JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Man skriver fra Hydra under 18de December, at der var ankommen en russisk Agent fra Warschau, der havde overbragt en betydelig Sum Penge tilligemed et Brev, hvilket havde foraarsaget Øens Beboere en stor Glæde. En Notar er flygtet, og har efterladt sig en Cassemangel af 1,700,000 Franker. Endeel af samme udgjorde de Deposito Penge, som vare subscriberede til Kjøbet af Slottet Chambord for Hertugen af Bourdeaux, og som beløb sig til omtrent en halv Million. Journal des Debats og andre Blade have yttret følgende angaaende Kongen af Englands Tale ved Parlementets Aabning: "Hs. Maj. Kongen af Storbrittanien erklærer, at de uafladeligen bestræbe sig for at forsone modstræbende Jnteresser og at anbefale og befordre Fred i den gamle og nye Verden. Der gives altsaa modstræbende Jnteresser, Jmellem hvem da Udentvivl imellem Rusland og Tyrkiet. Man maa altsaa anbefale Freden i den nye og gamle Verden; og Hvem, Svaret er let. Talen tier og Alexanders Død. Ligeledes indeholder den ikke et Ord om Domingo. Det synes som hverken England eller de forenede Stater vil anerkjende denne Republik, og at den ganske vedbliver at være vores. Den storbrittaniske Majestæts Tale indeholder overhovedet noget Sørgeligt Tørt, Foruroligende og er meget forskjellig fra den i det forrige Aar. Cour. frang, fortæller, at 4 Cosakhobe have paa egen Haand begivet sig over Pruthfloden - for at binde an med Tyrkerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Madrid, den 26de Januar. J Chartagena har en smitsom Feber anrettet mange Ødelæggelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
De mange fornemme og rige Godseieres Udvandring synes at have tildraget sig Conseilets Opmærksomhed, da det vil foreslaae Forholdsregler, for at bevæge disse til at vende tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
For nogen Tid siden blev Castiliens Raad opfordret at indberette, hvorledes de siden 1808 meget forandrede Sæder i Spanien kunne bringes tilbage til deres forrige Reenhed. Denne Beretning er nu overgivet Justitsministeren, og de der gjorte Forslag gaae ud paa Opdragelsens Forbedring, især med Hensyn til de spanske Granders Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Fra Corunna skrives under 20de Januar: Det er umuligt, at gjøre sig et Begreb om den Ulykke, som alle Classer af Provindsens Jndvaanere sukke under. Jsær lide Landmændene, der ere udsatte for alle Underøvrighedernes Luner. Handelen befinder sig i en saa fortvivlet Stilling, at Kjøbmændene vil ophøre med deres Sysler, for at unddrage sig de høie Skatter, som ellers ganske vilde ruinere dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Jndenlandsk. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget under 24de Januar sidstleden at udnævne Morten Madsen, Lægdsmand for Odense Amts 95de Lægd, til Dannebrogsmand, og ligeledes under 31te f. M. at udnævne Johan Herman Gottfried zur Mühlen, Sognepræst i Eckernforde, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe, samt Skolelærer Eggers sammesteds til Dannebrogsmand, ligesom og under 7de d. M. endvidere at benaade Skipper Moritz Raae i Aarhuus og Sognefoged Søren Elkjer, Gaardbruger i Erritzøe. under Veile Amt, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Under 30te Januar sidstleden har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at tillade Ridder af Dannebrogordenens 4de Classe, Oberstlieutenant d'Origni, Commandeur for det jydske Jægercorps, at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Frankrig tildeelte Ridder decoration af Æreslegions-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Den 1ste Novbr. 1824 udgjorde Kjøbenhavns Folketal, de Militaire af Søe- og Land-Etaterne iberegnede, 106,806, af hvilke 2471 vare Jøder, hvoraf 3 befandtes i Stokhuset. 1ste Novbr. f. A. udgjorde Befolkningen sammested 108,627, men deraf vare ikkuns 2429 Jøder, hvorimod Stokhuset da talte 4 Jøder. J sidstnævnte Stiftelse var desuden 382 andre Personer, hvoraf 2de under 15 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
J Thisted Avis læses under Jndsendt følgende snurrige Brev fra Handelsmand Koested til hans Correspondent i Ringkjøbing: "Min Herre, Landets Producter, Huder og Skind, saasom: 2 Skpd. Uld, 4 Lpd. Vox og et glædeligt og lyksaligt Nytaar, Altsammen med Vognen. Vægten behager selv at prøve, Ærlighed varer længst -"Tobakken retournerer som sædvanlig persaldo. Men appropos kiere Ven! lad den vaske sig, ikke stinke af Tjære og Tørfisk. Matrosen finder Smag i Sligt, her ere vi Christne. Fy for en Ulykke, Man glemmet aldrig den Tobak mine Kunder; langt mindre. - Nuere de da alle fløiten paa tre Karduser nær - Skaden maa være min, forresten god og reel Behandling; takker skyldigst. - Min Kone er lovlig undskyldt, hun ligger i Barselseng. Hvad mener min Herre, To Fluer, med et Smæk - Esser Alle, og det i disse besværlige Tider; Else og Aulalia. – Forresten sunde Børn, ønske ogsaa et glædeligt Nytaar.""Politiske og sørgelige Efterretninger fra Nive. Sil denne krybe, som man siger, ud af Tønderne og ere allerede ankommen i de svenske Skjer - Svensken bruger ingen Raison, og forgriber sig paa Dansk Eiendom, bruger spansk Salt, og sværter Os i Rusland. Gud bevares, Slette Tider, slette Naboer, Sur Sild og norsk Salt, der stikker Knuden. Jngen Priis paa det lidet man har - Konen behøver det Altsammen, og spørger enda om Mere. – Ja det er en Tid. Nu troes i Nive, at Spectaklerne i Petersborg vil gjøre en Vending i Tingene. – Det vil vise sig - Jeg siger ingen Ting - Gud bevare min Mund, Appropos fra Thisted Torsken som kommer, ind af den ny Kanal, der staaer i Aviserne, tilligemed tvende mindre Ditto, æde vore Aborrer, saa at de sidde ham fast i Halsen. De andre Fjordfisk falde baade smaa og magre. Det kan ingen fortænke dem i Skræk og Ærgrelse. Hvem kan trives, naar man har en Torsk i Nakken? – Jeg ikke. Gud fri os for slet Selskab. – Slemme Efterretninger arriveret fra Skibe: Kun 3 Kiedler i Gang, Resten brænder udenfor Byen. Tænk engang. Naar Vinden er Norden kan Dranken lugtes lige fra Morsøe. Er det ikke skrækkeligt? Hvem kan sælge, hvem kan drikke i disse fordærvelige Tider, De 4 Skilling paa Potten har allerede dæmpet Tørsten. Sidder ikke min Gjenbo her lige over for, og spæder sit Brændeviin med tynd Øl. Han er svag Stakkel, har siddet paa Stolen i 3 Aar og havde ingen anden Fornøielse. Pensionen slog til saa længe Potten kun gik i 16 Skilling; men hvad Nu - Det er jammerligt Patronen piller af, og Koested taber sin Næring. Der seer man Frugterne? Det gamle Pengevæsen og det ny Toldvæsen, jeg siger ingen Ting; men Fanden tage dem Begge, forresten ønsker Dem at leve vel ved Helsen og Sundhed og er deres tjenstbeKoested." redvillige Tjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Ledigt Embede. under det danske Cancellie: Thorup Sognekald i Sjællands Stift, 280 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Anecdote. Et vittigt Hoved fortalte paa en Restauration flere af sine Bekjendtere: at han i Kirken, hvor han lige kom fra, havde seet Præsten med en Pibekrave couleur de rose. Den tilstedeværende Hr. Or, der, som Gud og hver Mand vidste, ei havde været med at opfinde Krudtet, paastod strax med megen Jvrighed, at det var aldeles umuligt, og tilbød at vædde omen Flaske Champagne. Flasken kom, og Modparten bemægtigede sig den, idet han gjorde Hr. O opmærksom paa at der ogsaa gaves hvide Roser. - Kort efter forøgedes Selskabet med nok en Bekjendt. Haha!" tænkte Os: "Ham skal jeg narre!" og idet han henvendte sig til den Jndtrædende, sagde han: Hr. B. vil De troe, at Præsten har i Dag i Kirken baaret en rosenrød Pibekrave," "Aa, Sludder!" var Svaret. "Sludder," gjentog den Væddelystne: "Det gjælder en Flaske Champagne!" Ja nok!" sagde B. Med vigtig Mine forklarede nu Hr. O sin Contrapart, at der ogsaa gaves hvide Roser ; men længere kunde de Tilstedeværende, der allerede en Stund havde maattet bide sig i Læberne, ikke holde sig. En skingrende Latter overbeviste Hr. Os om, at han atter havde begaaet en af sine sædvanlige Geniestreger. Ved Cancellieraad Olesens Grav. Saa angestfuld den troe Ledsagerinde. nys bad for Dig, for sig og Eders Smaae, den tavse Taare bad, som monne rinde ned paa den Spæde, der ved Brystet laae. Gud, frels vor Ven!" saa bade dine Venner, Frels vor Beskytter!" bade mange fleer men – ak! - Gud Smertens Kalk os sender; Blandt os er Olesen ei meer! Nu din Maria i sit Sørgekammer den Spæde trykker til sit Moderbryst, Der gjennembores nu med Qval og Jammer af det, der nys var hendes Hjertes Lyst; De Sønner, Døttre Moderen omringe og vilde gjerne lindre hendes Siel men Trøsten – ak! den Eneste de bringe en Taarestrøm af barnligt Hjertes Væld. Lydt høres Klagen allevegne: "Ak! vi har mistet Dig, trofaste Ven! Hvi skulde Du saa tidlig blegne? Kun faa de Gode er paa Jorden end Gud vilde saa - og Gud er viis og god, til ham vi løfte taarefulde Øie, Fald, arme Enke, fald Du ham til Fod, Til dine Bønner vil han Øret bøie. Din Byrde vil han hjælpe Dig at bære, endskjøndt for tung den tykkes Dig; de Faderløses Forsvar vil han være, og Dig beskjære faderlig. Saa vi til Jorden Støvet bringe, mens Aanden for Guds Trone staaer, ved Troe paa Gud vi Sorgen tvinge, mens vi med Graad bag Kisten gaaer. Men bedre Blomst end Vaarens Gave paa denne Grav vi plante skal, den bedste, som kan groe paa Grave, som dufter ind i Himmelsal. "Med Retfærd og med Kjerlighed betegned Du hvert Livets Fjed. Dit milde Aasyn Præget bar af det, som Du i Hjertet var." Daniel Smith.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Bekjendtgjørelser. Den 20de Februar d. A. hensov, efter mange haarde Lidelser, ved en blid og rolig Død, min oprigtige Ven, den ædle Mand og udmærkede Skolelærer Thomas Jensen i Østofte. Hans fortreffelige Hjerte, hans ypperlige Evner, hans usædvanlige Dannelse og hans sjældne Gaver til at undervise, gjorde ham saa dyrebar for den Kreds i hvilken Forsynet havde sat ham. Hans troefaste Huustroe og sex umyndige Børn, som efterlades i trængende Omstændigheder, velsigne hans Minde, hvilket og vil forblive dyrebart for de mange Unge, som han veiledte med saa megen Omhue. Gud give Landet mange Skolelærere som han Østofte, den 20de Februar 1826. Kofod Ancher, Præst for Østofte Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Auctioner. Jfølge Execution og vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver holdet offentlig Auction over de Parcellist Rasmus Pedersen Mikkelsen af Nørre Als løv her paa Falster tilhørende faste Eiendomme: 1) Parcellen No. 2 af Arvefæstegaarden No. 21 i Nørre Alsløv, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. og indeholdende circa 14 Tdr. Land, og 2) en Huuslod, udlagt af Gaarden No. 10 i Egeløv, og bestaaende af 3 1/2 Tdr. Land, med derpaa opførte 12 Fag Huus, nemlig: 1ste Gang Mandagen den 20de Marts d. A., 2den Gang den 3die April d. A., og 3die Gang den 17de f. M., om Formiddagen Kl. 11. Samtlige 3 Auctioner afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing, efter de Conditioner, som der fremlægges og forinden ere til Eftersyn hos Cancellieraad og Branddirecteur Broch her i Byen. Hvilket, efter Bestemmelsen i Placaten af 22de April 1817, kundgjøres. Falster Virks Contoir i Nykjøbing, den 18de Febr. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Jndkaldelse. Af Lodserne paa Hestehovedet ved Grønsund er funden en fra Søen opdreven Skibspumpe med Tilbehør, men uden Mærke. Eieren heraf indkaldes sub poena præclusi & perpetui silentii, sin Ret til samme inden Aar og Dag for mig at anmelde og beviisliggjøre. Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing, den R. v. Jessen. 18de Februar 1826.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Creditorerne i efterskrevne Stervboer, nemlig: 1) Efter afdøde Gaardmand Morten Jeppesen i Østerbye paa Feiøe. 2) Efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen Nordi Vesterbye paa Feiøe. indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i disse Boer, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Feiøe, den 14de Febr. 1826. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Hos Gartner Mortensen paa Christianssæde, og hos Hr. Kjøbmand Pøhler i Rødbye, kan bekommes frisk og godt Haugefrøe til bestemte og billige Priser. Alle Sorter frisk og godt Hauge Nakskov. frie, samt adskillige Sorter Blomsterfrøe, sælges til de billigste Priser hos S. M. Røepstorpff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Et Stykke Egetømmer, af circa 8 Alens Længde og 18 Tommer i Fiirkant, udtagen til en Mølleaxel, kan faaes tilkjøbs, naar Vedkommende derom henvender sig til Forvalteren paa Bremmersvold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Fra nu af er, som sædvanlig, alle Nakskov. Sorter frisk Have- og BlomsterFrøe til de billigste Priser hos mig at bekomme. Ligesaa modtager jeg Byg til Malt, eller til Ombytning, imod en passende Betaling. N. Reimer. Den for sin Handel meget beqvemt beliggende Kjøbmandsgaard i Mariboe Kjøbstæds Østergade, tilhørende undertegnede Kjøbmand Andreasen, agtes underhaanden bortsolgt. Den opbydes derfor herved, og til Liebhavernes Efterretning tjener, at med Gaarden følger et complet Brændeviinstøi af 6 Tønders Størrelse, et Vænge tæt ved Gaarden paa 2 Tdr. Land, i Mariboe Skovmark 5 Tdr. Land, samt af Kongens Leie-Jorder 17 Tdr. Land. Af Kjøbesummen kan det halve blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. De Lysthavende ville behagelig henvende dem til Secretair og Procurator Bagger paa Raahaugegaard pr. Mariboe, der af mig er meddeelt Fuldmagt til Gaardens Salg. Mariboe, den 10de Februar 1826. C. Andreasen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Min eiende, Thorebye Cappellanie forhen tilhørende, Gaard i Thorebye med Tilliggende, af Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. Ager og Eng - hvoraf henved 4 Tdr. er frit og det øvrige har Rettigheder som benificerede Jorder agter jeg, om muligt, underhaanden inden 1ste Mai førstkommende at bortsælge, og vil Lysthavende, ved at henvende dem til mig for at afhandle, kunne blive paaviist Eiendommen i det hele, hvorved blot her anmærkes: at Bygningerne ere temmelig gode, tjenlige for en Familie uden for Bondestanden, og af Jorderne er endeel fortræffelig god Høe- og Græsnings-Eng, samt at en stor Deel af Kjøbesummen kan – tildeels uopsigelig - blive staaende i Eiendommen. Thorebye, den 13de Februar 1826. Diderichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Tjeneste ledig. Hos Undertegnede kan en confirmeret og tillige velvoxen Dreng enten strax eller til 1ste Mai d. A. blive antaget i Møllerlære, naar han snarest muligt melder sig desangaaende. Errindlev, den 17de Februar 1826. Peder Jørgensen, Møllere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-21
Ved Tallotteriets 1255 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 5. 37. 22. 63. 34.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. at sæd Tyvende Aargang. Nummer 16. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Udenlandsk. Constantinopel, den 14de Januar. De forhen meddeelte gunstige Efterretninger for Grækerne synes at bekræfte sig. Nikitas har ved Corinth tilføiet Jbrahim Pascha et betydeligt Nederlag. Den bekjendte Renegat, Laseve, nu Sulimann-Bei, var den første der tog Flugten. Siden trak Jbrahim sig til Patras, hvor Miaulis, der i en anden Fægtning med Capudan Pascha ligeledes vandt adskillige Fordele, holder ham blokeret fra Søesiden og hindrer hans Operationer imod Missolunghi. Disse Efterretninger gjøre et egent Jndtryk paa Tyrkerne, fordi dette er det første VinterFeldttog Ægypterne have ført paa europæisk Grund. Mange befrygte, at de hos Ægypterne værende Franker, som raadede til dette Feldttog, ville komme til at bøde derfor. Grækerne love sig derimod et fordeelagtigt Resultat af dette Tog, især da det Jndre af Morea skal være rømmet af Ægypterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
London, den 10de Februar. Efterat Hertugen af Wellingthon havde havt Afskeeds-Audients i Windsor den 7de, er han i Gaar, ledsaget af flere Lorder og andre Personer, tilligemed en engelsk og en tydsk Coureer, afreist til Petersborg. Denne Sendelse hører maaskee til en af de vigtigste i den nyere Tid, og vil muligt have de vigtigste Følger for Europas Fremtids Rolighed. - Times yttrer sig i denne Anledning saaledes: "Nødvendige politiske Underhandlinger, og ikke blot Etikette, er Hensigten af Hertugens Reise. At bringe Orden i de græske Anliggender har længe været et hinderligt Spørgsmaal imellem England og dets Allierede paa Fastlandet, og det er bekjendt, at de ulykkelige Grækere, overeensstemmende med en europæisk Fredagen den 24 Februar 1826. Magts Ønske, blev givet til Priis for et nyt Feldttog, som de lykkeligen have bestaaet. Den russiske Armees deeltagende Følelse ved deres Troesforvandtes Skjæbne, som den afdøde Keiser Alexander holdt i Tømme, lader sig ikke saa let tøile under forandrede Omstændigheder. Man tilskriver den sidste Sammensværgelse i Rusland hiin Deeltagelse, og holder for, at en Medvirkning til Gunst for Grækerne vil være det bedste Middel til at standse Faren. For at undgaae en almindelig Krig, som de russiske Troppers Marsch imod Tyrkerne torde foranledige, er Hertugen af Wellingthon bemyndiget at tilbyde vor Medvirkning, for strax at gjøre Grækenland uafhængigt. Kun en Gjenstand af saadan Vigtighed kunde bevæge Hertugen til at foretage en saadan Reise paa denne ublide Aarstid, uanseet sin svagelige Helbred. Naar Rusland og England af Hjertet rækker hinanden Hænderne, og Frankrig medvirker, saa kan ingen Tvivl være om et heldigt Udfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
J Norwich er i forrige Uge den offentlige Rolighed bleven saa alvorlig forstyrret af nogle Fabrikarbeidere, som sammenrottede sig imod deres Fabrikherre, at Magistraten saae sig nødsaget til at kalde Cavallerie til Hjælp. Forsendelsen af raae Materialier til Bearbeidning i den omliggende Egn var den første Anledning til denne Utilfredshed. Ved Løvte fra Fabrikantens Side, at lade sligt være i Fremtiden, blev Roligheden, tilveiebragt. En for ikke længe siden ved Døden afgangen Jnd bygger af Grevskabet York har efterladt sig et Testamente, der blot giver den eller de af hans Familie Arverettighed efter ham, som ere 6 Fod 4 Tommer høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Stocholm, den 30te Januar. J Gothenborgs Aftenblad læses: Da for nogle Dage siden den Handlende af den mosaiske Troes-Bekjendelse, Hr. C. L. Heymann, gik om Aftenen hjem fra et Selskab, i Følgemed en af Stadens Læger, og havde skilt sig fra denne Sidste, blev han paa Drotninggaten, ikke langt fra Hr. Carnegies Huus, overfalden af 2de unge Herrer, og fik adskillige stærke Slag i Hovedet bagfra, ved hvilke han dog ikke saa aldeles tabte Selvbevidstheden, at han jo kunde vende sig om og gjenkiende Voldsmændene, i Særdeleshed da den Ene, idet han slog ham, udraabte det skal Du have, din Rakker, fordi du holdt min Fader saa længe i Fængsel." Siden, da Heyman bad, at de skulde skaane ham, raabte de: "Du skal døe, din Kanaille, og slog ham, formodentlig med en Portnøgle, et saa heftigt Slag i Panden, at det gik igjennem Hr. Heymanns Haand og Hat saa dybe ind i Tindingen, at, om det var gaaet noget dybere, skulde han ikke, ifølge Doctorens Udsagn, være kommen med Livet derfra. Da han imidlertid havde endnu Kræfter til at skrige paa den Læge, fra hvis Selskab han et Øieblik forud havde skilt sig, og denne kom springende ham til Hjælp, toge Voldsmændene Flugten, og Heymann blev frelst. Sagen er indstævnet for Kammer=Retten; men, da ingen Vidner findes, bortfalder den af sig selv; imidlertid har den almindelige Opinion stemplet Gierningsmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Jndenlandsk. Overfarten imellem Gaabense og Vordingborg er nu fri for Jis, og de store Smakker ere igjen satte i Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Uagtet visse Nyehedskræmmere og saadanne, der finder Lyst i at foranledige falske Rygters Omløb, endskjøndt de veed, at sligt kaster ufortjent Skygge paa andres Handlinger, har ladet den fra sin Arrest her i Mariboe i Slutningen af forrige Aar undvegne Arrestant passere Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, samt senere villet seet ham i Nykjøbing paa Falster, er hans Liig nu funden i Grimstrup Søe her ved Mariboe en saa forraadnet Tilstand, at det ikke kan paatvivles han jo har druknet sig strax efter Undvigelsen, især da det tillige er afgjort vist, at han ved Undvigelsen hverken havde Støvler eller Hat med sig, og Ligets ydre Paaklædning er befunden at være saaledes, som Stedets Arrestforvarer i sin Tid opgav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Generalkrigscommissair, Dr. Med. Neergaard har i et Skrivt mod Dhrr. Justitsraad Manthey og Borgermesteren i Slagelse, Cacnellieraad Birch, samt Sognefoged Skovgaard i Lundforlund i Sjælland meddeelt Oplysging om, hvorledes den sidstes Agerbrug er, blandt alle maadelige, det maadeligste, endskjøndt de første skal – saa siger Hr. Neergaard – have meddeelt Attester om det Modsatte. Bogen er meget læseværdig, og maa især have betydeligt Værd for Landmændene, endog de, der enten har eller muligt staaer i Begreb med, ad Omveie at skaffe sig Beviser for godt, men ufortjent Agerbrug; thi ved Skrivtets Læsning vil de udentvivl blive bange for at betjene sig af slige Nedrigheder, da deres indre Følelser rimeligviis vil sige dem, at ligesom de ikke maa sige falsk Vines byrd, maa de ei heller dertil afbenytte andre. Handelshuset Andresen & Schmidts Fallit i Kjøbenhavn skal fornemmelig have sin Grund i en betydelig Debet til v. Hemmert & C. Boe, samt i fremmede Fallitter og Tab ved Handel med Statspapirer. Trier har tildeels paa samme Maade tabt 250,000 Mk. h. B. Hans Masse skal være over det Dobbelte. Fru Sophia Wallich fra Calcutta, som i Vinter opholder sig i Kjøbenhavn, har forøget Universitetets østerlandske Bogsamling med en Curiositet: Hvatsen, et chinesisk Digt, forfattet af to berømte Lærde i Canton. Den 9de dennes indtraf den Ulykke, at Gartneren paa Himmestrup, ved Viborg, Michel Nielsen Gade, 27 Aar gammel, blev paa en Klapjagt ihielskudt af sin Sidemand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Randers. Siden Gudenaae nu er bleven fri for Jis, er Laxefangsten egentlig først begyndt for i Vinter; men har ogsaa i de sidste Par Dage været ualmindelig god. Et Pund grøn Lax kan nu kjøbes her for 14 a 16 s., naar Fisken ikke veier over 1 Lpd.; i Forhold til hvad den veier mere, betales Pundet dyrere, da de største Lax ere de fedeste og bedste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
(Som en Sjeldenhed læses: at Randers Lax i denne Tid er bragt til Torv i Viborg og Aalborg.) Ved Cancellieraad Olesens Grav. Saa segnede ogsaa Du Ven, Olesen, for Dødens hvasse Lee, i Manddommens kraftfulde Alder. Sørgende staae Din Ægtefælle, Dine Børn og Dine Venner ved Din Grav; thi Dit Tab kan kun de føle, der kjendte Dit sjældne Værd. Troe Din eengang svorne Pligt, gik Du rolig hen af Banen, fremmende Ret og afværgende Uret; thi aldrig kjølnedes Din Jver eller svækkedes Din Lyst til at beskytte den Dig hellige Sandhed, der var Ondskabens Skræk. - Vel den, der tilbagelagde Jordlivet som Du, forklarede Olesen! – Til Din Erindring behøves intet Marmor. Den skjønneste Mindekrands, som Tidens Tand aldrig vil kunne fortære, er den Din retskafne Vandel bandt Dig, og som Dine Venner, trøstede ved Tanken om at gjensee Dig i hiint bedre Liv, føle sig stolte af at nedlægge paa Din Gravhøi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1826-02-24
Kjøbenhavns Børs-Cours den 21de Februar. Hamb. 2 M. - , a vista 221. Spec. 221. - Specier solgtes til 13 Mk. 4 1/2 s. – Bankdisconto 5 Proc. – 4 Proc. kongelige Obligationer (uden Renter) 75 1/2 a 76 1/4 Rbd. Sedler; i Banco 68 1/4 a 68 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller 111 1/2 a 112 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2 a 100. Ditto 4000 Bcomk. 99 1/2 a 100. 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 100 1/2 a 101. Nye 4 Proc. Ditto 92 3/4 i Banco. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 196 a 196 1/2 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjæld 51 1/2 a 52 s. Tegn.