Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-09-17
Forlangt Jndrykkelse. Da Hr. Pastor Hansen, efter hans Opfording i dette Blads, No. 118, ønsker at samle Erfaringer og Berberissernes formeentlige Jndflydelse paa Kornet, har jeg fundet mig anlediget at melde følgende: Jeg og en Udflytter Østen for Hammel, ere de eneste som endnu have Berberisser i og ved denne Hr. Hansens Fødebye, men de staae i 3 smaae haver, og have efter min Overbeviisning, aldrig skadet nogen Mand. - Andre have, deels af Fordom og Partieaand, deels af Føielighed mod Sogne mænd og Beslægtede opryddet deres. Dette Aar findes Rug paa Enden af en Ager i østre Side af Byen ved Veien til Frysenborg, formodenlig faaet til Forsøg. Endskjøndt Jorden ikke er den meest passende, er dog denne Rug bleven bedre end Rugen, befindes mange Steder dette Aar langt fra Berberisser. J Almindelighed er Rugen nok saa god paa Hammel Mark som paa adskillige Naboemarker, og der kan ikke ønskes bedre Rug end der i dette Øieblik findes paa visse Lodder omkring Hammel! Bye. Omtrent det samme var Tilfældet 1814, især paa Sandjorden, hvilket blev beviist med edeligt Syn, og dog klagede Man. - Samme Aar fandtes Havren rustfrie 12 Alen fra mine Berberisser i Hammel, imens Rust fandtes paa Havren langt ud i Marken. Ligeledes fandtes da rustfrie Havre i 36 Alens Afstand fra nogle Berberisser her ved Frysenborg uagtet hele Havre i faldet, indtil over 1000 Alen fra samme, var mere eller mindre trustet, men denne rustfrie Havre stod ved et Træes nordre ti Side, og det er ved mange Erfaringer da og siden stadfæstet, at hvor Træer skygge for Morgen- og Middagsolen, saa den ei kan beskinne de vaade Straae, der findes sjelden eller aldrig 1 Rust i nogen betydelig Grad. S. havde og samme Aar plantet Berberisbuske i en Havreager i Hammel Bye, af hvilke de 2 vare i god Grøde ved Høstens Tid, men Havren var ganske uskadt. J en Rugager paa en Helde havde han og plantet et smaae Berberisser. Rugen var rusten og svang i den lave Ende paa Leerjorden, men god i den øverste Ende paa Sandjorden. Alt dette er beviist. Et Par Steder hvor Rust fandtes paa Havre nær ved Berberisserne, turde Synsmændene dog ei beedige, at det var af dem, thi der kunde være andre Aarsageer. - Af den edelige Syns= og Gransknings=Forretning som 1814 blev optaget her i Sognet, under Veiledning af Notarius, og i Overværelse af en Videnskabsmand, efter foregaaende Jndkaldelse til de Paagieldende, er uddraget følgende Resultater, som deels juridisk beviste, deels bragte til en høi Grad af Sandsynlighed: a) At Solens stærke Varme paa de vaade Straae, er en Hovedaarsag til Rust, dog kan Jordbunden, Behandlingen, m. m., meget bidrage. b) At det er urigtigt og overdrevent hvad man foregiver om Kornrustens store Smit somhed, Althi i en og samme Ager kan noget Korn være stærk rustet, og Andet faa Alen derfra rustfrie, ja enkelte Straae kunne være stærk rustne, og de Omstaaende gandske blanke. e) Om Berberissen end i nogle Tilfælde kunde skade, virker den dog ikke lunder alle omstændigheder, endog tæt ved. d) det vil være vanskeligt tilstrækkelig at bevise enten Berberissens Skadelighed eller luskadelighed i Nærheden, men dens foregivne Virkning i lang Afstand (endog blot 30 a 40 Skridt) er ikke allene ubeviislig, men det Modsatte er endog ved de gjorte Observationer skjellig lagt for Dagen. - Beviserne ere samme Aar indsendte til Videnskabernes Selskab og Stifters Øvrighed, og kunne tildeels erholdes ved Birkerettens Protokoller. Disse Jagttagelser stemme og med senere Erfaringer. - J indeværende Aar findes Havre paa Enevolds Lod 2 Skridt fra Grøften og min Have i Hammel, saa rustfrie som Havre nogensinde findes. Det samme er Tilfældet med en stor Havremark her ved Frysenborg, hvilken dog er indsluttet paa 3 Sider af Skov, Alleer og Haver, hvori en Mængdestore frugtbærende Berberisser staae, de nærmeste blot 20 Skridt fra Havren. J min Toft her, kun 7 Tdr. Land stor, med Grupper af Berberisser til de fleste Sider og liverigt indsluttet med Skov, Haver og Gjerde, er Havren, tæt op til søndre Side af en Hæk af Berberis- og Havtorn, mere rusten, ind til 10 a 12 Skridt derfra, end den Øvrige, som er god, undtagen det længst fra Berberisserne værende Hjørne, ved sydost Side af de Riisgjerde, hvor den ogsaa ter betydelig rusten. Skulde det nu være Berberisser nes Aande der skadede Havren det førstnævnte Sted, kunde det dog ei være Tilfældet det Sidste, da den er god i samme Strøg nærmere hine Buske. - Men Solens stærkere Varme, imod Hækken og Gjerdet, mens Kornet er paadt, og mindre Lufttræk, turde vel være en rimelig Aarsag til Rusten begge Steder. Rug saaes ikke her ved Gaarden, da Jordbunden er er anseet passende, men Vinterhvede og Spelt lykkes temmelig godt nær Berberisserne. - J Foldbye Sogn, hvor ingen Verberisser ere, er Rugen af 2 Mænds Agre, meget rusten og svang paa den Ende som grændser til Mølledammen og et Kiær, men god paa den anden Ende. Mange saadanne Exempler kunde opregnes, men er unøvendigt, da al Rug, saavidt jeg har seet eller spurgt, er meere eller mindre angreben af Rust dette Aar (det lidet der er voxet i Skygge undtaget) og har dog i Almindelighed temmelig gode Kjærne. Skulde altsaa de Jordbrugere, eller blot hver Bye, hvis Rug er rusten, melde det i Aviser, blev der ikke Plads i alle Jyllands Ugeblade. Men de Fleste ville neppe holde denne Sag værd at skrive mindre kives om, siden Rusten dog ikke kan forhindres, og den Mening om Berberissernes Jndflydelse, er taget i Overveielse af Mænd som dertil have meere Kald og Evne. Ønskeligt var det dog siden Sagen ei længere maae hvile) om Stemmer om Rugens Skadetagen ville lade sig høre fra de Egne hvor ingen Berberisser ere, naar de kunne berolige, de Overtroende, men dette er neppe at haabe, thi da saadanne mene hine Planter kunne smitte i uberegnelig Afstand, værre end Pesten, ville de og troe eller sige, at de kunne virke fra den ene Ende af Landet til den anden, ja endog fra Sverrig, naar ingen er mere i Danmark. Dog vover jeg ingenlunde at dømme om Mueligheden af Berberissernes Jndflydelse nær ved eller i Berørelse med Kornet, thi det vilde være den største Ubeskedenhed, saalænge Videnskabernes og Landhuusholdnings Selskaberne ikke tør decidere; men at jeg anseer hiin Mening om Berberissens Virkning i lang Afstand, endog blot et Steenkabort (uden for saavidt den som Hæk kunde skade længere) for en stor Fordom, det nægter jeg ikke, da Man ikke dertil kan finde rimelig Aarsag, og det strider mod min egen og Fleres Erfaringer, hvoriblandt, som jeg hører, den berømte Tygers. Efr. Landoek. Tid. 1 B. 1 H. Pag. 57. Jngen forarge sig derfor over, at jeg huser og hæler disse forfulgte Stakler, som en Lov (Fordn. 29 Octbr. 1794) anbefaler til varigt Hegn, endog imellem Marklodder, og ingen Autoritet har fordømt. Hos mig og de Fleste her i Landet staae de iblot i Haverne da Hegn er saa sjeldent som lidet ynder. Jeg troer endog at bidrage til Sandheds Oplysning, altsaa at gavne, ved at beholde dem til Sagens Paakiendelse, at Enhver kan tage behørig Notice af dem; thi havde mine Berberisser været op ryddede med de øvrige i Hammel, vilde Man nu have sagt at den gode Rug var en Følge af Berberissernes Udryddelse og dette havde dog været urigtigt. En Mand, som hvert Aar formerer sine, har sagt mig, at han iaar har meget god Ru nær ved dem. - Dersom de her meldte Efaringer og Anmær ninger egne sig til at optages blandt de Hr. Hansen søger har jeg intet imod at de indlemmes i hans Samling, men ikke vilde jeg ønske, at det almeennyttige og yndede Skrivt: Landbekonomisk Tidende, skulde forvandles til et Stridsskrivt om Berberisser, og vigtigere Afhandlinger give Plads for slige lidet betydende Meddelelser; thi de faae Berberisser i Landet vare de end ei ganske uskyldige, have vist saare liden Jndflydelse paa Landets Kornavl.