Viborger Samler, 1831-09-22
(Jndsendt." Som den i Siælland saa rædsomt herskende Sygdom og Beboernes deraf følgende, sørgelige Forfatning ei kunne andet, end vække inderlige Deeltagelse hos enhver, der ikke betragter sig blot som Jyde, Fyenboe o. s. v., men som dansk Borger, saa maa dette ogsaa let kunne frembringe - og har virkeligen hos Flere frembragt - ængstelig Tvil, om denne Epidemie ikke i Grunden skulde være Cholere, og forøget Frygt for, at denne nu saa meget lettere vil finde Veien til Jydland. At hæve saadan Tvivl, at meddele, hvad der efter Indsenderens Anskuelser, kan tjene os til Beroligelse, og tillige nogle Vink, som maaskee dog paa eet eller andet Sted kunne vorde nyttige, er Hensigten af disse Linier. Hvad det Første angaaer, da kunde kun den Mangel paa besindig Overveielse, der alt for let forener sig med Ængstelighed, fremkalde en Tvivl af den Beskaffenhed. - Næsten overalt hvor Cholere har yttret sig, er den begyndt i Stæderne og har fra disse udbredt sig til Landsbyerne. J Sjælland derimod er Sygdommen begyndt og vedbleven paa Landet, uden at komme til Kjøbstæderne, uagtet Samqvemmet imellem disse og Landet ikke er spærret. Kunde dette være saaledes, hvis det var Cholera. - Ei heller har, efter hvad man har hørt, Dødeligheden i Sjælland, skjøndt desværre stor nok, endnu været at ligne mod den som Cholernen, især i sin Begyndelse, foraarsager. - Endeligen, kan man kjende den danske Regjering ved enhver Leilighed baade i Landets Bestyrelse og i den udenlandske Politik, udviste aabne og redelige Adfærd; kan man kjende Dens Menneskekjærlighed og faderlige Omhu for Undersaatterne, og dog et eneste Øieblik blot tænke sig Muligheden af, at Den eller Dens Organer skulde vilde lægge et Dølgsmaal paa Sygdommens sande Beskaffenhed, hvorved denne maatte udbrede sig over bele Landet, og hvorved Regjeringen maatte tabe den Tiltroe og Agtelse, som Dens Ord- og Foranstaltninger nu saa fuldeligen besidde i Udlandet? Eller kan man antage, at Landets bedste Læger ei skulde kunne skjelne imellem den her ikke usædvanlige og en aldeles fremmed Sygdom, Men hvoraf er da denne Sygdom i Siælland opstaaet, Derom kunne maaskee ikke selve de i Landet værende Lægekyndige give en aldeles tilfredsstillende, Oplysning, hvilket ci bor undre os, da det samme er Tilfældet med saa mange andre Naturphænomener. Jndsenderen vover imidlertid følgende bemærkninger herom. Erfaring har lært, at Ostenvinden, naar den blæser i længere Tid, ofte medfører nerveus Febre; dette bekræfter, blandt andre, afdøde Kallisen denne lige saa erfarne, som lærde Læge, i sit Skrift og Kjøbenhavn - dets Titel erindres ikke nøiagtigen - Men nu har jo Østenvinden hersker næsten hele Sommeren med en sjelden Stadighed, og i Sjælland maatte den især være skarp, tor og altsaa skadelig for Sundheden, medens den derimod i Jydland vistnok er bleven mildere paa sin Reise over Kattegat. - Om maadeligt Brødkorn af forrige Aars Afgrøde kan have bidraget til Sygdommens Fremkomst, og om ikke en større Hengivenhed til Brendeviinsdrik blandt Almuen i Sjælland, end andetsteds, hvorom de talrige Kroer synes at vidne, og hvortil de saa let kunne forlede, har gjort desflere der modtagelige for Sygdommen, tør Jnds., at Mangel paa Sagkundskab, ikke afgjøre. - J Øvrigt maa man ikke glemme, at allerede i forrige Aar herskede ondartede Febre i Siælland, men hvortil man dengang, da man endnu ikke frygtede for Cholers, lagde mindre Mærke. I Henseende til det andet Punct, da er det er Selvfølge, at, naar Chiolera ikke er i Sjælland, kunne vi et heller faae den derfra. - Men maa manikke alligevel befrygte, at den sjællandske Sygdom skal forplantes herover, eller andre lignende af sig selv opstaae? Herpaa kan ingen Dødelig give bestemt Svar; men for menneskelige Øine synes dog Udsigterne i denne Henseende langt mere lyse end mørke. Hiin Sygdom er officielt erklæret for ikke at være egentligen contagicus; Samqvemmet finder ordentligviis kun Sted imellem begge Provindsers Kjøbstæder; men i Sjællands Kjøbstæder grasserer Sygdommen ikke, og i Jydland har man, som det Efterfølgende vil vise, ikke Grund til at antage megen Disposition for denne eller andre Sygdomme af samme Art. - Den varme Sommer med sine ostlige Vinde er lykkeligen overstaaet. Høsten, denne Aarstid der, af velbekjendte Aarsager, ellers ofte bliver en Moder til farlige Sygdomme, er ligeledes forbi, uden at nogen Epidemie, saavidt vides har yttret sig. - Den jydske Bonde lever i Almindelighed ordentligt, i de skarpere Egne meget tarveligt. - Dette Aars Rug giver fortræffeligt Brød, hvoraf Jyden, spiser meget, og dette vil bidrage til Sundhedens Vedligeholdelse, ogsaa i de Egne, hvor der maaskee nydes vel meget og fedt Suul. Disse Grunde for at haabe det Bedste forekomme Udgiveren ikke uvægtige; men, om endog en Smitsoet skulde udbryde, her, kan man dog med Føie vente at den paa de fleste Steder vil gribe mindre om sig, end paa de stærkere befolkede Øer. Jmidlertid staaer endnu Efteraaret med dets Markarbeide tilbage, og herved vil et forsigtigt og hensigtsmæssigt Forhold i Føde og Klædedragt være saare meget at anbefale. J denne Henseende tillader Jnds. sig at yttre Følgende. - Det tilraadte uldne Bælte, som vel kun Faa have kunne overtale sig til at bruge i den varme Tid, bør nu anlægges, især af dem, som det meste af Dagen ere sysselsatte ude med Plomning, Møgagning o. d. - Det kan være strikket, af Vadmel eller Multum; det bør bedække hele Maven fra Mellemgulvet indtil det Nederste af den, og overalt slutte saa tæt, som det er muligt uden at klemme. Bedst er det, at bære Bæltet paa det bare Legeme; hvo der ei kan finde sig i den derved foraarsagede Kildren, bor i det mindste bære det nærmest Skjorten. - Det kan ei undgaaes, at jo Landmandens Klæder, medens han, i det fugtige Efteraar, færdes i den frie Luft, ofte maa blive gjennemvaade, og det er naturligt, at han, der sieldent har meget at skifte paa, ønsker disse snarest muligt torrede; men den sædvanlige Fremgangsmaade herved: at hænge Klæderne paa og ved den hede Kakkelovn i samme Værelse, hvor Beboerne ere om Dagen, og sove om Natten, kan, som i høi Grad Luft fordærvende, ei andet end være yderst skadelig for Sundheden. Det var derfor ønskeligt, om Bonden i dets Sted vilde mod Aften gjøre en dygtig Jld paa Skorstenen, og derved tørre Klæderne. J Aar da Bonden har faaet sit Brændsel saavel i Huus, vil hans Forraad heraf nok kunne taale denne ei beregnede Udgivt, især naar ellers større Occonomie end sædvanligt, anvendes; thi Brændsel er det Eneste, Jnds. bekjendte, hvormed den jydske Landmand er ødsel. - Endnu denne Bemærkning! Det er paa sine Steder Skik, at Bonden og hans Folk, ved den sildigere Efteraars=Pløining, især paa langtfraliggende Marker, ikke komme hjem til Middag, men, for desmere at fremskynde Arbeidet i de forte Dage, forblive indtil Kl. 2 3 a 4 i Marken, hvor de imidlertid faae tor Kost udsendt. Her vilde det vist være godt, om de dermed tillige fik noget Øl eller Melk der var hældet saa varmt, som muligt, i en i Forveien ophedet Flaske eller Dunk, som derpaa blev tilproppet. Ved at iagttage disse, saavelsom de i Henseende til Mad, Dtilke, Maadehold, Reenlighed og Luftens Renselse, i Sundhedscollegiets Anviisning til Forebyggelse a. af 11te Junii d. A. givne Forholdsregler, samt hvad ellers Klogskab og Forsigtighed, efter visse Steders og Egnes særegne Beskaffenhed, kan byde vil man med Rolighed kunne see Fremtiden imode, især naar man dermed forener en christelig Tillid til Forsynet; thi ogsaa her viser vor guddommelige Religion sine velgjørende Virkninger, i det den foriager, eller dog formindsker den Frygt, som, Erfaring har lært, saa meget forøger Modtageligheden for smitsomme Sygdomme.