Berlingske Tidende, 1831-01-03
Fredesal. hvorefter Bagerne der udi Staden fra 1ste næste Maaned og udtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 1 Qvintin Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod og 1 Qvintin En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal vede 3 Lod 1 Qvintin, En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod 1 Qvintin. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod 1 Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod, Hvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod Qvintin Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lpd. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 15 Lod 2 Qvint Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod 3 Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemtorrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod 2 Qvintin, 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 42 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Pund, Et dito til 28 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 14 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Bagerne til Kroersker i Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed lvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for g selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger un er Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Baserne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa den brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underetning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan verbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, en enne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteurer ingive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Loingere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler, af 23de Juli 1683, S. 18, bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, forover 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. 1 Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning at Neel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te December 1830. under Stadens Segl. C. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad kiøbenhavn; giøre vitterligt: at Hs. Majestæt ved allerhøieste Reskript til os af 15de denne Maaned allernaadigst har befalet : at der paa Staden, Nørre= og Østerbroer skal, ligesom paa Vesterbroe allerede forlængst er forinstaltet, ansættes Vægtere og anbringes Lygter, paa førstnævnte Broe fra Nørreports Barriere til det nærmeste Led ved Assistents=Kirkegaarden, og som af Gaden til Nørre=Alle, og paa Østerbroe fra Østerports Barrier, til Ledet ved den saakaldte Køkkes Mølle, og desforuden i den liden Allee, der løber imellem Blegdamsveien og Østerbroe; og er derhos allernaadigst befalet iagttaget, at der ved Grændserne af det District, hvori Belysning og Vagthold saaledes skal finde Sted, samt det, hvis Beboere efter nedenstaasende Bestemmelser skulle yde et modereret Bidrag til Indretningen, anbringes Lygter saaledes beskafne og saaledes situerede, at de kunne sees saa angt som mueligt i dette sidstmeldte District. Endvidere er allernaadigst bestemt at de aarlige Udgivter, som denne Jndretning vil medføre, blive af ligne under eet med Udgivterne til Vagthold og Belysning i Staden Kiøbenhavn og paa Vesterbroe, saaledes at Kiøbenhavn og samtlige Forstæder i Henseende til Vægter og Lygtevæsenet forenes til een samlet Commune, og at der med Hensyn til Ligningen af den Andeel, der af samtlige forbemeldte Udgivter bliver at repartere paa de udenbyes Boende, forholdes som følger 1) at Ligningen paa de Steder, der ligge udenfor den Strækning, hvor Vagthold og Belysning anbringes, skal skee deels efter Længdemaaler deels efter Bygningernes Værdie, saaledes :at bebyggede Grunde og Gaardspladser efter deres Længdemaaud til Gaden eller Veien ansættes til 1 Portion for hver 40 Alen, Portion for hver 20 Alen og saa fremdeles; samt at ubebyggede Grunde og Havepladser ansættes til det Halve og Vænger til 12 imod bebyggede Grunde, dog at der med Hensyn til saadanne Eiendomme, som til Gaden eller Veien have en Strækning af over 100 Alen, kun beregnes fuld Afgivet af 100 Alens Længde, men af den øvrige Strækning kun det Halve :at der endvidere regnes 1 Portion for hver 5000 Rbd. af Bygninger. nes Værdie, hvorved bliver at iagttage, at i saa Henseende den Værdie lægges til Grund, hvortil Bygningen er taxeret til Assurance, Efterretning, og, forsaavidt Bygningen ei er assureret, bliver derdog uden Bekostning for Eieren, at optage en Taxation over samme hvilken Taxation derefter lægges til Grund for Ligningen. efter de ved Brandforsikkrings=Anordningerne foreskrevne Regler, 2) at ogsaa de Bygninger udenfor Staden, der ligge indenfor en Afstand af 1100 Alen fra de Steder, hvor Vagthold og Belysning anbringes, skulle ansættes til Afgivt, dog at denne alene bestemmes efter Bygningernes, overeensstemmende med de under No. 1 foreskrevne Regler fastsatte Værdie, saaledes at der med Hensyn til de Steder, der ligge indenfor en Afstand af 300 Alen beregnes 1 Portion af hver 5000 Rbd. a forommeldte Værdie, for dem, der ligge mellem 300 og 700 Alen, ommeldte Afstand af 1100 Alen, 1/2 Portion af hver 5000 Rbd., Portion; og for dem, der ligge længere borte, men dog indenfor den 3) at imidlertid Bestemmelsen under No. 2 skal være uden Anvendelse paa de Steder, der vel ligge udenfor bemeldte Distance af 1100 Alen men ei paa Stadens Grund; hvorhos det dog fremdeles skal forblive som hidtil i Henseende til den Forpligtelse, der paahviler nogle i gende Steder til at bidrage til Udgivterne ved Vagtholdet. Nærheden af Vesterbroe, skiøndt paa Kiøbenhavns Amts Grund, lig Da de til Indretningen fornødne Lygter kunne uden Vederlag afgives af dem, der, ved et nyt Slags Lygters Jndførelse her i Staden, ere blevne eller blive overflødige, saa har Hs. Majestæt med Hensyn hertil allernaadigt befalet: at den Sum, der vil medgaae til Anskaffelsen af de paa Nøre de Østerbroe m.v. fornødne Lygtepæle og Lygterme, reparteres alene paa Bo boerne af bemeldte Broer samt paa de tilstødende Grundelere i Forhold til hvad Enhver kommer til at bidrage til de almindelige Udgivter til Belysning og Vagthold. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes fornødne Efterretning Kiøbenhavns Raadstue, den 27de December 1830. under Stadens Segl. (L. S.) Overpræsident, Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Klebenhavn, giøre vitterligt: at der fra det Kongelige danske Cancellie under 21de dennes er bleven os communiceret Hs. Majestæts allernaadigste Resolution af 15de næstforhen, hvorefter Allerhøistsamme har behaget at bifalde: 1) at der, for at bestride de til Holmens Kirkes forestaaende Hovedreparationer fornødne Udgivter, allernaadigst maa paalægges Meuldeder, for en Tid af 6 Aar, fra næste Aars Begyndelse, at ud de et aarligt Bidrag af 1500 Rbd. Sølv til bemeldte Kirke, hvilket Bidrag bliver at fordeele mellem den til Kirken hørende militaire Menighed og det til samme henlagte Sognedistrict indbydes, efter det Forhold, hvori Middelbeløbet af det, som den ved allerhøieste Reskript af 28de November 1815 foreskrevne Askortning i Vedkommendes Gager under det Kongelige Admiralitets Collegium til Offen til Kirkens Geistlighed og Betiente har udgjort i de sidste 5 Aar, staaer til Middelbeløbet af det, som det til Kirken henlagte Sogne districts Præste Degne= og Klokker=Penge have udgjort i samme i Aar, hvorefter den Andeel, som bliver at udrede af bemeldte Sognedistrict, lignes i Forbindelse med Præste Degner og Klokke Pengene af den Commission, som ansætte Vedkommende til denne Afgift, alt under Jagttagelse af de for dens Ansættelse gieldende Regler, hvoraf følger, at alle de, der boe inden Sognedistrictet Grændser, men dog ere fritagne for, at svare Præste Degne og Klokker=Penge til Holmens Kirkes Præster og Kirkebetiente, ogsaa blive frie for at deeltage i den ovenmeldte Ligning, hvorhos end videre de til den Kongelige Staldetat henhørende Personer, der ifølge Reskriptet af 19de Juni 1816 S. 19 skulle overgaae til Hof og Slotsmenigheden, bør være frie. 2) at alle Holmens Sogns Beboere herefter maae erlægge samme Betaling for Jord til Begravelse paa dens Kirkegaard heri Staden, som der ifølge Placaten af 29de October 1760 S. 8 erlægges, naar Liig, begraves i Kirkegaardene ved de øvrige Kirker her i Staden, 3) at den allerhøieste Resolution af 29de Marts 1805 maa forandres det hen, at det bevilges Holmens Kirke, at Beboerne af de til denne Kirke henlagte Gader fra den forrige St. Nicolai Menighed i Fremtiden maae have Valget mellem at lade deres Afdøde begrave enten paa dens Assistents=Kirkegaard, mod Betaling for Jorden det til, eller paa Helliggeistes Kirkes Assistents Kirkegaard. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 27de December 1830. under Stadens Segl. (L. S.)