JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Fra Niels Nielsen i Ebbestrup er bortkommen en sortbroget Koe, 10 Aar gl. klipper et E paa den venstre Side. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Til Laans forlanges 1000 Rigsdaler, til Snoptings Termin 1808, imod at stille fuldkommen Forsikring i Eiendomme som overgaae 6 Tusinde Rigsdaler Efterretning herom erholdes fra Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Et ungt Fruentimmer fra Kiøbenhavn, ønsker sig en Condition som Huusjomfrue, enten paa Landet eller en af Kiøbstæderne. Hun opholder sig hos Mad. Rasmussen ved Mindeporten i Aarhuus. Et beqvemt Sted med Haugeplads, Gaardsrum Brøndvand, Jndkiørsel. J Stedet er 3 Værelser, Kamre samt Kiøkken, er underhaanden tilkiøbs, herom kan handles med Anders Thomsen, Politiebetient. (Fortsættelse af indenlandske Nyeheder.) Den rette Sammenhæng med det Skib, der brændte Natten imellem den 26de og 27de Novbr. i Sigte af Havnen ved Kiøbenhavn, og som man deels troede at være Tritton, deels har skrevet at være en af Capitain Wulfsen gjort Prise, er denne, at et stort engelsk fra Østersøen kommende og med Tømmer, Seildug o. s. v. til et Beløb af sikkert 150000 Rdr. ladet Skib, blev, ved en Baad fra Batteriet Prøvestenen, taget i en betydelig Frastand. Da det formedelst de flendtlige Krydsere ikke blev mueligt at føre det ind, blev det sat paa Grunden Ryggen, og efterat Mandskabet, 18 Mand foruden Capitainen, vare tagne fra Borde, sat i Brand af vore. De Engelske, som kom til, slukkede Jlden, og stræbte at faae det af Grunden, men da de mærkede at dette ikke lod sig giøre, satte de selv Jld deri. Ladningens Natur af lutter brændbare Materialier, foraarsagede at Branden kunde vedvare saalænge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
En norsk Matros, Marcus Monrad, som imod sin Villie havde været 4 Aar ombord paa eet engelsk Bombardeerskib, har udmærket sig ved følgende raske Daad: Bemeldte fiendtlige Skib havde den 28de Octbr. under Skagen taget en norsk Galease med en Ladning, Pibestaver og Salt fra Norge til Jylland, hvorfra den skulde hende tilbage med Fødevare. Skipperen, hans Søn og en Passageer vare tagne ombord paa det engelske Skib og de øvrige 3 Mand af Skibets egen Besætning samt 4 Englændere, hvoriblandt benævnte Monrad, skulde føre Skibet til England ifølge med Bombardeerskibet. Efter nogle Dages Forløb adskildte en Storm dem. Mon stad benyttede sig nu af Leiligheden til at kaste den eng. Lieutn. Longspangs Pistoler og Kugler overbord, slog den ene engelske Matros med en Haandspag over Benene, og truede Lieutenanten til at sige sig Kursen til Norge, hvorpaa han kastede ham ned i Kahytten til den ene herværende engelske Matros. Han var saa lykkelig at slippe ind til en norsk Havn med det reddede Skib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Man erfarer nu af ældre Norske Aviser flere Kiækhedsbeviser. Saaledes indbragte en af Engellænderne den 2 Septbr. tagen Norsk Skipper Lars Johnsen ubemærkt sin Brig, med den Engelske Prisemester og 2 Matroser ombord, til en Norsk Havn, medens disse Herrer drømte om Skotske Kyster. Natten til den 8de Septbr. tvang haardt Veir ligeledes Barkskibet Juno samt Briggen Birgitte, begge tagne af et Engelsk Krigsskib Clio, at indløbe i Svinøer Havn. De ombord satte i Priismestere og 8 Matroser ere indbragte til Kristian. sand, men en Skipper, en Styrmand og 9 Matroser, har derimod den Engelske Capitain taget fra hine to danske Skibe. Adskillige Skibe og Baade, som de Engelske allerede havde besat under Norges Kyster, har de raske Beboere igien fordrevet dem fra. Stiftamtmand Thygeson advarede ved en Bekiendtgiørelse af 13 Septbr. Jndvaanerne om, at Englænderne ved deres Jndbrud i Flekkerøe ogsaa havde bortranet adskillige Fruentimmerklæder, som gjorde Forsigtighed nødvendig selv imod Personer i slige Klæder, som enten enkelt eller samlede maatte vise sig paa Kysten. Efter Kbhvns Capitulation opfordrede samme Stiftamtmand ved en energisk Proclamation Stiftets Jndvaanere til, ei at vorde modløse; men meget mere, om det var mueligt, at fordoble det høie Mod og de ædle Anstrængelser for at værne om Konge, Arne og Fødeland, der besiæler Alle, og hvorpaa han selv fra de fierneste Fieldegne har modtaget de meest talende Beviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Onsdagen den 16de Decbr. førstkommende Kl. 9 om Formiddagen, bliver udi Norsminde Kroe, foretaget offentlig Auction over endeel Meubler og Udboe, tilhørende afg. Kiøbmand Mosses Stervboe, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Kaaber, Messing, Tin, Sengesteder, og Sengeklæder, Jern Kakkelovne, Heste, Køer, Vogne, Plouge, og Harve, med videre. Aarhuus, den 9de December 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
En 3etagie Pyramidekakkelovn er at faae tilkiøbs, som anvises fra Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Paa Svenstrup Mark ved Søebyegaard, er optaget en sorthielmet Koe, med 2 hvide Bagfødder og en lidet hvid venstre Forfod samt hvid under Maven, item efter Anseende et lidet klippet C. paa venstre Lænd, 12 a 13 Aar gammel. Eieren af samme vilde besørge den afhentet inden 3 Ugers Forløb hos underskrevne, imod Forderløn og Omkostningers Erstatning efter hvilken Tiid den ellers ved Auction vorder bortsolgt. Svenstrup, d. 5 Dec. 1807. Laurs Nielsen, Smed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Et fæsteledigt Sted, beliggende i Escherved Bye, en behagelig og frugtbar Egn ved Wosnesgaard, omtrent 2 Mile fra Aarhuus, staaende for 2 Tdr. 2 Skpr. Ager og Engs Hartkorn, bliver, om antageligt Bud skeer, bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Wosnesgaard Tirsdagen den 12te Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet. Til Stedet, hvis Bygninger er taxeret til Forsikring i Landets almindelige Brandkasse for 630 Rdr., kan saaes aarlig 1 Td. 4 Skpr. Rug, 2 Tdr. Byg 2 Td. Havre og 2 Skp. Ærter, samt fordres og græfses 2 Bæster, 3 a 4 Kiør og nogle Faar; desuden haves paa Stedets Grund, Tørveskiær og Riishugst til Fornødenhed. J øvrigt anmærkes at Vaanings Bygningen er indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, da Stædet i mange Aar har været Boepæl for Skovrideren ved Wosnesgaard. Skulde Eiendommen forinden Auctionsdagen underhaanden vorde bortsolgt, da skal saadant betimeligen blive bekiendtgjort. Schaffegaard, den 7de Decbr. 1807. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
En rødhielmet Koe, som er klipper et Stk. af de ene Øre, og en Krog i det andet, er indtaget i Harlef Mølle paa Foder. Samme kan bekommes der, naar den rette Eier indfinder sig, og betaler mig alle Omkostninger. Harlef Mølle, den 1ste Decbr. 1807. Ellen sal. Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-09
Fra Udstytter Søren Bierres Mark ved Sødring er for en 14 Dage siden bortgaaet en mig tilhørende som 4 Aars Stud, brendt paa det høire Horn R. T. Den som kan give mig Oplysning om, hvor bemeldte Stud, kan afhendtes, loves en god Douceur for sin Uleilighed, og Omkostningerne betalt. Sødringholms Skor huus ved Randers, d. 3 Dec. 1807. Rasmus Thrise¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Indenlandsk. For at giøre Historikeren det mueligt, at kunne levere sin sandfærdig og fuldstændig Skildring af nærværende Krig med England, er det Pligt at bringe enhver Handling for Lyset, saasnart den caracteriserer dansk Mod og Pattiotisme. Efterat de Engelske havde omringet Kiøbenhavn og udelukket det fra alt Samqvem med Sielland, saa man ikke kunde faae nogen Efterretning om Generallieutnant Castenskiold og hans Armees Skjebne, tilbød J. L. Michaelsen, Overjæger ved Kongens Livlægercorps, sig frievillig, at ville skaffe den fornødne Underretning, og blev til den Ende forsynet med de Breve fra høie Vedkommende til ommeldte General. Udklædt som en simpel Matros lod han sig om Natten i en liden Baad sætte over fra Langebroe til Sielland, og sneeg sig forbi de fiendtlige Poster længere ud i Landet til en Bye ved Navn Trangilde; en Bønde som han kiendte, laante ham her Bønderklæder, og i denne Dragt fortsatte han sin Vei, for at udforske Castenskjolds Opholdssted. Men overalt, hvor han kom frem, havde Fienden byelig været og udbredt Skræk og Forvirring, saa at ingen turde eller vilde give ham anden Oplysning: end at Castenskjold faa Øieblikke siden var slagen og hans Folk adsplittede. J Roeskilde vilde han gaae ind for at tale med Amtmanden; men en engelsk Skildvagt jagede ham ud af dennes Gaard; og et andetsteds der i Byen henvendte han sig til en af sine Ungdomsvenner, der li besaa lidet torde indlade sig med ham, som nogen af de forrige. Nu var der intet andet tilbage for ham, end hed en Omvei paa Lykke og Fromme at begive sig til den Kant, af hvilken han giettede at Castenskjold havde retireret, og var saaledes hvert Øieblik i Fare for at tages af Fienden, indtil han endelig om Natten fandt Castenskjold i en Bondebye en Miil paa hiin Side Nestved. Her modtog han et Brev fra Generalen, som han ligeledes efter meget Besværlighed lykkelig bragte til Commandantskabet i Kbhvn, der tilbød ham 100 Rdr. for sin Umage, hvilke han ikke allene afslog at modtage, men tilbød sig, nu at ville skaffe Efterretning til og fra Hs. K. H. Kronprindsen; men han blev overfaldet i Kalleboderne af en væbnet Sluppe, hvorved han nødtes til at flygte i Land, og blev forfulgt langt op paa Amager af 6 a 8 Md., der uophørlig skiød efter ham. Desuagtet lod han sig ikke afskrække fra sit Forsæt, og vilde have udført det, hvis ikke Capitulationen, som skede strax efter, havde gjort hans Sendelse overflødig. Hvor stor Landfragten med jydsk Smør og Fedevare, fra Callundborg til Kiøbenhavn er i denne Tid, kan sluttes deraf, at Milepengene for Fragtvogne have i een Uge været over 100 Rdr., og vare een eneste Dag i samme Uge 56 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Man læser nu to væmmelige Rapporter af Gambier og Catchart fra Kiøbenhavns Rhed af 20 og 21 Octbr., hvori de melder deres Mestre i England, at de med al Nidkierhed have udført det dem overdragne Plyndringsværk, saavel med Flaadens Tiltakling og Magasinernes Jndskibning som de ikke fuldfærdigede Skibes Jndpakning eller Giennemsaugelse og Styrtning, og endelig Armeens Jndskibning, hvorunder et svømmende Batterie var i Beredskab, i Tilfælde at Jndbyggerne ikke vare blevne rolige, hvilket Generalen tilskriver den charmante Pophams Klogskab og Skakpsindighed. 1342 Mand af det 1ste jydske Jnfanterie=Regiment, have af egen Drivt frivilligen sammenskudt en Summa af 697 Rdr., som de igiennem deres Regimentschef haver yttret det Ønske, at maatte anvendes til Hielp til Kanonbaades Bygning, hvilket patriotiske Tilbud Regimentschefen Oberst v. Bandiz har indmeldt Hs. K. H. Kronprindsen med Forespørgsel om Summen maatte antages, H. K. H. haver derpaa forelagt Hs. Majestæt Kongen denne Sag, og Allerhøistsamme har allernaadigst resolveret at Summen kan modtages og indsendes til det Kal. Admiralitets og Commissariats Collegium i Kiøbenhavn, samt at Regimentets Mandskab skal for dette beres roesværdige patriotiske Sindelag tilkiendegives Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Tilfredshed; ligesom og at Regimentet forsikres H. K. H. Erkiendtlighed for deres gode Villie i at vilde, efter Evne som troe og brave Undersaatter bidrage til Statens Tarv. Af Livjægercorpset, som i alt havde 30 Saarede, ere 12 døde. De øvrige ere paa nogle faae nær fuldkommen helbredet igien. Kun en eneste af disse Helbredede har mistet noget Lem. Dette af Fædrelandet saa høilig fortiente Korps agter nu at giøre sig end mere værdig til sin Hæder derved, at det har aabnet Subskription paa en Kanonbaad til Hs. Majestæts Tieneste, som de ville lade bygge for egen Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Med den meest levende Deeltagelse læses en Beretning af den virksomme og fortiente Handelsmand Niels Moes i Christiansand over hans Handelsoperationer og besynderlige Hændelser 1806 og 1807. Paa 4 af Søealvene bortrøvede Skibe har hans Tab allene væres 105000 Rdr. Ved det sidste Niels et Belle, som blev taget udenfor Næsset paa Hiemseilladsen fra St. Croix, taber han og Landet i Fælledskab over To Tønder Guld. Med Veemod har han maattet aftakke de mange Folk, som ved ham havde Næring og afvise de Folks Koner, som have farer med hans røvede og arresterede Skibe. Saa tungt det er, at see Vindskibelighed saaledes berøvet dens haabede Frugter, saa opbyggeligt er det at finde den Sielstyrke i Ulykker, som stempler den sande Mand. Jeg har endnu Kraft nok at taale mine egne Lidelser; men naar jeg seer og maae tale med disse bedrøvede Søe folks Koner med deres Seddel i Haanden, saa føler jeg meer end jeg kan udholde længe. Min rolige Sindsforfatning midt i de haardeste Ulykker er den Hielper, der understøtter mig meest. Venner, Correspondentere, Creditorer og Debitorer, rækker mig Haanden, at jeg kan vedligeholde samme, og alting vil vist blive behagelig og falde vel ud, om end det meste (maaskee al min Formue, skal forsvinde. Modet og Haabet er min Eiendom som jeg haaber aldrig skal rokkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Af det velskrevne Christiansandske Blad Bellona sees, at benævnte Stads Jndvaanere, den Tid da Staffordmed sin Eskadre holdt alt Forsvaret i Anstrængelse, ikke allene sendte Forfriskninger til Captain Jessens Mand. skab, men ogsaa til de vagthavende Soldater. J bemeldte Blade læses ogsaa følgende om udre Flekkerøes Beboeres Skiæbne i overnævnte Tid: "Det var Synet af de i Roms vigen, 1/2 Miil vesten for ydre Flekkerøe udøvede Voldsomheder, hvor Englænderne forfulgte Folkene, borttoge en Baad, samt overslæbte 2 Køer tilligemed denne, og Mangel paa Ammunition (de skulde netop samme Dags Aften have modtaget denne) som bestemte ydre Flækker øes Beboere, ved Staffords Eskadres Jndseiling i denne Havn, at flygte med Koner og Børn, (i alt henved 250 samt hvad lidet de i Hast kunde samle sammen, efterladende det øvrige som Rov for Fienden. Rørende var det at see disse brave Øeboere hvis Mod og Kraft har udrevet saa mangen Søemand fra Bølgens Kamp, saa mangt et Skib fra Forlis, nu som sørgende Flygtninge redde sig selv og sine, i de Baade, med hvilke de nyelig rakte hielpende Haand til mange, ja maaskee selv til mange af disse, der nu forfulgte dem, forladende deres lave men lykkelige Boepæle, hvor de fleste Barndoms Aar vare svundne, mange Glæder oplevede som Mænd, som Fædre og Mødre, og hvor Tarvelighed, Renlighed og Ædruelighed, i det hele, giennem en Række af Aar, havde betegnet deres lykkelige Spor med blid Tilfredshed. Denne sørgelige Scene vil endnu meere forhøies, naar man tænker sig en Kone i Barns Nød, og en anden 3 Dage gammel i Barselseng med hendes spæde Barn i Armen, indblandet i Klyngen. En af Englændernes Barcasser, forfulgte med al muelig Anstrængelse den sidst afseilende, men Styrke og vant Behændighed reddede ogsaa nu, saa at de alle lykkelig naaede det faste Land. Med aabne Arme modtoges de her af deres Sognefolk, som med varme Hierter skiænkede dem Husly og alt hvad Øieblikkets Nød udfordrede, det de endnu med ædel Ufortrødenhed vedblive: 3 af Kristiansands agtværdige Beboere have til deres Lindring sendt mig et Bidrag af ikke mindre end 1000 Rdr. 10 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg, som en 4de har forøget med 25 Tdr. Potatos. Velsignelse over hver, der hielper; men dobbelt Velsignelse under Trangen i Kampens Tid. Kristiansand d. 16de Septbr. 1807. C. Sørensen, Stiftsprovst, samt Sognepræst for Kristiansands og Oddernæs Meenighed, til hvilken sidste Flekkers hører. Da Saltkogerie fordum har været brugt i Nummedalen, og Saltet muligt nu torde blive meget dyrt, foreslaaer Hr. Stephanson i Tronhiems Avis, at Jndbyggerne ved at fryse deres Søevand og siden koge det, skulle raade Bod paa den truende Mangel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Et fiendtligt tremastet Skib, som ligger ved Fladstrand, sendte den 27de f. M. 5 Mand i Land. Da man bemægtigede sig disse, truede Fienden at ville beskyde Staden, dersom de ikke bleve udleverede igien. Han gav kun 5 Dages Betænkningstid!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Den 10de Novbr. blev Huusmand Michel Pedersens, Hustrue i Wrinders, Roelsøe Sogn paa Mols, lykkelig forløst med Trillingdøttre; den første blev ved Daaben, kaldt Bendine, den anden Elisabeth Margarethe og den tredie Maren; 1ste Sønd. i Adv. frembares Bendine og Maren i Roelsøe Kirke til Daabspublication; Elisabeth Margrethe blev samme Dag begravet. Moderen befinder sig efter Omstændighederne vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Paa Torsdag prædiker Student Svaneberg i Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Udenlandsk. Rusland. Jndledningen til den i forrige Avis indførte Krigserklæring mod England var følgende: Jo mere Værd Keiseren satte paa Hs. Brittiske Majestæts Venskab, jo mere har han med Beklagelse maattet see at denne Monark afveeg derfra. To Gange har Keiseren greben til Vaaben for en Sag, der var Englands umiddelbareste Jnteresse. Forgiæves drev han paa, at det dog maatte virke med for dets egen Jrteresse. Han forlangte ikke at det skulde lade sine Tropper støde til de Russiske. Han ønskede kun at det vilde giøre en Diversion. Han undrede sig over at det selv ikke agerede i dets egen Sag. Som en kold Tilskuer af den Krigs blodige Scener, der var begyndt efter dets Sind, afsendte det derimod Tropper til Buenos Ayres. Endeel af dets Armee som syntes at være bestemt til en Diversion i Jtalien, forlod endelig Sieilien, hvor den havde forsamlet sig. Man havde Aarsag til at troe, at disse Tropper vare bestemte til de Neapolitanske Kyster, og man erfoer, at de vare beskieftigede med et Forsøg paa at tilegne sig Egypten. Men hvad der paa det emfindtligste krænkede Hs. Keiserlige Majestæts Hierte, var den Omstændighed, at England imod al Troe og imod Tractaternes udtrykkelige og bestemte Jndhold, molesterede Hans Undersaatters Handel; og det, paa hvilken Tid. - da Russernes Blod blev udgydet i ærefulde Fegtninger! Da begge Keiserne sluttede Fred, frasagde Hans Majestæt, uagtet Hans retfærdige Klage mod England, sig dog ikke det forsæt, at vise det Tieneste. Han stilpulerede i Tractaten selv, at han vilde være Mægler imellem England og Frankrig. Derefter tilbød Han Kongen af Storbrittanien sin Mægling. Han tilkiendegav ham, at Hans Hensigt gik ud paa at skaffe ham ærefulde Betingelser. Men det brittiske Ministerium, aabenbare de Planer troe, som skulde opløse og bryde Baandet mellem Rusland og England, forkastede Mediationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Ruslands Fred med Frankrig skulde forberede den almindelige Fred, nu opgav England pludselig han tilsyneladende Sovesyge, som det havde overladt sig til; men det skeede, for at kaste nye Jldbrande i det nordlige Enrove, som igien skulle begynde og underholde Krigsluerne, hvis Slukning det ikke ønskede. (Herpaa følger den alt anmeldte øvrige Deel af Erklæringen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Den 17de Novbr. er den engelske Ambassadeur, LordGower afreist fra St. Petersborg. Han tager sin Vei giennem Sverrig. Hans Secretair blev tilbage formedelst Sygdom, men de fleste engelske Kiøbmænd reiser derfra. Keiseren har befalet at der skal oprettes et Liqvidations=Contoir, til at berigtige de Fordringer russiske og engelske Undersaatter have paa hinanden. Colonievarene, ere siden den 7de Novbr. stegne meget i Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
England. De paa Nordamerica handlende Kiøbmænds Deputation, har af Ministrene faaet følgende Oplysning angaaende den Americanske Skibsfart. Americanske Skibe kan ikke directe seile fra America til nogen fiendtlig Havn i Europa, de kan seile til fiendtlige Colonier og tilbage til America; saa kan de og seile fra England til fiendtlige Havne med Colonievare, naar Parlamentet faaer afgjort, hvilke Afgivter de ere underkastede i England. De kan gaae fra engelske til fiendtlige, og fra fiendtlige til engelske Havne, men de maae ikke fra nogen fiendtlig Havn afgaae med Colonialproducter til nogen af de med England allerede Havne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Ministrene forsamle sig meget ofte. Den 11te Novbr. vare de igien overordentlig forsamlede, som man troer, over Gienstande af høieste Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Samtlige engelske Coffardieskibe, som ligge seilfærdige i vore Havne til Østersøm, har erholdt den Befaling af Admiralitetet, at de for det første ei maae af seile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Den fra Kiøbenhavn ankomne Flaade har udstaaet en stærk Storm, og adskillige Skibe af samme ere forulykkede. Mænd af Jndsigter befrygte, at den politiske Storm, som den danske Flaades Ankomst vil tiltrække os, torde endnu være os ulykkeligere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
I den østerrigske Gesandts Hotel giøres Anstalter til Afreise, og dette opvækker Bekymring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Frankrig. Den Keiserlige Gardes høitidelige. Jndtog i Paris skede d. 25de Nov. om Middagen. Det hele Municipalitetcorps modtog dem ved den for den store Armee opreist Triumhue uden for Barriere Vilette. Præfecten holdt der en Tale, som blev besvaret af Marschal Bessieres. Efter Talen blev de af Staden Paris givne Guldkroner sadte paa Gardernes Ørne, under Raabet: Keiseren leve! Den hele Garde defierede nu igjennem Triumphbuen til Thiullerieslottet, hvor de afleverede deres Ørne, marscheerte derpaa giennem Thuilleriehaven, hvor de hensadte deres Gevæhrer og rykkede derpaa til de Eliseiske Marker, hvor de hensadte sig til der for dem beredte Maaltid. Der var dækket for 10,000 Personer, og Munitipalcorpset gjorde Honneurs. Der udbragtes følgende Skaaler: Hs. Majestæt Keiseren og Kongen, Staden Paris. Den store Armee, Om Aftenen var Staden illumineret. Den 26de havde Garden frit Skuespil. Taffelet af 10,000 Couverts for Garderne, var afvexlende besadt med kold Skinke, Kalkuner, Oxetunger, Berdefierdinger, Høns, Kalvekøller og Posteier; hver Soldat havde en Flaske sædvanlig Bordviin, og til hver 4re Mand en Flask fiin Viin, hvori Keiserens og de øvrige Skaaler blev drukken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
J Bordeaux blev den 20 Nov. alle Americanske Skibe, besadt med dobbelte Vagter, deres Roller undersøgte, Mandskabet mynstret og deres Papirer tagne i Forvaring, Det hedde man søgte en Spion, men almindelig troer man at Hensigten var, for at undersøge, om disse Skibe havde været i England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Efter en Skrivelse fra Jsle de France og Reunion, har man der ingen Frygt for engelsk Angreb, da Forsvarsanstalterne staaer paa den bedste Fod. Vore Kapere der, giøre den engelske Handel stor Skade. Her ligger uhyre Oplag af Vare fra flere Aar, som neppe vil kunde dringes til Frankrig, før Søekrigen er endt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
J Moniteuren af 30 Novbr. meldes af den Nyeyorkske Journal: Den 24 August blev i Copstaden paa St. Doming befalet: at Præsidenten paa Haiti skal gives Titel Excellence og Monseigneur, saa blev og bekiendtgiort, at Christophs Regiering er officiel anerkiendt af Hoffet i London som og har lovet at understøtte ham i at befæste hans Magt, og at man paa St. Domingo venter et stort Qvantitæt Krudt, Vaaben og Munde, ringer, til Foræring, der er et Cabinet værdig, som er bragt til, blot at have Ødelæggelse og Ruin til Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Tydskland. En Coureer fra Paris, bragte den 27 Novbr. den Bayerske General v. Wrede i Breslau befaling at tiltræde Tilbagemarschen med de endnu i Schlesien staaende 16000 Bayrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Marschal Soults Korps har paa sin Tilbagemarsch til Frankrig erholdt Befaling at giøre Holt, og bliver for det første endnu i det Brandenborgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Jtalien. Den franske Keiser indtraf den 21de Novbr. ved Middagstid til Mayland. Han har gjort Reisen fra Fontainebleau hertil i 128 Timer. Hans Ankomst var saa uventet, at Vicekongen neppe fik Tidtil at ride ham en Fierding Licues imøde. Han vil den 2den Decbr. høitideligholde hans Kronningsdag i Venedig. Fere franske Batailloner, som hidtil har staaet i Etruren, har befaling, at marschere til Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Portugal. Den 11te Novbr. er den russiske Eskadre under Admiral Siniavin, 12 Krigskibe stærk, fra det middellandske Hav, indløben til Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
J den 806te Trækning i Altona er udtrukken følgende Nommere : 6. 15. 51. 30. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-12-12
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 16 Decbr. bliver Generalforsamling i Kronprindsens Klub her i Byen. Directionen ønsker Mødet saa talrigt som mueligt. Aarhuus, den 12 Dec. 1807. Directionen.