JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Besætningen der i var to hundrede Mand och blefve tagen til fange. Siden tog Churfürsten och ind den Skantze paa Den Dænholm, som ligger et Muskete Skud fra Straalsund, och var forladt, af de Svenske. Er saa det heele Land med alt der tilhører i tre Dage igien indtagen, och alle Svenske deraf fordrefven. Hans Majestæt satte Løvenhielm til Gubernør ofver Landet. Strax efter Lante-Ryen var indtagen, maatte och Straalsund holde Fod. Dermed gick det saa til. Efterat Byen hafde ladet sig forlyde, den vilde forsvare sig til det yderste, och derfore afbrænde Forstaden, beskiøde Brandenborgerne i førsten Byen af Dænholm. Men Kønigsmarck befrygtede, at de vilde skyde Jld paa Skibene, som laa for Byen: Derfore satte hand Fangerne af de Brandenburgische der oppaa, paa det om Jlden kom deri, deris eget Folck først skulle opbrændis. Om hvilcket Churførsten skickede hannem Bud, at saadant var imod Krigs-Brug, och at hand vilde finde paa noget ligesaadant med de Svenske Fanger at giøre. Siden skiød hand ifrigere paa Byen, och engstede de Beleirede jo meere och meere, saa de forlode deris Udenvercker. Den 26. Septembr. satte hand sig paa Franckendam, och siden giorde Løbegrabe indtil Byens Grafve och Volde. Der det var kommen saa nær, begierede de fornemste i Byen Pass for deris Qvinder och Børn, at de maatte komme tryg ud. Men det blef dem affslagen og sagt, at de vare self skyldige der i om det gick dem ilde. De Geist lige som begierede mand vilde spare Kircker ne, finge til Svar, at naar Granaterne vare alt i Veyret, kunde mand icke længer regiere dem. Der nu Batterierne med Stycker och Fyrmørser alt vare færdige, lod Churførsten atter vare dem ad, de skulde gifve sig, mens de svarede alt ney. Derfore begyndte Førsten den 10. October ved Ti slet om Aftenen at spille paa dennem med Stycker och gloende Kugler, saa Litil i at Byen tre Timer derefter begyndte at brænde. Och blefve dog Brandenburger ne stedse ved at skyde Jld. Om morgenen der efter ved otte slet begierede Borgerskabet at accordere, och stucke ud adskillige hvide Faner. Men Kønigsmarck som hafde imidlertid indtaget Volden vilde icke vide af nogen Accord førend om Aftenen ved fem slet, da hand saae Byen vil de nesten gandske blifve ødelagt. Thi da først blef hand beveget til at tencke der paa, och udskickede General Major Buck vald och Øfverste Mackelin tillige med en af Borgermesterne til Gissel. Hvorimod paa Churførstens Side blef indskikket General Major Skøning, Øfverst Marvioch Ritmester Vangenheim. Och blef Accorden sluttet den 25. October, och strax Kniper-Port med 2000. Mand besæt. Den 3. October holt CASPARUS. BARTHOLINUS Thom. Fil. Anatom. & Med. Prof. Ord, sin Disputation de Cordis structura & motu forDoctergrad, och der Disputationen var endt, blef hand af sin Fader giort til Docter. Den 6. dito kom Hans Majestæt tilbage fra Lands-Crone. Den 7. blef ved 300. Svenske Fangerofversendt til Skaane, at de skulde ud vexlis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 11. ankom Hans Excellenz General Admiral Lieutenant Her NIELS. Uil med de største Orlogs-Skibe her spaa Reden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 14. ankom Grefve Antoni och gjorde Hans Majestæt Underretning om hans Forretning i Engeland och Freds Handelen til Nimwegen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 16. reiste Hans Majestæt, och Grefve Antoni ofver ad Skaane, och kom den 18. til Kiøbenhafn igien. Samme Dag disputerede BERN. HARIUS OMEIS, Peensteinensis Noricus de Apaplexia pro Licentia.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 21. ankom Hans Høye Excellenz Gyldenløw fra Norrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 23. kom Hans Kongl. Majestets Fru Moder tilbage fra Laaland igien. Den 25. blef holt Tacksigelse i Kircken for Straalsund var indtagen, och siungen OGud vi lofve dig, och Støkkerne omkring Byen løssnet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Den 30 disputerede den meget vitberømte CHRISTIANUS NOLDIUS Primar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-10-01
Theol. Professor imod Docter Nicolaum Stenonium, och der Disputatzen var holdt, blef hand creeret til Docter, af Bispen Doctore Johanne Bageto. Den 31. holt CHRISTOPHOUS BARIIIOLINUS Tem. Fil. Secretarius Regius och Professor Mathem. den sedvanlige Jubel-Orats. Denne ganske Maanet ofver har vi haft et haart Veirligt med Storm och Blæst, som har gjort atskillig Skade. SærdeSærdelis paa vore Jslandske Skibe, aff hvilke et er blefven, hvorpaa Peter Hanssen her af Byen var Kiøbmand och Peter Petersen af Flensborg Underkiøbmand. Det Ost-Jndiske Skib SPES. som tilforne paa den . . . side af Vrang Beretning blef kaldet FORTUNA er och strandet: Men alt Folk ket tillige med Pengerne som vare paa Skibet blefve reddede, och komme frelse til Marstrand. Branden i Stralsund, som der Brandenborgerne lod anrette er och seet paa Møen och saaland. Saa stor var den. Men hvorledis at Byen gaf sig omsider ofver, kand mand see af medfølgende: Accords-Puncter. Hvilcke imellem Chur-Førsten, af Brandenburg och den Kongl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Kiøbenhafn. en 1. dito hafde en Gesandt ved Nafn Smising fra Biscopen af Mynster hos hans Majest. sin første Audientz, och siden den 11. dito fickhand Abskeed och drog saa børt igien. Den 6. dito holt Baron Hr. Eller Holck sit Brøllux med Skatmesters H. Holgers Vinds ældste Daatter Kongen oc Oronningen vare self med i Brylluppet. (Num. 12.) Den 8. dito blef paa Raadstuen forkyndet at ingen maatte udskibe nogen Jislandsk Fisk. Den 11. dito begaf Hans Majest. sig paa Reisen ad Pommern, at tale med Chur-Førsten af Brandenborg. Den regierende Dronning tillige med Hans Høye Excellentz Gylden løwe ledsagede hannem et stykke paa Veyen. De af Hoffet som fuldes med hannem alt frem, vare Rigens store Canceller Gref af Ahlefeld, &c. Rigens Marskalck H. CørMmmmme bitz, bitz, Gref Antoni af Alten borg, Ofverjægermester Her Hahn, Grefve Reventlow, Estats-Raad Mons. Bier mand och Rentemester von Støkken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Den 14 ankom Majestæten med sit Følge til Rødby paa Laaland. Der laa hand børfast nogle Dage, och imidlertid rykte hen til Naskom och ofversaae Festningens Beskaffenhed. Den 17. loed hand Prousten Her Knud Christensen Brun prædicke for sig. Den 20. blef Vinden igien føyelig, hvorfore Majestæten med det gandske Følge steg til Skibs. Skibet var Neptunus, som Admiral Spaen commanderede, och fulde der hos den Svenske Falck, hvor paa Captein Skenkel commanderede. Da gen der efter, som var den 21. komme de lykkelig til Wiss mar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Den 14. reyste Hans Høy Excellence Her Gyldenlow til Sundet, der laa hand til den 24 eftersom hand Dagen tilforn hafde besøgt Hertugen af Croy udi Helsingborg. Seylede saa hen til Norrig och landede den 25. med største Lifs Fare udi Marstrand. Wismar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Pommern. Den 6. Novembr. eftersom de Brandenburgiske aldelis hafve qviteret Ryen och den gamle med den ny Fehr-Skandse ere slettet, hafver paa Hans Kongel. Majestæts Vegne (Tit.) Hr. Baror Jens Juel annammet af det gandske Land Ryen Hyldingen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Churførsten af Brandenborg efterat hand med Jld och Canoner hafde eng sted den Stad Gripsvald, och knap tre Timer dermed hafde ladet continuere, hafver Byen moxen begieret at accordere, som var den 6. Nov. och hafver Commendanten Øfverst Claus von Viting erholdet efterfølgende Accords-Puncter. Hvormed Svensken aldelis er fordrefven oc afslagen af den Tydske Bond. De Svendske Fangne med Græf Kønigsmarck ligger endnu paa Usedom. Der berættis at den Chur-Brandenborgiske Armee efter disse Stæders Erobring och holdet Mønstring, er befunden 2000. Mand stærckere, formedelst dennem fra Svensken fraløbne, end som Armeen var førend den gick til FeldsEXIRACT aff AccordsPuncterne. 1. Commandanten skal med Gartisonen, uden Nations Forskiel, efter Krigs Brug, med flyende Faner, klingende Spil, Ofver och Under-Gevær, brændende Lunter, Kugler i Munden, och med Sack och Pack udmarchere. 2. National-Folcket, saa vel Rytteri som Fod-Folck och Artiglerie-Betiente, skal convoyeris til Usedom, och tillige med den Strahlsundeske Guarnison til Sverig transporteris, men alle Tydske skal efter Advocatoriens Jndhold her forblifve, de Gemeene understickis, och Officererne et Pass meddelis, hvormed de Hiem ad kunde forreyse. 32 Alle Militair- och Civil-Betiente, i Staden, saa vel som och aa de der ud flytte Adel och andre udaf Landet, skal igiengifvis deris Gods, saa vel bevegeligt som ubevegeligt, dog skal de sig som tro Vasaller och Landsaatter forholde och den tilbørlige Landgield yde och udgifve. 4. Det Gods, som nu strax ikke kand bortføris, skal efter Begiering med Pass, forsiunis och siden være følgactig. 5. Officerers saa vel som Betienters Qvinder staar det fri for indtil Foraaret, udi Hans Churførstelige Naades Beskyttelse at forblifve, saa och de Stuge och Saarede, och siden med nøyactige Pass forsiunis. 6. Stadden, Universitætet och Ministerium lader Chur-Førsten niude deris Privilegier, Lower och Rettigheder. 7. Alle 7. Alle Støcker, Munition, Proviant och hvadsomheldst der hører til Artolleriet skal Chur-Førsten beholde, dog tilstæder Chur-Førsten, at Commendanten maa tage 2. Støcker ud med sig, hvilcke Chur-Førsten self vil udvælle; Derimod skal Commendanten aabenbare alle Miner, och hvad ellers kunde være forborget. Lista paa den Svenske Armee som kommer fra Listand. Rytteriet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Kyrriserere. Dragoner, Fod-Folck. Artolleri Betiente. Minerer, eller de som giøre Grafveroch Miner. Summa 20120. Mand. Generals Personerne ofver samme Armee ere disse: Feldtmarskalken Hendrich Horn. Otte Wilhelm von Fersen, General ofver Rytteriet. Grefve Wittenberg General Lieutenant Hans von Fersen, General ofver Foed Folkene. General Major Guttenberg til Fods. Grefve Oxenstiern Øfverst. Reformerede Off cerere, som følgis med uden Bestilling J Artolleriet ere efterfølgende Stykker. 6 Fyrmørser. Halfve Carthoer Qvart Carthoer 8 Stykker som skiuder otte eller se pund Kuler. 34. Regiments Stykker. Endeligen er denne Armee, om hvilcken paa tre Aars Tider heel meget er sagt och skreven, opbrydt. Men om den samme er saa stærck, som de Svenske ville, efter ofverspecificerde Lista, skal Tiden lære. Saa viit mand indtil denne Tid hafver Efterretning er samme Armee avanceret tre Mile fra Memel Forstaden af denne By er stucken i Brand, enten af de Svenske eller och saa paa Commendantens Ordre, men eftersom Vinden var saa sterck ad Byen til er Jlden fløyen over Volden indi Byen, saa at Alting, uden 11. Huuse blef lagt udi Aske. Siden den Tid hafver de Svenske saa vel som Brandenborgerne bekommet paa begge Sider Fangne och holdet imellem dennem Udvexling. De Chur-Brandenburgiske ere udi March at forhindre Svenskens videre Fremgang, hvilcket ochsaa forhaabis at skal skee af den Littauiske Feldther Patz. Til Marienburg udi Pryssen hafver den 22. Nov. været en strecke rig Jldebrand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Dronningen af Polen er den 14. Nov nystil, med en ung Princesse velsignet. Skaane. Skaane.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Fra Lands-Crone skrifvis at Bønderne ved Barsebeck hafver fanget en Fisk af Skickelse som en Større och hafde et Gevext som et stort Ris i Munden, och paa den venstre Side stod er W. Ofver Malmøe hafver sig ladet see adskillige Tegn, særdelis med Jld, som Byen paa mange Stæder hafde standen i Lue.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Udi de sidste Dage af forleden October Maaned vare de Danske med stærke Partier under General Major Meerheim och Øfverst Svanevede med Øfverst Lieutenant de Dissnod ofver Kroaterne af Lands-Crone, och General-Major Levezou fra Helsingborg udgangne, och fick ved Alsteds Kirckegaard af de Svenske efterfølgende til fange, foruden hvad af Kroaterne blefve nedhugget, och indtil Malmøes Port forfølget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-11-01
Fortegnelse paa Fangerne af Cron hiorts Regiment. 1. Captein Simon Bentsen. 1. Fendrich Magnus Bentsen. 1. En Feldveber Gunder i Oya. 1. Rustmester Niels Haachensen. 2. Corporaler Erich Knunschoug och Haachen Barsöra dødelig saaret. 1. En Piber Zacharias Petersen. 1 En Tromslager Erich Mogensen. 36. Gemeene alle Smaalander. Af Obr. Bubberts Regiment. 2. Lieuten. Henrich Jandum af Ritmester, Gryns Compagnie. 1. Corporal; Stafrid af Lif Regimentet. 1. dito Hendrich Schwaan af Major Carpenlin Compagnie. 23. Gemeene indfød Fenner. 1. Corporal med fem Rytter, som for Malmøe patrolerte, och den 6. ble stocken. 1. dito, med 17. Gemene blef fangen for Malmøe. 23 Gemeene och 1. Captein af Castellet blef paa Steden. 1. Captein - - 1. Oluf Hermann Bergmester. 1. Lieut. Steffen Hieronymus Demetschi. 6 Gemene indføde Finner af . . . Regiment. Nota. Hvad videre som her och andensteds ere passered, och udi nogle af de forrige Maaneder icke er blefven indførdt, hafver mand, om Gud vil, med Slutningen af dette Aar med December-Maaned at forvente. Oc om nogle Authores vil lade indføre efter den antagne Maneer udi Mercurium Librarium, hvad Bøger, eller Skrifter, som Aar 1678 ere udgangne her i Kiøbenhafn, &c. Da ombedis, at det maatte fremsendis med det første. Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulii boendis paa vor Frue Kirckegaard¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Dannemarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Kiøbenhafn. Udførlig Relation om det Møde, Hans Majestæt och Chur Førsten af Brandenborg hulde i November-Maaned udi det Kloster Dobberan. fterat Hans Majestæt och Churførsten. hafde nogen Tid baaren Længsel efter. at komme sammen, at de kunde tale mundtlig med hin anden, da blef først gjort Forslag, at det maatte skee paa Lante-Ryen. Men eftersom baade Vind och Væyr var derimod, och anden Forhindring kom der imellem, da blef omsider (Num. 13.) besluttet, at det skulde skee i den Egn ved Vissmar. Hvorfore Hans Majestæt den 11. brød op fra Kiøbenhafn, och reiste igiennem Falster och Laaland, til Rødby, at hand lige derfra kunde seyle ofver af Vissmer. Mender reyste sig strax en mæctig Storm, saa at ingen kunde komme om Bord, langt mindre seyle nogen Sted hen. Hvorfore Hans Majestæt nogle Dage maatte blifve i Rodby, til Stormen sactede sig, og Vinden gick i et andet Hjørne. Som skeede den 20. saa at Hans Majestæt samme Dag steg ind paa Skibet Reptunus och kom lyckeligen Dagen der efter mod Aftenen for Vissmar. Ter hand Nunn. traad. traadde af Sluppen, blef hand af Borgmester och Raad med blotte Hofveder og dybeste Respect undfangen. Saa løssnedes och Styckerne med det samme. Dernest blef hand och af Borgmester och Raad ledsaget, til Raadhuset, hvor hand præctig blef tracteret. Borgerskabet stode paa Torfvet i deris Gevær, och hilsede Hans Majestæt med tre Salve i største Fryd och Glæde. Samme Aften ankom en af Churførstens Mænd och Ministris, og lod Hans Majestæt vide, at Churførsten var ankommen til Klosteret Dobberan. Hvorfore Hans Majestæt strax bortskickede Grefve Reventlou til Churførsten, at hand iligemaade skulde gifve hannem hans Majestæts Ankomst tilkiende, disligeste invitere och indbyde hannem, enten til Vissmar eller til en anden Sted, i Nerværelsen. Men eftersom Churførsten var blefven besværet med en haard Trangbrystighed, saa at hand mesten paa sin Seng maatte gifve Grefve Revention Audientz, och derfore bad at Hans Majestæt vilde icke ilde optage det, at hand icke kunde komme til Vismar, som hand gierne hafde ønsket, disligeste lod samme Undskyldning ved hans Legations Raad von Hagen for hans Majestæt repetere och gientage, samt ansøge hos Hans Majestæt, hand vilde være saa god och tage sig den Møye paa at komme til hannem til Dobberan: Derfore besluttede Hans Majestæt gierne at føye sig deri och om Sønddagen efter Froprædicken ryckte op och reyste til samme Dobberan. Der hand var en Fierding-Veys nær sammesteds, mødte Chur-Printzer hannem, og begiærede Hans Majestæt vilde sidde hos hannem i Karossen. Der de fremkomme, undfangede Churførsten och Churførstinden Hans Majestæt nederst paa Trappene, och ledsagede hannem op, hvor de paa ny undfangede hannem med største Høflighed, och toge hannem i Faufn, ledsagede hannem saa til den Sted, som hannem paa Kongelig Maade var tilbered. Efterat adskillige Høfligheds Complementer och Protestationer der var aflagt. lode løde de Hans Majestæt der alleene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Ved en Times Tid der efter komme Chur-Printzen och Landgræfven aff Hessen, Homburg, samt Hertugen aff Churland, och bøde Hans Majestæt til Bords, och blef saa denne Aften endt i største Glæde och Fornøyelse. Dagen derefter vare Hans Majestæt och Churførsten nogle Timer allerne tilsammen, dissligeste holdt deris Høye Ministri For- och Eftermiddag fortrolig Conferentz och Sam mentale. Saa at noget victigt och importerende efter Beggis Ønske visseligen skal være sluttet. Om Tisdagen, som var den 26. Novembr. var Hans Kongelige Majestæt och Churførsten atter nogen Tid tilsammen, och efterat Sam talet paa begge Sider med største Fornøyelse var endt, forærede Churførsten Hans Majestæt et par ofvermaade skiønne Heste. Siden aaed mand Frokost, och blef af begge høye Hofveder, saavelsom deris Ministris til en evig Continuation paa det ny oprettede nærmere Forbund och Fortrolighed drucket lystig omkring. Dermed begaf Hans Majestæt sig paa Reysen tilbage, och blef af Hans Churførstelige Durchløchtighed ledsaget til Kalessen: Hvor de paa ny omfafnede hin anden och med største Kierligheds och Fortroligheds Udvissning toge Afskied fra hin anden. Hans Chur-Printzelige Durchlochtighed ledsagede Hans Majestæt en Fierdings-Veys paa Reysen, der skildis de af med største Fortrolighed, och der Chur-Printzen skulde stige af Vognen, regalerede Hans Majestæt hannem med Elephant-Ordenen, och kaste uformerckt om hans Hals det selfsamme Elephant-Smycke, som hand self paa hafde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Den 28. steg Hans Majestæt atter igien til Skibs och foer ofver fra Vissmar til Laalland, kom saa den 4. Decembris til Kiøbenhafn igien. Natten derefter strandede de Svenske, som vare udskickede aff Pommeren, paa Børringholm, hvilcket udførligen strax herefter skal forklaris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Den 18. Decembris kom Printz Georg tilbage fra de varme Baad, hvort hen hand i forleden Maji var henreist. Fra Nunn i Fra Hannover er General Ma for Massenbach til Kiøbenhafn ankommen och skal være i Hans Majestæts Tieniste. Lig begrafne til alle Kircker heri Staden, och tilhørende uden forfra Nyt-Aars Dag 1678 til Aar Dagen 1679. Vor Frue Hellig Geistis. Sanct Nicolai Holmen Hellig Trefoldighed. Sanct Peders Christianshafn H. Geistes Hospital Børn och væsthuusit Skibs-Kircke-Gaarden uden Østerport Garnisonens Kirckegaard ibidem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Den ny Kirckegaard uden Nørreport De Fattigis Jord Sanct Hansis Kirckegaard uden Vesterport Summa 1686. Der imod Børn døbte til forskrefne Kircker. Ecte 300. Vor Frue. U-ecte 18. Ecte 83. Hellig Geistis Urecte 2. Ecte 266. Sanct Nicolai, Uecte, Holmen Ecte Uecte. Hellig Trefoldighed. Ecte. Ucte, Sanct Peders Ecte 203. Urecte 9. Cristianshafn. Ecte, U-ecte. H. Geistis Hospital Ecte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Metall-Støcker, iblant hvilcke vare mange hele og halfve Cartauver, tillige med 5. Fyr-Mørsere, ere allesammen blefne. Pryssen. Efterat de Svenske med deris Feld-Marskalck Henrich Horn vare indkommen i Pryssen, och den Stad Memeln Memeln var lagt i Aske, masserede de fort ad den store Aa Mymmel: hvor de icke langt fra Ragnet och Til se indtage en Høy, paa hvilcken de plantede deres Stycker, och skiøde paa Brandenburgene som laa paa den anden Side och vilde forhindre dennem Ofverfarten, saa at de motte reterere sig tilbage. Dermed giorde de Svenske bro ofver Aaen for Fod-Folcket, och sætte sa strax ofver alle tilsammen. Bemæctigede sig saa den By Tilse, Disligeste Kokkernese som ligger Ti Mile fra Kønigsberg. Der laa de et par Dage, masserede saa bedre frem til Tappian mod Kønigsberg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Tydskland. Sidst i Juli Maaned begynte Fransoserne at sette fiendtlig an paa den store By Strasburg, for den icke vilde tilstede dennem at de motte nedbryde och ødelegge Kitzinger Bro och Kæler-Skandse. Hvorfore de paa begge Sider har brugt Mact, mod Mact, och søgt at være hinanden skadelig aff yderste formue. Fransoserne gjorde først nogle gang Anfald paa bemelte Skandse, men blefve igien tilbage drefne, indtil de indginge med Strasburgerne en skrømtet Stilstand. Thi saa snart som den var gjort, og Strasburgerne icke bare nogen Fare mere for dennem, stormede de imod Ord och Afskeed igien paa Skandsen och indtoge den dog ikke uden stor Folcke Spilde. Siden befestede de den, och søgte efter at afskiere Strassburg all Correspondentz, Handel och Tilførsel, men Bymændene gjorde dennem ofte stor Skade med Udfald, hvodved de blefve saa ilde accommoderede, at de maatte omsider igien vittere Skandsen, og ligesaa vel gaa i Vinter-Qvarter som de Keyserske. Efterat Hollænderne hafde mod all Forhaabning och uden de Allieredes Vidskab och Samtykke gjort Fred med Franckrig, toge Fransoserne i Egnen ved Cøln meget ilde affsted, indtoge mange smaa Stæder och Passer, lagde Landsaatterne stor Brandskat paa fornemlig i det Cleviske Land, nødde och Cøln til at betale dennem de 45000. Rixdaler, som de Keyserlige toge dennem fra. Nu omsider stille de sig och som de ville gandske i Fær med selve Byen Cøln, saavelsom med Trier och Wesel, och saa siden massere over Reinstrømmen ind i Westphalen. Efter Eftersom det lader sig ansee, som Keyseren uden det gandske Romerske Rigis Samtycke vil giøre Fred med Franckrig, hvilket i Fremtiden kand være Førsterne, heldst de som Lutherske ere, heel skadeligt: Derfore har den Ofver- och NederSaxiske Kreds besluttet, at hvis der icke blifver gjort en almindelig Fred, da vil de samtlig holde en Armee paa 40000. Mand, som skal ligge ved den Aae Veser, och forbyde Fransosen at fare ofver
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Den Keyserlige Prinz, som paa den 724. Side blef omtalt at være fød, er i hans Oldemoders Hertugindens aff Nyborgs Optuctelse, hvilcken i egen Person den halfve Nat och Dag opvarter hannem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Keyserinden har besluttet at gifve ham self at die. Bilageret mellem Keyserens Søster Mariana och Arfve-Printzen til Nyborg er med stor Solennitet fuldkommen. De Urolige i Ungeren, indtoge for nogen Tid siden Bergstæderne, men blefve atter igien uddrefven deraff.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
Siden har Keyseren gjort Stillstand med dennem, skal och hafv besluttet at gifve dennem igien deris Gods som confisqveret var och tagen til Pris. Saavelsom at skaffe Jesuiterne udaf Ungeren, saasom de der har være Aarsage til denne Urolighed. Men Jesuiterne skal være falden Keyseren til Fod, och suppliceret, at det icke maatte skee, eftersom de hafde intet ondt gjordt, och hafde intet andet end som Alteret at lefve aff. De skal och hafve præsenteret hannem 300000. Rixdaler til de ny Verfvinger, och gifvet Tyrcken 200000. Rixdaler, at hand ikke skal hielpe de Urolige. Saa at mand end ikke seer nogen viss Apparenz til Rolighed der i Landet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-12-01
P. S. En deel af de Svenske Folck ere fra Borringholm her ankommen, hvorom neste Post-Dage ydermeere. Tilkiøbs hos H. K. M. Bogh. Paniel Pauli boendis paa vor Frue Krckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-01-01
Kiøbenhafn, Til kiøbs hos Kongl. Majest. Boghandler Daniel Paulli, (No. 104.) boendis ved vor Frue KirckegaardDannemarck.