Berlingske Tidende, 1769-10-01
Ved det at Rigets Stænder have bemøyet sig for at opsøgal muelig Hielp imod det Forkort, som undertrykker Staten, og alle de Adgange, som med Ret og Skæl kunne udforskes, have de ogsaa strakt deres Opmærksomhed til de 50000 Dal. Silfmt., som ere vorden det gamle Ostindiske Compagnie eftergivne paa hvert siden Aaret 1752. hiemkommet Skib. - Beskaffenheden herved have Rigets Stænder befundet at være saadan, at Compagniet, som udi 11te 5. af den Aar 1746. for samme udfærdigede Octroy, havde forbundet sig til at erlægge ovenm. Sum for hvert hiemkommende Skib, ved 1752. Aars Rigsdag har forestillet, at det, formedelst de da andragne Aarsager, skulle aldeles gaae under og maatte ophøre, dersom det ey fra forbemelte Afgift blev fritaget; hvorpaa Secrete Utskottet den 19de Mai samme Aar hos Hs. K. M. i Underdanighed har tilskyndet, at Compagniet skulle for de samme Aar og fremdeles indkommende Skibe befries fra denne Afgift, 50000 Daler Silfmt., imod at Compagniet forbandt sig til, stedse med sine Skibe fra China at lade saadanne raa Materier hiemkomme, som kunne være nyttige for vore indenrigske Fabriker. - Paa denne underdanige Tilskyndelse har og Hs. K. M. den 6te Julii forbemelte Aar udfærdiget Sin aabne Befrielse fra samme Afgift; og det Ostindiske Compagnies Jnteressentere have sig den tilsammen indganget en Handels Jndretning, med en stadig og vedvarende Fond, paa den Maade og med de Vilkor, som Hs. K. M. tillige den 21de Mai 1753., ved Sin naadige Stadfæstelse, har bifaldet. - Men da man omsider blev det Savn vaer, som denne Eftergivelse foraarsagede i Rigets Financer, har Secrete Udskottet ved 1762. Aars Rigsdag været betænkt paa, deels hvorledes det, i Henseende til den lykkelige Omskiftelse, som den Svenske Ostindiske Handel havde faaet, imod hvad den Aar 1752. tegnede sig til, kunne formaae det gamle Ostindiske Compagnie til at yde Staten nogen Understyttelse, og deels at eftersee, hvorvidt den i Aaret 1752. forundte Fritagelse kunne efter de da forbigangne 10 Aars Forløb ophøre, helst efterdi baade Hensigten med Befrielsen var opnaaet, og Aarsagerne dertil havde hørt op og bortfaldet; hvorfor og Secrete Utskottet formeente, at det Ostindiske Compagnie kunne forpligtes til, fra Aarets 1762 Begyndelse at erlegge de fastsatte 50000 Daler Silfmt. for hvert Skib, som fra den Tiid og til Octroyens Udrindelse hiemkom. - Om dette SecreteUtskotUtskottets Forslag have Rigets Stænder ved den Rigsdag ikke kunne foreene sig, men de have aleneste, i Brev af 21de Junii 1762, i Underdanighed anholdet, at saasom Directeurerne for det Ostindiske Compagnie havde selv tilbudet i et for alt den Sum 100000 Daler Silsmt., som Rigets Stænder, i Betragtning af Rigets mangfoldige Trang, meente at kunne forøges, det altsaa maatte behage Hs. K.M. i Naade af Compagniets Directeurer at betinge en saadan Afgift, som, udi Rigets da værende Tilstand, kunne vorde fordeelagtig for Hs. K. M. og Kronen; hvorefter Directionen ogsaa for Hs. K. M. har forøget Summen til 200000 Daler Silfmt. Men, efter de ved nærværende Rigsdag gjorte Forestillinger, har dog bemeldte Direction tilbudet i et for alt den Summa 450000 Daler Silsmt. eller 4 1/2 Tønde Guld at erlegges i nestkommende December Maaned, med Vilkor, at det dermed nu og fremdeles er og bliver befriet fra alle deslige og andre Paalæg, samt fra alEfterregning, og at det gamle Ostindiske Compagnie i øvrige nyder og beholder i deres fulde Kraft alle de Fordeele og Befrielser, som indeholdes saavel i Octroyen af 1746., som i den af Hs. K. M. Aar 1753 i Naade stadfæstede Association til en Handels=Indretning med en stadig og vedvarende Fond. - Efterdi da det gamle Ostindiske Compagnie, langt anderledes end de, som træde fra Forbindelser og glemme Fædernelandet, befindes saaledes med den Redebonhed, Lyst, og Omsorg for Rigets Trang, som egner tro Undersaattere, der tage sig af det Almindeliges saavelsom af Privates Beste, at have frivillig tilbudet 450000 D. Silfmt. iet for alt, hvilken Sum er saa betydelig, at dersom man paa hvert (foruden Aar 1762) hiemkommet, eller imedens Octroyens Vedvarende hiemkommende Skib regner 50000 Daler Silfmt., saa overskrider samme dog ikke det, som nu er budet; det derhos ligger besynderlig Magt paa at holde Ord og Løfter, og allermindst at besvære dem med Efter regninger, som, i det de erkiende sig at have vundet ved erholdte Fordeele, deele med Hs. K. M. og Kronen saavidt de billigen synes at kunne afstedkomme; altsaa have Rigets Stænder erklæret, at de ikke videre, end som anført er kunne røre ved den Eftergivelse, som det gamle Ostindiske Compagnie Aar 1752 nød, nemlig 50000 Daler Silfmt for ethvert hiemkommende Skib, og hvorved Rigets Stænder, med de Aar 1762 betingede Vilkor lode det forblive, men det er af dem fundet for got, at naar det gamle Ostindiske Compagnie udi nestkommende Decbr. Maaned erlegger 4 1/2 Tønde Guld, som det har paataget sig, og nu paaligger det at efterkomme, da bør det derimod være fri fra al Efterregning, samt, i Følge hvad det har begieret og paa forbemelte Maade betinget sig, ligeledes være fri fra alle andre ny Paalæg og Bevillinger, af hvad Navn nævnes kan, dog ikke under denne Befrielse indbegrebet Tolagen og andre Afgifter for de hiem ventende Skibe, og maa Compagniet i øvrigt nyde og beholde alle de Rettigheder og Fritagelser, som baade Octroyen af 1746 og den af Hs. K. M. Aar 1753 i Naade stadfæstede Association under en stændig Fond, tillegge Compagniet saa længe Octroyen vedvarer. Hvorom er afganget saavel underdanig Skrivelse til Hs. K. M., som behørig Underretning til Secrete Utskottet. S. D. J Anledning af den underdanige Ansøgning, som hos Hs. K. M. er gjort af den Landgrævelige HessenCasselske Hof=Raad og Bibliothecarius Arckenholtz, om nogen Forøgelse i den Pension paa 800 Daler Silfmt., som ved sidste Rigsdag er vorden ham tillagt, har Hs. K. M., i Betragtning af adskillige forekommende bevægende Omstændigheder, fundet bemelte Hof=Raad værdig til at ihukommes med nogen Forøgelse i samme Pension, og derfor i Naade behaget herover at indhente Rigets Stænders underdanige Meening. - Ved at overveye dette, have Rigets Stænder noksom erindret sig, hvorledes Hof=Raad Arkenholtz i den Tiid, han var i Rigets Tieneste, har efterladt sig Eftermæle af en særdeles Erfarenhed og Arbeydsomhed, hvilket hans baade mangfoldige og vigtige Arbeyder i det K. Cancellie endnu udvise, og er det ey heller Rigets Stænder, ubekiendt, hvorledes bemelte Hof=Raad, alt siden han gik udaf Riget, og traadde i Tieneste hos Hans Durchl. Land=Græven af Hessen-Cassel, har gjort sig navnkundig af megen Lærdom og Kundskab, baade i den ældre og nyere Historie, samt i Stats=Videnskaben, det hans i adskillige Sprog oversatte Skrifter noksom legge for Dagen. - Jo mere han saaledes paa en fordeelagtig Maade er bekiendt udenlands, og jo mere hans svare Trængseler ere Rigets Stænder bekiendte, desto behageligere har det forekommet dem, at Hs. K.M. har behaget at strække Sin naadige Omsorg til saa berømmeligt et Medlem af Sælskabet, at han ikke i sin Alderdom maa savne fornøden Udkomme, eller den Jhukommel. se udi sit Fæderneland, som er forundt mange andre, hvis Trængseler dog have været taaleligere, efterat en opdaget Sandhed har forandret de Domme, som Tidernes Vanskeligheder have kunne foraarsage. - J hvilken Henseende, og da Hof=Raad Arkenholtz allerede Aar 1743 var af Hs. Høysal. M. Konge Frederich udnævnet til Secretaire i Hs. Msts. Stats=Comtoir, saa at, dersom han havde forblevet i Riget, der ey kunne have feylet at han jo havde haft et Embede af fordeelagtigere Vilkor, saa have Rigets Stænder fundet sig foranledigede til, i Underdanighed at stemme overeens med Hs. K. M. derudi, at Pensionen for HofRaad Arkenholtz maa, efter Rigets nu værende Tilstand, forøges, og altsaa herefter vorde 1200 Daler Silfmt. aarlig; hvorimod, og paa det at Riget maatte i nogen Maade have Nytte af saa værdig en Mands Lærdom og Jndsigt, det maatte i Naade behage Hs. K. M. at lade bemelte Hofraad anmode om, at han, saavidt hans Alderdom det vil tillade, ville foretage sig at udarbeyde oven høystbemelte Konges Historie. storie. – J øvrigt, ligesom Hs. K. M. allerede, som oven er meldet, har behaget af Sin høye Kongel. Naade og Yndest at give Hof=Raad Arckenholtz et berømmeligt Eftermæle; saa have Rigets Stænder underdanigst anholdet, at det maatte behage Hs. K. M. at lade ham samme end videre erfare, og, dersom han igien udi Riget indkommer, tillige at sætte ham udi Nydelse af hvad som Riges Stænder ved sidstl. Rigsdag have tillagt ham, men han endnu ikke har imodtaget. S. D. Den Memorial, som Rigsdags-Fuldmægtigen for Staden Wexis, Olof Hansson, ved indeværende Rigsdag har indgivet, men som Urskillings Deputationen har afslaget, angaaende en imellem Magistraten og Borgerskabet i bemelte Stad paa den ene, og Gymnasti= og Skole Staten paa den anden Side førte Rettergang, angaaende Sambrugs Rettighed til Brænde=Veeds og Giærdefangs Hugst samt Græsning paa Beckesløs Donations Jord, som af H. K. M. er tilkiendt den geistlige Stat, den Memorial have Rigets Stænder, i Anledning af de Besværinger, som bemelte Rigsdags Fuldmægtig over Urskillings Deputationen har andraget, fundet for got at henvise til deres Kammer=Economie= og Commerce Deputation. (Fortsættelsen følger.)