JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Neapel d. 2 Jan. Den truende Tilstand, hvori Vesuv hidtil befandt sig, har endt med et uhyre Udbrud, som allerede har varet i to Dage. Lavaen flyder i nidlertid saa langsom, at man troer, at den snart vil standse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Rom, d. 20 Dec. Af alt hvad der siden Roms Jndlemmelse i det franske Rige hidtil er skeet, har maaskee intet virket saa stærkt paa det herværende Publicum, som Opførelsen af et nyt Keis. Pallads. Alle Øine ere heftede paa Monte Cavallo; Mennesker i Tusindtal finde Arbeide og Ophold derved. Af det gamle Slot beholdes intet uden de ydre Mure, og Alting maa være færdigt til næstkommende Maji. Den Keiserl. Architect Sterni bestyrer Arbeidet. Alle de gamle Meubler, ere allerede lagde til Side. Det skjønne pavelige Privat=Bibliothek, bestaaende af 15 til 20,000 Bind, ere bragte til Vaticanet. Det hele ny Palais deles i to Dele, for Keiseren og Keiserinden. Alle Vinduer og Døre ere nye, og Gulvene forfærdiges af Venetianere paa den i Venedig brugelige Maade. Jntet Værelse er hidtil beboet i det Keis. Pallads. Selv General Jntendant Darn boer i den forrige Schweizer Casserne. Duca Cesarini er Gouverneur i den ny herlige Bygning, som vil vorde een af Roms første Prydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Rom, d. 24 Dec. J Neapel have Hyre kudskene faaet befaling af Politiet, ikke at begive sig paa Reiser, førend et Antal af 12 til 15 Vogne ere samlede, og de skulle da have en Leide af tilstrækkeligt Militair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Fra Jtalien d. 4 Jan. Den forrige Russ. Minister i Sardinien, Først Koslowski, har, i Betragtning af de gode Tjenester, han ved adskillige Leiligheder har viist de Franske, faaet af Keiser Napoleon Decorationen af Æreslegionens store Ørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Wien d. 12 Jan. J Følge offentlige Efterretninger fra Ungern har Rigsdagen blandt andet foreslaaet, at indføre det ungerske Sprog som det eneste Nationalsprog. For den bedste Tale i dette Sprog skal der udsættes en Belønning. Det ny Skuespilhuus i Pest skal føre Navn af National theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Cassel d. 3 Jan. Angaaende Storstaldmesteren Grev Morios Drab erfares nu følgende nærmere Omstændigheder. Ved et Besøg i de Kgl. Stalde fremstillede der sig for Greven en Grovsmed og fordrede paa en uforskammet Maade et Tillæg i hans Løn. Da det blev ham afslaaet, trækker han en Pistol frem og skyder Greven ihiel. Da man vil bemægtige sig Morderen, trækker han en anden og tredie Pistol frem og saarer adskillige Personer; med den fjerde vil han dræbe sig selv; men den slaaer Klik, og nu paagribes han og overleveres i Retfærdighedens Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Dresden, d. 8 Jan. Hs. Majest. har fundet det fornødent at oprette her i Residencen en National Borgergarde af 8 Compagnier til Fods og 1 Compagnie til Hest, hvoraf hvert bestaaer af 100 Mand, med Jndbegreb af Officierer og Underofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Wesel, d. 4 Jan. En vis Sobre fra Eme rich, som har drevet Smughandel i Egnen af denne Stad, er bleven dømt til at brændemærkes og arbeide 10 Aar i Jern. Han staaer i dette Øieblik i Gabestokken paa den offentlige Plads i Wesel Paris, d. 17 Jan. Ved et Keiserl. Decret fastsættes, at der skal anlægges Skoler for Fabricationen af Sukker af Runkelbeder; at 100,000 metriske Morgen Land skulle besaaes med Runkelbeder; at der i hele Riget skal uddeles 500 Licenger til at forfærdige Sukker af Runkelbeder; at der skal anlægges 4 Keiserlige Fabriker, og at disse skulle indrettes saaledes, at de ved Frembringelsen, af Høsten i Aaret 1812 og 1813 kunne yde 2 Mill. Kilogrammer raat Sukker. – Dr. Gall vil i Dag begynde her en ny Lære-Cursus, bestaaende af 16 Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Washington, d. 1 Dec. Man vil her omsider antage Forholdsregler, som ville overtyde den engelske Regjering om, at dersom den ikke tilbagekalder sine Ordres og ikke snart opgiver sin ulovlige Blocade, er America beredt til at forsvare sine Rettigheder med Magt. Udførelsen af Jkke=Importationsacten skal i Henseende til Storbritannien fortsættes og endog ved ny Forholdsregler skjærpes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Alle vore Linieskibe, Fregatter og andre Krigsfartøier skulle istandsættes og faae befaling at convoyere vore Handelslaader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
(Af Altona Merkur.) Newyork, d. 1 Dec. Skatkammersecretairen har bekjendtgjort sit aarlige Regnskab over Finanternes Tilstand i de forenede Stater. Hele Jndtægten beløb sig i afvigte Aar til 16,291,446 Dollars, hele Udgivten til 15,802,657 D. Re vennerne af Jndtægten overstige de løbende Udgivter 5 Mill. Man regner i nærværende Øieblik kun en ganske sikker Jndtægt af 8,200,000 Doll. for Aaret 1812. Det Manglende skal dærkes ved et temporairt Laan. Den offentlige Gield, som 1 April 1801 var 79,926999, er ved Capitalens Afbetaling efterhaanden formindsket til 33,900, 182 Doll.; lægges hertil Gielden for Louisiana, saa bliver den hele offentlige Gield 45, 154, 489 Doll.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
De Potawatemiske Jndianere og nogle andre Stammer ere blevne bragte til Opstand af en foregiven Prophet, der har vovet at levere de americanske Tropper, under Gouverneur Harrison, er Slag. Procheten er bleven aldeles slaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, der med en sjelden Urokkelighed vedbliver at forfølge sin skjønne Jd, at vække og befæste patriotiske Følelser hos sine Medborgere, har atter erhvervet sig grundet Ret til Hædersnavnet Dannemand. Det er ikke hans Maade, blot at virke for Øieblikket; hans Attraae er, at stifte mere end transitorisk Nytte. For efter sit Ønske at see sin Forestilling paa den Kongel. Danske Skueplads d. 26 Jan. 1811 til Fordeel for vore rigsfangne Landsmænd, foreviget ved Gravstikken, og de Følelser, kan den Gang opvakte hos sine kjøbenhavnske Medborgere og Medborgerinder, forplantede i alle Danskes og Norskes Hjerter, har han ladet een af Hr. Lønning, Qvarteermand ved Constructionen, forfærdiget skjøn Tegning af hiin Fremstilling, stikke i Kobber af een af vore talenefulde Konstnere, Hr. Hener. Stykket fremstiller eet af de herligste Optrin i Danmarks Aarbøger, Orlogskibet Phønix's, Dannerflaadens Førstefødtes Gjenopstandelse af sin Aske. Scenen er en skjøn Egeskov, hvor Orlogskibet Phønix, saaledes som det løb af Stabelen den 5te December 1810, sees ligefor. Paa hver Side staae Danske Land- og Søkrigere, saasom Overcanonerere, Sergeanter, Mestere, Formænd, Qvarteermænd, Constabler, Tømmermænd, Matroser af Holmens faste Stok &c. alle udmærkede enten ved Medaillen af 2den April eller for 25 Aars Tieneste eller Dannebrogsmandshæderstegnet. J Forgrunden staaer Hr. Knudsen, klædt i Sort med Dannebrogsmandskorset paa Brystet, holdende det af Knokler ved Danske Krigsfanger forfærdigede Skib i Haanden. - Dette Kobber, som tilligemed Prof. Oehlenschlagers Prolog koster 6 Rd., faaes hos Dhr. Blankensteiner paa Kjøbmagergaden og Ludvig paa Børsen, hvor enhver, som ædelmodigen maatte vilde betale mere end den bestemte Priis, kan tegne sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. modige mod Niende Aargang. No. 10. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 1 Februarii 1812. Peschiers Minde declameret Løverdagen den 25de Januarii paa Skuepladsen af Madame Spinder. Dæv, Venskab, hvit Din Vesmodsklages den ædle Olding slumrer her! kun Mindet have vi tilbage. om Vennen, som var os saa kier, Vi sukke ved hans elskte Liig: Peschier, hvo kan erstatte Dig! Klag, Danmark, for Din tabte Borger han var sin Gud, sin Konge tro; han sønlig deelde Landets Sorger; kun i dets Lykke var han fro skiøndt baaren langt fra Danmarks Strand, han saae i det sit Fødeland. Tril, Armods hede, bittre Taare. paa Din Velgiørers friske Grav, Du græder ved Din Faders Baare. knust er Din sikkre Støttestav, kun for at lindre Brødres Nød ham Rigdom for var kier og sød. Selv da hans Lykkes Soel neddaled, i Modgangs Storme fast han stod skiøndt hiertesaaret han husvaled den Sørgende, og gav ham Mod. Ham Dydens Flamme i hans Barm var Trøst og Skjold mod Livets Harm. Med Ynglings-Jld hans Hierte brændte for Kunstens som for Dydens Jid; han ingen større Glæde kiendte end den, at hædre Kunst og Viid. Af rene Hiertes Glædesvæld han øvde Fryd i Vee og Vel. Dig, Landets Moder, som en Engel han barnlig henrykt tænkde sig; til Døden med sin Lilliestængel berørde ham, han elsked Dig; dyb Ærefrygt, Erkiendtlighed beseled ham til sidste Fied. En trofast Ven, een kierlig Mage har nedlagt her sin Vandringstav, til Støv han synke skal tilbage; Alherren tog det Liv han gav; men selv til Trods for Dødens Nad han har sit Mindemærke sat. Det straale længe høit i Norden i Marmorborg, i Armods Vraa hans Been hensmuldre vil i Jorden, hans Roes i Hierterne skal staae. Ved Du, som kommer Graven nær: Fred med det Støv, som hviler her! N. T. Bruun. Ønske til Bedste for Almuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
(Jndsendt fra Jylland.) Misvert paa Kornet i sidst afvigte Aar har foranlediget, at Prisen paa Rug, som i Jyllands kornrige Egne var 7 Rdlr. for 1/2 Aar siden, nu allerede er stegen til 18 Rdlr., hvor den er bedste Kjøb, og 32 Rdlr. hvor den er dyrest. At de øvrige Kornarter rette sig derefter, følger af sig selv, da man kan i Mangel af Rug hielpe sig med en Blanding af Bygmeel, og derimod bruge Boghvede til Gryn og Havre til Malt. Følgen af denne endnu tiltagende Dyrhed paa Fødemidler af første Nødvendighed maa tilveiebringe en stor Forhøielse i Arbeidslønnen, følgelig paa alle Haandværksvare, Brændsel, Fisk, m.v. Denne sidste Artikel, der forhen udgjorde en stor Deel af især Vesterjyllands Beboeres Føde, mangler samme Sted nu ganske Fattigpengene forslaae nu kun lidet for den kraftløse Syge, for Enker og Børn, og selv med Penge i Haanden er Korn ikke altid at faae. For Krigen fik Danmark ved indtræffende Missvext Korntilførsel fra østersøiske Havne, hvilket nu næsten vilde være umueligt. Derimod maa det nu endog hielpe sine norske Brødre. Om nu dette Aars Vext uheldigviis ikke skulde blive bedre? Men er da i det danske Monarkie, uagtet sidste Aars Misvext, ikke indavlet saa meget Korn, at alle dets Beboere rigelig kunde bespises dermed, Derom er aldeles ingen Tvivl. Det er ikke Naturens Karrighed, men Menneskenes Konstflid allene, der truer os med Mangel paa Livets første Fornødenheder. Hvor mange hundrede, ja tusinde, Tønder Korn forbruges ikke daglig til en Drik, der gjør saa mangen en Huusfader og ved ham hele Familier ulykkelige? En Drik, der af Hundrede bliver misbrugt, naar den af En bruges til Maade. Om Brændevinet endog ikke drikkes indtil Fuldskab, saa er dog den daglige Brug, der i hele Landet, især i Kjøbstæder blandt Almuen, og Tjenestekarle, ja Drenge, er indført, en stor Misbrug. Thi kun i enkelte Tilfælde kan Brændeviin, som et styrkende Middel, være godt og sundt at bruge. En Gaardskarl i Kjøbstæder faaer i Almindelighed om Vinteren 2 Glas Brændeviin daglig, og 3 om Sommeren, hvert til 15 Pot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
J Høst og Slet 1 Pot daglig, hvoraf Fruentimmerne tage deres Deel. Altsaa omtrent 65 Potter om Aaret, hvilket foraarsager hos Bonden en Udgivt af 65 Rdlr. Antager jeg paa Landet den almindelige Forbrug kun til det Halve og 1 Karl til 3 Td. Hartkorn, saa bliver Udgivten 11 Rdlr. Td. Hartkorn, foruden hvad Haandværksfolkene forbruge. Under disse Omstændigheder kan jeg ikke troe andet end at et Forbud at brænde Brændeviin af noget Slags Korn vilde være den meest velgjørende Lov til Undersaatternes Lykke, om end Mange ville miskjende den. Soldater og Matroserne paa Krigskibene kunne nyde Rationer Brændeviin af egne dertil bestemte Brænderier, som maatte staae under speciel Opsyn. Middelstanden man nu undvære Viin og mange andre Luxusartikler, og vil Tid efter anden savne flere, hvorfor skulde da ikke Almuen undvære Brændeviin, *¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
At det Kongelige allernaadigste Forbud imod at brænde Brændeviin af Rug i det Hele ikke har formindsket Brændningen i Jylland sees deraf, at Prisen nu, som før Forbudet, er 1 Rdlr. Potten. Saalænge det ikke bliver forbuden, at give sine Tjenestefolk Brændeviin, kan ingen Huusbonde undgaae det, i hvor dyr denne ulyksalige Drik end maatte blive. Ofte er det endog vanskeligt at faae Tjenestekarle, uagtet mange faae, foruden Brændeviin og god Kost, over 200 Rdlr. i Løn. At en 1) Denne Slutning er nok neppe saa ganske antagelig. Skal man da endnu tillige undvære Brændeviin, fordi man maa undvære Viin, At Brændeviin, nydt til Maade, i vor Himmelegn, er en temmelig nyttig, ja maaskee nødvendig Drik, især for de arbeidende Classer, derom er vel neppe nogen Tvivl, men vist nok kunde det ikke være uhensigtsmæssigt, at indskrænke Brændeviinsbrænding, af Korn og derimod at lægge meere Vind paa at brænde det af Kartofler. Udg. Mand, der skal drive Avlingen med Tienestefolk, haardt kunde trænge til at spare Brændevinen, er let at indsee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Kammerherre Baron v. Brockdorf saaede for 4 Aar siden 14 Tønder Olden, for at bidrage til at afhielpe den saa almindelig følelige Mangel paa samme. Da disse staae meget godt, saa har han i afvigte Aar igjen saaet 18 Tønder. Da der gaaer 28,000 Stykker Olden paa en Tønde, saa har han i samme Aar sikkert faaet 500,000 Olden At saa mangfoldige danske og norske Sømænd, endnu sukke i engelsk Fangenskab, er det tydeligste Beviis paa, at de hellere taalmodigen ville bære deres Lænker, end glemme hvad de skylde deres Fædreneland. Udg. for Efterverdenen. Saa meget kan en enkelt Mand gjøre; hvad kunde der ikke udrettes, hvis mange vilde forene sig om at udføre et saa høist nyttigt Formaal!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Mærkeligt er det, at i afvigte varme Sommer bare de unge ægte Castanietræer i Dusternbroker Alle allerede i September Maaned fuldkommen modne Frugter, og adskillige Viindruer i samme Egn vare saa store som Moreller. For 20 Aar siden havde man samme Phænomen med modne Castanier i den ublide Egn af Husum, Meldstedter Pastorateden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Norges skjønneste Høitidsdag, Dagen den 11 December 1811, blev paa Toten festligholdt paa følgende Maade: Efter en fra Prædikestolene skeet Jndbydelse, samledes man i Totens Hovedkirke om Formiddagen Kl. 11. Festen begyndte ved en dertil forfattet Cantate, hvortil Musikken var sat af Hr. Pastor Borchgrevink, og som blev udført af ham og nogle andre herværende Musikkens Dyrkere. Derpaa betraadte S. T. Hr. Provst Hopstoch Prædikestolen, og tolkede i en kraftfuld skjøn Tale Norges Tak til vor gode Konge for Universitetet, han gav os - og viste nogle af de store Fordele, Landet vilde høste af denne Videnskabernes Høiskole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Efter Talen istemmedes Slutningen af Cantaten, og tilsidst fremtraadte i Chordøren en 8te Aars adel, skjøn Yngling og afsang nogle Vers, hvori han med barnlig Uskyld lovede, i sin Tid ved Dyd og Flid at udmærke sig ved Norges Universitet. Stilhed og Orden udmærkede Festen. Jngen blev indladt uden Billet, og de derfor indsamlede Penge anvendt til Korns Jndkjøb for fattige Huusmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
- Efter Festen samledes man til et Maaltid, hvortil S. T. Hr. Foged Schulz havde indbudet de her værende Medlemmer af Selskabet for Norges Vel og Sognets Embedsmænd. Over Bordet tømtes under Glædesraab vor gode Konges, gamle Norges og det Norske Universitets Skaal. (Christiania Av.) Kongeligt aabent Brev, angaaende den fremtidige Bestemmelse af Dannebrogsmændenes Hæderstegn, udstædt d. 28de Januarii 1812. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, Gjøre vitterligt: Det var stedse Vort landsfaderlige Ønske, at kunne, ved Beviser paa Vor Kongelige Hyldest og Naade, opmuntre og helønne Enhver blandt Vore Undersaatter, om hvem det blev Os bekiendt, at Han efter sin Stilling, havde udmærket sig ved Fortjenester af Fædrelandet. Derfor satte Vi Dannebrogens Orden i nærmere Forbindelse med det ypperste Ridder Samfund i Vore Stater, Derfor udvidede Vi den saaledes, at den, gjennem flere Grader, kunde give Adgang til forøget Hæder ved stigende Nidkjærhed for at fremme hvad der er gavnligt og stort, Derfor stifter Vi et nyt Pant imellem Os og Dem blande andets trofaste Sønner, som, ved ridderlig Tænkemaade og følgerige Handlinger, endog under mindre gunstige Omstændigheder havde beviist sig værdige til, at fremstaae som Dannebrogens Mænd i Vore Ædles Kreds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
J lige Hensigt kundgjøre Vi her Vor allernaadigste Beslutning om, at det Dannebrogens Sølvkors, hvilket Vi bestemte til, ved Siden af begge Vore Ordener, at være et udvortes Tegn paa erkjendt Borgerværd, herefter ei skal være Medlemmerne af Vore Ordeners Kapitul samt Vore Dannebrogsmænd allene forbeholden: Men at Vi, ligesom Vi finde en Fyldestgjørelse i Selv at bære dette Hæderstegn, end videre, saavel nu som i Fremtiden, dermed ville udmærke Dem blandt Vore Riddere af Dannebrogen, som, ved uafbrudt Jver for Vor Tjeneste og Fædrelandets Held, have bestræbt sig for end ydermere at forøge de Fortjenester, for hvilke noget af Ordenens Hæderstegn blev dem tildeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Vi ville derfor allernaadigst have de Bestemmelser herom, der indeholdes i Vort aabne Brev af 28de Junii 1808, og i Vor Anordning for Dannebrogsmændene af 28 Januarii 1809, udvidede og nærmere forklarede derhen: At naar det maatte behage Os at benaade nogen Storkors, Commandeur, eller Ridder af Dannebrogen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, da skal dette af Ham altid bæres tilligemed Ordenen, og tjene Ham til et nyt udmærkende Tegn paa Vor Kongelige Naade og Velbehag. Og skal hver Ridder af de benævnte 3de Klasser, der saaledes med Sølvkorset benaades, som Dannebrogsmand navnligen opføres paa Dannebrogsmændenes Liste. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 28de Januarii 1812. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Efter Statstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Kjøbenhavns Vexelcours d. 31de Jan. 759 1. S. og 761 k. S. - Spec. 763. - Hamb. Cours 266.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 17de Jan. Ved den herværende Assiseret er bleven paadømt følgende mærkværdige Proces: Enken Morin havde, i Forening med sin, endnu ikke 17aarige Datter, besluttet at tvinge en Godseier, navnlig Ragoulleau, som havde laant hende 100,000 Liv., æsket dem tilbage og taget hendes Huus i Betaling for Gielden, til at underskrive en Vexel paa 290,000 Fr. og siden at qvæle ham. Complottet blev røbet af et Fruentimmer, navnlig Jonard, som Enken havde betroet sit afskyelige Forehavende. Gierningen skulde udføres i en Kielder under et i Clignancurtleiet Huus, hvor hun havde ladet Kielderhullerne tilmure, paa det man ingen Allarm skulde høre, og hvor hun havde ladet ned ramme en Pæl, ved hvilken Ragoulleau skulde bindes ved Fødderne og lænkes fast. Foran ham havde man sat et Bord med Pen, Blæk, Papir, og 2 Lys, for at skrive Vexlerne. Herpaa vilde Enken kaste ham en Silkesnor om Halsen, og Datteren qvæle ham, og lade Legemet kaste i Vandet, paa det der intet Spor til Gierningen skulde blive tilbage. Først havde man besluttet, at skyde ham; man fandt ogsaa 2 ladte Pistoler i Kielderen, og Datteren havde i adskillige Dage øvet sig der i at skyde. Dødsmaaden blev nu forandret, da Moderen var bange for Blodsudgydelse, og der paa denne Maade blev færre Spor tilbage. Saasnart Qvinden Jonard havde underrettet Hr. Ragoullrau om Complottet med alle Omstændigheder, angav han det hos Politiet. Dette foranstaltede nu det Fornødne, raadte ham til at antage Jndbydelsen og tage med de 2 Fruentimmer ud paa Landet. Ved Barrieren bleve de arresterede. En Politiecommissair optog strax et Forhør, rev Datteren et Lommetørklæde ud af Haanden, og fandt de Vexler indsvøbte deri, som Hr. R. skulde underskrive. Man undersøgte i samme Øieblik Huset i Clignancourt, og fandt Kielderen nerop saaledes indrettet og forsynet, Kielderhullerne tilstoppede a., som det var angivet. - Begge ere blevne dømte til 20 Aars trunget Arbeide og til at staae en Time i Gabestokken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Paris, d. 22 Jan. Dagsmoniteuren indeholder et Keis. Decret, hvorved den Kongel. Hollandske Unionsorden ophæves og istedet for samme stiftes en ny Orden de la Reunion, som skal bestaae af 200 Storkors, 1000 Commandeurer og 10,000 Riddere. Hertugen af Cadore er udnævnte til Storkantsler og Hr. v. Goes til Storskatmester. 500,000 Franker Renter, der oppebæres af de Keiserl. Domainer, ere bevilgede til denne Ordens Dotation. - Ridderne maa aflægge følgende Eed: "Jeg sværger Keiseren og Hans Dynastie Troskab. Jeg lover, paa min Ære, at opoffre mig til Hs. Majestæts Tieneste, til Hans Persons Forsvar, og Vedligeholdelsen af Rigets Gebet i dets Jntegritet, ikke at overvære noget Conseil eller nogen Forsamling, der strider mod Statens Sikkerhed, og at underrette, for saavidt der kommer til min Kundskab, Hs. Maj. om alt hvad der maatte pønses paa imod Hans Ære, imod Hans Sikkerhed, og Alt hvad der maatte sigte til at forstyrre Rigets Samdrægtighed og Vel." – Man arbeider meget ivrigen paa, igjen at istandsætte Tarragonas Fæstningsværker, som under Beleiringen vare blevne beskadigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Ved alle Fæstningernes Erobring i Catalonien er denne Provinds bleven undertvungen, og den leverer Vaabenpladse, der ere Støttepuncter for Operationerne i Naboprovindserne. Triest, d. 4 Jan. Den Landevei, der er bleven anlagt fra Carlstadt til Finme og bærer Keiserinde Louises Navn, er nu færdig. Uagtet den løber over tildeels bjergfulde Egne, yder den dog alle Beqvemmeligheder. Langs med samme er før get for gode Gjestgiversteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Wien, d. 15 Jan. Det hedder, at i Følge en med Keiserhoffet i Paris sluttet Convention, vil det Østerrigske Hof levere de Jllyriske Provindser for nogle Mill. Fr. Kornvarer. - Angaaende Underhandlingerne i Bucharest erfarer man intet sikkert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Cadix, d. 6 Nov. Det af Stadens Gouverneur gjorte Forslag, atter at aabne Skuespilhuset, er blevet forkastet af Cortes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
London, d. 8 Jan. (Moniteuren.) J Følge Breve fra Oporto, der gaae til d. 18de f. M., er den allierede Armee endnu bestandig i sine Cantonnements, Lord Wellington agtede at besøge Lissabon. Nogle Stykker svært Skyts, som i Sommer vare bragte til Grændserne, ere sendte tilbage igjen. De Syges Antal er ikke over 14000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Londons Gazette har i afvigte Aar anmeldt 2357.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-01
Bankerotter. Parispd. 19 Jan. Gener. Dorsenne har tilmeldt Hr. Cuvier fra Spanien, at man d. 8 Julii om Aftenen Kl. 8 hørte i Berranguillas, paa Veien fra Aranda til Rog i Spanien, da Luften var klar og skyfri, et Knald som et stærkt Canonskud, efter hvilket der endnu fulgte tre andre og et fjerde, der holdt omtrent ved en Minut og lignede en Musketild. Nogle Øieblik derefter hørte adskillige paa Marken arbeidende Bønder, som bleve bange, en Piben som af en Kugle i Luften, og saae et Legeme falde ned, som de ikke kunde kiende, men som gav en Støvsky fra sig. Da de nøiere undersøgte Sagen fandt de i en Dybde af 8 Tommer, i Jorden en brændende Steen, omgiven af en heed og gloende Jord. J en Afstand af 60 Skridt var der faldet 2 eller 3 lignende. Bønderne tilføiede, at de i Luften havde mærket en Skygge, som foranledigedes ved Røgen af Explosionen. (Alt. M.)