JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-09-18
Foruden de i Nr. 35 og 36 anførte Andragender, vare fremdeles indleverede i Forsamlingen Andragender om almindelig Værnepligt fra endeel Beboere i Bjerre Hatting Herreder, fra 833 Beboere paa Falster og fra 928 Beboere i Præst og Sors Amter. Andragender om Fæstes Overgang til Selveiendom fra endeel Beboere i Bjerre=Hatting Herreder, fra 769 Beboere paa Falster, og fra 1009 Beboere i Præst og Sorø Amter. Andragender og lige Beskatning af frit og ufrit Hartkorn fra 782 Beboere paa Falster, og fra 945 Beboere i Præst og Sors Amter. Andragender omTiendevæsenet fra endeel Beboere i Bjerre-Hatting Herreder, fra 790 Beboere paa Falster og fra 821 Beboere i Præst og Sors Amter. (Fortsættes). Fæstebondens Uafhængighed.
Almuevennen, 1844-09-18
Det er i den jydske Stænderforsamling sagt, at den Fæstebonde der er fri for Hoverie, er ikke meere afhængig af Godseierne end enhver anden Contrahent af sin Medcontrahent. Denne Mening kan Fæstebonden eller enhver Den, som kjender Forholdene, ikke deele. Bonden kan ligesaalidet som de andre Stænder leve og virke alene for Tilfredsstillelsen af Øieblikkets Tarv han maa tænke paa sin og Kones Underholdning naar Alder eller anden Svaghed hindrer ham i længer at finde Udkomme eller at kunne præstere kongelige og herskabelige Afgifter ved og af sin Gaard; da han meget ofte har laant og maa forrente den Capital han har betalt i Fæste, og som i Forening med de Skatter, Landgilde, Communeafgifter han tillige med Bekostninger paa sine Børns Opdragelse har aarlig at udrede, bar gjort ham det umuligt at oplægge Noget, har han hidtil havt den Trøst, naar denne Periode indtraf, at kunne betinge sig af Tiltræderen af den Gaard han har aftraadt, aarlig Underholdning til Livets Ophold, men Godseierne kan forbyde, og virkelig hist og her forbyder saadant; tillades det den Aftrædende at indfinde sig og bespises ved den nye Fæsters Bord, maae saadant ikke ansees som en Ret, men som en Naade. Naar det maae være hans naturlige Ønske at kunne efterlade sine Børn eller et af samme den Gaard, hvori han har opdraget dem, da tage vel nogle Eiere Hensyn til dette Ønske, men andre holde ogsaa Fæste-Auctioner og Børnene, som han maatte vente at ville yde ham Bistand, paa hans gamle Dage, men forsaavidt de ikke see sig istand til at tilveiebringe Midler der kan sikkre dem det høieste Bud, og ofte i en Alder hvori de eller nogle af dem endnu behøve Underholdning og Pleie, vandre fra Huus og Hjem. Da saaledes Bonden ikke kan undlade at tænke paa, hvorledes og hvorfra Livets Ophold skal komme naar Alder og Svaghed gjør det umulig at erhverve samme, da hans naturlige Ønske maa være at hans tilfæstede Gaard maae gaae over paa hans Børn, men det staaer gandske i Eierens Magt at nægte ham Aftægt og lade Børnene blive udjaget af Stæderne, saa følger heraf at hans Uafhængighed af Eieren er omtrent den samme hvad enten Hoveriet er ophørt eller ikke Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund. Adresse fra Horsens til Stænderforsamlingen i Viborg.
Almuevennen, 1844-09-18
Den høitærede Stænderforsamling for Nørre-Jylland, bar, i en Adresse til Hs. Maj. Kongen, med aaben Frimodighed udtalt den Stemning der hersker, de Anskuelser der have dannet sig om forskjellige RegjeringsForanstaltninger, og de Ønsker om fremadskridende Forandringer i det Bestaaende, der røre sig i Folket Skjøndt de ærede Deputerede der have talt og stemt for denne Adresse vistnok ikke behøve nogen positiv Tilkjendegivelse om at det De saaledes have frembragt for Thronen, ikke alene er Deres egen individuelle Mening, men tillige et tro Afpræg af den Stemning der er den fremherskende blandt den oplyste og selvtænkende Deel af Folket; og skjøndt vi meget vel vide at Folkets Repræsentanter ville søge og finde Deres bedste Løn og kraftigste Støte i egen Bevidsthed om at have handlet efter moden Overbeviisning, saa have vidog følt os kaldede til at give de høitærede Deputerede et Vidnesbyrd om at man her fuldkomment deler Deres Anskuelser med Hensyn til det der er udtalt i Adresse sagen, saavelsom til at nedbede Himlens Velsignelse over Deres Virksomhed, saa at det ved dens Bistand maa lykkes Dem at fuldføre Deres vigtige Gierning til Held og Hæder for vort elskede Fødeland og til sand Tilfredsstillelse for Dem selv. 112 Underskrifter.
Almuevennen, 1844-09-18
Kjøbenhavns Amts LandcommunalForening.
Almuevennen, 1844-09-18
Torsdagen den 26de September, Eftermiddag Kl. 3, afholder Foreningen et Møde i Ballerup. Trykte Fortegnelser over hvad den Dag vil blive forhandlet kunne afhentes 8te Dage forinden paa de sædvanlige Steder. Thalbitzer. p. t. Formand. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i HelsingørMila i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præsto og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1844-09-25
Nr. 4346. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-09-25
Onsdagen den 25. September 1844. Onsdagen den 25. September 1844. Stænderne i Viborg. 10. Om almindelig Værnepligt. (Fortsat.) Oberst Brock tog saaledes tilorde: "Det er indlysende og maa anerkjendes af Enhver, som tænker over Vedligeholdelsen af Landets Selvstændighed, at den staaende Armee ikke kan være tilstrækkelig hertil, men det maa paa den anden Side ogsaa erkjendes, at det, selv hvis der havdes Midler til at holde en stor staaende Armee, ikke vilde være rigtigt at drage flere Hænder, end nødvendigt, bort fra anden nyttig Beskjæftigelse. En staaende Armee maa nødvendigen haves til at besætte Fæstningerne og til at møde i paakommende Tilfælde og jeg troer ikke, at den for Danmarks Vedkommende kan indskrænkes til en mindre Styrke end den nu har, At see en Opfordring til at formindske Armeen, seer synderligt ud paa en Tid, da der netop er al Anledning til at vedligeholde en nogenlunde Styrke, idet vi ganske nylig have seet 12 fremmede Linieskibe liggende i Sundet. Enhver fornuftig Mand holder sig dog beredt paa hvad der kan møde; men hvis der i et saadant Tilfælde, som det nævnte, ikke havdes, om fornødent gjordes, tilstrækkelig Garnison i Kjøbenhavn og Kronborg, men Tropper først skulde trækkes ind, vilde Tiden gaae tabt, og i ethvert Tilfælde vilde derved vækkes Opsigt. Den Forberedelse, som Danmark havde 1716, blev til stor Gavn. Men skjøndt saaledes en tilstrækkelig staaende Armee er nødvendig, vilde den dog naar Landet overfaldtes af en stærkere Fjende, ikke være istand til at forsvare det. Retop for et lille Land som Danmark, og med Hensyn til dets Beliggenhed, er det paatrængende nødvendigt, af al Magt saavidt muligt, at holde Fjenden borte fra at overskride Grændsen, thi ved at trænge ind i Landet og gaae videre og videre frem, berøver Fjenden os vore Underholdningsmidler.
Almuevennen, 1844-09-25
Det synes da at være en uvægerlig Pligt for hver vaabendygtig Mand, uden Undtagelse, i dette Tilfælde at træde frem til Fædrelandets Forsvar. Han var enig med Comiteens Majoritet om at der maatte gives ny Reglementer og Straffelove for Armeen, da de gjældende ikke passe sig for Mænd af Nutiden, og om Nødvendigheden af en staaende Armee, hvorimod han samstemmede med Minoriteten om, at et nyt Lovudkast maa forelægges den næste Stænderforsamling. Om Minoritetens Votum yttrer han sig derpaa saaledes: Hvad Recruteringsmaaden angaaer, da vil det Hele meget let indrettes, naar min Hovedanskuelse i denne Henseende følges. Det er nemlig min Mening, at Landbostanden, med Hensyn til sine daglige Sysler, sin physiske Kraft og sin tilkommende Fremtid, er i en saadan Stilling, at det ikke kan være hinderligt for den at gjøre et eller to Aars Garnisonstjeneste. Jeg beder den ærede Landbostand ikke at tage Anstød herover, men jeg troer ikke, at en saadan Tjeneste vil være nogen stor Byrde for den. Jeg kjender ogsaa mange Bønder, som aldrig have fortrudt, at de have gjort Tjeneste i Armeen, og selv rigere Gaardmænd have ikke villet frikjøbe deres Sønner for at tjene i Hæren, Muligt kan og Garnisonstroppernes Styrke noget forringes, men, saaledes som Minoriteten har meent, at nedsætte den til 5000 Mand, lader sig umuligt gjøre, ikke engang til 6 eller 7000 Mand, som Majoriteten har foreslaaet, vil den kunne formindskes. Maaskee vil der kunne skee nogle enkelte Permitteringer paa længere Tid, og muligt ville ogsaa Cavalleriets Ovelser kunne indskrænkes ligesom ogsaa maaskee, som tilforn, dets Heste ville kunne sættes nogen Tid paa Græs, hvorved Bekostning vilde spares. Enhver vaabenfør Mand skulde med det 22de Aar udskrives paa Sessionerne til Linien, men saaledes, at de fortiden bestemte Undtagelser vedbleve Kjærnen af Armeen vil altid Bonden blive, thi han er kraftig og modig. Strax naar alt 22aarigt Mandskab var udskrevet, skulde det indøves i Exercits i Landets 8 Sessionsdistricter, og jeg antager, at der ikke hertil vilde behøves meere end en 4 Ugers Tid. Alt Mandskabet skulde, uden Hensyn til Stand, exercere imellem hinanden, ligesom det allerede nu er Tilfældet, at Officeren maa gaae Exerceerskolen igjennem ved Siden af den Menige. De, som vare finere vante, maatte selv sørge for Telte eller Barakker, hvis de ønskede at have saadanne for sig selv. Naar Mandskabet havde gjennemgaaet Exercitsen, skulde det Mandskab, som var tjenestepligtigt til Linien, afgaae til dets Bestemmelse eller betydes derom, og det øvrige Mandskab skulde, med Attest om at være udøvet, gaae tilbage til de respective Districter. Det næste Aar skulde atter det Mandskab, der stod for Tour til Udskrivning, indexerceres, og der vilde da saaledes successive efterhaanden som det ene Aar gik efter det andet dannes i Districterne Compagnier og Batailloner under egne Anførere. For det Mandskab, som engang var indøvet, vil senere vel en 8 Dages Exercits om Aaret være tilstrækkelig.
Almuevennen, 1844-09-25
At det Mandskab, som var fri for Garnisonstjeneste, maatte, som Minoriteten har formeent exercere paa egen Bekostning og ligeledes mundere sig selv, finder jeg ganske rimeligt. Officererne for dette Mandskab kunde deels vælges af det selv, deels udnævnes af Kongen. Organiseres da en almindelig Væbning, saaledes som jeg nu har foreslaaet, vilde der altid være en Milits parat til, naar Krig udbrød, at træde sammen, og deels rykke ud, for at understøtte den staaende Armee, imod Fjenden, deels blive tilbage i Districterne til Forsvar for disse. At der ved det hele Væbningsvæsen, skal lægges saamegen Vægt paa Penge, som Lovudkastet gjor, kan jeg ikke unde, thi det er i sig tungt nok, at den Rige skal kunne skaffe sig saamange Fordele, som den Fattige maa undvære, og jeg kan derfor heller ikke billige Minoritetens Forslag om, at den fattigere Deel skulde udtages til Garnisonstropper. Formuen bør i denne Henseende kun forsaavidt komme i Betragtning, som der kan gives den Rigere Leilighed til at blive fri for Garnisonstjenesteen, ved at stille en Stedfortræder; men al saadan Stilling bør skee mellem Mand og Mand, uden at Regjeringen blander sig deri.
Almuevennen, 1844-09-25
Cancelliraad Jngerslev: Den ærede Taler overseer, at der er stor Forskiel paa at erholde saadanne Tjenester, hvortil Opholdet paa slige Jnstituter giver Adgang, og de bedste Tjenester som Kudsk, Tjener, Arbeidskarl m.v.
Almuevennen, 1844-09-25
(Af "Fædrelandet.)
Almuevennen, 1844-09-25
rederiksborg Amtstidende indeholder følgende Artikel: "Med den mørke Tid lader det til, at Mørkets Gierninger atter ville begynde her i Egnen. Natten mellem den 8de og 9de d. M. er et eenligt liggende Huus i Sigerslevøster blevet overfaldet af en Bande af 4 Personer, Manden ved Mishandling sat ud af Stand, til Forsvar, hans Penge og nogle andre Effecter røvede og hans Huus stukket i Brand. Kun dette sidste mislykkedes for Røverne, der, saavidt vi vide, hidtil ikke ere opdagede. Kort iforveien blev en Voldtægtsforbrydelse begaaet paa Landeveien ei langt herfra under Omstændigheder, der maae vække den høieste Afsky. Saaledes gaaer det nu, men hvorledes vil det gaae til Vinter, – Man har idag sendt os en Anmodning om i vort Blad at opmuntre Sogneforstanderskaberne til at gribe Forholdsregler, navnlig til Betryggelse for Udflytterstederne. Vi efterkomme herved denne Anmodning. Noget maae Forstanderskaberne foreløbig kunne gjøre, og det bør de gjøre. Det fordrer Borgersikkerhed og Menneskelighed, og Midler dertil ville de ikke kunne savne. Men vi indrømme, at der maa meget mere til for at skaffe Fred. Skulle vi erindre om, at der ere Aar, hvori Høiesteret har fra hele Sjællands Stift Kjøbenhavn og Bornholm undtagne) behandlet 62 criminelle Sager, hvoraf Frederiksborg Amt ene har afgivet 26."
Almuevennen, 1844-09-25
Som et Sidestykke til denne hjerteskærende Klageover Eiendomsusikkerheden paa Landet i det nordlige Sjælland, aftrykke vi følgende mærkelige Document, som alt i længere Tid har været i vore Hænder; Circulaire.
Almuevennen, 1844-09-25
Jeg beder den ærede Redaction at forunde disse Linier Plads i Kjøbenhavnsposten, og bevidner den og de øvrige Blade, som have taget sig af min Sag, min uskrømtede Tak for det Bidrag, de have ydet til den for mig i oeconomisk Henseende taalelige Afgjørelse. Vester=Kippinge paa Falster den 12te Sept. 1844. Ærbødigst Peder Rasmussen Lollænder.
Almuevennen, 1844-09-25
Politiske Nyheder og Efterretninger. Den kgl. Lands Over- samt Hof- og Stads=Ret indmeldte til Cancelliet, at de tvende Sager mod "Fædrelandets" Redacteur, som Collegiet havde befalet Retten at fratage de beskikkede Actorer, paa Grund af deres Præcedure, vare optagne til Doms. Collegiet forlangte derpaa at Retten skulde reassumere dem, det er, begynde dem forfra paany; Retten udmeldte da som nye Actorer Prokuratorerne Delbanco og Ring, og lod disse ny Actorer begjære Sagerne reassumerede. Den tiltalte Redacteurs Sagfører nedlagde Protest herimod og forlangte Rettens Kiendelse herfor, men denne nægtedes af Retten. Den ene af de nye Actorer var imidlertid ligesaa nær som den første, thi han maatte udbede sig en nærmere Jnstrux af Cancelliet. - Den Stænderdeputerede Komd. Müller fra Ribe har for en Tid siden pludselig forladt Forsamlingen i Viborg, og er reist hjem, fordi han troede sig forurettet af Forsamlingen. Ved hans Hjemkomst sammenkaldte han Byens Bælgere og Jndvaanerne paa Raadhuset, og meddeelte dem en Fremstilling af det Passerede, hvilken vakte megen Forbauselse og Harme. Det Passerede skal bestaae i en Discussion om et Foredrag som Hr. M. vilde have tilført Protocollen, var ligelydende med det han virkelig havde holdt, hvoraf Resultatet blev, at Forsamling en lod Hr. Müllers Foredrag tilligemed Debatten derom udelukke af Protocollen, eller idetmindste af Stændertidenden. Foruden de meddeelte Adresser til de jydske Stænder er der ogsaa indsendt saadanne fra Ribe og fra Rudkjøbing. 380 Bønder fra 7 Sogne i Veile Amt have indsendt en Takadresse til Lydersen, Kirk, o. fl. som have talt deres Sag.
Almuevennen, 1844-09-25
Fædrelandet for den 29de August er undertrykt af Cancelliet. "Corfaren" for den 6te d. M. er beslaglagt, og Sag anlagt mod Redacteuren. – J en Sag mod "Corfarens" Redacteur for en i Nr. 199 indrykket Artikel med Overskrift "Folket, blev han at Hof= og Stads=Retten den 10de dennes frifundet, og det Offentlige paalagt Omkostningerne.
Almuevennen, 1844-09-25
Samme Dag frifandtes ogsaa Fædrelandets Redacteur for Tiltale angaaende en Artikel med Overskrift Nytaarsmorgen, imod at betale Actionens Omkostninger. – Jfølge Valg af de lollandske Sædegaardseiere vil Kammerherre Grev Knuth til Knuthenborg erholde Sæde i den forestaaende Stænderforsamling. Dette Valg skal være glædeligt for den folkelige Sag, da Greven, der besidder en høihjertet og ædel Characteer, en stor praktisk Dygtighed og statsmandsmæssig Dannelse, tillige skal være høit ophøiet over sine Standsfællers almindelige aristoratiske og conservative Grundsætninger.
Almuevennen, 1844-09-25
Landcommunalforeningen i Holbeks Amt. afholder sit Efteraars Møde Fredagen den 25de Octbr. Kl. 10 Formiddag hos Gjæstgiver Anthon i Holbek. Forslag, som der ønskes behandlede, bedes 14 Dage forinden indsendte til Formanden. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund. Fra Undertegnedes Mark er borttaget eller bortkommet en sortebruun (mørkebruun) 4 Aars Hest Natten imellem den 9de og 10de September 1844. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur. Skippinge ved Præstøe den 10de Septbr. 1844. Peder Olsen. Gaardmand.
Almuevennen, 1844-09-25
Kjøbenhavns Amts LandcommunalForening.
Almuevennen, 1844-09-25
Torsdagen den 26de September Eftermiddag Kl. 3, afholder Foreningen et Møde i Ballerup. Trykte Fortegnelser over hvad den Dag vil blive forhandlet kunne afhentes 8te Dage forinden paa de sædvanlige Steder. Thalbitzer. p. t. Formand.
Almuevennen, 1844-09-25
Rettelse til Nr. 44. Paa sjette Spalte skulde de 14 sidste Linier ved et Skilletegn have været afsondrede fra de øvrige, da de ikke henhøre til Værnepligtssagen, hvilket bedes bemærket.
Almuevennen, 1844-09-25
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 21de Septbr. Hvede, pr. Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Rug, . . . . . . . Byg, 2radet, . . . . 3 – 1 Fradet, . . . . Havre, . . . . . . Ærter, gule graae. Kartofler, . . . . . Smør . . . . Fdg. 13 – 1 – 8 - 4 - 1 - 8 -. . . pr. Pd. - - 1 - Flesk, røget, pr. Pd. 2 - 2 - 8 - 2 grønsaltet, Æg, pr. Snees - - 1 – 7 - - 1 - 10 - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – 4 – 3 – 4 - Tørv. . . . . . ditto 3 – 3 – 4 – - - 5 - Talg, . . . . pr. Lpd. - - - - - - - - Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Mile i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Gammelmønt Nr. 148, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. J. C. Lund.
Almuevennen, 1844-10-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 52. Følgeblad til "Almuevennen, Nr. 18, 1844. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-10-01
Kjøbenhavns Amtsraads Forhandlinger (Fortsat.) Comiteen var efter dens omhyggelige Overveielse af Sagen, i det Hele kommen med Enstemmighed til det Resultat, at den vilde indstille til Raadet, at svare Rentekamret i Overensstemmelse med et Udkast dertil, som den fremlagde og hvilket lyder saaledes: I Anledning af en Besværing fra nogle Frederiksbergske Gaardeiere over den saakaldte Smallegades maadelige Tilstand, har det høie Kollegium under 28de October sidstleden meddeelt Stedets Amtmand, Kammerherre, Stiftamtmand Greve af Knuth, høisammes Anskuelser og nærværende Amtsraads Jndstilling til Kammeret af 8de Marts d. A. betræffende Spørgsmaalet om hvilke af Amtets Veie der fremtidigen skulde være at behandle som mindre Landeveie.
Almuevennen, 1844-10-01
Efter samtlige de forhaanden værende Omstændigheder og efterat Raadet i det ovenfor Udviklede formentligt utvetydigt har udtalt, hvor aldeles ogsaa det i og for sig maa finde det ønskeligt, at samtlige de meere befarede Veie i Amtet blot paa Grund af denne deres Befærdsling snarest muligt og i det Forhold, som Fondets Kræfter og deres relative Vigtighed tillade eller fordre det, erklæres for mindre Landeveie, forekommer det os imidlertid ogsaa, at det vel maatte kunne vente det høie Collegiums Billigelse, at de ovenberørte Forst- Jagt- eller Lystveie i nordre Birk, ligesom de allerede concederede fem ovenfor nævnte Vei strækninger i alt Fald indtil Videre eller foreløbigt udgik af de mindre Landeveies Tal, og, forsaavidt eller hvor de dertil qvalificerede sig, overgik til Biveienes Classe og vedkommende Communers directe Vedligeholdelse. Allerede nu formener Forstvæsenet belæssede Vogne at befare store Skrækninger af disse Veie. At denne hele Jagt eller Lystveistrækning ikke efter den bestaaende Lovgivning kan komme under Kategorien af de mindre Landeveie, og altsaa ikke lovmedholdeligt kan paabyrdes Amtets Repartitionsfond, er ikke undgaaet det høie Collegium. At dens Befærdsling i Reglen kun finder Sted i Sommermaanederne og ved Lystfarende, har det høie Collegium ligeledes erkjendt. Men under disse Omstændigheder og paa en Tid, da Amtets vigtigste og uundværligste Product- og Communicationsveie i saa høi Grad gjøre Krav paa det allerede uden dette saa godt som sprængte Repartitionsfond, vilde det visseligt med Grund vække, stor Misnøie hos den overveiende Flerhed af Amtets Skatteydere, om selve Bestyrelsen yderligere svækkede Fondets Kraft og opholdt de virkelig paatrængende Veiforbedringer til Gunst for en Vei, hvis nærmeste Benyttelse kun fjernt interesserer Amtets Beboere, og hvis Charakter notorisk er en saadan, at det fra alle Sider indrømmes, at denne Gunst mod den eller dens Classification blandt de mindre Landeveie ikke kan finde Sted uden ved at gjøre Brud paa den gjældende Lovgivnings Forstrifter, desangaaende. At netop denne Veistrækning – til aabenbar Præjudice for Amtets øvrige saa haardt trængende Veivæsen og ifølge en Foranstaltning i de sidste Øieblikke af den foregaaende Bestyrelse - endnu i forrige Aar har modtaget en Grundforbedring med en Udgift for Fondet af henved 3000 Rbd., skal Raadet paa dette Sted ikke videre urgere, da det maa forbeholde sig at gjøre dette Punkt til Gjenstand for en særlig Appel til det høie Collegium, og denne Omstændighed derhos i og for sig Jntet skjønnes at kunne relevere med Hensyn til det her foreliggende Spørgsmaal.
Almuevennen, 1844-10-01
Under den Forudsætning, at foranførte vore Betragtninger hos det høie Collegium maatte findes af den Vægt, at høisamme ogsaa maatte samtykke i, at meernævnte Forst= og Jagtveie udgik af de mindre Landeveies Klasse, kunde bemeldte mindre Landeveie saaledes, i alt Fald foreløbigt eller indtil Videre, være at reducere til efterfølgende sex, nemlig, i nordre Birk: 1) Frederikssundsveien, 2) den gamle Frederiksborgvei fra Ravnløs til Fiskebekskroen, samt 3) Strandveien fra Slukefter til Smidstrup, og i søndre Birk: 1) gamle Kjøgelandevei til Flaskebroen, 2) gamle Kongevei med Værnedamsveien, Smallegaden og Fasanveien, samt 3) Godthaabsveien fra Mosendal til Aaløbet ved Grøndal. Om Amagerbirk bliver her Jntet at anføre, da sammes mindre Landevei - som det høie Collegium bekjendt – særligt og selvstændigt er arrangeret.