JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
No 213. Mandagen. den 28de November. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Contrarevolutionen er mislykkedes. Folket har seiret. Hofpartiets Forsøg paa at styrte Konstitutionen ere aldeles strandede, og det uagtet den engelske Flaades Bistand. Dronningen var taget ud til Belem (et Slags Forstad med et kgl. Slot, der ligger nærved Søen, hvor alle Hovedmændene for Reactionspartiet havde forsamlet sig. Hertil havde Hs. M. ogsaa beordret alle sine Ministre, som fik den Besked saasnart de indtraf, at de vare afsatte og Arrestanter indtil videre. Don Pedros Charte blev proklameret paany, og Dronningen erklærte, at alt hvad der var skeet siden forrige gang det blev styrtet, nu var ugyldigt. Hun udnævnte et gandske nyt Ministerium. Medens alt dette gik for sig paa Slottet havde en Afdeling engelske Soldater gjort Landgang i Nærheden deraf; Linietropperne, som Dronningen havde stolet paa, havde ikke adlydt hendes Ordre, og vare blevne i Hovedstaden. Hun havde kun sin Garde hos sig. Saasnardet Passerede næste Morgen Kl. 4 rygtedes i Lissabon, sloges Generalmarschen, og 8000 Nationalgardere erklærte at ville befrie Dronningen fra de Fremmedes Fangenskab. Da mærkede Hs. M. at Folket var imod hendes Planer, men alligevel nægtede hun standhaftigt, skjøndt med grædende Taarer, at underskriv en Ordre om hele den brittiske Magts Bistand. "Nei, havde hun udraabt. Det vil koste mange Menneskers Liv, Blod maa der ikke flyde!" Og da nu endeligen hendes Raadgivere indsaae, at det var umuligt at drive deres Plan igjennem, fik Dronningen Lov at tilbyde Forliig. Men Folket vilde ingen Underhandling vide af saalænge det portugisiske Territorium var besat af Fremmede og Dronningen ikke selv var Herre over sine Handlinger. Da maatte Hs. M. beordre de brittiske Tropper at begive sig ombord igjen paa deres Skibe. J Lissabon havde Folket imidlertid været saa forbittret, at ingen Engellænder torde lade sig see paa Gaderne. Midt under denne Gjæring var Hr. Freire, forhenv. Jndenlandsminister, En af Hof partiets Formænd, bleven dræbt af mange Geværskud just som han, i sin Stadskareth og fuld Hofcostume, kjørte over Alcantarabroen af Belem til. Underhandlingerne endtes naturligviis gandske efter Folkets Ønske, Dronningen maatte finde sig i Alt, og da hun, ledsaget af en uhyre Folkejubel, bragtes ind igjen til Hovedstaden, saaes hun grædende, med sit Tørklæde for Øinene. J 3 Nætter var hele Staden illumineret. Endnu har Dronningen en ubehagelig Scene til baget hun skal offentlig fornye sin Eed paa Konstitutionen, der saaledes bliver hendes tredie Troskabseed pro & contra. Dronningens Gemal har ved denne Begivenhed tabt næsten hele Folkets Yndest, Men især er man opbragt paa den engelske Minister Lord Howard, der ansees for den egentlige Drivefjeder. En stor Mængde af de compromitterede Personer, saasom Hertugerne af Palmella og Terceira, Grev Villareal, Cavalho, u. u. vare flygtede ombord paa de engelske Skibe (og alt paa et Dampskib indtrufne til Engelland.) Ogsaa Dronningen, hedder det, havde været paaveie til at flygte, men var bleven hindret deraf to portugisiske Krigskibe som havde lagt sig lige tæt udenfor Slottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Spanien. Den almindelig Gisning, at Rodiler en Forræder, synes nu at stadfæste sig. Man vil vide, at han igjennem Gomez har tilbudt D. Carlos at gaae over til ham med alle sine Tropper. Dronningen har befalet ham at komme hjem, men han havde ikke adlydt Ordren. Carlisterne bombardere Bil bar. I Provindsen Murcia have flere Byer udraabt Kong Carl V. En stærk engelsk Flaade ligger i Cadix's Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Jtalien. J Neapel var, ifølge de officielle Bulletiner, indtil 4de Novbr. død 2258 Personer af Cholera, blandt hvilke navnlig anføres Krigsministeren, Fardello. Formedelst det fugtige Veir var Sygdommen taget saa meget til i de sidste Dage, at man ikke mere udgav nogen Bulletin derom. J de to sidste Nætter havde de Dødes Antal været c. 400.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Tydskland. Cholera er nu ogsaa udbrudt i Frankfurt. Ligeledes i de Altenburgske og Reussiske Lande. J München bliver nu holdt offentlige Bønner for at anraabe Guds Naade om Befrielse fra denne skrækkelige Sygdom. Hver Dag holdes skifteviis i Stadens Kirker en sex Timers Andagt, under Udstillingen af det hellige SanctissimiSiden Birnbaums Henrettelse, hvorved Mange bleve forkjølede, ere Choleratilfældene stærkt tiltagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Sverrig-Norge. Begge de to norske Statsraader: Jonas Collet og Chr. Diriks, der ansøgte om deres Afsked, have nu faaet den, Hiin med 3000 Spd., Denne med 2500 Spd. i Pension. Og i deres Sted ere udnævnte til Statsraader. Høiesterets=Assessor, Ridder af Nordstjerne= og Vasa-Orde nen, Andr. Arntzen, samt Stiftamtmand i Christiansands Stift, Commandeur af Nordstjernen og Ridder af Dannebrog, Ole Schouboe, i hvilken Anledning det er dem paalagt at indtræde som Medlemmer af den norske Regjering, indtil Kongen har bestemt hvilke Departement der skulle anbetroes dem til Forvaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Fædrelandet. Khvn, den 18de Novbr. Det har endvidere behaget Hs. Majestæt Kongen at benaade Vagtmester Sønderbye af det Slesvigske Curasseer-Regiment, og Stabstrompeter Hartnach af det Holst. Landseneer-Regiment, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Den i Leipzig afdøde Prindsesse Sophie El onore af Schlesv. Holst. S. Augustenborg var en fød Grevinde Scheel, formælet siden 1801 med Hs. D. Prinds Emil, som er dansk General, og en Farbroder til Hs. D. Hertugen af Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Under 12te de, blev ved Hof= og Stadsretten afsagt Dom i den Sag, der efter Cancelliets Ordre af 27de Septbr. 1832 var anlagt mod den bekjendte, nu afdøde Mathias Winther, i Anledning, af en i Raketten indført Artikel: "Tyrkisk Behandling af et fattigt Barn i Danmarks Hovedstad Aar 1832, og som antoges at indeholde fornærmelige At tringer imod Bestyrelsen af Khons Fattigvæsen. Sandheden af Winthers Anførsel i hiin Artikel: "at han, selv efter de haardeste Excecutioner (som bekjendt havde M. Winther forhen været Esqvadronschirurg) af Bøddelen ikke havde seet Nogens Ryg saa hudflettet, som han d. 27de Juli 1832 saae paa Drengen Wis toft, med Tillæg : at det var en Umulighed at finde eet eneste Sted paa Ryggen og Armene fri for hovne, blaa og underløbne Pletter, har Retten anseet godtgjort ved de af 8 Personer afgivne Vidne forklaringer. Disse havde erklæret, at de havde overværet Spidsrod og Kagstrygning, og at de dermed Straffede ikke havde seet værre ud end forbemeldte Dreng efter den ham paa Ordre af Fattigvæsenets Bestyrelse givne Revselse. Ogsaa fandtes den Tiltaltes Angivende, at Drengen, som en Følge af hiin Mishandling, fra det Øieblik af spyttede Blod, tilstrækkeligen beviisliggjort. Og ligesom det saaledes antoges, at Tiltalte i det Væsentlige havde godtgjort Rigtigheden af hans Beretning om bemeldte Drengs Mishandling, saaledes fandt Retten, at Directionen, for Khvns Fattigvæsen ikke kunde frifindes for at have anlediget en, ikke under Sagen retfærdiggjort Strenghed i hiin Reyselse ved den derom udfærdige. de Ordre, som lyder paa, at han skulde straffes meget alvorligt. Paa Grund heraf skjønnede Retten ikke, at Tiltaltes brugte Yttringer angaaende bemeldte Drengs Mishandling, efter Actors nedlagte Paastand, kunde blive at mortificere, hvorimod Tiltalte for saavidt blev frifunden for Actors Tiltale. Derimod blev nogle i hiin Artikel mod Fattigdirectionens Medlem, Major Manger, brugte fornærmelige Udladelser mortificerede, saa de ikke skulle komme Denne til Skade, paa Ære, Embede, eller gode Navn og Rygte. Da Tiltalte imidlertid var død under Sagens Behandling, kunde han ikke derfor ansees med nogen Straf, hvorimod hans Bo blev paalagt at udrede Actionens Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Under 2den de er igjennem det kgl. danske Cancellie emaneret en Plakat om Udvidelse af Udpantningsretten. Nedbøiet paa Siel og Legeme ved Verdens Omskiftninger indgik i Løverdags, i en Alder af 69 Aar, til et bedre Liv, Chefen for et af Khous. fordums meest anseete Handelshuse, Grosserer S. Trier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
I Tirsdags begroves de jordiske Levninger af Grosserer Trier, Chef for det forhenv. Handelshuus Meyer & Trier, et Huus, hvis Anseelse ingen finde er overgaaet af noget her paa Pladsen. Hans Liigfølge bestod af en usædvanlig talrig Skare af hans Troesforvandte, og det var ikke her en tom Compliment, men en oprigtig Hyldest af den Afdødes Værdi alle de forskjellige Forhold hvori han har virket, stræbte og lidt. Den Redebonhed, hvormed han i sine Velmagtsdage understøttede ethvert offentligt Foretagende, er bekjendt. Den Beredvillighed hvormed han gav Credit til vore Kjøbmænd, vil ikke letteligen kunne forsvinde af deres Erindring. Den Gavmildhed han viste mod alle Troesbekjendere, gjør det overflødigt at sætte ham en Mindesteen, og Mange ville i Stilhed fælde en Taare over deres Velgjørers Død. Underligt var det, at af vore ældre ikke mosaiske Handlende, der havde staaet i mange Slags Berørelser med det Meyerske Huus, kun saa saa viste den Afdøde den sidste Hyldest, som man havde saa gyldig Grund til at vente. Med Inderlighed og Varme viste Dr. Wolff i en Tale ved Baaren Aarsagen til den forsamlede Mængdes Komme. Med Sandhed og Styrke udviklede han, at det var den Afdødes sande religiøse Sindelag som havde givet ham Kraft til ikke at blive stolt i sin Lykke og til med Ydmyghed at bære sine sidste Aars mange og tunge Lidelser, og endte med at give de sørgende Efterladte den Fortrøstning at Abraham alt havde aabnet Himmelens Porte for ham og bedet ham tage Plads ved sin Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Mad. Eckerlins Concert er ansat til Søndagen den 4de Decbr. Hun har i en af vore første musikalske Circler vundet megen Beundring og især henrevet ved Udførelsen af en stor Arie af Anna Boleyn. Hendes Stemme skal være meget skjøn, og i Kraft og Bøielighed høist liig en mandlig Sopran stemme. (Da.) Balletten Sylphiden er bestemt til Opførelse paa Mandag. Musiken er af Hr. v. Løvenskjold. Sylphidens Rolle skal udføres af Jfr. Græhn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Hr. Borgaard har i denne Tid oversat et tydsk Lystspil Onklen, hvis Forfatterinde er Prindfesse Amalia af Sachsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Mad. Mancini har to Gange viist sig i en Pas de trois med Brødrene Gauthier og ved sine skjønne Attituder vundet meget bifald. Prices Selskab agter i Vinter at give Forestillinger i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
J Hr. Kapelmusicus Petersens Aftenunderholdning paa Søndag udføres blandt andet: "Kamp und Sieg, musikalsk Malerie af Slaget ved Belle Alliance, af Carl Maria v. Weber. Solopartierne udføres af Jfr. Holst, dHr. Faaborg og Sahlgreen. Chorene af hele det kgl. Chorpersonale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Paa Søndag holder Hof= og Slotspræst Fable sin Tiltrædelsesprædiken i Slotskirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
En ung, dristig Handlende, der i flere Aar har været etableret som Urtekræmmer her i Staden, og selv eier nogen Formue, ønsker at indlade sig i ægteskabelig Forbindelse med en godmodig, huuslig, dannet Pige eller Enke, af c. 30 Aars Alder, af en god borgerlig Familie, og som i det mindste er Eier af (Adr. Av.) 6000 Rbd. Adr. C. anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Den 21de ds. har Silke= og Klædekræmmer, Weel, samt Gundersen & Comp., eller den saakaldte: "Norske Boghandling," opgivet derre Buer til Skiftebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Nogle duelige Skuespillere og Skuespillerinder kunne erholde fordeelagtigt Engagement naar de melde sig i "Solen." (En Gjæstgivergaard i Pustervig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Fra Lolland. En betydelig Vare-Confiskation har i denne Tid fundet Sted ved Huus-Jnqvisition i Nærheden af Saxkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Odense, den 25de Novbr. Paa Christiansdahl. er i Dag en stor Glædesfest, da det ædle Ægtepar, Hr. Kammerj. Chr. v. Benzon og Frue feire deres Sølvbryllup. (Hp. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Rhvns Børs=Cours den 25de Novbr. 1836. Hamb. 2 M. a vista 200. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Befordringer og Afgang. Licent, theologiæ og Lærer ved Landkadetakademiet, A. Silfverberg, beskikket til ord. Catechet i Skanderborg. Person. Capellan for Ørbeck. M. i Fyen, B. Lindhardt, til ord. Catechet i Ribe. Cand. juris Frederiksen til Copiist i Hof= og Stadsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Overinspecteur ved Saltværket i Oldesloe, Justitsraad Dr. med Lorentzen, samt Bygningsinspecteur for Hertugd. Holsteen, F. Heilmann, efter Ansøgning i Naade og med Pension entledigede fra deres Embeder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Ledige Embeder. Det kgl. Overinspectorat ved Saltværket i Oldesloe. – Det kgl. Bygningsinspectorat for Hertugdømmet Holsteen. Bødsfald. Cancellieraad og Stiftsrevisor Smith, Krigscancelliesecretair Sørensen, Fru Capt. Simmelkier født Pro silius, Grosserer Salomon Seligmann Trier, Figurant Møllers Enke, Major v. Carlsen, Christine Heining, Dorothea Agerskov, Overskjærermester Gravesen, Mekanikus Jensen, Alle i Khvn. Kom. Geisler paa Egedesminde i Grønland, Sergeant Junge og Fyrværker Molboe i Helsingøer. Amalig Cistack fra Høyer død i Rusland af Kopper. Caroline Kierumgaard f. Hempel i Faaborg. Kjøbmand og eligeret Borger P. Jørgensen i Svendborg. Pastor Jørgensen, Sognepræst for Hjarup og Wamdrup M. i Fyen. Enkefrue Maforinde Bornemann paa Bjergbyegaard. Jfr. Caroline Overgaard paa Skaregaard. Dr. philos. Caesar Lorenzen (29 Aar gl.) i Oldesloe. Susanna Gruner (Datter af Oberst v. Grüner) i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Fra Kallundborg med Dampskibet Dania. Major v. Holstein Rathlou med Tjener, Fru Kammerherinde v. Guldencrone med Jomfru, Student Morville, Jfr. Wittusen, Cand. juris Dahl, Jfr. Psefferkorn, Kromand Gran, Student Dahl, Jomfru Møller, Kniplingskræmmer Henriksen, Strømpehandler Broberg, Slagtermesterne Berg, Th. Berg og Brøste, Gartner Lass, Forvalter Jensen, Bøssemager Helbach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
(Ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 5, var Dampskibet endnu ikke afgaaet herfra til Kallundborg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Bekiendtgjørelser. Søndagen den 3die December afholdes er af de mindre Baller i Selskabet Polyhymnia, hvortil Fremmede kunne erholde billetter, a 1 Rbd. pro persona, hos en af Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7. Aarhuus, den 28de Novbr. 1836. J. F. Stellfeld jun. Nic. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Jfølge bedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Rasmus Rasmussen Bech paa Holme Mark og senere afdøde Hustrue Kirsten Knudsdatter, bliver det Boet tilhørende Sted paa Holme Mark, med Jorder af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 1/2 Alb., stillet til Auctioner saaledes: Onsdagen den 30te denne Maaned, Mandagen den 5te December førstkommende og Fredagen den 9de f. M., hver Dags Formiddag Klokken 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Hads og Ring Herreders Contoi- og den 3die Auction hos Sognefogden, efter saadanne Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres. Hads & Ring Herredscontoir, den 25de Novbr. 1836. Lanng
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Efter Begjæring af Hr. Generalkrigscommissair v. Becker til Thyrsbeck, bliver Onsdagen den 14de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdt offentlig Auction i den bemeldte Gaard underliggende Skov, over 100 paa Roden staaende Fyrretræer, tjen ligge deels til Skibsmaster paa 35 a 36 Alens Længde, og deels til Planker og Bielker. Mødestedet er ved Thyrsbeck. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret paa Daugaarden, d. 18 Novbr. 1836. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Tjenestekarl Christen Pedersen Hjort af Spentrup indkaldte, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for mig som Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bekjendtgjøres herved endvidere med Tilføiende, at Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 2den December 1836, samt 27de Januar og 27de Februar 1837. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 17de Novbr. 1836. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Gaardsalg. Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min paaboende Gaard Sønder-Holmgaard, beliggende 1 Miil østen Ringkjøbing, der staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 4 Skpr. og ufri dito 1 Tde. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder, ere alle grundmurede, Vaaningshuset af ny opbygget 1833, og indrettet til en Familie uden for Bondestanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Det aarlige Kreaturhold er imellem 40 a 50 Fæekreature, 6 Heste og 30 Faar med Yngel. Den aarlige Udsæd er 18 a 20 Tdr. Rug, 9 a 10 Tdr. Byg, 18 a 20 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Boghvede. Høeavlet 120 a 130 Læs aarlig. Paa Gaardens Eiendomme findes ypperlig Mærgel, og er der Leer-Underlag overalt, samt overflødig Jldebrændsel. Et Teglværk er ved Gaarden som afgiver gode Muursteen. Denne særdeles gode Eiendom kan faaes for den billige Priis 6000 Rbd. r. Sølv, og Tiltrædelsen kan skee til næste 1ste April eller 1ste Mai efter Kjøberens Leilighed. Liebhavere ville behage at henvende dem til Eieren. Holmgaard, den 22de November 1836. C. Ramsing. 3000 Rbd. i Kongelige Obligationer kunne enten samlede eller i mindre Deele erholdes tilkjøbs efter Dagens noterede Cours, hos Procurator Jngerslev i Aarhuus. Hos Undertegnede. er Collegialtidenden for Aarene 1826, 27, 28 og 29 indlagt til Salg, eller til Ombytning med 1822, 23 J. Jessen. 24 og 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Subskriptionsplan. Meningerne om Fordeelagtigheden eller Ufordeelagtigheden af de forskjellige Dyrkningsmaader ere deelte: Enhver søger efter bedste Evne at motivere sin Mening, men sammenlignende, paa Facta grundede Beregninger have vi endnu ikke seet, og dog er dette den eneste Maade at komme til paalidelige Resultater. Undertegnede, der saa gjerne bidrog til at bringe mere Lys i denne vigtige Sag, har i flere Aar stræbt at samle Data til saadanne Beregninger. J syv forskjellige Exempler, fra den simpleste til den høieste Cultur, har han søgt at komme efter Forholdet, hvor i Production og den rene Jndtægt staae til den anvendte Driftscapital eller til Culturbekostningerne. Det er langt fra, at Undertegnede tiltroer sig Ufeilbarlighed, men da Facta er den Grundvold, hvorpaa han har bygget, tør han haabe, ikke at have seilet betydeligen, og at hans Beregninger ville afgive et temmelig paalideligt Barometer til at afmaale en Dyrkningsmaades Værd eller Uværd efter Omstændighederne, ligesom overhoved vække mere Opmærksomhed for den hos os saa forsømte landekonomiske Bogholdning. Thi, indbydes Enhver denne Sag interesserer, at subskribere paa Udgivelsen af de omtalte Beregninger, der ville udgjøre omtrent 5 Ark. Prisen bliver 1/2 Species; men er Subskribenternes Antal ikke tilstrækkeligt til at dække Bekostningerne, udkommer Skriftet ikke. Subskriptionen ønskes sluttet til Nytaar, for da at kunne begynde Trykningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Foruden i alle Boghandlinger modtages Subskription paa ovenmeldte Skrift hos dHr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus, Krigsraad Conradsen til Nørland, Justitsraad Fjelstrup til Sindinggaard, Proprietair Walther til Haraldlund, og Handelsbetjent Jean Dalgas i Ringkjøbing, samt Gjæstgiver Lassen i Veile. Aldebertsminde pr. Veile, den 28de Octbr. 1836. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-30
No. 214. den 30te November. Onsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-30
Afvigte Onsdag den 16de Novbr. afsagdes i Høiesteret Dom i Sagen: Audit. Liebenberg Actor, contra Jens Myre m. Fl., maaskee af Omfang den største Justitssag der er paakiendt i Høiesteret. Sagens Procedure begyndte den 14de Octobr., og Høiesteret behøvede to Dage til at tilendebringe Voteringen, hvilket saavidt vides hidtil er uden Exempel. Denne Justitssags Undersøgelser strække sig tilbage lige indtil Aaret 1831. J Slutningen af f. A. og i de første Maaneder af 1832 blev der paa Bornholm forøvet en Række af grove Tyverier, hvoriblandt endog et Tyveri af en heel Flok Qvæghøveder paa eengang en Mængde Jndbrud, hvorved Tyvene stundom end- og havde Vogne med sig til at bortføre Byttet o. s. v. Endelig steeg det i Februar 1832 til den høieste Grad, idet da næsten ingen Nat hengik, uden at flere grove Jndbrud forøvedes. En farlig Person, ved Navn Hjort, og en Anden, Holger Hansen, synes af have staaet i Spidsen for Hovedmændene. Endelig satte Justitien sig i Virksomhed: Hjort blev paagreben, de øvrige Hovedmænd, som den almindelige Mening udpegede, bleve arresterede, og Folk vovede atter at gaae i Seng om Natten. Cancellieraad Pingel Dommeren i Vesterherred, optog vidtløftige Forhører, med ligesaa stor Jver og Flid som lidet Resultat, ti i hver Session opdagedes nye Forbrydelser, og Undersøgelsen savnede Kraft formedelst Udverkommelig heden af den Masse, den omfattede. Jkke een af Holvedmændene blev overbeviist. Der blev atter udøvet fleer og flere nye Forbrydelser. Holger Hansen undveeg af Arresten, og kunde uagtet store Klapjagter ikke paagribes, slap tilsidst bort fra Landet, og blev først 3 Aar efter fanget i Khvn. En Anden ved Navn Esper Hansen Brændeviin, retourneret fra Rasphuset, flakkede Landet rundt og stial baade Nat og DagEn Gaardmand Ole Kaas lod sine Tjenestefolk skjæle for sig; hans Redskaber ville blive straffede, selv er han ikke overbeviist. En fra Straffeanstalterne hjemsendt Christian Kofod havde ved sin Dristighed a. et stort Herredømme over alle de øvrige Forbrydere. Alle disse stode i udstrakte Forbindelser. Forhører bleve ideligt optagne af alle Bornholms Dommere, men uden fælleds Plan og Samvirken, saa En blev undersøgt i Øster, en Anden i Vester, &c. Massen af alle disse Forhører optaarnedes tilsidst saaledes at den blev uoverseelig. De talrige Arrestanter bleve hensiddende I Fængslerne, hvor den Ene maatte vente efter Behandlingen af den Andens ham uvedkommende Forbrydelser. Saaledes sidder endnu Een i Arrest, hvis egen Undersøgelse blev sluttet i Foraaret 1832. Cancellr. Pingels Arbeide i denne uendelige Sag nedbrød hans Helbred, og bortrev ham i hans bedste Aar. Action anlagtes endelig mod 65 Personer, hvoraf de Fleste atter sigtedes for mange Delicta. Underrettens Dom afsagdes d. 24de Juni 1835 og indstævnedes for 58 af dem. Ved Høiesteret behøvedes et heelt Aar til at forberede Proceduren. De farligste blandt Forbryderne ere deels Jntet overbeviist, deels kun for saa ringe Delicta, at de Fleste af dem om faa Aar atter (Khousp. kunne begynde deres Virksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-30
Som bekjendt var Kjøbenhavnspostens" Redacteur under 9de de, indgaaet til det danske Cancellie med Begjæring om, at der maatte blive anlagt Sag imod ham i Anledning af den Artikel, der har foranlediget at No. 308 af hans Blad er supprimeret.