JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Versailles, den 8de December. Den K. Danske Envoye extraordinaire Hr. Baron v. Blus me har den 4de huj. haft sin første offentlige Audience hos Kongen og den Kongel. Familie. Han blev til samme indført af Hr. Tolozan, Ambassadeurernes Jntroducteur, som afhentede ham tilligemed den K. Secretair Hr. v. Sequeville, i Kongens og Dauphins Vogne op paa samme Maade med de sædvanlige Ceremonier bragte ham Hiem igien.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Paris, den 4de December. Den 1ste hujus ankom en Courier fra London, hvis Depecher endnu ere skiulte, men have givet Anledning til en lang Samtale den 2den hujus imellem Hertugen af Choiseul og Kongen. Samme Tid overleverede den Spanske Ambassadeur Hs. Majest. en Skrivelse fra den Catholske Konge. Jngen af Publico veed endnu det ringeste af denne Skrivelses Jndhold, som vel ey heller herefter vil blive bekiendt, uden allene for de fortroligste Kongel. Ministre. Jmidlertid seer man klarligen saa meget, at der er lidet Haab til at beholde Fred, og af de i Gaar fra London indløbne Breve har man er faret, at det Engelske Ministerium er aldeles ey fornøyet med de af Spanien gjorte Forslag. Man venter at en overordentlig Forsamling af Geistligheden snart skal blive sammenkaldet, og det hedder, at man af samme vil forlange en overordentlig Sammenskud, hvortil og samme, som man haaber, vil være bereedvillig, saafremt Krigen ikke skulle være at undgaae. En af vore Viinhandlere havde fundet den Hemmelighed, at giøre en ret god Viin uden Druer. De fornemste Jngredientier vare: Øll, Gulerødder, Aquavit, Jndiansk Træe. Opfinderen havde havt saa god Lykke med denne Blanding, at mange Folk drak denne Viin for den beste Burgundier, og, det som var den beste Egenskab ved samme, enhver befandt sig vel deraf. Jmidlertid er efter General=Forpagtningens Forlangende skeet Eftersøgning i denne Viinhandlers Huus, og Rettens Betientere have borttaget den heele Forraad af denne skiønne Viin.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Den 5te December. Hertugen af Praslin har haft godt Lykke i det Udkast, at lade adskillige Specerier fra de Molucciske Øer forplante, og dyrke paa vore Colonier. J Følge heraf besidder Hr. Privre, Jntendant af Jsle de France, Kaneel Nilleker= og Peber=Træer, og man haaber med Tiden saaledes at formeere disse Specerie=Slags i vore Establissementts, at man kunde undvære Hollændernes Specerier, som hidindtil næsten ene have haft Handling dermed. - Marqvisen af Paulm d'Argenson, forhen værende Kongel. Ambassadeur hos Republiken Venedig, er nylig af samme blevet tilsendt en Guldkjæde med en deri hængende Medaille, som og en Guld=Kaarde, hvorpaa Arbeydet er kosteligere end Guldet. - For nogle Dage siden blev sendt til Parlementet en Kongel. Declaration, som indeholder et nyt Politie=Reglement for denne høye Tribunal. Hoved=Posterne ere følgende: 1) Et Forbud for Parlementet, at have nogen Forbindelse eller Forstaaelse med andre Parlementer i Riget, med befaling, at tilstille Kongen uaabnet alle de Papirer, som det skulle erholde fra andre. 2) En befaling at ansee Stats Raadets Arrets for Rigets Love. 3) Et Forbud under nogen Slags Forevending, at ophæve Raads=Forsamlingerne, eller undslaae sig fra Embedet, under sammes Fortabelse. Parlementets Deliberation over denne Erklæring har skullet skee i Gaar, og man længes meget efter at vide, hvad derpaa bliver besluttet Den 10de Decbr. J disse Dage er i et Stats=Raad blevet overveyet, om det i Henseende til Penge=Midlernes Tilstand i Riget ikke var bedre at afstaae fra Familie Forbundet, end indlade sig i en fordervelig Krig. Nogle Lemmer have givet deres Stemmer for det første og andre for det sidste, Kongen har holdt med de sidste, og siden settes alting i Stand til en Krig. - Jmellem Republiken Venedig og de der Residerende udenlandske Ministre er opkommet en Stridighed, angaaende de Friheder, som de sidste have hidindtil nydt, men Republiken nu vil afskaffe. Man forsikrer, at den Spanske Ambassadeur og vort Hoffes Charge d'Affaires havde alt faaet Ordre at forlade Venedig. Jmidlertid troe mange, at denne Strid er allene et Paaskud af Republiken, og at samme har indladt sig i Forbindelser med Rusland. J Dag gaaer Orde her, at Ordre er udstædt til næst kommende Foraar at oprette 2 anseelige Campements, det ene ved Caer og det andet ved Calais.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
London, den 27de November. Hs. M. Dronningen har paa begge Parlements Husenes Lykønskning over sammes lykkelige Nedkomst givet til Svar: at dette nye Kiendetegn paa deres Ærbødighed for Kongen og Attention for Hendes Person udkrævede Høystsammes oprigtigste Taknemmelighed. - Herolderne have faaet befaling ey at begive sig langt bort fra London, dersom de skulle behøve deres Tieneste ved en KrigsErklæring. - Lord Charam er i den Post angaaende Matros Presningen ikke af en Meening med Hr. Wilkes, og har i en vi stor Forsamling erklæret: "Hr. Milkes har fortient at straffes, fordi han har sat pressede Folk igien i Frihed. Jmidlertid maatte han derudi lade ham skee Ret, at dette var den eneste gang han han havde handlet imod sit Fædreneland." - Breve fra Qve ber melde, at vore Kiøbmænd der ere meget blevne fornærmede at Franskmændene. – J Fredags Aften var Forsamling i Lord Rochefords Huus. Strax derpaa blev et Brev affærdiget til Krigs=Secretairen med Befaling, at alle Officierer ufortøvet skulle begive sig til deres Regimenter. Oberst Luttrel er og tillige afgaaen til Jrland. Til Charam er sendt Ordre i største Hast at udruste Krigs skibet Barfleur paa 90 Kanoner, at det kan indtage en Admiral. Saasnart det er færdig, skal det seyle til Spithead. - PrivatBreve fra Jamaica melde, at i Havanna nyelig har været en stærk Storm, hvorved adskillige Krigskibe i Havnen have mistet deres Master og ellers stor Skade er skeet. - Underhuset i Parlementet har nu alt 3 gange udsadt den Subsidie Sag, som i Morgen skulle været foretagen. Saadant er skeet for at faae Tid til at see, hvad Gang Sagerne med Spanien tage, for i Fald Krigen ikke skulle være at undgaae, da at bevilge det fornødne Antal Matroser, men ellers, naar man var Freden vis, at spare denne Anstalt.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Det Franske Hof har hidindtil gjort sig stort Haab om at Freden skulle kunde vedligeholdes. Det samme er og skeet af det Spanske Hof. Men dette Hofs sidste Svar har dog ikke været saaledes beskaffen, som en hastig Ende paa Sagen udkrævede, hvilket Lord North i disse Dage offentlig har erklæret, og i de sidste Jnstructioner, som den Spanske Ambassadeur Fyrst Masserano har faaet fra Madrit, findes nogle Tvetydigheder, som udkræve en nærmere Forklaring, førend man fra de første Begyndelser kan skride til en definitiv Slutning. Bemeldte Ambassadeur venter derfor nye Jnstructioner. - Jmidlertid blive vore krigeriske Anstalter nu som for drevne med lige Jver, og Parlementets Afgiørelse paa den Spørsmaal, Krig eller Fred vil formodentlig følge i denne Uge. Jmedens Underhandlingen varer vinde Spanierne saa meget, at de kan sætte sig noget mere i Stand. Maaskee de og herved kan vinde et Forspring fra os ved Erpeditioner til nogle bortliggende Egne.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Lemberg, den 29de November. Brahilow er endelig bleven erobret af Russerne næsten paa samme Maade som Choczym: thi Tyrkerne tabte strax Modet, i Begyndelsen af en Attaque, og toge Flugten, men et stort Antal af samme er druknet i Douau. Det er nu vist, at Feldmarechallen vil med 4 Regimenter Jnfanterie tage sit VinterQvarteer i Jasse; thi Armeen kommer formedelst Pesten ikke til Pohlen. Brigadeer Kreczetnickow er bleven GeneralMajor. Han har og været tilstæde ved Brahilows Overgivelse. Oberst=Lieutenant von Lieven er bleven Oberst og har faaet det Siberiske Regiment, Brigadeer Jgelstrøm er bleven General=Major. For nogle Dage siden indløb Efterretning at Oberst Fyrst Szachowskoy har den 18de Novbr. paa Grændserne af Ungern ved den Stad Sakliczyn slaget et CorpsConfoedererede paa 1200 Mand under Marechal Czernie chowski Anførsel. Han satte i Fiendernes Paasyn med sine 400 Mand over Floden, nedsablede 200 Mand Confoedere, rede, erobrede deres heele Artillerie, som bestod i 4 Kanoner, og tog 93 Mand fangne. De øvrige bleve adspredte. Det Russiske Forliis bestaaer i 17 Mand, som bleve blesserede.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Wien, den 4de December. Her er udkommet et nyt Verk, i det Franske Sprog under følgende Titel: Politique Chretienne cuisse &abregie methodiquement i Pusage des jennes Princes, & de la Noblesse propre i les rendre habiles i procurer le Bien publie des Etats & de leur propre en particulier. Par JeanNepomucene Cörver, D. E. P. Det er en let og kort methodisk Statslære til Brug for unge Printser og Adelsmænd, for at giøre dem beqvemme til at besørge Staternes almindelige og deres eget særdeles Beste af Jean Nepomucene Cörrer, D. E. P. Forfatteren har samlet i en kort Lære=Bygning de fornemste Regler af en ægte christelig Stats Kunst, for at lætte unge Printser og Adelen Kundskab udi denne aldeles umistelige Videnskab, som de ofte maa hente af vidt løftige, deres Begreb og Læse=Lyst overstigende, Afhandlinger, ja endog af ureene Kilder. Han viser, hvilke Midler den christelige Klogskab giver dem i Hænde for at opfylde den Pligt, som deres Fødsel fordrer af dem, nemlig at lægge Grund til, vedligeholde og formeere, saavel det almindelige som deres eget Beste. Hans Lære=Sætninger ere saaledes indrettede, at de kan være nyttige, saavel for dem af den ung Adel, som opoffre sig til Krigen, som for dem, der have besluttet at opoffre sig til Staten. Forfatteren har haft den store Lykke allerunderdanigst at overlevere dette Verk til begge Deres K. K. Apostoliste Majesteter, som og til det Durchl. Toscaniske Egtepar, og de andre høyeste Herskaber, og er bleven beæret med Høystsammes naadigste Approbation derover, som og med et K. K. Privilegio imprestorio privativo.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Annopel, den 4de December. Vi ere endnu, Gud skee Tak! her sunde, men i en Egn, omtrent 3 Mile fra os og til 10 Mile omkring os ere alt død120000 Mennesker, saavel Jøder, som Christne. J Lucko, Hovedstaden i Volhynien, grasserer Pesten meget stærk, og iblant andre er et stort Dominicaner Kloster reent uddød.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Warschau, den 1ste December. J Følge sikre Efterretninger, ligger den Russiske Flotille ikke meere ved Azow, men er alt virkelig i det sorte Hav, i den Havn Talman, lige over for Jeniicola i Krim Den 5te Decbr. Her er indløbet Efterretning, at den saa kaldte General-Conforderation nu med alle Solennitetet har publiceret Jnterregnum. Manisestet skal vel alt være her, men samme er endnu ikke offentlig bekiendt. Hvad Kongen nu vil giøre, veed man endnu ikke, men det vil snart vise sig. Den 8de Decbr. Det er meere end sandt, at de Confordererede have dristet sig til at erklære Thronen vacant. Da den R. K. Ambassadeur, Fyrst Wolkonski, og den K. Preussiske Gesandt, Hr. von Benoit, fik Efterretning derom, begave de sig begge til Hs. K. M., og forsikrede Høystsamme at uagtet alle udspredte Efterretninger om en opkommen Koldsindighed imellem begge deres respective Hoffer, maatte de dog begge berette Hs. M. at den gode Forstaaelse og det nøyeste Venskab imellem det Russiske og Preussiske Hof aldrig havde været stærkere. Hs. M. maatte derfor ikke lade sig bedrage de kunde forsikre at naar Høystsamme ville være af samme Tanker, som bemeldte tvende Hoffer, skulle han intet have at frygte for de Confordereredes uregelmæssige Forhold.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Fra Weichselen, den 22de Novbr. J forrige Uge har Marechal Morawski sprenget den heele Preussiske Cordon paa hiin Side af Weichselen, men ikke langt fra Tuchol, skal han have være stødt til nogle friske Escadrons, som have splittet hans Folk reent fra hinanden og nedsaablet 300 Mand. De Confordereredes Hensigt var at tage Vinter=Qvarteer i Pomerellen.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Den 28de Novbr. Vore Pohlske Heldte have dyrt betalt det imod den Preussiske Cordon vovede Angreb. Deres Anfører Skortzewski og Joseph Lipinsk tilligemed nogle andre ere blevne fangne af Preusserne, hvor man formodentlig ikke vil behandle dem saa mildt som første gang.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Udtog af et Brev fra Skara, den 24de November. Det var tienligt at blive bekiendt for vor Svenske Almue, at Kammer=Deputationen, af dets Forordnings Udskuds Tilskyndelse under sidste endte Rigsdag haver tænket paa flere Helligdages Afskaffelse, førend man har seet det i Aviserne, hvad en stor Deel Europæiske Magter havde gjort derved. Ved Rigsdagens Begyndelse i Nørkiøbing var allerede trykt en Afhandling om Helligdagenes Afskaffelse, for derpaa at grund Forslaget, som endnu langt før var udkommet, dersom ikke en begieret og forhindret Censur udi vedkommende Consistorio havde opholdet Piecen i flere Maaneder. Omtrent en Maaned derefter saae man i Aviserne, at en Helligdags Reduction begyndte i Hannover, og siden paa flere Steder i Europa, til endeligen nu Hs. Majest. Kongen af Dannemark just haver afskaffet samme Helligdage, som udi en trykt Memoria til Forordnings Udskottet blev projecteret, angaaende 17 Helligedages Afskaffelse. J Anledning af Udskottets Tilskyndelse bifaldt Kammer=Oeconomie=Deputationen, at alle de mindre Helligedage skulle afskaffes, den sidste Helligdag af de 3 store Høytider afgaae, og Bønnedagene i Underdanighed overdrages Hs. K. M. at udsætte, eftersom de mindst kunde skade Fabriquers, Landmænds og Haandværkers Sysler, enten til Søndagene eller andre tilbage blevne Helligedage, saaledes som det er skeet i Hannover. Dette Forslag blev uden mindste Modsigelse af Ridderskabet og Adelen, saavelsom og af Borgerstanden bifaldet; men blev afslaget af Bondestanden, og kunde ikke komme frem i Præstestanden hverken til Afsing eller bifald, hvorfor der paa denne Rigsdag ikke kunde erlanges nogen Expedition paa denne Sag. Trende saa anseelige Magters Forhold, som Dannemark, Hannover, Wien, viise paa det offentligste Nytten af at formindske Helligdagene. Men ere vi blevne tilbage i Fuldførelsen, saa have vi dog foregaaet dem i Forslaget, hvilket formodentlig staaer aaben til næstkommende Rigsdag. De som hidindtil have været mod Helligdagenes Afskaffelse, indtaget af Fordom, torde nu i et af en ret Gudsfrygts Øvelse bekiendt Land, som Dannemarks Exempel, see den billige Forening, som baade er og bør være imellem den sande Gudsdyrkelse og Fædrenelandets Beste.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Maynstrøm, den 3die December. Da Sneglerne giøre stor Skade ikke allene i Haverne paa Kiøkkenværterne, men og paa Kaalen og andre paa Marker værende Væxter, og medens Planterne endnu ere smaae, saaledes opæde dem, at de ey kan skyde i Veyret, ja naar Sneglene ere i Mængde, kan fordærve en heel Ager, saa har man vel hist og her brugt adskillige Midler derimod, men intet skal have gjort saa god Virkning, som dette: Man strøer nemlig paa det Sted, hvor Sneglene om Natten komme, klar Kalk, hvoraf de snart blive borte. Til at bestrøe en heel Ager, behøves 5 Schefler Kalk. Tabet er saa meget mindre, men Fordeelen saa meget større, da Kalk, som bekiendter, giør meget til Jordens Frugtbarhed.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Berlin, den 15de December. Lystighederne for denne Vinter ere saaledes anordnede: Om Søndagen Cour hos Hs. Majestet Dronningen; Mandag Opera; Tirsdag Redoute; Onsdag Fransk Commedie; Torsdag Cour hos Hs. Kongel. Høyhed Enke=Princessen af Preussen; Fredag Opera; Løverdag stille. De tvende Opera som blive opførte, ere: II Re Pastore, eller den i en Hyrde skiulte Konge og Monteruma.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Leipzig, den 9de December. Dersom det vaade Veyrlig endnu længere vedvarer, saa maae og de ridende Poster blive liggende, at kjøre gaae des uden næsten ikke meere an. Til Frankfurter Messen ere denne gang ikke komne saa mange Jøder fra Pohlen, som ellers.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Neder=Elben, den 14de December. Da Posternes Udeblivelse formedelst de nu værende slette Veye giøre Nyhederne noget rare, saa haabe vi ey at mishage vore Læsere, naar vi meddeele Beskrivelsen af en Reyse giennem Dardanellerne, som en troværdig Mand for faae Aar siden har gjort. "Mundingen af Canalen er ikke bredere end en god Tydsk Fierding Miil, paa hvis begge Sider ligge Casteller, som skal formeere Indgangen. Der ere 3 Batterier over hinanden, som dog ikke vilde være af megen Betydenhed, der som man satte nogle Tropper i Land, og angreb dem fra Landsiden, hvor de slet ikke ere befæstede. Vandet som flyder ned fra det sorte Hav, og ere saa snevert indskrænket, strømmer med stor Magt ud og ind i Archipelago. Efter at man har lagt omtrent 4 Tydske Mille tilbage, kommer man til Dardanellerne, som atter ere 2 Casteller, det ene paa den Europæiske, og det andet paa den Asiatiske Side. Ved ethvert af dem ere bygte saa mange Huse, at de ligesom de 2 Slotte ved Canalens Munding kan kaldes Stæder. Ved disse Dardaneller er Canalen endnu snevrere, saa at af store Kanoner Kuglerne næsten kan naae fra en Side til en anden. Paa den Asiatiske Side ere nogle saa overmaade store Kanoner, at i sær ved een Mundingen er over 1 Alen i Giennemsnit. De nu værende Dardaneller staae paa et andet Sted, end de gamle, og man viste deres Ruiner 1/2 Tydsk Miil længere borte. 4 Miile derfra ligger Gallopoli paa den Europæiske Side, som er en maadelig Stad. Herfra udvider sig Canalen lidt efter lidt, og faaer da Navn af den Søe Marmora. Det er for Resten høyst behageligt, at fare paa den snevre Canal imellem Europa og Asien, og see disse tvende Verdens Deele saa nær sammen, hvor man med blotte Øyne gemeenligen kan see meget behagelige Egne, Bierge, Skove, Byer, Stæder Hjorder &c.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Den Søe Marmora er paa nogle Steder saa breed, at man ey kan see Land, og næsten i Midten ligge de saa kaldte MarmoØer, hvoraf den største er ikkun en anseelig Landsbye, mer de andre ere ubeboede. Den store Mængde af Marmor og Marmorsteene, som der findes, har givet disse Øer og Have det Navn Marmora. Paa den Europæiske Side seer maRodosto, en Stad som Porten har anviist til Beboelse for de forhen værende Ungerske Misfornøyede, af hvilke endnu ikkusaa ere tilbage. Fra denne Stad kommer man forbi Herclea, som nu omstunder er ikkun en Landsbye, men har endnu mange prægtige gamle Levninger. Constantinopels Beliggende er den eneste i sit Slags. Europa og Asia ere her allene skildte fra hinanden ved Canalen, som kommer fra det sorte Hav, og er neppe en Fierding Miil breed. BegaStrandkanter synes at overgaae de skiønneste Egne, formedelst derer Jords Frugtbarhed, Dale, Høye ViinbiergeCypresser, Figen &c. Om Constantinopel selv siger Ordsproget med Rette: Hvo som ikke har seet Constantinopel, han har intet seet.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Eckernførde, den 18de December. J Gaar Middag ankomme Deres Kongel. Høyheder Prinserne af Sverrig i høyeste Velgaaende hertil, og efter indtagen Collation paa Posthuset fortsatte Deres Reyse videre over Kiel til Eutin.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Kiøbenhavn, den 24de December. Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at beære den K. Svenske Envoye, Hs. Excellence Hr. Baron von Spreng, porten med Ridder-Ordenen af Dannebroge.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Udi den Onsdagen den 19de Dec. paa det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagniets Sahl holdte General=Forsamling, bleve i Steden for afg. Geheime=Raad Bierregaar- og Hr. Etats=Raad Abraham Falk, som forrige Directeurer, udvalgte Hr. Stiftamtmand Scheel i den førstes og Grossere, Hr. Johan Braun i den sidstes Sted, og til Hoved=Partici pant blev valgt Hr. Ober=Equipage-Mester Capitain Et phingston. Ved Døden ere afgangne: J Aalborg Stift Michael Andersen, Møller paa Dronninglund. Den 10de Dec. Mett, Jacobs Dotter, Skibsmand Andreas Hansen Lilballes Hustrue, 26 Aar gl. J Aarhuus Kiøbmand Jens Kielbrup, I Helsingøer den 16de huj. Kiøbmand Niels Davidsen, 32 Aar. Her i Staden Fabriqueur Arnold Zugslag, 52 Aar Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 22de, fra Amsterdam: H. H. Hansen. Den 24de fra Helsingøer: J. Madsen; Nykiøbing: P. O. Smet; Svenborg: P. Jsaachsen.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Je Værelser udi 2den Etage med øvrige Commoditer, som beboes af S. T. Hr. Justice=Raad og Post=Jnspecteur Fischer, hos Brødrene Berling i Pilestræde, er til førstkommende Paasktil Leye at bekomme.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Paa den Kongel. Danske Skueplads, bliver Onsdagen den 26. Decbr., imellem 5 og 6, opført en lystig Jtaliensk Opera, kaldet : Gli Artigiani, eller Haandværks=Folkene; og en nye Ballet kaldet: Den formedelst Kiærlighed tyvagtige Urtegaardssmand Pige, componeret af Balletmesteren Mr. Martini.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Torsdagen den 27de Decbr., precise Kl. 5, af de Kongel. Danske Acteurer opført en nye borgerlig Tragoedie, Beverley, i 5 Acter, skreven efter den Engelske Smag, og oversat efter Mr. Saurins Beverley; til Slutning Balletten: Den formedelst Kiærlighed tyvagtige Urtegaardssmands Pige, componeret af Balletmesteren Mr. Martini En af de beste og største Gaarde i Aarhuus, beliggende paa L. Et det store Torv, imellem S. T. Frue Stift Amtmandinde de Schouboes og Hr. Apotheker Berings Gaarde, og har været beboet af sal. Hr. Postmester og Viinhandler Weigner indtil hans Dødsdag, kan under Haanden faaes til Kiøbs; samme Gaard er 2de Etager høy deels grundmuret, vidtløftig indrettet af mange Værelser, med Stalderum til 16 Heste, Vogn Remisser, gevelste Kieldere, og Pompe Vand baade i Gaarden og Bryggerset, samt en vel indhegnet Frugt= og Kiøkken=Have med videre Agrements saa er og dens Bygninger asseureret i Brand Cassen for 4000 Rdlr. De Lysthavende ville behagelig addressere dem til nu værende Eien og Beboer af Gaarden; og meldes ellers til Efterretning, at en deel af Kiøbe=Summen kan blive bestaaende i Gaarden imod gang, har Rente.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Da Mølleren Michel Andersen, som Fæstere af Dorfs Mølle paa Dronninglunds Gods og i bemelte Sogn i Aalborghuus Amt, under Aalborg Stift, ved Døden er afgangen, og skal have efterladt sig flere Sødskende Børn, end en Søster=Søn, navnlig Anders Jacobsen, boende i Hoberg i Aalsøe Sogn paa Katholms Gods, og et Sødskende Barn Mette Marie Sørens Datter, gif med Lars Mogensen, boende i Allerup i Hellevad Sogn her paa Dronninglunds Gods; saa indkaldes herved alle den Afdødes Arvinger, at møde i Stervboen 6 Uger a Dato, saa vel som Stervboets Credi= og Debitorer. Dronninglund, den 25de Decembr. 1770. Christian Friderich Roosen.
Berlingske Tidende, 1770-12-24
Underskrevne civile Skifte Forvaltere i Aarhuus lader herved 3de gange efter hinanden indkalde Creditorerne udi Stervboet efter her afgangne Kiøbmand Sr. Jens Kiellerup, til at anmelde og lovligen legitimere deres Fordringer udi Skifte Retten i Stervboet 6te og 12te Uges Dagen a Dato Publicationis, der fastsættes til den 25de Januar. og 8de Mart. 1771., de som maatte udeblive tilskrive sig selv det deraf flydende Tab, da Skiftet saa snart mueligt til Slutning befordres, ligesaa advares og Stervboets Debitorer, at betale hvad de ere skyldige, uden Ophold til mig Borgemester Gleerup, for at skaane sig og Stervboet fra Uleylighed og Bekostninger. Skifte=Retten i Aarhuus, den 14de Decembr. 1770. F. C. Gleerup, G. Hass, Borgmester. Byefoget.