Corsaren, 1844-12-13
Udnævnelse. Under 1ste d. M. er Capitainlieutenant C. G. Muxoll allernaadigst udnævnt til virkelig Tamperaad. - Man skal have opfundet et Middel til at modarbeide den i Hertugdømmerne herskende Uvillie imod dansk Flag, dansk Vaaben osv., nemlig ved en masse at gjøre Folk der til Riddere af Dannebrogen. - Under Kongens Ophold paa Fohr forefaldt følgende Samtale: Kongen (indigneret). Den Mand er jo en utro Embedmand! Han haaner mine Vefalinger, mine Rescripter til Fordeel for det danske Sprog. Bonden. Han har nylig faaet Ridderkorset, Deres Majestæt! Kongen. Det var bedre, det ikke var skeet! Bonden. Siger intet, Deres Majestæt! Om saadant et Kors have vi Bønder saa vor egen Mening. Kongen. Hvad da. Bonden. Jo, Deres Majestæt, naar vi see en Mand med det, saa støde vi paa hinanden og sige: Han er bleven mærket. - "Aftenbladet" indeholder en Række Artikler om "Folkebladets" politiske Characteer, hvori fornemmelig drages tilfeldts imod de Afhandlinger om MinisterAnsvarligheden og de Angreb paa Ministrene for deres formeentlig ikke overvættes Dygtighed, som have staae i hiint Blad, og som "Aftenbladet" fremtidig vil have udelukkede. Det finde vi i sin Orden, det maa være meget ubehageligt at læse slige Artikler. Det undrer os kun, at "Aftenbladet" ikke til Fordeel for sine Paastande citerer Holberg, som det pleier og navnlig har gjort i Landbosagen. Da det nu virkelig gjør os ondt for de stakkels Conservative i Anledning af hine Artikler, skulle vi tillade os at bringe dem deres Holberg til Undsætning. Vi gjøre det aldeles uegennyttigt; skulde der falde et Ridderkors af, saa maa gjerne David eller en anden værdig Trængende faae det. - Naar saaledes "Aftenbladet" til Fordeel for den absolute Statsform uden Ministeransvarlighed fremhæver den Egenskab hos bemeldte Statsform, at der i samme ikke bevirkes "en idelig Vexel af Ministre, der gjør al Enhed i de høieste Principer, for at fremme de respective Statsformaal, umulig, og gjør mere Skade, end om mindre talentfulde og fremragende, men mere besindige og ved lang Erfaring modnede Mænd stadig bleve i saa vigtige Poster" - da forekommer det os, at "Aftenbladet" godt kunde have henskudt sig under Holberg, der i sin "Niels Klim" høilig roser Potuanernes Statsforfatning, ifølge hvilken kun de meget langtsomt begribende Hoveder havde Adgang til Statens høie Embeder, "saasom Erfarenhed havde lært, at Staten altid havde vaklet i deres Hænder, som havde et hurtigt Begreb, og som i Almindelighed kaldes store Genier; men at derimod de langsomme, spotviis saakaldte Dummerhoveder ofte have sat i Orden igjen, hvad de store Hoveder havde bragt i Forvirring" (efr. Niels Klim, overs. af Dorph Pg. 22). - Jkke mindre kan Holberg citeres som Hjemmel for "Aftenbladets" Paastand: at det er en stor Forseelse, for ikke at sige Forbrydelse, at tale til "Folkebladets" store Publicum om Feilene i den nuværende Regeringsform og anprise en anden, samt at den Mand, der gjør Sligt, burde fjernes. Hvad fortæller ikke Holberg (Pg. 90) om Landet Mardak, hvis Jndbyggere kun skilles fra hinanden ved Øinenes forskjellige Dannelse: Den herskende Stamme Nagiri have aflange Øine, for hvilke derfor alle Gjenstande synes aflange, en anden Deel af Beboerne, Naquiri, have firkantede Øine, en tredie Deel, Skadalki, have et Øie i Nakken osv. "Dagen efter min Ankomst", siger Niels Klim, "da jeg drev omkring paa Torvet, blev jeg en gammel Mand vaer, som førtes hen for at pidskes. En uhyre Mængde gik efter ham og udstødte Skjeldsord imod ham. Da jeg spurgte, hvad der var paa Færde, svarte man mig, at det var en Kjætter, som offenlig havde ladet sig forlyde med, at Solens Tavle forekom ham firkantet, og som, uagtet hyppige Advarsler, var bleven haardnakket ved at forsvare denne Mening. Jeg gik da ogsaa ind i Solens Tempel, for at prøve, om jeg havde orthodoxe Øine; og da bemeldte Tavle ogsaa forekom mig fiirkantet, sagde jeg det aabenhjertigt til min Vært, som nylig var bleven Klokker der i Byen. Han drog et dybt Suk ved mine Ord, og tilstod, at den ogsaa forekom ham firkantet, men at han ikke turde lade sig mærke dermed til Nogen, for at den regerende Stamme ikke skulde faae Sag med ham og maaskee sætte ham fra hans Bestilling." - See, her have vi da en passende Straf fastsat for dem, som maatte vove, offenlig at kalde Solens Tavle, eller endnu værre, store Mænds Hoveder firkantede. - Kongens Thronbestigelsesdag er i de sidste tor Aar alene bleven høitideligholdt af "Kjøbenhavnsposten". Det er, som om Baptisterne vilde feire den Dag, da Mynster blev Biskop - idetmindste er det skeet med samme Glæde.