Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-07-11
De nyeste Efterretninger stadfæste den allerede længe og ofte yttrede Formodning at Jnsurrectionen i Mexico er ikke undertrykket overalt, men høist kun i de sydlige Egne og at Roialisterne kun have Fordeele paa enkelte Punkter, som de angribe med en stor Styrke. Fortet Janilla i Provindsen Guanaruato (ogsaa en sydlig Provinds) skal have capituleret, hvorved heele Besætningen har faaet Amnestie; Jnsurgenterne have i disse Egne ikke længere noget befæstet Punkt, men Guerillerne ere desto farligere. Man skriver fra Vera Cruz under 4de April at to Geistlige, Torres og Magos, ere Hovedanførene for Rebellerne; at disse ere ovralt fordeelte i Gueriller og desto farligere for Communicationen; især ere der mange imellem Vera Cruz og Falapa; een af de meest frygtede Guerille Chefer er den bekiendte Guadeloupe Vittoria. Han har nyelig taget 3 Courerer, uagtet de havde 70 Grenaderer til Bedækning. Brigaderen Clano staaer med et Korps i Talapa for at rense Landet fra disse Røvere. – En Vulcan er udbrudt den 15de Februar i Provindsen Guanaxuato, og har ødelagt to Landsbyer og 38 Meierier, alle Mennesker omkom, og man befrygter at Brigaderen Regrattes Division er bleven et Offer derfor Man hørte i Hovedstaden samme Dag om Aftenen Kl. 9 en Lyd som af en Kanon-Torden, saa at man troede at Fienden var i Nærheden, og lod slaae Generalmarsch. (Denne Frygt er det bedste Beviis paa at Jnsurgenterne besidde endnu en betydelig Magt; thi var der ikke flere Jnsurgentere til, saa havde man ikke nødig at frygte for deres Anmarsch eller at bryde sig om en Kanonade. Med disse Efterretninger stemmer det ganske overeens som læses i Juni Heftet af den politiske Journal, hvor det hedder ifølge Amerikanske Beretninger: at Revolutionen i Mexico er ingenlunde tilende fordi Mina er dræbt. At Veracruz er i den besynderligste Forfatning; thi uagtet sine stærke Volde, 8 Bastioner og sit bekiendte Castel vove Jndvaanerne sig dog aldrig udenfor Byen; heele Landet er i Jnsurgenternes Magt, naar blot de befæstede Stæder undtages. Forbindelsen med Hovedstaden er saaledes afskaaret at den ypperlige Landevei til Mexico, som man ellers bruger kun 70 Timer til at passere, kan man nu ikke lægge tilbage i en ringere Tid end 14 Dage og det kun ved Hielp af en talrig Escorte. Samtlige Kongelige Tropper i Veracruz beløbe sig ikke høiere end til 900 Mand, som deels bestaae af Negere og deels af Jndianere, foruden af nogle Hvide; de fleeste af dem forstaae ikke at omgaaes med Geværer, Saameget siger man er ganske vist, at hele Mexico er i Oprør, og at Jnsurgenterne havde sikkert allerede fordrevet Spanierne, naar de ikke havde havt Mangel paa Vaaben, Munition og paa duelige Officerer. Det er vel sandt at Spanierne have erobret en Deel Forter, saaledes i dette Aar Forte Gregorio; men først efter en tapper Modstand og megen Blodsudgydelse; den 6te November f. A. havde General Linan skudt en Breche i det, og giorde Forsøg paa at tage det med Storm, men Jndependenterne giorde en saa fortvivlet Modstand, at Generallieutenant Peneranda af Regimentet Navarra blev skudt og heele hans Colonne tog Flugten, den 16de November vovede Spanierne en nye Storm derpaa og vare ligesaa uheldige, 2 Generaler, 45 O ficerer og 600 Mand omkom ved disse gientagne Angreb, Regimenterne Navarra og Ferdinand den VII. blev næsten aldeel s ødelagt. Ved en Bataillon dræbtes alle Officererne og kun en Fændrik blev i Live. Et nyt Angreb den 16de December kostede Spanierne 1500 Mand; de Beleirede bleve commanderede af 12 af Minas Officerer og fægtede med den største Tapperhed; ved en Mine sprængtes den 19de November 116 Spanier i Luften. Mangel paa Proviant og Vicekongen Apodacas Sygdom som selv vil lede alleForetagenderne standse meget Fremgangen i alle Spaniernes Operationer; den 1ste Januar lykkedes det endelig General Linan at erobre denne Fæstning, efterat den høist commanderende i samme, Nabog, en Centoer, var faldet i Striden. Saarædsomt og blodigt gaaer det til i denne skrækkelige Krig, imedens Europa udhviler sig af sin langvarige Kamp, blusser Krigens Lue stedse vildere op i Amerika, saadan er det nu gaaet til i 8 Aar og endnu seer man ingen Ende derpaa, naar vil engang Menneskelighedens og Forsonligheds Stemme finde Indgang, Spanierne søge bestandigen, saavidt de have besat Kysterne at udbrede at Jnsurgenternes Sag staaer paa slette Fødder og at Roligheden vil snart blive bragt tilveie, men saasnart Dækket fra de indre Lande løftes op sees blot vilde Krigscener, som Had og Fortvivlelse besiæler. – Spaniens Kræfter til at giøre en Ende paa dem synes stedse meere at svækkes; det hedder i den politiske Journal at Breve fra Cadix melde: at kun to Skibe af den hele Russiske Flode kunne modtage Reparation, og at alle de øvrige ere ubrugelige til Tiensten; man havde gjort pompøse Anstalter til at omdøbe det anseeligste af de Russiske Orlogskibe, og give det Navnet Jsabella; men Ceremonien blev ikke fuldført, da man opdagede at hele Undercastellet var forraadnet; Admiral Cisneros, som det er overdraget at undersøge disse Skibe, er i den Anledning kaldet tilbage til Madrid. Aarsagen til at disse Skide ere saasnart blevne ubrugelige skal være, at de ikke ere byggede af Eeg, men af Fyr, som volder at de ikke kunne taale Søen.