolut Bortsalg, til Nedbrydning og Bortføring, samt Grundens Rensning, 6 Fag Huus med Staldbygning og Vognskuur, beliggende paa Teglgaardens Jorder i Skove hoved. Eiendommen paavises af Snedkermester Thoring i Skovshoved, og Conditionerne m.v., ere til Eftersyn hos Procurator Dahl, paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Tirsdagen den 26de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction, som afholdes i Gaarden paa Østergade No. 63, bortsolgt et betydeligt Partie Manufacturvare, bestaaende, af: Cattun, Piqve, Tollinnet, Jaconet, Bomuldstørklæder, Cattuns dito, Merino i diverse Couleurer, Bombasin, Tartan, Hør= og Hampelærreder, Silke=Floshatte, stukne Sengetæpper, diverse Sorter og Couleurer Baand, Bomuldstøi, Jndienne, Scherting, Cambris, Strømper og Sokker, Bomuldsfryndser og Agramaner, Silke=Shawls og Tørklæder, Krep dito, Kniplinger, CravatsCasimirshawls, Vestetøi, Linon, Lommetørklæder, Strikke= og Sye Garn, Silke, Traad, Handsker, Forklædebaand, Silkelidser, Bændler, Snørebaand, m. m.; Silke= og Klædehandler Jacob Ernst Braats Boe tilhørende, imod Betaling til Boets Curator, Procurator Dahl, boende paa Vestergade No. 43, hvor de trykte Fortegnelser erholdes nogle Dage før Auctionen.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
Proclama. Efter indgiven allerunderdanigst Ansøgning er mig forundt følgende allernaadigste Bevilling: I Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Kammerjunker, Bye= og Herredsfoged Wedel Helnen, som Skifteforvalter i Kiøbmand Jørgen Tranbergs Fallitboe i Vor Kiøbstad Warde, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteforvalter i Kiøbmand Jørgen Tranbergs Fallitboe ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Ribe Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paa stand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tide Forløb, for Skifteretten i Warde Kiøbstad at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Avlserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 13de Fedtuer, Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Lange. Bentzon. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Skifteretten i Warde Kiøbstæd til, ved Proclama Aviserne at indkalde Creditorerne i Kiøbmand Jørgen Tran bergs Fallitboe Paa Grund af denne allernaadigste Bevilling, der vil blive læst for vedkommende Under= og Overretter, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene at have Nogeat fordre hos ovenbemeldte Kiøbmand Jørgen Tranberg eller nu har Opbudsboe, hvorfra saadant i navnlig Maade maatte hidrøre, med dette Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden bemeldte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Warde Byefogedcontoir, den 19de Februar 1833. Wedel Heinen.
Berlingske Tidende, 1833-03-02
hvo, som maatte have noget at fordre i Bagermester Hans Bech be af Byen, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for udertegnede Skifteret. – Ligeledes bekiendtgiøres: at en Skiftesamling dette Fallitboe er bestemt at afholdes paa Slagelse Raadstue Mandagen den 23de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, da adskillige Anliggender Boet vedkommende ville blive omhandlede og bestemte. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 28de Februar 1833. Birch. Solow.