JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Raturmærkværdigheder. Cholera begynder ogsaa at yttre sig i Baiern og i Schlesien. Man bemærker herved et Naturphoe nomen, som ogsaa viste sig i 1831, da ligeledes denne Sygdom grasserede. Man bemærker nemlig efter Solens Nedgang et klart flammende Skin, som ofte hæver sig til 60" over Horizonten, kun med den Forskiel, at det ikke nu som dengang, stiger søileformigt i Veiret, men udbreder sig henimod over en Fierdedeel af hele Horizonten. Dette Skin er udvendigt paa den Kant hvor Solen gaaer ned blodrødt, og bliver efterhaanden udad blegere og seet hvidguult ud ved den yderste Ende. Dette Skin lod sig ikke alene see i Cholera-Aaret, men ogsaa paa samme Tid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Astronomen Hr. v. Boguslawski i Breslau ha udstedet en Opfordring til Observateure over Barometrets Forandringer. Han beretter, at ved den berømte Alexander v. Humboldts Foranstaltning blive nu siden Aaret 1830 regelmæssige Observationer anstillede angaaende Magnetnaalens Afvigelser paa saare mange Stationer, hvilke strække sig mod Østen til Peking og mod Vesten til Mexiko og Chili Der bliver observeret Dag og Nat uafbrudt, i det mindste hver Time og om muligt i endnu kortere Mellemrum. Det første og aldeles sikkre Resultat er udbragt deraf, at alle Hovedbevægelser af Magnetnaalen, indtræffe aldeles paa samme Tid i alle disse Lande. Geheimeraad Gaus i Göttingen opfandt et meget sindrigt Apparat for endnu nøiag tigere at observere denne underfulde Overeensstemmelse i de fierneste Egne; et saadant Apparat er anskaffet ved Observatoriet i Breslau, det leder til mange vigtige Observationer; Magneinalens Bevægelser i Breslau og i Göttingen ere aldeles overeensstemmende. Den franske Regiering har i samme Hensigt ladet opstille det gambeyske Apparat i Reikevig i Island. - Ogsaa Barometrets Forandringer blive nu nøie obseve ede paa mange Stationer i fraliggende Egne: Sir John Herschel har fra Kap baaret Omsorg for, at disse Observationer blive anstillede fra China, igiennem Jndien, over Sydafrika til Sydamerika. Han har fastsat visse Terminer til at anstille dem, og i Overeensstemmelse dermed observeres der ligeledes i Breslau. Hr. v. Boguslewski lopfordrer nu Mænd paa andre Steder til lignende Jagttagelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J Bristol holdt den 25de August en Forsamling, af Naturforskere et Møde, hvori en Hr. For fra Pensance forklarede en Opdagelse han havde gjort om ved Hielp af Galvinismen at frembringe Forandringer i de mineralske Stoffer. Derpaa vendte Præsidenten, Hr. Buckland, sig til Hr. Cros, en simpel Jordegodseier fra Qvantock Hills og opfordrede ham til at meddele sine uforlignelige Opdagelser og hvilke han sagde, at de vare de største som nogensinde ere blevne gjorte i Mineralogie og Chemie, som have en total Revolution i disse Videnskaber til Følge og forskaffe Hr. Cros een af de første Pladser i Historien af de videnskabelige Opdagelser. Hr. Cros viste sig forlegen ved denne Opfordring, men tilstod, at han i mange Aar havde beskjeftiget sig med elektriske og galvaniske Experimenter og anstillet Forsøg med den galvaniske Kraf paa hundrede forskiellige Veie og med alle Slags Stoffer; han meddeelte en meget interessant Forklaring derover. Men da han tilsidst beskrev hvorledes det var lykkedes ham at frembringe regelmæssige Krystaller, en Qvarz med Glasridser paa Over sladen, og Metalspirer af pulveriserede Stene, saa udbrød Forsamlingen i et lydeligt Bifaldsraab, Det kom ham for som han havde det største Held til saadanne Frembringelser i Mørket, og som at Lysets Virkning forstyrrer de fine Remedier hvormed Naturen virker i det Dunkle. Professor Sedawic- og en Udlænding, som var tilstede i Forsamlingen, og som havde besøgt Hr. Cros i hans Boelig og været Øienvidne til hans Forsøg og Opdagelser, bekræftede Sandheden af hans Fortælling; de havde seet hos ham elektriske Apparater af en Størrelse og en Mangfoldighed, som satte dem i Forhauselse; mange Metaltraade vare engelske Mile lange, og disse eller triske Apparater havde ved de Slag, som udgik fra dem i flere Aar tient i Nabolaget til at fordrive Kaniner, Fugle, Vildt, Muus o. s. v. Forsamlingen besluttede at begive sig til Qvantock Hills forat tage Hr. Cros Apparater og de Virkninger som de frembringe, i Øiesyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Hr. Cassola, Professor i Chemien ved Militair skolen i Neapel, har opdaget et Middel til at kunne blande Vandstof- og Suurstofgas i den Proportion hvori de frembringe Vand i en Gasholder, uden at derved nogen Explosion kan finde Sted, og at betiene sig af dem til Gasbelysning med gloende Kalk, Gasmassen ledes igjennem et Haarrør og strømmer herfra paa et Stykke Kalk, som bliver i den Grad op heddet derved, at det frembringer et Lys saa klart som Dagen. Syv saadanne Gaslys formaae i en Strækning af 3 italienske Mile og i Retningen af Straalen i den Grad at oplyse Havet, at man kan læse og nøie adskille alle Farver. Efterat Kongen er kommen tilbage til Neapel, bliver denne LysningsMethode ikke allene indført i Hovedstaden, hvor det fornødne Apparat er allerede anbragt i Stedet for den dunkelt lysende Lygte paa Molden; men den skal nu ogsaa indføres i alle Rigets Havne Omkostningerne ere vel tre Gange saa store som ved Lysningen med Olie, men Lyset er ogsaa 20 Gange stærkere saaledes er der nu foretaget en praktisk Anvendelse af det drummondske Lys, som er bekiendt af Hydro-Orygen Gas Mikroskopet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Fra Ungarn berettes, at dette Land er i en vis Strækning blevet hiemsøgt i Aar af en uhyre Tørke, Fra Marts til Enden af August faldt kun en høist ubetydelig Regn, man er for det meeste bleven nødt til at drive Qvæget bort i meget fraliggende Egne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J dette Jordstrøg har man oplevet alle de Phoenomener, som vise sig i en Ørken. Hvirvelvinde drage over de øde Sletter og hæve Støvet i brede Søiler, op i Luften. Man seer undertiden 20 saadanne Søiler paa een Gang og de drage som Aander over den forbrændte Jordflade. Den stærke Oscilering, Luften bevirker tillige et Luftsyn, som man var i en kort Afstand rundt omkring omgivet med Vand, hvorpaa Øer, Skove og Byer viste sig (Fata Morgana). Denne Egn er ellers den frugtbareste i Ungarn og nu ere Sædevarene der dyrest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Chemikeren Gay Lussac opsteg i en Luftballon i Paris i en Høide af 22,990 Fod. Chemikeren Boussaingault steg i 1821 op af Chimborazo til en Høide af 19,699 Fod; Hr. v. Humboldt naaede op til en Høide af 19,400 Fod. Hr. Boussaingault holder det for muligt at kunne leve i en saadan fortyndet Luft. J Sydamerika dandse unge Piger hele Nætter igiennem paa Biergsletter, som ere saa høie som Montblane, uagtet Saussure, da han besteg det, havde neppe Kraft nok til at betiene sig af fine Jnstrumenter. Slaget ved Pichincha i den sydamerikanske Friehedskrig forefaldt i en Høide, som er kun noget mindre end Høiden af Monterosa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Den 14de August om Morgenen Kl. 5 1/2 fornam man i Messina paa Sicilien en temmelig stærk Jordrystelse, som dog ikke har foraarsaget nogen Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Nyeste Post-Efterretninger. Det nyeste Bulletin fra Tschembar om Hs. Maj. den russiske Keisers Befindende naaer til den 19de September og indeholder den glædelige Efterretning at Hs. Majestæt befinder sig fuldkommen vel, at det brukne Sted voxer godt sammen, og at Hs. Majestæt havde paa denne Dag benyttet det varme og gode Veir for nogle Gange at spadsere. - Hans Broder, Storfyrste Michael, er ankommen til Haag. - J den svenske Statstidende læses følgende Oplysning om hvorledes det gik til ved den Ulykke, som mødte Keiseren. Hs. Majestæts Vogn havde 6 Heste for og blev kjørt af hans sædvanlige Kudsk, en Postillon reed paa een af de forreste Heste, Hestene bleve løbske, og da Kudsken ikke formaaede at styre dem, saa raabte han til Postillonen, at han skulde søge at give dem en Retning med en saakaldet Telenga, som kiøres af en Feldjæger der altid kiører om Natten foran Keiserens Vogn med Fakler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J dette Øieblik faldt Postillonen af Hesten; de to forreste Heste dreiede af fra den lige Linie og Kudsken, som maatte styre Vognen efter dem, styrede Vognstangen mod en Jordvold paa Siden af Veien. Stødet traf i en skraae Retning og var saa voldsomt, at Kaleschen blev kastet omkuld. Keiseren som var falden i Søvn, vaagnede først ved Stødet, blev liggende under Vognen og det venstre Nøglebeen blev brækket. General, Greve Benkendorf blev kastet ud af Vognen og slap med nogle ubetydelige Blessurer. Men Kammertieneren og især Kudsken bleve haardt saarede. Til Lykke fulgte en anden Vogn strax bag efter, hvorved der kunde erholdes Hielp. Keiseren forsøgte paa at fortsætte Reisen denne Vogn, men han kunde ikke taale Rystelsen, og han havde Kraft nok til at gaae de øvrige, eller 5 Verster, indtil han kunde naae til den lille Stad Tschembar. Da Hs. Majestæts Læge ikke var ankommen, saa blev den første Bandage omlagt af Byens Læge. Hs. Majestæt afsendte strax en Feldtjæger, og nogle Timer derefter en anden med Breve fra hans egen Haand til Keiserinden. Man forsikkrer at dette Vanheld vil ingen videre skadelig Følge have paa Keiserens Konstitution, som er ligesaa kraftfuld, som hans Aand besidder Styrke. Jmidlertid har dog dette Vanheld nødet Keiseren tilat opgive Fortsættelsen af sin Reise og den er allerede afbestilt. Hs. Majestæt kommer tilbage over Moskau saasnart han kan taale Vognens Rystelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Man vil vide at det nu lykkes de russiske Tropper at betvinge de oprøriske Cirkassier; de have tilfægtet sig en Seier over dem, bemægtiget sig en Fæstning ved Havet og kunne nu afskiære dem al Tilførsel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Deres Majestæter den østerrigske Keiser og Keiserinde ere den 24de September komne tilbage fra Prag til Lystslottet Schönbruun. De bleve modtagne af Hovedstadens Borgerskab og af en utallig Folkemængde og hilsede med det hierteligste Jubelraab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Man har faaet Efterretninger fra Konstantinopel, af 1ste og 5te September af følgende Jndhold: Den russiske Gesandt, Hr. v. Buteniew, har tilskrevet Fyrste Milosch, efter Sultanens Ønske, for at advare ham mod at forunde Flygtninge et Tilflugsted, og at tilraade ham en større Eftergivenhed mod Sultanen, sin Overherre. - J Teheran ere opkomne langt større Misforstaaelser imellem den russiske og engelske Gesandt end som nyelig fandt Sted imellem disse to Magters Gesandte i Konstantinopel. Den russiske Jndflydelse, understøttet af Schabens første Minister, havde tilraadet en Expedition til Herat for at underkaste de uafhængige Høvdinger i Chorasan under det persiske Scepter, den afdøde Schab havde for nogle Aar siden forenet paa nye den nordøstlige Deel af denne Provins med det persiske Rige. Den endnu uafhængige Deel af Chorasan, hvis Hovedstad Herat har over 100,000 Jndvaanere, hører tilAfghanstan, og dens Betvingelse vilde aabne Veien fra Kaukasus til Jndien. Den engelske Gesandt, Hr. Ellis, erfarede snart fra hvilken Side denne Expedition var bragt i Forslag; desuagtet kunde han ikke have modsat sig det, da Herat har tilforn hørt til Persien, naar ikke Russerne havde lovet at ville understøtte den, og selv nogle høie russiske Officere, havde tilbudt sig at tage Deel deri. Den direkte Modsigelse fra engelsk Side var saaledes tilstrækkeligt motiveret og Hr. Ellis forestillede Schaben at et saadant Foretagende vilde kun fordeele hans militaire Kræfter og at Expeditionens Formaal, at aabne en militair Bane til Jndien kunde alene harmonere med Ruslands Jnteresse. - J Konstantinopel har en stor Jldebrand fundet Sted; hele det Qvarteer, som kaldes Sultan Bajazid og som ligger midt i Konstantinopel er blevet et Rov for Luerne; Skaden, anslaaes til 2 1/2 Millioner Piastre. – Den 18de September holdt Paschaerne af Rustschuck og Widdin deres høitidelige Jndtog i Silistria. – Jbrahim Pascha staaer med 40,000 Mand i Syrien, han forbyder alle tyrkiske Skibe Adgangen til de syriske Kyster. - Sultanens anden Søn, Abdul Azez, 6 Aar gammel, var nær bleven opbrændt, da Jlden tog fat i hans Sengegardiner; han blev frelset ved tre cirkasiske Pigers Aandsnæværelse. Sultanen skiænkede disse deres Friehed og har lovet at formæle dem med sit Riges Store.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Ved Børsens Slutning i Paris den 24de September udbredte sig det Rygte, at Gomez var trængt frem til Valencia og havde beleiret Staden; men under dens Mure var han bleven indhentet og slaget af General Alaix; dog var Træfningen ikke afgiørende. Den franske Moniteur, det eneste alde officielle Blad, hvilket hidindtil har forholdt sig aldeles upartisk med de spanske Anliggender, eller som havde fremstillet Begivenhederne i et gunstigt Lys for de Kristinos, begynder nu at antage den modsatte Karakteer og deklamere med de doktrinaire Blade, om Anarkie og Pøbelherredømme. Dens Bulletin af 24de September lyder saaledes: Regieringen har modtaget følgende Depesche fra Bayonne: Gomez, i Forening med andre Bander, er rykket ind i Reqveng den 11te, og har derpaa taget Retningen mod Utiel. Han staaer i Forbindelse med Cabrera og Qvilez. Brigadeer Alaix er brudt op fra Cuenca for at observere ham. Andre Tropper forene sig i Guadalajara. General Oraa har afsendt to Brigader til Neder-Arragonien for at operere mod ham og General Lebeau skulde afsende Tropper til Ebro for at bevogte Overgangen. Rodil var endnu den 18de ikke afgaaet til Armeen. Regieringen har endvidere modtaget følgende Depesche fra Perpignan: Gomez har den 15de tilveiebragt sin Forbindelse med Banderne fra Arragonien og Valencia; han har sammenbragt 15,000 Mand i Utiel og hans Avantgarde staaer 4 1/2 Miil fra Valencia; han byder Centralarmeen Spidsen. Man skriver fra Barcellona under gote, at General Aldama er marscheret fra Tarragona til Lerida, for at dække Egnen ved Maroto. Generalerne Bresson og Palarea ere afsatte fordi de ikke med tilbørlig Jver have proklameret Konstitutionen. Madrid er i Anarkisternes og Pøbelens Vold, Mangelen paa Disciplin, Armeen tager til Dag for Dag. Mina er, Døden nær, d. 18. September bragt fra Barcellona til Gracia for at skifte Klima.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Dronningen har under 18de September udstædet et Dekret mod Emigration af Kongeriget uden Tilladelse, regnet fra den Dag af at Konstitutionen af 1812 blev proclameret; de Personers Eiendomme skulle blive seqvestrerede, som forlade Riget uden Pas og Regieringens Tilladelse; dog har Seqvestrationen ingen videre Følger for dem, som vende tilbage til Spanien inden de Kortes have afgivet en definitiv Kiendelse desangaaende. Anledningen til Detreiet er, at mange formuende Personer og mange civile og militaire Embedsmænd have begivet sig bort, ofte hemmeligt, undertiden med falske Passer, og at disse have gjort det uden i Forveien at anholde om deres Afskeed. – Under samme Datum har Dronningen udstædet et andet Dekret til Præsidenten for Konseilet om en kraftfuldere Førelse af Krigen. Det hedder deri, at Krigsministeren, GeneralRodil, skal ufortøvet afgaae til Centralarmeen forat reorganisere den overeensstemmende med Landets Fornødenheder. Han skal forfatte den Krigsplan, som bliver at følge, og foreskrive alle de Forholdsregler, som maae ansees fornødne for at giøre en Ende paa den Borgerkrig, som ødelægger Provinserne Arragonien og Valencia. Jeg overdrager ham derfor al den Magt, som hans Forgængere skulle have besiddet under lignende Omstændigheder, og tilføier desuden dertil al den som kunde blive nødvendig for ham for at fuldføre det som er ham overdraget. Man siger, at det franske Hielpekorps, som skulde afgaae til Spanien, bliver opløst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Foruden de ugunstige for det meeste opdigtede eller overdrevne Efterretninger fra Spanien have de Forholdsregler, som den engelske Banke har taget, at forhøie Diekonto fra 4 og 4 1/2 PC. til 5 PC. for at standse den for vidt drevne Speculationsaand, bragt alle udenlandske Statspapire til at falde og med dem ogsaa de franske. – Den russiske Ambassadeur i London, Greve Pozzo di Borgo, er ankommen syg til Paris fra Badene i Aix i Savoyen, hvorfra han havde faaet Ordre til strax at begive sig paa sin Post, som man troer for at underhandle omde spanske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Den store Klokke i Moskau pranger nu i Krempaa en Piedestal af Granit Den blev løftet op af sin Grav ved Hielp af 20 store Spil, 16 Menneskeer arbeidede paa hvert af dem, den staaer nær ved Taarnet Weliti. Den veier ikke, som er blevet fortalt i offentlige Blade, een Million Pd., men kun 12,000 Pud (480,000 Pund. Den er 19 Fod høi og har 60 Fod i Omkreds, saaledes naar man regner 3 Fod til et Sæde for hvert Menneske, kunne 20 Mennesker sidde meget beqvemt indenfor Omkredsen og spise ved et rundt Bord J Tøihuset i Moskau opbevares ogsaa en uhyre stor Kanon. Man læser paa den følgende Jndskrift: Jfølge den rettroende ophøiede Gar Feodor Jvannowitsch, Keiser og Selvhersker over alle Russer, og Hs. Majestæts, den ophøiede Garinde og Storfyrstinde Jrines Befaling blev denne Kanon støbt i Residentsstaden Moskau i Verdensaaret 5556 og i deres Regierings tredie Aar. Den veier 96,000 Pund og Kuglen 4800; i Fior opsatte man den paa en passende Lavet, dekoreret med Bronce. Ved Siden af den staaer en mindre, dog meget værkværdig Kanon, som Gar Alexel Michailowitsch lod støbe, den veier 32,760 Pund og Kuglen 2640 Pund. Ogsaa gjemmes der to Mørsere, som ere støbte under Garinde Jvanna Jwannownas Regiering; de veie 20,000 Pund, de have Figuren af en aaben Vase; den Bombe, som passer dertil veier 2600 Pund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J Bristol forventer man sig megen Fordeel for Landmændene af den Jernbane, som anlægges imellem denne Stad og London. Minimum af Hurtigheden skal være 40 Miles (8 danske Mile) i Timen. Qvæg, som afsendes med den Kl. 5 om Morgenen, fra Bristol, som ligger 120 engelske Mile fra London, kunde allerede Kl. 8 om Morgenen komme til Qvægtorvet i Smithfield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J Kalkutta i Ostindien have Forstanderne for et der blomstrende Velgiørenheds-Jnstitut (Martiniere, Chonty, holdet et Møde hvorved der blev besluttet, at meddele de Børn, som opdrages i Stiftelsen, en Religions-Underviisning efter Grundsætniger, som eekiendes af den engelske, skotske, romerske katholske, græske og armeniske Kirke, saa at ingen bestemt Konfession skal finde Sted i denne Skole og ingen Kontroverspunkter skulle berøres. De have anmodet Biskoppen af Kalkutta om at forfatte en Underviisnings Plan og en almindelig passende Bøn, som kan svare til disse Grundsætninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J Bugten ved Santorin i Archipelet hæve Klipperne sig efterhaanden høiere op af Havet, saa at man forventer at en Øe vil i Aaret 1840 fremkomme over Havets Overflade. Man har troet, at den Vulkan, som er under Havet, var slukket, men denne Opløftelse af Klipperne, røber dens Virksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Efterat den norske Regierings underdanigste Jndberetning om Udsigterne for indeværende Aars Høst har været Hs. Kgl. Maj. forelagt, har Høistsamme under 19de f. M. resolveret, som følger: "Hs. Majestæt befaler den norske Regiering ufortøvet at indhente alle fornødne Oplysninger for at komme til Kundskab om og hvorvidt de Forraad af Kornvarer, som nu haves i Forening med de, som kunne paa regnes indførte forinden Skibsfarten ophører, antages at kunne blive tilstrækkelige for Landets Behov, saaledes at Hungersnød ikke er at befrygte underLøbet af den kommende Vinter. - Forsaavidt disse Oplysninger ikke maatte være tilfredsstillende, befaler Hs. Majestæt den norske Regiering at indkomme med underdanigst Forslag om, hvilke Forholdsregler maatte ansees meest hensigtsmæssige at vedtage, forat komme de for Mangel udsatte Distrikter i Almindelighed og den manglende Klasse i Særdeleshed til Hielp under Vinterens Løb. - Hs. Maiestæt paalægger derhos den norske Regiering uopholdelig at føie de virksomste Foranstaltninger til de Distrikters Forsyning, som maatte være udsatte for Hungersnød, især i de nordlige Egne, som uden hurtig Hielp mere end Andre ville være udsatte for Trang. - Den norske Regiering har derefter snarest mueligt at indkomme med underdanigst Beretning om de Foranstaltninger, som ifølge denne naadigste Resolution af Samme maatte være fattede."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 29de September. Over de her forsamlede Tropper agter Hs. Majestæt Kongen at holde følgende Special Revne: Løverdagen den 1ste October, Formiddag Kl. 7, Kongens Regiment; Kl. 9 1, 2det jydske Jnfanterie-Regiment; 11 1/2, 1ste Liv=Regiment Mandagen den 3die October, Formiddag Kl. 7 1ste jydske Jnfanterie Regiment; Kl. Prins Christian Frederiks Regiment; Kl. 11, 2det Liv-Regiment. Tirsdagen den 4de October, Formiddag Kl. 7, Kronens Regiment; Kl. 8, Livjæger=Korpset; Kl. 9, siellandske Jæger Korps, Kl. 10, jydske Jæger=Korps. Eftermiddag Kl. 4, Livgarden til Fods. Onsdagen den 5te October, Formiddag Kl. 7, Husar=Regimentet; Kl. 9 1/2, siellandske Landseneer-Regiment. Eftermiddag Kl. 4, Livgarden til Hest. Torsdagen den 6te October paa Amager, Formiddag Kl. 7, Artillerie=Korpset. Fredagen den 7de, Løverdagen den 8de, Mandagen den 10de og Tirsdagen 11te October holdes Maneuvrer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Hs. Majestæt Kongen har under 18de September 1836 benaadet den ved Kiøbenhavns Brandkorp staaende Brandsvend Knud Andersen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Jndvielsen af den nye Universitetsbygning vil finde Sted den 10de October. Et Program udgaaer i denne Anledning, forfattet af Professorerne Engelstoft og Werlauff, indeholdende Universitetets Historie. Ved Bygningens Jndvielse vil en Tale blive holdet af Universitetets nuværende Rektor, Prof. Werlauff. Den nye Solennitetssal, hvori Akten vil foregaae, antages at kunne rumme omtrent 800 Mennesker. 400 Pladser til Siddende ere forbeholdte til dem, der blive indbudne. De øvrige 400 ere bestemte for Studenter af de forskiellige Fakulteter, og for saavidt Flere end et saadant Antal skulde melde sig, ville Pladserne blive fordeelte i et vist Forhold imellem de fire Fakulteter, og Lodtrækning derefter finde Sted imellem de Studerende af ethvert Fakultet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
Amtmanden over Hiørring Amt, Amtmand Graah er udnævnt til Amtmand over Præstøe Amt, og Stiftamtmanden over Jsland, Kammerjunker, Krieger til Stiftamtmand over Aalborg Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-10-04
J disse Dage har 2den Deel af Hr. Prof. Wilsters Oversættelse af Jliaden forladt Pressen. En af de største Vanskeligheder, som moder en Oversætter af Homer, er unægteligt Brugen af Hexametret – et Versemaal, der har sin egentlige Rod i de qvantiterende Sprog, og derfra er forplant, paa fremmed Grund i de accentuerede. Med hvor meget Held Hr. Prof. Wilster imidlertid har vidst at overvinde denne Vanskelighed, var tildeels allerede Publikum bekiendt saavel af et særegent Skrivt om Hexametret, som af en tidligere Prøve. Vi tage ikke i Betænkning at erklære disse Hexametre for nogle af de aller heldigste, vi i det danske Sprog have. For Øvrigt holder denne Oversættelse Middelveien imellem en vis tydsk Maneer, hvis Særkiende er det, at man, ængstelig for ei at faa Alt nøiagtigt, danner et Sprog, der i Utydelighed og Dunkelhed næsten overgaaer de dunkleste Steder i Originalen, og en vis periphraserende fransk Maneer, hvorved Originalens syndige Korthed ofte strømmer bort i en Vandflod af Omskrivninger. Den vilsterske Oversættelse kommer i Jvnhed og Simpelhed Originalen temmelig nær, og man svorer overalt en Fortolker, der med Smag har opsattet og saavidt skee kunde giengivet sin Text. Ere vi end af den Mening, at den eiendommelige græske Duft, der udbreder sig over Jligden, ei fuldkommen kan overføres paa fremmed Grund, saa erkiende vi dog tilfulde, hvor velkommen en saa særdeles heldig Oversættelse maa være Mange, der ifølge deres særegne Ungdoms Dannelse, hidindtil blot af Navn kiendte dette ældgamle, giennem Aarhundreder høit priste Epos. At denne Bog ogsaa i Skolen vil vække Sands for den oldgræske Skiønhed, ere vi overbeviiste om. (Kbhvnsp.)