JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Fra Gaardmand Adam Zachariasen i Ladding under Grevskabet Frysenborg, er Natten imellem den 11 og 2 Novbr., frakommet en rød Hestplag i 3die Aar, med en hvid Stiern i Panden, og en stribet Blis nedad Næsen, og noget rammeseret, og hvidagtig af Mann Hale og Been, og brændt med L. paa begge Forbover og Laar. Hvem som kan give Eieren Oplysning om denne Plag, loves Omkostningerne erstattede, og en paa ende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Formedelst Forandring af Boepæl vil undertegnede Lars Johansen sælge sin iboende Selveiergaard (i Tor ring Bye, Tulstrup Sogn, Giern Herred, Skanderborg, Amt) med sin Anpart Kongeforntiende, underhaanden; dens Hartkorn er 2 Tdr. 5 Skp. 2 Fdkr. 1 fireniendeel Alb. Rugsæden aarlig er 6 a 7 Tdr. Rug, Havre 12 Tdr., Byg 6 Td. Boghvede 4 Tdr., Enghøe 6 a 7 Læs, Klæverhøe 14 a 16 Læs og fornøden Tørvejord; Stuehuset er 12 Fag, Laden 10 Fag, 1 Dito Lade 9 Fag, Stalden 7 Fag, som alt er i god Stand og en god Urtehauge med Frugttræer. Thi ville de Lysthavende behage at tage det i Øiesyn, den kan faaes med Besætning og enten strax, eller til Foraaret tiltrædes. Torring Bye pr. Schanderborg, den 5te November 1806. Lars Johansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Gudumlunds Vandmølle, som er beliggende i Aalborg, Amt, og Gudum Sogn 2 enhalv Miil fra Aalborg, agter Eieren at lade bortforpagte, fra 1ste Mai 1807 i 6 paafølgende Aar. Møllen staaer for Mølleskylds Hart forn 5 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr. frie Hovedgaardstaxt, og maler med 2de Qværne, der ingen Tid mangler Vand, eller Maling. Derved er ingen Grubeværk, men dersom en Forpagter skulde ønske samme, saa er ogsaa Eieren findede, at lade saadant anrette, da Møllen ligger i den bedste Bygegn, og kan paa Canalen ligefra Møllen, bortføre de malede Gryn, uden det er fornøden, at de kommer paa Vogne. Liebhaverne vilde behage at melde dem hos Capitain Møller paa Gudumlund, som 14 Dage efter Dato, foreviser Møllen og Conditionerne, og skulle forinden, ingen antagelig Bud skee, saa bliver samme opraabt, ved Auction paa Gudumlund den 2den Februarii næstkommende Aar. Bliver Møllen imidlertid bortforpagtet skal saadant betitimelig i disse Tidender blive bekiendtgiot. Gudumlund, den 13 November 1806. A. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Jfølge Placaten af 26de October 1792, bliver alle de, som maatte have nogen Fordring i Stervboen efter afdøde Kiersten Jensdatter Huusmand, Jens Christensen, Skoemagers Hustrue i Rødebye, Ørsted Sogn, Rougsøe, Herred under Stamhuset Steenalt, hermed, med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender indkaldet til at melde sig hos mig som comitteret Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tillige indkaldes herved den afdødes Arvinger som ved Boets Registering den 7de dennes er anmeldt at være en Søn Jens Nielsen hvis Opholdsted ikke vides, en Søn Christian, formodentlig i Aalborg, en deres Arverettighed og iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Estruplund, den 10de Novbr. 1806. Paa Høivelbaarne Hr. Greve. Schachs Vegne. R. Nellemann. Ti Chriman den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg: Giøre vitterligt: at vi efter Bye og Herredsfoged Bagger, i Skanderborg Kiøbsted, under Aarhuus Amt, som Skifteforvalter efter afg. Elskabet Dorthea Anthoni fød Røsborg paa Kolbyegaard og hendes forhen afd. Mand Jens Peter Anthon, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Skifteforvalter, Bye- og Herredsfoged Andreas Nicolai Bagger i Skanderborg ved Proclama subpoena præclust et perpetui silentii med Aar og Dage Varsel, i de Kiøbenhavnske Brelingske Aviser, den Altonaiske Mereur samt Aarhuus Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter benævnte Afdøde med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskreven Tids Forløb, for tilmelte Skifteforvalter Bye- og Herredsfoged Andreas Nicolai Bagger at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for Vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 29de October Under vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigst Befaling. Cold. Knudsen. Bülov. Monrad. Berner. Lassen. Sahl. Canc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Bevilling for Bye- og Herredsfoged Andreas Nicolai Bagger i Schanderborg til ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer efter afg. Elisabet Dorthea Antoni fød Rosborg, paa Kalbyegaard og hendes forhen afdøde Mand Jens Peter Anthoni Paa Grund af denne høikongelige allernaadigste Bevilling, som for Vedkommende Under= og Overret er læst, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange med Aar og Dags Varsel, samtlige Credtorer og alle andre, som formene sig at have noget at fordre efter de i Bevillingen nævnte 2de Afdøde med deres Paastand at fremkomme og deres Krav for mig at beviisliggiøre inden forskrevne Tids Forløb, Skanderborg den 6te November 1806. Bagger, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Ved Resoluten af 27de October sidst, har Øvrigheden erklæret Aftegtsmand Anders Laursen MeelgaardResendal, Giedvad Sogn, Hids Herred, umyndig, for medelst Sindsvaghed, og beskikket mig Undertegnede i hans Værge. Dette bliver herved, i Følge Resolutioner bekiendtgjort, i Stiftets offentlige Tidender, til enhvvedkommendes Underretning. Lauenhovgaard den 110 Nov 1806. S. Sørensen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Sandslugtscommissair og Landinspecteur,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
En betydelig og god Vandmølle, beliggende i Nærheden af en af de nærsomste Kiøbsteder, i Jylland, hvori baade Meel= og Grubeværkerne. ere gjorte af nye i denne Sommer, er underhaanden at faae tilkiøbs. Paa Addressecontoiret i Aarhuus kan faaes Underretning om Møllens Eiendomme m. m., og naar samme kan tiltrædes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Et Fruentimmer af god Opdragelse og honet Familie, der kan paatage sig at bestyre en ugivt Person, Huusholdning paa Landet, kan til 1ste Mai 1807 at vises en saadan Condition paa fordeelagtige Vilkaanaar hun betids forinden ved troeværdige Attester, got giør sin moralsk gode Opførsel og Duelighed. Adressecontoiret giver paa Forlangende nærmere Underretning Endskiønt Vedkommende berettigede til de i Mariager Kirke værende Gravsteder, forlængst have erklæret sig om sammes Afstaaelse i Følge allernaadigste Forordningen af 22 Febr. 1805, bliver dog herved til yder, mere Forsikring i Følge kongel. allernaadigst Bevilgninsub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og DagVarsel indkaldet alle og enhver, som ellers maatte for meene at have nogen Ret til de i bemeldte Kirke var rende Gravsteder, at melde sig med deres Adkomster hos Kirkens Værge. Da de Begravelser, hvortil ingen Eier inden bemeldte Tids Forløb med lovlig Adkomhave meldet sig, maae ansees som Kirken hiemfaldne. Mariager, den 3die November 1806. Paa Jnspecteurernes og egne VegneR. Schaarup. Kirkevarge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-22
Bedste Sort engelske Jug Støvleskafter faaes tilkjøbs hos Jens Bech ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Bekiendtgiørelse. Det til Veiledning for de Søfarende, der beseile Belterne og de østlige holsteenske Kyster, i Kamrets Bekiendtgiørelse af 25de September d. A. ommeldte Steenkuls eller Blusfor med en Overbygning eller Lanterne af Vinduer, som er anlagt paa det saakaldede Fakkebierg, der ligger omtrent N. N. O. paa Compasset enfierdedeel Miil fra den yderste sydlige Huk af Langeland, hvilket Fyr, formedelst Biergets Høide, er paa det nærmeste 125 Fod over Vandspeil et, bliver d. 15 Dec. 1806 antændt for at brænde bestandig; og, fra den Dag af, forholdes dermed efter Forordningen af 21 Marts 1705 og Placaten af 1ste Febr. 1779, saa at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser een Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske, enhalv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. Kiøbenhavn, i det Vestindiske Guineiske Rente og General Toldkammer, den 18de November 1806. Moltke. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand, Goiske. Oldenborg. Stoud. Schleyer. Kornerup, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Den tilforn ommeldte Begivenhed paa Grændsen med de Franske, hvorved som bekiendt Hr. Aide=Qvarteermester v. Bardenfleth blev et ulykkeligt Offer for en Misforstaaelse, fortælles nu i offentlige Blade saaledes: Han var den 6 Nov. hos General Evald i Stockelsdorf, en Bye tæt ved Lübek, for at besørge de Forretninger, der høre til Generalqvarteermesterembede- de, at de Franske og Preussiske Tropper vare vore Grændser saa nær, hører han pludselig en Allarm uden for Gaarden. Det var nogle Franske Chevaurleger, som havde overrumplet Byen og Gaarden formodentlig i den Tanke at de vare paa Tydsk Grund. Bardenfleth samlede strax, da han hørte Allarmen, de faae Dragoner, der laae i Byen, for med disse og nogle Artillerister, at drive de fremmede Tropper ud igien. Men da han var til Fods, kunde han ikke faae dem samlede, førend han saae sig omringet af nogle Franske, der strax gave ham fire eller fem Hug i Ansigtet. Han faldt omkuld førend han kunde trække sin Sabel. Derpaa sprang et Par Mand af Hestene, for at tage sat i ham, uagtet han raabte: retirez vous, je suis un Danois, De Franske, som formodentlig ansaae ham for en Preusser og troede, at han vilde betiene sig af det Danske Navn som en Krigslist, svarede, an, Coquin og en af dem vilde give ham et Stød i Livet, men Sabelen sprang i Stykker, uden at der tilføiedes ham nogen Skade. Herpaa gave de ham endnu et Par smaa Hug i Øret og i Laaret. Den ulykkelige Bardenfleth, som den hele Tid havde beholdt sin Samling, reiser sig nu og gaaer i denne vinefulde Tilstand hen til Gaarden, hvor han lægger sig paa en Seng. Saaledes bliver han liggende 2 Timer uforbunden. Hændelsesviis kom Søelieutenanterne Holstein og Deconinck op paa Gaarden. Her finde de ham i denne beklagelige Forfatning; ufortøvet lade de ham forbinde saa godt som mueligt ved en Barberer, ville ham derpaa ind i nogle Sengeklæder, og lade ham bringe til Segeberg, hvor en kyndig Læge ordentlig forbinder ham. Saaledes fandt denne brave Officter ved Holsteins og Deconincks menneskekierlige Omsorg Lindring i sin store Smerte. Han har ikke, som de Tydske Aviser melde, faaet tre, men ialt 9 store og smaae Saar i Ansigtet, hvoraf 3 ere meget farlige, nemlig 1 over det høire Øie ind i den øvre Deel af Næsen, et andet i Næsen selv og et tredie fra Officielt læses endnu ingensteds om den egentlige Tildravenstre Kind i Overlæben. Øiet er ikke saaret. Noget gelse paa Grændserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Skrivelse fra det Holstenske den 18de Nov. Oberst lientn. Kardorff er bleven saaret i den ene Haand. Lieutnant Bardensleth er i Bedring. Nu respecteres vore Grændser paa det nøieste; dog ere Landeveiene ikke sikre, formedelst de mangfoldige Marodeurer, hvoraf Landet er fuldt. Ved stærke Patrolleringer bliver dog alt bragt tilbage i den forrige Orden og Rolighed. Daglig opbringes franske og preussiske Marodeurer af vore Tropper. De første sendes til Lybech, og de sidste meddeles Pas at forføie sig hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Vore Tropper i det Holsteenske bliver nu omqvarterede og ere for største Delen opbrudte til det Schlesvigske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Det første jydske Jnfanterieregiment er forlagt mellem Frederichsstadt og Schlesvig. Det fyenske Dragonregiment er alt paa Hjemmarschen, derimod formener man at de Jydske og Siellandske Jnf. Reg. forbliver i Holsteen til den bedre Aarstid indtræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Den 14de Novbr. ankom til Kiel en Grev Bernstorff, en Fætter til vor Statsminister. Begges Godser i Meklenborg skulle have lidt overmaade meget ved Krigs tildragelserne. Hertugen af Weimar var der den 13de med sin Cavalleer, Grev Eklofstrin, for at gaae hiem til sin Residents. Men Storfyrstinden forbliver, troer man, endnu nogen Tid i Eutin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
J Aaret 1804 blev af 461820, til det almindelige indien henhørende Sager, 30, 124 forligte eller hævede, Forligelsesvæsen i Danmark, Norge, Jsland og Vest 1396 udsatte, og 15300 henviste til Retterne, hvor dog ikkun 3722 ere indstævnede. J Aaret 1805 blev af 50,764 Sager 32,913 forligte eller hævede, 1418 udsatte og 16,585 henviste til Retterne, hvor dog kun3711 ere indstævnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Det asiatiske Compagnieskib Norge, ført af Capitain Holm er opbragt til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Efter Breve fra vore Vestindiske Øer af 22de Sept. ere samme blevne forskaanede for den græsselige Orcan, som den 9de Sept. ødelagde Dominika, og giorde stor Skade paa Martinik og Guadeloupe. Det saae ud til en god Sukkerhøst paa vore Øer. J Morgen rykke 17000 Mand under Marskalk Mor J Privatbreve fra Lybech af 10de Nov. hedder det: thier ind i vort Land. Efter i Dag indløbne Breve, skal Dronningen af Preussen være død. til Malmøe, om for at gaae videre til Stralsund, eller J Skaane ventes flere Regimenter oppe fra Landet i Anledning af en maaskee holdende Landdag i Malmøe, vides ei. Exellencen Gen. Toll er reist til Østad, at modtage Hertuginden af Brunsvig med sine 2 Døttre, og ledsage dem til Malmøe, hvor de forblive i Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Fremmede Blade fortælle, at mange Handelsmænd i Kiøbenhavn have tabt betydlig ved Tildragelserne i Ly bech, da de der havde Oplag af Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Aarhuus. Jndkomne Skippere. S. Michelsen fra Ebeltoft, L. Kruuse fra Greenaae, C. Jensen og J. S. Møller fra Kiøbenhavn, M. Mathiasen fra Walløe Saltværk, N. Falslev fra Callundborg. Udgaaede: H. H. Maas til Lybech, W. Torn bull til Gottenborg, S. Madsen til Norge, J. Rasmus sen og R. Hamborg til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Skibscapitain P. H. Bierregaard med Kone, Forpagterne Theilgaard og Brendstrup, Handelsmand A. Mouritzen, Hestehandlerne A. Harleff, M. Lemmig, T. Christensen, M. Pedersen, N. Hviid, A. Hviid, A. Faurschou og J. L. Brendstrup. Udpasserede. Viinhandler Buch, Mad. Krogtved med Søn, Kiøbmændene C. Nørbech og N. Ørum, Forpagter N. Hvid. E. Rungaard med Skipper N. Eschildsen Stude, Gemlinge med Skipper Larsen Stude, Bodelsen med Skipper Salling Stude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Undertegnede har modtaget til Fattigkassen 2 Rdr., som en Mand har betalt i Mulct for at have vildet den 25de d. M. i Handel bedrage Hr. Apotheker Koster. Aarhuus, den 27de November 1806. Wolff Frid. Asmusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Prædikanterne paa 1ste Søndag, i Advent. Høimesse. Aftensang. Domkirken Cand. Theol. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Udenlandsk. Tydskland. Henimod 5000 Franskmænd under Marschal Mortiers Befaling, som den 18de Novbr. gik over Elven ved Artlenburg og paa det omhyggeligste ved 2 Miles Omvei undveeg det danske Gebret, ere den 19 Novbr. om Eftermiddagen Kl. 3 indrykkede i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Marschal Mortier havde alt om Morgenen ved en Skrivelse fra Bergedorff tilkiendegivet Senatet, at han var i Begreb med at tage Staden i Besiddelse i Hs. Majestæt den franske Keisers Navn. J øvrigt forsikrede han at den strængeste Disciplin skulle blive iagttaget af de franske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Senatet gjorde dette strax bekiendt for det sammenkaldte Borgerskab, og udstædte derpaa et Publicandum, hvori forestilledes. At da den nuværende Tids politiske Forfatning havde foranlediget Stadens Besættelse, men der var intet at frygte for den indvortes Rolighed, saa opfordrede Raadet Borgerne til at vise sig beskedne og omgiengelige mod det fremmede Militaire og derved formindske de Ubehageligheder som ville træffe den Ubetænksomme og Stridige. Saa bleve og enhver alvorlig formanet til at holde sig rolige i deres Huse, da Militair patrouillerne havde Ordre at adsprede ethvert Sammenløb af flere Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Den 20de Novbr. blev udstædt et andet Publicandum, hvori Raadet bekiendtgiør: At det Dagen forhen har erholdt en Skrivelse af den Keiserlige Marschal Mor thier, som efterat have anført de Grunde, der har nødsaget Hs. Keiserlige Majestæt at gribe til Repressalier, mod England, indeholder den befaling, at alle engelske Vahre, som befinde sig i Staden og dens Gebeet, skal tages under Forsegling, saaledes: Jnden 24 Timer efter denne Bekiendtgiørelse, skal alle Banqverer og Kiøbmænd som have Penge eller Vahre under Hænder, der ere fra engelske Manufacturer, de tilhøre Englændere eller andre, indlevere deres skriftlige Declaration til Registraturen, som er indrettet hos Commandanten. For at undersøge disse Declarationers Rigtighed, skal der anstilles Huusundersøgelser, paa det al Underslæb kan blive militairsk straffet. Raadet har paa det indstændigste opfordret Kiøbmand skabet inden 24 Timer at indlevere deres skrivtlige Angivelser til Commandanten Oberst Bazancourt, store Bleichen No. 342, og i disse Angivelser at iagttage den største Nøiagtighed, for derved at undgaae de ubehagelige Følger som ellers ufeilbarligen vil treffe dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
J Henseende til Troppernes Forpleining, er følgende bekiendtgjort: 1) Enhver Soldat erholder til Frokost et Glas fransk Brændeviin og et Stykke Brød. 2) Til Middagsmad, Suppe, et halv Pund Kiød med Grønt til, halvanden Pund Brød og en Flaske Øll. 3) Til Aftensmad, Grønt, et Stykke Flesk eller Kiød, Brød, og en Flaske Øll. Alle som have Soldater i Qvarteer, der ere paa Vagt, maae holde Maden færdig til Afhentelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Fra det Keiserlige Hovedqvarteer i Berlin, er under 12te Novbr. udstædt en befaling, hvori det alvorlig forbydes alle Soldater saavel til Fods som til Hest, naar de ere underveis til den store Armee, at afvige fra den dem skrivtlig foreskrevne Marschhroute. De maae heller ikke lade sig give Levnetsmidler eller andre Fornødenheder end i de dem betegnede Etape Pladser, og selv der maae det skee paa lovmæssig Maade. Enhver som handler herimod, skal overleveres til en Militaircommission, og straffes som Maroder. Dette bliver bekiendtgjort for alle Pladscommandanter fra Rhinen til Armeen, til Bekiendtgiørelse for alle Troppedetaschementer som komme derigiennem. De maae tilkiendegive alle commanderende Officerer og Underofficerer at de skal være ansvarlige for deres Detaschementers Opførsel. Saa maae og Dagsbefalingen af 23de Octbr. bringes dem i Erindring, i Følge hvilken de tilbageblevne Folk kan maae følge Armeen i Detaschementer, og at enhver enkelt Soldat som treffes, arresteres som Marodeur. Dette er den eneste Maade hvorpaa man kan giøre det lille Antal kiendelig, der følge langt efter Armeen og ikke vil indhente den, og ved forhadte og strafbare Excesser giøre sig uværdige til Navnet af fransk Soldat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Den 11te Novbr. indtraf Marschal Soult til Berlin; hans Armeecorps forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Den franske Keiser har overdraget til Fyrst Carl af Jsenburg, at oprette et Jnfanterieregiment af 4 Batailloner, som skal bestaae af Soldater der forhen har staaet i preussisk Tieneste. Saa bliver og alle Officerer, af den preussiske Armee, som ved Capitulation ere komne i fransk Fangenskab, og ønske at træde ud af denne ubehagelige Forfatning, ved at qvittere deres forrige Tieneste og opoffre deres Virksomhed og militaire Talenter i Keiserens Tieneste, tilbuden at anstilles ved dette Regiment i den Rang de før har havt. Samlingspladsen, er i Leipzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
J Opfordringen til Berlins Jndvaanere, om at levere Sengelagner til de franske Hospitaler i Spandau, siges: Næsten alle Familiefædre har paa en hastig og udmærket Maade søgt at afhielpe vor Nød, med at levere de fornødne Skjorter til de franske Hospitaler, og vi takke dem for deres Beredvillighed. Men nu indtræder en større Nød i Henseende til Sengelagner. Vi har opkjøbt alt det dertil brugelige Lærret, som var at erholde men det slaaer neppe til den 6te Deel. Der er altsaa ingen anden Udvei, end at henvende os til Berlins respectable Husmødre med Begiering at de efter Evne vil levere et eller flere, kun ganske ordinaire, men ikke forslidte Sengelagner, til Lazarethanstalterne i Spandau. En stor Deel af de franske Tropper er paa Marschen, til Oderen. Det hedder at Keiseren om en kort Tid vil afgaae til Posen. De franske Fortropper skal alt være i Thorn og Warschau. Prinds Hieronymus er indrykket i Schlesien. Giogau er beleiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Da Posternes Gang er friegiven til Danzig og Breslau, formoder man at begge Stæder er i Franskmændenes eller deres Forbundtes Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Det er overdraget en fransk Præst i Berlin, at undervise Keiserens Pager i det tydske Sprog. De hessiske Troppers Afvædning er nu næsten ganske fuldendt. 3000 Mand beholde deres Gevæhrer og aflægge Troskabsted til Keiseren, de øvrige erholde 2 Maaneders Sage og sendes til deres Hiem. Tøihuset i Cassel leverer Franskmændene 800 metal Kanoner, 100000 Gevæhrer og andet Vaaben og 8000 skiønne Heste, hvoraf de fleste alt ere afsendte til Armeen. Den 13de Novbr. kom mange hossiske Kanoner, Flinter og Munitionsvogne fra Cassel, Ziegenhavn o. s. v. til Frankfurt, for at bringes paa Maynen til Maynz. Siden den 12te November bliver og Kanonerne fra Hanaus Volde, og Krigsforraadet i Arsenalet indskibet og bragt til Maynz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Ligesom Krigsskuepladsen trækker sig bort fra Sachsen, følgelig fra den Bøhmiske Grændse, trækker og den østerrigske Armee fra Bøhmen til det nordlige Mühren, Ovreschlesien og Gallizien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Ved Curhaven og Kysterne deromkring opholder sig for nærværende Tid den engelske Fregat Almable paa 42 Kanoner og 7 Brigs og Cuttere. Capitain Upton, commanderer Fregatten og de øvrige Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
J den Posener Avis læses. Den 4 Nov. indtrade franske Forposter hertil og den 9 Nov. det 3die Korps af den store Armee, som bleve modtagneaf Polakkerne med den meest levende Glæde. Jndvaanerne i Kalisch har overfalden den preussiske Garnison og afvæbnet den. Et stærk fransk Korps er sendt dem til Hielp. Der udbryder en skiøn Dag for den ædle polske Nation; om nogle Maaneder vil den franske Helt, sætte den ind i Kasimir den Stores og Johan Sobleskys Tider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
England. Den 12te Novbr. blev holdt et Cabinetsraad, der varede i 2 Timer, hvortil næsten alle høie Stadsembedsmænd vare nærværende. Der afgaaer for det første ingen Convoi til Tønningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Paa de spanske Flaader i Cadix og Carthagena skal der være indskibet 22000 Mand Tropper der skal være bestemte til Sydamerica. Den franske Flaade i Toulon, søger at forene sig med dem. Admiral Collingwood som krydler for Cadix seer den spanske Flaades Udløb imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
Det franske Linieskib Jmpeteur Ødelæggelse paa den nordamericanske Kyst, blive af den Nordamericanske Regiering anseet som en Fornærmelse mod Neutraliteten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-26
En Beretning fra Tyrkiet over Paris, melder, Paa Hospodarernes Afsættelse over Moldau og Wallachiet, fulgte Portens fornemste Statsbetienteres Afsættelse og det engelskerussiske Parties hele Tilintetgiørelse. Storvifiren, Muftie og Ministeren for de udenlandske Affaires ere afsatte, blot Reiseffendi eller den udenlandske Minister er endnu i sin Plads, som man heller ikke troer varer længe.