JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Hals Skibsliste. Jndk. D. 29de April: J. Hansen f. Odense, L. Caspersen, og L. Jacobsen f. Kallundb., N. Nielsen f. Rørvig; Alle me Korn. D. 30te : H. Lyster f. Sunderl. m. Steenkul. P. Jensen f. Hobro m. Brænde. D. 1ste Mai : P. H. Kroemann i Stubbek. og N. Pedersen f. Rudkjøb. m. Korn. D. Andersen foUdevalle, J. Bessersen f. Mandal, C. Cortzen f. Drammen, I. Abrahamsen f. Kragerø, og den 2den: A. Møgelstue, foLillesand, L. Ellefsen og Th. Gutormsen f. Østerr.; Alle m. Træl. - Udg. D. 30te April: J. J. Smidt t. Randers m. Been. J. Hansen t. Frdhvn. m. Kalk. J. Rønne t. Frohvn. m. Muurst. D. 1ste Mai : T. Nielsen t. Aarh. m. Stykg. De 2den: P. C. Petersen t. Helsingør m. Havre og Smør. H. Michelsen t. Svendborg, ball. re,
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Bekjendtgjørelser. Min gode Kone, Mette Sørensdatter, har i Dag ved en blid og rolig Død, efter 4 Aars Sygeleie, omskiftet Tiden med Evigheden i hendes 53de Aar og vort Ægteskabs 30te Aar. 2de Børn modtage hende hisset, og 4 efterlevende Børn beklage tilligemed mig en kjærlig Moders Tab. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 4de Mai 1836. Carl Kyhnel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Da der ei levnes os Tid til, personligen at tage Afskeed med mange af vore Venner og Bekjendte her i Byen, og det saaledes nægtes os, at opfylde en kjær Pligt, være det os tilladt, herved at byde alle de gode Mennesker, der hidtil toge saa varm en Andeel i vor og Vores Skjæbher, et ret hjerteligt: Levvel. - Vi forlade, maaskee for stedse, vor dyrebare Hjemstavn, men det ligesaa grundede som trøsterrige Haab ledsager os paa vor FremtioVei, at de altid ville bevare os, som vi dem, i venlig Erindring! Aalborg, den 5te Mai 1836. Andrea Bech, født Gay. N. J. Bech. Straahatte vaskes viligt hos A. C. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Friske Anschiovis faaes hos Green.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Med et smukt Sortiment af Lyrnbergervare. samt sine Malervare, anbefaler sig Green.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Sæde-Hörfrö, samt et lidet Parti rödt Klöverfrö fra 1834, udsælges af J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Extra gode Boffelhorn og Brasilianerspidser, Mellem dele til Piberør, Brunels=, Horn- og andre Kjole= og Vesteknapper, Kasketskygger m. m. m. er nylig arriveret og sælges til billigst Priis mulig hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Blegede og ublegede samt couleurte Tvister faaes billig hos A. Hassing. At Færgen ved Hvalpsund Færgested i Gislum Herred fra den 16de Dennes, i en Tid af 10 a 12 Dage, er sat paa Land for at repareres, og at Overfarten i den Tid ved dette Færgested kun kan skee ved Baad, bekjendtgjøres herved. Hobro, den 2den Mai 1836. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Da Snedkerlærling Lorenz Lauriz Bladt, heraf Byen, er ved Døden afgaaet, og hans Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret, bliver herved, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa bemeldte Afdødes ubetydelige Efterladenskaber, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav. Den Afdødes Arvinger indkaldes med lovligt Varsel til at møde og iagttage deres Tarv. Skifteretten i Aalborg, den 4de Mai 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-05
Løverdagen den 7de Mai, Formiddag Kl. 10, lader Capitain H. J. Korsholm ved offentlig Auction bortsælge følgende Skibs=Inventarium, som af hans forliste Skonnert Fortuna" hertil er indbjerget: staaende og løbende Tougværk, Vandtrosse, Pertline, Seil, Presendenger Vandfade, nogle Rundholte, i Kjetting=Toug, omtrent 62
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Sverrig. Det hedder fra Stockholm i de sidste Dage af April, at det, uden Modsigelse af de officielle Tidender, er i andre offentlige Blade blevet berettet, at de tidligere omtalte, til Carlscrona afgangne Ordrer gik ud paa Tiltakling og Udrustnings af Linieskibet Oscar" (som Kaserneskib), Linieskibet Fædrenelandet (som Blokskib, 2 andre Linieskibe, en Fregat, 2 Corvetter, 2 Bombarderere og 6 Kanon=Schalupper med Dæk Fra Stationen ved Gothenborg skal en Kanonschalup med Dæk og 16 Kanonjoller allerede være stukne i Søen og 3 af Jollerne lagte under Commandanten af Marstrands Befaling. Fra Stockholm skulde den 24de eller 25de April 8 Kanonschalupper forlægges mellem Dalars og Mem (Jndløbet til Göthakanalen); der skal ogsaa være udstedt befaling til at sætte Kingsholm, Drothningsskjær og Hæstholm ved Carlscrona i fuld Forsvarstand, og Garnisonen paa Kingsholm forstærkes med 100 Mand Søartilleri. Jøvrigt fornyer man ogsaa det, allerede ifjor udbredte Rygte, at det svenske Cabinet, i Tilfælde af en Krig i Østersøen, har erklæret sig neutral, at de sydreuropæiske Magter hermed ere tilfredse, og at samtlige europæiske Magter af første Rang, hver for sig, have garanteret Opretholdelsen af denne Neutralitet, der iøvrigt skal være væbnet og iagttages med lige Apartiskhed mod alle Parter, i Tilfælde af en Krigs Udbrud. Medens Ovenstaaende berettes fra Stockholm under 26de, hedder det fra Gothenborg under 27de, at der samt dig med hine Ordrer til de ydre Havne i de Stockholmer, Skjær ere udstedte lignende til at dække Kongerigets vestlige Kyst. Imedens saaledes de mørke Skyer trække sig fra Østerop imod Nord, bryde pludselig betydelige Glimt af Freden Sol igjennem i den sydlige og vestlige Deel af Europa, og det lader næsten til, at de mørke Skyer, som længe have truet med Uveir, endnu ville kunne adspredes og forsvinde Det synes idet mindste ikke at være ganske urimeligt, at bring det nylig bebudede Besøg af de franske Prindser i Preussens og Østerrigs Hovedstæder, som et betydende Fredstegn, i Forbindelse med den fredelige Stemning, der udtaler sig i efterfølgende.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Skrivelse fra Preussen af 16de April. Alt bidrager nu til at befæste Freden og at gjøre Regjeringerne det muligt, endelig at skride til en almindelig Afvæbning. Østerrig har allerede gjort Begyndelsen med at reFoucere sin Armee og var betænkt derpaa, medens man endnu overalt zittrede for et Fredsbrud og vilde søge Tvedragtsæblet i Orienten; nu udfører det, hvad det længe har forberedt, og giver, som en fredelskende, men caracteerfast Regjering, det skjønne Exempel, at den Magt, der var den første til at ruste sig, da en almindelig Forvirring truede med Fare, ikke vil være den sidste til at plante Fredens Fane og paany at styrke den offentlige Tillid, saasnart en roligere Stemning viser sig. J Sandhed, naar det, for sin Forsigtighed bekjendte, Wiener=Cabinet antager Tiden at være kommet til at gjøre Ende paa en extralordinair væbnet Tilstand og at befrie Nationerne for de Byrder, under hvilke de sukke; hvo vilde da tvivle paa, at Cabinetternes Bestræbelser ere blevne kronede med Held, at det er lykkedes dem at afvende de Farer fra Europa, som endnu for kort siden truede det? Fredens Vedvaren er nu ligesom officielt anerkjendt, og Opfordring til en almindelig Afvæbning gaaer ud fra Østerrig. Den vil blive hørt, og den vil, saavel hos os, som i Rusland og Frankrig, bliver lagt paa Hjerte. Hvad der fornemmelig kunde foranledige Rusland til at forblive rustet, var Differentserne i Orienten; men der gives nu ingen orientalske Differentser mere! hvad der holdt Frankrig under Vaaben, var Frygten for at see Julirevolutionen bekæmpet, men den er bleven taalt, fordi det lykkedes Ludvig Philips Anstrængelser at holde den indenfor saadanne Grændser, at de Bekymringer, den kunde have vakt, maatte forsvinde. Altsaa vil man i Petersborg, som i Paris, ikke tøve med at følge det Exempel, der er givet i Wien. Thi - saa alvorlige Bekymringer, Spaniens Stilling end kunde vække, hvilke alene kunde nøde Frankrig til at vedligeholde sin militaire Holdning, saa har dog de store Continentalmagters forenede Villie, om at bortfjerne Alt, hvad der kunde vække nye Misforstaaelser, gjort det muligt for Frankrig, i Rolighed og uden formelig Indblanding, at oppebie Enden paa den Crisis, hvorunder Spanien lider. Frankrig vil, det haabe vi, beqvemme sig hertil, og dets Regjering vil lade det være sig magtpaaliggende, at formindske sin Armees Cadrer og saaledes at retfærdiggjøre den Tillid, den nyder, saavel hos Nationen som i Udlandet. De Franskes Konges skarpe Bik lod ham hidtil betages Tilstanden i Spanien fra en klog Forsigtigheds Standpune, og denne Varsomhed vil fremdeles anspore ham til at beholde frie Hænder og at fremture i den Aand, der sikkre befæster hans Trone og hans Dynasti. Var det hidtil kun paa diplomatiske Veie, man søgte at befordre den Enighed, som havde det almene Vel til Formaal, saa synes han nu at føle Nødvendigheden af at dele de andre Monarkers Anskuelser, at Regenterne selv gjensidig maae nærme sig hinanden og offentlig lægge for Dagen, at ingen Slags Tilbageholdenhed eller personlig Kulde længer adskiller dem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Det er klart af ovenstaaende, uden al Tvivl halv officelle Yttringer, at der for Øieblikket er forberedt en Tilnærmelse imellem Frankrig paa den ene Side, og Preussen, og Østerrig paa den anden, og endeel af disse Attringer staae aabenbart i Forbindelse med de franske Prindsers Reise til Wien og Berlin. Mere mystisk vilde det Udtryk synes Der gives ingen orientalske Differentser mere, hvis manikke over Smyrna havde følgende vigtige Efterretninger fra Alexandrien, den 17de Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Englands og Østerrigs Consuler afgik i Begyndelsen af Marts til Syrien og den franske og russiske Consul fulgte umiddelbart efter dem. Det var ingen Hemmelighed meere, at denne Samvirken var en Følge af alle christne Consuler Klager over Jbrahim Paschas Undertrykkelser i Syrier, og de Hindringer, han lægger Handelen i Veien; det var derfor paalagt alle europæiske Magters Consuler, i Forening, at gjøre de fornødne Skridt hos denne Feltherre. Vicekongen, som fra Cairo ventedes i Alexandrien og ikke var lidet forhauset over denne pludselige Samvirken af alle frankiske Consuler, havde underhaanden underrettet sin Søn om deres forestaaende Ankomst, men Formaalet for deres Reise har ikke engang været ham selv officielt meddeelt. En saadan Vending i den europæiske Politik kom ham meget uventet og han opbyder Alt, for at drage, snart denne, snart hiin Agent ind i sin Jnteresse, men forgiæves. Det er derfor udenfor al Tvivl, at de handle efter nye Jnstructioner, Jmidlertid har han allerede aldeles ophævet sit Monopol, med Hensyn til Silkehandelen, og det er meer end sandsynligt, at han ikke først oppebier hine Consulers Tilbagekomst, men, allerede forinden denne, anordner Monopolets Ophør i Syrien og saaledes aldeles adlyder Sultanens Firmann. Naar dette skeer uden nogen væbnet Mellemkomst af nogen europæisk Magt, den Rusland vist under ingen Omstændigheder vilde taale, og man derhos erindrer, hvad der nylig er bragt i Rigtighed, med Hensyn til Tyrkiets Gjæld til Rusland og den deraf følgende Rømning af Silistria, da kan man forklare sig, at den Paastand kan være grundet, at der nu ingen orientalske Differentser gives mere. Alt vil da nu komme an paa, hvorledes Krigen paa Halvøen kan bringes til Ende, thi der er endnu Tønder nok, der let kunde fænge. Herom mere i næste Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Blandede Efterretninger. Efterat have foretaget en Jnspectionsreise omkring i sit algierske Gouvernement, hvorved kun en eneste Araberstanme, Musaja, endnu viste sig fjendtlig findet imod Franskmændene, men blev for sit forvovne Angreb straffet med et Tab af 700 Døde og Fanger, har Marschal Clauzel den 13de April indskibet sig til Toulon, og var den 16de, paa Grund af slet Veir, løben ind til Mahon. Paa hiin Jnspectionsreise havde Marschallen derimod ogsaa besøgt flere venskabeligt sindede Stammer, og ved Genivæsenet, ladet aabne en herlig Communicationsvei igjennem Atlas, fra Metidscha- til Medea=Sletten, hvorover Araberne høiligen have forundret sig og bemærket, at for Franskmændene gaves der ingen Bjerge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
D. 9de April ere Formælingshøitidelighederne gaaede forsig i Lissabon med megen Glands; men Dronningen har siden ophævet Cortesforsamlingen, fordi den havde vedtaget, at hendes Gemal ikke tor blive Overbefalingsmand for Hæren. Jfølge Diario de Poro af 15de April havde alle portugisiske Ministre indleveret deres Afskeds=Ansøgninger. Vanskeligst turde det falde at finde en ny Finantsminister; thi Jngen skjøtter om at paatage sig dette herculiske Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Den til et Krigstogt i Nordsøen bestemte hollandske Øvelses=Eskadre samler sig nu ved Nieuwe=Diep, og har Ordre, til at gaae i Søen det allersnareste muligt. Den bestaaer af 2 Skibe paa 52 Kanoner, 2 paa 36, 1 paa 18, 2 paa 14, 2 paa 10 og et Dampskib paa 6 Kanoner. Den hele Eskadre skal commanderes af Admiral Ziervogel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Af Resultatet af den i forrige Høst i Norge anstillede Folketælling meddele vi Følgende: Rigets Folkemængde udgjorde, med Undtagelse af Norlands og Finmarkens Jndvaanere, 1,098,291 Mennesker, (i Aaret 1825 udgjorde den 1967,959). Af disse Noget over een Million Mennesker ere 125,139 Jndvaanere af Byerne og Ladestederne, medens 1973, 152 ere bosatte i Landdistricterne. Folketallet i Landets vigtigste Byer var ved Optællingen følgende: Christiania 223,121, (i 1825 havde den 19,061 Jndvaanere); Bergen 22,839, (Bergen var i 1825 den folkerigste By, Folketallet udgjorde dengang 20,844; Trondhjem 12,358 (i 1825 11, 6391. Christiansand 7665; Drammen 7250; Frederikshald 4921. Stavanger 4857; Kongsberg 3540; Laurvig 3413; Moss, 3277 (i 1825 2863); Skien 2625, Frederiksstad 2405; Christiansund 2347, Mandal 2102; af de øvrige Byer havde lingen 2000 Jndvaanere, dog havde Tønsberg og Arendal lover 1900, og Tromso, som i 1825 talte 738 Jndvaanere, havde i 1835 1365. Af Landdistricterne var Christianias, Amt det folkerigste; det talte henimod 95,000 Mennesker, dernæst Søndre Bergenhuus=Amt, der havde over 85,000 Jndvaanere. Landdistricternes Folkemængde er i Decenniet fra 1825 til 1835 forøget med 118,000, Byernes med lidt hover 12,000. Norland og Finmarken ere, som ovenfor bemærket, udenfor Beregningen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Følgende to afskyelige Tildragelser ere nylig begaaede paa forskjellige Steder. J Stuttgardt hørte Forvalteren ved en Stiftelse, Griesinger, om Aftenen den 24de April nogen Tummel i det Værelse, hvor Kassen stod, og neppe havde han aabnet Døren, førend et Hammerslag paa Hovedet strakte ham til Gulvet. Gierningsmanden var en ung Musiklærer, som informerede i Huset og ofte skal have faaet Understøttelse af Manden. Han blev strax grebet og skal have været maskeret, samt foruden Hammeren forsynet med en Dolk. Man frygter for den Overfaldnes Liv. - En Mand fra Strasborg, som i nogen Tid med Kone og 3 Børn havde opholdt sig i Hamborg, begav sig den 25de, Middag næste Dag, gik de atter ud i Skoven, hvor har først affyrede en Pistol paa Damen, men traf hende paa Kindbenet, uden at beskadige Tænder eller Tunge, ladede derpaa atter Pistolen og skjød sig selv igjennem Hjertet Mad. E. var strax segnet besvimet til Jorden, men komtil sig selv igjen og naaede tilbage til Hotellet. Hun skal være uden Fare; men vil ikke troe, at det var hendes Ledsager, men en Tredie, der skjød paa hende. Hendes Mand en Englænder, som boede i Hamborg, er for kort Tid siden død af en Svaghed, hvorpaa han alt i 2 Aar havde baaret, som den stedfundne Section udviste.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Fædrenelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Udkastet til en Forordning om Retsforholdet mellem Jorddrot og Fæster i Danmark. (Slutning.) Udkastets 8 9 (uden Amendement). For at fremme saadanne Sagers Afgjørelse i Tilfælde af Appel, og for at bortrydde de Hindringer for Øiemedet med Fr. 9de Febr. 1820, der ere en Følge af den længere Tid, hvilken Opreisning paa Domme i deslige Sager kunne søges, ville vi for det Tilfælde, at nogen Dom i en Sag, der har været anlagt til Fæstes Forbrydelse, fra hvilkensomhelst af Parternes Side indanke til høiere Ret, have fatalig af pellationis til vedkommende Landsoverret fastsat til 3 Maaneder, og til Høiesteret til 6 Maaneder, fra Dommens Afsigelse at regne, saa at, efter den Tids Forløb, Jngen skal være berettiget til at paaanke nogen Underrets= eller Overrets=Dom i en saadan Sag uden Opreisning, som efter i Maaneder eller Aar og Dag, fra den Tid at regne, da Dom er afsagt, alt eftersom denne vil være at indanke til Landsoverretten eller Høiesteret, aldeles ikke kan ventes. Saa bø og slige Sager, naar de indstævnes for Høiesteret, efter Stævningens lovlige Forkyndelse, strax foretages lige med andre Sager, der enten ifølge almindelig Anordning eller en sær Bevilling ere anteciperede ante omnes, hvilket Stævningen udtrykkelig bør anføres. Udkastets 8 10.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Uagtet det fremdeles bliver Jorddrottens Pligt, i Overeensstemmelse med Fr. 8de Juni 1787 86, og under de den bestemte Følger i Undladelses-Tilfælde, at sørge for, at en hver Fæster ved Fæstets Tiltrædelse erholder tilstrækkelig Besætning, Inventarium, m.v., skal det dog for Fremtiden være Jorddrot og Fæster tilladt at komme overeens om, at Sidstnævnte selv leverer Besætning og Jnventarium, eller en Deel deraf, imod at det saaledes Leverede forbliver Fæsterens Eiendom, hvilken han imidlertid skal være forpligtet til, i Fæstetiden at vedligeholde paa samme Maade, som det, der af Jorddrotten bliver ham leveret. Og bliver det Fornødne herom at bemærke i den Synsforretning, deskal optages ved Fæstestedets Tiltrædelse. Forsamlingens Indstilling af 810 lyder saaledes: At Godseieren ikke bør kunne fritage sig for den ham efter Lovgivningen paahvilende Forpligtelse til at forsyne Fæste gaarden med tilstrækkelig Besætning og Jnventarium m.m. ved at faae Fæsteren til at overtage denne Forpligtelse. Udkastets 8 11 (uden Amendement). Iøvrigt skal det i Eet og Alt have sit Forblivende ved de nugjældende Anordninger og Retsforholdet imellem Jorddrot og Fæster, forsaavidt de ikke ved denne Vor Forordning ere forandrede. Og bliver det saaledes fremdeles Eieren af et Fæstested tilladt, førend endelig Dom er falden over Fæsteren til at have hans Fæste forbrudt, at lade den nes Bo beskrive og ham sætte ud af Stedets Brug og Besiddelse, dog under de i Fr. 8de Juni 1787 88 12 til 14 Stænderforsamlingen i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Kjøbenhavn, den 2den Mai. Forhenværende Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Procurator, Joh. Nic. Høst, har i disse Dage begyndt Udgivelsen af et Værk, der fortjener saa megen større Opmærksomhed, da det i Stænderforsamlingen er indrømmet, at det i det Hele er høist vanskeligt, og for Menigmannæsten umuligt, at erhverve sig tilstrækkelig Kundskab omden gjældende Lovgivning, som ved de mange Anordninger, der deels ophæve tidligere Lovbud, deels nøiere bestemme eller udvide dem, har faaet en uoverskuelig Vidtløftighed. Han har nemlig udarbeidet en Fuldstændig dansk Huusret for Hvermand, af hvilken det 1ste Hæfte (80 S.), som indeholder Begyndelsen af første Afdeling: Familieforhold, er udkommet. Forf. har i dette Værk, ved en velordnet Oversigt og Sammenstilling af alle didhørende Lovbud, begyndt at meddele Publicum en saa interessant og gavnlig Veiledning i denne for enhver Statsborger høist vigtige Deel af Lovgivningen, at denne Haandbog sikkert, som den fortjener snart vil blive meget udbredt i Almeenheden og ansees som en uundværlig Hjælpebog for Borgeren. (Dagen.) Ved den sidste afholdte Generalforsamling i Selskabet. for Trykkefrihedens rette Brug valgtes til Repræsentanter : Justitsr. Guldberg, Overlærer Hage, Pastor Gad, Etatsr. Ørsted, Prof. Schouw, Etatsr. Hvidt, Candidat Sager. Candidat Lehmann, Dr. Krarup, Secret. Algreen=Ussing, Justitsr. Blechingberg, Justitsr. Salicath, Pastor Waage Etatsr. Ebberlin, Etatsr. Lund, Gross. Meinert, Profess. Poul Møller, Dr. Trier; og til Suppleanter : Prof. Hetsch, Prof. Scharling, Prof. Ursin, Secret. Liunge, CandidatioGjødwad, Capt. Baggesen, Prof. David, Magister Bøje sen, Prof. Engelstoft, Prof. Friedenreich, Pastor Marckmann og Gross. Nathanson. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Ved den den 20de April i Læseforeningen afholdte Generalforsamling blev Hr. Secretair Algreen-Ussing medsen overveiende Majoritet (139 St. af 175) valgt til Selskabets Formand. Generalforsamlingen sluttedes næste Aften med Valget af de 24 Repræsentanter, som i Forening med Formanden udgjøre Selskabets Bestyrelse. Jmellem de Valgte ere Cand. jur. Lehmann, Prof. Ursin, Overlærer, Hage, Brygger Bjerre, Procur. Haagen, Justitsr. og Advokat Guldberg, Meccanicus Gamst, Pastor Visby, Prof. Otto, Oberstlieutn. og Bogtrykker Seidelin, Prof. Heiberg. og Secret. Liunge. Læseforeningen tæller nu omtrent 520 Medlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
For at fremkalde en for Menigmand gavnlig og morende Læsning, har Selskabet for Efterslægten udsat et Honorar af 300 Rbd. for Affattelsen af en Danmarks Historie, der i et livligt og fatteligt Sprog giør Læserne bekjendte med Forfædrenes Vilkaar og Jdrætter, især Folkets indre LivSom et lille Bidrag til Kundskab om den for Tiden stedfindende Forskjellighed i Forholdet ved Afgangs-Examinerne til Land= og Søetaten kan den bemærkning tjene, at naar en Landcadet ikke staaer sig ved sin Afgangsexamen i een - hvilkensomhelst - Disciplin, f. Ex. Gymnastik, Fransk, maa han tage sin hele Exammen af Aare om igjen, og taber idet mindste et heelt Aars Officeers=Ancienluttet, naar derimod en Søcadet ikke bestaaer sig i en Disciplin, f. Ex. Fransk, kan han vel ikke blive Officeer strax men dog erholde Æres= eller Præmie=Sabel, til Trods fordem, der have bestaaet sig i alle Discipliner. (Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Vexel=Cours. Hamborg, den 3die Mai. Bordeaux 1881. Petersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 8 3/4 s.; k. S. 13 Mk. 10 1 s. Madrid 461. Cadix 46. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 75; L. S. 35, 60. Kjøbenhavn 205. Speacies parii mod Banco. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Odense, den 3die Mai. J forrige Uge er gjort et interessant Fund i den saakaldte Munke=Mose. Ved Kulegravning Norden for Nonnebakken henimod Aaen, hvor den saa meget omtalte underjordiske Gang skulde have gaaet, fandtes nemlig en Alen under Jorden tvende Baade, hvis ældgamle Form vidner om, at de forskrive sig fra get fjernere Old, da de egentlig bestaae af flakte og udhulede tykke Egestammer, hvoraf Træet i det Hele er konserveret. Den ene Baad, hvis Bund er ganske heel, holder omtrent 9 Alen i Længden og i Breden 2 Alen. Af Siderne eller nogen forhøiet Kant ner Jntet synligt. Den anden Baad, som maa have havt en Revne i Bunden, da den ved Optagningen skiltes i to Stykker, paa Langs, har været henved 11 Alen i Længden, Breden omtrent som den forrige. Stedet, hvor de fandtes, lader formode, at Vandet har naaet tæt hen til Nonnebakken. Vore Antiqvarer ville vel nærmere oplyse, hvad Tid det Slags Baade, her har været i Brug. Jøvrigt vedbliver nærværende Forpagter af Munke=Mølle, Hr. Overretsprocurator Rasmussen, ved sine skjønne Anlæg at forvandle Nonnebakken til et Eden, saa de salige Nonner, hvis de kunde see op, vilde antage det for Trylleri og maaske faae Lyst til at opslaae deres Bopæl her nok engang. (Hemp. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Blandede Efterretninger. Pludselig og uventet - hedder det i den slesvigske Stændertidende Nr. - 10 bortkaldte Døden den 22de April af den slesvigske Provindsial=Stænderforsamlings Midte, afhængig af Jndividernes Livsvarighed, have de Deputerede fundet en Lindring for de Følelser, hvormed Skilsmissen fra et af deres agtede Medlemmer havde opfyldt dem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-05-07
Den 27de April bragtes den Afdøde til sit sidste Hvilested, til hvilken Høitidelighed næsten alle de i Byen tilstedeværende Deputerede havde indfundet sig, for at give deres herdengangne Collega det sidste Beviis paa deres agtelsesfuldDeeltagelse. Ved Graven modtoges Ligfølget af en til Følelsen talende Sørgemusik, og Hr. Provst Boysen sag, de efter Kistens Nedsænkning nogle til Anledningen passende Ord, hvornæst Følget efter en stille Bøn opløste sig, og vendte tilbage til deres Boliger.