JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-16
Veyr=Møllen ved Horsens, af nye opbygt 1789, indrettet efter Hollandsk Brug, til 4re Qværne, hvoraf 2de til Sigtning og 2de til Grubbe= og Perlegrynsmaling, foruden et mindre Sigtværk som drives ved Haandmagt, alt udi den bedste og brugbareste Stand; bliver bortforpagtet i visse Aar fra 1ste Maii 1796. At give nogen Beskrivelse, over Møllens Fordele, Beqvemmelighed og Beliggenhed, vil være ufornøden for dem der kiende Horsens Bye af sine mange godt Næringsveie, Folkemængde og det Betydelige som derudi consumeres, foruden den anseelige Maling, som Møllen gives af den omkring liggende frugtbare Egn, hvor den gamle daarlige Gryn=Maling ei meere finder Sted; saa at Veir=Møllen, som i en Tid af 24 Timer kan Grubbe 40 Tønder Byg, derved bestandig er forsynet med Korn nok, til Formaling. Desuden er ved Møllen indrettet et godt Magazin til Korn-Forraad, i Fald Beboeren heller ville male indkiøbt Korn, end male for andre. Udi Møllen er i dens uforgængelige grundmurede Bygning af 7 Qvarteer tykke Mure, fornødne Værelser til et Boepæl; men desuden er opført et betydeligt nyt 2 Etage Vaaningshuus paa 10 Fag med dobbelte Værelser, med Kieldere og bedste Indretning, til en honet Familie, forden 2de Halvtage til Beboerens Creaturer; hvilke Bygninger i den almindelige Brand-Forsikrings=Casse ere atsurerede for 1820 Rdr., og Møllen med Tilhørende for 11960 Rdr., er for den hele Brand-Forsikring-Summ 12780 Rdr. Ved Møllen ere tvende store indhegnede Lyst= og FrugHauger: den ene i sær behagelig af sit Anlæg, med Ly huus og Keglebane, samt een Deel Frugttræer og Asparges=Beder, og Udsigt saavel til Søen som Landet, og som en Sieldenhed ved Veyr=Møllen anføres, at denne ha Overflødighed af Kildevand endog i den tøreste Sommer, hvorom de 2de sidste har givet Vidnesbyrd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-16
De som maatte finde Lyst til at forpagte denne næringe fulde Eiendom, ville melde sig hos Hr. Raadmand Kruuse som behagelig foreviser samme, og derom giver fornøden Oplysning. Og skulde der findes en formuende Lielhaaber, som ville kiøbe denne saa gode som fornøielige Boepæl med Tilhørende, kan samme, formedelst Eierens svagelige Helbred, ogsaa bekommes for antagelig Priis, og i saa Fald kan Kiøberen blive overladt en anseelig Toft, som grændser til Møllen af Byens allerbedste Jord. Horsens den 9de September, 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-16
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Beskrivelse over det forhenværende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. . Samme, uheftet og uillumineret = 6 s. Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 12 og et halv Ark stor, foruden Tittelkobber, paa Trykpapiir 3 Mk. Paa Skrivpapiir. 4 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-16
Topographie over Wium Præstekald af N. Blicher 3 Mk. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Udenlandsk. Aarhuus. Den 18de September ankom alle 6 Smakkerne fra Callundborg. Den 19de ankom Skipper Johannes Clausen fra Kiøbenhavn med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Jndsendt Efter Rygte, skal en Bonde i Hads-Herred reise om og opkiøbe alle de Kornvare som kan faaes, til sær overmaade dyre Priser og paa Vilkaar, at give 1 Mark dansk over Capittels=Kiøb, uden Opmaal, endog med det Udtryk, at han kiøber til Kongen. Er det saa, da er det en stor Ubillighed at en Bonde skal giøre saadan Land=Prang, og giøre saa stor Skade for det Almindelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Af en veltænkende Mand, er mig i Dag leveret 2 Rd. som efter Giverens Villie skal blive uddeelt til 12 Fattige af de meest Trængende. Aarhuus den 16de September 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Om 8 a 10 Dage agter Skipper Johannes Clausen, at afsegle herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Udenlandsk. Frankrig. Den 28de August blev der i Basel ved den Hessiske Minister, Baron Waytz von Eschen og Hr. Barthelem, sluttet Fred med Landgreven af HessenCassel. Hans Fuldmagt var dateret fra 12te Mai, hvori Landgreven erklærer, at han har taget Freden imellem Preussen og Frankrig til Mynster. Den 1ste September blev samme af Boissy d'Anglas forelæst Conventen, af følgende Jndhold: 1) Der skal herske Fred og Venskab imellem den Franske Republik og Hessen-Cassel. 2) J Følge dette skal alle Fiendtligheder ophøre fra Ratificationens Dato, og ingen maae imod hinanden levere, enten Penge, Levnetsmidler, Contingenter eller nogen Slags Succurs. 3) Saa længe Frankrig er i Krig med Engeland, kan Landgræven hverken forlænge eller fornye sine Subsidietractater med Engeland. Denne Foranstaltning tager sin Begyndelse fra Dags Dato (almindelig bifald). 4) Den Franske Republik beholder Festningerne Rhinfelds og St. Goar med de øvrige Pladser i Besiddelse, indtil Pacisication med det Tydske Rige er istandbragt. 5) Handelsforretningerne begynder nu igien, som før Krigen. 6) Jndividuerne af begge Nationer, skal igjen sættes i Besiddelse af deres ved Krigs-Erklæringen seqvestrerede Eiendomme. 7) Alle Fanger uden Forskiel skal inden 2 Maaneder udvexles, med Undtagelse af de Hessiske Tropper som staaer i Engelsk Sold. 8) Landgreven maae i Henseende til Troppers Marsch igiennem hans Stater, nøje rette sig efter de Dispositioner som ere fastsatte i den ved Kongen af Preussen sluttede Convention af 17de Mai. 9) Denne Tractat gaaer først i Kraft, efter at den af begge Magter er ratificeret, som i seeneste skal skee inden een Maaned. Basel, den 28de August 1795. Franz Barthelem, Fr. S. Baron Waytz von Eschen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Den 3 Sept. blev den til Schweiz flygtede GeneralMontesquion, ved et Decret tilladt at komme tilbage, og stille sig for Retten. Den bekiendte Biskop af AutunTallernaud=Perigord, har og ved sin herværende Befuldmægtigede, Professor Desornandes, overleveret et Bønskrift, som er dat. Philladelphia den 6te Junii, hvori han søger at bevise, at han er ingen Emigrant, men en god Republicaner. Den Jtalienske Armee behøver betydelig Forstærkning, som og bliver den tilsendt, ligesom at begge Armeer der, behøver hver sin General. Kellerman commanderer Alper og Scheerer den Jtalienske Armee. General Canclaur kommer fra den vestlige Armee og gaaer som Chef til de sydlige Departements. General Hoche, som hidtil har commanderet Kystarmeen ved Bretagne, gaaer til den vestlige Armee, og General Moncey, hidtil Commandeur ved Vestpyrenæerarmeen, faaer Commando over Kystarmeen ved Brest. Den 6te September sammentræder Folkeforsamlingerne over hele Frankrig, Modpartiet vil ikke ved denne Leilighed lade noget være uforsøgt, til at giøre Conventlemmernes Valg, forhadt blant Folket; men Moniteuren siger, at dette Forsøg vil Ende sig, som saa mange andre; Det vil foret Øieblik forurolige Patrioterne, men Endes med Vanære for Ophavsmændene, og denne Virkning vil Conventen stedse faae at see, naar den viser Standhaftighed, og Energie i sine Grundsætninger. Det herskende Partie i Conventen har og virkelig baade Magt og Midler til at dæmpe ethvert Oprør, som kunne bevirkes af Modpartiet, saa at, om det endog paa eet eller andet Sted, skalle gaae noget larmende til, tvivles dog ikke paa at jo den hele Constitution i alt vil blive antagen; og enhver, som det almindelige Vel, i mindste Maade ligger paa Hiertet, føler Nødvendigheden af at antage Constitutionen, som den eneste muelige Maade, hvorved man kan opnaae en lovmæssig Regieringsform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Den forhenværende Minister for de udenlandske Affairer, Desforgues, er nu og kommen paa frie Fod. Baronesse Stael, der hidtil i Oppositionsbladen er saa ofte bleven angreben, har nu paa manges Anmodning forladt Paris, men bliver dog i Nærheden deraf i Dalen af Montmorency. Hendes Faders Godser er som bekiendt endnu seqvestrerede. Den ved Fontainebleau stationerte Division Gensdearmerie, har fulgt Armeens Exempel ved Marly, og antaget den nye Constitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Engeland. London, den 4de September. Efterat der i forrige Uge havde været i Staden Dublin en Opstand af 2 Regimenter, som ikke ville lade sig indskibe til Vestindien, men som dog snart blev dempet, har man den 29de August opdaget en betydeligere Sammenrottelse af 4000 Personer, som havde den afskyelige Plan fore, at ville stikke Staden i Brand paa flere Steder. Politiet har ved Eftersøgelse faaet fat paa disse og de ere arresterede og forhørte som Landsforrædere. Planen var saaledes anlagt, at Defendenterne ved Jldens Udbrud, skulle have anfaldet Staden fra alle Sider, og dræbe alle de som ikke hørte til deres Partie. J alle trykte Exemplarer af Defendenternes Eed, staaer: at de vil være Georg den 3die troe, men det skal ikke være Kongen, men en Defendenter-Chef, som er en 3die Søn af en den boende riig Herremand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Om den med Greven af Artois udløbne Armatur, Lar man endnu ingen Efterretning. Den Russiske Fløde er igien kommen tilbage til Deal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Tydskland. Fra Wesel af 8de September. Optrinene ved Neuwied, var Forspil paa vigtigere og næsten utroelige Begivenheder. Den store Skilderumslinie, Rhinstrømmen, er forceert og Østerrigerne tilbagetrængte. Den 5te om Aftenen Kl. 10. steeg den venstre Fløy af den Franske Armee ongefær 10000 Mand stærk under General Lefevre, som selv kom over med i den første Baad, ved Eichelskamp, oven for Duisborg, i Land, uden at giøre et Skud. De angreb strax det første Østerrigske Batterie i Flanken og fordrev Østerrigerne. Jmidlertid gik og det Franske Centrum under General Jourdan, ved Uerdingen over Rhinen og den høyre Fløy under General Kleber ved Düsseldorf. Centrumet fandt temmelig Modstand; 2 Baade med 60 Soldatet bleve borede i Grund. Den sidste Colonne var derimod lykkeligere, hvilken endog den 6te besadt Keyserswerth og Düsseldorf. Alt Kl. 4 om Morgenen tog Franskmændene Nyestaden for Duffeldorf og om Formiddagen Kl. 10. overrakte Magistraten dem Nøglerne til Staden. Østerrigerne havde alt retirert sig. Pfaljerne erholdt frie Udmarsch under klingende Spil, dog maatte Cavalleriet lade deres Heste blive tilbage. J Følge Capitulationen maae de udmarscherede Pfalzere ikke meere tiene mod Frankrig; de Franske Emigrantere maatte udleveres, det i Staden sig befindende Skyts og Krigsforraad ligeledes udleveres til Franskmændene, og Posternes Gang blive uforstyrrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
De overgangne Tropper beløb sig den 8de September til 70,000 Mand, og Overskibningen blev endnu fortsadt. Det Forunderligste ved denne Expedition er, at den ikke skeede ved Pontons, men paa store flade Baade. Nu bygges der Broer for at kan føre det svæSkyts over. Broen ved Uerdingen er alt færdig, og ved Eichelskamp, er en fra Nymmegen hertil bragt flyvende Broe. Det hele Tab ved Uerdingen skal dog kun bestaae i 400 Mand af Døde og Saarede. Franskmændene bleve 2 gange tilbageslaaede, men ved det tredie rasende Angreb, med Bajonetterne, trængte de frem, og forfulgte Østerrigerne til deres Leir ved Huckum, og fordrev dem af samme, hvorved de lod 40 Kanoner tilbage efter sig. Da disse 70,000 Mand ikke har bragt Magaziner med sig, saa vil Jndvaanerne i de erobrede Egne komme til at forskaffe alt, og Udskrivninger og Reqvisitioner vil i Mængde indtræde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
General Lefevre foruroliger Østerrigernes Tilbage, marsch som skal gaae igiennem det Bergiske og Mark sche, med sit Cavallerie; hvorved de i Biergene maae efterlade sig meget Artillerie. Næsten alt det Franske Artillerie og Cavallerie skal være overkommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Fra Nederelven. De sidste nyeste Beretninger under 14de og og 15te September, stemmer de i overeens: at de ved Duisborg, Uerdingen og Düsseldorf overgangne Franskmænd den 8de alt beløb sig til 70,000 Mand, at Avantgarden under General Lefevre, havde angrebet den Østerrigske Leir i Kalkun og efter nogle Timers Fegtning tvungen den til at trække sig tilbage; at de foruden Düsseldorf og har besadt, Keysserswerth, Elberfeldt. Gemark, Huekum- og flere Pladser, og at de allerede paa de slagne Broer, har overbragt 150 Kanoner, samt at de endnu paa flere Steder, nemlig: ved Coblenz, Neuwild og Col vil giøre Overgang. Man seer en afgiørende Fegtning i Møde. J den ulykkelige Stad Neumied staaer næsten intet Huus meere. Mere end 1000 Bomber er kastet ind i Staden. J Egnen ved Strasburg, har Franskmændene og sadt sig i Bevægelse, og man formoder at Pichegri, efter fuldendt Høst, ligeledes vil gaae over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Adskilligt. Den sydlige Deel af Corfica, som ingensinde har været god Engelsk, er i halv Oprør, Districterne Casinca og Rostino, staaer i Spidsen for det. Vicekongen har ved en Proclamation formanet dem til Rolighed, hvori han tillige søger at bibringe dem de betydelige Fordeele de nyde under den Engelske Regiering. Den gamle Forbittrelse, som hersker imellem Janitskarerne og de nye Tropper eller Tovst, er paa nye meget heftig udbrudt, og har foranlediget et stort Blodbad. Storherren har derfor tilbagekaldet Storadmiralen fra Archipelago, da han troer at hans Nærværelse vil holde dem i Tømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Bekiendtgiørelser. Formedelst at Naadsens Aaret i Zeuthen Præstegaard, ikke var udløbet, eller den Tid derom truffet nogen Accordt maatte man frietage en stor og den bedste Deel af salig Hr. Rosenqvists Boes Effecter og Besætning fra Auctionen den 5te August sidst. Men, siden Arvingerne nu ved Accordt er frietaget for videre Huusholdnings Førelse i Præstegaarden, ved offentlig Auction absolut bortsælges den 30te September næstkommende, nemlig: Sølv, Tin Kaaber, Malm, Mæssing, Jern og Træefang, Porcelain, Glas og Steentøi, Borde og Stoele, Jern Kakkelovne; Sengestæder og gode Sengeklæder, samt endeel Linnet, saa og Vogne med andet Gaards Redskaber, 4re gode Bester og 6 Kiør, og endeel Faar med Lamm. m. m., thi ville Liebhaberne bemelte Dags Formiddag Kl. 9 Slet behagelig give Møde i Præstegaarden; hvor Auctionen efter de bekiendtgiørende Conditioner tager, Begyndelse; og bekiendtgiøres tillige: at strax efter Auctionens Tilendebringelse, bliver en Skiftesamling og Forretning foretaget i Præstegaarden efter bemelte afgangne Hr. Rosenqvist, til hvilken dette Boes respective Arvinger, ville behagelig tage Møde, ligesom Credi= og Debitorer, og enhver anden, som i navnlige Maader maatte have noget at erindre, behagelig ville melde sig, og for os, som allernaadigst anornede Skifte=Commissairer betale deres Skyld til Boet, og beviisliggiøre deres Fordringer, om nogen af det Slags imod vente bliver at formeere. Myggindgaard og Randers den 18de September 1795. R. Müller. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning af 4de d. M. indkaldes herved sub poena præcluci et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeener sig at have noget at fordre efter min salig Mand Rasmus Sørensen Gissel, der boede og døde i Glesborg Bye under Meylgaards Gods, Nørre-Herred, i Randers Amt, det være sig i Anledning af Handel, Formynder= og Laugværgerskab med videre, intet i nogen Maader undtagen, dermed at melde dem hos mig eller min Laugværge, ligesom og de der maatte skylde noget til Boen, eller have uopgjorte Regninger, ombedes at vilde behagentlig søge den forønskede mindelige Afgiørelse. Glesborg den 17de September, 1795. Maren Jensdatter Som Laugværge. sal. Rasmus Gissels. L. Jespersen. Forvalter ved Grevskabet Scheel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Da jeg Underskrevne med min førende Jagt Jmanuel kaldet, har den 18de August d. A. forlist mit Skibsanker ved Tree Mølle og samme efter Rygtet skal 2de Dage der efter være bierget af en forbiseglende Jagt, saa ombedes derfor den der haver bierget samme, at melde det til Christen Schjæffer i Aarhuus, eller til mig selv Underskrevne. Stauens paa Samsøe, den 16de September 1795. Thonis Hendrichsen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Skipper. En mørkebrun Grarhund med lysebrune Foder, lyschenne Tegninger er bortkommet i Onsdags, tilhørende Lieutn. v. Klem, ombedes alle som kan give nogen Oplysning om den, enten her i Byen eller fra Landet, at melde det hos Frue Gleerup imod en raisonabel Douceur. I den behageligste Egn, paa Landet, af Aarhuus og Schanderborg Kandten, kan til næstanstundende Nyeaar=Paaske eller 1ste Maii 1796, bekommes anstændig Logie for en honet Enke eller anden Pentionist, tilligemed Kost, Lys, og Varme m.v. naar Vedkommende derom i Tiide, behagelig vilde melde sig hos Hr. Kiøbmand T. Fogh eller Klokker Schytte i Aarhuus, som nærmere derom giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Et honet Fruentimmer fra Kiøbenhavn, der i en Deel Aar har conditioneret og haver gode Beviser om sit Forhold, søger Condition hos et Herskab for Huusholderske, da hun ikke alene i 2de Aar har lærdt hos en Mands Kok, men forstaaer og en retskaffen Landhuusholdning med Jndslagtning og hvad som tilhører, eller og i et borgerlig Huus at informere Børn i Læsning, fiin Syening og Skræder som. Anviisning gives hos Madam Frie ved den yderste Mindeport Nr. 151.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Følgende nye Bøger, med flere, ere hos mig at bekomme : Hogs Anviisning i Jordbruget. Stenvinkels Forlæsn. over Lærebogen. Wersels Brevbog. Huuslægen 1. 2. Hæft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Sylte- og Confectyrbøger. Maaned=Skrift for Damer. Campes Robinson paa Engelsk. Arier og Klub=Sange for 1795ve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Een stor Deel nye Commedier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Beskrivelse over Kiøbenhavns Jldebrand. Tillige en stor Deel andre Bøger af forskjællige. Slags, Fortegnelse, der over kan faaes, naar forlanges hos Bogbinder Niels Cortsen i Randers. Anno 1795, den 2den October, Klokken 10 Slett Formiddag, bliver paa Baroniet ved Wilhelmsborg, 1 en halv Miil sønden Aarhuus, holdt offentlig Auction over en Deel gode Stutterie=Bæster, nemlig: 1 sort Rytter Hoppe som staar i No., 1 sort Hoppe 10 Aar, 1 rød Hingstføl, 1 rødblisset Hop 13 Aar, 1 rødblisset Hingstføl, i rød Hopp 12 Aar, 1 rødstiernet med Blis Hingstføl, 1 sort stiernet Hengstplag i 3die Aar, 3 Stykker sorte dito, 1 sort Mærplag i 4de Aar, 1 rødstiernet Mærplag i andet Aar, 1 sortbrun dito, 1 sort Hengstplag i andet Aar. Saavel Hopper som heele Tillægget, er smukke og af et godt Slags. Samme Tiid og Sted bliver ligeledes solgt 10 Stykker, gode Faar. Liebhaberne ville behage at indfinde dem fornævnte Tiid og Sted. Conditionerne bliver paa Auctionsstædet bekientgjort. Paa S. T. Hr. Justitsraad Fønses Vegne, som Fuldmægtig, M. C. Gulmann Placat, hvorved bekientgiøres, at Skov=Rider, Henrich Blichfeldt i Hadsteen Mølle paa Faurschou Gods, i Sabroe Herred, agter ved offentlig Auction Fredagen den 25de September førstkommende og følgende Dage at lade bortsælge, ongefæhr 500 Lod forarbeidet, deels Kiøbenhavns Prøve Sølv, en Deel Kaaber, Tin, Messing og Jern=Redskaber, Dragkister, Chatoller, Kister, Kanopeer, Lehnestole og andre Stole, Borde og Speile, m. v. Boeskab, en Vogn med Behør, en ArbeidsVogn med nylig beslagen Hjul, 2de Kiør, samt en Deel gammel Jern- og Træe=Vahre. De Lysthavende ville behage at indfinde dem til bemelte Tid og Sted om Formiddagen Kl. 9. Søebyegaard, den 8de September 1795. H. C. Ramsland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Efter Amtets høie Øvrigheds Ordre, bliver Onsdagen, den 23de September førstkommende, hos Sognefogden i Woldbye, paa Grevskabet Frysenborg, om Formiddagen Kl. 11 Slet, foretaget Licitation over en Broes Opførselse paa Wiborg Landevei over Vandløbet paa Woldbyegade. De som kunne have Lyst til at giøre Bud, ville til den Tiid behagelig give Møde. Conditionerne kan foruden faaes til Eftersyn paa Stifts-Contoiret i Aarhuus og hos mig Undertegnede. Søebyegaard, den 11te September, 1795. Ramsland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
Veyr=Møllen ved Horsens, af nye opbygt 1789, indrette efter Hollandsk Brug, til 4re Qværne, hvoraf 2de til Sigtning og 2de til Grubbe= og Perlegrynsmaaling, foruden et mindre Sigtværk som drives ved Haandmagt, alt udi den bedste og brugbareste Stand; bliver bortforpagtet i visse Aar fra 1ste Maii 1796. At give nogen Beskrivelse, over Møllen Fordele, Beqvemmelighed og Beliggenhed, vil være ufornøden for dem der kiende Horsens Bye af sine mange gode Næringsveie, Folkemængde og det Betydelige som derudi, consumeres, foruden den anseelige Maaling, som Møller gives af den omkring liggende frugtbare Egn, hvor den gamle daarlige Gryn=Maling ei meere finder Sted; saa at Veir, Møllen, som i en Tid af 24 Timer kan Grubbe 40 Tønder Byg, derved bestandig er forsynet med Korn nok, til Formaling. Desuden er ved Møllen indrettet et godt Magazin til Korn-Forraad, i Fald Beboeren hellere ville male indkiøbt Korn, end male for andre. Udi Møllen er i dens uforgængelige grundmurede Bygning af 7 Qvarteer tykke Mure, fornødne Værelser til en Boepæl; men desuden er opført et betydeligt nyt 2 Etage Vaaningshuus paa 10 Fag med dobbelte Værelser, med Kieldere og bedste Indretning, til en honet Familie, foruden 2de Halvtage til Beboerens Creaturer; hvilke Bygninger i den almindelige Brand-Forsikrings=Casse ere as surerede for 1826 Rdr., og Møllen med Tilhørende for 11960 Rdr., er for den hele Brand-Forsikring-Summe12780 Rdr. Ved Møllen ere tvende store indhegnede Lyst= og Frugt Hauger: den ene i sær behagelig af sit Anlæg, med Lysthuus og Keglebane, samt een Deel Frugttræer og Asparges=Beder, og Udsigt saavel til Søen som Landet, og som en Sieldenhed ved Veyr=Møllen anføres, at denne har Overflødighed af Kildevand endog i den tørreste Sommer, hvorom de 2de sidste har givet Vidnesbyrd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
De som maatte finde Lyst til at forpagte denne nærings fulde Eiendom, ville melde sig hos Hr. Raadmand Kruuse, som behagelig foreviser samme, og derom giver fornøden Oplysning. Og skulde der findes en formuende Liebhaber, som ville kiøbe denne saa gode som fornøielige Boepæl med Tilhørende, kan samme, formedelst Eierens svar gelige Helbred, ogsaa bekommes for antagelig Priis, og i saa Fald kan Kiøberen blive overladt en anseelig Toft, som grændser til Møllen af Byens allerbedste Jord. Horsens, den 9de September, 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-19
En Person, helst til Alders, som læser og skriver got og vil patage sig at informere en Selveierbondes Børn, kan strax faae Condition i Nærheden af Aarhuus, imod en taalelig Løn, Kost og Logie i Huset. Man melder sig paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Indenlandsk. byrdet paa det Kongel. Palais, blev følgende Ceremobeact, som den 11te Sept. om Aftenen Kl. 7 blev fuld Kiøbenhavn. Ved den nyefødte Prindsesses Dø niel iagttaget: Den Kongl. svenske Ambassadeur; Deres Durchlauchtigheder Prinds Frederich af Hessen og Prindsen af Würtemberg; de fremmede Ministre og deres Fruer, alle Cavalerer af de 3 første Classer, og alle Damer, som ellers komme til Apartement ved tet og Biskoppen med Kiøbenhavns Geistlighed; samt Hoffet; Magistraten; Professorerne ved UniversiteHos. K. H. Kronprindsessens Gemakker, om AfteHofpræsterne, vare alle i Forveien tilsagde at møde i nen imellem Kl. 6 og 7. Hos Maj. Dronningen este og høieste Fadere vare: Hs. Majestet Kongen, holdt den unge Prindsesse over Daaben; De allerhøiHendes Majestet Dronningen; Hans Majestet Kon Hans K. H. Arveprindsen; Hendes K. H. Hertugingen af Sverrig, i hvis Sted Ambassadeuren stod de Lovise Augusta: Hans Høifyrstl. Durchl. Herturich af Hessen med Høistsammes Gemalinde. Den un genge Augustenborg; Hans Durchl. Prinds Frede ge Prindsesse erholdt i Daaben det Navn: Lovise. Den 12 huj. kom den forenede danske og svenske Eskadre her paa Reden tilbage fra Nordsøen. en Dreng og en Pige i Paarup Sogn. Drengen, en Odense, den 18de September. J Mandags døde et par Dage forud af en Hest og slog sig saaledes, at Søn af Gaardmand Jørgen Andersen i Sneestrup faldt han døde deraf. Pigen, Ane Cathrine Hansdatter, 14 Aar gammel, som tiente Gaardmand Anders Larsen, i Taarup, blev ved at falde af en Vogn overkiørt af samme, og døde strax.