JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Indenlandske Efterretninger. Det saakaldte Viinhuus ved Toldboden begynder nu at ligne en liden Kjøbstæd. Ligefra Hjørnet ned til Amaliegaden er der indrettet 8 Boutiquer, hvoraf de syv ere beboede af to Strømpehandlere, en Blikkenslager, en Tobakshandler &c. - J Centrumet er en Barbeerstue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Dag ere to Karle, som i Fjor gjorde Indbrud i Vibens Huus, blevne kagstrøgne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Efter at den Danske Gesandt v. Bourkes var kommen tilbage til Madrid, er den hidtil værende Charge d'Affaires v. Rist reist derfra over Lissabon, til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab har tilskrevet Uhrmager Barlien i Trondhjem, at efterdi Selskabet jevnligen modtager Præmieæskninger fra Norge for opbygte Steen=Fæhuse, uden at Vedkommende give nogen Underretning om disse Huses specielle Indretning, og Selskabet ønskede meere at befordre denne Sag, ifald indsigtsfulde Oeconomer anbefalede den, saa udbeder det sig de Oplysninger Hr. Barlien er istand til at give om Fæhuse af Steen, om de nemlig ere almindelige og hensigtsmæssige indrettede og hvad Virkning de have paa Huusdyrenes Velbefindende. Hr. Barlien har nu opfordret Vedkommende til at meddele ham Underretninger i den Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Af en Bekjendtgjørelse fra Biskop Bugge i Tronhiemsavisen sees, at adskillige agtbare Mænd i Menigheden have subskriberet, paa endeel Exemplarer af den evangelisk-christelige Psalmebog til Uddeling blandt de Fattige, og at disse Exemplarer nu ere ankomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
En Jldebrand lagde Natten til d. 2den d. M. et nyt Huus paa Vinde Byes Mark, ved Skive, i Aske, medens Eieren og hans Kone vare i Marken. Da de kom hjem maatte de friste den haarde Skjebne, at see deres 3 Børn: et paa 9 Aar, et paa 2, og et spædt paa 1 Aar, indebrændte, tilligemed deres hele Eiendom. Man fandt siden noget af Børnenes Maver, og Hovedet af den ældste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Udenlandske Efterretninger. Bremen d. 11 September. Adskillige her fra Haag indløbne Estafetter have medbragt den Efterretning, at Frankrige har erklæret Preussen Krig. Priserne paa Varer, især Korn, ere derfor stegne betydeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J en Fortegnelse paa Kadetterne i den fordums Franske Konges Militairskole har man funden følgende 22 Aars gamle Beskrivelse over Keiser Napoleon: "Monsr. Bonaparte (Napoleon) fød den 15 Aug. 1769, 4 Fod 10 Tommer høi, har fyldt sit 15 Aar, har en god Legemsbeskaffenhed, ypperligt Helbred, et ydmygt, ærligt og taknemmeligt Gemyt; har altid udmærket sig ved sin Tilbøielighed til Mathematiken; han kan skikkelig godt Historie og Jordbeskrivelse; derimod er han temmelig svag i alle zirlige Øvelser, og i Latinen er han ikke kommen videre, end i 4de Classe. Han kunde blive en fortræffelig Sømand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Berlin d. 6 Sept. Den Preussiske Regjering har ladet bekjendtgjøre den i Frankrige nylig udkomne Anordning, at enhver Udlænding, der reiser til dette Rige, skal være forbunden til, at melde sig hos den Franske Præfect i hver Grændsestad, og forskaffe sig hos ham udtrykkelig Tilladelse til at fortsætte sin Reise. Som de nærmeste Grændsestæder, bestemmes for Tydskland og Holland; Antwerpen, Mastricht, Cölln, Maynz og Strasburg; for Schweiz: Bescanzon, for Jtalien, Turin og Genua, for Spanien: Bayonne og Perpignon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
D. 9 Sept. skulde Staden Frankfurt og dens District høitideligen overleveres den Tydske Første Primas's Commissairer. Denne Høitidelighed skulde gaae for sig i St. Catharine Kirken i hele Magistratens og begge de borgerlige Collegiers Overværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Triest d. 15 Aug. For nogle Dage siden nærmede det Russiske Linieskib Helene sig igjen vor Havn; men den herværende Marine-Commandant tilkjendegav det, at man endnu ikke havde faaet nogen Ordre, at ophæve det Keiserlige Forbud, ikke at lade noget Krigskib indløbe i vor Havn, og da Skibets Commandeur enden heller ikke havde faaet nogen Efterretning fra sit Hof, angaaende den med Frankrige sluttede Fred, saa lod han sig nøie med at lægge sig for Anker uden for Havnen, og at bie saalænge, til de her værende Coffardieskibe under Russisk Flag ere aldeles ladede og seilfærdige; Linieskibet Helena skal da ledsage dem til CorfuZante, Sicilien og tildeels til Levanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Fra Venedig meldes under 23 Aug. Endelig ville Misforstaaelserne angaaende Cattaro nu blive endte. Efter tilforladelige Beretninger er den Franske Befuldmægtigede, den Russiske General Senuvin, og den Østeræske Gener. Grev Belle garde ankomne der, for, i Følge den Presburgske Fred at regulere Cattaros formelige Overgivelse til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Fra Ulm meldes under d. 2 Sept. Natten imellem d. 31 Aug. og 1 Sept. bragte en Coureer Prinds Alexander (Berthier) den Ordre, at bryde op med den store Artilleriepark. Den skal fra i Dag af, transporteres dagligen paa Afdelinger af 50 Vogne til Strasburg. Til d. 16 d. M. skulde alle Franske Tropper ganske bestemt forlade Bayern og Øvre-Pfalz. Hovedpladsen i Maynz faaer efter Napoleons Villie Navn af Guttenberg, Bogtrykkerkonstens Opfinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Breve fra Lissabon af 16 Aug. melde, at en Engelsk Flaade under Admiral St. Vincent uformodet er ankommen i Tagus. Den Spanske Gesandt og den Franske Befuldmægtigede have fordret en Erklæring desangaaende af Cabinettet i Lissabon, og man tvivler ikke paa, at de ville forlade Staden, naar de ikke faae et for deres Hoffer tilfredsstillende Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Den ny Konge af Neavel har nedsat fire overordentlige Tribunaler, der deshastigere kunne dømme de arresterede Stadsforbrydere. Hvert Tribunal bestaaer af 5 borgerlige og 3 militaire Dommere, en Kongel. Procurator og en Secretair. Dets dømme ere inappellabel og fuldbyrdes inden 24 Timers Forløb. De Urolige kalde sig Troens Forsvarere. J Forstaden mødte nylig to Neapolitanske Officierer en saadan Person, som raabte af fuld Hals, Vand! Vand! Da dette skal betyde: "Blod over den ny Regjerings Tilhængere," saa trak de deres Kaarde og flekkede Skraalerens Hoved. Siden den Tid arresteres igjen adskillige. - Der udkastes Planer til en Expedition paa Sicilien, og Massena skal allerede være udnævnt til Vicekonge over denne Øe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Den Petersborgske Hoftidende leverer nu den af Dubril sluttede, men af Keiseren ikke ratificere de Fred, med et Tillæg, hvori det hedder, at Onbril ikke allene har afveget fra sin Jnstruction, men endog har handler tvertimod dens Sands og Mening. De væsentligste Puncter i denne Fredslutning er: at Rusland skal overgive Cattaro og Dalmatien til Frankrige, 2) at Frankrige erkjender Ragusas Uafhængighed under Portens Beskyttelse; 3) at de Franske beholde deres Position paa Halvøen Sabiriella, for at betrygge Forbindelsen, med Cattaro; 4) at Fiendtlighederne med Montegrinerne ophøre, saalænge de ere rolige som Portens Undersaatter, men at de strax skulle forføie sig hjem; 5) At Uafhængigheden af de 7 Øers Republik erkjendes af begge Magter, og ligeledes det Ottomanske Riges Uafhængighed og Uforkrænkelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Stockholm d. 2 Sept. For nogle Dage siden forføiede de herværende Børs Medlemmer sig hen til Cancellie=Præsidenten Chrenheim, for at indhente nøiere og sikkrere Underretning angaaende Ophævelsen af de Preussiske Havnes Blocade, og fik til Svar, ja, indtil videre, men dog vilde det være raadeligt, endnu at bie noget med Expeditioner paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Keiser Franz har tilskrevet Keiser Napoleon et egenhændigt Latinsk Brev, hvori han forsikkrer ham om sit Venskab og sin urokkelige Kjerlighed til Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Under sit Ophold i Hamborg spiller Jsland, følgende Gjæsteroller: Regulus, Hofraaden i Huusfreden, Wallenstein i Wallensteins Død af Schiller, Baron Ostburg i Bagtalelsens Skole, Scheva i Jøden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J de første Dage af August Maaned blev, som bekjendt, Directeuren over den Stageske Boghandling i Augsburg arresteret af Franske Gensdarmes og d. 16, under Bedækning, ført som Fange til München. To andre Boghandlere der paa Stedet, Joseph og Simon Rieger, have Huusarrest og bevogtes af Gensdarmes. Aarsagen dertil er, at disse Boghandlinger skulle have udbredt Flyveblade mod den Franske Regjering og dens Chef. J Journal de I. Empire findes følgende Artikel desangaaende: Man har hos Boghandler Stage lagt Beslag paa en Mængde Tydske Libeller, hvormed han har oversvømmet Schwaben. Denne Boghandler har faaet dem fra sin Correspondent, Stein i Nürnberg, som atter har faaet dem af Boghandlerne Kupser fra Wien og Eurich fra Linz, hvor saadanne Skandskrivter fabriqueres. Det er en besynderlig Maade at ophidse Schwabens Jndbyggere mod Keiser Napoleons Armeer. Sandeligt, et bedrøveligt Hielpemiddel, Jøvrigt vil denne uværdige Opførsel komme Boghandlerne Kupser og Eurich dyrt at staae. Keiseren har ladet dem, som have baaret disse Libeller omkring, indkalde for en Militaircommission, som Folk, der have villet opægge Armeen &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Augsburg, Ansbach, Bamberg, Ulm, Frankfurt og overalt i alle Tydske Steder, hvor der ligge Franske Tropper, er d. 15 August, Napoleons Fødselsdag, bleven høitideligholdt. Ligeledes i Hertugdømmet Cleve, hvor der i forskjellige Kirker blev afsjunget et Tedeum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Paris d. 3 Sept. Man siger, at Hoffet ufortøvet vil gjøre en Reise til Fontaineblau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Statsbudet Basilico skal Natten til d. 1ste være afreist til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Følge en Skrivelse fra Erlangen af 5 Sept. skal der i Førsten af Ponte-Corvos Hovedqvarteer, i Anspach være ankommen den befaling, at de Franske Tropper skulle marchere tilbage, hvortil der allerede skal være føiet adskillige Anstalter. Man troer imidlertid, at det Anspachskee ikke vil blive fuldkommet rømmet, førend midt i denne Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Med de Bayerske Tropper skal der være forefaldet nogle Stridigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Artilleriecorpserne i Ulm have faaet Ordre. at bryde op til Strasburg. Tre Collonner Østerrigere, som vende tilbage fra Fransk Fangenskab, ere passerede igjennem Augsburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Braunan skulde, som det hedder, d. 3die d. M. overgives til Østerrigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Troppebevægelserne i det Hannoverske vedvare endnu bestandig. Det Preussiske Armeecorps under Genneral Kalkreuths Anførsel, trækker sig igjennem Priegnitz over Danneberg, Celle og Hannover til det Osnabrückske. Hovedqvarteret skal, som det hedder, forflyttes til Göttingen. Besætningen af Fæstningen Hameln og Nienburg, hvor der ogsaa er anlagt store Magaziner, er bleven anseelig forstærket, og til det sidste Sted skal, som det hedder, Armee=Lazarethet henflyttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Kongen af Preussens og Feldtmarchal Møllendorffs saavelsom den Kgl. Sultes Feldt Equipage, er d. 8de d. M. afgaaet fra Berlin til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Den Coureer, som man i Berlin ventede fra Paris, er endnu ikke ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
En fremmed Kongelig Prinds er under Navn af Friherre v. Eck ankommen i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J de schlesiske Provincialblade, Maji 1806, læses et Brev fra D. Mohr i Kiel, hvori der meddeles en Efterretning om en høist nyttig Plante, der med Tiden kunde blive ligesaa almeennyttig som Kartofler. Efterretningen er tagen af de nylig begyndte Annals of Botany, by Charles Konig. Denne Plante er fra Kongeriget Santa Fede Bogota, og beskreven af Hr. Vargas, en Jnd født, som siden 1804 opholder sig i London. Den kaldes Arracha, hører til Umbellaternes Orden, og ligner i Habitus meest en Apium. Stammen deler sig sædvanlig lige over Roden i forskjellige Grene, som ere tæt besatte med store runde paa forskjellige Maader taggede Blade. Bladstilken er ligeledes stor, huul og af Tykkelse som en Pennepose. Stammen deler sig ligeover Roden i fire eller fem Grene, og hver af dem bliver, naar Jordbunden og Veirliget ere gode, saa store som et Oxehorn, hvilket de ogsaa have nogen Lighed med. Denne Rod giver et Fødemiddel, der kan tillaves ligesom Kartofler. Den smager overordentlig godt, og er saa let at fordøie, at man overalt i Landet giver den til Reconvalscenter og andre Folk, der have svage Maver. Den langt fra ikke saa opblæsende som Kartofler, Man gjør ogsaa Stivelse og et Slags Bagværk deraf. J Staten Santa Fe og allevegne i Kongeriget bruges Arrachaen ligesaa almindelig som Kartofler hos os. Planten kræver en feed Jordbund, hvori Rødderne kunne udbrede sig dybt i Jorden. Man forplanter den ved at skjære Roden i Stykker, og stikke hvert af dem, som indbefatter Spiren, til en ny Plante, i et Hul. Efter tre eller fire Maaneders Forløb have Rødderne naaet den tilbørlige Størrelse for at kunne bruges. Men naar man lader dem blive et halvt Aar i Jorden, blive de overordentlig store. Af Farve er Roden hvid, guulagtig eller rød. Alle ere imidlertid af eens Godhed. J Santa Feragtes de fra Bispacon, en Landsby, omtrent til Legaas Norden, for Hovedstaden, for de bedste. - Ligesom Kartofler trives Arrancha ikke i de hede Egne af Kongeriget. Rødderne naae der ingen betydelig Størrelse, men faae en langt mere busket Stamme; i det høieste bliver Roden her kun liden og uden synderlig Smag. J de Strøg, som man her kalder tempererede, fordi det ikke er der saa varmt som ved Foden af Cordilleres, finder man stundom denne Plante af temmelig god Væxt. Men ingensteds voxer den saa hyppig, som i hine høie Bjerg ligne, hvor man har en middelmaadig Hede af 50 til 60 Grader. Her blive Rødderne anseeligst og meest velsmagende. - Hr. Vergas troer, at denne fortræffelige Plante egentlig har hjemme i Kongeriget Santa Fe og Provindsen Carracas. Han fandt den ikke i nogen af de andre Deele af America, som han besøgte. Jngen Skribent har hidtil omtalt den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Det Franske Senat har under d. 14 Aug. udstædt følgende Decret: Artik. 1) Da Førstendom met Gunstalla med Keiserens og Kongens Samtykke skal afstaaes til Kongeriget Jtalien, saa skal det for sammes Beløb og til Erstatning holdes skadesløst med Lande paa det Franske Riges Territorium. Art. 2) Disse Eiendomme skulle, saavel forH. K. H. Prindsesse Pauline og hendes Gemal Prinds Borghese, saavelsom for deres Efterkommere af den mandlige Linie i Henseende til Arv og Hjemfald, være fri for alle Afgivter, paa samme Maade som det anførte Førstendømme skulde tages i Besiddelse, og med de samme Pligter og Betingelser, i Følge Acten af 30 Martil. 3) J det Tilfælde, at Hs. Maj. skulde vilde bortbytte eller afhænde de Eiendomme, der udgjøre Donationen af Hertugdømmer, der ere afhængige fra det Franske Rige, i Følge Acten af 30 Martii, eller vilde bortbytte eller afhænde nye Hertugdømmer eller andre Titeler, som H. M. i Fremtiden skulde stifte, skulde samme erstattes med Godser paa det Franske Riges Territorium efter Afstaaelses=Prisen. Art. 4) De tilbyttede eller forhvervede Lande skulle hvad Arverettigheden eller Tilbagefaldet angaaer, være fri for alle Paalæg, i Følge Acterne angaaende de anførte Hertugdømmer eller andre Titeler og tages i Besiddelse med de Pligter og Betingelser, som i Acten ere anførte. Art. 5) Naar H. M. skulde ansee det for tjenligt, enten for at belønne store Fortjenester eller opvække gavnlig Kappelyst eller bidrage til Tronens Glands, kan Han authorisere en Familie at substituere sin fri Titel, for at stifte Donationen af en arvelig Titel, som H.M. maatte behage at oprette til Gunst for ham, og som falder tilbage til hans ældste Søn, der enten allerede er født eller maatte fødes, eller til hans mandlige Efterkommere i directe Linie, efter Førstefødselens Orden. Art. 6) De paa denne Maade paa Fransk Territorium værende Eiendomme skulde i Følge de foregaaende Artikler hverken have eller overdrages nogen Ret eller noget Privilegium med Hensyn til H. M. andre Undersaatter og deres Eiendomme. Art. 7) De Acter, hvorved H. M. authoriserer en Familiechef, at substituere sine frie Eiendomme, saaledes som det er anført i forrige Art. eller tillader at give Erstatningen i Frankrige for Donationen af Hertugdømmer, der ere afhængige af Riget, eller for andre Titeler, som H. M. i Fremtiden maatte stifte, skulle forelægges Senatet og indføres i Registret. Art. 8)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
For Udførelsen af nærværende Senatus Consultus, skal der ved offentlige Administrations Reglementer sørges, og i Særdeleshed for hvad der angaaer saavel de Lande Eiendomme, der hjemfalde til Kronen, som de i Følge Art. 5 substituerede Eiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Chatsworthshouse i England findes det Værelse, hvori den ulykkelige Dronning Maria Stuart af Skotland i lang Tid sad fangen, besat endnu med samme Meubler som dengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Fra Syd=America meldes, at 8 af Mandskabet paa Mirandas Skaanert ere døde i Lænker, og at alle Officiererne, 15 i Tallet, ere blevne hængte, men at de Gemene ere blevne frigivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Schlesien lever en Chirurgs Kone, som i 22 Barselsenge har født 44 Børn. Hun givtede sig i en Alder af 17 Aar, nedkom i sin Ægtestand, 19 Gange, og fødte i elleve Barselsenge 11 Børn, i ser 12 Børn, i en 3, og i en anden 4, ialt 30, nemlig 27 Drenge og 3 Piger. J sit andet Ægteskab fødte hun i første Barselseng 3 Drenge, i den anden 5 og i den tredie 6, altsaa ialt 14 Drenge. Af alle disse Børn leve ikkun to Pigebørn. Denne vidunderlige Kone er ikke ældre end 47 Aar. Hun nyder en fuldkommen Sundhed og er bestandig i godt Lune. Hun havde den Ære at blive Kongen og Dronningen af Preussen forestillet, da de besøgte Schlesien for to Aar siden. Dronningen især interesserede sig meget for hende, og befalede, hver Gang hun i Fremtiden skulde komme i Barselseng, at underret res derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
J Ægypten er Constantinopel d. 2 Julii. nu Roligheden fuldkommen tilveiebragt igjen, hvilket er en Følge af den Eftergivenhed, som Storsultanen har viist Bayerne. Han har igjen indsat dem i alle deres forrige Rettigheder, paa den Betingelse, at de erkjende Portens Souverainetet. De 26,000 paa Europæisk Viis disciplinerede Mand, som sidst forlode vore Egne, maatte gjøre Holdt ved Tschurta og Burgos. Janitscharerne og Jndbyggerne i Algier have ikke villet lade dem komme ind i deres Stad. Efterat de havde forjaget de Commissairer, der vare komne for at bestille Qvarteer, greb de til Vaaben, forbedrede Fæstningsværkerne, plantede Canoner paa Voldene og føiede alle Anstalter til stærk Modstand. Den civile, Øvrighed saae sig nødsaget til at modsætte sig deres Foretagender, og den Skat, der skulde udskrives under Navn af Nisami=Gedid. Hele Landet fra Omegnen af Adrianopel til Danuberne er ligeledes i Oprør. Man veed endnu ikke hvilket Partie den Høvedsmand, der anfører Tropperne, Cadri=Pascha, agter at tage. - Efter Breve fra Bagdad marcherer Kongen af Persien med en Armee til Bassora; han vil bemægtige sig denne Stad, som han gjør Fordring paa. - Porten har tilstaaet det Preussiske Flag fri Fart paa det sorte Hav. Den har sendt en Officier til Algier, Tunis og Tripolis, for at udvirke alle de Prussiske Skibes Frigivelse, som disse barbariske Magters Capere. havde taget for nogle Maaneder siden, fordi de ikke vare forsynede med Storsultanens Firman.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Handels- og Skibs-Efterretninger. Følgende Skippere fra de Danske Stater ere ankomne i fremmede Havne: d. 9 Sept. til Travemünde: J. Andersen fra Horsens; d. 2 Sept. til Amsterdam. Torbiørnsen; d. 3die Olsen, Gratierne, f. Kjøbenh.; Dahl f. Norge, Moris, Catrine Dorthea, f. Kiel; Ambjørnsen, Frederica, f. Norge; d. 31 Aug, til Vlie, Lund, Venskabet, f. Norge; d. 30 Aug, til Westerschelling, Rasmussen, Grev E. Schimmelmann, f. Norge, Olsen, Prosperitas, f. Norge; d. 2 Sept. til Helvoet, Olsen, Jubelaaret, f. Drøbak, d. 1 Spt. til Brielle, Sammelsen, Lebort, f. Flekkefjord; d. 25 Aug. til Bordeaux, Langefald, f. Trondhjem, Wichmann, Enigheden, f. Bergen; d. 31. Aug. i Nærheden af Dover, Niels Aasgaard f. St. Croix; d. 10 Spt. til Hamborg, Lorenz v. Rigen, N.N. Dengen, begge f. Aalborg; d. 10 Sept. til Trave munde, N. Svensen f. Aarhuus, J. P. Duck f. Eckernførde; d. 28 Aug. til Riga, Knud, N. Mogensen, f. Faaborg, A. Aaberg, f. Kjøbenhavn, Mart. Hansen f. Svendborg, P. Rasmussen f. Kjøbenhavn, J. J. B. Winning fra Faaborg, R. Rasmussen fra Christiansand, Ralp Short f Helsingøer, Hans Rande i Stavanger, N. Sundby f Kbhavn; d. 29 J. Nielsen Stubbekjøbing, S. Madsen i Stege; d. 30 H. P. Schiøt f. Kbhavn; d. 29 P. Hansen f Trondhjem, R. Andersen f Arendal, H. Bierfreund, S. Helleward, J. Hansen, alle f Kbhavn, N. C. Schøn f Aalborg, G. O. Smidt f Kbhavn, H. J. Mørk f Tønsberg, H. Larsen, N. Andersen, A. P. Fisk, H. Jacobsen, R. Sørensen, F. P. Smidt, P. C. Rehoff, H. Sørensen, alle f Kbh. P. Andersen f Aalborg. D. 22 Aug. til Cronstadt. Halvorsen, Alliancen, f Kbhavn; Abrahamsen, Cutteren Paquetten, f Norge; d. 25. Andersen, Maren Johanne, Aalborg, Foster Byfield f Kbhavn; d. 26, Harder i Kiel, Reed Milbank f Kbhavn. D. 15 Aug. til Archangel: Lange, Fortung, f Sønderborg. D. 26 Aug. til Nantes: Eyner, Marte Beate, f Christiania. D. 3 Aug. til Liverpool, Rose, Esther, f Kbhavn. Dette betydelige Antal Skibe vidner tilfulde om vor Handels blomstrende Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-16
Til Tessel er indkommen den 6 Septbr. J. S. Arve f Norge, afgaaet: E. Ramøe til Drammen; den 3 ankom O. M. Natvig og J. Jürgensen i Norge, d. 5 ankom H. Jacobs og J. Jesson f Norge. Til Plymouth er indsendt de Danske Skibe: Thetes, Skipp. L. P. Dreborg, fra Triest til Hamborg, Cornelig Catharina, H. J. Hansen, fra Tarrago til Tonningen, Charlotte Sophie, Skpp. Vallet, f Altona til Aliras.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-20
Løverdagen den 20 September, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-20
Breve fra Kjøbenhavn til en Ven paa Landet. Aldrig have Samtalerne i Kjøbenhavn været til gere paa Æmne end i denne Tid. Hver Post bringer ny Stof til de skrækkeligste Betragtninger over Menneskehedens moralske Krebsgang, og over de mørke Tordenskyer, Europas politiske Himmel paa ny overtrækkes med. Krig og Ødelæggelse er det Løsen, som gjenlyder fra den ene Verdensdeel til den anden, og det synes som en uforsonlig Dæmon, der aldrig kan blive mæt af Blod, har besluttet Menneslægtens Undergang. Calabrien, Jtaliens Hauge, vædes med Tusindes Blod; Tydskland, hvis Saar endnu bløde, trues med en ny Krig, Og et saadant Aarhundrede kalde vi det oplyste, en saadan Slægt den lykkelige! Der gaves Tider, hvor man førte blodige Krige for Religionen, der gaves andre, hvor man ene stred for Nationers Frihed, - man fandt det billigt, fordi man troede, efter de Tiders Tænkemaade, at begge Deele krævede hvert mueligt Offer. Men hvad Navn fortjener vel de Krige, som i vore Dage føres, Er det for Religionen, er det for Fornuften, er det for Nationers Frihed, at Jtaliens blomstrende Egne og Mährens golde Sletter ere blevne vædede med Blod, Det er et Spørgsmaal, som hver fribaaren Dansk Mand vel uden Frygt tør opkaste i det fri og afhængige Dannemark.