JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den saakaldede Løiets Mølle med Bygninger og tilliggende Jorder, som er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr., Skovskyld 2 Skpr. og Mølleskyld, 2 Tdr. 3 Skpr., indeholdende 10 Tdr. Land Agerjord, 60 Tdr. Land Eng og 55 Tdr. Land god Bøgeskov, samt det derværende Barverie, i Reersløv Sogn, opbuden til Salg ved 3de Auctioner som afholdes følgende Dage; 1ste Auction, Torsdagen den 20 de ) i Løve Herreds November. Tinghuus hver 2den Auction, Torsdagen den 4de ) Dags Middag December. ) Kl. 12 slet. 3die Auction afholdes paa selve Eiendommen, Fredagen den 19de December d. A. om Formiddagen Kl. 11. Naar 3die og sidste Auction over Eiendommen er afholdt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt alt tilGarveriet henhørende Jnventarium, samt de i Behold værende Huder og Skind. Conditioner til den faste Eiendoms Salg er 8 Dage forinden første Auctions Afholdelse til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Dette Avertissement tiener vedkommende Panthavere til Efterretning. Løve Herreds-Contoir i Kr. Helsinge d. 22de Septbr. 1823. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Efternævnte Arvefæstegaarde paa det Kongelige Communitets Gods i Løve Herred, nemlig: af Hong Bye, Borregaard, tilhørende Anders Adamsen, af Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. - 2/5 Alb. Gjørløv Bye, Korsbeksgaard, tilhørende Ole Simensen, af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb. Rye Bye, Snildegaard, tilhørende Niels Larsen, af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. . 2/3 Alb. agtes, efter erhvervet Udlæg, bortsolgte ved Auction, hvoraf de 2de første afholdes paa Løve Herreds Tingstue, 1ste Gang, Torsdagen den 8de Januari 1824. 2den Gang, Torsdagen den 22de f. M., og 3die Auction Fredagen den 6te Februarii næstefter paa selve Gaardene. De 2de første Auctioner afholdes om Eftermiddagen Kl. 1, og sidste Auction i Hong, Formiddag Kl. 11, i Gjørlov, Eftermiddag Kl. 1, og i Nye, Eftermiddag Kl. 3. Skulle antageligt Bud skee ved een af de første Auctioner, bliver ei fleere afholdte. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Ringsted den 28de November 1823. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Alle Slags Ege=Planker og Ege Bygningstømmer samt 2de Mølle Axler er at faae tilkiøbs hos Undertegnede. Steenstrup pr. Sorøe den 8de Decbr. 1823. Hans Pedersen. Gaardmand. Nogle Jordlodder af forskiellig Størrelse fra NB. 6 til 15 Tdr. Land god Jord og tildeels med et Underlag af Kalk-Mergel, af en Gaard i Skee Bye, Harelsted Sogn, er paa billige Vilkaar at erholde til Arvefæste Eiendom. Liebhaverne kunne afhandle det fornødne med Forpagter Hansen paa Aastrup pr. Roeskilde og Lodderne kan blive anviiste af Beboeren i Enighedsgaarden i Skee. Læsebøger for Borger= og Almueskoler. Rochows Børneven tilligemed Weisses Sange for Børn. Syvende Oplag. 1818. 18 Ark. 60 sk. Læsebog og Exempelsamling for Borger og Almueskoler. Efter Salzmanns Elementarbog oversat og for danske Skoler indrettet af H. W. Riber. Fierde Oplag. 24 Ark. 1 Rbdlr. 24 s.H. J. Birchs det gamle og nye Testamentes Historie. Syvende Oplag, 32 Ark. 60 sk. Forfatternes Navne og de gientagne Oplag beviser disse Bøgers Brugbarhed, der i Forening med en correct Tryk og en yderst billig Priis vil fremdeles. anbefale dem for Skolerne. Ved Kiøbet af 10 Exemplarer og derover tilstaaes hvert 11te, og af 50 eller flere hvert 6te Exemplar uden Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Gyldendalske Boghandling. Tillægs-Sviin. Orne- og Soe-Grisse af blandet Batavisk og Portugisisk Svinerace kan faaes paa Ringsted Kloster hos Forpagte Neergaard mod Betaling af 4 Rbdlr. pr. Stk., naar man melder sig inden 20de December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
En paa Corsøer Kiøbstæds reelleste Gader beliggende Hjørnegaard, særdeles beqvem for Boutikhandel, er underhaandaar den at faae tilkiøbs for en meget billig Priis, eller i andet Fald at erholde til Leie. Nærmere Underretning faaes paa Borgermesterens Contoir i Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Hos Klug paa Frederikslund er 8 Biestader at faae til Kiøbs, enten samlede eller særskildte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Paa Gisselfelde bekommes daglig Karper og Karudser, naar man melder sig hos Smedemester Kyhn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Efter at min Mand, Dagleier Lars Jensen, den 6te f. M. om Aftenen Kl. 8, havde været hos Skovfoged Tofte i Antvorskov Skov og afleveret en Hest, har han ikke indfunden sig hos mig, eller været at opspørge. Han kaldes almindelig Lars Husar, og var, da jeg sidst saae ham, iklædt en hvid Nattrøie, en gl. stribet Vest, et Par hvide Lærredsbuxer, Støvler og en gl. Hat. Han er liden og klein af Vext, har blandt Haar og lyseblaa Øine Jeg tillader mig herved at anmode om, at jeg af den som muelig maatte antræffe ham enten levende eller død, gunstigst maatte blive underrettet om hans Opholdsted eller hans Tilstand. Slagelse, den 1ste December 1823. Christiane Jensen, boende hos Johan Larsen paa Steenstuegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Et moderne Divansbord af Elmetræe er tilkiøbs hos Snedker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Siællandske Avis, Den Vest, eller: Ugeblad. Slagelse. for landske Historie uden og inden, vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aarg. Løverdagen, den 13. December 1823. 19de AHaanddag, den 10 Decomhor 100 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Englænderen Doct. Mackay er kommen tilbage. fra Mexico, hvor han skal paa den Engelske Regierings Vegne have afsluttet en Handels=Forening imellem begge Stater, han siger at det er roeligt i Mexico, og langt mere end man har troet det. Den Mexikanske Regiering begynder at handle med Energie, og har sat sig for, at ville erobre Fortet St. Juan de Ullog, som behersker Veracruz, og som holdes besat af den Spanske General Lamour i hvad det saa skal koste; man formoder, at den Mexicanske Regiering er bleven tilskyndet til denne Beslutning af Frygt for at Spanien skal, naar det faaer indvortes Rolighed, betiene sig af dette Forts fordeelagtige Beliggenhed for at sætte en Armee i Land, som skulde søge at underkaste Mexico paa nye dets Herredømme. Men det er meget vanskelig at udføre dette Foretagende, da Fæstningen St. Juan de Ullon er meget stærk og saaledes beliggende, at den kan skyde Staden Veracruz i Grund, imidlertid blive Batterier opkastede og alle Tilberedelser til et Angreb paa Fæstningen gjorte. De Mexicanske Tropper og Almuen i Veracruz ere høist forbittrede paa Spanierne og have raabt paa Gaderne: Europæerne døe. – Paa samme Maade giøre Columbierne sig al muelig Umage for at bemægtige sig Fæstningen Puerto Cabello; General Paez leder Beleiringen. En Eskadre paa 5 Skibe under Commodore Belluches Anførsel afgaaer fra Maracaibefor at indslutte Fæstningen fra Søesiden. De Spanske Tropper i Fæstningen synes at være klæde. af Krigen, og Desertere ankomme dagligen til Columbierne. Beleiringen begyndte d. 22de September; men Fæstningen er forsynet med Levnetsmidler paa 2 Maaneder. General Bermudtz er afmarscheret fra Maracaibo for at understøtte General Paez Operationer. Efterretningerne fra Peru ere saa gunstige, at Gen. Bolivar ikke finder det fornødent selv at begive sig dertil, hvorfor han forventes tilbage til Bogota; han har overdraget General Sucre at føre Feldtoget i dette Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Den Columbiske Regiering har tilstaaet Englænderen J. B. Elbers et Privilegium til i 21 Aar, at drive Dampskibsfarten paa Magdalenefloden. Næsten alle indfødte Spanier blive paa Folkets Forlangende forviiste, da de saa ofte have gjort sig skyldige i Opstand mod Republiken. Den Columbiske Regiering træffer mange gode Foranstaltninger til Statens Opkomst, sørger for Skoler, hvortil Landet saameget trænger, og har udgivet vise Forordninger for at bevirke Negernes successive Friegivelse. - Fra Brasilien høres intet andet Nyt, end at 8 Portugisiske Skibe ligge i Maranhao under Confiscation. - England lader sig det være magtpaaliggende at vaage over Sydamerikas Uafhængighed, som er saa vigtigt for dets Velstand; og hele det Engelske Folks Stemning leder derved Regieringens Foretagender, alle, hed der i en privat Skrivelse fra London af 13de November, ere her overbeviiste om, at den Engelske Regiering har fast besluttet, ikke at lade de Franske faae fast Fod i disse interressante Egne og at lade den Brittiske Nation fratage dette vigtige Torv for sine Manufacturvarer. Regieringen afsender ogsaa ganske stille en Fregat efter den anden til Amerika, saa at den er forberedet paa alt De nyeste Engelske Blade berette: at der arbeides meget stærkt i Arsenalerne paa at udruste Orlogsskibe af første Rang; i Plymouth udrustes saaledes Orlogskibet St. Vincent paa 120 Kanoner i største Hast. De Engelske Krigskibe forsamle sig ved Lissabon, for efter Omstændighederne at kunne operere enten i Middelhavet eller i de Amerikanske Farvande. – Det Engelske Blad Coureren udelader sig med megen Heftighed om den Congres, som skal holdes i Paris angaaende de Spanske Coloniers Anliggender og forivrer sig over den Russiske Ambassadeur Greve Pozzo di BorgosTale til Kongen af Spanien, hvori der findes Hentydninger paa at Colonierne skulle underkastes Spanien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Nyeste Post-Efterretninger. Den 27de November blev den Tydske Forbundsdag aabnet i Frankfort; de nye Gesandte for Preussen og Würtemberg vare endnu ikke udnævnede; og den 23de f. M. fandt den høitidelige Aabning af de Würtembergske Stænders Forsamling Sted i Stutgart, som ifølge Constitutionen skal sammenkaldes hvert tredie Aar. Hs. Majestæt begav sig i det andet Kammers Sal og efterat nogle nye Medlemmer vare blevne tagne i Eed, holdt han følgende Tale fra Thronen: Durchlautigste, velbaarne, ædle, ærværdige, elskede, troe Undersaattere!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Det i England aabnede Laan for Maltheserordenen har ingen Fremgang. Man veed at et stort Antal Englændere have ladet sig optage i denne Orden Optagelsen betales med 3000 Franker. – Hs. Majestæt Kongen af England er den 29de Novbr. ankommen til London, har derpaa besøgt DeuryLane Theatret; Hs. Majestæt befinder sig nu fuldkommen vel. Bladet Sun, paastaaer at Armeen skal forøges med 10,000 Mand og at Søendrustningerne forsættes med Virksomhed. De Engelske Blade vedblive at være fulde af Betragtninger over Amerikanske Anliggender, som frem for alt ligge Englænderne paa Hiertet. Med Bitterhed udelade de Engelske Blade sig om enhver Foranstaltning, som de troe at kunne være til Hinder for de Spanske Coloniers Uafhængighed, og derved blive til Skade, for Englands Handelsfordeele og de berette med Glæde enhver Fordeel, som Amerikanerne tilfægte sig. Blot med Staden Buenos Ayres er der forØieblikket opkommen en Strid ifølge en Uenighed imellem Capitain Villes paa Hs. Majestæts Krigsskib Brozen og Regieringen der, men som man haaber, at vil blive bilagt naar Commodore Harbyankommer dertil. – Casteller St. Juan de Ullog har den 25de September aabnet sine Batterier paa Vera Cruz, som værgede sig igien stærkt ved Hielp af fine. Saasnart Efterretningen om dette Angreffra Gouverneuren General Lamour var ankommen til Jalavn, hvor General Victoria underhandlede med de Spanske Commissarier, saa gav han dem Ordre til at forlade Landet og de maatte strax afreise. De viiste sig meget misfornøiede med Gen. Lamour. Jndvaanerne havde i den skrækkelige Nat til den 25de kun faae Timer til at flygte ud af Staden og nogle bleve dræbte af de siendtlige Granater. Den 8de faae man ingen andre i Staden uden Militaire; den havde lidt meget og man frygtede for at den tilsidst skulde blive reent skudt ned. Fra Byen vare kastede 600 Bomber imod Fæstningen, men de vare alle paa 25 nær faldne i Castellets Grave og kun 1 Mand var bleven dræbt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Den Columbiske Søemagt bestaaer nu af Fregatten Venezuela og 3 Corvetter og er nyelig bleven forstærket med Orlogskibet Esperanze, som nyelig er ankommen fra Holland med 20000 Vaaben og 10,000 fuldstændige Uniformer og Briggen Carlos, som er bleven udrustet i England forden Columbiske Regierings Regning. General Bolivar er nu afreist og ankommen til Lima, hvorhan vil tage Overcommonden over den forenede Columbiske og Peruanske Armee, som er 12,000 Mand stærk, men som snart skal ved nye Troppers Afsendelse blive betydelig forøget. De Spanske Generaler Cantarac og Valdet havde i August rømmet Lima og trukket sig tilbage i det indre af Landet til Cusco. Den Roalistiske Armee skal endnu være 14,000 Mand stærk, dog veed man af opfangede Breve fra Generalerne at de Roialistiske Tropper have lidt meget af de Gueriller, som omsværme i Landet. – J Mai Maaned krydsede den Franske Admiral Roussin med 2 Fregatter uden for Callao. – Bolivar var bleven forhindret fra at komme før til Lima, fordi en Revolution var udbrudt i Staden Pasto i Landet Qvito. 1500 Factionister havde efter de Columbiske Troppers Afmarsch til Peru under Augustin Agualongos Commando overfaldet Pasto den 12te Junii og nedsablet den heele Columbiske Garnison under Oberste Flores. Men Bolivar vendte pludselig tilbage til Qvito, marscherede imod Rebellerne og mantuvererede dem ned i en Slette, hvor han overfaldt dem og slog dem aldeles. Rebellerne havde søgt, da de indsaae det Farlige i deres Stilling at gaae tilbage over Floden Jbarra; men de bleve forhindrede ved det Columbiske Rytteries Hurtighed, som 3 Gange chargerede og adspredte dem; de vare 1500 Mand stærke, 600 faldt i Slaget og Resten blev fanget; saa alt er igien roeligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Hertugen af Angouleme har den 2den Decbr. holdet sit høitidelige Jntog i Paris og de Franske Blade ere opfyldte med at beskrive hans glimrende Modtagelse. Da Hs. Kgl. Høihed endelig kom i Kongens Kabinet, saa kastede han sig ned for hans Fødder. Hs. Majestæt løftede ham i Veiret, trykkede ham til sit Hierte og sagde: Min Søn jeg er fornøiet med Dem. De Feste, som skulle gives Folket, skulle vare i heele 8 Dage og i Cirque Olympique skal Stykket Angrebet paa Trocadero" opføres tre Dage efter hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Den 30te November havde General Mina endet sin Qvarantaine og steeg i Land i Plymouth, hvor en utallig Folkemængde havde forsamlet sig uagtet det stormede og regnede, den har ham paa Skuldrene, fra Strandbredden til hans Vogn; hvorpaa han blev ledsaget under Jubelraab til det Sted, hvorhan vilde træde af; da han var kommen derhen saa takkede en Englænder i hans Navn for denne følelsesfulde Modtagelse, og han blev nu hilset med et tredobbelt Glædesskrig. Ministerialbladene forsikkre, at Officere af Garnisonen i Plymout have været med imellem de Jublende. – Enthusiasmen gaaer saavidt i England, at der er gjort et Forslag til at oprette en Klub under Navn af Riegos Klub.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
De Engelske Blade giendrive fuldkomment de Beskyldninger, som vare gjorte imod ham angaaende hans Forhold i Mallaga. – General Quiroga er ogsaa ankommen til England og Admiral Valdes forventes dertil. General Morillo har nu forlangt Passer for at afreise til Frankerige. – Den bekiendte Deputerede Romero Alpuente er udvandret til Nordamerica. – De mangfoldige Constitutionelle, som vare flygtede til Gibraltar tille nu til England, hvoriblandt ogsaa er General Lallemand og andre Franske Flygtninge. – Efterat det er bleven bekiendt i Staden Barcellona, at General Eroles skal rykke derind med 4000 Mand, have mangfoldige Familier i Staden forlangt Passer til at afreise. Frygten er ikke heller ugrundet, naar man kiender Partiernes indbyrdes Forbittrelse paa hinanden. Man læser saaledes iblandt de Addresser, som ere indkomne til Kongen følgende: Sennor lad de Forrædere, som endnu ikke er forsvundne snart forsvinde fra den Spanske Jordbund, de troe Roialister ville i deres Blod afvadske de Afskyeligheder, hvormed de have besmittet vor Historie. - Saameget som man maae afskye saadanne hævngiærrige Forslag, saameget maae man derimod biefalde, at Politiet i Madrid har ladet arrestere en Person, som er anklaget for at være een af den ulykkelige Vinuesas Mordere. Det er een af de største Pletter paa de Cortes Regiering, at den aldrig nogen Tid giorde sig Umage for at faae disse Forbrydere straffede. – Hs. Majestæt Kongen af Spanien begynder nu at vælge mildere Forholdsregler; han har saaledes ladet standse alle Epurationer. Den bekiendte General Bessieres er bleven forviist fra Madrid, fordi han har paastaaet, at Kongen burde have holdet hvad hanhavde lovet i sin Proclamation den 30te September. - Den Franske Moniteur beretter: at man endnu ikke veed noget bestemt om Kongens Hensigter ved den Fremgangsmaade, han vil følge ved Restaurationen af sin Throne og ved at afstraffe de talrige Ophavsmænd til Revolutionen. Man veed blot at Greve Pozzo di Borgo har stor Jndflydelse, som bestandig holder Conferencer med Kongen med hvilken han staaer i den bedste Førstaaelse. Man taler om at Kongen vil afreise til Escurial og at hans Broder Jnfanten Don Carlos skal blive tilbage i Madrid beklædet med en stor Magt; denne Prins er af en meget fast Charakteer og er meget frygtet af Factionen. Den Brittiske Ambassadeur i Madrid Ridder Acourt skal befinde sig i meget spændte Forhold og det Spanske Hof beviser ham ingen synderlig Udmærkelse. – Den Spanske Nationalgield anslaaes til 15 Milliarder; overhovedet skildres den Spanske Financeforfatning som aldeles fortvivlet. – En Fransk Reserve-Armee skal blive staaende paa Grændsen ved Bayonne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Der meldes fra Lissabon: at Reactionsaanden er ikke der saa virksom som i Spanien; Gen. Sepulveda er ikke bleven hængt; men lever meget indgetogen i en Provins, nogle Personer sidde dog i Arrest, men man ønsker og haaber en almindelig Amnestie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Der er nu oprettet et Universitet for de Joniske Øer under Lord Guilfords Veiledning; iblandt Professorerne udmærker sig den berømte Bambos fra Chios, som har studeret ved Universitetet i Paris; Asopios, som er en stor Litterator og Piccolo, som skal holde Forelæsninger over den nyere Philosophie (her bliver saaledes en fortreffelig Planteskole for at udbrede Aandsculturen i Grækenland. – Endnu den 10de Octbr. opholdt Lord Byron sig paa den Joniske Øe Cephalonia, hvor han oppebier videre Efterretninger fra Grækenland før han vil begive sig dertil; men to af hans Venner have allerede stillet sig under Korsets Fahne. Han vil sende 5000 Pd. Sterl. til Grækerne inden han begiver sig til dem og aarlig forære dem 3000 Pd. St. saalænge, Krigen varer. - Uagtet det nærmer sig mod Vinteren, saa vedvarer dog endnu Krigen. Paschaen af Scutari stod i Begyndelsen af October med sine 15000 Mand foran Missolonghi. Marcos Botzaris Broder Constantin har allerede to Gange, endskiønt forgiæves, angrebet den Tyrkiske Armee med Tropper, sidste Gang vare 800 Sulioter stødte til ham under Kara Skiakis Anførsel. Der meldes forresten fra Athen: at to Græske Krigskibe krydse ved Øen Ægina, som commanderes af Fruentimmer. Da Tyrkerne i Aar brøde ind i Attika, begave endeel Atheniensiske Familier sig til Øen Salamis; de ere nu vendte tilbage til Athen, efter at Tyrkerne have forladt Landet. Staden bliver forsvaret af 2000 Mand Græske Tropper; alle dens Porte ere tilmurede paa een nær, som ligger, i Nærheden af Castellet; nye Batterier blive anlagte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Den Græske Regiering har havt en Strid med de Franske Krigskibe i Archipelet, som tage Øen Syra i Protection, hvilken er beboet af Catholske Christne, og som vægre sig ved at betale Skat til den Græske Regiering, hvorfor denne havde ladet Øen besætte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Den Franske Commandant paa den Franske Corvette Salamandre, Hr. Grandpre, havde i den Anledning tilskrevet den Græske befalingsmand Hr. Photios Karapanos et meget alvorligt Brev. Man fortæller et nyt mærkeligt Træk paa den Helteaand, som besiæler det Græske Folk. Capudan Pascha havde i Havnen ved Volo optaget tre Baade, med Græske Matroser, han affendte dem paa et Skib, besat med 17 Tyrker til Constantinopel; Skibet kastede den 13de Octbr. Anker foran Seraillet; Tyrkerne havde bundet Hænder og Fødder paa deres Græske Fanger og lagt sig til at sove; Dagen derpaa skulde de henrettes, i Nattens Mørke lykkedes. det een af Matroserne ved Navn Constantin Mauroat bide Rebene over med sine Tænder, hvorpaa han ganske stille befriede sine Kammerater, nu overfaldt de de sovende Tyrker, dræbte dem, kastede Ligene i Vandet, toge deres Klæder paa og bragte Skibet. lykkeligen ud af Dardanellerne til deres Landsmænd, da de seilede disse Fæstninger forbi og man giorde Signaler til dem raabte de paa Tyrkisk: at de overbragte Flaaden befalinger fra Storherren, og man lod dem passere; uden for Dardanellerne stødte de paa en Tyrkisk Fregat, som seilede løs paa dem, men da de havde Aandsnærværelse nok til at seile lige løs paa Øen Tenedes og at lægge sig under den Tyrkiske Fæstnings Kanoner, saa holdt de dem for Tyrker og vendte om, nu traf de paa en Spetziotist Brig, som giorde Jagd paa dem, men Vildfarelsen blev opklaret og under et almindeligt Jubelraab ankom de lykkeligen til Jpsara. – De Franske have en stor Jndflydelse i Ægypten og Paschaen der er deres varme Ven og Beskytter. En Franskmand ved Navn Desloches har udfundet en Methode at overbringe Jis dertil til Conditorierne, og har erholdet et Privilegium derpaa paa 5 Aar. Flere Franske Officere og Underofficere tiene nu iblandt Paschaens Tropper og have, saavidt Forskielligheden i Sæder, Religion og Klima vil tillade det, indført den Europæiske Krigstugt blandt dem, en Oberste Seves, som tilforn har været Adjutant hos General Grouchy har i Stout i Overægypten 20,000 Mand under sin Commando, som for det meeste ere disciplinerede paa Europæisk Maade. Den største Frihed hersker i heele Landet, Man kan reise det igiennem med ligesaamegen Sikkerhed som i Tydskland, og naar man kun ikke forstyrrer den offentlige Rolighed saa kan man tænke, tale, skrive og handle som man vil. Det første har man nu allevegne Lov til, naar man blot vogter sig for at tænke høit).De Svenske Rigsstænder have voteret Kongens og Dronningens Kroning; dog troer man at den vil blive udsat indtil Rigsdagen er bragt til Ende: Bondestandens Taler Lars Olsson havde først bragt. Kronningen i Forslag. Jfølge det Svenske Stats budget ere Udgifterne anslagne til 8, 121,357 Rdl. og Jndtægterne til 6,467,857 saa at der bliver et Deficit af 1,653,500 Rd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 5te December. J det Kongelige medicinske Selskabs fem Sommermøder have følgende literaire Meddelelser fundet Sted. Den 15de Mai oplæste Dr. Gartner nogle medicinske Jagttagelser: a) om taxtari stibiati udvendige Anvendelse i langvarige gigtiske Øienbetændelser; b) om Fortrinet af gode Ventiler og en rigtig anbragt Luftstrom fremfor mineralske Røgelser. Professor Jacobsen forelagte Selskabet sin Bedømmelse over 3de nye Jnstrumenter til Arteriernes Underbinding. Det ene med en Forbedring af Professor Wendt blev fordeelagtig bedømt. Den 5te Julii forelæste Dr. Gartner et kort Udtog af Scarpas Afhandling om hernia perinæi. Den 3die Juni, Samme: en Afhandling om sectiorecto - vesicalis efter Sansons og Bellinghieris Methode. Professor Jacobsen. Observation om en betydelig volvulus intestinorum. Den 7de August, Dr. Gartner, om Ergot, eller secalis cornuti Virksomhed i at befordre Uteri Sammentrækninger (af udenl. Tidsskrift). Prof. Jacobsen: et kort Udtog af Dr. Zollichoffers Afhandling om Bengen af blaasurt Jern i Koldfeber. Den 4de September oplæstes en fra Cand. chirurgiæ Herz Selskabet indsent Afhanding om duo casusrariores, a) besynderlige og heftige Virkninger af fremmede levende Skabninger i det menneskelige Legeme; b) observatio de rariori fortus deformitate. Professor Thal foreviiste og bestrevet Laar-Træebeen, som han for en Amputeret havde ladet forfærdige ved Mecanicus Brauer. Dets Hovedfordeel bestod i at UnderstøttelsesPunktet hvilede paa tuberositas ischii og clunes.