Corsaren, 1843-07-21
Uddrag af Redactionens Forhandlingsprotocol. Møde den 14de Juli. Jfølge gammel Skik i Redactionen aabnede Præsidenten Mødet paa denne Dag med at anmelde, at det var Bastillens Jndtagelsesdag. J Anledning af Dagen oplæstes en Liste over de spanske Byer, som have erklæret Jnsurrection imod forhenværende Borger og Soldat Baldomero Espartero, nu Seirshertug, Regent og Bombardeer af Barcellona. Der blev besluttet at holde et Gildepare for at drikke paa Friheden, item svise, nemlig for dog ogsaa her at nyde Noget af Friheden. "Det smager altid af Fugl", sagde Kjærlingen, da hun kogte Suppe paa Qvisten, hvor Skaden havde siddet. Redactionslægen oplæste en videnskabelig Afhandling om Brugen af spanske Fluer som Lægemiddel i gamle, haardnakkede Sygdomme. Da der til hiin Liste føiedes en Beretning om de fem Millioner Jrlændere, som ogsaa ville være frie, og Medlemmernes Enthousiasme ikke vilde lægge sig, oplæste Præsidenten en Liste over dem, der i den sidste Tid ere blevne Adelige i Danmark. Dette slukkede. Man gik nu over til Dagsordenen. Præsidenten gjorde opmærksom paa en Bulletin i sidste Nr. af "Portefeuillen", hvoraf erfaredes, at Hr. Carstensens Tivoli befandt sig vel, trods "alle flaue Vittighedsjægeres" Forsøg paa at skade Arbeidet. "Have virkelig nogle Mennesker", bemærkede Præsidenten, "begivet sig ind paa Hr. Carstensens Eiendom for at jage efter Vittigheder, saa maae de unægtelig være blevne flaue." Kassereren gjorde opmærksom paa, at et af Medlemmerne havde kjøbt sig en Vest, og yttrede derfor den Mening, at Medlemmet ingen Gage behøvede længere. Medlemmet. Hvorledes det? Hvad er det for Chicane? Kassereren. Jo. Du! Naar Studenierne, der reiste til Upsala, efter flere Consistorie-Professorers Mening ingen Stipendium behøve, fordi de efter Touren ere blevne 30 Rbdlr. fattigere, saa maa DinVest... Talleren blev her af de fornuftige Folk i Redactionen afbrudt i sin videre Tale om Vesten, da man mente, at dette var en Skrædderberegning. Den ufortrødne Kasserer fremlagde derefter det forløbne Qvartals Regnskab. Det viste med 2,200 Rbd. Jndtægt for Bladet følgende Udgivt: Præsidentens Gage . . . . . . .. . . . . . 100 Rbd. De øvrige 8 Medlemmers . . . . . . . . 400 Det militaire Medlem med hans HandlangerDepartement. . . . . . . . . . . . . . 600 - Uforudsete Udgifter . . . . . . . . . . . .. 20 - Forudsete, men unyttige .. . . . . . . .. 250 - Forskjelligt . . . . . . . . . . . . . . . . . 148 - For Bladets Udbredelse. . . . . . . . . .. 1 - Bibliothelet . . . . . . . . . . . . . . . .. 1 - Overstnd . . .. . . . . . . . . . . . . . . 20 - 2,200 Rbd. Adstillige ubestemte Udgivter til Beløb 250 Rbd. vare førte over paa næste Qvartal, da dette Qvartal ellers ikke vilde have viist Overskud. Næste Qvartal kunde man gjøre ligedan. "Jeg tillader mig", saaledes sluttede Kassereren sin Beretning "at vende Berlingskes Ord om: Udgifterne komme vi fortræffeligt til Rettemed; gid vi nu blot kunde sige det Samme om Jndtægterne!!" Efter Sædvane blev Redactionen meget alvorlig ved Regnskabet og besluttede efter Sædvane at spare alvorlig. Secretairen henledte Forsamlingens Opmærksomhed paa, at de to sidste Nr. af "Corsaren" vare komne saa sildig ud, og forlangte en streng Undersøgelse anstillet, om ikke de løbende Forretninger vare blevne utilgivelig forsømte, og da af hvem. Et Medlem. Der er ingen af Redactionen skyldig; Alt er Hedens Skyld. Hvor kunde Nogen arbeide med Hovedet i den Hede, det var! Med Undtagelse af nogle Collegier og Hr. Carstensen med hans Tivoli, hvilede jo næsten alle Forretninger. Jeg stiller den Proposition, at de løbende Forretninger i Sommertiden fore Titel af krybende, med Rang som Kammerherrer 3die Klasse Nr. 5. Et andet Medl. Jeg kan bevidne Rigtigheden af det Anforte. Jeg begyndte paa en ypperlig Artikel... Præsidenten. Jngen Selvros! Kom bare hid med Artiklen. Medl. Jeg roser jo kun det, jeg ikke har gjort. Begyndelsen, der er gjort, duede ikke, og Artiklen, der var mesterlig, er ikke gjort. Du maa forresten gjerne faae begge Dele. Præs. Hvorledes var den omtrent? Medl. Det var et Beviis for, at man ikke maa blive træt eller sløv, men arbeide ufortrodent sit Værk tilende. Jeg begyndte saaledes: "Det servile Parti paastaaer altid, at det er ubetimeligt at arbeide for Friheden, eftersom Folket selv villigt og undertiden saagar med Jubel bøier sig for Beherskelsen. Altsaa skulde Luther heller ikke have kalt mod Afladshandelen. Folket strommede jo til og kjøbte Afladen ...." Et tredie Medl. Jeg begyndte ogsaa paa en Artikel, som jeg strax maatte afbryde. Det var et Beviis for, at Jngen er fri. Jeg begyndte med den Mægtigste, med selve Kongen, og beviste, at selv Hans Majestæt ikke er fri for visse Mangler og Savn. Derpaa gik jeg gradeviis over til det danske Folk; men jeg kunde ikke finde Beviset for, at det ikke er frit. Et andet Medlem. Jeg kan heller ikke bevise, at Du er et Bagbeest. Forrige. Jkke? Da er jeg til Tjeneste for Dit Vedkommende. Andet Medl. Det er puerilt, det er drengeagtig svaret. Og saa maa jeg lade Dem vide, at jeg aldrig har drukket Dus med Dem. Forrige. Ah, jeg mærker, at jeg ved at ride en Smule paa Dig omtrent er kommen i samme Casus som Bileam; men den Stemme, der taler igjennem Dig, synes mig, at jeg skulde kjende . ... Aa, det er jo "Berlingsles". Bi, der er godt Raad for det, jeg møder som "Fædrelandet": Du er ikke en Person, men en Ting, og Du er jo et reent rasende Menneske. Jngen behøver at reflectere paa Dig. Hold Mund! Et andet Medl. Lad mig fuldende som "Kjøbenhavnspost". Vov, vov! Han er rasende! Frygtelig tasende! Ude af sig selv, det Afskum. Men han er ikke værd at tale med eller om. Præs. Aa, lad os saa hellere hæve Mødet og holde et Gildepare. Dertil vare Alle villige, og man hævede Mødet. Jdet man gik ud af Døren, slog Præsidenten et af Medlemmerne, der har Værelser paa Landet, blidt paa Skuldrene og sagde: Jeg vil komme ud og besøge Dig, Du. Vil Du tractere godt, saa giver jeg DigTilladelse til at være frit Herre i Dit Huus.