JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Efter længere Tids Sygdom og 7 Ugers haarde Lidelser, behagede det den alvise og kjerlige Gud at bortkalde til et bedre og herligere Liv Kapitain Mauritz Hansen, i hans Alders 58de Aar. Hviil født, Du Ædle, og nedhed Himlens Kraft og Styrke over din efterladte Forlovede, til at bære sit uerstattelige Tab. Odense den 31 Decbr. 1834. Maren Lohmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Efter 1 1/2 Aars svageligt Helbred, har det under 29 dennes behaget det alvise Forsyn, i en voldsom Blodstyrtning, ved Døden at bortkalde vores kjære Broder, Pastor Nees i Steenløse, i en Alder af 55 Aar, som vi sørgelig maae tilkjendegive nær og fraværende Slægt og Venner, forvisset om, at Alle, som kjendte denne elskede Hedengangnes Værd, som nidkjær Em Sibedsmand, sjelden Ægtefælle, Fader og Ven, med os ømt vil føle hans Savn og ære hans Minde. Odense den 31 Decbr. 1834. Barth. Rees. Jens Neess.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Fraværende Slægtninger og Venner tilmeldes herved sørgeligst, at Jørgen Strøyberg, Sognepræst for Sønderbrøbye Menighed, efter nogle Maaneders Svagelighed og flere Ugers Aftræftelse, indslumrede Søndagen den 21 Decbr. om Aftenen Kl. 7 ved en blid og rolig Død til et nyt og herligere Liv. Han opnaaede en Alder af 68 1/2 Aar, og i næsten 42 Aar var han denne Menigheds Lærer. Tro og nøiagtig i sine Kalds Forretningers Opfyldelse, var han os tillige en god og om Fader; derfor vil hans Minde være os i kjærlig Erindring. Sønderbrobye Præstegaard den 23 Decbr. 1834. paa de nærværende og fraværende. Børns Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
At det behagede det alvise Forsyn den 26 d. M. om Morgenen Kl. 5 ved en blid og rolig Død at bortkalde til et bedre Liv min inderlig kjære og uforglemmelige Kone, Maren Lille lund, fød Rasmussen, i sin Alders 51de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Paa Livets Bane var hun næsten i 50 Aar min hulde og trofaste Ledsagerinde, og i den Tid avlede vi 11 Børn, som Alle leve Kun Tanken om: igjen hisset at forenes med hende, lindrer mig og efterlevende 11 Børn i vores dybe Sorg. Assens den 27 Decbr. 1834. M. N. Lillelund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Førstkommende Fredag den 9 Januar holdes Præste-Ordination i St. Knuds Kirke. Gudstjenesten begynder Kl. 10. Den til personel Kapellan for Føns og Orslev Menigheder beskikkede Cand. theol. M. F. Gleerup prædiker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Theatret i Odense. Søndagen den 4 Januar 1835 opføres: (for første Gang)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Doctor og Apotheker eller Homopath og Allopath, Lystspil i 4 Akter, af Ranpach. Dereffter:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Discipelstreger eller De smaae Vildttyve, komisk Vaudeville i 1 Akt, af Angely. J begge Stykker giver Hr. Poschel Gjæsteroller. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Bekjendtgjørelse. Til forskjellige Tider er her i Jurisdiktionen funden og hertil i Løbet af indeværende Aar indleveret følgende Ting, nemlig: en gammel Tommestok, en dito Læggekniv, et Knippe med 4 Nøgler, en gammel Tobakspung, en lille Træ-Tobakspibe med Sølvbeslag og en Sæk med omtrent 1 1/2 Skp. Salt. Desuden er hos en som mistænkelig anholdt Person, vel Navn Lauritz Christensen, forefunden en lille sølvbeslagen, Tobakspibe, et Sirtses- og et Bomulds=Tørklæde, en gammel Ridepidsk og en Tobakspung, hvilke Ting formodes at være stiaalne. Eierne af disse Sager indkaldes herved til at melde sig paa nedentegnede Politiekammer inden 1 Febr. d. A. Baag Herreds & Assens Politiekammer den 31 Decbr. 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Gundorph. En Student med mange Aars Øvelse i at undervise, ønsker sig en Plads som Huuslærer næstkommende 1 Mai. Portofrie Breve, indsendte til Adressekontoiret med Udskrift: "Til Studiosus B. 7: hvori fornemmeligt Elevernes Antal og Bestemmelse bedes opgivet, skulle snarest muligt blive direkte besvarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
En Seminarist med meget gode Anbefalinger ønsker sig Kondition fra 1 Mai 1835. De Reflecterende ville behage at aflægge billetter paa Adressekontoiret, mærket "Jnformator. de en Undertegnede, der, efter at have forfærdiget Mesterstykke, har nedsat sig her i Byen som Hjul og Karethmager, anbefaler sig herved ærbødigst med alt til Professionen henhørende Arbeide. Da jeg i en Tid af over 20 Aar har arbeidet i Kjøbenhavn, og i de sidste 11 Aar hos Hofvognfabrikant Fife, haaber jeg mit Arbeide vil finde Enhvers Tilfredshed, hvisaarsag jeg anbefaler mig i Vedkommendes Erindring, lovende reel og billig Behandling. Min Bopæl er i Nørregade hos Snedkermester Haugsted, Odense den 2 Januar 1835. R. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Undertegnede Kunst=Dreier H. P. C. Scheel, forhen etableret i Kjøbenhavn, nu bosiddende i S. T. Hr. Hattemagermester Dorchs Huus, Frue Kirkestræde her i Odense, anbefaler sig paa det bedste til sine ærede Medborgere, ved bestandig at være forsynet med et Udvalg af saadanne Kunstarbeider, som egne sig til Presenter, Paraplye- og Parasolarbeide, Piberør og Spadserestokke, kort ethvert til mit Fag hørende Arbeide. Som Jnteressent af herværende Dreierlaug paatager jeg mig desuden alt hos mig bestilt Dreierarbeide, saavelsom og modtager alt Gammelt til Reparation. Ved prompte og reel Behandling og hurtig Expedition haaber jeg at vinde mine Medborgeres Agtelse og Tillid i samme Grad, som jeg har havt den i Kjøbenhavn. Ærbødigst Odense den 2 Januar 1835. H. Scheel, Kunst-Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Undertegnede anviser, hvor en Gartner kan faae Kondition til 1 Mai paa en Herregaard i Fyen, paa gode Vilkaar. Odense den 2 Januar 1835. Rotbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
En stor hvid Han=Hønsehund med bruunt Hoved, brune, Øren og en Plet paa venstre Baglaar hen til Halen, er i disse Dage ankommen til Strandskov pr. Nyborg, hvor Eieren, mod dette Avertissements Betaling, kan afhente samme. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
59 Rbdlr. 1 Mk. Sølv af Umyndiges Midler under Mar gaards Godses Overformynderie ere strax at erholde til Laans, naar Man derom henvender sig til Forvalter, Beck. Margaard den 27 Decbr. 1834.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Nye flamske Sild og feed norsk Sild, krydrede AnB. chiovis paa Glas, Stolter og Eidammer Ost, samt Fjellebroes fortrinlige gode Ævres=Oste, tilligemed alle Sorter nye Urtekramvarer er nylig arriveret og sælges til billigste Priser. Th. Thrane, paa Odense Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
God dansk og islandsk Uld, russiske Svinebørster, lollandske graae Ærter, tørre Bamberger Kirsebær og fiin Bomuld, samt mange andre forskjellige nye og friske Varer bekommes til de billigste Priser hos J. H. C. Wecke, boende lige over for St. Hans Kirke i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
J Egnen imellem Slagelse og Sorøe er en Mølle, nogle Gaarde og Huse at erholde tilkjøbs eller Fæste. Udførligere Oplysning er henlagt til Liebhavernes Eftersyn paa Adressekontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Landeiendomme til Salg. Flere fortrinlige Landeiendomme af forskjellig Størrelse, beliggende i det Slesvigske, ere at erholde tilkjøbs. Liebhavere behage i portofrie Breve at henvende sig til Østerlinnet Rygaard pr. Hadersleb. J. H. Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Onsdagen den 7 Januar 1835, Formiddag Kl. 9, bliver, efter Mægler Browns Reqvisition, afholdt offentlig Auction i hans Bopæl, Gaarden Nr. 405 paa Nørregade, over endeel Løsøre og Varer, hvoriblandt 69 Stkr. Dreiler a 16 Alen, 8 Baller fremmed Humle, cirka 100 Tdr. gode Kartofler, endeel nyt Dækketøi m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Reimuth. Odense den 23 Decbr. 1834. 19de Ger
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Fredagen den 9 Januar førstk. holdes Auction i Baroniet, Brahetrolleborgs Naaleskove over en betydelig Deel Gran= og Fyrretræer, tjenlige til Bielker og Spær, samt endeel slingede Lægter. De Lysthavende ville behageligen forsamles om Formiddagen Kl. 9 ved Kræmmerhuus i Nybygtgaarde. Brahetrolleborg Birks Kontoir, Sallinge den 1 Januar 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Auctions-Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Ved den berammede 3die Auction over Kjøbmand R. Daugstrups Gaard No. 2 her i Byen, Onsdagen den 7 Januar 1835, agtes tillige bortsolgt et derværende næsten nyt og komplet Brændeviinsværk, enten særskilt eller under Et med Gaarden; hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kjerteminde den 31 Decbr. 1834. Thaulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Torsdagen den 8 Januar 1835, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Kohaveskoven under Hellerup Gods afholdt Auction over endeel Eege, Bøge, Avnbøge og Elletræer paa Roden, samt nogen Top. Liebhaverne ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Hellerup den 31 Decbr. 1834. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Fredagen den 9 Januar førstkommende sælges ved offentlig Auction i Raunholts Skove, Maanehesthauge kaldet, endeel paa Roden staaende Bøge og Eege, de sidste tjenlige til Bygnings-Tømmer. Liebhavere møde paa Raunholt Formiddag Kl. 9 1/2. Liselund den 1 Januar 1835. Haastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Onsdagen den 14 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Espe Skole afholdt Auction til Bortsalg af Espe gamle Skolestue, til Nedbrydelse, og derefter samme Dag Licitation over den nye Skolestues Opførelse sammesteds. Konditionerne ere forinden til Eftersyn i Espe Skole. Liebhaverne indbydes. Salling Herredskontoir, Faaborg den 30 Decbr. 1834. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Jndkaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Da Hattemagermester Jens Peter Grøn i Assens har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved, ifølge Forordning 2 Juni 1819, Alle og Enhver, som paa bemeldte Hattemager Grøn maatte have nogen Fordring, med 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, for at anmelde og legitimere deres Krav. Assens Byefogedkontoir den 31 Decbr. 1834. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst i Overretten, ere samtlige Kreditorer og Arvinger i Stervboet efter den udi Gammel Nybye paa Thorseng afdøde Smed og Huusfæster Anders Jørgensen, samt dennes ligeledes afdøde Hustrue, Maren Pedersdatter, og disse Ægtefolks afgangne 2 Døttre, Sophie Andersdatter og Karen Andersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til formig, som konstitueret Skifteforvalter ved Stamgodset Thorseng, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thorseng Birks= og Skifteforvaltningskontoir den 50 Decbr. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst i Overretten, ere samtlige Kreditorer og Arvinger i Stervboet efter den i Troense paa Thorseng afdøde Smed og Huusfæster Hans Andersen og ligeledes afdøde Hustrue, Maren Rasmusdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som konstitueret Skifteforvalter ved Stamgodset, Thorseng, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav i Boet. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Thorseng Birks= og Skifteforvaltningskontoir den 30 Decbr. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-02
Ved Tallotteriets 1229 Trækning i Wandsbeck udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
64 Aargang. Blikts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Løverdagen, 3 Januar 1835. Aaret. Hvor først Besindighedens Ro sig fjerner, Der er Man døde Fixideers Nov, Man seer ei Træerne for lutter Skov, Man knuser Nødderne med Skal og Kjærner. Norges Dæmring af J. S. Welhaven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
Forholdet imellem de to Dele af det forrige Kongerige Nederlandene er endnu ikke afgjort, og den Londonner Konferentses Mæglingsforsøg strandede paa det tydske Forbunds og de nassauiske Agnaters Vægring ved at indvillige i Afstaaelsen af den Belgien foreløbigt overladte Deel af Luxemburg; men den vigtigste Hindring ligger dog nok deri, at Kong Wilhelm ikke ved en endelig Afgjørelse vil betage sig selv Leiligheden til at kunne benytte de for hans Sag gunstige Omstændigheder, som Fremtiden, maatte føre med sig, og maaskee troer han at Tiden nu er kommen; thi det nye Ministerium i Engelland synes ikke blot at love ham Sikkerhed for en engelsk Jndblanding, men ogsaa, ifølge Toryernes bekjendte politiske Grundsætninger, at ville bestræbe sig for at afholde Frankerig fra en saadan. Hvad Belgien angaaer, da kunde Stridighederne med den tydske Garnison i Fæstningen Luxemburg i Begyndelsen af Aaret let have ført til et Brud med det tydske Forbund, hvis ikke den belgiske Regjerings Fasthed, Frankerigs Mægling og Forbundsdagens Maadehold havde fjernet Faren. Den indre Rolighed forstyrredes ved Volds scenerne i Brussel i April, hvortil det oraniske Parties udæskende Adfærd gav Anledning. Jøvrigt stræber Belgien at udvide sine Handelsforbindelser, især med Tydskland, ved at forbedre Kommunicationsmidlerne og nedsætte Afgifterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
J nogle Egne af Sverrig og Norge har Cholera raset. Rigsstændernes Jndkaldelse i det første Rige har givet Anledning til langvarige Debatter, ja Uovereensstemmelsen, imellem dem og Statsregjeringen er endog gaaet saa vidt, at Stændernes Konstitutions-Kommittee har sat det hele Statsraad under Tiltale. Jøvrigt har Ønsket om en Forandring i Repræsentationen og Ophævelse af den hidtil gjeldende Adskillelse i de fire Stænder yttret sig lydeligt. Det sørgelige Udfald af Processen imod Kapitain Lindeberg, tog en uventet lykkelig Vending, idet den gav Regjeringen Anledning til at udstede en almindelig Amnestie for alle politiske Forbrydelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
Om Ruslands Jndre have Efterretningerne været heel magre, og naar Man minder og Branden i Tula, Jnd vielsen af det herlige Mindemærke for Keiser Alexander, og Misvært i enkelte Egne, har Man omtrent nævnet Alt, hvad der er bleven det store Publikum bekjendt. Regjeringens udvortes Politik har fornemmelig dreiet sig om dens tvetydige Stilling til det tyrkiske Rige, til Engelland og Frankerig; men paa Opgjørelsen af disse Staters Mellemværende, beroer hele Europas og en stor Deel af Asiens Fremtid. Den i forrige Aar sluttede Traktat imellem Keiseren og Sultanen er endnu stedse Tvistens Æble, og var den det ikke, vilde der alligevel være Anledninger nok til Stridigheder, der ikke have deres sande Grund i en enkelt tvistig Punkt, men i modsatte Regjerings-Grundsætninger og uforenelige Jnteresser. Fyrstendommernes Rømning, og, dersom Efterretningen bekræfter sig, det Forlig, Rusland har mæglet imellem Mahmud og hans mægtige ægyptiske Vasal, giver dog Engelland ingen Anledning til at paastaae, at det russiske Hof ikke mener det ærligt med den Beskyttelse, det har lovet Porten, og om det end herved stræber at sætte sig i Stand til at sikkre sig sin Andeel i Arven efter dette Rige, saa er dog dette ikkun en ganske naturlig Politik; thi det osmanniske Riges Opløsning kan dog ikke udeblive ret længe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-03
J den nuværende Sultans Tid ere, foruden det, Rusland, har taget baade i Europa og Asien, Servien, Moldau og Wallachiet, Grækenland, Ægygten og Syrien løsnede eller have løsrevet sig fra Hovedmassen, og endskjøndt det Øvrige endnu var fuldkomment stort nok til at danne et Rige, der kunde forsvare sin Uafhængighed imod alle sine Naboer, saa behøves dog neppe engang fremmede Magters Jndblanding for at gjøre Ende paa en Stat, der nu snart i tre Aarhundreder bestandig har lidt af Tæring, og hvor der daglig forefalde Begivenheder, der røbe en ulægelig Svækkelse af dens Livskraft. Forholdet imellem Sultanen og Mehemed Alt har været meget spændt. Mahmud har viist Lyst nok til at drage Sværdet; dog er det blevet i Skeden, og Jbrahim har faaet Tid til at dæmpe Oprøret i Syrien og udvide sig imod Mesopotamien, imedens den gamle Vicekonge, der endnu stedse bliver ved sit despotiske Agerdyrknings- og Handels=Monopol, men ogsaa tildeels anvender de udpressede Midler til store og nyttige Anlæg, har kuet Candien og kjæmpet med afvexlende Lykke om Herredømmeti Arabien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
64 Aargang. Ne 4. Fyens pastikts Kongelig allene privilegerede. Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 5 Januar 1835. Jndhold. Almindelig Politik. Spanien (Fortsatte Fægtninger i Navarra. Minas Proklamation. Llanders Virksomhed. Civillisten bevilget for Dronningerne). Frankerig (Talleyrands Helbredelse. Sebastiani udnævnt til Gesandt i London). Stor¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
brittannien. Blandinger. Almindelig Politik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
Spanien. Af nogle Efterretninger angaaende den Fægtning, som har fundet Sted den 15 Decbr. imellem Cordova og Oraa paa den ene Side og samalacarregui paa den anden, seer Man, at den vel har været blodig for begge Parter, men dog ikke, som Man efter den første Beretning (S. 6) maatte befrygte, især uheldig for Christinerne. Det Paalideligste angaaende denne Affaire synes at være, at Man sloges i syv Timer, indtil Natten gjorde en Ende paa Kampen, hvorpaa begge Parter tilskreve sig Seiren. Blodig maa Dagen have været; thi omtrent 1000 Mand, skulle være efterladte paa Valpladsen. J sin Beretning kalder Jumalacarregui Udfaldet af dette Slag, en fuldstændig Seier, ved hvilken Leilighed Fienden havde mistet 2000 Mand. Han fortæller desuden, at Cordava havde ved den frembrydende Nat maattet trække sig tilbage, efterat han paa de yderste Punkter af sin Stilling havde antændt Vagtild, for at det skulde lade, som han havde kamperet paa Valpladsen. Cordova melder derimod, at dumalacarreguis Tropper havde skjendigen maattet flygte i den største Uorden, hvorpaa General Oraa havde bivouakeret Øster. i Rebellernes Positioner. "Jeg kjender endnu ikke (den 16de) Oraas Tab - hedder det i hans til Madrid indsendte Rapport; - mit udgjør omtrent 100 Mand. Jeg sætter mig i Marsch for at forene mig med Oraa, og derpaa at fortsætte Fiendens Forfølgelse. Rebellerne ere demoraliserede, kun halv beklædte, givne til Priis for Utilfredshed, og Forvirring. Jeg har besluttet med al mulig Udholdenhed og Haarnakkenhed at følge dem. Prætendenten havde den 15de med meget lidet Mandskab overnattet i en Landsbye en Miil fra Salvatierra." Var det end saaledes endnu ikke lykket Cordova, at høste Frugten af de den 12de tilkjæmpede Fordele, tyder dog denne fortsatte Kamp paa en ivrig Bestræbelse derefter, og den synes virkeligen at være en Forløber for hurtigt følgende vigtige Begivenheder paa Krigsskuepladsen, der torde medføre et afgjørende Resultat; thi efter en Meddelelse i en Bordeauxer Tidende ere 2000 Md., friske Tropper, under Minas personlige Anførsel, den paafølgende Nat og i Løbet af den 17de stødte til Cordovas og Oraas Divisioner. Tillige har Garnisonen i Vittoria sat sig i Bevægelse til samme Punkt - Borundadalen ; ogsaa ventedes General Manso med 3000 Md. til Kamppladsen, hvor Fægtningen vedvarede den 17de, og Man ventede, at Sumalacarreguivilde, uagtet hans stærke Stilling, blive totalt slagen. J det Væsentligste overeensstemmende hermed, melder et Brev fra Bayonne af 22de, at Mina var den 17de brudt op med hele Garnisonen i Pampelona, for at ile sine fægtende Undergeneraler til Hjelp. Paa den anden Side skulde Don Carlos personlig befinde sig ved Zumalacarreguis Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
Foruden Vittorias Garnison og General Manso ventedes ogsaa Jaureguy til Kamppladsen. Efter samme Brev skulde General Oraa i Træfningen den 15de være bleven saaret, og hans Søn dræbt. - Alle disse Forberedelser berettige vel til, at Man med spændt Forventning imødeseer nyere Beretninger fra Navarra. Før Mina brød og fra Pampelona udstedte han den 16de en Proklamation til sine Soldater og til Navarras Beboere. Hine yder han den største Roes for deres i Fægtningerne den 12te ved Solrada og Unzue (Carascal) udviste Mod og Tapperhed, og opfordrer dem til, i samme Aand at fortsætte en Kamp, der er begyndt under saa gunstige Forvarsler. Derpaa henvender han sig saaledes til Disse: "Og J Navarresere? J have ikke agtet paa mine Advarsler, og allerede see J mine Trusler gaae i Opfyldelse. J det mindste 1500 Rebeller ere paa een og samme Dag faldne paa Sletterne ved Solraada og Unzue, og en lignende Skjebne. venter alle dem, som ikke ville aflade fra deres forbryderske Handlemaade. Ulykkelige, hvad vente J af den Tyran, som for sit Stivsind og sin Ærgjerrighed opoffrer Eders Fædre, Eders Brødre, Eders Børn, Eders Eiendomme, Mine tappre Soldater ville vide at bringe det til en Ende med Zumalacarrequi. Slutter Eder ikke til hans Skjebne, Forlader ham og forener Eder omkring Eders Vicekonge, Eders Landsmand, Eders Broder; jeg vil redde Eder, beskytte Eder, give Eder Freden. Mit Æresord sætter jeg Eder i Pant, J vide, jeg gav det aldrig forgiæves. Derom afgive Sletterne ved Solrada og Unzue nye Vidnesbyrd. Jeg havde svoret Rebellerne en Udryddelseskrig, Sædebes 1500 af dem ere tilintetgjorte paa een Dag. Eders er Skylden, dersom en lignende Skjebne naaer Eder!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
Til Held for Minas Sag udvikler ogsaa den nye Krigsminister Llauder i sit Departement den største Virksomhed. Det skal være hans Plan, fuldstændigen at organisere Hæren, hvortil han af Regentinden skal have erholdt ubetinget Fuldmagt. Hs. Majestæt kjører dagligen i en aaben Kalesche med den lille Dronning igjennem Hovedstadens Gader, og modtages stedse med Glædesyttringer af Folket. Civillisten for begge Dronningerne er nu af ProkuradoresKammeret med stor Stemmefleerhed bestemt til 28 Millioner Realer for Jsabella, og 12 for Regentinden. Jnfanten Francisco de Paula tilstodes 3 1/2 Mill., hvorhos Kammeret beklagede, at Landets Finantser ikke tillode, at bevilge en saa varm Tilhænger af frisindede Jnstitutioner Mere. Andragendet angaaende Prinds Sebastians Appanage blev levende bestridt af Oppositionen; men blev dog tilsidst, efter nogle af Førsteministeren meddeelte Oplysninger om ham, bevilget med en Deel Afkortelse. Derimod forkastedes det ganske, at give Prinds Maximilian af Sachsens Gemalinde Appanage. Man gik derpaa over til Udgivtsoverslaget for de udenlandske Anliggender, som var nedsat fra 12 Millioner, som ifjor forlangtes, til 8. Debatterne begyndte med Angreb imod de store Gager for Gesandterne ved de fremmede Hoffer, især ved saadanne, som vægre sig ved at erkjende Dronningen, hvorom Hr. Arguelles yttrede, at det var høist oprørende at see, hvorledes Man søgte at tiltigge sig denne Erkjendelse. Hertil bemærkede Førsteministeren, at Man maatte kjende ham og hans Kolleger slet, dersom Man troede dem istand til at tigge om en Formalitet, som Jsabellas Trone ikke trænger til. En Yttring af ham i Kammeret Dagen forud havde nær havt en Duel til Følge imellem ham og Grev de la Navas; men Denne lod sig stille tilfreds ved en i Kammeret afgiven Erklæring af Hr. Martine; de la Rosa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-01-05
Frankerig.