JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-02-03
J Følge udtagen Hovedstævning har Citanten for Høiesteret indanket den forhen i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets=Dom, afsagt den 10 Febr. 1800, deels til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, og deels til Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, angaaende forskiellige Hovedposter, saasom 1) at Citanten ei skal have givet sine Landbønder Børelbreve, men indsat dem paa Gaardene, deels efter mundtlig Tilsagn, deels efter løse Papiers Lapper, med videre. 2) At han først aarlig skal have forhøiet den først bestemte Afgivet, saa at den sidste skal have været ligesaa arbitrair, som den første, og Bønderne desaarsag, ikke vidste, hvad de skulle betale. 3) At han, efter saaledes at have indsat dem paa Gaardene, skal have frataget Gaardene Jordstykker, med videre. 4) At han ei skal have givet Bønderne lovlig indrettede LandskyldsBøger, men givet dem løse Smaasedler, eller qvitteret i gamle Skattebøger, ligesom han heller ingen ordentlig Jordebog skal have havt ; og 5) dog ængstet sine Bønder, med Arrester &c. 6) At han ei har villet givet mundtlig Tilsvar paa de Spørgsmaale, Commissarierne have forelagt ham, og derved overtraad den Kongelige befaling: af 17 December 1790, med videre. 2) At den. af ham under Sagens Examination brugte Procurator skal have opført sig saaledes, at han efter Kongelig befaling derfor ved Dom skal ansees ; og 8) at han inden Commissionen skal have opført sig uanstændig og ubeskedent, med videre, deels Biposter, som angaaer Parternes specielle Fordringer og Anke mod hinanden, med mere. Derom var ved fornævnte Stifts Overrets=Dom saaledes kiendt for Ret: I 1te Post, som angaaer KnudJngebrigtsen Fissum: Commissariernes Dom i Punkten 2. bør uefterrettelig at være. J Punkten. bør samme ved Magt at stande. Je og nu bør Citanten Justitsraad Hornemann for Penges Udgivt fri at være. J 2den Post, som angaaer Engebreth Timandsen Fissum, og 3die Post, som angaaer Ole Christophersen Berg, bør Parterne for hinandens Tiltale i samtlige Poster fri at være. J 4de Post, som angaaer Haagen Rasmussen Fallum, bør Commissariernes Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-02-03
J 5te Post, som angaaer Hans Danielsen Fallum: Punkten, underkiendes Commisssariernes Dom, og Citanten Justitsraad Hornemann bør for Hans Daniel sens Tiltale fri at være. J Punkten d. bør Commissariernes Dom ved Magt at stande. J Puncten o. bør Commissariernes Dom uefterrettelig at være; dog forbeholdes Parternes lovlige Ret til hinanden, Henseende Sequestrations Forretningen af 17 August 1792. J 6te Post, som angaaer Carl Olsen Krognæs: J Punkten at underkiendes Commissariernes Dom, og Citanten bør for Carl Olsens Tiltale fri at være. J Punkten b. bør Commissions Dommen ved Magt at stande. Udi Punkterne c. og d. bør Commissariernes Dom uefterrettelig at være; dog forbeholdes Parternes lovlige Ret til hinanden. i disse 2de sidste Punkter, 7de Post, som angaaer Rasmus Carlsen Overskoug. J Punkterne a. og c. underkiendes Commissariernes Dom, og Citanten bør for Rasmus Carlsens Tiltale fri at være. J Punkten b. bør Commissions Dommen ved Magt at stande. Jøvrigt forbeholdes disse Parter deres Ret til hinanden, Henseende Hiemtings=Dommen af 17 Novbr. 1792.
Berlingske Tidende, 1805-02-03
J Punkten i bør Commissariernes Dom uefterrettelig at være; hvorimod Parternes Ret til hinanden, Henseende Hiemtings=Dommen af 7 Novbr. 1792 forbeholdes. J 33te Post, som angaaer Even Jvensen Ringset, bør Citanten Justitsraad Hornemann i Punktene for Contra-Citanten Even Jensens Tiltale fri at være. J Punkterne og d. bør Commissariernes Dom ved Magt at stande; hvorimod samme Dam i Punkterne, og i bør uefterrettelig at være, dog forbeholdes: Parterne deres lovlige Ret til hinanden, Henseende Dommen af 9de Juli 1791, og den dermed i Forbindelse staaende Sequestratton. J 34te Post, som angaaer Carl Haagensen Fallum. J 35te Post, som angaaer Anders Ellingsen Bachøen, og i 36te Post, som angaaer Christen Bentsen Dyrendahl, bør Commissarier, nes Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-02-03
J Henseende 1, 2, 3, 4 og 5te af Commissarierne fremsatte generelle eller Hoved poster bortfalder videre Paakiendelse, da alt under alle forestaaende specielle Poster og Punkter er paakiendt.
Berlingske Tidende, 1805-02-03
J 6te Hovedpost bør Citanten Justitsraad Hornemanm. mann for den idømte Mulct fri at være, 7de Hovedpostbortfalder som upaastævnt. I 8de Hovedpost bør Justitsraad Hornemann for den idømte Mulct fri at være. Saa bør han og ikkun at erlægge til hver af Commissarierne i Salario 100 Rdlr., tilsammen 200 Rdlr., og til Actores for Commissionen, 100 Rdlr., hvorimod Contra=Citanterne Knud Fissum, med flere, een for alle og alle for een, bør ligeledes betale: til hver af Commissarierne i Salario 100 Rdlr., tilsammen 200 Rdlr., og til Actores for Commissionen paa lige Maade 100 Rdlr., da derimod Processens Omkostninger for begge Retter og paa alle Sider i øvrigt ophæves. Ligesom de af Parterne mod hinanden brugte og paaankede fornærmelige Udtrykke mortificeres, men de samtlige i saa Henseende for hinandens videre Tiltale bør fri at være. De indstævnte Commissarier bør for Justitsraad Hornemanns over dem nedlagte Paastand fri at være. Procurator Hjorts Sallarium billiges med 400 Rdlr. Derimod var ved den af Commissarierne Raadmand Christian Fyhn og Revisor Hans Bernhoft Øvre den 2 Marti 1796 givne Commissions Dom, saaledes kiendt for Ret: 1) angaaende Knud Jngebrigtsen Fissum, 6) da bør han fra 1790 Aars Begyndelse, da denne Commissions Sag blev anlagt, og fremdeles, saalænge han og Hustrue lever, beholde, som Leilænding, den Mark i Gaarden Fissum han hidindtil har beboet, med alle dens Tilliggelser, intet undtagen, imod at svare fra bemeldte 1790 Aars Begyndelse den i Loven bestemte Landskyld, Landboehold, samt Skydspenge efter den seneste Skyds Taxt, samt andre Rettigheder, som Justitsraad Hornemann maatte have lovlig Adkomst til, og som han i een paa behørigt stemplet Papiir indrettet, igiennemdraget, og forseglet Landskyldbog nøiagtig bør specificere, til Oplysning om, hvad Leilændigen aarlig skal svare, som og ved Dag og Aarstal rigtig bør afskrives. Og, omendskiøndt denne Dom er Leilændingen Betryggelse for Gaardens Besiddelse, saa bør dog Justitsraad Hornemann meddele ham paa behørigt stemplet Papiir, indrettet lovligt Bøxelbrev paa Gaardens Skyld og Tilliggelser, intet derfra undtagen, samt en lovlig indrettet Landskyldbog; og saafremt han herudi sidder Dommen overhørig, betaler han for hvor Dag et Lod Sølvs Bøder til Ritzens Sogns Fattige. Hvad Børelpengene angaaer, da bør Knud Fissum være befriet for at svare samme, siden Justitsraad Hornemann derom ingen Paastand har gjort, og Opsidderen i mange Aar har svaret forhøiede Afgivter, som er mere end Vederlag for den Børel, han ellers burde have betalt. Knud Jngebrigtsen bør derimod opfylde alle de i Loven en Leilænding foreskrevne Pligter, alt under vedbørlig Ansvar. b) Om Godtgiørelse for meget betalte Afgivter 145 Rdlr. 84 s., da bortfalder samme som ubeføiet.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra Constantinopel, den 12te Decbr. Capitain Pacha er ankommen hertil fra Acre med sin Eskadre, men Ghezar Pachas Skatte, som han har med bragt og som man anslog til 8 eller 9 Mill., have skuffet alles Forventning. De bestaae ikkun af 72000 3tchiner og 2 Ladninger Kaffe og Riis; alt beregnet til 1 1/2 Mill. Piastre. Sultanen havde, af Mistanke om en Deel af disse Penges Fordølgelse eller dog om en strafværdig Overbærelse, strax befalet Capitain Pachas Henrettelse, og blot Sultaninde Validas, Jussuf Agas og nogle andre fornem me Ministres Forbønner have reddet hans Liv og hindret Dommens Fuldbyrdelse. Hans Straf er bleven forandret til Afsættelse, og man troer endog, han beholder sin Formue og faae Tilladelse, at nedsætte sig i Asien. Bostangt Baschi er bleven hans Eftermand, Skrivelse fra Madrid den 1ste Januar. Armateurs i St. Sebastian, St. Ander, Bilbao, Corunna, Vigo, Barcellona og andre Havne, især i Provindserne Biscaya, Gallicien og Catalonien, have allerede henvendt sig til Regieringen, for at faae Kaperbreve mod Engellænderne. Marine Ministeriet har ogsaa allerede udstedt endeel Kaperbreve. Regieringen understøtter Privat mænds krigerske Foretagender paa alle Maader, især ved at levere dem Vaaben og Munition fra Tøihusene. Privat personer, som forene sig, for at foretage sig vigtige Expeditioner med nogle bevæbnede Skibe, kunne endog vente Forskud af Penge af Regieringen. Der hersker nu største Virksomhed ved vor Marine. Bayen ved Cadix beskyttes allerede af endeel Krigskibe og Kanoneerschalupper. Der er givet Ordre, at bygge endeel nye Linieskibe, hvoriblant et paa 120 Kanoner, og adskillige Fregatter. Man kan endnu ikke bestemt angive, hvilke Midler Regieringen vil betiene sig af til at bestride disse over ordentlige Udgivter, især paa en Tid, da den er berøvet de fleste Skatte fra America.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Nogle Regimenter ere allerede ankomne til Kysterne af Catalonien, og man vil benytte sig af den første Leilighed til at forstærke Garnisonerne paa Majorca og Minorca, især Garnisonen i Port Mahon, der er meget svag. - En Division af Lord Nelsons Flaade krydser endnu for Barcellona.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra Jtalien den 10de Januar. Den italienske Republik har allerede hævet Cordonen mod Kongeriget Etrurien; dog maae de Reisende holde Quarantaine i Scaricalasino, en Bye imellem Florenz og Bologna.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J Livorno er en Bekiendtgiørelse bleven udstedt, som indeholder følgende: "Det tilstundende Aars Frelse beroer nu ene paa den Forsigtighed, der bør lagttages med de Varer, som have været oplagte paa de Steder, hvor Epidemien har raset. Denne Forsigtighed kan ikke nøie nok iagttages af Kiøbmændene.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Den 27de f. M. have 10000 Mand franske Tropper indskibet sig paa Flaaden i Toulon og skulle være bestemte til at forsvare Øerne Majorca og Minorca.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
En russiskekeiserl. Escadre, bestaaende af 5 Linieskibe og nogle Fregatter, er den 30te f. M. ankommen til Neapel flere Skibe skulle følge. Man veed endnu ikke, om disse Skibe have Tropper ombord.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
En spansk Coureer skal have bragt Hoffet i Neapel det Forslag, at forene sig med Spanien mod Engelland. Frankerig skal kraftig have understøttet dette Forslag. En Skrivelse fra Ancona melder følgende: "Alt er roligt paa Sicilien. Der opholde sig nogle engelske Agenter sammesteds, som opkiøbe en stor Mængde Proviant til Magasinerne paa Maltha, hvorfra Lord Nelsons Flaad forsynes med Levnetsmidler. Flaaden er ogsaa bleven for stærket med nogle Linieskibe og Fregatter. Det Rygte, at den gule Feber grasserer paa Maltha, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra London den 15de Januar.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
(Over Holland.) Admiral Cornwallis har atter været nødt til at vende tilbage til Torbay med sin Blokerings Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Breve fra Madras af 22de Julii melde: at GeneralGouverneuren i Ostindien Marqvis Wellesley om kort Tid vilde vende tilbage til Europa og at Admiral Rainier om nogle Dage vilde afseile til Ceylon, hvor Gouverneuren North frygtede for et Besøg af den franske Admiral Linois. Man troede, at denne Admirals Krydstog med eet Linieskib og to Fregatter var bestemt til Madagascar, for at borttage et i en Havn paa samme Kyster i slet Tilstand liggende engelsk Skib, som rimeligviis er det saa længe savnede Skib Prinds Wales.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Hr. Lambert, som med Familie er ankommen hertil fra Ostindien over Nordamerica har berettet, at Admiral Linos er efter det mislykkede Angreb paa de engelske Chinaskibe igjen seilet til Batavia og har sat sine Tropper i Land samme steds. Hollænderne have derpaa sat Generalen over disse Tropper under Arrest og sendt ham til Jsle de France, hvorfor Generalcapitain Decaen havde den 20de Maji sendt sin Yndlingsadjutant Lefevre paa Skibet Berceau til Frankerig, med Besværinger over Admiral Linois. Denne sidste har ligeledes sendt en Capitain til Frankerig for at retfærdiggiøre. sig mod enhver Beskyldning.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
De offentlige Fonds ere igien faldne. De 3 P. C. reducstaae paa 57 3/4.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra Paris den 18de Januar. J Tirsdags den 15de mynstrede den keiserlige Livgade i Auillerierne. Keiseren uddelede Æreslegionens Decorationer til de Personer, som ikke havde faaet den formedelst deres Fraværelse ved Armeen. Derpaa valgte man et Detaschement af hvert Corps af Garden, som tilsammen udgjorde 3000 Mand, der strax fik Ordre, at marschere til Lyon under General Beauharnois Commando. Dagen efter begav dette Corps sig paa Marschen. J Tirsdags mar scherede hele den italienske Livgarde ligeledes til Lyon. Et heelt Kyrasseer-Regiment og et stærkt Detaschement at Gensdiarmeriet er ogsaa marscheret til Lyon, hvor alle disse Corps skulle forene sig og derpaa marschere til Mayland. J Forgaars har man ogsaa ført 30 af Keiserens Haandheste til Lyon. Man siger, Keiseren vil om 14 Dage selv reise til Jtalien, tage Armeen sammesteds i Øiesyn, lægge den sidste Haand paa den ny Regierings Organisation og derpaa i Martii Maaned krone sin Broder i Mayland. Prinds Joseph har alligevel endnu ikke bestemt modtaget sin ny Værdighed. Man har hidtil underhandlet om det ny Kongeriges Indretning, der formodentlig vil blive forstørret og faae en stærk militair Forfatning.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J Forgaars bragde Statsraaderne Regnand og Segur i Keiserens Navn det lovgivende Corps Lovplanen om det ny Statssegl. Det skal paa den ene Side forestille Keiseren, siddende paa Tronen med de keiserl. Prydelser, Kronen, Scepteret og Retfærdighedshaanden, og paa den anden Side den keiserl. Ørn hvilende paa Tordenkilen. De offentlige Authoriteters Segl skal forestille den keiserl. Ørn i samme Stilling som paa det store Statssegl, og føre den Authoritets Titel, som bruger det.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Nationalinstitutet havde den 12te Audience hos Keiseren. Præsidenten holdt en Tale og overrakte Keiseren nogle nye Værker. Keiseren forsikkrede Nationalinstituttes om sin Agtelse og Beskyttelse, og tilføiede: "Om jeg end ikke en bragt til denne Tænkemaade ved min Jver for Oplysningens Fremme, min Kierlighed til Videnskaberne og ved den Jnteresse, som Nationalæren har for mig, kunde blot personlig Jnteresse bevæge mig dertil. Det er af Vigtighed forSouverainerne, at understøtte de Mænd, der uddeele Hæder og bringe de Personers Handlinger til Efterverdenen, som have gjort det til deres Livs Bestræbelse, at fortiene sammes Agtelse.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Paven og Erkekantsleren have udnævnt Biskop Bernieri Orleans til Mediateur. Han opsætter ConcordatetPunkter, forelægger begge Parter samme til Overveielse, og forandrer dem saalænge, indtil begge Parter ere tilfreds dermed. Alles Opmærksomhed er henvendt paa Spanien og paa sammes store Udrustninger. Vore Tidender berette, at Spanien kan stille en bevæbnet Magt af 100000 Mand og 60 Linieskibe, og at dets Financer ere i saa god Stand, at Statens Jndtægter overstiger Udgivterne nogle Mill. Dalere.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Grændsecordonen mod Spanien er bleven hævet den 3die d. M., dag indlades ikkun de Reisende, hvis Passer vise, at de ikke komme fra Steder, hvor Sygdommen har raset.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
- Et Rygte siger, at den gule Feber hakkyttret sig i Niza, hvor nogle, fornemmelig corpulente Personer, ere døde deraf. - J Følge Breve fra Philladelphia af 29de Novbr. rasede den gule Feber dengang i Charlestown og i Provindserne Pensylvanien og Ny-York.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Fra Cherbourg meldes under 9de d. M., at en meget heftig Storm, der varede i 5 Dage, har ødelagt en Deel af det ny Fort ved Rheden og styrtet 2 Kanoner fra Batteriet i Havet.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Vore Tidender melde, at et Pallads i Haag bliver i største Hast indrettet til Overhovedet for den ny bataviske Regiering.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra Wien, den 19de Januar. En fransk Coureer har bragt den Efterretning hertil, at Marschall Brune er afreist fra Constantinopel. Han melder det selv i en Skrivelse til Hr. Dodun og underretter ham om, at han agter paa Reisen til Frankerig, at opholde sig nogle Dage i Wien. Denne Skrivelse er dat. den 18de Decbr. fra Ponto=Picols, 2 Stationer fra ConstantsoConstantinopel som fransk Charge d'Affaires.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Alle Efterretninger fra Servien melde, at Krigen atter spel. Marschall Brune har ladet Hr. Parandier blive i ger brudt ud sammesteds. En urolig Pacha i Bosnien truer de serviske Christne med nogle tusinde Tyrker, hvorfor 8000 Servier ere marscherede til Floden Drina. Al god Forstaaelse imellem Tyrkerne og Servierne er ophørt. Alle Servier maae igien gribe til Vaaben; hvo, som ikke godt villig indfinder sig, tvinges dertil med Magt. Serviernes Overgeneral, Georg Czerny, har udstedt en befaling, der forbyder alle og enhver, at begive sig bort fra hans Corps Denne befaling iagttages med største Strenghed, og nogle Misfornøiede, som havde overtraadt den, ere blevne hænge te. De Nyhvervedes Antal forøges daglig; de øves i største Hast i Vaaben og sendes derpaa til det Corps, der er posteret ved Drina. Serviernes Armee er rigelig forsynet med Vaaben og Munition, men har Mangel paa Artillerie, der dog snart, som man siger, vil blive afhiulpet ved en Tredies Hielp.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Skrivelse fra Haag den 22de Januar. Uagtet de seneste offentlige Efterretninger fra Engelland ikke ere gunstige for Fredsrygterne, er det dog temmelig paalideligt, at der fra fransk Side er skeet Forslag til Underhandlinger under fremmed Mediation. Man troer, Grev von Kellers Ophold her i Staden staaer i Forbindelse dermed. Man paastaaer ogsaa, at Keiser Napoleon har ved vore overordentlige Ambassadeurers Afskedsandience talet med dem om Fredens Mulighed. - J Følge Privatbreve fra Paris vare Fredsrygterne ogsaa udbredte der og havde havt en gunstig Jndflydelse paa de franske Fonds. Man sagde ogsaa, at Underhandlingerne skulde føres under en nordisk Magts Mediaton i en til Frankerig grændsende Stats Residence.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J Forgaars ere vore overordentlige Ambassadeurer, de Herrer van der Goes og Haersolte, ankomne hertil fra Paris. Man veed endnu ikke bestemt, naar Hr. Schimmelpenninkommer tilbage, og man er lige saa lidet underrettet om de forestaaende Forandringer. Man troer imidlertid, at den atter vil blive en provisorisk Tilstand indtil Freden, og Rygtet nævner Hr. Schimmelpennink, Statsdirectoriets Generalsecretair Hr. Hultman og endnu en Tredie som Medlemmer af den ny Regiering.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Det lovgivende Corps har i Gaar bevilget Regieringen er Summa af 16 1/2 Mill. til de løbende Udgivter og ligeledes bevilget samme, at hæve 1 Procent af Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Statsdirectoriet har under 14de d. M. givet alle Departementsforvaltninger Ordre, at holde Øie med de Officerer, som have Pensioner af Engelland og opholde sig i vor Republik.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Magistraten i Staden Middelburg har under 5te d. M. sendt en Skrivelse tilligemed et Bønskrift fra Jndvaanerne i Middelburg til Departementsforvaltningen i Zeeland, som opvække almindelig Opmærksomhed og Deeltagelse. Magistraten erklærer, at Afgivterne i nogle Aar have været saa trykkende, at man neppe kunde have udredet dem i Republikens blomstrende Periode, samt at deres ulige Fordeling giver Anledning til Besværinger, da Afgivterne af Eiendomme ingenlunde staae i Forhold til det, der betales endog af store Jndkomster; desuden gives der saa mange Veie til at undgaae Afgivterne, at den redelige Mand, som udredet dem, bliver ødelagt, imedens den Uredelige driver Spo dermed, hvilket foraarsager, at enhver, som endnu eier nogen Formue, samt Kiøbmænd, Fabrikanter og Haandværkere udvandre.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Anledning af det udspredte Rygte, at Hr. von Kotzebue skulde værearresteret og sendt til Frankerig, erklærer denne Reisende Lærde, at intet er mødt ham, som i mindste Maade kunde give Anledning til dette Rygte, tvertimod have alle franske Ministre og enhver af Nationen overalt modtaget ham med forekommende Høflighed. Han giør tilsidst det Ønske, at hans egne Landsmænd Tydskerne dog eengang vilde lade ham være i Roe.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Moniteuren gjør den bemærkning at Staden Hamburgs Fæstningsværker, som man vedbliver at sløise, ere begyndte i Aaret 808 og ere tildeels Keiser Carl den store Værk. Hr. Ludvig Frank, forhen Læge ved den franske Armee i Ægypten og siden Hospitalslæge i Alessandrin, en Brodersøn af den berømte Professor Frank i Wilna, er bleven udnævnt til Livlæge hos Aly, Pascha af Janina, med 18000 Frankers aarlig Gage og desuden et meubleret Huus.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J det sydlige Frankerig har Veirliget hidtil været sa mildt, at man har badet sig i Garonne først i Januar.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Batavisk Republik. Alle Canalerne i Holland, ere nu tilfrosne. Skøiteløberne komme fra alle Egne af Halland til Utrecht, for at besee den store Pramide, som de franske Tropper have opreist i Nærheden af Utrecht. Paramiden er 150 Fod høi, af Jord, men belagt med Grønsvær. Man kan magelig stige op af den paa Trin, der er anbragte paa alle Sider. Paa Pyramiden staaer en Obelisk, der er 35 Fod høi, hvorfra man har Udsigt til 15 hollandske Stæder, 200 Byer, Nordsøen og Zudersøen, Østerrig. Til den wienske Fattigkasse er fra 1ste November 1803 til f. D. 1804 ved Collecter og frivillige Bidrag i alt indkommet 129463 Gylden. Denne Anstalts Capital beløber sig for nærværende Tid til 666458 Gylden. Landstænderne i Bøhmen have forstrakt 300000 Gyldes af deres Kasse til at opkiøbe Korn udenlands. Magistraten i Prag har gjort et Forskud af 40000 Gylden til et Kornmagasins Anlæggelse. Man har aabnet en privat Subscription i Prag i samme Hensigt, som har bedste Fremgang; Jøderne i Prag have forstrakt over 30000 Gylden. rentefrie dertil.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Fra Gallizien har man sørgelige Efterretninger om Vinterens usædvanlige Strænghed. Over 30 Skildvagter have mistet Næse og Øren ved Kulden og endeel Bønder ere frosne ihiel paa Marken. Ulvene trængte flokkeviis ind i Byerne.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Det Keiserl. Kongl. Militair bestaaer for nærværende Tid af 63 Regimenter Linie=Infanterie, 17 Regimenter, Grændse-Jnfanterie, 8 Regimenter Kyrasserer, 6 Regimenter Dragoner, 6 Regimenter Cheveaux Legers, 12 RegimHusarer, 4 Regim. Tyrolsk Landmilitair, 4 Regimenter Artillerie, 1 Corps Bombarderer, 1 CorpTransportsvæsen, 1 Corps Mineurer, 1 Corps Sapper, rer, 1 Corps Pontonnerer. Denne Hærs Foresatte ere af Feldtmarskalker, 25 Feldttøimestre og Generaler af Kavalleriet, 136 Feldtmarskallieutenanter og 258 Generalmajorer.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
En Oberst vedet af de østerrigske Regimenter er bleven skudt i Duel af en Prinds, der tiente som Oberstlieutenant ved samme Regiment.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
En duelig og meget agtet Læge i Vien er i denne Tid fundet død i Donaufloden paa et Sted, hvor den ikke var tilfrossen.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Preussen. Efter Toldregistrene beløb i afvigte Aar de fra preussisk Schlesien udførte Vares Værdie sig til 10 Millioner, 798344 Rdlr. og de indførte Vares til 11 Millioner 645456 Rdlr. Transithandelen beløb sig til 1 Million 399499 Rdlr. Den hele Handel beløb sig altsaa til 25 Millioner Rigsdaler.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Helvetisk Republik. Det lille Raad i Jurich har forandret Capitain Handschardt von Pfefficons Livsarrest, til Forviisning fra det faste Land i Europa paa Livstid. Han bliver paa egen Bekostning transporteret til Nordamerika, og hans Familie stiller en Caution af 6000 Fr. for at han aldrig skal vende tilbage til Europa.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
Tydskland. Efter en officiel Anmeldelse har Keiser Napoleon allerede ratificeret og bekræftet Rhinskibsfarts Octroien, hvoraf man lover sig mange giensidige Fordeele for den tydske Handel med Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J Staden Cleve og i Egnen deromkring bortriver en smitsom Feber mange Mennesker især af Almuen.
Berlingske Tidende, 1805-02-04
J den würtembergske Bye Winnenden og de til samme hørende Kirkesogne ere i afvigte Aar 80 Ægtepar vide og 30 Ægtepar separerede.