Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1736-05-25
Ellers har de her paa nye igien bekommet 2de fremmede Krigs-Skibe under et ubekiendt Flag, hvilke have tilbragt Malcontenterne en stor Deel Canoner og Mortierer, en Mængde Bomber, 8000 Mousqurter og en god Qvantitet af Krigs-Redskab og LevnetsMidler. Siden har de indtaget Sarzen, hvis Commandant og gandske Guarnison bleve gjorte til Krigs-Fanger; og udi hvilken Bye de forefandt 500 Flinter med megen Krigs-Forraad. Fra Paris mældes, at mand her forundrer sig meget over at da Spanien ey endnu haver udleveret sin Tiltrædelses Act, dog skikker de Greven af Fuentaclare til Wien i Qvalite af Ambassadeur=Extraordinaire. Jmidlertid er det vist, at bemeldte Greve skal u-fortøvet begive sig did, og er beordret at negociere en Mariage med den 2den Keyser. Erke-Hertuginde for Jnfanten Don Carlos. Om mand ellers skal troe de yngste fra Madrid indløbne Breve, da synes det, at Dronningen af Spanien har i Sinde at i Værk sætte et nyt Forehavende, og som hun seer sig at have en stærk Magt paa Benene, og sine Kufferter med fast utallige Summer opfyldte, vil hun før opofre altsammen, end ikke opnaae sit foresatte Øyemeed. Mand vil vide, at det er paa Frankerigs Tilskyndelse, at Deres Catholske Majest. har givet sin Ambassadeur Ordre at reise fra Venedig til Wien, for der at underteigne Freden, og anholde om et vis Parthie for Don Carlos, med Vilkaar, at mand giver ham eendeel af Toscanien i Medgift. Ellers taler mand her meget om en defensive Alliance imellem Deres Keyserl. Majest. og Kongen af Frankerige, hvortil Spanien og Rusland skulde indbydes, saaog at Engelland ligeledes skal arbeide paa en stor Alliance. Fra Marien-Werder. haves, at efter at de Kongl. Hussarer paa afvigte Søndag her vare anlangede, og den følgende Dag derpaa afgik til Weichselen, for at geleyde Stanislaum og Deres Excell. Hr. General-Lieutenant von Katten den 7 sig her havde indfundet, som tog sit Logemente udi Amt-Huuset hos Hr. Krigs-Raad Flesch, saa ankom ligeledes hed den 8 Maji høystbemeldte Kong Stanislaus om Formiddagen ved 11 Slet, og trædede iligemaade af hos bemeldte Krigs-Raad, hos hvilken hand og holdt Middags-Taffel, hvorefter hand forføyede sig udi Dom-Kirken, hvor Hr. Conststorial-Raad og Erke-Præsten Werner viiste ham alt det Merkværdigste, hvorved alting blev talt paa Latin, siden fortsatte hand videre sin Reyse om Eftermiddagen Kl. 4. geleydet af Hr. General von Kasten. Saavel ved hans Ankomst som Afreise blev paa Stadens Raadhuus Taarn hørt en Musiqve, med Pauker, Trompeter og Basuner, hvorudi Deres Majest. fandt en naadigst Behag. Fra Berlin mældes, at den 16 Maji ankom Kong Stanislaus her til Staden, og aflagde den 17de derpaa sin Besøgelse hos Deres Majest. Kongen af Preussen, og ansaae tilligemed Vagt-Paraden af Slots-Vindverne. Hvorefter hand siden erholdte Contra Visiten, og bleve begge Deres Majest. Majest. af Marquisen af Chetardie udi Frue Hof-Raadinde Simonis Huus paa det prægtigste tracterede. Den 18 Maji blev Høystbemeldte Konge Stanislaus udi en Kongel, med 6 Heste forespendt kostbar Staats Vogn opført til det Kongel. Slot for der at holde Middags-Tafel, hvilket udi Pillar-Sahlen paa 30 Converter var tilberedet. Den 19 Maji spisede de samme hos Deres Kongelige Høyhed, og Dagen derefter skulde holde Middag paa Monthijou. Fra Hamborg mældes, at mand under haanden saae der roullere en Copie af det sidste efter Kong Augusti og Republiqvens Pohlens Sind opsatte AbdicationsSkrift af følgende Jndhold: Efterat Kong Stanislaus om den udi sit Fæderneland hidtil værende og til dets virkelige Fordærvelse geraadende Tilstand saavel skriftlig som mundtlig er underrættet vorden, mens den Romerske Keiser tilligemed Kongen af Frankerige havde udfundet et tilstrækkeligt Middel til at afvende alt saadant onde og tilkommende fortrædelige Følger udi Regieringens Forandring, og proponeret Høystbemeldte Deres Pohiske Majestæt det samme, saa havde hand og af en besynderlig Kiærlighed til sit Fæderneland og troe Underdanere in torum saadant approberet. Altsaa frasiger sig hermed Kong Stanislaus frivillig og utvungen all ellers ræt mæssig Tiltale og Paastand paa Kongerigets Pohlens Crone og Scepter saavelsom alle de dertil annecterte Lænder og det med denne Omstændighed, at hand vil hermed have cederet saadan Regierings Næt til den nye valdte Konge Augusto den 3die af Pohlen og Chur Fyrste til Saxen, paa det at den ældgamle Val-Ræt stedse og ævig kand vedligeholdes, Privilegia handhæves, Kongerigets Grændser uden fremmede Magters Tilkomst udbreedes og de troe Underdanere mægtelig beskiærmes paa det de samme ey maatte have og finde Aarsage til at anholde om fremmede Magters Undsætning, og at endelig hand, Kongen Stanislaus, for sin egen høye Person vilde have sig forbeholden, at føre Titul af en Konge af Pohlen og Stoor-Fyrste af Litthauen, saavelsom have en frie Disposition over det udi Kongeriget besiddende Gods.