Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-10-20
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De hidtilværende Cortes ere nu virkelig indkaldte til d. 16de Novbr., saavel for at afgjøre adskillige andre Sager, hvormed det haster, som fornemmelig for at raadslaae om en ny Valglov, efter hvilken dernæst nye Cortes ville blive indkaldte, forat tage den belovede Omarbeidelse og Fuldstændiggjørelse af det kongelige Statut under Overveielse. Den Madrider Gaceta meddeler en Forestilling, som Hr. Mendizabal i denne Anledning havde tilsendt Dronning Regentinden. Ministeren gjorde deri hendes Majestæt opmærksom paa Nødvendigheden af at revidere det kongelige Statut og at sikkre Rigets gamle Grundlove, deres Kraft ved at afpasse dem efter Nutidens Aand og Civilisationens Fordringer. Dette kunde, efter Ministerens Forestilling, opnaaes af tre Veie: enten ved at indkalde nye Cortes efter en ny, af Dronning Regentinden selv bekjendtgjort, Valglov, eller ved at indkalde nye Cortes efter den gamle Valglov, eller endelig ved at indkalde de hidtilværende Cortes, forat lade disse raadslaae om en ny Valglov. Den sidste Vei ansaae Hr. Mendizabal for den bedste og bragte den derfor i Forslag. Ministerens Forslag blev bifaldet af Regentinden, som derpaa udstedte et Detret, hvorved Cortes ere indvarslede til d. 16de Novbr. Til at gjøre Udkastet til den nye Valglov er derefter udnævnt en Commission, bestaaende af Don J. Maria Calatrava, Don J. de Madrid de Avila, Don J. Ortigosa, samt Hr. Qvintana og Alcala Galligno - alle frisindede Mænd af almindelig anerkjendt Retsindighed. - Desuden bekjendtgjør Gaceta et Decret, ifølge hvilket Borgergarderne i Spanien skulle omdannes til en stor Nationalgade, samt en Addresse fra Junien i Estremadura, hvori denne tilkjendegiver sin Hengivenhed for det nye Cabinet og stiller sit Mandskab og sine Penge til dets Disposition. Om Las Navas og hans Tropper høres endnu intet Bestemt; men formodentlige maa ogsaa han have forligt sig med Regjeringen; thi fra den spanske Grændse haves den Beretning, at Las Navas havde foreslaaet Hr. Mendizabal at lade Madrids Garnison marschere til det nordlige Provindser og erstatte den med hans Tropper, hvortil Ministeren havde svaret, at Madrid behøvede ingen anden Besætning end sin Nationalgarde, og at derfor den derværende Garnison skulde i Forening med Andalusierne rykke ud mod Carlisterne. - Efter de sydfranske Blades Beretninger lader det ikke til, at Juntaen i Saragossa ubetinget har underkastet sig Regjeringen, men at den derimod har ladet Samme vide, at den ikke vilde opløse sig, førend man havde tilfredsstillet alle dens Fordringer. Fra Barcellona haves ingen nye Efterretninger, fordi Carlisterne have afbrudt Forbindelsen mellem denne Stad, og den franske Grændse. Om den tilforn omtalte Træfning ved Villarcapo fortæller Jndicateur de Bordeaux, at den varede i 3 Dage og endtes med, at 16 Batailloner Carlister bleve totaliter slagne. 9 af disse Batailloner - hedder det - bleve aldeles oprevne; de øvrige flygtede i største Uorden til Onnate, hvor O. Carlos selv, yderst nedslagen, var ankommen. Dog synes det meget tvivlsomt, om virkelig denne Seier har været af saa stor Betydenhed. Journal de Paris omtaler en anden Træfning, som den 20de f.M. skal have fundet Sted i Catalonien ved Organia, ikke langt fra Urgel, og hvis Udfald skal have været, at Christinerne og Fremmedlegionen, som i Begyndelsen mistede mange Folk, endelig indtog Organia og lode de der forefundne Carlister springe over Klingen.