JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Jfølge kgl. Befaling skal af de tvende herværende Infanteri-Regimenter: Hs. Kongl. Høihed, Prinds Christian Frederiks Regiment herefter føre Navn af Hans Majestæt Kongens, og det forrige Kongens af Kronens Regiment; hvorimod det i Helsingør garnisonerende Kronens Regiment, herefter skal benævnes Tredie Livregiment til Fods. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Ligesom Etatsraad Feddersen vedbliver sit Embede som Kabinetssecretair, fungerer Generallieutenant v. Bülow ogsaa fremdeles som Generaladjutant. De øvrige forhen jourhavende Admanter forrette derimod afvexlende Tjeneste som Vagthavende ved den afdøde Konges Liig. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Overpræsident Kjerulff og Kabmetssecretairen Etatsraad Feddersen have erholdt kongelig Ordre til at sammentræde som Commissairer i Anledning af den afdøde Konges testamentariske Dispositioner. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Ved Hs. Maj. Dronning Caroline Amalias Hof=Etat er Hofdame Frøken v. Waltersdorff bleven udnævnt til Kammerfrøken og Frøken v. Zytphen ansat som Hofdame. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende har endvidere behaget at modtage Depmationer fra Geistligheden, Konstacademiet, den polytechniske Læreanstalt, Selskabet til Naturlærens Udbredelse, og fra det mosaiske Religionssamfund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
den 7de Decbr. Under 5te de, er der tillagt Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, naadigst Ordre til at tage Sæde i det Geheime Statsraad. (Brig. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
- Jgaar holdt Hs. Majestæt Kongen Statsraad, hvori Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand for første Gang tog Sæde. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Under 3die de, er igjennem det danske Cancellie udkommet en kgl. Forordning, hvorved befales, at der i Anledning af Hs. M. Kong Frederik den Sjettes Død skal udi Kirkerne, saavel paa Landet som i Kjøbstæderne, med alle Klokkerne hver Dag ringes, om Form, fra Kl. 10 til 12, og om Efterm. fra 4 til 6, indtil det anderledes allernaadigst befalet bliver. Jmidlertid skal al Spil i Kirkerne, saavelsom al Spil og Leeg udenfor, ophøre. (ET.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Helsingøer, den 4de Decbr. J Morges Kl. 7 1/2 sloges Generalmarschen her i Byen, hvorefter Garnisonen og Borgerkorpserne samledes i Kronborg Slotsgaard og aflagde Troskabseden til den nuværende Konge. Derefter salmeredes fra Fæstningen. (Hs. Av.) Odense, den 5te Decbr. Denne Provindses hidtilværende Gouverneur, Hs. K. H. Prinds Christian Frederik har nu besteget Danmark Throne, og er i Kjøbenhavn høitideligen bleven proclameret under Kongenavnet: Christian den Ottende. Jdag har det her garnisonerende Dragonregiment sporet Hans Majestæt Troskabseden, hvorpaa dets Chef trende Gange udbragte det ligesaa ofte gjentagne Ønske: "Længe leve Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende, Den Almægtige føie sin Velsignelse til de ophøiede Forsætter, hvormed vor nuværende Konge, i hvem en lang Aarrækkes Erfaring har lært især denne Provindses Indvaanere i samme Grad at skatte og elske Fyrsten som Mennesket, visseligen har tiltraadt sit store og vigtige Kald (Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
den 6te Decbr. J Onsdags Eftermiddags passerede dHrr. Kammerjunker v. d. Maase, Ritmester du Plat, samt Capt. v. Trepka og v. Flensborg her igjennem som Courerer med Sørgebudskabet om Hs. M. Kong Frederik den Sjel tes Død til de med Kongehuset beslægtede Hoffer i Jylland og Hertugdømmene. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Horsens, den 6te Decbr. Det Sorgens Budskab, som indtraf hertil med Posten igaar Eftermiddags, at vor elskede Konge Frederik den Sjette, var død, vakte almindelig Bekymring. Et Par Timer derefter forsamlede hele Regimentet sig paa Torvet tilligemed en Deel af Byens Embedsmænd, hvorved Chefen, Hr. Generalmajor, Kammerherre, Commandeur v. Flindt, synligen rørt fremsagde disse Ord: Hans Majestæt Kong Frederik den Sjette er død J taknemmelige Hjerter ville vi bevare hans Minde, og nu for Guds Aasyn tilsværge den nuregjerende Konge Troskabs=Eden, saa sandt hielpe mig Gud og hans hellige Ord! Længe leve Kong Christian den Ottende Efter den dybe Stilhed fulgte nu et trende Gange gjentaget Hurra; (Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Kjøbenhavns Børscours, den 8te Decbr. 1838. Hamborg, 2 M. - a vista 196 1. Spec. 200 - 12 Mk. 4 pC. kongl. Obl. - Nat. Bl. Obl. (3 Februar 1820. 101 a 102. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 103, a 104. Nationalb. Actier 75 a 751.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Ved Tallotteriets 1295 Trækning i Kjøbenhavn udkom No. 13. 89. 18. 6. 48.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Aarhuus. J Fredags Formiddag blev Kong Frederik den Sjettes Død og Kong Christian den Ottendes Thronbestigelse forkyndt det her garnisonerende Regiment, Prinds Ferdinands lette Dragoner, ved sammes Commandeur Hr. Oberstlieutenant v. Warneck. Umiddelbart derefter aflagde Regimentet Troskabs=Eeden til den nye Konge Det var et gandske mærkeligt Tilfælde, at det fort var paa Kongens Dødsdag at Mozarts berømte Reqmem blev opført her i Domkirken, for henved tusinde Tilhørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Bekjendtgjørelser. Efter en langvarig Sygdom berøvede Døden mig i Dag min elskede, kjærlige Hustrue Helene fød de Thygeson. Dybt nedbøiet under Skjæbnens tunge Haand bekjendtgjøres dette for fraværende Slægt og Venner i eget og vores Børns Navn. ne, 2 Thyrsbeck, den 8de December 1838. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
At min kjære Mand, Vertshuusholder Michel Poulsen Blegind, er i Løverdags ved Døden afgaaet, efter 8 Dages Sygeleie, 5 ½ Aar gl., og i vort lykkelige Ægteskabs 13de Aar, det bekjendtgjøres sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 9de December 1839. Maren Blegind født Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Fredagen den 20de dennes, Formiddagen Kl. 10, bliver i Stoubye Skov, under Rosenvold Gods, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdt offentlig Auction over endeel paa Roden staaende Ege= og Bøgetræer, tjenlige til Planker, Tømmer, Favnebrænde, m.v., hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Mødet til Auctionen skeer ved Aahusene. Møller. Kolenpold, den 3de Decbr. 1819.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Onsdagen den 18de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 8, og paafølgende Dage, bliver ifølge Hr. Consumtionsforvalter Gottliebs Reqvisition afholdt offentlig Auction hos Gjestgiver Grønning i Skive, over et betydeligt Partie, fra en Bissekræmmer anholdt og confiskerede Silke og Uldne Vare af alle Slags, saasom: circa 200 Stkr. Shawls=Tørklæder, 3500 Stkr. forskellige Tørklæder, 550 Al. Sirts, 500 Al. Merinos, 50 Al. Klæde og Calmuk, 1150 Al. Bomuldstøi, 200 Stkr. forskjellige Silketørklæder, 20 Alen farvet Lærred, Silkeforklæder, Polen, Vestetøi, 14 Pd. forskjellige Slags apper, Silkebaand, Blonder, farvet og ufarvet Bomuldsgarn, m. m., at bortsælges deels stykke= eller alenviis og deels i store og smaae Qvantiteter, Alt efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, der ere fordeelagtige for Liebhavere, og vil erfares anført paa de trykte Cataloger, der vil blive tilsendt Gjestgivergaardene. i Viborg, Randers, Aarhuus, Aalborg, Nyekjøbing, Holstebroe, Lemvig og Løgstøer, samt hos Undertegnede erholdes: Bye- og Herredscontoiret i Skive, d. 27de Novbr. 1839. Allgaard, constitueret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Hvor 3000 Rbd. i anstundende Juni Termin kan erholdes tillaans mod sikkert 1ste Prioritets Pant i en stensen. fast Eiendom, anvises af Kammerraad C. Røde Mølle pr. Belle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Arvingerne i Stervboet efter den paa Gammelgaard Storring Sogn, Framlet Herred, Aarhuus Amt, i Aaret 137 afdøde Jomfrue Mine (skal nok være Wilhelmine Rør, der ere deels Sødskende og deels Sødskendes Descendenter, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for mig, som Skifteforvalter i Boet. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, d. 22 Novbr. 1839. Seidelin. vilket saaledes bedes og I Asser er at god StænJ mit Farverie paa Middelgade, ligeoverfor Adressekontoiret, farves alle mulige Couleurer Silke, Fløil, Merinos og uldne Tøier. Smukt Sort kan farves i faa Timer og blive som Nyt. Fedt, Tjære og Pletter tages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
af alle Klædningsstykker, der gives samme Glands som Nye, Alt meget billigt og hastigt ervederet. Algreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
At jeg er i Bestillelse af et betydeligt Oplag af sorte Uldne- og Silke Vare, samt af alle i mit Fag til Sorg henhørende Artikler, tillader, jeg mig herved at bekjendtgjøre. Kjøbenhavn, den 6te December 1839. af Hans Holm, Manufacturhaneller. Östergade No. 36. Meget godt I. C. Mands ber, seglede herblaar samt heglet Hør i forskjellige Sorter, faaes billig hos A. C. J. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie, Extra godt sort Lak, faaes paa Lak=Fabriquen i Aarhuus hos F. Starcke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Sorte Thibet Merinos arriverer med Ageposten i Morgen hos Undertegnede i forskjellige Fiinheder, hvilket jeg foreløbig tillader mig at annoncere. Vitus Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Valsede Jern Plader, tjenlige til Mølledrug og Kakkelovns=Ror, faaes hos B. C. M. Lazarne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Hør, saasom 3 og 4 Bands, graae og hvid Dr. Rakitske samt Overlands Fron, faaes: P. C. M. Lazarne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Flamske Sild. i 15 & 1/3de, faaes hos N. & M. Lazarus. Snitet Ingefær, i Boyans af 6 Pd., Succat, og søde Mandler, er arriN. & M. Lazarns. veret hos Forme=Lys. Gode faste og klartbrændende Talg: Lys 6, 8 a 12 Stk., til Pundet af eget Støberie, sælges billig hos Undertegnede, hvor og modtages Talg til Støbning a 3 Mark pr. Liispund. I. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Gode gamle og friske Meierie-Oste samt Boghvede, gryn i flere Sorter, sælges billig hos I. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Et stort og smukt Udvalg af Dreiler til Bord=Tuge- og Servietter, Damaskes og Dreils=Haandklæder samt Theduge, fiint Halvklæde til Damekaaber, er i disse Dage hjemkommet, og faaes til billige Priser hos P. C. M. Koch. Bomulds Lysegarn, bleget og ubleget, i Nøgler og Pakker, er i disse Dage arriveret fra England med Capt. Jørgensen, og sælges saavel i større som i mindre Partier til billige Priser, J. F. W. Kase.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Røgtobak Hollandsk Bolle Knaster, Pontendog, Pose=Tobak, Marylandsk No. 1 & 2, med flere Sorter, kan bekommes hos E. B. Fransing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
God sund Brød Rug og bedste Bryg=Malt faaes til billige Priser hos L. Chr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Bundtmagerarbeide, f. L. Michelsen i Aarhuus, faaes hos S. J. Fhilipson i Ringkjøbing, saasom lange og korte Bogs, Muffer, Astrachans Kraver, Handsker, Sælskind Støvler, Vinter=Kaskjetter i nyeste Facons, m. m. m., og udsælges til billigste Priser mod contant Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
18 a 1stede Børn ønskes tilkiøbs at C. Boer. 166 Stkr. spanske Faar, fra til 5 Aars Alder faae paa Meilgaard til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Paa Schaarupgaard ved Aarhuus kan faaes gode 3 Aars Granplanter, tjenlig til Udplantning, for 3 Mk. pr. 100 Stkr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
Paa Scaarupgaard ved Aarhuus kan en dueligMeieriebestyrer eller Meierske faae Plads til 1ste Mai 1840. Men uden paalidelige Attester om Duelighed og Troskab, nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
En i Skolevidenskaberne meget over theologisk Candidat, ønsker til Nytaar at erholde en Huuslærerplads, enten hos en privat Familie, eller hos en gammel Præst, hvem han tillige kan hielpe at bestyre Prædikeembedet og Confirmationsunderviisningen. Billetter bedes aflagte paa Colding Postcontoir, mærkede K. F. L. I. 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-10
For en Maanedstid siden er her i Byen forglemt et Par smaae Galoscher, som bedes afleverede paa Adressekontoiret. Niels Brochs Stamtavle er udkommen og sælges til Subscribenterne for 1 Rbd., til Andre for 7 Rbmk. i Kjøbenhavns store Strandstræde No. 107 i Stuen tilhøire. Sammesteds faaes Stampes og Søren Wedeges m. fl. Stamtavler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
de 201. den 12 December. Torsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts=Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Fædrelandet. Kong Frederik den Sjette var født den 28de Januar 1768, og har altsaa ikke opnaaet fulde 72 Aar. Han besteeg Thronen i Aaret 1808, men deeltog allerede siden 1784 i Regjeringen; Han var omgiven og veilledet af fortrinlige Statsmænd, hvis Raad Han troligen fulgte, Raad, hvis Resultater udtale sig i Danmarks Lovgivning fra hiin Periode, heelt igjennem sigtende til at befrie Folket fra Aag og Lænker, som hindrede det i dets materielle og aandelige Kræfters Udvikling. Det er denne Aand, som har besjælet Ham i hele Hans daadfulde Liv, der sandeligen ikke var bestrøet med Roser; og i Medgang som i Modgang var Han stedse den Samme, altid kun et Maal for Øie, altid kun en oprigtig og faderlig Villie, at gjøre sit Folk, hvis Regjering, Gud den Almægtige havde betroet Ham, saa lykkeligt som det stod til Ham; og Stænderinstitutionen, som Han har givet Folket i de sidste af Sin Regjerings Aar, er det fuldkomneste Beviis paa denne Kongens oprigtige Hensigt, et Beviis paa, hvor høilig fortjent den oprigtige Kjærlighed, Hengivenhed og Taknemlighed, som Folket har viist Ham, var. Herer ikke Stedet til at gaae ind i de enkelte Deele af det, der er udført i Hans lange Regjeringstid, det er Historien forbeholden at give dette i dets hele Reenhed og Ægthed; det er ogsaa den forbeholden at udvikle de Grunde, som have stillet sig iveien for Meget i Hans redelige, faderlige Stræben. - Utrættelig Arbeidsomhed, høi Grad af Nøisomhed, Ligefremhed og Nedladenhed vare de Dyder, der fortrinligt characteriserede den Hedengangne; Enhver, Høi og Lav, Riig og Fattig havde umiddelbar Adgang til Ham for at folke sine Anliggender for Ham, og for hos Ham at finde den reneste Deeltagelse. - Lige til den sidste Dag før Hans Død var Han beskjæftiget med Regjerings-Anliggender, og man maa saaledes sige, at Han døde i sit høie Kald. – Saalænge den slaaer et varmt, oprigtigt følende dansk Hjerte, vil Hans Minde være velsignet. Vor Sorg over Hans Bortgang er altsaa billig, men ikke mindre vor Glæde over den Konge, som nu har besteget Thronen. Christian den Ottende er født den 18de September 1786, begavet med en kraftfuld Villie og en lys Forstand, som Han fra den tidligste Alder har søgt at uddanne i alle Retninger. Saaledes dannedes ogsaa Hans Sands for Videnskaber og Kunst, som ere Hans kjæreste Syssel, og Hans høie Følelse for Alt, hvad der er ædelt og stort. Hans Reiser i de fleste fremmede Lande vare derfor ei heller saadanne, som sædvanligt fyrstelige Reiser ere Han saae selv, Han tænkte og prøvede selv og Han dømte selv. Han har levet i Tider, sjeldent rig paa de vigtigste Statsbegivenheder, selv deeltagende i disse, og Han har lært Statsvidenskaben ei af Bøger alene, men ogsaa af selve Livet. Han har fulgt Tiden og kjender nøie dens Gang og Fordringer. Han har da saaledes, ved at samle Kundskaber og Erfaringer, fuldkommen forberedet sig til i en moden Alder at udføre de høie Pligter, hvortil Herren nu har kaldet Ham. Det er altsaa ikke blot Forhaabninger, vi see i Kong Christian den Ottendes Thronbestigelse, men det er Forviisningen om, at Han vil regiere i Folkets Aand og til Folkets Tarv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
I Anledning af høisalig Kong Frederik den Sjettes dødelige Afgang har det behaget Hs. Majestæt, paa det danske Cancellies derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, ved allerhøieste Resolution. af 3die d. M. allernaadigst at bifalde, at den Maade, hvorpaa der i den sædvanlige Bøn efter Prædiken hidtil er bedet for Kongen og det Kongelige Huus for Fremtiden bliver at forandre derhen, at, efter at der er bedet for Hans Majestæt Kong Christian den 8de, skal der bedes for Hendes Majestæt Dronningen Caroline Amalie, for Hendes Majestæt Enkedronningen Marie Sophie Frederike, for Hans Kongelige Høihed Kronprinds Frederik Carl Christian, Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline, samt de øvrige Kongelige Prindsesser og det samtlige Kongelige Arvehuus. Hvorom det Fornødne er (C. T.) meddeelt samtlige Biskopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
J Anledning af Kong Frederik den Sjettes, Død og Hs. M. Kong Christian den Ottendes Thronbestigelse havde en Deel af Hovedstadens akademiske Borgere (416) underskreve en Adresse, som blev overbragt Hs. Majestæt ved en dertil udvalgt Deputation, bestaaende af dHrr. P. C. Kierkegaardstillige Ordfører), Jacob Stilling, Rasmus Nielsen, Vilhelm Schøler og R. Th. Fenger, og som var saalydende: Allernaadigste Konge, det et Antal af de akademiske Borgere nærme sig Deres Majestæts Throne for at bringe den undersaatlige Hilsen, da vender Tanken sig først mod det Svundne, og Hjertet gribes af Bemod; thi Frederik, den Sjette har i 32 Aar ikke blot behersket, men ogsaa elsket sit Danmark, det bevæges af Taknemmelighed; thi, medens han arbeidede som Rigets Styrer i forviklede og farefulde Tider, var han navnlig den danske Students vennehulde Beskytter. Men, idet vi udtale denne Smerte, er det velgjørende for os at vide, at den mødes af en lignende i Deres Majestæts Bryst, og saaledes vender Blikket sig mod Fremtiden og mod dens Haab. Om end væsentlig en Udvikling af Fortiden, har dog Fremtiden sine særegne Fordringer, Deres Majestæt kjender disse, det er vort Haabs Grundvold. Hvor Folket hukker paa sin Ret medens Hersteren truer med sin Magt, der har Frygten hjemme; men hvor den retfærdige Fyrste lytter til den frie Folkestemme, der stuer man freidig fremad, og der vil Haabet ikke beskjæmme. Og dette Haab, hvor skulde det boe rigere, end i de danske Studenters Hjerte, Kun den kan i Sandhed elske Videnskaben, som kjender den og har skuet ind i dens Helligdom. Med Tillid og Glæde fremtræde vi da, som Videnskabens Dyrkere, for Deres Majestæt, hvem ikke blot Forsynet gav os til Konge, men hvem ogsaa Aanden indviede til vor ophøiede Broder. Denne fælles Aand, der tillige har draget den høie Fyrste ind i vor Kreds, vil ogsaa i Fremtiden henvende Monarchens Øie paa den Stræben, som vi hellige Sandhedens Fremme og Fædrelandets Bedste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Hs. Majestæt behagede, idet Han modtog Adressen, at yttre sig paa følgende Maade: Det glædede H. M. at modtage fra danske Studerende en Adresse affattet i de loyaleste Udtryk, Hs. Maj. vidste, hvormeget den afdøde Konges Jnteresse for Videnskaben var bleven paaskjønnet af de danske Studenter; Hs. Maj. for sin Person nærede samme Sindelag. Det er, tilføiede Hs. Maj., fra de Studerende, at de udgaae, der beskikkes til Embedsmænd, saavel verdslige som geistlige, omkring i hele Landet; fra dem kan altsaa den bedste Aand udbrede sig iblandt Folket. Og naar allerede nu denne Aand er tilstede iblandt de akademiske Borgere, da kan man med Glæde haabe, at den i videre Kredse vil bære velsignede Frugter. Jeg glæder mig, vedblev Hs. Maj., over den Tillid, hvormed De ere komne mig imode, og nedheder Himlens bedste Velsignelse over Dem, ligesom De have nedbedet den over mig. Bringer dette Ønske til alle dem, fra hvem De ere udsendte. Lever vel, og værer stedse forvissede om min kongelige Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Geistligheden har i Onsdags overbragt Hs. Majestæt Kongen sin Lykønskning med følgende Tale af Hs. H. Biskop Mynster: Hovedstadens Geistlighed tillader sig at fremstille, sig for Deres Majestæt for i sit eget og i sine Bro dres Navn, over hele Landet i dybeste Underdanighed, at frembringe sin Hylding og Forsikkringen om sin ubrødelige Troskab. De Følelser, der have gjennemtrængt os Alle ved Tabet af en dyrebar Konge, under hvis lange, faderlige Regjering den danske Kirke hverken har savnet lovlig christelig Frihed, eller lovlig christelig Orden, disse Følelser blande sig ikke med nogensomhelst Frygt; vil kjende Alle alttor vel Deres Majestæts gudfrygtige, retfærdige og milde Sindelag, til at vi ikke med den fuldeste Tillid skulde overgive Kirkens og vore egne Anliggender til Deres Majestæts Styrelse og Beskyttelse. Vi skulle stræbe at være Deres Majestæts Naade værdige ved trolig Opfyldelse af vore hellige Pligter. Jblandt disse Pligter er ogsaa den, at opsende til den Almægtige alvorlig og inderlig Forbør for Land og Folk, og saaledes skal ogsaa Enhver af os ideligen af inderste Hjerte anraabe Gud om det Gode, hvori saa mange Velsignelser samle sig for Kirke og Stat, at Han vil forlene Deres Majestæt i en lang og lyksalig Regjering at fremme Deres landsfaderlige Hensigter til Held for os og vore Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Det behagede Hs. Majestæt Kongen herpaa at svare saaledes: "Jeg beder Dem at indslutte mig og Mine i Deres Bønner, at Almagtens Bistand maa forundes mig til at udføre mit vigtige Kald til Folkets Lykke. Gud kjender min rene Villie, og han vil staae mig bi, thi hvad kunde jeg alene udrette, Altid skal Kirkens Tarv og dens Vigtighed ligge mig paa Hjerte. Jeg benytter denne Leilighed, da jeg seer Kjøbenhavns Geistlighed forsamlet om mig, til at omtale et Anliggende, som længe har beskjæftiget mig: Kjøbenhavns Skolevæsen. Man siger mig og jeg veed, at det ei svarer til dets Hensigt, at mange Børn savne Underviisning og Opdragelse. Jeg henvender mig ikke alene til Skoledirectionen, men til Sognepræsterne, som ville indsee hvor vigtigt det er for den kommende Slægt, at Manglerne afhielpes, og jeg opfordrer Dem til frit at udtale sig til Communalbestyrelsen om de fornødne Ressourcer til at opnaae dette vigtige Formaal. Ved Magistratens og Hovedstadens Repræsentanters Audients, havde Hs. Maj. Kongen besvaret Overpræsident Kjerulffs Tale saaledes: Hvad min forevigede Forgænger har udrettet for Hovedstaden og dens gode Borgere, skal jeg gjøre mig en Glæde af at fuldkomme, og navnligen det vigtige Anliggende: Communalforfatningens Regulering, hvilket jeg skal skjænke al den Opmærksomhed som denne vigtige Sag udkræver. Det er mig bekjendt, at Khvns Privilegier give Overpræsidenten, en Borgermester og tvende Repræsentanter fri Adgang til Kongen for at forestille for ham hvad der kan være til Stadens Tarv. Denne Rettighed, om end længe ikke benyttet, skal bestaae uforandret, og det skal glæde mig, naar jeg kan komme Deres billige Andragender imøde. Værer forvissede om min Hyldest og Naade,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
J Torsdags blev den høisalige Konges Liig balsalmeret. Der holdtes Lægevagt hver Nat indtil dette var skeet. Om kort Tid stilles det kongl. Liig til Parade, hvortil Riddersalen paa Amalienborg skal være bestemt, men Bisættelsen vil neppe kunne skee før i Midten af Januar Maaned. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Jfølge Hs. Maj. Kongens Befaling skulle Overpræsident Kjerulff og Kabinetssecretair Feddersen, gjennemgaae de Papirer, som findes i de af den afdøde Konge forhen beboede Gemakker. (Briig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-12
Til Opførelse paa det kongl. Theater i Tirsdags Aftes var H. C. Andersens originale Drama: "Mulatten" ansat, hvis først bestemte Opførelse i Løverdags var bleven udsat, fordi en Decoration manglede. Placaten var alt opslaaet, og Folk samlede udenfor Skuespilhuset, da Sørgebudskabet løde om Kongens Død, og Huset lukkedes. Sandsynligviis vil dette Digterens Arbeide være et af de første Stykker, som bringes paa Scenen, naar Skuespilhuset atter kan aabnes.