JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Kiøbenhavn, den 14de October. Løverdag Morgen den 12te October Kl. 5 1/2 Slet behagede det den Allerhøieste, ved Tænders Udbrud, fra det Timelige at bortkalde paa Friderichsberg Slot, Hendes Kongelige Høihed, Prindsesse Marte Louise, i en Alder af næsten 11 Maaneder. Samme Dag blev anlagt Kammersorg, som bæres allene ved Hoffet, saa længe til det høie Liig er bisat. Den afdøde Prindsesses Liig blev derpaa om Morgenen Kl. 7 bragt her til Staden paa Slottet Christiansborg, hvor Hs. Majestæt, Kongen tilligemed Deres kongelige Høiheder, Kronprindsen og Kronprindsessen samme Dag indtraf. Den 18de og 19de October bliver det alle og enhver tilladt at see den høisalige Prindsesses Liig paa Lit de Parade fra Kl. 10 til 12 Sl. Formiddag, og fra 5 til 8 Sl. Eftermiddag udi de dertil indrettede Gemakker paa Slottet i den underste Etage, paa den Side som vender ud til Tøihuset. Hendes Kongelige Høyhed Kronprindsessen har været noget upasselig, hvilket man dog haaber at skulle være uden farlige Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Subskription paa Bøger. Under Navn af Amaliens Erholungsstunden har Mariana Chrmann i Stutgard udgivet et pertodisk Skrivt, især til sit eget Kiøns Underviisning, Forbedring og Oplysning, end- og i Oeconomien; det indeholder efter hendes egen Plan moralske Fortællinger, berømte Fruentimmers Levnetsbeskrivelser, moralske og satyriske Opsats, Levnets Philosophie og Menneskekundskab, blandede Forsøg i Samtaler og Breve, Skitzer, Anekdoter, Fragmenter af Historier, Kundskaber og Lande, Folk og Naturen, ja alt til det smukke Kiøns Fornøielse og Lærdom - Under Titel af: Amalies Forfriskelses=Timet, de Danske Damer opofrede, agter jeg heraf hvert Fierdingaar at udgive et Hefte af 8 Ark, trykt paa got Papiir i almindelig Octav a 3 Skl. Arket paa Trykpapir, og 4 Skl. paa Postpapiir, da fire saadan ne Hefter skulle udgjøre en Aargang. Subskription modtages af Bogtrykker Faber. De vigtigste Stykker af Skriftet skulle blive oversatte, de portiske og musikalske undtagne, da de første ville tabe i Oversættelsen, og de sidste vel have, og fortiene at have deres Velyndere, men ikke ere saa almeennyttige; jeg haaber, at en talrig Subskription af vore læsebegierlige Damer vil snart befordre dette nyttige Skrivt i vort Modersmaal, da jeg er fuldkommen vis paa, at ingen vil fortryde den liden Sum, de hvert Fierdingaar udgive dertil, men derimod høste megen Nytte deraf, endog til det huuslige Livs Lyksalighed. Kommer da, mine Damer og Herrer, og lader Deres ærede Navne antegne. Skrifter, uden min Anpriisning roser sig selv; det har overmaade mange Velyndere i sit Fæderneland; og da det meeste er skrevet af en Dame, hvis Navn staaer under de Stykker, hun har skrevet, troer jeg vist det og vil giøre sig yndet blandt dem af vores Nation, som have Lyst til at eie, med Eftertanke at læse, samt efterfølge Lærdommene, Moralerne og Sandhederne deri. Odense d. 4de September 1793. L. C. Dan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Jblandt Tydsklands allernyeste yndede Romanskrivere er A. Lasontaine almindelig bekiendt som een af de fortrinligste, men især har hans Gewalt der Liebe, som bestaaer af en Samling interessante, med æsthetisk Skiønhed, og dyb Menneskekundskab udførte smaa Fortællinger, vundet saare udmærket bifald. den Tanke, at denne Bog vilde blive ligesaa yndet hos mine Landsmænd, som den er blevet hos Forfatterens, har jeg besørget en Oversættelse deraf paa dansk, som jeg agter paa mit Forlag at udgive, saafremt jeg seer mig skadesløs ved Subskription, hvortil jeg herved har den Ære at indbyde det højstærede Publikum. Originalens hidtil udkomne 3 Bind skal blive leverte, saasnart muligt. Prisen bliver for Subskribenterne 3 Skl. Arket paa Trykpapiir og 4 Skl. paa Skrivpapiir. A. C. Heins. J Silkegaden Nr. 66 i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Bekiendtgiørelser. Da vi have besluttet at holde Syeskole, og 2 tillige give Underviisning i det tydske Sprog for unge Fruentimre af honette Familier, saa anbefale vi os til Enhvers Godhed, og agte at giøre Begyndelse dermed den 1ste Novbr. Kahlen et Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
En meget smuk Kakkelovn med Tud og Tromle, anvises tilkiøbs fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Den 9de September i d. A. er en Discipel i Ribe latinske Skole Palle Hammer ved Døden afgangen. Ved Registerings og Vurderings=Forretningen er hans Efterladenskab befundet ringe og ubetydeligt. Af Mangel paa Bekostninger til et ordentlig Proclama blive den Afdødes Arvinger (som man ingen Kundskab har om) og Creditorer indkaldede i de Berlingske Aviser og Ribe Stifts Ugeblad, hvert Sted 3de Gange, at møde til de Tider, som Loven i 5te Bogs 2det Cap. 4de Art. bestemmer, da enhver skal vederfares Ret efter Boets Omstændigheder. Ribe, den 9de October 1793. L. Grundahl. Stiftsprovst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Madame Berings Gaard her i Byen, som ved hendes Død er bleven ledig, vorder efter hendes Arvingers Forlangende stillet til offentlig Auction paa Weile Raadstue Tirsdagen den 12te November nestkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden ligger ved Byens store Gade, haver god Gaardsrum samt Frugt= og Urtehave; Gadehuset er 10 Fag af Grundmuur med 4 Fag Qvist, og tillige Leilighed for 2de Kamre i 2 Fag; Sidehuuset er 8 og Udhuset er 6 Fag Bindingsværk, altsammen nye opbygt efter Jldebranden 1786, og forsikkret i Brandkassen for 1300 Rdlr. Naar Gaarden er solgt, vorder med det samme solgt den Deel af Jnd- og Udboe, som Arvingerne ville afhænde. Weile den 3die October 1793. Lange. Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Torsdagen den 17 October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver udi Borger og Hattemager Hans Stub og afgang ne Hustrue Dorothea Johanne Stub, de res Fælleds=Boe tilhørende Gaard, beliggende ved Torvet her i Byen, foretaget Auction 1ste Gang over følgende Eiendomme, bemeldte af gangne Dorothea Johanne Stub og efterlevende Mand, deres Fælleds=Boe tilhørende, hvilke efter Vurderings=Forretningerne befindes saaledes: 1. Stervboe=Gaarden der som meldt, er beliggende ved Torvet, og af sin Beliggenhed, og Jndretning meget beqvem, saavel for en Handlende som for en Avlsmand og Verts huusholder, bestaaer af 4 Fag Sidehuus med Jndkiørsel under 2 Fag 2 Loft høi Muur og Egebindingsværk til Gaden, 13 Fag 2 Loft, høi Huus, ligeledes Muur og Egebindingsværks=Bygning med Gavl til Gaden, samt 5 Fag god Kielder under, 5 Fag Bryggerhuus til Gaarden, 11 Fag Ladehuus, 5 Fag Tørvehuus og Vogn Remisse, samt Brønd i Gaarden. Tillige er ved Gaarden beliggende en af de bedste Hauger, saavel i Henseende til dens Størrelse som Jorden, og de i samme befindende Frugt Træer, hvilken Hauge er nyeligen indhegnet med Plankeværk. Herforuden tilhører Gaarden Jord udi Byens nordre Mark, som er tildeelt efter dens Grundskilling 6 1/2.2. Et Huus i Østergaden her i Byen af 5 Fag, 2 Loft høi til Gaden, Muur og Egebindingsværks=Bygning, 5 Fag i samme tilbygtHalv Tag ind til Gaarden, og er tillige i Gaarden en Brønd. Med samme Huus følger ders i Byens nordre Mark, efter Grund=Skilling 1 1/2 tildeelte Jord. 3. Et Huus i Vestergaden her i Byen, indrettet til 2de Leie=Vaaninger af 7 Fag, et Loft høi, Muur= og Ege=Bindingsværks Bygning, hvormed ligeledes følger Jord i Byens nordre Mark efter Grundskilling 3/4 4. En Baraqve udi Slots Gaden beliggende, 4 Fag, et Lofthøi, Muur og Ege=Bindingsværks=Bygning, som ligeledes tilhører Jord i Byens nordre Mark efter Grundskilling 1/4 5. Et Markjord udi Colding Byes søndre Vang. beliggende foran i samme Mark, og anset til 21 Tønder Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Samme Dag bliver efter ovenmeldte Auctioner, foretaget Auction over Boets tilhørende Creaturer, Heste, Kiør og Kalve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Skulle ikke antagelig Bud paa ovenmeldte Eiendomme skee ved 1ste Auction, foretages over samme 2den Auction Fredagen den 25de d. M., paa samme Tid og Sted, ligesom og 3die Auction paa samme Tid og Sted den 1ste November førstkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-10-25
Videre bekiendtgiøres, at Fredagen den 1ste November førstkommende, bliver udi ovenmeldte Stervboe=Gaard, naar Auctionerne over ovenanførte Eiendomme ere holdte, foretaget Auction over samme Boes Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Jernfang, Porcelain, Glas og Steentøi, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Meubler og Træe=Vahre, samt Avls=Redskaber, Hestetøi og Vogne. Colding den 5te October 1793. H. J. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Fortsættelse af Cambons Beretning om den franske Republiks Tilstand paa den Tid, da Commissionen for det offentlige Vel blev oprettet o. s. v. See Begyndelsen i No. 43.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
J Henseende til vor Forfatning i de indre Lande, havde Fanaticisme ei al lene i Departementerne Vendee og Neder Loire, men ogsaa i de tilgrændsende Departementer grebet til Vaaben, og endeel Steder, Forter og Øer vare i Oprørernes Magt. Man hunbede i Begyndelsen, at Republikanernes Mode skulde qvæle dette Oprør i Fødselen, og formedelst Umueligheden i at sende disciplinerede Tropper derhen, lod man sig nøie med den ved Reqvisitioner strax paa Stedet samt menbragte Magt og et lidet Corps lønnede Tropper. Ulykkeligviis havde bekiendte Rænker allerede undertrykt det republikanske Sindelag i endeel Departementer, Borgerne udviisde ikke den nødvendige Iver til at bestride Fanaticismen, der og har sin Virksomhed; Soldaternes Mod blev ikke understyttet, eller og det blev svækket ved troeløse Anførere. Vi mistede Vaaben, Canoner og Munition, hvoraf man betienede sig til at bekrive os. Man gav derpaa Ordre til at lade bevæbnede Batailloner, anrykke, men de bleve standsede paa deres Marschh; Commissionen lod Vaaben og Ammenition komme, men de bleve paa Veien anholdte af Administrationerne. Fra nu af have de Operationerne intet Sammenhæng; man kunde endog sige, at enhver Administration, beskæftiget alt formeget med at forsvare deres Klokketaarn, oprettede sin egen Armee, udnævnde dens Anfører, saa at det var umueligt nogensteds at følge et stort Forsvars=System. Vii havde paa samme Tid at forsvare Kysterne ved Brest og Cherbourg; i Besætningspladsene vare ikkun nogle adspredte Soldater: neppe fandtes paa Kysterne af Bretagne, hvor Uroligheder vare udbrudte, 5000 Mand lønnede Trop. per, et utilstrækkeligt Antal til Besætning paa Linieskibene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Republikens Søekyster og Havne udviisde ingen beroeligende Forsvarstand; allevegne forlangde man Canoner, Lavetter og Tropper til Skandsernes Forsvar. Udrustningen af Republikens Flaader blev dreven med liden Virksomhed; i Havnene Brest, Rochefort og Orient fandtes allene 6 Linieskibe, der vare i Stand til at holde Søen, og Flaaden i det middellandske Hav blev repareret i Havnen ved Toulon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Paa samme Tid overgave Borgere til Commissionen Forslag om at foranstalte nye Troppers Udtagelser ved direkte og personlige Reqvisitioner, og sørge for deres Fornødenheder, ved Laan, der ligeledes skulde giøres paa Reqvisition. Commissionen har fremlagt dem for N. C., og efter den Modtagelse, som denne lod dem vederfare, troede den at burde endnu meere opmuntre Administratorernes Jver, at de maatte være behielpelige til de Armeers hastige Oprettelse, som Republikens Forsvar gjorde nødvendige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Nogle Administratorer understyttede Commissionens Bestrædelser, men Jldesindede og Aristokrater søgde og at svække disse ForholdsRegler, eller at betiene sig af samme til at trykke Folket. Commissionen beskæftigede sig med at lade Vaaben komme fra fremmede Lande; de Forholdsregler, som det fuldbyrdende Raad har taget, og hvortil det har autorisered Commissionen, tilligemed dem, som denne direkte har taget, kunne ikke blive bekiendtgjorte, men vi haabe, at de ikke ville være frugtesløse. Den har beskæftiget sig med National=Gevæhrfabrikkernes Tilstand, den har gjort ForSlag til N. C. om adskillige Forholdsregler, for at sætte dem i Virksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Commissionen har allerede ved nogle Jndberetninger givet N. C. at forstaae, at adskillige Stater søgde at slutte en Alliance med den; paa Traktaterne har man søgt at arbeide med Virksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Efterat jeg i Almindelighed har fremlagt for N. C. de Operationer, som Commissionen. har foretaget, saa vil jeg nu ogsaa meddele omstændelige Efterretninger om den nærværende Tilstand, hvori enhver af Republikens Armeer befinder sig. Saavel den Nordre, som Ardenner=Armee, ere paa nye organiserede efter det ulykkelige Tilfælde ved Famars, der snarere var at tilskrive Mangel paa Krigstugt og Opsyn, end Mangel paa Mod. Soldaterne fegtede i benævnte Tilfælde som Løver, og Leiren blev snarere overrumplet, end med Magt indtaget. Nu ere begge Armeer paa en anseelig Fod; Orden og Krigstugt herske ved samme, saa lyde i det mindste den Beretning, som vore Colleger give os derfra. Infanteriet exercerer to Gange daglig, Cavalleriet maneuvrerer ugentlig tre Gange, og i Almindelighed forlanger i Soldaten allene at exercere, for at stride. Cavalleriet var aldeles ikke talrigt, det var, vi maa sige det, meget forsømt; det mang lede Heste, Vaaben og Pistoler; men siden har man formeeret og paa nye forganise et det. Soldaten, som seer Krigstugten leve op paa nye, faaer sit Mod igien. Commissionen tilskriver General Custine dette, og dens Commissarier, ere i denne Punkt overeensstemmende. Vore Fiender have paa denne Grændse, en Magt, der er omtrent saa stor, som vores, eller maaskee større; men vi have Fæstninger, der maa udmatte og ødelegge dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
De sidste Breve melde, at af Valenciennes er gjort et Udfald, som har tilføiet Fienden et anseeligt Forliis, hvorimod vort har været meget ringe. J Sandhed det er forunderligt, at Conde, som har været blokeret og ver 3 Maaneder, gjør endnu Modstand, omendskiønt den efter Angivelse ikkun var forsynet med Levnetsmidler til fem Uger. Besætningen. i denne Plads har gjort sig vel fortient af Fædrenelandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Baade Rhin= og Mosel=Armeen ere paa en frygtelig Fod; ved samme hersker den strengeste Disciplin; alle Soldater ønske intet andet, end at stride. Man har berettet os, at Fortropperne have sat sig i Bevægelse; disse Armeer blive tildeels understyttede ved Fæstningen Maynz. Denne Stad forsvarer sig endnu, og maaskee bidrager Exemplet af Folkets Repræsentantere, amendskiønt man har behandlet dem, som Maratister, til at opmuntre Besætningen, og Jndbyggerne og giøre modige Udfald, som koste Beleirerne mange Folk og giøre dem modløse. J to Dage troede man, at en Søn af Kongen af Preussen og General Kalkreuth vare opsnappede ved et Detaschement af Besætningen. Kan man i øvrigt ikke skaffe Maynz; nogen Undsætning, saa trøster os dog i det mindste den Tanke, at vi i forrige Aar have indtaget en Fæstning, som har kostet Fienderne et heelt Feldttog og en Armee Alpe=Armeen er, som man forsikkrer, meget godt organiseret. Den har allerede gjort Republiken stor Tieneste; den har meget ivrige erklæret sig for Republikens Eenhed og Uddeel barhed, og ved denne Handling allene har den adsplittet en stor Coalition. Den er fordeelt paa adskillige Poster, for at forsvare Tilgangene til Biergene; den er stærk nok til Forsvar. Naar vi bringe det dertil, at de talrige Rekruter, som befinde sig ved samme, blive bevæbnede, saa ville vi siden kunne bruge den til, adskillige Foretagender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Den Jtalienske Armee har hidindtil handlet angribende, den har forøget vore Erobringer ved at indtage adskillige Fæstninger i et Land, hvor man formedelst Bierge og Forhug ninger giør den Pladsen Fod for Fod stridig, og der altsaa ikke kan rykkes frem uden med at et terlade Spor af Blod. Fienderne holde Fæstningen Saorgio endnu besat, en meget vigtig Post, hvis Jndtagelse vil forsikkre os den ganske rolige Besiddelse af Grevskabet Nizza. Den spanske Escadre krydser, efterat den har bemægtiget sig Øen St. Pierre, som vi i forrige, Feldttog erobrede, paa Kysterne af Nizza og Villafranca; man taler om dens Forening med en engelsk Escadre. Maaskee have de til Hensigt at fratage os dette Land, eller forsøge et Angreb paa Kysterne af det forrige Provence, Den italienske Armee er bestemt til at drive dem tilbage. Vi troe, at den han tilstrækkelige Midler hertil, og ved at bevæbne Rekruterne kunne de endnu blive formerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Jeg har allerede tilforn erindret, at Armeen ved de østlige Pyrenæer var saa meget, som intet. Da det var Commissionen umue, ligt bestandig at sende Hielp derhen, saa troede den at burde opmuntre de sydlige Jndbyggeres Jver og Patriotisme, den troede, at den sydlige Virksomhed vilde forøge Republikens Magt i denne Egn, og den tog heller ikke feil J første Øieblik syntes Modet at erstatte Alt; men løgnagtige Bagtalelser lagde Hindringer, Veien for Commissariernes Bestræbelser, der understyttedes af Administratorerne; Egoister ne satte sig imod Rekruteringerne og de overordentlige Udskrivninger, som dette Land havde kundet levere. Commissionen var altsaa tvungen til at lade Tropper komme derhen fra andre Armeer. Denne Hielp kom langsom, efterdi man ikke uden med Forsigtighed kunde svække de Armeer, hvorfra man tog samme, og desuden var en meget lang Veillat marschere. Commissionen havde og udbedt befaling, at Vaaben og Ammunition af alle Slags skulde bringes derhen fra Arsenalet i Lyon, men Tvistigheder i denne Stad forhindrede sammes Afsendelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
J nærværende Forfatning bliver denne Grændse forsvaret ved en i Marken staaende Armee paa 8 til 10000 Mand, uden at regne Besætningerne i Perpignan og andre Pladse. Den har været for svag til at hindre Erobringen af Bellegarde, en vigtig Plads, som paa denne Side er Nøglen til Frankerig; men den er siden Junii Maaneds Udgang bleven forstærket med 4000 Mand gamle og 4000 nye hvervede Tropper, som Commissionen og Folkets Repræsentantere have sendt derhen med Posten i store Dagreiser. Vi have desuden taget andre Forholdsregler for at forøge disse Forstærkninger, og skaffe dette Land Haab igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Efter vort Forslag har N. C. dekretteret, at 12 Canoner og et Compagnie Canonierer skulde sendes derhen fra Paris og forsøie sig til Perpignan. Disse ville blive Friehedens Missionairer. Seer man der snart disse brave paa risiske Canonierer ankomme, saa vil man om savne dem som Brødre, og man vil opgive det uforskammede Project at sende en DepartementalGarde til Bourges, for at understytte den nye, Convent, hvilken man ønsker, som det synes, der at oprette, og derimod nyttigere bruge denne samme Gaarde til vort Lands Beskyttelse imod Spanierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Armeen ved de vestlige Pyrenæer har formedelst Folkets Repræsentanteres ivrige Bestræbelse faaet nogen Fasthed. De skrive til os at alle Passe igiennem Biergene ere satte i Sikkerhed imod uventede Anfald. Denne Arme har fordrevet Spanierne fra Friehedens Ge beer, og vore Colleger forsikkre, at naar vi sen de Dem nogle General=Officierer og nogle Batailloner disciplinerede Tropper, kunde man deraf haabe en lykkelig Virkning. Arineen i Vendee, eller ved Kysterne af Rochelle, er omtrent 6000 Mand stærk, og er fordeelt paa adskillige Poster. Der findes sammesteds næsten ingen flere Borgere i Landet, som paa Reqvisition have grebet til Vaaben, men de ere størstedeels Tropper fra den nordre Armee, eller Mandskab, der er udtaget. for dette Feldttog og fordeelt i Regimenterne. Denne Armee vil blive svækket ved Afmarsch af to Batailloner fra Gironde, da de Borgere, hvoraf disse bestaae, have erklæret, at det var dem umueligt at sætte deres Huussager længer tilside. Alt giver tilkiende, at denne Afmarsch staaer i ingen Forbindelse med politiste Begivenheder, og har ingen Hensigt dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
J den Overbeviisning, at den indvortes Krig er den farligste, har Commissionen endog villet forebygge de Nederlag, som det sammen bragde Mandskab kunde lide, og N. C. har, for ikke at opofre noget til uvisse Hendelser, afsendt for otte Dage 4 Commissarier i de tilgrændsende Departementer, for at forlange 17 til 18000 Mand sammesteds udtagne. Disse Commissarier ere tilligemed 4overordentlige Deputerede fra Staden Nantes afreiste, og have deelt Arbeidet imellem sig. Med Fornøielse erfare vi, at de, uagtet de løgnagtige beskyldninger, som for deres Ankomst vare udspredte, ere overalt blevne modtagne med Enthusiasme. Versailles glemmer Huus og Hiem, og alle vil marschere; Seine og Marne, hvilket Departemment ejer næster ingen Flinte meere, har dog allerede stillet 400 Mand. Auxerre anstrænger sig til det yderste. Med et Ord: Commissariernes Breve ere meget tilfredsstillende, de haabe, at deres Afsendelse vil ikke være forgieves, og at den forlangte nye Forstærkning vil blive leveret. (Fortsættelsen følger:)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Kiøbenhavn, des 28de October. Tiirsdagen den 22de October, om Morgenen Kl. 7. Slet, blev Hendes K. H. den afdøde Prindsesse Marie Lovises Liig, bortført fra Christiansborg Slot, og bisat i det Kongel. Begravelses Capelle i Roeskilde, hvorved følgende Ceremoniel blev lagttaget: Det høie Liig blev baaret af Deres K. H. Kronprindsens og Kronprindsessens Kammerjunkere, de Herrer von Krogh. og von Bülow, samt de Kongelige Kammerjunkere Hr. von Stampe og Hr. von Holstein, fra Sørge Gemakket i Dame=Etagen, ned i SlotsPorten mod Slots=Pladsen, hvor den Konge Vogn holdte, og saa snart de medfulgte Cavalerer vare komne i deres Vogne, som holdte paa Slots=Pladsen, gik Processionen for sig i følgende Orden. 1) En Escorte af Livgarden. til Hest, bestaaende af en Premier=Lieutenant med 20 Mand, som aabnede Processionen. 2) Hr. Kammerherre og Staldmester Hauchi en med 6 Heste bespændt Carosse, havende 2de Tienere ved hver Side af Vognen. 3) De Herrer, Kammerjunkere v. Stampe og v. Holstein. 44 De Herrer Kammerjunkere v. Krogh og v. Ba low. 5) Hans Excellence Hr. Geheime=Conferenceraad og Ober=Jægermester Grev Holstein, og Hr. Kammerherre og Oberfalkeneer, mester de la Calmette. 6) Hr. Kammerherre, og Hofmarskal Greve von Ahlefeldt og Hr. Hofmester Brochenhuus, alle i dyb Sørgedragt, kiørende i Stads=Carosser med 6 Heste bespændte, og 2de Tienere ved hver Side af Vognen. 7) Det Kongelige Liig i en dertil indrettet Stads=Carosse med 6 Heste af Livspændet i fuld Stads=Geschir, og 2de Laquaier ved hver Side af Vognen, samt 2de Løbere foran i Stads Livree, ved Udkiørselen af Slottet, traadde Vagten i Gevæhr, og Spillet rørtes. 8) En Second=Lieutenandt af Garden til Hest med 12 Mand sluttede. Toget gik over Høibroe, igiennem Vimmelskaftet, Nyegade, Frederichsberg. gade og ud af Vesterport, til Runddeelen i Friderichsberg Allee, hvor Escorterne af Garden, reed tilbage; men de forbenævnte Cavallerer, fulgte det høie Liig til Roeskilde, hvor det uden for Byen Kl. 11 1/2 Slet blev imodtaget af 2de Commander Husarer, og derefter, under Klokkernes Ringning, ført i Procession paa samme Maade som her i Byen, til Domkirken, hvor det af de 4 Herrer Kammerjunkere blev nedsat i det Kongelige Begravelses=Capelle, lige for Indgangen. Paa Sølvpladen som er heftet paa Laaget af den med sort Fløiel overtrukne, og med Guldgaloner besatte, Liigkiste, staaer følgende Jnscription. Her hviler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Prindsesse MARIE LOVIsk, Datter. Deres Kongelige Höiheder. i Kronprinds Fr ED EIK. Kronprindsesse Mask Sorsk Frakke, Föd den TI Novbr. MDCCLAl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-11-01
Död den YII Octobr. MDCCLAl. I Dag Morges Kl. 4 1/Slet blev Hendes Kongel. Høihed Kronprindsesse Maria Sophia Friderica lykkelig forløst med en Prindsesse, hvilket derefter Kl. 7 Slet blev fra Tøihuus Batteriet, Kiøbenhavns og Christianshavns Volde bekiendtgjort med 27 Kanonskud fra hvert Sted; Kl. 8 blev opført Musique paa Slots Altanen ud til Ridebanen af Pauker og Trompetere ved Garden til Hest, og Hautboisterne af Garden til Fod, om Eftermiddagen var Gratulations=Cour hos Hs. Kongelig Høihed Kronprindsen.