JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Jndenlandske Efterretninger. J det Hr. S. Hempel anmelder Begyndelsen af de efter hans Opfordring modtagtBidrag til Grækernes Understøttelse, gjør har følgende Forslag til Hensigtens bedre Opna else: "Skulde ikke maaskee Mange, isteden fil rede Penge, lettere kunne undvære et eller at det Kunststykke, en Flids Frembringelse, elli Naturalier af Korn, Klædevarer og desl. Na Vedkommende i saa Fald blot behagede foreløbig at indsende mig Fortegnelse derover, kunde siddet Hele foranstaltes bortsolgt ved Auction, er det derfor indløste Beløb saaledes komme hine Ulykkelige tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
(Hempels Avis No. 120.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Blandede Efterretninger. Opgravninger i Brescia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
De Opgravninger, som man med rosværdig Omhyggelighed i en Tid af 2 Aar har fortsat ved den bekiendte Søile af det saakaldte Herculestempel i Brescia, have endelig ført til et overraskende gunstigt Resultat. Grundmurene, Gangene og Nischerne i et stort Tempel opdagedes, i hvilke man fandt en kolossal Victoria af det skjønneste Arbeide i Bronce, sex Büster af Kei fere, en skjøn Faustina og endelig en stor forgyldt Statue af en fangen Konge. Victorias og Kongens Øine ere af Onyr og det synes, som om disse kostbare Statuer her kun vare nedlagte til Opbevarelse, da man fandt Seiergudindens, Vinger omhyggeligen afsondrede og tilligemed hendes Arme ved Fødderne af Statuen. Den hele Skat, som paa det ypperligste er vedligeholdt, findes opstillet i Museet paa Raadhuset i Brescia; imidlertid fortsættes Opgravningerne med største Jver. (B. f. I. I. 134.) Jndisk Fordom. Koppe-Jndpodningen finder i Jndien, især længere oppe i Landet, vanskelig Jndpas, man troer nemlig der, at Englænderne blot have for, at forsyne de JndfødtesBørn med et Mærke, for siden strax at kunne vide, hvo der har at udrede en Kopskat og at træde i Hæren som Seapoy. En besynderlig Jnscription. Man læser følgende Jndskrift med store Bogstaver, over Hovedporten i Agra i Hindostan: J det første Aar af Keiser Juulofs Regjering bleve 2000 Ægteskaber med begge Ægtemagers Samtykke af Øvrigheden opløste. Dette opvakte i saa høi Grad Keiserens Uvillie, at han afskaffede al Ægteskabs=Skilsmisse i sine Stater. J Løbet af følgende Aar formindskedes Antallet paa Ægteskaber i Agra saaledes, at der sluttedes 3000 færre end i det foregaaende Aar, og derimod skeede næsten 7000 Ægteskabsbrud flere. 3000 Koner bleve levende brændte, fordi de havde forgiftet deres Mænd, og 75 Mænd, fordi de havde myrdet deres Koner. Værdien paa det Huusgeraad, der i Familiernes Jndre blev sønderbrudt og ødelagt, beløb sig til 3 Millioner Rupier. Keiseren indførte hurtig ÆgeskabsSkilsmisserne paany."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Koptisk Sprog. Paa det kongl. Bibliothek i Paris er en provensalsk koptisk Ordbog Marseille og dens Nabobyer stode til enhver Tid i Forbindelse med Alexandrien, og da derfor Provensalerne og Ægypterne maatte gjøre sig forstaaelige for hinanden, saa forfattede man Ordsamlinger, hvori provensalske Ord og hele Sætninger vare skrevne med koptiske Bogstaver og forklarede paa arabisk. Deri ere blot Sætninger af det daglige Liv indbegrebne, Ord der have Hentydning til Handel, eller Livets sædvanlige Fornødenheder, Talordene osv. Den omtalte Ordbog synes at være fra det 13de Aarhundrede, til hvilken Tid Marseilles Handel med Orienten meest blomstrede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Japaneserne have, i Følge Kemsers Reiser, en Maade at hævne Forurettelser paa, som næppe har sin Lige i nogen Deel af den øvrige Verden. Den er saa besynderlig, at den næppe er trolig. Andre lade den Person, som krænker dem, føle deres Harme, men Japaneseren udover Hævnen paa sig selv. En japanesisk Herre kom just ned af den store Trappe i Keiserens Palads i det Øjeblik en anden steg op af den, og deres Sabler kom til at tørne imod hinanden. Den nedstigende Person blev fornærmet; den anden undskyldte sig med, at det var skeet ved et Tilfælde, og tilføiede, at det alene angik Sablerne, og at hans var ligesaa god som den andens. "Jeg skal vise Dem Forskjellen, siger den Person, som begyndte Trætten, drager øiebliklig sit Sværd og stoder det igjennem - sit eget Legeme. Den anden, opirret over at være saaledes forekommet i Hævnen, haster op af Trappen med et Fad, han holdt i Haanden for Keiserens Bord, og vendende ligesaa hurtig tilbage, gjennemborer han sig ligeledes ved Siden af sin Modpart, med de Ord: "Havde jeg ikke været i min Fyrstes Tjeneste, saa skulde De ikke være kommen mig i Forkjøbet; men jeg døer tilfreds over at som Deres."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Hr. Selders fra Brunsvig har paa en Over kop malet Göthes Billed. Göthe selv og hans Venner erklærede dette billede for bedst truffet af alle dem, der i den sidste Tid ere blevne malede. Paa Underkoppen har Göthe med egen Haand skrevet de Ord: "Heil und Gruss. Göthe og i den ziirlige Kasse, der gjemmer denne Kop, som skal opstilles i Museet i Brunsvig, er den Pen, med hvilken Digteren skrev, lagt ved Siden. Af den muntre Oldings Skjemt ved denne Leilighed, ere følgende Vers fremkomne: Luftig und guter Dinge, Da hielten die Maler offenbar Mein Gesicht für ser geringe. Datur war mich manch schönes Kind Zu damal von Herzen tren gesiunt. Nun, da ich hier als Altmeister sitz, Auf Peisenkopsen und Tassen, Aber die schönen Kinder, die bleiben fern, O Traum der Jugend, o goldner Stern meddeelt en Afhandling, i Følge hvilken det bliver tvivlsomt, om Fiskene virkelig ere saa stumme som man hidtil stedse har troet. Han har navnligen ved Slægten Pogonias bemærket en Lyd, der er saa mærkelig, at man selv fornemmer den oven Vandet. Ogsaa Silurus, en stor Rovfisk, nemme ved en eiendommelig Tone. der findes meget hyppig i Donau, lader sig for Cuvier har nylig i det franske Akademi H. C. 127.) Zu haben bin ich, wie der alte Fritz, Rufen sie mich aus auf Straten und Gassen; Als ich ein junger Geselle war, have viist Dem, at mit Sværd er ligesaa godt gjort en Opdagelse, hvorved en Opgave maaskee Den russiske Statsraad v. Blaremberg har vil blive løst, der siden Strabos Tider har været agtet Undersøgelser værd. Det er nemlig lykkedes ham, omtrent en Verst sydøstlig for Sim Marseille. Henimod 320 Mennesker forarbeide Eupator, i denne Egn skal have anlagt. feropol at finde Spor til de Fæstninger, som Kong Scilurus, der overvandtes af Mithridates Den største Koralfabrik i Verden findes i Korallerne, der paa omtrent 80 Fartøier hentes fra Barbariets Kyster. J en anden Fabrik arbeide over 170 Mennesker. Der ere vel over Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Hamburg 2 M. dem høiere end Diamanter. 100 Sorter af færdige Koraller, som adskille sig ved Størrelse, Gestalt, Farve og Reenhed. De fleste sælges i Levanten, hvor man ofte agter
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Kjøbenhavns Børs, den 17 August 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 164 - Rbd. Sdl. 48 3/49 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 15 176 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
Nationalbank Obligationer. Dito Dito . . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/4 Rbd. r. S. 115 1/4 115 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-18
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 96 96 1/2 Rbd. r. S. 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 61 L. Sterl. ved Hambro & Søn. 106 - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 67. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 August 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Forsøg til en Oversættelse. Fangen i Chillon. En Fortælling af Lord Byron.) Mit Haar er graat, men ej af Ælde, Ej graaned det brat I en eneste Nat; *) Den kolde Rædsel har kun slig Vælde. Min Ryg er krum, men ej af Slid, Thi disse Lemmer en Levetid. Er rustned i Fængslets mørke Bo, Og min var deres Skjæbne, hvem Den velsignede Luft og Jord er røvet: Ludovico Sforga og andre. - Det samme fortælles om Marie Antoinette, Ludvig den 16des Hustrue, skjønt ej i fuldt saa kort en Periode. Græmmelse skal have den samme Virkning, op hendes Haar. den, ikke Frygt, tilskrev man Forandringen af Min Arm er stiv af den sløve NoDe ligge i Mulmet bedøved. Og naar den er spærret og stænget fra dem, Men min Faders Tro det var, der bød, Og jeg taalte Lænker og trodsede Død; Min Fader døde paa Baalet ilde, Fordi han sin Tro ei fornægte vilde. Og for den samme hans egen Sæd. J Chillons Borgtaarn, skimled af Alder. Af dem er dette Vrag tilbage. En i Jlden, i Felten to Vi vare syv - som nu er een, Fik Hjem i Mulm, og i Grav blev stæd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Antikritik. Jndsenderen af disse Linier har i disse Dage tilfældigviis faaet Anledning til i Bladet: "Kjøbenhavns flyvende Post No. 60, dateret 27 Julii sidstl., at læse en kort Anmeldelse af det norske Syngespil Fjeld-Eventyret, forfattet af H. A. Bjerregaard og sat i Musik af W. Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Allerede for mange Aar siden har afg. Professor Jacob Baden bemærket det som en Egenhed, hos norske Skribenter, at de brugte denne Construction, som altsaa ikke er en Følge af Foreningen imellem Norge og Sverrig. Om Skuespillets Forfatter har ladet Verber beholde Singularisformen i Pluralis paa enkelte Steder, saa indseer jeg ikke, at deraf kan drages den Slutning, at Skriftsproget i Norge nærmer sig til det svenske. Dersom Anmelderen hørte Endeel af den ringere Classe, i daglig Tale, bruge Ordene: "svart, kalt" o. s. v., istedetfor sort, koldt os.v., og en Skuespildigter paa Theatret lagde Almuesfolk saadanne Udtryk i Munden, vilde Anmelderen uden Tvivl strax paastaae, at det norske Sprog nærmede sig til det Tydske. Hverken den politiske Forening imellem Norge, og Sverrig, eller Forbindelsen imellem disse Rigers Literatur, er af den Beskaffenhed, at det norske og svenske Sprog letteligen kan sammenblandes, undtagen paa begge Rigers Grændser, hvor begge Folkeslag optage Noget af hinandens Udtale, Talemaader &c. Jøvrigt er det Skriftsprog, som nu for Tiden er fælleds for Norge, og Danmark, saa høit agtet af den norske Nation, at ingen Forfatter, uden at tabe sin Popularitet, kunde gjøre Forsøg paa at indblande fremmede Ord og Talemaader deri. Jndsenderen ønsker blot, at Jngen i hans gamle Fædreneland Danmark maa være villigere til saadanne Forsøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Hvad imidlertid Syngespillet Fjeldeventyrets Værd angaaer, da indseer Jndsenderen fuldkommen vel, at hans Antikritik, ligesaa lidet som Anmelderens navnløse og grundløse Kritik, kan have nogen afgjørende Indflydelse paa Publicums Dom, men at Skriftet maa læses af dem, som ei ville lade det beroe ved at have den Tillid til Pluraliteten af Norges dannede Mænd, at de ikke vilde give deres Bifald til et Skuespil, som havde de af Anmelderen angivne Feil. Kunde Anmelderen formaaes til herefter, naar han vil gjøre norske Skrifter den Ære at omtale dem, at bruge mindre Magtsprog og flere Grunde, vilde Antikritikkens Hensigt fuldkommen være opnaaet. Kjøbenhavn, 17 Aug. 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Philonorvagus. Kjærlighed og dens Virkninger. Et Fragment. (Af Engelsk.) Kjærlighed er lig Ærlighed; man snakker meget om den og forstaaer lidet af den; den er, som sund Menneskeforstand, dyrebar og sjælden. Gieren kalder den et daarligt Pant, Lægen en Hypochondria, Juristen en Proces for Høiesteret (NB. i England), Soldaten sin Parole d'Honneur, Sømanden sit Kompas. En forelsket Engelskmand amuserer sig med "blaa Diævle (d. c. han er gaven og suur som Æddike); gjør ham et Spørgsmaal, og jeg vil holde 10000 Pund Sterling imod een dansk Rigsbankdaler, at du vil føle dig fornærmet ved hans Svar; f. Ex. En delig Morgen, Hr. Bull, B. Jeg har seet tusend deligere. "Hvorledes befinder De Dem idag, Hr. Bull B. Jeg veed ikke. Hvad feiler Dem, Ven John? B., Hvad Satan har De at bestille med mine Feil. En forliebt Jrlænder (og hvo elsker som han?) bliver lystig ved sin Brændeviinspunsch, og udraaber derpaa: "Och Shillah, Shilah! min Daase af Diamanter, min Essents af Grusomhed, min Perle for alle Perler og min Blomst for alle Blomster - undtagen Kartoffelblomsten. Arrahl Dyrebareste, hvi vil du lukke dit eget Øie forden lille Terrance Mac Gladdery, Har jeg ikke en deelig, bekvemt indrettet, høi og peen Jordhytte. Har jeg ikke en Ko og en Tørvestak til at føde den med. Har jeg ikke en har Blomsterhave, fuld af Kartofler. Ochan ej, och aneialt fra den Stund, du stial mit Hjerte, føler jeg det banke imod mine Ribbeen, ret ligesom Pendulen i et Kukker=Uhr, Shilah, Dyrebareste! dersom du ikke bliver min, saa vil stakkels Ter rance Mac Gladder efter Døden blive en gammel Pige! Ved Kjernemælkens Magt, han vil gaae ud ligesom Tanden paa et Sivlys, det vil han En forelsket Skotter tager sig en Dram, dreier sin Tobaksdaase omkring, gnider sin Albue, omendskjønt det ikke kløer. "Hech, Donald! Mand, hvad i Fandens Skind og Been er det kommet over Jer Fyl fyl lad ikke Yesse Marcrees graa Øine gjøre Jer forknyt, vær en Mand, Søn vær en Mand!" - O! Sawney, Sawney, laan mig jert Øre en bitte Smule, min trofaste Ven, og hold det hemmeligt. Det er ikke hendes to grønne Øine, eller hendes malede Gesigt, som jeg frier til, det er hendes Guld, hendes Guld, hendes Guld! En Valeser seer, naar han er forelsket, saa mukken ud som en af Gederne paa hans Bjerge hans Løg-Suppe og ristet Ost smager ham ikke – og saaledes beviser han, at den blinde Bueguds Vælde er den samme i ethvert Land." Stakkels Shenkin ap Morgan ap Shones er meget daarlig, hendes Hjerte gaaer Tik Tak hele Dagen igjennem. Hun kan ikke arbejde, hun kan ikke sove. Oelsk hende Vinifred, elsk hende som dit Liv, Og Shenkin og Vinifred snart vil blid Mand- og Viv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
En forelsket Hollænder er saa kold som en Conditors Jiskjælder, og en Spanier saa hed som en ristet Diævel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Blandede Efterretninger. Den berømte Sir Sidney Smith har foræret det kongelige Selskab af Oldgrandskere i Frankrig et saa simille af et prægtigt Monument, der bestaar i een, 6 Tommer og 4 Linier, høi og 2 Tommer og 2 Linier bred, tynd og bøielig gylden Plade, paa hvilken findes en græsk Jndskrift med punkteerte Charakterer, fra Polemæus Euergetes's Tid. Den blev i Aaret 1818 opdaget i Ruinerne af det gamle Canopus imellem Rosette og Alexandrien. Jndskriften lyder saaledes: "Kong Plolemæus, Søn af Polemæus og Arsinde, iblandt Guderne optagne Sødskende, og Dronning Berenice, hans Søster og Ægtefælle, (hellige, dette Tempel til Ostris."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Det Sted, hvor Talmas jordiske Levninger skulle hvile, er nu bestemt. Man har valgt et Sted dertil, tæt ved Siden af Dem. Raucourt's, Grav. En simpel Steen, som skal bære den store Tragikers Navn, er det eneste Monument, som vil komme til at betegne det Sted, der modtog hans Liig. Det, som vil blive opreist til hans Minde, er hans Statue, for hvilken en Plads er bestemt i Comedie francaise's Foyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Den lille Model til denne Statue, hvis Udførelse er overdraget Hr. David, Medlem af det franske Jnstitut, er nu færdig, den blev antaget af Comiteen, og efter denne skal Talma forestilles siddende og ligesom hensjunken i Eftertanke. (L. B. d. B. H. 210.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Malerierne af den franske Skole i Museet i Florents have alle de generiske Træk, som Jtalienerne tilskrive Galliens bedste Kunstnere. Den bestandige Stræben efter at give deres Verker en vis air noble er umiskjendelig i de fleste af deres bibelske Personer og Helgene. De ere alle sammen gentils au possible og Englen i Vouets Bebudelse synes at sige: Madame, jai Phouneur de vous annoncer. Alfieri har skrevet fire Ord, som sige meere end hele Bøger. De staae i "Don Carlos. Kongen og hans Minister belure en Sammenkomst mellem Jnfanten og Dronningen, hvorpaa følgende Dialog ender Scenen: Vedesti. - Vedi. Udisti. - Udi. Amand Berghofer, en Filosofisk Særling, som Wieland kaldte den østerrigske Rousseau, nedlagde frivillig sin Post som Skoledirektor i Steyr i Østerrig. Hans Ansøgning om Entledigelse lød saaledes: Deres Exellence! Jeg beder, at jeg maa ophøre at være Deres underdanige Tjener, A. Berghofer. Stofler, Professor Matheseos i Tubingen mod Enden af det 15de Aarhundrede, satte ved sine Syndflods=Profetier hele Europa i saadan en Skræk, at man i Frankrig begyndte at bygge Arker, paa andre Steder solgte alle Ejendomme i lavt liggende Egne og drog op paa de høieste Bjerge, eller, som Dr. Martin Luther forsikkrer om en Borgermester i Wittenberg, lod bringe et tilstrækkeligt Qvantum Øl op i Husets øverste Stokværk. (Fr. v. Matthison i Morgenblatt f. geb. St. Mai 1827.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Battrani har i det Jndre af Mexiko gjort en høist vigtig Opdagelse i et Kloster. Han opdagede nemlig et Manuskript, der rimeligviis er det eneste i sin Art, og i ethvert Tilfælde et af de interessanteste og sjældneste, der existerer, nemlig et Evangelium, saaledes som de første Munke conquistadores (Erobrerne) pleiede at diktere dem, og oversat paa mexikansk af Monte3uma, den eneste af sin Familie, der undgik Myrderierne, thi - han antog den katholske Tro. Haandskriftet bestaaer af et stort Foliobind, er udmærket skjønt skrevet paa Magneye eller Age va Papir, saa glat som Pergament, men meget bøieligere end Papyrus - en vigtig Levning af det gamle mexikanske Sprog. Muligt vil dets Sammenligning med orientalske Manuskripter, kaste et Lysglimt i det Mørke, som endnu stedse beboede hine store Landstrækninger. ner, meddeler følgende i sit "MitternachtsblattDen bekiendte tydske Digter, Hofraad MüllNo. 12 d. A. "Redacteuren af et Tidsskrift, der levede temmelig langt borte fra Forlægger= og Trykkerstedet, havde sin Nød med at afholde Forlæggeren fra at tilbageholde de Artikler, der ubehageligt kunde berøre dennes merkantile Jnteresse. Naar han beklagede sig derover, saa undskyldte Forlæggeren sig med at Sætteren havde forlagt den og den Opsats o. s. v. Naar Sætteren bliver til Forlægger, vedbliver Hr. Müllner, saa seer det næsten ligesaa slemt sig til Redacteur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Den 18de Juli passerede igjennem Mayland paa en stor Pram den colossale Statue, bestaaende af sort og hvid Granit, der i Venedig, skal indskibes for at føres til Rom, hvorden skal bruges til St. Paulskirken. Den kommer fra Marmorbruddene i Montorfano ved Lago Maggjore, bestaaer af et eneste Stykke, er 19 Alen 7 Tom. lang, har 2 Al. 5 Tom. i Gjennemsnit, og veier 64,000 maylandske Pund. giver et nyt Qvartalskrift for fremmed LiteraHr. Gillies, en Advocat i Edinburgh, ud ud med Tidsskriftet, som naar Forlæggeren gjør (Der Freimüthige No. 24.) tilhyller de Folkefærds Oprindelse, der fordum Og højt vi græde over Sarkofagen. er i Edinburgh. Medarbeidere af denne Journal. tur, hvori det er at formode, at der vil blive taget noget mere Hensyn til den skandinaviske, end hidtil er skeet i Storbritannien. Sir W. Scott og Digteren Southey ville blive stadige Sir Walter Scott har atter en Roman, færdig, som snart ventes at udkomme. Den hedder Chronicles of the Canongate, og Scenen Ved General Foys Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
(Efter det Franske.) Den ædle Foy, vor Helt, vor Taler, døde. For første Gang hans Frankrigs Klager løde, Og Helten hørte ikke Klagen. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier, Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Kjøbenhavns Børs den 21 August 1827. a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 4 Rbd. Sal. 48 3/4 49 Rbs. Tegn. 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. 75 3/476 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-21
Nationalbank Obligationer. 1 Rbd. r. S. Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. - i Banco. i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 60 160 3/4 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 68. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 August 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
J et følgende Brev verlager Forfatteren Karamsius snart paafulgte Død. Hvormange Fornærmelser, hvor mange Bagvaskelser skulde ikke i Frankrig en tiende Deel af en saadan Belønning have tildraget den Skribent, som havde erholdt den!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Jmod Slutningen af Maaltidet, udbragte man en Skaal for Hr. Joukowsti, en af Ruslands bedste nu levende Digtere, som i dette Øieblik reiser i Udlandet, og som jeg ikke kunde lære at kjende; Jeg maa ogsaa beklage, at alvorlige Uforsigtigheder have forviist til det Jnderste af en fjern Provinds Hr. Pouchkin, en ung Digter af stort Talent; i det mindste har jeg dog kunnet samle nogle af deres Komposttioner, som jeg har foresat mig at overføre i vort Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Den aabenhiertigste Munterhed herskede i denne Forsamling; og snurrige Omstændigheder, pikante Anecdoter have lært mig at kjende den literære Censur i dette Land. Dersom jeg skal troe disse Fortællinger, saa have de Mænd i Petersborg, som ere bevæbnede med denne inqvisitoriale Magt, bragt Fortolknings Videnskaben til det Høieste; og Hr. Felix Nogaret selv, af naragtig Jhukommelse, denne Ex-Censor, som, efter en af vore første dramatiske Digteres energiske Udtryk, fandt Allusioner som en Griis finder Trøfler, Hr. Felig Nogaret, som roste sig af at bemærke utilgivelige Forbrydelser i et Arbeide, i hvilket den forsamlede Republik ikke kund opdage et eneste upassende Ord, skulde her være blevet nødt til at erkjende sine Mestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Man har fortalt os, iblandt andre Mesterværker af den Petersborgske Consur, at en Russer i Aaret 1813 vilde udgive en Beskrivelse over en Reise i Frankrig i 1812, man fandt intet at dadle i Beskrivelsen over vore Monumenter, i Jagttagelserne af Sæderne, i Skildringerne af vore Sædvaner, der udgjorde Værkets Jndhold, blot indsatte Censuren paa Titelen og i hele Løbet af Fortællingen Navnet England istedet for Navnet Frankrig, fordi en god Russer ikke maatte kunne tilstaae, at han, i den Epoke, havde reist i dette fjendtlige Land; og, ved Hielp af denne ringe Forandring, tillod den Udgivelsen af Bogen. Du gjetter vel Bemyndigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Vi maae tilstaae at vore Censorer i Paris men Taalmodighed!