JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-20
Med particuliere Efterretninger fra Petersborg. fornemmes under haanden, at Hendes Russisk Keyserl. Majest. til den Romerske Keiseres Satisfaction, skal have besluttet at lade det Corps d'Armee, der stod under Grevens af Lasey Commando, og atter til Assoph eller Crinim var destineret at hensendes, ved Donau Til Strømmen i tilkommende Feldtog agere; hvil rig les and ant be ud res. det hvilken Ende samme Camp volant enten skulde føye sig til den store Russiske eller Romerske Keyserl. Krigshær, og sagde mand, at General Lasey hans Reyse til Wien ey sigtede til andet, end denne Resolution at overbringe til Keiseren, og tilligemed at tage alle de fornødne Mesures, til at tvinge Tørkerne saa vel paa den ene som anden Side. Fra Ukrainen. apportere endeel Breve, at en smitsom Syg yttrede sig imellem de Tørkiske Krigsfolk, og at de fleeste af Auxiliair-Trouperne der af treperede.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-20
Fra Caffa berættedes, at mand Sammestæds Dag og Nat arbeydede paa dens Fæstnings-Værker at sætte i en formiddabet Stand. Fra Stokholm. bebitere endeel particulaire Efterretninger, at den der nylig ankomne Franske Gesandt besynderlig havde in Commissis at udvirke en priat Alliance imellem den Franske og Svendske Crone, hvorom noget udførligere inden kort Tiid torde fornemmes, Her fra Kiøbenhavn berættes, at den 3 Decembr. haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst bestilt Christian Olsen Bonde til at være Skov-Rider i Nyborg Amt udi Fyen. J. N. Aver
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-20
Avertissements. Directeurerne for den Kongl. allernaadigst octroyerede Banque giøre bekiendt, at alle og enhver, som maatte behøve sig Croner at tilvexle, kand samme udi Banquen bekomme, imod den i Hands Kongl. Majests. allernaadigste Forordning af 23 Nov, nestafvigte fastsatte Agio, dog at saadan Omvexling ikke skeer med ringere Sum end et Hundrede Rigsdaler. Hr. Justitz-Raad, Baron von Sc HACK og Hr. Cancellie Raad HSERICH, som af den Kongelig Hof-Ræt anordnede Skifte-Forvaltere, giøre hermed bekiendt, at den 30 Nov. 1737. ved Døden er afgangen Velædle og Velbr. Frue Maren Borck, Sal. Hr. Cancellie-Raad og Hof=Medici Marci Heerfordts efterladte Enke, og som Boets Midler ved dette Dødsfald, i Mangel af Livs-Arvinger, kommer til Deeling, til begges Paarørende, saa har bemælte Skifte Forvaltere, formedelst Familiens Vidtløftighed (i sær paa den Sal. Mands Side) funden for tienligt, denne Notification udi Gajetterne at inserere, uagted et lovligt Proclama ved Rætterne vorder læst, paa det ingen, som formeener, sig nogen Arve=Rettighed eller anden Anfordring til dette Boe at have, skulde over Uvidenhed kunde beklage sig. Hvorfore enhver i saadan Tilfælde vilde være tiltænkt, inden et Aars og 6 Ugers Forløb, sig med behørig Legitimation, for Skifte=Rætten at indfinde, da enhver skal vederfares hvad Ræt og billighed medfører, men ved Udeblivelse tilregne sig selv den deraf flydende Skade.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-20
Udi Sal. Godenius Gaard paa Amager Torv, ere gode friske Karper for en billig Priis at bekomme. Dette tiener Liebhaberne til Efterretning, at udi Høybroestræde udi Sr. Kaffens Kielder er at bekomme gode friske Citroner og Castanier, samt andre vare Frugter for en billig Priis.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
ly ere høye go gier be No. cember. Af 2. Min Herre! fra Constantinopel. gives med Breve til Frankerige, at den Fran Gesandte ved det Ottomanniske Hof Mar lis de Villeneve skal efter sit HofBefares og have gjort adskillige Freds-Fortil at ag. legge Krigen med den Romerske Keiser, Prover det gandske Raad eller Divan 2de gan første havde været forsamlet, og endskiønt Sam Samling de fleeste Stemmer havde været tilbøyelige til Krig, saa var det dog, da Raadet anden gang var kommen tilsammen, bleven besluttet at imodtage Fransk Mellemhandling paa visse Vilkaar. Dog blev intet forsømt, som kunde tiene til at fortsette Krigen med ald Magt udi forestaaende Feldtog, hvortil mand gjorde ald muelig Anstalt. Floden var vel hiemkommen fra det sorte Hav, men skulde strax igien i Søen. Den unge Printz Ragotzky blev holden i særdeles Ære og Agt, og var ham ordineret et heelt Compagnie Janitscharer til daglig Vagt, og des foruden ham skiænket adskillige kostbare Foræringer.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Fra Hermanstad i Siebenburgen sees Breve, som forsikkre, at mand end til Dato ey havde seet nogen Fiende der i Landet, og at de om sligt meldende udspredte Tidender vare aldeles falske, dog var mand ey aldeles uden Frygt, des Aarsage de Keyserlige Troupper endnu maatte cantonnere, endskiønt Biergene aller rede vare bedeckede med Snee, udi det Keyserlige Wallachie. Derimod spillede Fienderne Mester, og havde de lovet samme Provintzes Jndvaanere og Landsbyerne et Aars Skat-Frihed, om de vilde indfinde sig hver udi deres forladte Gaarde og Byer. Fra Paris forlyder med endeel Breve, at de Franske Trou er, Transport til Corste vilde mueligens fo ste den Genuesiske Republige 3 Millioner, hvilke mand vilde de Corsiske Rebellere skulde absolute betale, paa hvad Maade det en dog skeede, den Franske Escadre sagdes imidlertid ikke at skulde udløbe forend in Januario; og at mand i Begyndelsen agtede at bringe de misfornøyede Corsicaner til Raison med det gode, mens siden, i fald de ikke vilde lade sig sige bruge de haardeste Midler, og ey give nogen Pardon. Printzen af Lichtenstein den Romerske Keys, extraordinaire Envoye ventedes hvert Øyeblik til denne Stad, som mand havde visse Tidender om, at hand til Bryssel var ankommen. Fra London. haves, efter Breves forlydende fra Georgien, at Besætningen udi St. Augustin med Spanske Folk daglig forstærkes, og at det vel var de Spanskes Alvor at giøre et Angreb, mens at Georgiens Jndvaanere havde besluttet sig før at lade massacrere, end at tilstaae de Spanske en Fods Breede af deres Land. Fra Gibraltar indbringes, at 700. Mand trækkede sammestæds daglig paa Vagt, for at precautionnere sig for et uformodentlig Overfald af en vis Pusanre Naboeskabet.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Med andre Londonske Breve fornemmes, at den Engelske Nation ey vilde førend bruge Repressailler imod de Spanske mand fik see, hvad Virkning de af den Engelske Mi Minister ved det Madritske Hof giørende Jnstantzier vilde have, at den Spanske Minister Hr. Geralding imidlertid havde forestillet Deres Store Britanniske Majest. det de Engelske Kiøbmænds Klagemaal var gandske ugrundet, at Kongen hans Herre havde langt større Aarsage til at klage end de, ja at fordre Regnskab, hvorfor de Engelske, tvært imod de med Spanien sluttede Tratacter, holdte fleere end 50 Skibe i Søen, et hvert paa nogle 100 Tdr., der, under Forrevending at seyle paa de Engelske Colonier, dreve en stærk Contrebande-Handel paa de Spanske Kyster til Deres Cath. Majest. Jnteresses Skade, eftersom de førde en stoor mængde Kiøbmands Vahre, hvorimod annammedes rede Penge eller gediegen Sølv.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Fra den Haag, debiteres, efter adskillige Franske Breves Jndhold, at Frankrig ivrigen mægler imellem det Romersk Keyserl. og Ottomanniske Hof, og lader sig forlyde at, der som Stoore Sultanen, ey sluttede Freden, som endnu tilbydes, det da vilde sende Deres Majest. Keyseren en stærk Armee til hielp, som af adskillige Prindser af Blodet og fornemme Generaler skulde commanderes.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
J Holland og Engelland skulde atter negotieres nogle Millioner for det Keis. Hof, og de Schlesiske Stænder siges at ville optage nogle Tøndr. Guld imod 5 pro Cento. Fra Fra Warschau forsikkre mange Tidender, at alle befæstede Stæder igiennem gandske Pohlen med tilstrækkelige Besætninger og Artillerie forsyntes, og at en Armee af 30000 Mand paa de Podoliske Grændser i tilkommende Foraar skulde cam pere, for at i agt tage de Tørkiske Bevægelser, saaog at bruges, i fald Fornødenhed det udkrævede. Jndvaanerne i Niemirow kunde ikke noksom berømme de Tørkiske Gesandters Gavmildhed, og ønskede ofte af deslige Giester at vorde besøgte. Ellers hørdte mand intet til en nye Kongresses Holdelse paa et andet Sted, og altsaa ikke vidste, om Soroka, som mand tilforn nogle gange har debiteret, dertil skulde være udseet eller ey Fra Dantzig fore skrives, i følge af Petersborgske Breves mæld, at sammestæds vare efter Keysen, og til faling, indtrofne baade de fremmede siske Volontairer, som havde gjordt imod de Tørkiske, og bleve af Deres des leuchtighed Printzen af Brunsvig for Russisk Keyserl. Majest. presenterede, hvorved rapporteredes, at høystbemælte Hendes Majestæt behagede at forære enhver af disse Volontairer en Guld-Medaille, hvorpaa stod præget Stormen for Ostakow, og derhos at sondere dem, om nogle, og hvilke af dem havde Lyst at træde virkelig i Russisk, Keys-Tieneste, eftertersom mand agtede at give enhver saadan Charsyntes, ge, som hans Tapperhed i sidste Feldtog at have fortient. Fra Dresden. orsikkres stedse, at ved continuerende Tørke Krig, nogle 1000de Mand Chur-Sachsiske Trouper skulde træde i den Keyserl. Tieneste og marschere til Ungern. Til Buddissin udi OberLausitz, skal imellem de Catholske og Lutherske, som have en fælles Hoved-Kirke sammestæds have været en stor Allarm, hvorved mange Personer vare komne til Skade, ja adskillige aldeeles ombragte. Fra Hannover berættes, at 8000 Mand af dette Chur-Førstendoms Trouper vare beordrede at holde sig Marschfærdige til næstkommende Februarii Maaned, mens at mand raisonnerede adskilligt om, hvorhen Marschen skulde foretages. Fra Hamborg rapporteres, at mand der havde haft tvende Aftener efter hinanden saa stærkt Nord-Lys, at Luften syntes ligesom at være opfyldt med Jld og Dagen derefter var en stærk Kuld indfalden, hvilken sig straxen forandrede til paadt Væyr ligt, der var beblandet med Regn, Snee og Hagel. Den 19 Decembr. drev den Syd Veste Vind Floden saa høyt op, at mange Kieldere bleve igiennemskyllede, og Vandet oversvømmede mange af Stadens Gader saale dre tes ige dre arii. til Af at en, yr og ledes, at mand mangestæds maatte lade sig bære, hvorved megen Skade var skeet, saasom mand ey formodede, at Vandet, som ellers ikkun ved Nord-Vest Vind pleyer stige, just nu saaledes skulde tilvoxe. Jeg forbliver etc.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Avertissements. Hos Sr. Johan Gerhard Arff, boende i samme Gaard ved Stranden, hvor det Kongel privileg. Bogtrykkerie er, paa Hiørnet af store Færge-Stræde, hvor Jndgangen er, ere extra skiønne Castanier a 5 Mark Lispundet at bekomme, som nyeligen ere hiemkomne.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Hos Sr. Peter Casse, boende paa Hiørnet, af Toldboe Gaden ved Nye Havn, er at bekomme extra got Holsteens eller Marsk Oxe=Kiød i store Tønder, reen Holsteens Rug, Norsk Commen, adskillige af beste Sorter Aqvaviter, og Holsteens Boghvede-Gryn for civil Priis.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
Herved kundgiøres, at det Huus udi CompagnieStrædet, som beboes af Velædle og Velbyrdige, Cancellie Raad Bosen, er til leie, og kand nestkommende Paaske Fløtte-Tiid til Beboelse antrædes, der udi er 7 Værelser meest gipset og betrokken, og med Kakkelovne paa, desuden Kammere, Kieldere, samt Loft; og Gaarderom, der udi er og 2 Kiøkkener, saa at tvende Familier ogsaa magelig der udi kand logeres. Liebhaberne vilde behage at lade sig mælde hos Sr. Niels Dinnesen (som boer udi Snarregaden, og med hannem om Leien accordere. Borgemestere og Raad udi Aarhuus giver herved tilkiende, at Niels Nielsen Wranum, forhen Borger samme Bye, ey ved Døden afgangen, hans efterladte Boe findes af den Vilkaar, at den ikke kand udreede Bekostningen til et Proclama efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Lov; derfor indkaldes herved alle og enhver, som enten noget haver at kræve eller skyldiger til bemælte Niels Wranum, de alle selv eller ved Fuldmægtige, med Lovdannede Krav indkommer inden Aar og Dag, efter denne Dags Dato, paa Aarhuus Raadstue, Kl. 2. Eftermiddag, enhver sit Anliggende at iagt tage. Gives tilkiende, at det Velbaarne Herskab paa Drag holms Slot er til sinds at bortforpagte Hollænderiet sammestæds, og det udi 3de Aar, som er bestaaende af 200 Hollænderie-Kiør og 5 Tyre. Samme For paa sig tager sin Begyndelse den 1 Maji 1738. Og de Lysthavende til Efterretmag, at de vilde behage at indfinde sig hos det Velbaarne Herskab paa ermælte draxholms Slot, eller hos Sr. Sigvardt Lund. hvor Conditionerne da kand faaes at vide.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-23
hermed tilkiende, at Hørbye Gaard her udi ind i Holbechs Ampt, bliver ledig til Forpagtførstkommende 1 Maji 1738, paa samme Conditionen om nu værende Forpagter haver den udi For pag. ning; samme Conditioner kand mand faae at vide paa mælde Hørbye Gaard hos enten Forpagteren Mr. er Ridefogden Michel Brixen, saavelsom og her udi Kiøbenhavn hos Gaardens Eiere Velbr. Junker von Pagelsen logerende hos Høyædle og Velbr. Hr. Præsidenten Etatz-Raad Braem; thi ville Liebhaberne behage forderligst at indfinde sig hos Eieren, om de ellers noget om Forpagtningen kunde have at erindre. Hos Joseph Phebe, boende paa Kongens nye Torv, udi Hr. Etatz-Raad Buckwaldts Huus, er at bekomme. Franske Æble, Pærer, Confecturer og alle Slags Galinterier, saa og Bourgegne Hermitage, og SpracuserViine, Castanier, Catharinæ og Konge-Plommer Olivers og andre nydelige Ting, altsammen for en billig Priis.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Kiøbenhavns artraordi IIIIIII Af 27 December. 19de A. H. 18 A 14 A. 6440 Rbd, Min Herre!
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Paris indbragtes endeel Breve fra Luneville, der berættede, at Kong Stanislai Gemahl havde maattet udstaae en Operation formedelst en havende Bryst-Byld, og befandt sig ved Postens afgang udi en slet Tilstand. Den sig i denne Stad opholdende berømte Mechanicus Mr.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Baron skal have opfundet en compendieuse Papier pier-Mølle, som omdreyes med Haanden, og ey allene forskaffer det allerskiønneste Papier, mens endog udvirker meere i 12 Timer end andre deslige Møller i 3de Maaneder, saaog leverer 100 Pd. Papier af 100 Pd. Klude, da hine Slags ikkun tilveye bringe 70 af 100. Der siges, at Opfinderen søger et Privilegium, derpaa, og at endeel Kongel. Ministri, saasom: De Herrer Orry, Maurepas, Angervilliers og fleere med første vilde tage benævnte Maschine i Øyesiun.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Med endeel andre Breve fra Paris haves, at de Kongl. Huus-Trouper i tilkommende Maji Maaned torde formere et Campement i Egnen af Compiegne, og at Deres Allerchristl. Majestæt da maaeskee vilde i egen Person besøge de fornemste Fæstninger i det Franske Flanderen, hvorover raisonneredes adskilligt. Der vare mange af den Meening, at de Trouper, som mand ellers sagde vorder hen sendt Corsica, skulde bruges til Keiserens Tieneste udi Lombardiet eller Ungern. Mand kunde ey heller begribe, til hvad Ende en Kongl. Ordonance var udgangen, at intet Korn af Franske Havne maatte udskibes, indtil anderledes blev befalet.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Fra Wien. fornemmes, at de i den Grævelig Seckendorffiske Commissions Sag siddende høye Herrer havde allerede fældet Dommen derudi; meens mens, at mand ey endnu vidste noget vist af dens Jndhold; Endeel var af den Meening, at, eftersom ingen betydelige Beskyldninger kunde ham paabyrdes, mand derfore vilde lade han komme ud igien af sin Arrest, andre meente, hand vel torde for sin Livs-Tid blive indsat paa Fæstningen, Speilberg, i Mähren.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
En vis høy General skal paa et fornemme Stæd have forestillet, hvad Eftertale det vilde foraarsage udi Verden, om mand vilde bruge alt for stor Rigueur imod en Protestantisk General. Den Spanske Ambassadeur, siger mand, giver sig ald optænkelig Umage forat erholde den anden Durchl. Erke-Hertuginde for Don Carlos, og tilbyder det Østerrigske Huus mange skiønne Fordeele, mens Hoffet staaer stedse i Tvivlsmaal, og meddeeler intet efterrætligt Svar derpaa.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Efter den 5te Punct skulde Hertugen udløse Tasel og Lehn-Godset, saavelsom det Kettlerske Allodial-Gods, uden at dets Arvinger derpaa maatte giøre mindste Fordring. Den 6te Punct betræffer Dotalitia. Den 7de forbyder, at Hertugen ey maae underkaste sine Hertug døm dømme, enten gandske eller til deels nogen anden, i sær næst angrændsende Magt. 8de Punct foreskriver Hertugen, at hand ey maae antage fremmede til Jndvaanere i Landet mens henvise de derom anholdende til Rigs-Dagen. 9de Punct udfordrer, at Hertugen skal bringe de af Sverrig til Riga henførte Cammer Cantzellie Acta, Bibliotheque, Archiver &c. igien til det Førstel. Cammer. Den 10de Punct lover, at halve Deelen af Dwina, de Jnsuler Røhen Spielborn &c. og andre det Førstelige Huus tilhørende Stæder skulde extraderes. 11te Punct mælder, at de i Liefland sig befindende Curlandske Underdanere uden Process og Forhaling, under Prætext af hævds Erlangelse, skulde udleveres. Den 13de giør Skibsfarten fra Riga u-behindret, og afskaffer den nylig paalagte Told. Den 13de om de Russiske Troupper er hensendt til Hoffet i Petersborg. Den 18de angik Bispedømmets eller det Piletiske Districts Befrielse, i følge af det Fordrag, som imellem Kongen af Pohlen, Stephano og Friderico den 2den Konge af Dannemark den 8de Febr. 1583 paa Slottet Crone borg blev sluttet. J. N. Avertissements.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Udi afg. Procurator Jacob Mevins Stervboe er bortkommen 6 den Sal. Mand tilhørende Lod=Sedler udi det Kiøbenhavnske Fattiges Lotterie af No. 12698, med Devise Mathusalem, 12699. Victorius, 12700. Ricodemus, 12701. Elensar, 12702. Lycurgus og 1270. Jgnatius; thi advares paa Vedkommendes Vegne, den eller de, som samme haver ladet fornye, og disse LodSedler nu udi Hænde haver, at de dennem til Collecteuren Johan Wilhelm Prehn i Tiide indleverer, saa fremt de ikke vil vente sig at vorde derfore efter Loven, tiltalt. Men hvo ellers derom kand give Efterrætning, skal nyde en billig Recompense, ligesom Gevinsterne kand udfalde til.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Herved bekiendtgiøres, at efterfølgende Lod-Sedlæaf det Kiøbenhavnske Fattiges Lotterie første Classe, som til anden Classe endnu ere u-fornyede, og af Eierne takte, nemlig: No. 14330, No. 14331, No. 30992, No23658, No. 23659, No. 25178, 25179, No. 38620 No. 23912. Endnu ere bortkomne, som til anden Classe alt vare fornyede No. 39166, 39167, No. 39168 No. 39169, No. 39170, No. 39171, No. 39726. No39787, No. 39782. No. 12520, No. 4069, No. 3085. og No. 43167. Hvorfore de, som samme Lod Sedler maatte have fundet, eller sig tilforhandlet, herved tenstlig anmodes, uden Ophold at udlevere samme til Collecteuren Johan Wilhelm Prehn, efterdi i manglende Fald dog til ingen anden, end Loddernes rette Eiere, de paa samme Nr. udkommende Gevinster bliver udbetalte. Og endelig er godvillig hos bemælte Collecteur anmældet en funden Lod-Seddel af No. 8665. og Navn Hans Ernst. Hvem sig til samme No. findes berættiget, kand inden Mandag Middags sig anmælde.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Eftersom Auctionen over forrige Biskop udi Siælland, afg. Hr. Doct. Christen Worms efterladte Bibliotheque, bestaaende af en sterk Samling udvaldte Bøger, er berammet at begyndes at holdes her udi Kiøbenhavn den 3 Febr. førstkommende, saa gives herved tilkiende, at Catalogi udi Norge, ere at bekomme udi Christiansand hos Velædle Laugmand Sønderborg, udi Bergen hos Mr. Hans Wegner, Amanuensis hos Høyærværdige Biskop Bornemand, og udi Trundhiem hos Velædle Hr. Cancellie-Raad Hvidding.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-27
Den Lærde Avise skal følge med næste Post)
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-30
Kiøbenhavns Extraordin, RELATION Af 30 December. Min Herre! Fra Florentz. vare, efter mange Breves formæld, over 400 Familier bortreyste, siden de mange Forandringer i Staatten vare skeed. Sammestæds udspreedtes, at General Wachtendonk af Deres Keyserl. Majest. havde bekommet den øverste Militair-Commando udi Mayland, og torde mueligens blive en Anførere for de Trouper som som fra Lombardiet til Ungern skulde henmarschere. J Porto-Ferrajo anholdt mand for kort Tiid siden et lidet Fahrtøy, hvorpaa vare embarquerede 5 bevæbnede Corsicaner, og en med et Spansk Pass, som mand holdt for at være den bekiendte Theodor, mens mand lod det siden frit passere, og fornam, at samme Fahrtøy stillede sin Cours til en Sardiniske Havn. Til Paris havdes adskillige Breve fra Jtalien med saadan Betrætning, at endeel Corsiske Rebellere havde sammensoret sig, til at ombringe Baron Theodor af Neuhof udi Jtalien, og overlere ham til Genueserne for en god Summa Penge; mens at Baron Neuhof i Tide derom var bleven informeret, og derfor til Mallaga som et sikkerheds Sted henreyst. Eendeel andre Breve fra Paris give Anledning til adskillig Slags Eftertanke, saasom de mælde, at de til Marsch beordrede Regimenter havde bekommet Contre-Ordre at giøre Halte udi Dahlerne ved Pignerol, Fenestrelle og i Egnen af Lion, fra hvilken sidste Sted allehaande Levnets Midler til de samme skulde henføres, thi der ere de, som holde for, at mand fra den Franske Side sigter hen paa eendeel Jtalienske Staatters Jndtagelse, og en paa det Corsiske Oprørs Underdæmpning, og at det Keyserl. Hof af samme me Aarsage ey torde lade sine i Jtalien liggende Trouper deflere til Ungern. Der ere og andre, som formeene, at de Franske Trou per, uagtet bemældte Contre-Ordre er udstædt, alleene skulde opholde sig nogen Tiid, paa forberørte, Stæder, førend de indskibedes, indtil deres Ober-Officierer vare afreyste til Antibes, saasom med disse Breve tilligemed rapporteredes, at bemældte Hrr. Officierer, straxen efter Ordrens Udstædelse, havde taget Afskeed ved det Kongl. Franske Hof. Fra London formældes dette Nyt, at Dronningens Liig Begiængelse paa den 17 i denne Maaned, gammel Stiil, var fastsat. Den 15 Dec. lod den gandske Hof=Staatt sig ved Hove see udi dyb Sorg, mens ingen blev tilstæd Audience hos Deres Majestæt uden Staats=Ministris, Cammer-Herrerne og det Kongl. Huuses fornemste Betientere, saavelsom den Høys. Dronnings Cammer- og Hof-Fruentimmer. De Officeerer, som samme Dag havde Vagt paa Slottet St. James, bare Skarlagens Mon ture med sort udstukken, og Skiærffer med sort Krep overtrokne, hvormed Fahnerne ligeledes vare overtrokne.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-30
Som fra den Haag inberættes, da vilde Republiken Holland maae skee i tilkommende Vaar lade udruste en stærk ad Flode, saaog i Tide lade sin Landmagt med adskillige Trouper formeere, hvorom meere og omstændeligere, efter manges Meening, inden kort Tiid torde blive kundbar. Ellers forsikkres med indløbne Confirmations Breve fra Paris, at Deres Allerchrist. Majestæt virkelig var sindet i Foraaret at besee sine Forteresser i det Franske Flandern; og at Deres Høymægtigheder de Herrer General-Statter gjorde sig adskillige Betænkninger over det samme.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-30
Fra Wien forsikkres paa nye igien, at det næsten har sin Rigtighed med Giftermaalet imellem Erke-Hertuginden Maria Anna og Deres Neapolitanske Majest. Reglementet over Vinter-Qvarteererne var vel allerede offentlig kundbar, mens det vil ey blive længere bestandigt, end de Tørkiske vil, eftersom, ifald disse Vinteren og ver campere, de Keys, iligemaade maae vænne sig til at taale Kulden. Fra Hannover bekræftes, at 7 til 8000 Mænd vare af Deres Stoore Britanniske Majest. beordret at holde sig marchfærdige, mens at mand ey vidste, om de skulde gaae til Ungern eller andensteds hen. Sørge-Dragten for Hendes Majest.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1737-12-30
Dronningen af Engelland, siges allerede at være indrættet paa samme Fod, som den efter Georgii den 1stes Død blev i Agt taget. Geheime-Raaderne, og andre fornemme Betientere tere maa bære i 6 Maaneder Pleureuser, og i 6 andre Maaneder ikkun halv Sorg; Ligeledes skulde alle smaae Betientere og Domestiquerne uden Forskiæl sørge. Med yngste Breve fra Londen skrives, at Deres Majestæt Kongen af Engelland expresse skulde have befalet, skriftlig at tilkiendegive de Aarsager, der har bevæget ham til at udruste en anseelig Flode imod de Spanske Kyst-Bevarere i America, og at en Copie af saadan Kongl. Resolution skulde hensendes til den Stoore Britanniske Ministre ved det Madridske Hof.