JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
AVERTISSEMENTS. Jfølge derom tagen Bestemmelse, i Stervboet efter afgangne Kammerherre v. Juel og Enkefrue, bliver Nordruplund og Ødemarks Gaarde og Godser stillet til Bortsælgelse, deels hver for sig deels samlet, ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Slagelse Raadstue Torsdagen den 11te og 25de November samt 9de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, og agtes de ved den sidste Auction absolut bortsolgt, Nordruplunds Hovedgaard har til 42 Tdr. 3 Skpr. 3/4 Alb. Ager og Engs og 1 enhalv Alb. Skovskylds Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt, et Areal af omtrent 550 Tdr. Land Ager og Eng, samt betydelige fredede Skovstrækninger. Af Bøndergods hører derunder 257 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/2 Alb. Ager og Engs og 2 enhalv Alb. Skovskylds Hartkorn, samt Sønderup og Nordrup Sognes Kirketiender matriculeret for 47 Tdr. 5 Skpr. og med tiendeydende Hartkorn circa 380 Tdr. Bygningerne ere, forikke mange Aar tilbage i Tiden, af nye opførte og til Gaarden hører 2de store og smukke Hauger samt et ikke ubetydeligt Fiskerie. Ødemark har til 6 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 27 1/2 Alb. Ager og Engs og 1 Skp. 1 Fdkr. 17 1/4 Alb. Skovskyld, frie Hovedgaardstaxt, samt ufrit Hartkorn under Hovedgaarden 29 Tdr. 2 Fdkr. Ager og Eng og 2 Tdr. 1 Skp. Skovskyld, et Tillæg af omtrent 400 Tdr. Land Ager og Eng, og en Skov paa fra 100 til 104 Tdr. Land. Af Bøndergods tilligger denne Gaard 50 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Ager og Engs og 1 Td. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Skovskyld Hartkorn samt Bromme Sogns Kirketiende, matriculeret for 19 Tdr. 4 Skpr. og med Tillæg af omtrent 200 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Til Ødemark forrettes Hoverie af de dertil henlagde hoveriegiørende Bønder, og til denne Gaard saavelsom til Nørdruplund haves et betydeligt Antal Ugedage og Pligts arbeide af Huusmænd. – Begge Gaarde ere bortforpagtede dog under Vilkaar af Opsigelse fra Eierens Side i Tilfælde af Salg. Besætning og Jnventarium ved Gaardene, forventes at vil kunde medfølge i Kiøbet. Conditionerne for disse Eiendommes Salg samt Jordebøgerne derover ville fra 8 Dage forinden første Auction være til Eftersyn paa Giestgivergaardene i Odense, Nyeborg, Roeskilde, Ringsted, Nestved og Callundborg, i Kiøbenhavn hos Hr. Landsoverretsprocurator Delbanco, boende i Kronprinsessegaden, i Sorøe hos Hr. Forvalter Povelsen, paa Tersløsegaarden hos Hr. Forvalter Tornøe, som tillige, naar forlanges, paaviser Eiendommene, og paa Undertegnedes Contoir i Slagelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 7de October 1824. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
Onsdagen d. 8 Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Uggerløse Gjestgiversted, ifølge Begjering af Ugger løse Skolekommission, afholdt Licitation over Opførelsen, af en nye Skolebygning ialt 18 Fag, de 10 til Skole- og Vaaningshuus, og Resten til Udhuus. Materialierne leveres af Entrepreneuren, og Tegning samt Konditioner til Bygningernes Opførelse, vil ved Licitationen vorde producerede. Ligesaa bliver samme Tid og Sted opraabt til Bortsælgelse, den Plads i Uggerløse Bye, hvorpaa den i Mai Maaned d. A. afbrændte Skolebygning stod. Holbek den 16de Novbr. 1824. I. Dall.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
Dersom den Mand, som engang i afvigte Aar lod bekjendtgjøre i den Vest-Siellandske Avis, at der hos ham kunde erholdes tilkjøbs betydellige Qvantiteter af Raigræsfrøe, men hvis Navn og Opholdsted ikke erindres, skulde for Tiden have et Partie af denne Frøesort at afhænde, da kan han finde en Kjøber til flere Lpd., naar han i et Portofrit Brev derom vilde underrette Stiftsfuldmægtig Andersen i Ribe, og tillige anføre Prisen og Stedet hvor den kan afhæntes. 600 Rbdlr. Sedler, Umyndiges Midler under Taarnholm Godses Overformynderie, kan i anstundende 11te Decbr. Termin d. A., erholdes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, og Rente, naar Vedkommende henvender sig til undertegnede Forvalter. Taarnholm pr. Korsøer d. 16de Novbr. 1824. Mortensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
Sørgetale over S. T. Enkefrue Conferenceraadinde Schov fød Suhr, faaes tilkjøbs hos Bogtrykker Magnus i Slagelse for 26 Skill, indbunden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
En Arvefæstegaard, beliggende midt i Siælland, i en smuk Egn, med 48 1/2 Tønder Land til 3 Tønder Hartkorn, fortrinlig gode Jorder, hvoraf endeel er god Engbund, Agerjorden i god Drivt, med gode Bygninger Tørveskiær og fornøden Underskov, kan erholdes tilkjøbs, eller i Fæste. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-29
Hvor et complet pletteret Seletøi til fire Heste er at faae tilkiøbs erholdes Underretning om hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, og kan om forlanges hver Sæt for sig sælges. tørt og fundt, kan erholdes Bøgebrænde, ved Frederikskilde, a 4 Rbd. pr. Favn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Siællandske Avis, den Vester eller: Ugeblad. Slagelse. den for. landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (10de Aarg.) Fredagen d. 3 December 1824. (No. 97.) Frødage. J 4 December 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Nogle Biergværker under Havet i Cornvallis. (Af Dr. Forbes Afh. i Transactions of the geol soc. of Cornvallis 11 pag. 200). 1) Levant Kobbergrube. Den første Gang ligger 17 Favne under Havets Speil og løber omtrent 40 Favne frem under Havets Grund. Biergfolkene høre ikke allene hvorledes Havet arbeider ved stormende Veir, men ogsaa Bølgernes sædvanlige Brusen ved Strandbredden. Dog er Gruben meget tør. 2) Huel Cocks Kobbergrube. Jndgangen er lidt over Havets Speil, ved høi Flod end- og under Vandet. J 20 Favnes Dybde er en Gang gravet 100 Favne frem under Havets Grund, saa at Stedet maaskee ikke er meere end 5 Favne under Vandet. Ved stormende Veir var den brusende Allarm af Havet og den heftige Rystelse af de modKlippegrunden paastødende Bølger, saa skrækkelig, at Biergfolkene ofte vilde gribe til Flugten i den Meening, at Havet var brudt igiennem. Ogsaa i 60 Favnes Dybde havde man gravet en 30 Favne lang Gang under Havet og endog i denne Dybde hørte man meget tydeligen Bølgernes Brusen. Botallack Tin- og Kobbergrube. Den første Gang i 30 Favnes Dybde gaaer 30 Favne horizontalt frem under Havets Bund. J 40 Favnes Dybde er en anden Gang gravet, som er mærkværdig deraf, at en Kilde med ferskt Vand rinder ud af en Kløft, imedens alt andet Vand i denne Grube under Havet smager saltagtigt. 4) Little Bounds Tingrube. Ogsaa her ere forskiellige Gange gravne 10 til 60 Favne langt under Havets Bund, som ikke her er klippefuldt, men opfyldt med Lag. Derfor bliver ved stormende Veir fornemmet en saa rædselsfuld Allarm i det Jndre af Gruben ved den vilde Giennemrullen af disse Lag, at Jndtrykket langt overgaaer Bølgernes egen Bragen og Brolen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Hr. Forbes har anstillet Jagttagelser over Temperaturen i Biergværkerne i Cornvallis i de forskiellige Gruber og leveret en Tabel derover. Resultatet deraf er, at fra 120 til 1400 Fods Dybde stiger den midlere Temperatur fra 57 til 83. Naar man for at forklare dette Phoenomen fradrager alle de Omstændigheder, som i Biergene kunne have Jndflydelse paa denne forøgede Varme f. Ex. Arbeidsfolkenes Ophold i Gruberne, Faklernes Jld o. s. v., saa nødes man dog til at antage, at der maae foregaae nogle Processer nede i Jorden, hvorved dette Varmestof frembringes. At een Grube er varmere end en anden kan forresten være en Følge af Steenarternes og Metalaarenes forskiellige Evne til at lede Varmestoffet. (Der passere alle Slags forunderlige Ting i os Mennesker omkring os, over og under os, Mennesket er et forsig selv lyst Punkt i et Svælg af Hemmeligheder. Jordfald. Den 28de August 1823 Kl. 3 om Eftermiddagen bleve Jndvaanerne i Landsbyen Hayotee i Kirke sognet Champlain i Neder-Kanada forskrækkede ved følgende overordentlige Tildragelse: En Strækning Land paa 207 Tønders Overflade bevægede sig pludselig igiennem et Rum af 360 Engelske Alen fra Randen af Vandet og styrtede i Cham plain Floden, og bortrev paa dets Vei Lader, Huse, Træer og alt andet Modstræbende. Jorden fyldte Floden indtil en Strækning af 26 Tdr. Land. Dette, af en frygtelig Torden ledsagede Fald, skeete i et Øieblik, og en tyk Skye opfyldte Luften, imedens den næsten qvalte de Mennesker, som vare i Nærheden. En Mand, som just befandt sig paa Jorden, som blev sat i Bevægelse, rykkede en betydelig Strækning frem med den, og blev begravet til Halsen; men blev siden efter igien trukken frem, uden at have taget nogen betydelig Skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Physiognomie af Planteriget i Brasilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
En Tale af C. F. P. v. Martius. München 1824, 4. 36. - (Af Okens Jsis 7de Hefte Vi have allerede anmærket Spix og Martius, Reise, hvori lignende Skildringer allerede forekomme; men der ere de enkelte og adspredte, her i denne Tale ere de samlede og sammenlignede. Stilen er ædel og ophøiet; Fremstillingerne ere lærerige, Forskiellighederne skarpt angivne. Om Størrelsen, Mangfoldigheden og Yppigheden i Planteriget i Brasilien kan man intet Steds forskaffe sig et saa ophøiet billede som i dette Skrift. Men vi maatte næsten ganske afskrive det, naar vi skulle give vore Læsere en Forestilling derom. Oser det især paafaldende, at den egentlige Kraft, hos Planterne i Amerika bestaaer i deres Stammer, nemlig i Roden, Stammen og Løvet, hvilke levere de virksomste Stoffer, Næringsmidler, Balsamer, Farver, Harpixer, Bræk- og Purgermidler, Modgifter o. s. v.; imedens Planterne i Ostindien samle alle Kræfterne af Stammerne for at fremstille dem i de mangfoldigste og ædleste Frugter. Denne Forskiellighed er ikke allene af stor Vigtighed for Planteverdenen; men ogsaa for Menneskeslægtens oprindelige Vugge og henviser paa den forskiellige Levemaade, som vi forefinde hos Øst- og Vestlænderne. De Amerikanske Vilde leve for Størstedelen af Jagd, fordi de faae og for det meeste smagløse Frugter i deres Vildnisser ikke forskaffe dem nogen Næringsmidler; Jndianerne derimod, og selv Chineserne, leve næsten udelukkende af Frugter; Europæerne derimod, som Alverdens Jøder af alt det, som falder dem i Kløerne. Giennemblader man Rhodes og Rumphs Værker, saa fortrænger den ene smagfulde Frugt den anden; men i Aublets Værk faaer man ikke andet at smage end hans sure Bær. De første have skrevet om Ostindiske og den anden om Amerikanske Planter).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Paa disse Forhold har Forfatteren ikke taget noget Hensyn, da det ikke handler og en Skildring, af Planterne i Verden, men blot om dem i Brasilien. Men ogsaa det er charakteristisk for dette Land, at Forfatteren ikke anfører Frugternes Mangfoldighed og neppe Blomsternes; men blot Stammens Forskielligheder. Der findes hele Egne med Planter uden Stamme, som Enge eller Heder, Lande med Planter af halv Stamme, med Buske eller Underskov (Catinga) endelig Lande fulde af Planter med heel Stamme, som de store Urskove. Disse ere de Forskjelligheder, som strax fremvise sig for den Reisende, og som Forfatteren fortræffelig fremstiller, ogsaa Contrasterne i Bla dennes Dannelse blive skildrede og Blomsterne vise sig i det mindste i Baggrunden; men Frugternes opvække ikke Tilskuernes Jnterresse og blive forStørstedelen skiulte i Løvet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Magnetisme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
J Henseende til Magnetisme melder Litterary Gazette af 13de Marts d. A. et mærkeligt Factum, som den bekiendte Physiker Hr. Partingdon i London har iagttaget og paa følgende Maade berettet. En Dame, som dengang besøgte hans Forelæsninger over Experimentalphysik, bragte sin Haand ganske tæt til Magnetnaalen og bemærkede, at den tiltrak Magneten. Experimentet, hvorom man i Begyndelsen troede, at en Forstyrrelse af Magnetnaalen eller andre tilfældige Omstændigheder maatte være Aarsag blev flere Gange gientaget, og Resultatet deraf var, at det blev bekræftet, at en tiltrækkende eller frastødende Kraft blev iagttaget, eftersom hun holdt Tommelfingeren eller en af de andre Fingre paa den samme Haand frem mod Magneten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Endskjøndt den Ottomanniske Flaade ere ingenlunde bragte til den Tilstand, i hvilken de vise sig under Fabelskribenternes Hænder, saa kan man dog ikke nægte, at dette Feldtog hvori, naar man undtager Jpsaras Ødelæggelse, ingen af de Hovedangreb ere blevne udførte, som saa store Udrustninger bebudede, ikke kan være til Portens Tilfredshed. Aarsagerne hvorfor Udfaldet ikke har svare til Planen, lod sig let udvikle naar her var Stedet dertil. Grækerne selv, endskiøndt de af gode Aarsager tilskrive alt deres egen Tapperhed, vide meget godt hvilke Omstændigheder de skylde at dette Aars Feldtog har taget den Vending. (Denne Aarsag er formodentlig Misforstaaelserne imellem Jbrahim Pascha og Capudan Pascha. Naar man, siger den Øst. Jagt, videre, sammenstiller hvad de Græske Beretninger melde os om de Ødelæggelser som deres Brandere virkeligen have bevirket i det nærværende Feldtog, saa fremkommer følgende Resultat: Den 17de August ved Samos to Tripolitanske Corvetter og en Tunesisk Brig, den 10de Septbr. ved Stan chio en Ægyptisk Brig og en Tunesisk Fregat eller Corvette, og om Natten imellem den 6te og 7de Octbr. en Tunesisk Polacre og en Ægyptisk Brig; tilsammen 7 Krigskibe. Af den Flaade som har staaet under Capudan Paschas umiddelbare Command er ikke et eneste Skib gaaet forloren (Jagttageren husker lidt feil deri, som man kan overbevise ham om af hans egne ældre Beretninger; ogsaa forglemmer han at fortælle eet og andet, f. Ex. at Admiral Jsmail Gibraltar er fangen paa Hydra, som man har faaet bestemt at vide i London med den Fregat, som bragte Lord Strangford til Triest. Det er selv lidt tvivlsomt hvor Jbrahim Pascha virkelig opholder sig. Nogle ville paastaae at han ogsaa er bragt som Fange til Napoli di Romania.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Over 20 Londonske Handelshuse have modtaget de bestemteste Efterretninger fra Smyrna og Constantinopel om de forskiellige Nederlag, som den Ægyptiske og Tyrkiske Flaade har lidt. Capudan Paschaer vel kommen tilbage til Dardanellerne, men syg og først kun med to Skibe. Siden ere vel to Fregatter og en Brig lykkeligen indløbne i Dardanellerne; men at Skibene saadan komme tilbage i enkelte Afdeelinger er intet godt Budskab).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Andre Efterretninger fra Constantinopel af 25de Octbr. fortælle, at Tatarer, som ere ankomne fra Thessalien have medbragt den Efterretning, at Fæstningen Zeitun, efter hvis Besiddelse Grækerne. have tragtet i 3 Aar, har endelig overgivet sig til dem, efterat Dervisch Pascha er aldeeles bleven slaget. Besiddelsen af Zeitun er af stor Vigtighed forat beskytte Livadien og erobre Thessalien. Fra Corfu meldes under 2den Novbr.: at de Coristelige Landsbyer i de Akrokerauniske Bierge ere i fuld Opstand og have plantet Korsets Fahne, og at fleere Distrikter i Epirus have erklæret sig for Uafhængighedens Sag. – Jfølge den Græske Chronik i Messolongi har General Rangos bemægtiget sig de Chimariotiske Bierge, og har opfordret Arta til at overgive sig. Omer Vrioni skal være omringet i Nærheden af de fom Brønde, og som nogle sige død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Det var den 24de August da den Tyrkiske Leier blev overfaldet ved Zeitun. Den nye Græske regulære Armee giør betydelige Fremskridt. (Den Øst. J. synes at have sine gode Grunde hvorfor den aldrig omtaler Landkrigen). Den Græske Regiering har ved et Dekret besluttet at forsyne Skibs=Rhederne. med Kaperbreve og Jnstruktioner for at forhindre. de ulovmæssige Kaperier til Skade for de Nentrale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Regieringen har under 14de Juli udstædet et Amnestie-Dekret: Alle de Personer, som have gjort sig skyldige i indvortes Uroeligheder erholde vel Pardon, men alle de afsatte Medlemmer af Senatet, det lovgivende Corps og det udøvende Magt og at Deeltagerne af Forsamlingen i Tripoliza, skulle dog fremdeeles blive udelukkede fra at tage Andeel i Regieringen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Man læser nu en Beretning om de af den Øster Jagt, anførte Fægtninger fra Admiralen Miaulis, dateret Jpsara den 8de Octbr. Den stemmer overeens med den Østerrigske Jagttagers Beretninger som tildeels ere tagne deraf. Foruden de ødelagte 2de Skibe i Fægtningen den 7de, havde ogsaa Brander-Capitainen Rombotzi stukket Jld paa en Corvet, men som skod Branderen i Sænk og havde Held til at slukke Jlden. Mange Tyrkiske Fanger ere ved disse Ødelæggelser faldne i Grækernes Hænder. – Den Hollandske Flaade ligger for Algier og truer at bombardere Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Den 20de November ere de Franske Kammere blevne sammenkaldte til den 22de December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Hs. Majestæt Kongen af Frankerige og Deres Kongelige Høiheder ere den 23de November komne tilbage fra Fontaineblenu til Paris. Der fortælles, at da Kongen nyelig var kommen tilbage fra Hotel de Dien til Thuillerierne, saa havde han bemærket iblandt Mængden, som raabte: Vive le Roe, Hr. B. Constant, som havde gjort det samme, og spøgende sagt til ham: J. Hr. Constant griber jeg Dem deri. General Berthier er ankommen med Postheste fra Madrid til Vittoria, og bekræfter den Efterretning: at Romningen er bleven udsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
To Schveitser-Regimenter have faaet Ordre til at marschere til Spanien, og man troer, at de skulle indlemmes i den Kongelige Garde. – Den Russiske Storfyrste Nicolaus er den 10de November afreist fra Warschau til Petersborg. – Man læser nu det under 9de November opsatte Document angaaende det af Hs. Majestæt Kongen af Preussen, afsluttede Morganatiske Ægteskab, hvori der forklares: at Hs. Maj. har i Overlæg med Hs Kongl. Høihed Kronprinsen og hans øvrige Børn, fattet denne Beslutning, da hans Gemalinde, Dronning Lovise, har været død siden 19de Juli 1810, og hans Døttre nu ere blevne skilte fra ham ved Ægteskab. Grevinden af Harrach bliver i dette Dokukument udnævnet til en Fyrstinde af Liegnitz og til Grevinde af Hohenzollen. Dersom Ægteskabet bliver velsignet med Børn, saa skulle disse dog ikke erholde de samme Rettigheder som tilkomme Prinserne og Prinsesserne af det Kgl. Huus; men de skulle lade sig nøie med de Naalepenge og den Enke-Eiendom, som Hans Majestæt i et særskilt Dokument har bestemt. Disse Dokumenter bleve udstædte paa Formælingsdagen, og i det første af dem bliver Fyrstinden af Liegnitz erklæret for Kongen af Preussens Gemalinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Republiken Columbig anvender en stor Virksomhed paa at forøge sin Søemagt, to store nye Fregatter, hvoraf den ene paa 60 Kanoner, skulle, ankomme fra de Forenede Stater til Carthagena; ogsaa er der givet Ordre til at kjøbe to Orlogskibe paa 84 Kanoner. Der ere gjorte Europæiske Søe Officere, som ville gaae i Columbisk Tieneste store Tilbud, da de foruden deres Gage ogsaa skulle erholde Jorder. – Den Engelske Reisende Hr. Bul lock meddeler følgende Efterretning om den nærværende Præsident i Republiken Mexico General Victoria: General Victoria er født i Durango i Nye=Spanien og nedstammer fra en anseelig Familie der. Da Revolutionen brød ud i 1810 havde han just fuldendet sine Studeringer og besluttede at tage en virksom Andeel i at befrie sit Fædreneland fra det Spanske Aag. J den haarde langvarige Friehedskamp har ingen Jndfødt udmærket sig saameget som han og erhvervet sig i den Grad Nationens Tillid. Han ønsker af sit Hierte at skaffe sit Fædreneland en fornuftig Friehed; han er kold og resolveret i Farens Øieblikke og meget stemt for at bringe sit Fædreneland i en venskabelig Forbindelse. med England. Saasnart han bemærkede, at Jturbides Hensigter begyndte at blive urepublikanske saa denoncerede han ham offentlig; hvorpaa Victoria blev berøvet sin Friehed; men hans Venner gave ham Leilighed til at flygte af Fængslet og anden Gang maatte han skiule sig i Skovene imellem Falappa og Veracruz, hvor han engang tilforn har tilbragt 30 Maaneder og ikke seet noget menneskeligt Væsen; da den Spanske Vicekonge havde erklæret ham for fredlos. Hans Lidelser dengang oversteeg al Forestilling; han maatte nære sig med at spise Planter og Jnsecter; i 11 Dage laae han i en Febertilstand ved Indgangen af en Hule. Gribbe svævede bestandig over ham; een af dem vilde styrte sig ned paa ham og hugge hans Øie ud; men han greb den, dræbte den og drat dens Blod, som styrkede ham saameget, at han fik Magt til at krybe hen til en Kilde for at lædske sin Tørst. Da Spanierne vare fordrevne opdagede en troe Jndianer hans Tilslugtsted; men kunde ikke kiende ham; da han næsten ikke meere lignede et Menneske. - Overdrevne Rygter have været i Circulation paa Børsen i London om store Opdagelser i de Mexicanske Biergværker, hvorved Obligationerne ere drevne i Veiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Kornet stiger i England og Speculanterne i Amsterdam giøre raske Opkiøb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Den Jtalienske Grændse, den 6te November. Man har nye Efterretninger fra Messolongi, ifølge hvilke Mauroccordatos, som i lang Tid har befundet sig i den Græske Leir i den nordlige Deel af Acarnanien, er kommen tilbage til hiin Stad, ikke, som Triester Breve forsikkre, for at træffe nye Anstalter til denne Pladses Forsvar; men forat drive paa nogle Udrustninger for sit Troppecorps hvormed han har i Sinde at gjøre en offensiv Bevægelse mod Albanien. Til dette Øiemed venter man ligeledes Tropper fra Morea, da Central Regieringen har lovet Fyrst Maurocordatos dette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
Den Uenighed der i nogen Tid har hersket mellem de, mod dem staaende Albanesiske Tropper, have Grækerne benyttet til at angribe enkelte Afdelinger af dem. Man sloges med Haardnakkenhed, imellem Havbugten ved Arta og Aspropotamo, men disse Fægtninger gave i det Hele intet Resultat af nogen Jnterresse. Det synes derfor, at man nu har halvt i Sinde at trænge frem paa dette Punkt, og at dertil ogsaa skulde anvendes Morcotiske Tropper, fordi man ikke mere behøver dem i Peloponnes, hvor ingen fiendtlig Landgang mere er at befrygte efter det glimrende Udfald, de Græske Søoperationer have havt. Overbefalingen over de Albanesiske Tropper, der ere Porten hengivne, fører nu Omer Vrione, som ved Løfter og Gaver er bleven formaaet til at frasige sig sin hidtil foregivne Neutralitet, og, som allerede har meldet at ville afbryde alle sine Underhandlinger med Maurocordatos. Derimod holder Paschaen af Scutari sig ganske rolig, og tager ikke den mindste Deel i nærværende Feldtog; han har trukket sig tilbage til sit Paschalik, hvor han har sine Tropper forsamlede om sig, og synes at ville oppebie, hvad Gang Sagerne ville tage. J Thessalien har intet af Vigtighed tildraget sig siden Derwisch Paschas sidste Tilbagetog fra Livadien. Tyrkerne have ikke, som man har udbredt, trukket sig tilbage til Larissa, men ere concentrerede ved Seituni og Padradschik. Endnu er derkun posteret nogle Græske Tropper ved den nordlige Grændse af Livadien, som det synes, kun for at iagttage Tyrkernes Bevægelser. Men
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-12-03
man ventede den Græske Anfører Odyssens til Bodonizza med et betydeligt Corps, og man troer, at han vil søge, derfra at trænge frem til Thesfalien, medens et Græsk Corps skal lande ved Thanato, for, i Forbindelse med Kystbeboerne, at falde Tyrkerne i Ryggen. Bjergboerne paa Olympos ere ligeledes under Vaaben, for at gjøre fælleds Sag med Grækerne og fordrive Tyrkerne fra Thessalien. Ogsaa i Macedonien er det allerede kommet til urolige Optrin.