Viborger Samler, 1840-09-14
Jndenlandske Efterretninger. Under 28de August er udkommet følgende Patent, angaaende Valgene af Deputerede til en Stænderforsamling for Sjællands, Fyens og Lolland=Falsters Stifter samt Jsland og Fær verne. "Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: Da det Tidsrum af 6 Aar, hvorpaa de Deputerede saavelsom Suppleanterne til de raadgivende Provindsialstænders Forsamlinger ifølge Forordningen af 15de Mai 1834 8 7 fr. allerhøieste Patent af 21de Mai 1834 ere valgte, i Henhold til Vor Bekjendtgjørelse af 9de Marts d. A. for Sjællands, Fyens og Lolland-Falsters Stifter samt for Jsland og Færøerne udløber den 31te December indeværende Aar, og det derhos er, Vor allerhøieste Villie, at der saavel i nærværende Aar som siden i ethvert Aar, ved hvis Slutning de Stænderdeputeredes Functionstid udløber, træffes saadanne Foranstaltninger, at de nye Valg kunne fuldbyrdes enten i Slutningen af Aaret eller, hvis Stænderne maatte være forsamlede saalænge, at der ikke i den tilbagestaaende Deel af Aaret dertil bliver den fornødne Tid, da inden Slutningen af Januar Maaned det paafølgende Aar, saa ville Vi allernaadigst, at i Overeensstemmelse hermed de ifølge det Ovenanførte fornødne nye Valg begyndes og tilendebringes. – Jdet Vi herved allernaadigst kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i Sjællands, Fyens og Lolland=Falsters Stifter, befale Vi tillige saavel de Embedsmænd, som efter de i forbemeldte Forordning af 15de Mai 1834 indeholdte Forskrifter, skulle meddele Valgdirecteurerne de til Valglisternes Forfattelse nødvendige Efterretninger, Fortegnelser og Extracter eller paa anden Maade skulle gaae dem tilhaande, som overhovedet Alle, hvem det ifølge Forskrifterne i Forordningen paaligger at udføre noget Arbeide eller medvirke ved Valghandlingen, at de lade det være sig magtpaaliggende det hurtigste muligt at udføre Vor allerhøieste Villie og derved bidrage til Opnaaelsen af Bort landsfaderlige Øiemed. – Et aldeles lignende Patent er under samme Dato udkommet for Nørre-Jylland. Stor Opsigt har en Artikel vakt i Fædrel."Søndags nummer af Prof. J. L. Heiberg. Artiklen omhandler Theatret og er nærmest fremkaldt af de forhen i nævnte Blad samme Gjenstand angaaende indrykkede Artikler, der vare underskrevne med C. F. Professor Heiberg, gaaer med Grundighed ind paa at undersøge Aarsagen til, at vort Theater ikke er hvad det bør være, og søger denne især hos det Princip, som er lagt til Grund for Theaterdirectionens Organisation. Hele Artiklen indeholder saameget Godt, Rigtigt og Træffende, at vi maae anbefale den til Enhver; men for sin Mærkeligheds Skyld ville vi her fremhæve en Yttring, som i Prof. Heibergs Mund faaer faameget mere Vægt, som man altid har anseet ham for at være om ikke en Modstander, saa dog ingen Ven af den reformatoriske Stræben. Efterat han nemlig har sagt, at det langtfra er imod Directionens Personlighed, men kun imod Principet at han opponerer, bemærker han, at det gaaer med Theatret, som ved saamange andre Jndretninger i Staten, hvilke bestyres efter Principer, som, da de først gjorde sig gjældende, vare meget passende og fornuftige, men som nu, efter den Udvikling, Jnstitutionen har taget, trænge til at modificeres eller endog til at afløses af andre. Reform bliver da alles Løsen, og den maa ogsaa med Nødvendighedens Magt gjøre sig gjældende. (Ab. A.) i J ovennævnte Artikel af Prof. Heiberg mener han tillige, at Publicum i Theatret burde være sin egen Politimester og ikke taale de Roligheden forstyrrende Optrin, som idelig finde Sted i Huset, f. Ex. naar der er Skjendsmaal i de talrige Pøbel=Loger, naar smaa Børn (som aldrig burde tillades Entree, skrige eller tale med, naar endog elegante Herrer og Damer, som komme for sildigt, trænge sig midt ind i Huset til deres Nummerpladse og derved forstyrre Nydelsen for næsten hele Publicum.