Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1781-12-24
Ligesom og, efter befindende, at constituere en paalidelig Rettens Betient, til paa Magistratens Vegne, tilligemed nu værende Byefoged, disse i saa mange Aar afgjorte Skifter, at tilendebringe, hvorved dog ikke vedkommende Skifteforvaltere befries for det Ansvar dem ellers, i Henseende Skifternes Behandling og det videre, maatte paaligge. 2) Al Rettens Behandling ved Skifter maa for Eftertiden ingenlunde skrives paa løse Concepter, men i de anbefalede Protocoller strax indføres. Og skulle det, for Ordenens Skyld, ansees nødvendigt, at Skiftebrevet under et i Skifte-Protocollen inddrages, maa en Be handlings Protocol af Stiftamtmanden authoriseres, hvori enhver Sessions Bestemmelse skal indføres, og af vedkommende paa Sessions Stedet underskrives. 3) Paa en vis af Stiftamtmanden bestemmende Dag, bør hver Uge inden Raadstuen holdes ordentlig Skifte-Session i 2de Vidners Overværelse, som tillige skal underskrive hvad der passerer. 4) Paa det vedkommende altid kand være vidende om hvad Tid deres Skifter foretages, skal, til enhvers Eftersyn, paa Raastuedøren stedse være opslaaet en Fortegnelse paa alle de under Jurisdictionens Behandling beroende Skifter, samt til hvad Tid ethvert Skifte foretages, ligesom og paa alle sluttede og uindløste SkifteBreve, Men hvad Fallit og Opbudsboer angaaer, forholde vedkommende Opbudsmænd sig efter Forordningen af 18de Novembr. 1757. 5) Skifteforvalterne maa ingenlunde bie til Skiftets Slutning med at decidere de forefaldende og under Decision indladte Tvistigheder, men bør samme, inden den ved Lovens 1ste Bogs 5te Cap. 8de Art. bestemte Tid, paakiende, og paa det Skiftet ei unødvendig skal opholdes, til en saadan Decision haver overstaaet Fatalia, bør Skifteforvalterne ved Decisionen tillige forelægge Parterne en Tid, efter Omstændighederne, af 3 a 4 Uger, inden hvilken de have at erklære dem, om de med samme ere fornøiede, eller den vil paaanke, da deres Stiltienhed over den forelagde Tid, skal ansees som fuldkommen Erklæring, at de med Decisionen har ve acqviesceret, og Skiftet ei derefter længere at maa opholdes. 6) Som den af Magistraten, der tilligemed Byefogden forretter Skifterne, forestiller den øvrige Magistrat, og de følgelig ikke kand paakiende deres egne Handlinger, bør Skifte-Decisionerne saavel desaarsag, som paa det Skifterne des hastigere kand tilendebringes, ikke, som hidindtil, for Raadstue Retten indstævnes, men immedigte for Ober-Hof-Retten, efter forregaaende Jndstævning, til Paakiendelse foretages. 7) Det er og fremdeles bliver Skifteforvalterne alvorligen forbudet, ikke, under hvilken Forevending det end maatte være, og om end Arvingerne dermed skulde være enige, udi Stervboerne at paatage dem Jncassationen; Men skulde der i et Boe, enten ingen Arvinger sin des, eller Creditorerne saa ubetydelige, at de ikke ville udnævne nogen Jncassator, have Skifteforvalterne, paa deres Ansvar, for Stiftamtmanden at foreslaae en dertil vederhæftig Mand, som da af hannem, efter befindende, beskikkes. 8) Da Aarsagen til de fleste Skifters Ophold foregives at være, det Tilsynsværgens Regning ei er indkommen, have Skifteforvalterne for Eftertiden, udi ethvert Stervboe, at forelægge Tilsynsværgen en med Boets Forfatning passende kort Tid til med sin Regning at indkomme, til hvilken forelagt Tid, Værgen haver at indlevere sin Regning, under en Rigsdalers Mulct til Domkirkens Fattigskole for hver Dag han dermed længere indesidder, dog i Fald Tilsynsværgen skulle have gyldige Aarsager til at forlange Tiden forlænget, maa saadant for Stiftamtmanden andrages, som efter befindende meddeeler sin Resolution, hvormed det haver sit Forblivende. 9) Uagtet at der ofte intet haver manglet til et Skiftes Slutning, uden den fornødne Udlægs Forretning, erfares det dog samme hidindtil derefter unødvendig at være opholdt; Thi befales Skifteforvalterne, saa snart noget Skifte saavidt er fremmet, at intet mangler uden Udlægs-Forretningen, samme i det længste inden 14 Dage at besørge forfattet, aflæst, og i den dertil indrettede Protocol indført; Ligesom og Raadstueskriveren paalægges, uden Ophold, og i det seeneste 6 Uger efter at et saadant Skifte er sluttet og expederet, at besørge samme in originali reenskreven, og vedkommen, de Skifteforvaltere til Bekræftning og Udstædelse overleveret. 10) Som Byefogden tilligemed Magistraten forretter Skifterne, bør den Designation over sluttede og usluttede Skiftet, hvilken, følgelig Reskriptet af 21de Aprilis 1764, aarlig skal indgives, ikke, som hidindtil, ene af Magistraten, men af Byefogden tillige forfattes og underskrives, og bør udi Designationen, foruden hvad samme efter foranførte Reskript og Vores Danske Cancellies Skrivelse af 30te Aprilis 1768 bør indeholde, ved ethvert af de sluttede Skifter anføres, naar det er optagen til Slutning, naar Udlægs Forretningen derefter er forfattet og aflæst, samt naar Skiftebrevet er Skifteforvalterne til Bekræftning tilstillet; Ligesom og ved ethvert af de usluttede Skifter, udførlig opgives den egentlige og sande Aarsag med Opholdet, med vedføiet Forklaring, naar samme formenes at blive til endebragt. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og denne Vores befaling ved en trykt Placat, til alle Vedkommendes Efterretning lade bekiendtgiøre; befalende Dig Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn, den 14de November 1781. Under Vor Kongelige Haand og Signet. CHRISTIAN R. Luxdorph. P. Aagaard. Til Stiftbefalingsmand Hr. Christian de Schouboe, anlangende hvorledes med de i Bergen afgjorte Skifter herefter skal forholdes. I fidem. Schouboe. OLE BROSE, Politiemæster og Borgermæster i Bergen i Norge, Giør vitterligt: At da, tvertimod det alvorlige og strængeste Forbud i høi-kongeligt Rescript af 19de Decembris 1774 mod den i meere end een Henseende skadelige Krybbe-Renden paa Byens Almindinger m.v., som i lang Tid har enten aldeles eller temmeligen ophørt, nu igien begynder, som og Glide-Baner, saa kaldede SkreieBakker, giøres midt i den almindelige Gang paa Almindingerne og ellers, og vist kand have ligesaa skadelige Virkninger, som Krybbe Renden; Saa, efter at Politie-Betienterne er tillagt den alvorligste Ordre, foruden anden føied Anstalt, advares alle og enhver sig fra begge disse høiskadelige Uordener at afholde, da Overtræderne ellers maa tilskrive sig selv Modhandlingens ufeilbarlige ubehagelige og velfortiente Følger. Bergens Politie Kammer den 20de Decembr. 1781. O. Brose. (L. S.)