JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
At man i ældre Tider havde største Føje til enten at sønderbryde eller gravlægge Jnd segl i Vidners Overværelse, derpaa har man det bedste Beviis i en Fru Birgitte af Hammer stads Omgang med Signeter, som omtales omstændeligen i Dansk Magazin T. 2 S. 3648. Hun nedstammede fra een af de ældste adelige Slægter, og hendes Fader var den berømte Ridder, Oluf Axelsøn til Valløe, Hovedsmand paa Gulland, som døde 1465. Gift med Eren gisel Nielson, een af de første Riddere og Adelsmænd i Sverrig, var hun begavet med en god Forstand, og regnedes for een af de klogeste Fruer i Landet. Men for at tilvende sig Gods og Rigdom, lod hun skrive falske Breve og gjøre falske Signeter. Hun blev 1479 ved Retten overbevist om sit Falsknerie. Hendes afdøde Mands Skriver havde været hende behielpelig i hendes Skjelmsstykker, og bekiendte i sin Dødsstund, at han haffde graffvet mange gode Mentz Jncigle og kastede en Gøben full (saa meget man kan tage i begge Hænderne) af dennem i Aaen ved Hammarstad. Der kan neppe være nogen Tvivl om, at den Ring, der blev funden i Absalons Grav, var ham medgiven af samme Grund, som forhen anført. Efter Chytræus Veianus's Beretning sad Ringen, ved Gravens Aabning 1536, paa Erkebispens Finger; ved Aabningen 1827 laae den i en Kalk, han holdt i begge Hænder. Mueligen faldt den i Kalken, da Biskop Palladjus kastede den derned. Kun en Ting er mig ikke klart. Endnu 1502 var det almindelig Skik, enten at sønderhugge Afdødes Signeter eller medgive dem samme i Graven, og 34 Aar derefter skulde denne Skik allerede være saa ganske afskaffet, at Kongen tilbød Biskop Palladius Absalons Ring, som en Foræring, Vist nok var Absalon da allerede død i 335 Aar, men en ved Loven indført og ved Ælde helliget Vedtægt kan dog alligevel ikke saa ganske været gaaet af Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Jmidlertid har Chytræus skrevet det omtrent 60 Aar efter at det skal være skeet. Havde han været en Samtidig, saa maatte man nok troe ham, som saa mangen Samtidig, paa hans Ord; men nu han skrev saalænge derefter, ere hans Ord ikke saa ganske at betragte som et Evangelium. Dog er det bedst at opsætte sin Dom i den Henseende indtil den over hiin Gravaabken bekjendtgjort. ning optagne Synsforretning er bleven ved Tryl Noget om Forfølgelsen og Efterstdelsen, som nogle navnkundige og lændCalere have været underkastede. Forfattet af: Hans Christian Claussen, Sognepræst for Nordbye Menighed paa Fanøe. (Slutning.)At et Skrivt, uden at være originalt, dog kunde indeholde Meget, som er værdt at læge, Mærke til, derpaa haves iblandt andet Exempii Ciceros Skrivt om Pligterne. Efter har egen Tilstaaelse har han ved Udarbeidelsen, bemeldte Værk fulgt Panætius, dog med nog Forbedring og Rettelse (3 B. 3 Cap.). Histor en Priis Frederich den 2den, Konge af Prersen, har sat paa dette Værk, viser følgen Anecdote: Lærde Folk, saa skriver Busching, a han ingen Leilighed til at udbasune hans Gaver, thi endog de, som tilegnede ham Bøger og Skrivter, eller og tilsendte ham samme, bekom inter videre derfor end et naadigt Brev, fort i Pennen af en Geheime-Cabinetsraad, og det mi Kongens egenhændige Underskrivt, men en Guld, Medaille fulgte ei med, thi han lod ingen sleeller præge, uden Hyldingsmynten, og alis eiede han ingen *). En Gave i rede Penge si hans Haand og Dispositions Penge har ing Skribent, saavidt som jeg har kunne erfare, kommet undtagen Professor Garve i Betel*) Hvorlidet det var denne Konge om at giøre at er vare Medailler, sees deraf, at han efter BuschiBeretning lod smelte de, hans Fader havde efterl. for hans Oversættelse af Ciceros Skrivt om Pligterne, menlingen har faaet en kostbar Daase, eller Ring.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Adskillige Skrivter, der i vore Tider blive udgivne, endskiønt de indeholde intet nyt, saa føre de dog dette Gode med sig, at visse gamle, og derhos gavnlige, men for en stor Deel i Forglemmelse gangne Sandheder blive derved forfriskede, bringes atter i Omløb og fornyet Erindring. Adskillige Love og Forordninger, der nu omstunder blive udgivne, ere for en Deel en Jgientagelse af de ældre med nogle faa Modisicationer. Men hvad om deres Jndskiærpelse paa nye standser og hæmmer en og anden Uorden, saa opnaaes dog noget Godt derved. At ville laste Nutidens Skribentere, fordi deres Værker for en Deel kuns er en Jgientagelse af hvad der er sagt og skrevet af andre for lang Tid siden, synes mig at være ligesaa ufornuftigt, som at ville dadle Nutidens Godgiørenhed, og foregive til Grund, at det er en gammeldags Ting, der saa tidt og ofte er bleven øvet af vore forlang Tid siden hensovede Forfædre. Skulde alt, hvad der er gammelt, forkastes, hvor mangen en gavnlig og nyttig Daad maatte da ikke ophøre. Og hvilken Død vilde der ikke udbrede sig over Litteraturen, naar Jngen skulde betræde Skribentbanen, uden at han var i Stand at fremkomme med nye, og der hos gavnlige og nyttige Opdagelser. Vil nogen spørge mig, hvad Hensigt jeg har havt med min liden Beretning, da være det mig tilladt at give til Giensvar, at den omtrent et den samme, som Procopius af Cæsarea, en Skribent af det 6 Aarhundrede havde, da han udgav sin hemmelige Historie. J Fortalen til samme melder Procopius, at han ved at beskrive Belisarii, Justiniani og Theodoræ Lyder og voldsomme Handlinger havde til Hensigt at af strække andre fra at træde i deres Fodspor, og *) Beytrage zu der Lebensgeschichte denkwürdiger Personen, insonderheit geletter Manner, 5 Theil, der den Character Friederichs des weyten, Königs von Preussen, enthalt. S. 254. troede han, at de, som havde beskrevet Sardanapals vellystige Levemaade og Neros Grusomheder, havde medvirket til, at Antallet af deslige Regentere var bleven noget formindsket, og at ifald Sardanapals og Neros udædiske og grusomme Handlinger ei vare blevne paaankede, revsede og dadlede af Skribenterne, da vilde Antallet af de ligesindede Personer være blevet langt større. Dernæst havde Procopius til Hensigt ved bemeldte Værk at indgyde saadanne Personer, der uforskyldt bleve forfulgte og efterstræbte, en Slags Lise og Trøst, naar de ved Læsningen af samme bleve vaer, at andre forhen ligeledes for en god og retfærdig Sags Skyld have været udsatte for Forfølgelser og Efterstræbelser.).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Jndenlandske Efterretninger Odense, 22de Juli. Om de imorgen indtrædende Hundedage tør Man ikke spaae sig mi get Godt, efter det Vejrligt, vi have havt i Søndags, igaar, og tildeels endnu i Dag, øsende Regn har afvexlet med kold Blæst. Korn, Hs slet, Tørveskær, Alt maa nødvendig lide derved Men maaskee giver den paa Fredag indtræden Fuldmaane en bedre Vending deri,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Odense. Til det i forrige Uge afholdt St. Knudsmarked var her en stor Mængde Mennesker fra Landet; hvortil det gode Veir ogsaa bidrog. Det varede imidlertid kun kort, thi alt næste Dag sporedes et paafaldende Øde. Bedravilde en Fordeling i flere Dage være, da Trængselen endog gjør Afbræk for de Handlende. J Lærreder var Tilførselen ikke stor, og blev slig*) Herom kan læses I. A. Turretini cogitationes & controversiis, som er indrykket i den 2den Tone, hans Opuscula vanii goneris Pag. 18. Programma de Theologiæ Polemicæ studio soli ac sobrie instituende 1ste Deel i Buddæi Micelænca sæcra S. 494. Moshomii syntagma dis sertationum ad sanctiores disciplinas perlinetium. Dissertatio prima, de Thoologo non cotontios. bortrevet. Af indenlandske Frembringelser vandt Hr. Sondershausens udmærkede Kunstdreierarbeide fra Randers især bifald. Det urolige Veir, vedvarer siden med daglig Styrteregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Den ved saa mange Leiligheder bemærkede Mangel af Beværtning paa passende Steder i Omegnen af Odense for Spadserende er nu hensigtsmæssig afhjulpet i den meget besøgte Hunderup Skov, ved den der anlagte Restauration, som er aaben Søndag, Mandag og Onsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Da det vakre Terrain ved Aaen er forskjønnet med nye bekostede Gange og Siddesteder, foruden Teltet, saa var det ønskeligt, at denne Entreprise maatte kunne svare Regning. Entrepreneuren søger nu at oplive Forsamlingstedet ved Harmonie-Musik Søndag og Mandag Eftermiddag, hvilket upaatvivlelig, hvis det opnaaes, vil forøge Behageligheden og Samlingen i denne smukke Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Ribe Avis den 22de Julii. Ved den sidste Stutterie=Besigtigelse i Varde blev Sognefoged Jess Jepsens skjønne Hingst fjerde Gang tilkjendt den første Præmie, saa at den nu i Præmie-Penge har indbragt sin Eier 400 Rbd. Sølv, foruden hvad den ved Hoppers Bedækning aarlig har fortjent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Regnskab for Bombebøssens 2det Qvartal 1828. (Oprettet 1819, den 11te August.) - (See Skilderiet No. 30 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Ved Bombebøssens 38te Aabning, den 2den Juli 1828, fandtes i samme Fremdeles blev taget til Indtægt. rede Sølv 104 Rbd. 88 s. S. o. T. 35 Rbd. - s. Nettobeløbet af en til Fordeel for Stiftelsen af Selskabet Holbergs Minde den 21de Marts sidstleden given Forestilling, bestaaende af. a. En kongelig Obligation Nr. 691 af 31 Decbr. 1815, stor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 b. Contant . . . . . . For Salget af 800 Contrabøger var indkommet. De Herrer Flagmænd og Officerer i Søe-Etaten, deres Bidrag, hvoriblandt Hr. Admiral Browns med 6 Sølvdalere. 235 - 19 - Huusleie til sidstleden Paaske Flyttedag af Stiftelsens Eiendom . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 182 – . . . 27 34 - Renter af Stiftelsens Obligationer til afvigte 11te Juni Termin . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 156 - Jalt rede Sølv 783 Rbd. 46 s. S. o. T. 201 Rbd. 16 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Bombebøssen eier nu I. Gaarden No. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Inventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Hr. Conferentsraad Bruuns sidste Gave . . . . .J. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation, a 4 pC. . . . . hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . 7. Den af det occonomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i Obligationer, 4 pC. . . . . . . ei kommer Bombebøssen til Jndtægt. Transport Sølv 16,900 Rbd. - s. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. . . . . . . Sølv. 2500. S. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. - 500 hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, 8. Capital i en Nationalbankobligation. . . . . . . . . . . . .... 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor . . 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts til 6 af de Søefolk, som - dersom de findes - have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgiører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie. 12. En Nationalbankobligation af Laanet af 4 Febr. 1820. . . . . 13. En Rigsbankobligation Nr. 2337. . . . . . . . . . . . . . . . 14. En af Selskabet Holbergs Minde skiænket kongelig Obligation Nr. 691. 15. En Rigsbankobligation r. S. 16. J Sparekassen. Kjøbenhavn, den 22de Juli 1828. M. Lütken. Langberg. Schack. I dette Qvartal er indkommen, som er bleven givet af en gammel Søemand, 15 Rbd. Sedler til en glad Dag for de Gamle i Stiftelsen paa hans Fødselsdag. Gamle i afvigte Qvartal modtaget som forhen Suppe tilstillet fra hans Koge-Indretning. - Ase ledes fra Hr. Brygger og Dannebrogsmand Jensen, 3 Tdr. Øll. Møller. r. S. Jalt rede Sølv og Sølv 32733 Rbd. 112. Larsen. Duntzfeldt. Arboe. Wilse. Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Fra Hr. Heilborn har de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Blandede Efterretninger. Hexeprocesser i Slesvig i det sextende Aarhundrede. Lieutenant v. Schrøder meddeler i Staatsburgerliches Magazin Ud skrifter af en gammel slesviger Byprotokol, hvoriblandt følgende Efterretninger om Hexer: 1) 1548 blev paagreben og i Overværelse af Kæmmerer v. Groten, Byfoged M. Fushen og 4 Borgere forhørt. Lene Jürgens, Anna og Mette Fu sen, der anklagedes for Trolddom. Lene Jurgens bekiendte, at en vis Este Andersen, sig Opdorf, havde kaldet paa Fanden; at han var kommen i Skikkelse af en for Hankat, og hun havde forheret Hans Jepsens Huus, saa at Mennesker og Dyr ikke kunde trives deri. Fremdeles at hun havde heret Kay Møllers Kone og tre gudfrygtige Mennesker fra Steerup ihiel. Fremdeles at hun og Metta Fusha, under Hans Moldt nits og Hans Golkens Huusdør, havde nedgradet en Potte med Dødningebeen og vilde Dyrs Haar og yttret Troldomsord derved; derpaa vare Neglene faldne af paa den ene Mand og Qvæget blevet sygt. Ogsaa bekiendte hun, at have anvendt mange Konster, men frugtesløst, for at fordrive Mølleren Claus Selk fra Møllen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Skuespillet Hans Sachs har gjort megen Lykke paa Hamborgs Theater. Jacobi spillede Hovedrollen saa ypperligen, at man forsikkrer, at Skomagerlauget er blevet saa begeistret deraf, at det besluttede at give ham et Beviis paa sin Erkjendtlighed. Nogle paastaae at det forærede ham en Sølvpocal, andre, at det vil forfærdige Skotøi for ham og hans Familie, saalænge han lever. Vil nu Malerlauget bringe ham et lignende Offer, naar han spiller Albrecht Durer, Kandestoberne, naar han udfører Herman v. Bremen, o. s. f. saa kan han tilsidst blive en holden Mand. (Sluttes i næste No.)J Statsburgerliches Magazin 7 Bind. 1827. findes en alvorlig Anke over Jkkelægers Misbrug af Aareladning. Forfatteren anseer den Skade, der stiftes derved, for meget stor. Medens der ved Loven er bestemt en Rettesnor for Lægerne, Apothekerne og Andre i de forskjellige Grene af Lægekonsten Ansatte angaaende deres Forhold, medens det, under Mulct, er forbudet Apothekerne, at sælge nogle GranBrækvinsteen, drastisk Purgeer= eller andre kun nogenlunde heftigt virkende Lægemidler, uden Vedkommedes Tilladelse etc. staaer det hver Jkke lægge frit for at aftappe sit Medmenneske saa meget Blod, som det falder ham ind, og den Paagieldende vil tillade ham. Forf. ønsker, at det lovligen maatte blive enhver Jkkelæge forbudet at aarelade Nogen, førend han af en antoriseret Læge havde forskaffet sig Tilladelse en til. (At der ved Misbrugen af Aareladnin, vore Dage stundom stiftes stor Skade er vel uteligt, men dog skeer det sjeldent, da de nuerende Medicinalindretninger sætte endog den Fal tigste istand til at raadføre sig med autoriserede Læger. Men i gamle Dage, da Aareladning var saa meget i Brug og Leilighederne til et forskaffe sig hiin Hjelp faa, maa Snepperten Qvaksalveres Hænder have stiftet ubodelig Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
J Danmark var det i Thomas Bartholins Til endog Skik, at et rødt Aarebindsel ophængte uden for Chirurgernes Huse efter Almanakken, og at Folk strømmede da til og lode sig aarelade paa Barbeerstuen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Kjøbenhavns Børs, d. 25 Juli 1828. Hamburg 2 M.a vista 214 Species 217.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-26
Specier solgtes til 13 Rbmk. - s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito. . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 159 1/2 160 Rbd. Sedl. 52. 523 Rbs. Tegn. 85 1/2 85 3/4 Rbd. Sedl. i Banco. 110 3/4 111 Sedler. 99100 Rbd. r. S. 196. - i Banta96 r. S. 98 1/2 - i Banco. i Sedler. 898 60 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 61. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 Juli 1828. Bidrag til Bundskab om giftige Fisk, Hummer, Reier, etc. Qvæ voluptas tanta cibi ancipitis, Plin. At Fiskene ere underkastede epidemiske og andre Sygdomme, og at de under disse Omstændigheder ere skadelige at spise, derom har man mange Erfaringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Johannes Babtista Porta har allerede i sin velbekjendte Magia naturalis 1660 Libr. Villio pag. 615 o. s. v. anstillet mange Forsøg, med giftige Fisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Om giftige Skaldyr, Molusker, have i nyere Tider Engellænderne og Nordamerikanerne skjæntil Videnskaben lærerige Bidrag, som dog ikke give større Klarhed i Sagen end de Oplysninger man allerede af Franciscus de la Boe Sylrius, Dominicus Brogiani, Boissiere, de Saurages temmelig fuldstændigen havde erholdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
J den berømte Werlhoffs opera omnia 1775. 11 p. 591, findes ogsaa en medicinsk Afhandling om giftige Muslinger, (Behrens Diss, de affectionibus e comestis mytulis) som vel fortjener at kjendes og læses. Men endnu staaer der meget tilbage, for endelig at komme paa det Rene med disse som de andre dyriske Gifte, hvis Tilværelse Lægerne og Naturkyndige. tildeels betvivle, befrygte eller bestride. Hvad veed man i Grunden om den ved spiselige Molusker og Havfiske særegne sygelige Tilstand, der kan have sin Grund i Forstyrrelsen af deres Organismes Functioner eller under Parringstiden o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Hvad veed man grundigen om disse Legemers giftige Bestanddele, disses Egenskaber etc., eftersom de undergaae de forskjellige Grader af Forraadnelse: Hvilke Kiendetegn har man paa disse Søe dyr, om de have slugt giftige Planter eller andre Bestanddele?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Hvorledes vide vi ved Lægevidenskabens Hielp at opdage om dette eller hiint Jndivid har særegne Anlæg til at forgiftes af adskillige Søedyr, Fiske, Molusker, Krebs o. s. v., der endskjøndt ikke giftige, dog afficere ham, men ikke de Andre, der tillige have nydt denne Spise**) Sauvages har vel Ret, naar han 2) Orfilla, allg. Toricologie, 4 Th. p. 172. Andre, have maaskee faaet ondt af adskillige Sammenblandinger ved Gjæstebudet; hvilket synes at være hændet Cicero. -In coena apud Lentulum, tantame diarboen arripnit, at hodie primum videar copisse consistere. Ita ego siger især om Dyrgifterne: Scirca venena vagiunt adhus in cunis cognitiones humanæ."Med alle vore Erfaringer maa det medicinske Politie kun indskrænke sig til at forbyde Nydelsen af disse Fiske eller Molusker, naar skadelige Følger ved Nydelsen af dem allerede have viist sig, og vist nok er man enig med vor Frankenau.) i at enhver Egns Fiskere burde tilholdes at melde for nærmeste Øvrighed, naar de sporede en større Dødelighed end sædvanligt, saavelsom andre mistænkelige Tilfælde blandt Fiskene, at der kunde iagttages tilbørlig Forsigtighed med deres Salg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Saaledes er det forbudet i hele Egnen omkring Wolga-Floden at spise Rognen af en Slags Karpe (Cyprinus Barbus) i Begyndelsen af Sommeren, da mange Erfaringer have viist, at den besidder høist giftige Egenskaber i den Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Engellænderen Dr. Chisholm **) og næst ham Dr. Burrow ere de, som i de nyere Tider fortrinlig have givet sig af med at efterforske især Giften hos de sædvanlige Muslinger, quime ostreis oc murenis facile abstinebam, a betaetiam et malvadeceptus sum. Cic. Libr. VII Ep. fam. *) Det offentlige Sundhedspolitie. Kbhvn. 1801 pag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Dr. Chisholm Edinb. Med. and Surg. Journal. Vol. IV. Oct. p. 393. XIV. 1828. p. 8692.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Dr. Combe on the Poisonous Effects, of the Mussel (Mytilus edulis.) Dr. Burrow. Lond. Mod. Rep. V. III p. 445. Dr. E. Thomas in memoirs of the Med. Society of London. Vol. 5 p. 94. - fr. Orfila allgemeine Toxicologie 4 Theil p. 169. Af alle disse er den af Dr. Chisholm den lærerigste, og jeg anbefaler den til dem, som ønske at gjøre sig bekjendt med hvad der er skrevet om denne Gjenstand. - Dernæst Dr. Burrows Afhandling. (Mytilus edulis). Hvad der gielder om Muslinger kan ogsaa vel, som nu Erfaring her skal have overbeviist Lægerne om, gielde om sygelige eller saakaldte giftige Rejer. - Virkningen, som de sygelige eller giftige Reier skulle have fra bragt, skal aldeles have lignet den, der fra bringes ved Nydelsen af andre giftige Skald, f. Ex. Muslinger, hvor der ogsaa viser sig i de værste Tilfælde af Forgiftning et mørkerødt, friselagtigt Udslet over hele Legemet o. s. v. At Fiske Reier, Østers, Muslinger og andre Molusker skulle have erholdt disse giftige Egenskaber paa Kobbergrunde, eller i Bunden af Havet, hvor der har voxet skadelige Søe planter, eller om de mueligen skulle have nydt af Søeflakkene, (Medusa cruciata Linn.) er endnu altsammen kun Formodninger. Nogle Bidrag til Kundskab herom give Bennins samlede Erfaringer, hvorefter Sæden af disse Molusker og af de saakaldte Søestjerner svømme i de varmere Maaneder af Sommeren hyppigen paa Vandet, og blive i den Tid. - især naar den er i Mængde en Næring for adskillige Havsiske og Skaldyr, hvilke deraf erholde en giftig Egenskab. Cfr. Abhandl. der Academie der Wissenschaften zu Brüssel Th. I. J New York Med. Rep. Vol. XII p. 189. anføres Erfaringer, at Østers, Hummer, Søkrabber, Makrel, som i New York bringes paa Torvet, ofte have frembragt giftige Tilfælde, og blandt andet et Exempel paa en Krebses giflige dødelige Virkninger, som paafulgte 15 Minuter efter Nydelsen. Oftest ligger vist Aarsagen i Dyrets sygelige Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
For nogle Aar siden bragtes i Septbr. Maaned fra Normandiet en Qvantitet Østers til Dunkirken; de kjøbtes og spistes i Mængde og snart derpaa herskede Diarrhoe og Cholera morbus i en stor Udstrækning. - Man formodede, at Østers vare Aarsagen dertil, og det blev paalagt Dr. Zandyk at undersøge Sagen. Han fandt, at flere af disse Dyr indeholdt Vand, som efterlod et slimet Bundfald og han var derfor af den Mening, at Ulykken hidrørte fra disse Østers Mai hed og Svækkelse, som ikke satte dem istand til behørigen at anmalisere det i dem værende Søvand. Vauquelin (Annales de Chimie Tom 81 p. 309 p. 116) har analyseret Østers, og Resultatet er følgende: 1) Mange Saltdele og det de samme, som Havandet har. 2) Meget Jern og Kalkpsorpsat. 3) Meget Osmazom. 4) En vis Mængde af Gallert. 5) En vis Mængde af Fiskesliim. 6) Et dyrisk Stof af en særdeles Natur, som Phospheren gjennemtrængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Dr. Chisholm, hvis Afhandling før er nævnt, har ogsaa søgt i samme at bevise, at der til visse Tider forefindes hos Fiskene en sygelig Tilstand. Dette har især Sted hos Fiskene i de tropiske have, som middelbar ere udsatte for en høi Temperatur og som strax efter at de ere døde bringer dem i Forraadnelse.