Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-08-25
Over dette Forslag havde Cancelliet forlangt Betænkning af Amtsraadet, under hvis Overveielse ved samme Leilighed bragtes et i en Erklæring fra Reservechirurg Districtslæge Møller i Nakskov angaaende nysnævnte Anliggende fremsat Forslag til en Hovedreparation eller Ombygning af Sygehuset. Amtsraadet besluttede at nedsætte en Comitee til denne Sags Bedømmelse, og til Medlemmer af denne Comitee valgtes Kammerraad Wilhelm, Provst Kofod Ancher og Kammerraad Stampe, hvorhos Stiftamtmanden anmodedes om at opfordre Sygehusets Jnspection til at tiltræde Comiteen, naar denne maatte ønske det. 9. Amtsraadet gjordes bekjendt med, at Cancelliet, havde bifaldet, at Greve C. Reventlov, uanseet at han ikke har nogen reel Qvalification til at være Medlem af et Sogneforstanderskab, erholdt Constitution til at tage Sæde i Sogneforstanderskabet for Landet og Ryde Sogne paa Grevskabet Christianssædes Besidders Vegne, eftersom Bestemmelsen i Anordningen af 13de August 1841 § 2, in fine alene er at forstaae om de personlige Egenskaber, samt at der ligeledes var bleven meddeelt Kammerjunker J. Wichfeld Constitution til at fungere for Besidderen af Stamhuset Engestofte i bemeldte Henseende. 10. Ligeledes meddeeltes Amtsraadet, at Stiftamtet havde tilkjendegivet en Møller, som besværede sig over at være sat for høit i Bidrag til Fattigvæsenet, at da den ved Ligningen fulgte Regel, at en Stubmølle med een Qværn sættes omtrent halvt mod en simpel Gaard, fandtes passende, kunde hans Andragende ei komme i Betragtning. 11. Avlsbestyreren paa en Hovedgaard havde besværet sig over, at han var ansat til et Fattigbidrag af 10 Rbd., i hvilken Anledning Sogneforstanderskabet havde erklæret, at bemeldte Bidrag ikke var paalignet Avlsbestyreren selv, men Hovedgaardens i Udlandet bosatte Forpagter, for hvem han bestyrer Avlingen og efter hvis Formue og Leilighed Bidraget var afpasset. Amtsraadet besluttede at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at den fraværende Forpagter ikke kunde ansættes til Fattigskat efter Formue og Leilighed, men alene af Gaardens Hartkorn, hvorimod Klageren maatte, som Tjenende, ansættes i særskilt Bidrag, forsaavidt dette fandtes nødvendigt. 12. Ved Cancelli-Circulaire af 11te Januar 1842. var der bleven Stiftamtet communiceret en allerhøieste Resolution af 22de December 1841 angaaende en bedre Indretning af Fængslerne, hvis Regler, ifølge sammes Jndhold, skulle, saavidt muligt, anvendes i de nuværende Arresthuse, saa at de, hvor det er gjørligt, indrettes overeensstemmende dermed. Af de heri Amtet værende Arresthuse ere tvende, nemlig de i Nakskov og Rødby, opførte med Bidrag af Landdistricterne, og i Henseende til hvilke ligesom i Henseende til de tvende Arresthuse, der alene høre til Landdistricter, nemlig Christianssæde Birks og Falsters Birks, Amtsraadets Overveielse angaaende hvilke Forandringer der burde foretages var fornøden. Hvad de tvende førstnævnte Arresthuse angaaer, da er det i Nakskov først for nylig opført og en Forandring ved samme i det Hele taget ufornøden, ligesom i alt Fald et Bidrag til en saadan Forandring ei med billighed kan paalægges Landdistrictet, der endnu ikke har erlagt hele sit Bidrag til dets første Opførelse, og Arresthuset i Rodbyer saa indskrænket og i det Hele ufuldkomment opført, at det, for at Øiemedet af den kongelige Resolution skulde opnaaes, vilde være nødvendigt at opføre en ganske ny Bygning, hvortil imidlertid Resourcer ikke fortiden kunde tilveiebringes. Christianssæde Birks Arresthuus i Skjørringe er aldeles ufuldkomment og uskikket til at modtage den nødvendige Forbedring og Udvidelse og det var derfor kommet under Ventilation at opføre et ganske nyt Arresthuus paa et beleiligere Sted; men Planen hertil havde endnu ikke kunnet forelægges Amtsraadet. Med Hensyn til Falsters Birks Arrester var indkommet et detailleret Forslag fra Birkedommeren til en Forandring og Udvidelse af Arresthuset for en Bekostning af circa 3000 Rbd.; men i Forbindelse hermed var det tillige henstillet, om det ikke, i Stedet for at anvende saa betydeligt paa det nuværende ufuldkomne Ting- og Arresthuus, kunde være hensigtsmæssigt at afhænde det til andet Brug og anvende en Sum til at give Raadhuset i Nykjøbing en saadan Udvidelse, at dets Locale kunde benyttes saavel til Rettens Holdelse som til Arrester for Birket, eller, saafremt dette engang skulde blive deelt, for den søndre Jurisdiction, hvorved Beqvemmelighed, større Sikkerhed og Besparelse formeentes at ville opnaaes. Amtsraadet besluttede, forinden denne Sag toges under nærmere Overveielse, at træde i Correspondence med Communalbestyrelsen i Nykjøbing, for at erfare, om, og da under hvilke Betingelser, den vilde samtykke i, at Birket, som ommeldt, fik Adgang til Raadstuens Benyttelse, i hvilken Henseende det blev overdraget Stiftamtmanden at foretage det Fornødne. 13. En Godseier, som var bleven idømt en Mulct til Amtsfattigkassen af 1880 Rbd. for at have ladet nogle Gaarde henstaae fæsteledige, havde indgivet Ansøgning om at fritages for denne Mulct, mod at han paa egen Bekostning opførte et Fattighuus i et til Godset hørende Sogn, hvilken Ansøgning forelagdes Amtsraadet til Betænkning. Raadet fandt, at det ikke kunde samtykke i, at der gaves Slip paa en saadan Jndtægt for Amtsfattigkassen, og besluttede derfor ei at anbefale Ansøgningen. 14. Hillested Sogns veiarbeidspligtige Beboere havde ansøgt det kongelige Rentekammer om, at den Vei, som gaaer fra Landeveien mellem Nakskov og Rødby ved Christianssæde Allee til Landeveien mellem Maribo og Rødby maatte optages blandt Amtets mindre Landeveie, hvilket især var støttet, paa, at denne Vei er udlagt med samme Brede som de mindre Landeveie og i sin Tid chausseret under Tilsyn af Veibetjente, ligesom der for Amtets Regning var anlagt Steenkister paa samme. Da den planmæssige Jstandsættelse af denne Vei ikke er skeet efter Amtets Foranstaltning, men i sin Tid iværksat af Grevskaberne Christianssædes og Knuthenborgs Besiddere, hvorimod der alene paa Grund af dens Vigtighed som Communicationsvei bevilgedes det første Anlæg af et Par Steenkister for Amtets Regning, og dens Brede hidrører fra Udskiftningen, fandt Amtsraadet ikke her ligesom ei heller i dens Betydenhed nogen Grund til at optage den blandt de mindre Landeveies Tal, og det besluttedes derfor ikke at anbefale Ansøgningen. 15. Sogneforstanderskabet for Nebbelunde og Sæ dinge Sogne havde andraget paa, at Veien mellem Bukkehauge og Rebbelunde Vaad, som forkorter Veien mellem Rødby og Nakskov og i den gode Aarstid, naar Nebbelunde Vaad kan passeres, meget befares, maatte optages blandt de mindre Landeveie. Med Hensyn til at det oprindelig havde været bestemt ved det kongelige Rentekammers Resolution af 29de October 1836, at den mindre Landevei mellem Nakskov og Rødby maatte lægges over Nebbelunde Vaad ved en Dæmning over samme, men at vedkommende Lodseiere selv havde bevirket, at denne Bestemmelse ved Rentekammerets Resolution af 18de Februar 1837 blev tilbagekaldt fordi Arbeidet ansaaes for at være for byrdefuldt, af hvilken Aarsag Veien siden blev lagt uden om Vaadet over De Sædingegaards Marker, formeente Amtsraadet at denne Vei nu ikke burde optages blandt de mindre Landeveie. 16. Sogneforstanderskabet for Aastrup Sogn havde anholdt om, at Veien fra Moseby til Stubbekjøbing, som er Mølle, Kirke- og Kjøbstadvei, for en stor Deel af Beboerne paa det Classenske Fideicommisses Godser, maa regnes blandt de mindre Landeveie og at Sognet maatte tage Gruus fra Amtets Gruusgrav paa Garnevraagaardens Lod. Amtsraadet kunde ikke ansee den nævnte Vei for qvalificeret til at indlemmes blandt de mindre Landeveie og fandt ei heller Grund til at indrømme nogen Brug af Amtets Gruusgrav, saa meget mindre som Sognet ikke mangler Gruusmateriale paa andre Steder.