JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-07-16
Efter "Berl. Tid." optage vi følgende Slutningsbemærkning af Nordd. fr. Presse": "Afslutningen af en Vaabenstilstand med Fredspræliminairer, hvis Jndhold man vel ei kjender nærmere, men hvoraf man kan vente sig det Værste, er nu fulgt efter Nederlaget ved Fredericia. Vor Sag er derved bragt nær ved Afgrundens Rand: om den endnu er til at redde og hvorledes den kan reddes, ville vi med koldt Overlæg undersøge i næste Artikel. (Fædrl.") Da der nu atter tales om Stilstand og Fredsbasis, og der efter den Gang Underhandlingerne have taget i alt Fald er ligesaa stor Rimelighed for, at denne kan blive en slesvigsk Selvstændighed som en slesvigsk Deeling, saa vil det netop i dette Øieblik være af Jnteresse at erfare, hvorledes en Schleswigholsteiner - han kalder sig rigtignok kun Holsteiner, – dømmer omden slesvigske Selvstændighed. Artiklen staaer i "Deutsche Reform, og er derfra gaaet over i "Kieler Correspondensblatt" for 6te Juli. - Hvis Preussen nu har antaget denne tidligere af Danmark foreslaaede, derpaa af Centralmagten billigede Freds basis, hvem kan saa tage denne Magt det ilde op, Jkke blot Statsmænd, synes mig, skulde indsee, at der maa tages noget Hensyn til Forholdene, og fremdeles, at en given Tilstand, om den ogsaa har Mangler, dog altid er bedre end een, der svæver i Luften og savner enhver Grundvold. Er et ved Freden selvstændigt Slesvig derved gjort saa uselvstændigt, at det nødvendigt maa støtte sig til Danmark og om længere eller korte Tid tilfalde dette, Jeg troer det Modsatte. Lad Eideren ogsaa danne den materielle Skillevæg mellem begge Lande, hvad der i Virkeligheden gjør begge fælles og forener dem, det høiere aandelige Baand, der bestaaer i Sprog, Sæder, fra Gammelt nedarvede Sædvaner, det vil dog ikke blive sønderrevet ved nogen slesvigsk Selvstændighed. Blive Hertugdømmerne ogsaa factisk adskilte, saa slaae dog i Sandhed begges Hjerter kun et Slag. Slesvigeren i Christiansfeld, Holsteneren i Altona - begge vide, at begge Stæder møde hinanden i det tydske Navn. Men det er ogsaa netop dette, hvorpaa det kommer an, at denne Bevidsthed i ingen Henseende betages Slesvig, at det i Sandhed bliver selvstændigt, det er: ikke hører til Danmark, og at denne Selvstændighed fra alle Sider anerkjendes og garanteres. Slesvig beholder sit Ge bets hele Jntegritet, dets tydske Tropper blive i deres tydske Land, under deres elskede tydske Officierer og Faner, dets egne Embedsmænd, Landets Sønner, forvalte Embederne, Justitsen, Administrationen; kort sagt Selvstændigheden skal være en Sandhed, det skal ikke tillades de Danske igjen at begynde deres Propaganda og ordnede Løgnesystem i Nordslesvig og paa Als, at indeskamottere deres Embedsmænd i de ledige slesvigske Poster – en saadan Selvstændighed, stipuleret ved Freden, vil have Majoriteten for sig. Jdet Preussen bliver denne Basis tro, som Pligt og givet Ord har dicteret det, og ikke indlader sig paa nogen Deeling af Landet, af hvilken Art denne ogsaa er, vil det kunne sige, at det med Ære har antaget sig den schleswigholsteinske Sag og tillige givet den bedste Garanti for, at det har været og vil blive Tydsklands Beskytter og gode Sværd.
Viborger Samler, 1849-07-16
J Augsb. A. 3. af 5te Juli læses en meget lang Kritik over General Prittwitz's Krigsførelse mod Danmark, forfattet af en slesvigholstensk Officier. Han bebreider Prittwitz, at han hverken har taget Rye's Corps tilfange eller erobret Als. Jsær det sidste Punct, nemlig Muligheden og Hensigsmæssigheden af et Angreb paa Als, omtaler han meget vidtløftig. Han mener, at Sagen ikke er saa vanskelig, som den seer ud til at være, og lægger alle Tydskerne paa Hjerte, at de Danske aldrig ville falde tilføie, førend den vigtige Ø Als er frataget dem. Han vil ikke udvikle hele sin Plan til Als's Crobring, men minder kun om, at Tydskerne endnu have 20 Batailloner staaende i Sundeved, at Batterierne paa Dyppelbanker ere velforsynede med svært Skyts, og at naar Østerrigerne med Held kunne beleire Venedig, som ligger 5000 Alen fra Fastlandet, saa maae Tydskerne skamme sig ved ikke at kunne tage Als, som kun ligger 400 Alen fra Fastlandet.
Viborger Samler, 1849-07-16
Viborg. Fredsrygterne vedligeholde sig blandt de fjendtlige Officerer ved Aarhuus. Jforgaars var en Executionspatrouille i Ving og paa Sophiendal og hentede nogle Creaturer. Antallet af de forleden i Aarhuus-Egnen tilfangetagne preussiske Jægere sees nu at være kun 2. Det har været beskikket for det danske Folk, at dets politiske Frihed her skulde arbeide sig frem, om end ikke med Vaaben thi der er i Danmark Enighed mellem en høihjertet Konge- og et trofast Folk –, dog under Vaaben, gjennem Dage fulde af Uro og Bekymring, og den første Gierning, hvortil det frigjorte Folk er bleven kaldet af sin Konge, har været Nødværgens haarde Kamp. Men det er derved ogsaa bleven vor nyfødte Friheds Lod, at indvies ved en Seiersdag, hvor der er blevet kæmpet af Danmarks Mænd som i Valdemarernes Old, kæmpet som der kunde kæmpes der hvor Sværdet er løftet for Konge og Fædreland, for Sandhed og Retfærdighed, og løftet mod Lognens og Forræderiets onde Magter. – Den sjette Juli's og dens Heltes Jhukommelse bor, saa synes det os, ikke være overgivet alene til Sagnets og Kronikens Ord. Det danske Folk vil, mene vi, have Trang til at indvie ved synligt Taknemmeligheds-Tegn den Ærens Mark for Fredericias Volde, der er gjennemvædet af dyrebart Blod; og et Mindemærke, reist paa dette Sted, vil ikke blot være et talende Vidne om Dagens Hæder og Medborgeres Tak, men det vil staae for Danmark og for Nordens Mænd i Samtid og Eftertid som Paamindelse om, at kun Sandhed, Ret og Ærlighed skal have Fremgang, Fred og Hjemsted i Norden. – Den ædle Kamp er ført, det ædle Blod er udgydt for det hele Folk, og saaledes bør ogsaa Mindemærket reises, med Tak til de seirrige Mænd, og til Ham, der har lagt Styrke i deres Arm af det hele Folk. Det er derfor vor Tanke, at Bidragene til Mindestenen for Seiren ved Fredericia bestemmes til 1 Mark. - Under Forudsætning af, at Tanken vinder bifald, vente vi at Borgerrepræsentanterne i Hovedstaden og Kjøbstæderne og Forstanderskaberne i Landsognen ville giøre Sagen til deres, ved at udstede Jndbydelser og indsamle Bidrag. Naar disse derefter maatte blive tilstillede en af Undertegnede, skulle vi raadføre os med kunstforstandige Mænd om Anlæget af Mindemærket, og offentliggjøre det Nærmere angaaende Udførelsen.
Viborger Samler, 1849-07-16
Kjøbenhavn, den 12te Juli 1849. H. N. Clausen. H. P. Hansen. L. A. Hvidt. J. F. Schouw. C. Paulsen.
Viborger Samler, 1849-07-16
Udnævnelse. Den 10de Juli er Geheime-Archivarius og kgl. Historiograph, Professor, Dr. philosophiæ C. F. Wegener, Rd. af D., allernaadigst udnævnt til virkelig Etatsraad.
Viborger Samler, 1849-07-16
Beretning om et ledigt geistlig Embedes Beskaffenhed. Hjortshøi, Egaae og Elev Sognekald i Aarhuus Stift. Jndtægter: Tiende ifølge confirmeret Kiendelse svares af alle 3 Sogne efter Capitelstaxten c. 34 Tdr. Rug, 102 Tdr. Byg, 78 Tdr. Havre, samt 24 Tdr. Rug, 80 Tdr. Byg, 54 Tdr. Havre i Skjeppen. Af Anner- og Mensalgaardene i Egaae og Elev ydes desuden 3 Tiender med 8 Tdr. 6 Skpr. Rug, 10 Tdr. 4 Skpr. Byg, 16 Tdr. 2 Skpr. Havre og 4 Lpd. Smør. Nannest betales med 1 Brød af hver Gaard til hver Høitidsfest, Juul, Paaske og Pintse, 1/2 slagter Gaas til Juul, 1 Snees Æg til Paaske, en liden Ost om Sommeren af hver Gaard i Sognene, hvor disse Præstationer, ikke ere indbefattede i Tiendeaccorden, Qvægtienden c. 8 Rbd. aarlig. Offer og Accidentser c. 200 Rbd. Præstegaarden har efter ny Matricul 11 Tdr. 4 Skpr. 2 1/2 Alb. med et Areal af c. 76 Tdr. Agerland god og frugtbar Leerjord. Tørvejorden er daarlig. Skatterne ere for Tiden c. 250 Rbd. Expenser16 Rbd. Communeafgift 8 Rbd.
Viborger Samler, 1849-07-16
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 199. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 3 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 195 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 88 Rbd. (Sælg.) Nationalbank=Actier 150 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 38, Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 95 i Banco. (Sælgere.
Viborger Samler, 1849-07-16
Hamborger Børscours, den 10de Juil: Bordeaux 3 Md. 187 3/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 3/8 s.; Amsterdam 2 M. 35. 40. ; slesv. holst. Species 1/2 Rb.; Louis= og Frederiksd. 11 Mk. 3 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 1/2, Skillings=Stkr. 25 1/2 a 26, nye 2/3 Stkr. f. f. - Døde. Kjøbenhavn: Blikkenslagermester Casper Christ. Stange, 59 Aar. - Bøyden: Caroline Werchmester, 16 Aar. Aalborg: Henriette Amalie Bech, f. Lund, 51 Aar. Gammelholm. Forhenv. Borger i Aalborg, Jens Nielsen Piselhøi. – Randers. Handelsbetjent Jens Peter Anton Rogenstrup.
Viborger Samler, 1849-07-16
Reisende. Med Dampskibet "Lolland fra Kallundborg til Udbyhøi, den 11te Juli, Skibsfører Marchmann og Hr. Møller. Med Samme fra Udbyhøi til Kallundborg, den 12te Juli. Pastorerne Svelmøe Gram og Pontoppidan, Jfr. Pontoppidan og Typograph Holm.
Viborger Samler, 1849-07-16
Copulerede i Jkast Kirke, den 13de Juli 1849: Gaardeier Theodor Hartmeyer til Lægsgaard og Jomfru Catharine Henriette Holm af Viborg.
Viborger Samler, 1849-07-16
AVERTISSEMENTS. Efter det drise Forsyns Styrelse bortkaldtes Søndagen den 1ste d. M. efter længere TidsSraghed og 3 Ugers Sygeleie, ved en blid og rolig Død min kjære retskafne Mand R. Rasmussen, Sognepræst til Haasum og Ramsing Menigheder, i hans Alders 62de Aar. 8te uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af en trofast Forsørger og kjærlig Fader. Haasum Præstegaard, den 5te Juli 1819. Ane Elisabeth Rasmussen. født Dvhrberg.
Viborger Samler, 1849-07-16
At Passagen over Skjern Bro paa den søndre Randers Landevei, ifølge Veiinspecteurens Anmodning vil blive standset. fra den 23de Dennes indtil 6te September og at den imidlertid vil blive anviist for de Veifarende over den saakaldte Skovriderbroe tæt Norden for Løvskal, bekjendtgjøres herved. Middelsom Sønderlyng Herreders Contoir, den 16de Juli F. Eberlin.
Viborger Samler, 1849-07-16
Da der i Løbet af indeværende Aar forventes at kunne for Amtets Regning indsendes 3 Subjecter til Oplærelse i Jordemoderkunsten, opfordres de, som maatte attraae saadant, til inden Juli Maaneds Udgang derom at indlevere Ansøgning paa Viborg Stiftamts Comptoir. Ogsaa Beboere af andre Amter ville kunne komme i Betragtning, saafremt et utilstrækkeligt Antal fra dette Amt melder sig. Viborg Stiftamt, den 11te Juli 1849. L. Bretton.
Viborger Samler, 1849-07-16
Regnskabet over Skolevæsenets Jndtægter og Udgivter Aaret 1848 er fra imorgen fremlagt paa Byens Raadstue til almindeligt Eftersyn i 3 Uger hver Sognedags Eftermiddag Kl. 2-4. Viborg Skolecommission, den 10de Juli 1849.
Viborger Samler, 1849-07-16
At Kæmnerbestillingen her i Byen fra 1ste Januar 1850 af at regne er vacant, og at Andragender om Ansættelse i denne Bestilling kunne indleveres til Communalbestyrelsen, bliver herved bekjendtgjort med Tilføiende, at den aarlige Løn er 275 Rbd. og at Caution for Oppebørslerne bliver at stille.
Viborger Samler, 1849-07-16
Communalbestyrelsen i Viborg, den 29de Juni 1849.
Viborger Samler, 1849-07-16
At jeg har etableret mig som Snedkermester her i Byen og anbefaler mig med saavel Meubel, som Bygningsarbeide, bekjendtgjøres herved for de Ærede saavel uden som indenbyes som godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide. Solid og godt Arbeide samt hurtig Expedition, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Tillige er en smuk Mahogni=Secretair, forfærdiget til Mesterstykke, billig tilkjøbs. Min Bopæl er hos Muurmester A. Kjæmp ved Nørre-Port. Ærbødigst, Skive, den 7de Juli 1849. J. N. Nørlow, Snedkermester. Paa Grund af den trufne billige Accordt med de indforskrevne tydske Arbeidere, seer jeg mig i Stand til i Aar at levere heelbrændte Muursteen for 7 Rbd. 3 Mk. mellembrændte.
Viborger Samler, 1849-07-16
halvbrændte Alt pr. 1000de, imod contant Betaling, at modtage ved Teglbrænderiet. G. Boye.
Viborger Samler, 1849-07-16
Den Leilighed i lille St. Hansgade, som forhen har været beboet af Madame Plesner, er at erholde til Leie til næstkommende 1ste November. C. F. Stege.
Viborger Samler, 1849-07-16
En rask og flin Dreng, af skikkelige Forældre, som har Lyst til at lære Farveriet, kan blive antaget i Lære til førstkommende Mikkelsdag, naar man derom henvender sig til Veile i Juli 1849. Carl F. F. Petersen, ved Nørreport.
Viborger Samler, 1849-07-16
En Dreng, der har Lyst til at lære Smedeprofessionen, kan strax blive antaget hos A. Dige i Viborg.
Viborger Samler, 1849-07-16
En Jomfru, som til Fuldkommenhed forstaaer at bestyre et lille Meieri i Forening med en lille Huusholdning, kan faae en Plads til 1ste November. Bogtrykkeriet anviser Stedet. Til Novender ønsker en midaldrende Pige Plads som Huusjomfrue, ligemeget i Byen eller paa Landet. Hun forstaaer tillige fuldkommen Skrædder- og Linnedsyening og seer meer paa god Omgang end paa Løn. Billet i den Anledning bedes aflagt paa Stiftstidendens Comptoir mrk. : F.
Viborger Samler, 1849-07-16
Arvefæste-Auction. Jfølge Jndenrigsministeriets Beslutning bliver Boelstede, ved Rønberg Teglværk, under Bjørnsholms Gods, med Tilliggende, samt Teglværkets Bygninger, stillet til offentlig Auction til Bortsalg til Arvefæste. Denne Auction er af vedkommende Auctionsdirecteur berammet at afholdes paa selveBoelstedet Torsdagen den 16de August dette Aar, Formiddag Kl. 10. Conditionerne for Salget ville 8 Dage fra Dato kunne forefindes til Eftersyn paa Herredscontoiret i Løgstøer, og hos undertegnede Godsforvalter ved Bjørnsholms Gods, der paaviser Eiendommen. Boelstedets Jordtilliggende staaer for Ager og Engs uprivilegeret Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., med Gammelskat 10 Rbd. 79 s. og bestaaer deels af c. 30 Tdr. Agerland og deels af et omtrent lignende Areal Hede og Mosejord samt Fjordgrund. Beleiligt liggende Mergel haves. Afgrøden for dette Aar medfølger og Eiendommen tiltrædes strax naar Auctionsbuddet er approberet. Af Kjøbesummen bliver en Trediedeel at betale inden 4 Uger fra Approbationen, og de øvrige To-Trediedele i 11te December Termin d. A., Alt med behørig Sikkerhed for Opfyldelsen af Forfaldsterminerne, og den aarlige Arvefæsteafgift er bestemt til 15 Rbd. Arvefæsteren erholder Ret til at sælge og pantsætte Eiendommen. Jngen Besætning medfølger. Hvilket saaledes bekjendtgjøres. Bjørnsholms Gods pr. Aalborg og Løgstøer, den 12te Juli Wulff.
Viborger Samler, 1849-07-16
Auctionsplacat. Konge-Korntienderne af Brovst og Gjottrup Sogne i Hannherrederne, begge for bestandigt bestemte til aarlig Afgift eller Vederlag, agter Eieren at bortsælge, saafremt nogenlunde antageligt Bud derpaa erholdes, ved en eneste Auction, som afholdes paa Viborg Raadhuus den førstkommende 24de August om Formiddagen Kl. 10. Af Brovst Sogn udgjør Tiendevederlaget en Pengeafgift paa 1 Rbd., 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 208 Tdr. 3 Skpr. Byg og 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Havre, saaledes at Rugen og Havren samt omtrent 50 Tdr. af Byggen betales efter hvert Aars Capitelstaxt, det Øvrige ydes in natura med lovbestemt Opmaal. Af Gjøttrup Sogn udgjør Tiendevederlaget 19 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 89 Tdr. 3 Fdkr. Byg og 1 Td. 4 Skpr. Havre, hvilket Alt ydes in natura uden Opmaal. Viborg, den 13de Juli 1849. Paa Eierens Vegne C. Møller, Overrets Prokurator.
Viborger Samler, 1849-07-16
Efter Begjæring af forhenværende Fuldmægtig Carstensen, bliver den ham tilhørende Gaard, Thorupgaard, i Durup Sogn, Gislum Herred, Aalborg Amt med dens underliggende Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. og ufrit Hartkorn 6 Skpr. 1 7/5 Alb. stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv Løverdagen den 4de August førstkommende, Formiddag Kl. 10. Med Gaarden, som er i god Drift, følger dens fulde Afgrøde af Høe og Korn samt al anden Udsæd. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret samt hos Sælgeren, der foreviser Eiendommen. Lysthavende indbydes. Rinds-Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 22de Juni Høyer.
Viborger Samler, 1849-07-16
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Aftægtmand i Nøtten Bye, Ferslev Sogn, Fleskum Herred, Aalborg Amt, Niels Madsens og efterlevende Enke Maren Laursdatters fælleds Boe af bemeldte Nøtten Bye, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for underskrevne Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Nibe, den 12te Juli 1849. Bentzen, const. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg,
Viborger Samler, 1849-07-17
Viborg suste Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 17de Juli 1849. Nr. 118. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-07-17
Udenlandske Efterretninger. Keiserdommet Østerrig. Journalen "Lloyd indeholder flere Artikler og Fredsunderhandlingerne med Sardinien. Østerrig forlangte først 200 Mill. Fres i Skadeserstatning; Sardinien vilde kun tilstaae 30 Mill. Ved Frankerigs og Englands Diplomatie beqvemmede Østerrig sig til at nedsætte sin Paastand til 100 Mill. Fres. og Sardinien tilbød nu 60 Mill. De mæglende Magter foresloge nu 80 Mill. Fres, men Herrerne i Turin forbleve ubøielige, og Østerrig nedsatte sine Fordringer til 75 Mill. Piemont beqvemmede sig til at fortsætte de afbrudte Conferentser i Mailland og gav et Slags Haab om at det maaskee vilde indrømme 70 Mill. Denne Skadeserstatning - saa formeente man - vilde de piemontesiske Kamre bevilge, naar Østerrigerne vilde rømme Fæstningen Alessandria. J Følelsen af sin Kraft indrømmede Østerrig Alessandrias Rømning for paa denne Maade at lette det piemontesiske Ministerium Afslutningen. Netop derved at Wienerhoffet har efter Seieren ved Noparra lagt for Dagen ligesaa stor Langmodighed som Maadehold, tilsigtede det, endog med Opoffrelse af pecuniaire Jnteresser, at sikkre en ung Monarchs Throne; men afsluttet er endnu Jntet.
Viborger Samler, 1849-07-17
Om det piemontesiske Anliggende hedder det fremdeles i en Skrivelse fra Wien af 9de Juli, at man med Hensyn til Afslutningen af Fredsunderhandlingerne med Piemont tør forsikkre med Bestemthed, at de nærme sig Afslutningen, ja at de maaskee endog ere allerede afsluttede. Det er temmelig vist, at der befinder sig en sardinsk Regjeringscommissair i Paris for der at contrahere et Laan, og de i denne Anledning indledede Underhandlinger staae aabenbart i Sammenhæng med den betydelige Krigscontribution, som Sardinien skal udtælle til Østerrig. Det er fremdeles vist, at Parisercapitalisterne have opstillet som Grundbetingelse Fredens definitive Afslutning med Østerrig, for med Piemont at knytte Underhandlinger om et Laan, J en fra Verona indrykket Artikel i Journalen "Soldatervennen paastaaes, at Radetzky har stillet Piemonteserne en bestemt Frist for at afslutte Freden med Østerrig. Forløber denne, skal den bedagede seierkronede Feltherre have truet med at ville dictere Freden i Turin, Den forrige Civil- og Militair-Gouverneur i Wien, Felttøimester Welden, vil om kort Tid vende tilbage til denne Post.
Viborger Samler, 1849-07-17
Efter de nyeste Beretninger fra Nagy-Igmand vare sammesteds indløbne troværdige Efterretninger fra Pesth; ifølge disse herskede der i Buda-Pesth den største Modløshed, til Trods for en af Mesaros undertegnet Bekjendtgjørelse, der meldte Jndvaanerne i den store Magaarstad, at Østerrigerne vare ved Acs totalt slagne af Gorge, og at der saaledes aldeles Jntet var at frygte for en østerrigsk Occupation af Ofen Pesth. De østerrigske Krigsfanger vare fra Debreczin transporterede til Pesth; herved aabnedes Øinene paa Jndvaanerne i Pesth. Alle de magyariske Tropper have forladt Pest og trukket sig tilbage til Stolnok, hvorhen ogsaa de afkastede Broer ved Gran og Ofen ere førte. Man paastaaer at Klapka nu skal føre Commandoen over Magyarhæren ved Komorn. Dembinsky, som Russerne fordreve fra Carpatherne, er nu underordnet Messaros's Overbefaling. Den 80000 a 90000 Md. stærke Jnsurgenthær ved Komorn er indesluttet paa alle Sider, den maa enten seire eller underkaste sig, for at undgaae fuldkommen Tilintetgjørelse.
Viborger Samler, 1849-07-17
Fra Grätz skrives under 8de Juli, at Rigsforstander Erkehertug Johann har i Gastein givet følgende Svar paa en Adresse, som Commandanten i Judenburg havde tilstillet ham: "Min Opgave som Rigsforstander i Tydskland nærmer sig sin Ende. Om det er lykkets mig at retfærdiggjøre den tydske Nations Tillid, om det laae indenfor Mulighedens Grændser under de herskende Omstændigheder at opfylde Tydsklands høie Forventninger, og, naar Resultatet ikke fuldkommen svarede til vore Bestræbelser, hvilke disse Aarsager vare? – disse ere Spørgsmaal, som Historien, der er en upartisk Dommer over Nationer og Mennesker vil løse. At drøfte disse og trække tilside det Slør, der endnu hviler over Meget, er for tidligt og neppe endnu muligt. Men den Tid turde ikke være fjern, da det endnu i Mørket Jndhyllede vilblive draget frem for Dagens Lys og Enhver vil blive dømt efter Fortjeneste. Jeg vender tilbage, ledsaget af Bevidsthed om ei at have krænket nogetsomhelst tydsk Folks og nogetsomhelst tydsk Fyrstes Ret, men meget mere at have understøttet dem alle i Øieblikkets Nød, saavidt som de til min Raadighed staaende Midler tillode det; med den Bevidsthed stedse at have indvirket forsonende og kun havt det almindelige Bedste for Øiet. Min rystede Sundhed kræver Rolighed og fremfor Alt Brugen af Kilderne i Gastein. Gjenvinder jeg der mine tabte Kræfter, da fører min Vei mig til Eder i Steiermark, - til det Land, hvor jeg iblandt gode Mennesker har fundet Lykke og Fred, hvor jeg er bosiddende, og hvor jeg vil vedblive at virke for Almeenvellet.
Viborger Samler, 1849-07-17
Kongeriget Preussen. Berlin, den 11te Juli. Constit. Zeit. formener, at Tydsklands provisoriske Tilstand synes for Øieblikket at modsætte sig Fredens definitive Afslutning med Danmark. Det være nu, at Danmark virkelig forlanger, at Preussen skal i Tydsklands Navn undertegne Tractaten, eller at andre mindre forstandige Prætensioner fra det danske Cabinets Side tvinge til Afslutningen af en Vaabenstilstand, saa vil Preussen, efter Const. Corr., i de Staters Navn, der have tilstillet det Fuldmagt i det mindste undertegne denne retlig mulige Vaabenstilstand og holde Tiltrædelsen aaben for de øvrige tydske Magter. – Østerrig skal tale og Rigsforstanderens Medvirkning. Const. Corr. mener, at en saadan Fordring involverer en stor statsretlig Jgnorants. Dette Udtryk er et høfligt. Naar Talen ikke var om en europæisk Stormagt, var man fristet til at betegne hiin Paastand som impertinent. Det er notorisk, at Østerrigs Gesandt har under hele Krigen ikke forladt Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1849-07-17
Neue Brem. Zeit. melder fra Berlin (den 12te Juli),at i et overordentligt Møde, som bivaanedes af de Befuldmægtigede fra de Regjeringer, der have sluttet sig til de 3 Kongerigers Forfatningsudkast, til Ex. Mecklenburg, Oldenburg og Baden, er undertegnet en Protocol, hvori Betingelserne for denne Tilslutning ere fastsatte. Disse ere derefter tilstillede de betræffende Regjeringer for at sanctioneres, og naar Sanctionen har fundet Sted, ville de Befuldmægtigede træde ind i Forbunds Administrations raadet.
Viborger Samler, 1849-07-17
Preuss. Staatsanziger melder, at Geheimeminister v. Kamptz er afreist til Badet i Gastein. Heraf uddrager man den Slutning, at nye, meere venskabelige Underhandlinger ville blive knyttede med Erkehertug Rigsforstanderen, ligesom det ogsaa synes, at Preussens Paastande, fremstille sig meere moderate og meere eftergivende ligeover for de andre tydske Regjeringer, og heri turde Hanover ligesaavel som de sydtydske Stater have stor Andeel.