Aalborg Stiftstidende, 1842-01-28
Jndsendt. Noget om Brugen af Steenkul, med Hensyn til Huusholdninger. Da visselig Mange ei nøie kjende Brugen af Steenkul i Kakkelovne ove, saa har daglig Erfaring ledet mig til at give nogle Raad desangaaende, for at mødbevise de prange Jdeer, man har fattet mod dette saa herlige og nyttige Brændmateriale. Det er nødvendigt, at Sagen behandles noget detailleret. Kakkelovnen maae trække godt og være Vindovn af Jern. - Førend man om Morgenen benytter Kullene, maa Ovnen være vel gjennemvarmet, da man, hvis man vilde fyre med Kul i en kold Ovn, vilde lide af Dampen, som ei, formedelst den kolde athmoshværiske Lufts Tryk, vilde kunne bane sig Vei. Ved Varmen fortyndes Luften, og Jntet er da generende for Røgens Udgang. Gloderne af Brændet eller Tørvene samles da i en Dynge; derovenpaa lægges 2 Stykker Brænde, og i Mellemrummet imellem disse Steenkullene, som maae være afde saakaldte Fyrkul (store Kuld, men aldrig maa Stykkerne være større end en nogenlunde stor Tørv. (Smedekul due ikke til Huusbrug.) Man kan da lægge flere Stykker i paa eengang, alt efter Værelsets Størrelse, og disse ville da brænde ganske ud, især, hvis man efter 1/2 Times Tid giver dem et lille Slag med Jldtangen, thi da falde de i Skiver, som, udbredende en stærk og varig Varme, ganske fortæres. Uden at deres Flamme næres med lidt Brænde eller Tørv, brænde de ikke saa godt, undtagen i Ovne med stærkt Lufttræk. J saadanne behøves aldeles ikke Rister eller lignende Jndretninger. Ventilen eller Spieldet maa ikke stemmes undtagen at man derpaa har en Stopper. Sluttes ganske, maa det for Alting ikke, da den Kulsyre, Steenkullene, endnu mere end andre Brændmaterialer, udvikle, er dræbende, eller idetmindste meget skadelig. Ovndøren maa stedse være lukt. Det er en Fordom, at Kullene smudske Alt i Værelset; lader man dem ligge roligt og gaaer vaersomt med Dørene, besværes man hverken af Smuds, Dunst eller andre Jnconvenientser. Eibeller angribe de Brystet. Holdes Ovnen godt reen og har den Lufttræk, er dette umuligt. Tvertimod fjernes al Fugtighed, hvor de brændes, holder stedse Skorstenen tør, og forhindrer, som en Følge af den stærke Varmegrad de udbrede, den saa ubehagelige Nedfalden af Sod, hvoraf saamange Kjøkkener plages. Søden, som formedelst de Deele den indeholder, er modtagelig for Veirligets Paavirkninger, tørres aldeles af Steenkullenes Varme, og kan saaledes lettere skaffes bort En væsentlig Fordeel ved Steenkul er tillige, at der, medens de brænde, vanskeligt gaaer Jld i den Kakkelovn, eller Skorsteen, hvor de bruges, da Udviklingen af de med Kulsyre svangrede Dampe forbyder det. Jkkedestomindre maa dog Ovnen feies idetmindste hver tredie Ugge, og man vil vist neppe tage Hensyn til den ringe Udgift, naar man seer, hvormeget der derved paa anden Maade bespares. Med megen stor Fordeel bruges Kul til Skorsteensbrug som fordre en høi Varmegrad, saasom Strygning, Vark osv., dog, vel at mærkeComfurgryder, faste Comiurer &c. Leerkar kunne ei taale deres Hede. Tager man nu Hensyn til Pengebesparelsen ved Brugen af Steenkul, da er den meget betydelig. 2 eller idethøieste 2 1/2 Tønder Steenkul at bedste Sort, kunne uden Overdrivelse, hvad Varmeudviklingen angaaer, antages æquivalent med Favn Bøgebrænde, og Prisen for denne er, for nærværende Tid, 10 Rbd., ja endnu mere, foruden Opkjørsel, Favnsætterpenge, Saugning ofve, medens Prisen her, ved Sommertid, er 9 Mk. for en Tønde Steenkul, Med alle Udgifter til Brændet iberegnede, kan man have 8 Tønder Steenkul. Dette Beviis er staaende. 8 Tønder, Steenkul skulde dog vel indeholde noget mere Varmestof end 1 Favn Bøgebrænde, Om de slette, men forholdsmæssig uhyre dyre Tørv kan her ikke engang være Tale, naar Sammenligning skal skee. Kjendetegnene paa gode Steenkul ere: 1) at Farven maa være aldeles sort; 2) at Bruddet maa være saa blankt som muligt; jo blankere Brud, jo compactere Mineral masse, jo større Grad af Barmestof. Jo dunklere Brud, desto poreusere og meere svangrede med fremmede mineralske Dele, og sikkerlig af den Aarsag mindre drøie. Maatte disse Par Ord gavne, og befordre en meere udbredt Ribenyttelse af et Brændmateriale, som med sine mange andre fortrinlige Sider forener een meget væsentlig, nemlig: "Pengebesparelse!