Berlingske Tidende, 1834-05-30
Foruden det Antal Medlemmer, der, saaledes som foranført bliver at vælge af Grundeierne i Sjællands, Fyens og Lolland Falsters Stifter og i sin Tid ogsaa af Jndvaanerne paa Jsland, og Færøerne, ville Vi endvidere udnævne 2 Geistlige og 1 af Professorerne ved Vort Universitet i Kjøbenhavn til at tage Sæde i Stænderforsamlingen. Saa ville Vi og, i Henhold til Vor Anordning af 28de Mai 1831, have Os forbeholdt efter Omstændighederne at udnævne indtil 4 Grundeiere til Medlemmer i bemeldte Forsamling. De Medlemmer, der saaledes af Os Selv udnævnes, ville blive udnævnte for ligesaa lang Tid, som de Medlemmer, der vælges af Grundejerne. Jøvrigt følger det af det Ovenanførte, at de Regler, som de efterstaaende Paragrapher indeholde, angaaende Valgene af Medlemmerne i Stændernes Forsamling og hvad dermed staaer i Forbindelse, ilke blive at anvende i Island eller paa Færøerne. Valgene skee paa 6 Aar. De Udtrædende kunne vælges paany For ethvert District vælges ligesaamange Suppleanter som Deputerede. – J Kjøbenhavn og sammes Forstæder udkræves hos Vælgerne Eiendomsret over Huse eller Gaarde, der ere ansatte i det mindste til en Assurance-Værdie af 4000 Rbdlr Sølv. For at kunne vælges til Deputeret i Kjøbenhavn fordres en slig Eiendom til en Assurance-Værdie af 8000 Rbd. Sølv. – Forsaavidt en Gaard= eller Huuseier tillige eier Jorder. paa Kjøbenhavns Grund, bliver den Værdie, hvorefter sammes Bankhæftelse er bestemt, at tilføje Assurance-Værdien af hans Huus eller Gaard, for at udbringe det omtalte Beløb af 4000 eller 8000 Rbd. Sølv. – J de øvrige Kjøbstæder og paa deres Grund udfordres Eiendomsret over Gaarde og Huse, beliggende i et af Valgdistricterne, hos Vælgerne til en Assurance Værdie af i det mindste 1000 Rbd. Sølv, og hos de Valgbare, til en dobbelt saa stor Assurance-Værdie. De Jorder, som tilhøre en Gaard- eller Huus-Eier paa samme Kjøbstads Grund, blive ogsaa at lægge til Assurance-Værdien – Som Undtagelse fra den Eiendomsværdie, der saaledes i Kjøbstæderne udkræves saavel til Valgret som til Valgbarhed, er imidlertid, i Betragtning af de særdeles Forhold i de bornholmske Kjøbstæder, bestemt, at Værdien sammesteds i begge Henseender nedsættes til det Halve. – J det Valg af Deputerede, som er for samtlige Kiøbstæder i alt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14 - de complette Sædegaards-Eiere i Aarhuus Stift . . . . . . . . . 4 de complette Sædegaards=Eiere i Aalborg Stift og den under Viborg Stift hørende Deel af Aalborg Amt . . . . . . . . . . . 4 de complette Sædegaardseiere i den øvrige Deel af Viborg Stift samt Ribe Stift . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 de øvrige Landeiendoms-Besiddere i alle fire Stifter . . . . . . 22 Foruden det Antal Medlemmer, der saaledes bliver at vælge af Grundeierne i Nørre-Jylland, ville Vi endvidere udnævne 2 Geistlige og 1 af Professorerne ved Vort Universitet i Kjøbenhavn til at tage Sæde i Stænderforsamlingen. Saa ville Vi og, i Henhold til Vor Anordning af 28de Mai 1851, have Os forbeholdt efter Omstændighederne at udnævne indtil fire Grundeiere til Medlemmer i bemeldte Forsamling. De Medlemmer, der saaledes af Os Selv udnævnes, ville blive udnævnte for ligesaa lang Tid, som de Medlemmer, der vælges af Grundeierne. bevilget Sædegaardsejerne, deeltage ikke blot de, som eje Sædegaarde, der endnu have complet Bøndergods, men ogsaa Ejerne af saadanne Sædegaarde, hvorfra det til deres Complettering hørende Bøndergods er blevet afhændet, naar dette er skeet enten med Reservation af Herligheden og ellers under de i Forordningen af 13de Mai 1769 §. 2 foreskrevne Betingelser, eller og complette Sædegaardes Rettigheder ved sær Bevilling ere blevne forbeholdte, dog i dette sidste Tilfælde kun, naar ikke selve Hovedgaarden er bleven udvarcelleret, eller dog i alt Fald 25, Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt ere blevne tilbage. denne Valgelasse giver enhver Eiendom, som hjemler Valget, ogsaa Valgbarhed. – De øvrige Besiddere af Landeiendomme udgjøre en særegen Valgelasse, der udnævner i Sielland o. s. v. 20, i Nørre-Jylland 22 Deputerede gjennem et lige Antal Valg districter, saaledes at hvert af disse udnævner een Deputeret. Den, som i denne Classe skal udøve Valgret, maa med Ejendomsret, hvortil dog den Arvefæsterettighed, som er forbunden med Ret til at sælge og pantsætte, i Overeensstemmelse med §. 2, bliver at henregne, i Valgdistrictet besidde 4 Tdr. Hartkorn Ager og Eng eller 8 Tdr. Hartkorn Skov- og Mølleskyld, eller og Bygninger, som i Overeensstemmelse med Forordningen af 1ste October 1802 ere undergivne Arealskat, til en Assurance Værdie af 2000 Rbd. Sølv. Gaardfæstere have Valgrettighed naar de besidde i det mindste 5 Tdr. Hartkorn Ager og Eng eller 10 Tdr. Hartkorn Skov- og Mølleskyld. Hos den, der i denne Classe skal kunne vælges, udkræves, at han i et af de ovenmeldte Districter besidder en Eiendom af dobbelt saa stort Hartkorn eller dobbelt saa stor Assurance-Værdie, som den, der efter Ejendommens Beskaffenhed behøves til at hjemle Besidderen Valgret. Mellem frit og ufrit Hartkorn bliver i denne Valgelasse ingen Forskjel at gjøre. – Skjøndt i Almindelighed Ejendomme, der ere beliggende i forskjellige Valgdistricter, ikke kunne lægges sammen, for at hjemle Besidderen Valgret eller Valgbarhed, saa skal dog i det Tilfælde, hvor de til een og samme Landeiendom hørende Bestanddele maatte ligge i forskjellige til hinanden stødende Valgdistricter, denne Eiendom efter sin fulde Størrelse komme i Betragtning i det Valgdistrict, hvori den Bygning ligger, hvorfra Eiendommen drives. – Naar en Eiendom, som efter sin Beskaffenhed giver Adgang til Valgret, besiddes af flere i Fælledskab, kan Valgret udøves af den iblandt Medinteressenterne, til hvem de Øvrige forene sig om at overlade Rettigheden, og som iøvrigt har de dertil fornødne Egenskaber. J Mangel af saadan Overeenskomst kan ingen Valgrettighed udøves for den i fælles Besiddelse værende Eiendom. Jøvrigt bør den Adkomst, hvormed en fast Eiendom besiddes, være aldeles fuldstændig, naar Valgret tighed skal kunne paastaaes. Som Følge heraf er et tinglyst Skjøde eller Fæstebrev nødvendigt, for at Kjøberen eller Fæsteren skal kunne tilegne sig saadan Ret. Med Hensyn til de Kongen selv tilhørende Ejendomme vil Allerhøistsamme ikke udøve nogen Deeltagelse i Valgene. For ethvert Valgdistrict udnævner Hs. Majestæt en Valgdirecteur, som igjen udnævner 4 Mænd til Deeltagere i Valgbestyrelsen, samt to Protocolførere. - Stænderne indkaldes ved et Patent, hvori Dagen, da Forsamlingen skal aabnes, vil blive bestemt. Uden saadan foregaaende Jndkaldelse kan ingen Forsamling af Stænderne finde Sted, ligesom Forsamlingen og adskilles til den Tid, til hvilken Hs. Maj. lader tilkjendegive, at den skal ophøre. – Jndtil videre holdes Stændernes Forsamling for Sielland o. s. v. i Roeskilde, for Nørre-Jylland i Viborg. Kongen udnævner en Commissarius, igjennem hvem alle Forhandlinger imellem H. M. og Stænderne skulle skee, og som aabner Forsamlingen paa den i Patentet bestemte Dag, efterat først offentlig Gudstjeneste er holdt. Han bivaaner, uden dog at have nogen Stemmeret, alle Forsamlingens Sessioner, og tager Ordet, saa til han finder det for godt, dog er han ikke tilstede ved Stemmegivningen, naar denne finder Sted efter formelig Forhandling eller ved Prøvelsen af de udarbeidede Betænkninger eller andre Udfærdigelser. Han meddeler Stændernes Forsamling Kongens Propositioner og giver den de i saa Henseende fornødne Oplysninger, saavel i det han forelægger den hine Propositioner, som og siden, naar yderlige Oplysninger under Forhandlingernes Løb maatte gjøres fornødne. Han modtager Forsamlingens Erklæringer og Betænkninger, saavelsom de Forestillinger, Ansøgninger og Besværinger, som den maatte ville indgive, alt for at befordre disse Andragender til Hs. Maj. Alle Meddelelser imellem Regjeringen og Forsamlingen skee saaledes igjennem Kongens Commissarius, og Forsamlingen har ikke med Hensyn til nogen af de til dens Virksomhed henhørende Gjenstande at forhandle med Andre end ham. - Medlemmerne vælge selv deres Præsident, som skal styre Forretningernes Gang i Forsamlingen, uagtet Kongens Commissarius er tilstede. - Dersom denne har noget at bemærke i Henseende til enkelte Sagers Fremme, har Præsidenten dertil at tage behørigt Hensyn. - Ligeledes vælge Medlemmerne en Vicepræsident og to Secretairer, og vedkommende Committeer til at bearbeide en Sag. Kongens Commissarius bivaaner ikke disse Commiteers Forhandlinger, uden naar han af dem dertil indbydes. – Enhver Deputeret har i denne sin Virksomhed alene at rette sig efter sin samvittighedsfulde Overbeviisning om hvad der kan fremme det almindelige Vel, og kan saaledes ikke lade sig binde ved nogen Jnstrux af Vælgerne. – Under en Sags foreløbige Forhandling kan hvert Medlem gjentagne Gange tage Ordet, begjære Oplysninger af Committeens Referent, eller af Kongens Commissarius, eller af den, som har fremsat Forslaget, saa og bringe Forandringer eller Tillæg i Forslag, hvilket da ligeledes kommer under Forsamlingens Overveielse. – Ved den yderligere og endelige Forhandling maa intet Medlem tale meer end een Gang, (undtagen Referenten), og Foredraget henvendes stedse til Præsidenten. – Jntet Foredrag af en Deputeret under Discussionerne maa skee ved Oplæsning af skrevne Udarbeidelser. Kan Afstemning over en Sag ei skee ved at reise sig fra sin Plads eller blive siddende, finder en Stemmegivning Sted ved Kugler. - De tagne Beslutninger afgiver Præsidenten til Kongens Commissarius, som befordrer den til Hs. Majestæt. – Efterhaanden som Forhandlingerne over en Gjenstand ere komne til et Resultat, kundgjøres det Væsentlige af disse i en egen dertil bestemt Tidende. - Hvert Medlem erholder Diætpenge af 4 Rbd. Sølv, og derhos 1 1/2 Rbd. Sølv for hver Miil, han har at reise. Disse og de øvrige Udgifter lignes paa vedkommende Provindser. "Saafremt Vi – saaledes slutter denne Kongelige Forordning: til Opnaaelse af Vort landsfaderlige Øjemeed med denne Vor Anordning, i Tiden skulde finde nogen Forandring i samme fornøden, ville Vi, i Overeensstemmelse med Vor Anordning af 28de Mai 1831, først indhente Stændernes Betænkning, inden Vi i saa Henseende tage nogen endelig Beslutning.