JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Fra Langeland fortælles i Nordisk Kirketidende. at Processen mod Smeden Anders Hansen i Simmerbølle, fordi han havde erklæret Skolelærer Fich, paa Grund af, at han lærte sine Elever i Skolen, at der var ingen Diævel og intet Helvede til, uden Menneskets egne onde Tilbøieligheder m. m., for en Sjælemorder, som viste Børnene Veien til Helvede, er endt med, at han blev idømt en Mulct af 20 Rbd., skjøndt man havde truet ham med, at han skulde blive Tremarksmand. Blandt Sagens Følger anføres, at flere Forældre have taget deres Børn ud af Skolen og tænke paa at antage til dem en troende Seminarist."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Justitsraad F. W. C. Knudsen, Birkedommer i Kjøbenhavns Amts nordre Birk, er allernaadigst beskikket til Herredsfoged og Skriver i Odense Herred. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Etatsraad, Branddirecteur for Kjøbenhavns Amt, J. E. von Ditten, er ved Døden afgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Den bekjendte Maskerade paa Hoftheatret den 11te dennes, beskrives i den Frisindede saaledes: Omtrent 1500 Mennesker vare samlede og bragte med glade Hjerter velvilligen Goddædighedens Skjærv for den vandflødlidte Broder paa Fædrelandets Altar. Straaler fra 36 Lysekroner og mindre Lampetter sendte et rigt Skin i den store Hvælving, hvor Maskeballet skulde afholdes, og der var i enhver Henseende før get for, at saavel Salen var smagfuldt decoreret, som ogsaa for, at Publicum kunde finde alle de Beqvemmeligheder, som Localet var istand til at yde. Her saae man de eventyrligste Masker, ligesom ogsaa den meest overdrevne Luxns og Glimmer, thi adskillige Dragter funklede af ægte Stene, hvis Skin i den stærke Belysning brødes i et Hav af Farvestraaler. Over Jndgangen til Salen var anbragt et Malerie, som i allegorisk Henseende var særdeles passende til Maskeballets Øiemed; det forestillede nemlig en Skibbrudscene, hvor et Menneske kjæmper med Bølgerne. Blandt nogle af de mest characteristiske Dragter fortjener i Særdeleshed at nævnes, Dommerens Costume af Brama og Bajaderen." Maskens fortrinlige Udførelse af denne Rolle morede særdeles; end videre var Lord Plumbudding, en Visekjærling, Dag og Nat, en Copie af Æsthetikeren Goltz i Østergade og Vestergade o.fl. phantastiske Dragter værd at bemærke. Disse Figurer holdt Publicum skadesløs for de forventede Optog, Characteerdandse og Quadriller, som formedelst det, i Forhold til den forsamlede Menneskemasse, lille Locale ikke kunde gives. Paa et Sted i Salen var en Offerskaal opreist, hvori Enhver, som havde Evne og Villie dertil, efter Godtbefindende kunde lægge en Gave. Ved Offerskaalen befandtes en Maske, costumeret som en Mand fra Jyllands Vestkyst. Det derved indsamlede Pengebeløb var ikke aldeles ubetydeligt. Der var sørget for en ypperlig Musik, og saavel paa Theatret, som i Forsalen, var Refraischements at erholde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Det Fortrinligste og Roesværdigste ved denne Leilighed var, at en særdeles god Orden og en overordentlig Forekommenhed mod Enhver, fra de Jnspectionshavendes Side, blev iagttaget; Noget som ikke er uvigtigt, hvor en saa stor og blandet Menneskemasse har forenet sig. Man vil vide at endnu en lignende offentlig Forlystelse vil blive arrangeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Til Jndtægt for de Vandlidte er fra det Berlingske Bogtrykkerie udkommet et smukt typographisk Tableau, med Thorvaldsens veltrufne Portrait en Basrelief, graveret og trykt i Congrevemaneer. Dette nydelige og smagfuldt udførte Arbeide, hvilket vi ogsaa for Øiemedets Skyld ønske en god Afsætning, faaes for 1 Rbd. hos Dhrr. Bing, Blankensteiner, Friedlænder, Høst og Reizel, samt paa det Berlingske Contoir, Pilestrædet No 118.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
(Den Frisindede.) I Hertugdømmerne - siger Aalb. Av. - selv i de Dele, der ikke høre til det tydske Forbund, viser sig endnu, med Undtagelse af en Opfordring fra Udgiveren og Redacteuren af Apenrade Ugeb.,Hr. Kopperholdt, intet Spor til Deeltagelse for de ved Vandfloden Forarmede og Skadelidte. – Saa meget hæderligere er det Exempel, som den i Aalborg bosiddende norskesvenske Consul for Nørrejylland, Hr. Sødring giver, ved i norske Blade at opfordre sine Landsmænd til Jndsendelse af Gaver, som derpaa ville blive overleverede til de beskikkede Distribuenter i de skadelidte Districter, og for hvis Anvendelse i sin Tid offentligt Regnskab vil blive aflagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Committeen for den flensborg-husumtønningske Jernbane bekjendtgjør i Flensburger Wochenblatt, at der i en Forsamling den 22de f. M. er besluttet, i en til Kongen umiddelbart indsendende Ansøgning, at bede om en snarest mulig Resolution paa Committeens Ansøgning af 18de Mai 1837. betræffende den projecterede Jernbane mellem hine Steder. Commandanten paa Bornholm, Oberstlieutenant v. Hoffmann, er bleven benaadet med Commandeurkorset af Dannebrogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Jfr. Grahn fremtraadte den 9de dennes paa Hamborgs Stadttheater i Entreen Pas de Flore og som Abbedisse i Robert af Normandiet. Hun blev modtaget med stormende Bifald, og Publicums Tilfredshed yttrede sig paa den meest smigrende Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Ved allerhøieste Reskript af 2den Marts d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst paalagt det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie at foranstalte en Collect til Fordeel for dem, som have lidt ved Vandfloden i Januar Maaned d. A., saaledes at af det indkomne Beløb først erstattes den Skade, som Vandfloden maatte have anrettet i Hertugdom merne, og at hvad derefter maatte blive tilovers tilflyder de Skadelidte i Nørre-Jylland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Under 9de Marts d. A. er der meddeelt Cand. pharm. C. F. Dahl Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Grenaae. aften er for Beltpassage den 20de Marts 1839. Overfarten er forTiden meget besværlig, da hele Farvandet i de sidste Dage, har været fuldpakket af Driviis, hvilken er af den Beskaffenhed, at der udfordres meget Arbeide, for at komme derigjennem; thi det er en Masse af Snee og Jis, der er sammensat, og som hverken kan briste eller bære. Transporten skeer desaarsag endnu over Maneden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Skibs- og Handelsefterretninger. Den 3 Marts ankom til Hull Vergiesmennicht, Clausen, fra Stubbekjøbing; den 4 Laurine Marial, Jørgensen, fra Bandholm; den 6, Active, Petersen, fra Nakskov; den 4 Marts ankom til Schields, Guldborgland, Lewinsen, fra Stubbekjøbing. Handelstidenden meddeler følgende Fortegnelse over udfærdigede udelukkende Bevillinger, der er en Forsættelse af en i forrige Aar paabegyndt. Den 26de September 1838. I. C. C. Berling, under Firma Brødrene Berling, i Kbhvn., paa i 5 Aar i Kongeriget Danmark at udføre den af Daule opfundne Fremgangsmaade ved Stercotypering. - Den 24 Octbr. f. A. Jernstøber P. F. Lunde, i Kbhvn., paa i 8 Aar i Kongeriget Danmark at forfærdige et af ham construeret Jldsted med omgivende Røgcanal. – Den 28de November f. A. Ole Syversen, i Kbhvn., paa i 10 Aar i Kongeriget Danmark at forfærdige og udsælge et af ham opfundet Papir, som taaler Afvaskning, naar det beskrives med det dertil hørende Blæk. Er faringen skal have lært, at Papiret lader sig afvaske 100 Gange, hvorfor det er blevet anbefalet især til Skolebrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Den 12te December f. A. Sæbefabrikant Louis Rehn, i Flensborg, paa i 8 Aar i Kongeriget Danmark, at forfærdige en af ham opfunden forbedret Sæbe. Dette er et Tillægs Patent til det for ham under 21de Februar f. A. udfærdigede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
- Den 12te Decbr. f. A. Hofkandestøber A. C. Dahlgreen, i Kbhvn., paa i 8 Aar at forfærdige en af ham opfundet Metallegering, som han benævner: "Dania=Metal." Ved denne Legering er tilsigtet at forene med Sølvets Skjønhed, TinnetsBillighed, at meddele den den Egenskab uden meget Pudsning at kunne vedligeholde skjøn Glands, at give den en høi Klang og megen Varighed, og dertil i enhver Henseende at være uskadelig for Sundheden. – Fra Glückstadt ere den 1 Marts tre og fra Eckernførde den 27 Febr. to Grønlandsfarere afgaaede til Jishavet; fra Flensborg gaae sex Grønlandsfarere, ud paa Fangst. Man seer deraf, at Præmiernes Ophøren ikke har virket skadeligt paa denne vigtige Handelsgreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Ved Tallotteriets 1302 Trækning i Wandsbeck udkom: Reisende fra den 13de til den 20de Marts 1839. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten; Proprietair Hansen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Capitain-Lieutenant Wulff, Qvarteermester Andersen; Toldbetjent Windeleff. Med Personposten: Pastor Giessing. Udenfor Posterne: Skovfoged Ernst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Ledige Embeder. Borgemester, Byefoged samt Bye og Raadstueskriver-Embedet i Holbek. Borgemester, Byefoged og Auctionsdirecteur-Embedet i Randers. Bregning og Søbye Sognekald paa Ærøe, 498 Rbd. Taarnbye Sognekald paa Amager, 737 Rbd. Reisbye Sognekald i Ribe Stift, 199 Rbd. Gudum og Faberg Sognekald i Ribe Stift, 421 Rbd. Districtschirurgicatet i Lemvig. Districtschirurgicatet i Ribe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Befordringer og Afgang. Hidtilværende Sognepræst for Reisbye Menighed i Ribe Stift, P. Winther, be beskikket til Sognepræst for Bringstrup og Sigersted Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Gudum og Faberg Menigheder i Ribe Stift; S. H. Rosendahl, til Sognepræst for Betofte og Tiislund Menigheder under samme Stift; personer Capellan hos Sognepræsten for Nordbye Menighed paa Fanøe, C. F. C. E. Hjort, til ordineret Catechet og første Lærer, ved Borgerskolen i Frederikshavn; Cand. theol. F. J. Brand, til Sognepræst for Søebye og Heden Menigheder i Fyen; Kjøbmand og Præsident for Handelstribunalet i St. Martin paa Øen Rbs, Casimir Lem, beskikket til Consul sammesteds og for det underliggende Consulatdistrict; Toldcontrolleur Krückau, P. Juhl, i Naade entlediget, og Toldcontrolleur i Lütjenborg, C. Jürgens, beskikket til Toldcontrolleur i Oldesloe; Copiist i Statsgieldens Hovedcasserer-Contoir i Kjøbenhavn, C. Engelhardt, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra denne Post, og M. R. Flor udnævnt til Copiist i samme Contoir, ligeledes er Copiist i fornævnte Contoir, C.N. Fenger, forundt Prædicat af Fuldmægtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Bekjendtgjørelser. Den af den valgte Ligningscommission forfatrede Ligning over Nyekiøbing Kiøbstads Commune Afgivter for 1839, med tilhørende Overslage og Ligning over Skorsteensfejerlønnen, ligger fra i Dag af, i 3 Uger til Eftersyn hos Formanden for Borgerrepræsentanterne, Hr. Stadshauptmand og Ridder Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Dersom Nogen maatte finde Noget ved Ligningen at erindre, anmodes de om, at fremkomme med deres Erindringer for Magistraten inden fornævnte Tids Forløb. Nyekiøbing, den 22de Marts 1839. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
En smuk og beqvem Vienervogn er til Salg. Man ville behageligen herom henvende sig til Hr. Procurator Tidemand, i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Auctioner. Jfølge Dom og Jndførsel samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Niels Andersen Fugl tilhørende i Dannemare By og Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Gaard, Kortehøisgaard kaldet med tilhørende Jorder, der staae for Hartkorn Ager og Eng, 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. samt Besætning og Jnventarium, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Tirsdagen den 2de April og 7de samt 21de Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, de to første Auctioner paa Herredets Tingsted og den 3die paa selve Eiendommen. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Efterretning for Panthaverne som de Lysthavende. Fasting. Nakskov den 16de Marts 1839. Den 27de dennes bortsælges mod Contant Betaling paa Byens Raadstue følgende confiskerede Bomuldsmanufacturvarer bestaaende af: diverse couleurte Tørklæder, Sirtzer og Bomuldstøier, hvidt Cambringe og Schierting, Silke= og Flors Tørklæder, en Kobberkjedel og noget gammelt Kobber, samt et Partie Humle. Nykjøbing paa Falster den 21de Marts 1839. Winding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
Bortfæstnings-Auction. Auction over Bortfæstningen af Udflyttergaarden Nr 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-22
af Øverup Bye under Kirstineberg Gods, vil blive afholdt efter Auctionsdirecteurens Bestemmelse Mandagen den 25de Marts om Formiddagen Kl. 12 paa Falsters Birks Tinghuus. Gaarden, der er hoveriefrie, staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. og 12 Alb., har et Areal af circa 40 Tdr. Land. De ved Auctionen fremlæggende Conditioner, hvorefter denne Gaard agtes bortfæstet, kan forinden erfares hos undertegnede Godsforvalter. Kirstineberg den 18de Marti 1839. Øllgaard. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Lollands, Falsters Stift. Tidende. en No 53.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Søndagen den 24 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Udenlandske Nyheder. England. Parlaments=Forhandlingerne ere endnu stedse temmelig ubetydelige; der forefalder vel jevnligen Debatter, der kunne have Jnteresse, forsaavidt man vil undersøge og forfølge Partiernes Taktik, men da de kun angaae Bagateller, som ikke have nogen directe Virkning enten paa Landet selv eller dets Forhold, omtales de kun meget løseligt i de udenlandske Blade. Det ofte omhandlede Spørgsmaal om Marinens Tilstand har været Gjenstand for en Debatte, der dog blev afgjort, men under hvilken tillige Hertugen af Wellington erklærede, at han ansaae Englands nuværende Stridsmagt saavel til Lands som til Vands for ufuldstændig til at forsvare Landet i en pludselig opkommen Krig. Canada er endnu ikke beroliget, Processer og Henrettelser foregaae endnu jevnligen, og efter de sidste Efterretninger har tillige atter en Hob Jnsurgenter forsamlet sig paa Grændsen for at forsøge et nyt Jndfald i Provindsen. Med Længsel imødeseer man derfor Ministerens Beretning om de Foranstaltninger, han har truffen til Landets Beroligelse, men førend efter Paaske vil denne efter hans Bestemmelse ikke blive forelagt Parlamentet. – Fra Dublin er indkommen en Petition mod Lord Ebringtons Ansættelse som Vicekonge og Lord Hume har endog erklæret, at ville indkomme med et Andragende om at denne Post aldeles afskaffes. – Fra Ostindien har man nylig modtaget en Efterretning, der lyder meget ugunstigt for Englænderne. Blandt de indfødte Tropper hersker megen Utilfredshed, og et heelt Regiment har endog gjort formelig Opstand, men er bleven afvæbnet. Ogsaa de politiske Forhold have forandret sig til Englændernes Skade. Saaledes have samtlige Afghanerfyrster indgaaet Forbund mod Englænderne og Kam Ram, hvem Englænderne understøttede ved Forsvaret af Herat, er traadt over paa Afghanernes Partie. En forhenværende engelsk Officeer, der er traadt i Afghanernes Tjeneste understøtter disse med Raad, og under hans Veiledning blive alle de til Candahar førende Passe forstærket. Til disse Uheld kommer endnu at Englands gamle Allierede Runiet-Sing er farlig syg, og hans Søn, der er en afgjort Fjende af Englænderne, har erklæret, at dersom Faderen døer, vil han tilbageholde Generalgouverneuren, der for Tiden opholder sig hos Runiet-Sing, som Gidsel. Ogsaa fra den stamske Grændse vedblive Efterretningerne at være foruroligende. Derimod have Englænderne med Storm indtaget Aden ved det røde Hav, hvis Besiddelse blev gjort dem stridig af Araberne. Efter Bladet Argus skal der være opstaaet en alvorlig Uenighed mellem en ophøiet Dame (Dronningen) og hendes Moder, der, efterat den i nogen Tid var bilagt, atter er udbrudt paa nye, og Moderen har derfor fundet sig foranlediget til at søge Raad hos en som Kriger berømt Hertug. (Wellington?)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Belgien. Sagerne her ere endnu ikke afgjorte, og at slutte efter den Maade, hvorpaa de hidtil ere drevne, er der og kun liden Udsigt til at de snart ville blive tilendebragte; thi i Kammeret optræder den ene Deputerede efter den anden for i et vidtløftigt Foredrag at udtale sine Anskuelser om man enten bør antage de 24 Artikler eller vælge en Krig. Da denne Materie imidlertid alt af de første Talere er udtømt, frembyde de senere Debatter kun lidet Nyt, og kun, naar een eller anden Taler lader sig forlede til at fremkomme med nogle Grovheder mod Ministrene, faae Debatterne nogen Afvexling. Jmidlertid troer man, at det Hele er et beregnet Kunstgreb for at udsætte den endelige Afgjørelse indtil man faaer Vished om hvorledes Stemningen vil blive i det nye franske Ministerium, og de for Coalitionen heldige Valg synes og alt at have givet Modstanderpartiet større Mod. Ogsaa Regieringen synes at have forandret Anskuelser, og saaledes er nemlig de begyndte Hjempermitteringer af Tropperne ophørte, og flere Corpser som vare dragne længere bort fra den hollandske Grændse, have atter faaet Ordre til at indtage deres tidligere Standqvarterer. Med Hensyn til Skibsfarten paa Schelde-Floden og de Afgifter, som vare paalagte den til Fordeel for Holland, har man atter begyndt Underhandlinger i London, og efter Ministrenes Udsigende love disse et heldigt Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Tydskland. Om de religiøse Stridigheder i de preussiske Rhinprovindser hører man for Tiden aldeles Jntet; desto mere er derimod Opmærksomheden henvendt paa Posen, hvor man paastaaer, at Erkebisp Dunius Dom skal være afsagt. Da Dommen imidlertid endnu ikke er offentliggjort, men sendt til Kongen, veed man intet bestemt om dens Jndhold, og man vil vel heller ikke for det første erfare noget herom, da det skal være bestemt at udsætte dens Bekjendtgjørelse til efter Paasken. A Rygter har man derimod en god Deel, og de fleste af disse angive at Dommen lyder paa 2 Aars Fæstningsarrest og Afskeed af Statstjenesten. - De Preussiske Blade ere meget ivrige i at rose den gode Aand blandt de ved Rhinen forsamlede Tropper, men mange af de Exempler, de anføre for deres Paastand, ere temmelig latterlige. Saaledes anfører et Blad som et Beviis paa en Bataillons gode Stemning, at den syngende foretog en Dagmarsch uagtet det var Regnveir. – Storfyrstthronfølgeren er ankommen til Wien, hvor han er bleven modtagen med megen Forekommenhed. At han aflagde et Besøg ved Keiser Frantz's Grav, skal i høi Grad have erhvervet ham Wienernes Hengivenhed. - Om de hannoverske Anliggender hører man nu atter intet officielt. Aviserne have derimod begyndt med at levere Artikler for og imod den skete Ophævelse af Constitutionen af 1833. Fra Frankfurt skrives derimod, at Forbundsdagens Medlemmer mere og meere begynde at indsee Nødvendigheden af en Jntervention, for ikke at fremkalde forlige Forviklinger, der letteligen kunde lede til almindelige Uroligheder i hele Tydskland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Rusland. Efterretningerne fra dette Land ere stedse meget sparsomme og angaae for største Delen kun Anliggender af reen indenlandsk Jnteresse. Saaledes tales der nu meget om Forberedelserne til Formælingen mellem Storfyrstinden og Hertugen af Leuchtenberg, og man har endog alt en Beskrivelse over den Kjole, Førstnævnte skal bære ved denne Leilighed. Om der i Rusland foretages Rustninger, er meget tvivlsomt, thi medens dette paastaaes af flere udenlandske Blade, modsiges det med Bestemthed af de Russiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Tyrkiet. Sultanen henvender for Tiden hele sin Opmærksomhed paa Flaaden, og skal have besluttet ganske at forandre det hidtil brugte System, hvorfor han har henvendt sig til England for at erholde Søeofficerer, der og skulle være sendte ham J Armeen hersker der og megen Virksomhed, og da flere preussiske Officerer ere blevne ansatte, troer man i Almindelighed at Sultanen forbereder sig til Krig med Jbrahim Pascha, hvis Stilling i Syrien er temmelig mislig. Dog har man alt for ofte seet slige Forberedelser uden Resultat til at man deraf kan drage bestemte Slutninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Fædrelandet. Augsb. Allg. Zeitung" indeholder følgende Skrivelse fra Kjøbenhavn af 23 Februar: "Overalt hos os paagner Lysten til at hædre Fortjenesten, og opreise Mindemærker for velfortjente Mænd, men den yttrer sig paa en Maade, der giør, at vi ikke kunne tilbageholde et Smill. Vi opreise ingen Monumenter for en Bernstorff, der virkede for vore indre Forholds Uddannelse og Forbedring, for Tordenskjold, der seierrig forsvarede vort Fædreland mod en udenlandsk Magt, men derimod for Mænd, som hævede den ene Provinds af vor lille Stat paa de andre Provindsers Bekostning, eller befriede den ene Deel af Landet fra et Tryk, der udgik fra en anden Deel af samme. Saaledes have f. Ex. Dithmarskerne til Hensigt at opreise et Mindemærke for Wolf Jsebrand, en simpel Bonde, som med 300 Helte, den 17de Februar 1500 lagde sig i en paa Dusentduvelswarf hurtig opkastet Skandse og med denne Haandfuld Folk, tapper som en Leonidas, kæmpede mod 30,000 Danske, Holstenere og Tydske, der under Anførsel af Kong Hans af Danmark, Hertug Fredrik af Holsteen og mange tydske Riddere og Adelsmænd, vare komne for at erobreDithmarsken, og ikke alene opholdt han denne Hær, men slog den endog ved Hjælp af sine tililende Landsmænd, og det saaledes, at hele Hærens Tros faldt i Hænderne paa de seiersdrukne Dithmarskere, og den berømte seiersvante store Garde, under Anførsel af Junker Slenz, blev ganske opreven, og at overhovedet af fire Fjender neppe een vendte tilbage. Wolf Jsebrand har vistnok ligesaa ærligt fortjent sit Hædersminde som Militiades, Leonidas, Wilhelm Tell og andre Helte, men naar vil det lille Danmark engang lære at betragte sig som et Heelt? Jfølge Efterretninger fra Godthaab i Grønland har Sommeren 1837 Syd paa været meget varm og tør. Efteraaret var temmelig koldt med tidligt Jislæg i Bugterne, der for tidlig standsede Garnfangsten; Vinteren var særdeles mild indtil Marts, da den saakaldte Stor-Jis kom i Masse langs Kysten, Syd fra til over 65, nordlig Brede. Men sildigere, da Jsen drev fra Kysten, blev Foraaret meget mildt. Grønlænderne have i Almindelighed havt god Fangst og ingen Mangel lidt, undtagen ved Colonierne Julianehaab og Holsteinborg, hvor det en Tid var meget knapt for dem, hvilket dog senere en god Fangst fuldkommen erstattede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Det sidste Handelsaar var et af de bedste Sydgrønland nogensinde har havt, dets Udbytte var henved 5,900 Tdr. Spæk og Lever, 14,000 Rensskind, 11,000 Sælskind, foruden noget Duun og Ræveskind. Ved Holsteinborg er seet nogle Hvaler, uden at man har havt Held til at fange nogen. Sundhedstilstanden har baade blandt de Danske og Grønlænderne i hele Jnspectoratet været meget god, undtagen ved Julianehaab, hvor Snue og Sting sidste Sommer bortrev en Deel Grønlændere. Folkemængden udgjorde den 31 December 1837, efter de indkomne Mandtalslister, 4,851 Personer; i Aarets Løb fødtes 159, døde 145, altsaa kun 14 flere fødte end døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
J Collegial=Tidenden af 15 dennes continueres med at meddele de Bidrag for de Vandlidte, som ere indkomne til Amtstuerne fra Kjøbstæderne og fra Amterne; de udgjøre 9,064 Rbd. Der er desuden indsendt til Cancelliet fra Hs. Kgl. Hhd. Hertuginde Wilhelmine Marie og Hendes høie Gemahl 200 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
At Literaturens Døgnproducter, ogsaa uden Postprivilegium, kunne bane sig Vei til længere bortliggende Steder, kan man see deraf: at det kjøbenhavnske Skillingsblad Aftenstiernen (2), der tracterer Publikum med høist usædelige Fortællinger, alene i Aalborg har et temmelig betydeligt An(Aalb. Av.) tal Abonnenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-24
Sjællandsposten formener, at blandt flere heldige Forandringer, som Ringsted vil komme til at skylde den nye Communalbestyrelse, vil ogsaa være den, at Kæmnerposten vorder anderledes besat end hidtil. J bemeldte Bye har nemlig den Synderlighed været vedligeholdt, at Byfogden tillige var Kæmner, uagtet Byfogden skal controllere sig selv.