JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
I et italiensk medicinsk Tidsskrift fortæller en Dr. Brofførio følgende mærkelige Exempel paa skadelig Virkning af Musik: En gift, men varnis Kone paa 20 Aar, af kraftig Legemsbygning, der aldrig for havde forladt sin Landsby eller hørt nogen Concert, deeltog endelig engani en tre Dages Fest, hvorved der blev dandset til et for trinligt Orchester. Hun tog mee særdeles megen Jver 2 ee i denne for hende nye Fornøielse; men da Festen var forbi og hun igjen kom hjem til sin vanlige Dont, kunde hun paa ingen Maade blive det Jndtryk qvit, som Musikker hade gjort paa hende. Hun maatte tage sig for hvad hun vilde, uafbrudt klang dog de forskjellige Melodier, hun har de hørt, for hendes Øren. Søvnen forlod hende; hendes Fordøielse leed derved; hendes hele Sundhedstilstand ble angreben, og hun maatte søge Lægehjælp. Man gjord mange forskjellige Forsøg paa at fordrive de indbildte Melodier, der altid klang i hendes Ører, men jo svagere hendes Legeme blev, desto mere foruroligedes hun af de musicalske Toner. Disse Nærvelidelser vedvarede i 6 Maaneder, da døde hun, uden i al den Tid et eneste Øiebliat have havt No. Selv i hendes Dødsstund troede hun at høre en falsk Violin, hun holdt sig desaarsag for begge Ører og raabte: "Ak hvor falsk, Det sprænger mit Hoved og det var hendes sidste Ord. Medens Suttis, eller Enkers Opbrændelse med deres afdøde Mænk Liig, af og til endnu bestandig finder Sted, Ostindien, begynde Hinduerne dog tildeels ogsaa selv at i modarbeide denne grusomme Skik og at opmuntre til Giftermaal med Enker; hvilket hidtil har været en Vederstygelighed i Hinduernes Øine. En riig indfødt Kjøbmand i Calcutta, Bedu Mutilal Sil, havde saaledes udsat en Belønning af 10,000 Rupier for den Hindu-Yngling. der giftede sig med en Enke, og efter lang Betænkning fandtes der da omsider En, som havde Mod nok til at bryde Fordommens Lænker og fortjene de 10,000 Rupier ved at ægte en ung Hindu-Enke af ualmindelig Skjønhed. Man vil have bemærket, at Nydelsen af andet Vand end det, som de ere vante til, skal have saadan Jndflydelse paa Heste, at der endog er al Sandsynlighed for, at denne Omstændighed alene har bevirket, at de ikke have seiret ved Væddeløb om høie Præmier. J England er det derfor nu temmelig almindeligt blandt Hæsteopdrættere, at de ved Væddeløb medbringe betydelige Qvantiteter af det Vand, deres Fuldblods=Rendere ere vante til at drikke.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 11te Januar. J de første 14 Dage Bazaren var aabnet besøgtes den af 12,000 Mennesker. (Fædrel.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Den 6te ds. er Cand. pharm. P. S. Nellemann, der har tilkjøbt sig det saakaldte Løveapothek Randers, meddeelt Bevilling til at drive dette Apothek. (Coll. Tid.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
– J Kjøbenhavn agtes efter Forlydende oprettet et Livsforsikkringselskab. – J Anledning af Meddelelsen i "Dagen" om, at Dhrr. Bing & Søn i Forening med Hr. Graveur Ferslew agte at anlægge et stort lithographisk Establissement, bemærker Fædrelandet", at det allerede bestaaer et fordeelagtigt bekjendt lithographisk Establissement her: Dhrr. Bærenzen & Comp."s Jnstitut, der for Øieblikket beskjæftiger 7 Presser, og stedse udvider sin Virksomhed, idet den Mængde af forskjelligattede Arbeider, der udgaae fra dette Establissement allerede har forskaffet det en velbegrundet Anerkjendelse i Publicum.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Commissionstidenden er nu atter vakt til nyt Liv gjennem en Helsingborsk Presse. Den er idag under Navn af Øresundsposten ankommen hertil Staden. Det vil nu vise sig, hvorlænge dette Blad faaer Tilladelse til at spøg omkring her i Staden, og hvorvidt den Omstændighed, at Bladet nu trykkes udenfor Riget, kan have nogen Jndflydelse paa det ældre Retsspørgsmaal. Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Jfølge Helsingørs Skolecommissions til Cancelliet indgivne Forslag, skal den der paatænkte Realskole være en høiere, hvis Øiemed er at give Disciplene, som ei ere bestemte til det lærde Fag, en almindelig videnskabelig Uddannelse og til at danne dem ved en grundig Underviisning i samtlige de Gjenstande, hvori Kundskab kan fordres af den oplyste Statsborger, der træder ind i det practiske Liv, og det ved en saadan Læremaade, at Aandskræfterne tilstrækkeligt øves, og at al den vundne Kundskab opfattes med klar og grundig bevidst Erkjendelse. - Læregjenstandene skulle være Dansk, Tydsk, Fransk, Engelsk, Religion, Historie, Geographi, Mathematik, Naturhistorie, Naturlære, Skrivning, Tegning, Sang, Gymnastik. - Af de øvrige Bestemmelser fremhæve vi: "Der ansættes, foruden en Rector, 4 faste Lærere, hvilke skulle kunne undervise i alle de ovennævnte Discipliner, med Undtagelse af Caligraphi, Tegning, Sang og Gymnastik, til hvilke Fag de fornødne Timelærere kunne antages. - Skolen unddrages den ordinaire Skolecommissions Control, hvorimod det specielle Tilsyn, forsaavidt Skolens oeconomiske Væsen angaaer, føres af et Forstanderskab, bestaaende af den første Magistratsperson, den ældste af Præsterne, Rector, og det Medlem af Skolecommissionen, der tillige er Medlem af Borgerrepræsentationen, samt endnu en af Byens Jndvaanere, som udnævnes af Borgerrepræsentationen, hvilket Medlem tillige skal være Kasserer og Regnskabsfører.""Skolelønnen fastsættes for hver Discipel i nederste Classe til 4 Rbd. maanedlig, og i de øverste Classer til 5 Rbd. for hver."Der skal i Nærheden af Flækken Bramstedt befinde sig adskillige Mineralbrønde, som muligen ere de eneste i den jevne, bjergløse og følgelig ogsaa kildefattige danske Stat. Lægende, saavel i indskrænket som og i videste Betydning, hedder det, vilde enkelte af disse Brønde kunne blive, men de have hidtil rundet uden Nytte og befinde sig endnu i deres Naturtilstand. Neppe en Fjerdingvei østen og sydost for Bramstedt udvælder f. Ex. overordentligt stærkt Jern og Svovlvand, og endnu nærmere ved Byen en Saltkilde, som i Styrke ligner den oldesloher Saltbrønd. Disse 3 Kildevæld tør betragtes som de vigtigste af endeel flere. De ere ofte undersøgte af Chemikere, som have fældet den bedste Dom over dem; indsigtsfulde Læger stadfæste, at navnlig Svovlkilden besidder udmærket Lægekraft mod Gigt, Rbeumatisme og Andet. Mennesker, som ganske have væ ket lammede og længe forgiæves have været behandlede af
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
de dueligste Læger, have ved en Brøndeuur i Bramstedt, som kun har varet nogle Uger, fuldkommen gjenvundet deres Helbred. Derfor have i de senere Aaringer ogsaa mange Syge indfundet sig, og ere de ikke alle vendte tilbage med gjenvunden Sundhed, saa maa Aarsagen søges deri, at man forlangte formeget af Brøndene og ansaae dem for et Universalmiddel mod alle Svagheder. Kilderne udspringe i en lav, sumpagtig Egn og vorde, især i Regnveir, plumrede og fordærvede af nedflydende Ureenligheder. Det var vistnok at ønske, at de bleve beskyttede og navnlig indfattede med Planker og Steen. Regjeringen har vel, paa Ansøgning fra Bramstedt, 1840 villet træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger i saa Henseende; men den Hidsendte syntes ikke at være sit Fag voxen; han sønderbrød sine Redskaber – og reiste bort – og saaledes er Alt siden bleven ved det Gamle(Danner.) Hjørring, den 14de Januar. Ved Raadstuemodet den 7de ds. blev Brændeviinsbrænder J. Madsen valgt til Borgerrepræsentant istedetfor Kjøbmand Carl Jfversen, som efter Lodtrækning fratraadte. Til Formand for Repræsentantskabet valgtes Kjøbmand Chr. H. Nielsen, og til Vice-Formand Brændeviinsbrænder Madsen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Aalborg, den 15de Januar. Om Postgangen i Jylland. (Sluttet). Af det i foregaaende Artikler Fremstillede vil det sees, at Postvæsenet her i Jylland endnu laborerer af væsentlige Mangler, som det nu turde være paa høie Tid at see afhjulpne. Jngenlunde ville vi dermed have sagt, at der ikke fra Generalpostdirectionens Side er virket for Jylland; tvertimod anerkjende vi det med Taknemmelighed, at der i de senere Aar ogsaa i Jylland er indfort priisværdige Post- og Communicationsforbedringer ved Brevposternes forøgede Courser, ved Oprettelsen af Dag vogne og en Personpost samt ved Jndførelsen af Fjeder vogne paa flere Stationer: Forbedringer, der med Taknemmelighed bør paaskjønnes, – om vi end derved kun ere bragte paa lige Fod med den Egn i Wales, om hvilken en berømt engelsk Romandigter siger, at den laae saa affides, at den kun havde Post 4 Gange om Ugen – men disse berørte Forbedringer have ikke strakt sig synderligt videre end til den østlige Hovedroute og lade derfor endnu saare Meget tilbage at ønske. J det øvrige Danmark krydse Poster, Dagvogne og Diligencer hinanden og vi antage, at der derfor vistnok for disse Deele af Landet er virket saa Meget til forbedret Communication, at Jylland vel har et billigt Krav paa, at en fortrinligere Opmærksomhed fra Generalpostdirectionens Side nu henvendes paa denne Provinds, hvor i denne Henseende endnu faa Meget staaer tilbage. En forbedret Pakkepostgang og en bedre Forbindelse imellem den østlige, vestlige og mellemliggende Route kræver især Opmærksomheden, og det tør med Foie haabes, at en længe følt Trang til Forbedringer heri ikke vil blive inddregistreret iblandt de fromme Ønsker. – Endnu en Gjenstand, Postvæsenet vedkommende, ikke blot i Jylland, men i hele Danmark, maae vi ved denne Leilighed ikke lade uberørt. Det er nemlig den, ogsaa af flere andre Blade oftere berørte, enorme Brevpostporto, paa hvis Nedsættelse det ogsaa maa haabes og ønskes, at den høie Generalpostdirection vil have sin Opmærksomhed henvendt. Det Baand, der ved den høie Porto er lagt paa den indenlandske Correspondence, har ikke blot paa al Handel og Omsætning en, maaskee meer end man troer, hæmmende Jndflydelse, menden danner tillige en af de væsentligste Skatter, som de vigtigere Næringsdrivende, om end ikke i saa følelige Portioner, maae udrede, og hvorved Handel og Jndustri saaledes ikke ubetydeligt besværes. At en Nedsættelse af Brevportoen eller Jndforelsen af en Slags Pennyporto, ved den betydelige Forøgelse, Correspondencen derved vil vinde, skulde føre til Tab for Postkassen, er heller ikke sandsynligt, og kunde i hvert Tilfælde jo, ligesom i England, forsøges paa Prove. - Communicationsforbedringer høre til den administrative Reform, der i saa mange nære og fjernere Retninger gribe ind i et Lands materielle og intellectuelle Tilstande. Vi vente derfor, at de ogsaa ville høre til de Reformer, vi i det nysaabnede Aar kunne imodesee, og som vist tør antages at høre til dem, der ikke mindre af Regjeringen ville søges fremmede end de hos Folket kunne regne paa almindelig Paaskjønnelse.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Hovedgaardan Knivholt ved Frederikshavn er af Eieren, Hr. Rosborg, bortforpagtet til Hr. Forpagter Foght fra Rosenholm pr. Aarhuus for alternativt 2000 Rbd. og personlige Agrements eller 2400 Rbd. uden disse, naar Eieren maatte fraflytte Gaarden. Forpagteren tiltræder til 1ste Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Sogneforstandervalg. Den 4de Januar for Ullitz og Foulum Sogne: Sognefoged Jens Pedersen Wandrup, med 33 St.; Gaardmand Jens Aarup, 31 St., Møller Schou i Stistrup Mølle, 28 St.; Gaardmændene Lars Nielsen, 19 St. og Mads Thomasen, 18 St. Til Formænd i Sogneforstanderskaberne ere valgte: For Aaby og Biersted Sogne, Stænderdeputeret, Godsforvalter Hjort, for Voxlev Sogn, Pastor Thomsen; for Farstrup Sogn, Pastor Wulff, for Voldsted og Vindblæs Sogne, Pastor Jensen, for Østerhornum Sogn, Pastor Hansen og for Strandby og Fards Sogne, Pastor Kirkeby.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Copulerede. J Sønderkongerslev Kirke den 13de Januar: Hr. Propr. Carl August Deden og Enkemadame Ane Marie Theil, fed Riber, til Kjerlingbjerggaard.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Handels- og Skibsefterretninger. Fra Kjøbenhavn hedder det under 11te de, i Handelstidenden, Herer det baade med Rug og Byg noget flanere, skjøndt man ikke viser Tilbøielighed til at sælge til lavere Priser. Man antager imidlertid dansk Rug af 117118 Pd. holl. frit ombord i Provindserne (til Foraaret, at staae i 66 Rbd. pr. Tde.; Byg af 106108 Pd. i 21 Mk. 8 s., 22 Mk. og af 104 Pd. holl. i 22 Mk. 8 s. pr. Tde. Herer iøvrigt solgt utorret Byg at modtage i Stettin til Foraaret frit ombord til 9 Mk. 4 s. Bco. pr. Tde.; fremdeles ovntørret pommersk Rug af 117 Pds. Vægt at levere her til Foraaret til 10 Mk. 4 s. Bco., ogsaa er der sluttet Accord at levere i Libau Rug til Foraaret af 117 118 Pd. til 9 Mk. Bco. pr. Tde.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Aalborg Torvepriser, d. 15de Jan. Rug 4 Mk. 4 s. Kartofler 14 s. pr. Skjeppe; Oxekjød a 7 s.; Kalvekjød 10 a 11 s.; saltet Flæsk 12 s., fersk Flæsk 9 s.; Herregaardssmor 24 s. Bøndersmør 18 a 17 s.; pr. Pd. Æg 22 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 11te Jan. J. Anholm f. Christiania, best. t. Kbhvn. m. Stykg. og Fuglevildt. J. Rasmussen f. Amsterd., best. t. Kbhvn. m. Sukker. K. N. Mogensen f. Tønsb., best. t. Faaborg m. Træl. De 12te: L. Hansen og C. Hansen, Begge f. Faab., best t. Norge m. Korn. D. 13de: O. Kromann f. Norge, vest. t. Marstal, ball. – Vinden d. 13de: S. t. O., tyk Luft med Sneebyger.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
(Jndsendt.) Knasborgaa og Amtmand Graah. Naar man reiser fra Frederikshavn til Skagen kommer man, imellem Landsbyerne Aalbæk og Jerup, over Knasborgaa, der med en temmelig rivende Strøm styrter sig udi Havet. Sandsynligviis vil man antage, at man, for at komme over denne Aa, ogsaa kommer over en Bro, saaledes som det ellers sædvanligt er Skik i den civiliserede Verden; men nei, langtfra, Over Knasborgaa skal man vade eller rettere svømme, saa at Passagen herover er et for den Reisende næsten livsfarligt Vovestykke, og som det erfares, have allerede flere Heste og Vogne været i Fare for at tilsættes ved at passere over dette vanskelige Farvand, hvorover endnu intet Søkort haves. Jndsenderen heraf slap med Nød og Reppe, efter mange Peilinger og Skuden - eller Vognen halvfuld af Vand, over dette Punct, der er Kronen paa Veivæsenets Elendighed i Hjørring Amt. Paa Forespørgseler om, hvorfor man havde indrømmet Knasborg Aadette farlige Herredømme, var Svaret overalt, at der herover baade af Private og Herredsfogden for mange Tider siden var indgiven Klage og Jndstilling til Amtet og at Beboerne der i Nærheden endog havde tilbudt, at ville lægge Bro uden Bekostning for det Offentlige, naar der blot turde hæves 2 Rbskill, af hver Passerende i Bropenge, men hverken Klage, Jndstilling eller Tilbud havde frugtet; enten maae Knasborgaaes Rym pher staae i sær Gunst hos Amtmandskabet i Hjørring eller ogsaa Kammerherre Graah ikke have lært dem at kjende i deres værste, overmodige Skikkelse, eftersom han kun har inspiceret denne Vei, naar Flodnympherne laae i deres søde Midsommerblund, hvisaarsag han rimeligviis ikke har nænnet at paalægge dem Lænke. Kort sagt: Klager, Jndstillinger og Tilbud om Ondets Afhjælpning have Jntet frugtet. Kammerherre Graah har forholdt sig stil og urokkelig i sin Beslutning, eftersom han alene veed hvad der kan tjene til Amtets Bedste. – Om forøvrigt denne Stivhed, saavel i sin Natur som sine Følger, hører til de Egenskaber, der gjøre en Amtmands Embedsførelse til et lysende Mynster", vil Jnds. overlade til hver den, der lykkeligen er passeret Knasborg Aa, at bedømme.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
En Reisende.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Bekjendtgjørelser. Min inderligt elskede, eiegode Mand, Peter Christian Qvaade. Eier af Bratskov Møller, blev mig, efter Forsynets urandsagelige Villie, ved Døden berøvet igaar Aftes Kl. 5 1/2, 61 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Dette Sorgens tunge Budskab maa jeg herved, af vermodsfuldt Hjerte, meddele deeltagende Slægtninge og Venner. Bratskov Mølle, den 13de Januar 1832. Ane Elisabeth salig Qvaade, født Sørensen. Real-Jnstitut J Undertegnedes Læreanstalt, hvori nye Elever kunne optages, ere Underviisningsgjenstandene følgende: Religion, Bibelbistorie, Dansk, Tydsk, Engelsk, Fransk, Fædrelandshistorie, Verdenshistorie, Naturhistorie, Geographie, Arithmetik, Geometrie, Geometrisk Tegning, Calligraphie, Frihaands=Tegning, Skriftlæsning, og Gymnastik. Mine Medlærere ved Skolen ere: Hr. Klokker, Cand. philos. Claudi. Hr. Cand. theol. Claudi, Hr. Cand. philos. Dohn, Hr. Fjorbach, Hr. Seminarist Andersen. Hr. Sergeant Schramm underviser Disciplene i Gymnastik. Jnstitutet er deelt i 4 Klasser, hvor Betalingen maanedsviis erlægges saaledes: J 1ste Klasse eller Forberedelsesklassen 1 Rbd. og i de øvrige trende 2 Rbd. Skoletiden er for 3die og 4de Klasse fra 812 og 25 og for 2den Klasse fra 8-11 og 14. For 1ste Klasse eller Forberedelsesklassen er Underviisningstiden fra 10-12 og 23.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Skole=Lokalet er, som tidligere annonceret, i Hr. Kjøbmand og Redacteur Rees Gaard. Aalborg, den 24de December 1841. Topp.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Søndagen den 16de Januar 1842 opføres: Tante og Niece, Lystspil i 1 Act af Gorner; derefter: Den reisende Student, Vaudeville i 2 Acter. Jndgangen aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
(Næste Forestilling gives paa Onsdag. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
For de respective Lodseiere i Hjørring Amt, hvis Udskiftnings- eller andre Korter, i en eller anden Forretnings-Anledning have været beroende hos mig, bekjendtgjöres det herved, at alle disse Korter nu, ved min Afreise herfra Amtet, efter en formelig, in duplo udfærdiget Designation, ere blevne overleverede til Hr. Kammerraad og Landinspecteur Bie, til Bangsboe der har overtaget, paa eget Ansvar, at fuldføre de hos mig reqvirerede Forretninger, som formedelst mine forandrede Embeds-Forhold, nu ikke af mig videre kunne fremmes – og til hvem de altsaa, i Alt hvad der vedkommer bemeldte Forretninger, fremtidigen behageligst ville henvende sig. p. t. Frederikshavn, den 12te Januar 1812. N. Juer.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Badeanstalten.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Torsdagen den 27de Januar, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes en Generalforsamling i Badeanstalten, til hvilken d'Hr. Actiehavere indbydes. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Hos Madame Kaastrup i Rygade bliver daglig Fløde og Melk indleveret til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Et godt Claveer anvises tilkiøbs af Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
En Eiendom norden Fjorden, kun 3 Miil fra Aalborg, 33 Tønder Land geom. Maal, et godt Huus til Beboelse, og Lade, kan faaes tilkjøbs imod ganske liden Udbetaling, efterdi det meste af den billige Kjøbesum kan blive staaende i Eiendommen i lang Tid. Anvises fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Fiin Rakitsker Hor samt flere Sorter Livauer og Petersburger Hør, Riga Hamp og Hampeblaar, gode Horblaar, alle Slags Colonialvarer, Jern, Kul Salt, Staal, m. m. m., faaes billigt hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Kjøbenhavns reensmagende Kornbrændeviin, fiin Caffe, fiin og ordinair Melis samt meget fiin stødt Melis, raffineret Puddersukker, lys St. Croix Do., Corender og nye smukke Rosiner, faaes yderst billigt hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Vanille Jis og Marendser, kan atter faaes hos Gjæstgiver L. Petersen. Caffe, hvoraf jeg har solgt til flere Familier. som have erkjendt den for udmærket, faaes i större og mindre Partier til billig Priis hos Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Den Huusleilighed, som Toldbetjent Melchior beboer, kan til næste Flyttetid faaes tileie af M. Garben. G. Brøchners Kunstdreier-Boutique. er stedse forsynet med alt til dette Fag Henhørende, hvoriblandt isærdeleshed anbefales et Udvalg af smukke og moderne Pibetøier.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Stue-Leiligheden i Stedet Nr. 253 i Bispensgade (passende for en Handlende), som fortiden beboes af Jfr. Tyam, kan til Paaske Flyttetid erholdes tilleie, hvorom accorderes med Elmanist.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Paa Grund af tiltagende Svagelighed agter Undertegnede at afhænde sit Bageri, som er beliggende paa Hjørnet af Bispensgade og Vesteraa, har den bedste og fordeelagtigste Beliggenhed i Byen, og hvori der i en Række af Aar har været drevet Bageri. Stedet er i alle Henseender godt vedligeholdt og indrettet. Det kan tiltrædes førstkommende Mai og alle til Bageriet hørende Reqvisitter kan om ønskes følge med. Aalborg, den 10de Januar 1832. S. Handrup.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
2 Værelser med eller uden Meubler og Kjøkken, er fra Paaske=Flyttedag at faae tilleie paa Gravensgade. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
De Værelser og Leiligheder til Bispensgade og steraa, som fortiden beboes af Enkemadame Fischer, ere til Paaske Flyttetid at faae tilleie, hvorom behagentlig accorderes med Jens S. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
En Hestemølle, ogsaa tjenlig til Kjerneværk, er at faae paa Randrup, hvor ogsaa nogle svære Asketræer kunne kjøbes paa Roden. Sammesteds er Plads for en duelig Huusholderske til 1ste Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Jmellem den 6te og 8de dennes er der, paa Landeveien imellem Hjallerup Kro og Langbro, Kro tabt: 2 sorte silke Modester, en bobinets Krave, et rødt og et gront Kraveshawl, et rødt Flors Tørklæde, hvori var fæstet en lille Guldbrystnaal, et rødt Sirtses Forklæde og et blaat Lommetørklæde med en rød Bort, i hvilket Lommeklæde de andre Deele vare indsvøbte Finderen anmodes om at tilbagelevere det, imod en passende Douceur, enten i Hjallerup Kro eller paa Adressecomptoiret i Aalborg, 10000 Torv. ønskes tilkjøbs. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Gaardsalg. Formedelst Alderdom og Svagelighed agter jeg underhaanden at bortsælge min paaboende Eiendom, Hovedgaarden Aggersborggaard, i Østerhanherre, Hjørring Amt, staaende for Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt, tilligemed de under Gaarden brugende særskilte beliggende Jorder, ialt 36 Tdr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb., hvis Areal af Ager er geometrisk Maal 158 Tdr. og af Eng 42 Tdr. Land, et meget betydeligt stort Areal af Hede foruden Kjær og Fjordholme af circa 300 Tdr. Lands Jndhold, hvilke sidste afgive en ganske udmærket Græsgang, og kunne ogsaa fredes til Hoslet. Agerjorderne ere bekjendte for deres udmærkede Godhed, Mergel haves og raae Jorder findes til Opdyrkning. J Kjøbet kan følge Aggersborg Sogns Kirke- og Kongetiende af 179 Tdr. 3 Skpr. - Fdkr. 2 Alb. tiendeydende Hartkorn, 1 Gaard og 35 Huusfæstesteder, der forrette betydeligt Ugedagsarbeide, Aggersunds Færgested, 16 Stkr. hele Sild Bundgarnsstader og Aaleruserettighed, samt en Vindmølle, der har god Søgning, haves til Gaarden. Eiendommen, der har en smuk og god Beliggenhed ligeover for Ladepladsen Løgstor, kan tiltrædes til 1ste Mai d. A. og en Deel af Kjøbesummen kan blive indenaaende i samme. Den sædvanlige Besætning er 90 a 100 Stkr. Fækreature, 12 Heste og 70 a 20 Faar. Liebhaverne kunne henvende sig til undertegnede Eier Aggersborggaard, den 3die Januar 1832. A. C. sal. Kierulfs, fød Lüttichau. 810 Rbd. 3 Mk. 11., s. Sølv, Umyndiges Midler, kunne endvidere strax erholdes tillaans imod lovlig Sikkerhed. Aalborg i Overformynderiet, den 13de Jan. 1832. Chr. Møller. Møller. Fuldvægtige Røgtobakker. Oronocco, Varinas, og Petit-Kanaster, Portorico, Maryland, holl. rød og sort C., m. fl. Sorter, samt fine Cigarer sælges billigt af C. H. Sødring & Søn. Eidammer: Stoltser, Schweitzer, Appetit-, samt Huusholdnings=Oste til 6 a 7 Mk. pr. Lpd., Brunsv- og Lybsk Pølse, engelsk Sennop, islansk Klipfisk, Bergens Feedsild, raff. Lampeolie m. m. m. faaes billigt hos C. H. Sødring & Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Fiin hvid og graae Rakitsker-Hør og Horblaar, samt flere Sorter tørre Bord og Lægter ere at faae hos C. H. Sødring & Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1842-01-15
Torsdagen den 27de Januar førstkommende og følgende Tage, bliver, i det af Kjøbmand Guthorm Halvorsen beboede Huus heri Byen, bortsolgt ved Auction endeel Manufactur- og Glasvarer, Jsen- og Urtekram samt noget Jndbo og Løsøre, tilhørende bemeldte Halvorsens Fallitbo, hvilket herved bekjendtgjøres. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Hjorring, den 9de Januar 1832. Koefoed.