Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-24
Da Sagen er af særdeles Vigtighed, saa har Jndsenderen, ved disse Linier villet bidrage til, at den kan blive underkastet en nøiere Prøvelse fra dens forskjellige Sider. Tager man alene Hensyn til Forsørgelsesbyrden, saa er det i sin Orden, at jordløse Huses, ligesom ogsaa andre Huses Formerelse, ikke burde finde Sted; men man maa betænke: at ved at forebygge Huses Formerelse, standser man tillige Arbeidernes Formerelse; - og det maa vistnok almindelig erkjendes: at vi, i det Hele taget, ikke har formange, men snarere for saa Arbeidere. De større Gaardbesiddere skal have flere Folk, og Bonden skal i Almindelighed have en Karl eller andet Tyende mere, end tidligere, tlideels for at faae Avlsarbeiderne udførte til den større Grad af Fuldkommenhed, hvortil det i de senere Aar er naaet; og der maa nødvendigviis finde en almindelig Folkeformerelse Sted, for de efterhaanden til Landbrugets Fremskriden fornødne Arbeideres Skyld. Vort Landbrug staaer endnu meget langt tilbage for mange andre Landes; skal det vedblivende gaae fremad og nogensinde naae samme fordeelagtige Fuldkommenhed, saa maa man ingenlunde indskrænke Huses og derved tillige Arbeidsklassens Formerelse. Arbeiderne gaae sandelig ikke frem af sig selv, eller uden forøget Arbeidskraft, og ligesom det vilde være urigtigt at indskrænke sine Arbeidsheste og drive sit Avlsbrug mindre fordeelagtigt, fordi Hestene koster at holde, er det ogsaa urigtigt at standse Arbeidsklassens Formerelse og foranledige Mangel paa Arbeidere, fordi de i deres Alderdom, under Børne opdragelsen eller andre Omstændigheder kan foranledige Communen nogen Byrde; - den gamle affældige Arbeider har Communen eller det Almindelige dog profiteret af i den Tid han kunde arbeide, og Huusmandens Børn ere jo de vordende Arbeidere, hvoraf Gaardbrugerne skal have Nytten og hvorfor nødvendigviis maa gjøres nogen Opofrelse. Byrden med Arbeidsklassens Forsørgelse maa saaledes kun betragtes som et nødvendigt Onde for et langt større Godes Skyld. J den travle Aarstideklages der ikke over at der er formange Huusmænd, og Gaardbrugeren maa ikke glemme den store Fordeel han har af, ved Huusmandens og hans Families Hjelp, at faae sit Arbeide besørget i den travle Tid om Sommeren, og siden at være fri for dem, eller krympe sig ved at give sin Skjerv til Huusmanden, til Tider, naar han trænger. Man maa jo ligeviis ikke alene føde sine Arbeidsheste i den Tid man har Brug for dem, men ogsaa den øvrige Tid af Aaret, ligesom og med Bekostning opdrætte dem, uden i de unge Aar at have Nytte af dem. Man betænke: at dersom man for 20 a 30 Aar længere tilbage, da man ogsaa for Fattigbyrdens Skyld førte Klage over Udparcelleringen i det Smaa, og jordløse Huses Bygning, havde forbudt saadant, og da standset Arbeidsklassens Formerelse saa vilde f. Ex. den Gaardmand, som nu skal have 2 Karle, vel neppe kunde have faaet een, og man vilde umuligt kunde have drevet sit Agerbrug til den ulige større Fordeelagtighed, hvortil man, især i de senere Aar, er naaet. Heri har man et slaaende Beviis for, hvor vaersom man bør være med saadanne Foranstaltninger, som griber hæmmende ind i Fremtiden, og med ikke at lade smaalige Hensyn fortrænge store almindelige Formaal. Landbruget i Danmark, er som sagt endnu langt fra ikke naaet sit Maal, i adskillige andre Lande har man ganske ulige større Jndtægter af lige Avlsbrug som her; men disse Landes langt fortrinligere og fordeelagtigere Maade, kan endnu ikke indføres her af Mangel paa Arbeidere, da vi ikkun har de høist Nødvendige til Arbeidernes Udførelse, saaledes som vi driver det. Fra Menneskehedens Standpunkt vilde en Jndskriden imod jordløse Huses Formerelse, formeentlig ogsaa være at betragte som en Absurditet; thi i vor Tid vilde det jo næsten blive en Umulighed for dem som henhøre til den tjenende Arbeidsklasse, at erhverve sig saameget, at de kan komme i Besiddelse af et Huus med Jord, og Følgen vilde da blive, at den, hvis Lod i Verden engang var bleven den ubemidlede Tjeners, aldrig vilde kunde opnaae et huusligt Livs Goder; - og hvad vilde det vel føre til flere uægte Børn og da tilsidst affældige Forældre, vilde dog falde Communen til Byrde, ligesom vist ogsaa Mange vilde henkaste sig i Leievaaninger; - saa at den ved Jndskrænkning af nye Huses Bygning attraaede Hensigt, Byrdens Formindskelse for det Offentlige endog for en stor Deel vilde forfeiles; og paa ethvert Fald, vilde den Fordeel man opnaaede, kun være høist ubetydelig i Sammenligning med Tabet, som vilde følge af Standsningen i Arbeidsklassens Formerelse og Landbrugets I. H. videre Fremskriden.