Politivennen, 1809-01-01
Besparelse for Familier i en stor Stad, ved at nedlægge egen Husholdning. Det er sikkert en stor Behagelighed, for en Familie, at have sin egen Husholdning. Dette er Formaalet for den ugivte Mands, den unge Piges ønsker. Hidtil er det og næsten uhørt, her i Kbhavn, at en Familie ikke holder sin egen Husholdning. Forfatteren indseer derfor meget vel, at han faaer en haard Kamp, naar han søger at bestride denne gamle Vane, for at formaae saamange Kbhavnske Familier, som muligt, til at nedlægge deres Husholdning. Han vover dette imidlertid med Tillid, og troer bedst at vinde Sejr ved at stille Fordelene og Manglerne af egen Husholdningsførelse ved Siden af hinanden. 1) Fordelene: a) Ved egen Husholdning kan man indskrække sig efter Tykke, eller, som det hedder, sætte Tæring efter Næring. b) Man kan nyde god kraftig Mad, der er noget ganske andet, saa siges der i Almindelighed, end Spisekvarters ukraftige Mad og forvandede Supper. c) Man kan føje sin Gane ved enkelte Ynglings etter. d) Da man dog skal have Opvartning, kan Tjenestepigen tillige lave Maden. c) Konen i Huset har Beskæftigelse, uden hvilken Tiden vilde falde hende meget lang. 1) Ved Tilfælde af Besøg, Rejser, eller ved andre Lejligheder, da man ønsker Spisning udenfor de sædvanlige Spisetider, staaer dette i Ens Magt. 3) J Sygdomstilfælde kan man lave saadanne Retter, der stemme med den anbefalede Diet. 2) Manglerne. a) Man spilder en ikke ubetydelig Del af Fødevarer, da Lævninger ikke altid kunne føres til Nytte, og enten ved at henstaae tabe Smagelighed, eller mulne, eller gaae i Forraadnelse, og som man altsaa sædvanlig giver bort til Tyende, Tiggere, Hunde o. s. v. 6) Den falske Undseelse driver ogsaa ikke lidet Spil i den egne Husholdning; man kan dog ikke leve som Stoddere. Man kan ikke heller lade Tjenestefolk troe, hedder det, at man ikke har Raad til at leve taaleligt. Kommer der Besøg, maae der vises hvad Huset formaaer. Det seer altsaa kun maadeligt ud med Regelen: at sætte Tæring efter Næring. Erfaring viser at i de allerfleste Husholdninger sættes Tæring efter Tykke og Nykke; og slaaer Næringen ikke til, gjøres Gæld. c) Tjenestetyender faae ved Husholdningen en ævig Aarsag til at løbe ud, og en frugtbar Lejlighed til Utreskab, Sladder, Løgn, Tidspilde, og til at forføres til hvad Ondt er. Thi hvormangen Madmoder vil eller kan komme paa Torvene. d) Destoværre er det nu kommet saavidt, at en Tjenestepige troer, at hun har gjort nok ved at passe Gryden, gaae til Torvs, rede Seng og vaske op. J amle Dage kunde Tjenestepigen gjøre dette, tillige, besørge Familiens Vask, og desuden lade Rokken daglig snurre. Rigtig nok vare Husmødrene dengang mere Husmødre, og søgte at bringe Pigerne til engang at vorde det samme. Dette lade vore nærværende Husmødre haant om, men derfor maae de og lade vaske udenfor Huset, lade bære Vand og hugge Brænde til deres Piger, og tage Hielp nu og da til den Gjerning, der bliver tilbage. c) Egen Husholdning kræver Jndkøb, hvori der stikker Penge, og som ofte kunne indtræffe paa meget ubekvemme Tider for Husfaderen. 1) En Mængde Køkkentøj kunde spares at anskaffe, naar man ikke holdt egen Husholdning. 3) De Potter, Gryder, Fade, Tallerkener o. 5 v., som ødelægges i Køkkekenerne, udgjøre et ikke lidet Pengespilde om Aaret. h) Langt større Tab lides paa den Mad, som en Tjenestepige om Aaret kan fordærve, ved Røgning, Svidning, Smirring o. s. o. (Fortsættes).