Berlingske Tidende, 1780-05-12
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Premier og Belønninger som det kongelige Landhuusholdnings Selskab tilkiendte og uddeelte velfortjente Borgere til Agt og Ære. (See No. 37.) Ulighed i Hartkorn og Landgilde gjorde mange hindringer i Bøndernes Forbedring. J Hartkornet blev de derfor gjort i lige, og i Stædet for Landgilde in Natura, erlægge de nu en billig Penge=Afgift. Paa begge Godserne er Bøndernes Løkker eller Kobler overalt indhegnet enten med bobbelte Steengjerder, som gjør over 20000 Faune, eller med dobbelte Grøfter, som, ej at regne 10000 velvoxende Pile, ere besatte med meere end 5000 Faune levende Gjerder, Resten i øvrigt forsynet med Gierder af Torn eller Riis, til hvilke samtlige Hegningers Indretning Godsets Eier paa sin Regning har tilstaaet hver Bonde visse Huusmænd eller Dagleiere, til Hielp, og desuden i Førstningen ladet dem ved tydske Folk undervise i den rette Behandlingsmaade med Plantning. Den naturlige Følge af alt dette, har for Bonden været en ordentligere Drift og Hville af deres Jorder, som Vandets Afledning desuden har forbedret, reenere Sædekorn, Græsningens og Foeringens Tiltagelse ved Klever=Avlen, hvortil de er bleven opmuntret, større Qvæg-Avl, overflødigere Gjødning, merkelig Forbedring af Vilkaar. m.m. Ved Hoved gaardenes Jorders Jndhegning, Forbedring og fordeelagtigere Jnddeeling; ved Opelskning af en stor og ypperlig Skov af Hovedgaards=Lokker, der før blev pløiet og saaet; ved vel anlagte Veie, ved Vandløbenes beqvemmeste Omledning til Engenes Oversvømmelse i Sammenheng med Damme= og Mølle Værker, ved Anlæg af en Saug=Mølle, et Slibe= og Poleer=Værk, ejat tale om andre merkelige Jndretninger, har Hans Excellence i øvrigt gotgjort, hvorledes Jndsigt og Opmærksomhed paa Landvæsenets Forbedringer i faae Aar kan udrette store Ting. Jmidlertid er han dog endnu ikke saa nær ved Enden af Fælledskabets Ophævelse, Hoved=Kilden til varende Forbedringer i Landhuusholdingen, at han jo endnu er i Begreb med at faae 140 til 150 Tønder Hartkorn fleere udaf lige ubehagelige Sammenhæng, hvortil Selskabet ønsker ham megen Lykke. 165. J Anledning af ovenmeldte indsendte Premie=Æskning fra de 19 Gaardmænd i Ørsted Bye og Sogn, Assens Amt, har Selskabet erfaret, at disse Bønders Herskab, Hr. Kammerherre og Oberst Friderich Siegfried Baron af Rantzau, har i Aaret 1777 ladet sine under Krengerup og Brahesholm hørende 24 Bønder i bemelte Ørsted ligne i Hartkorn, og tildeele enhver af dem sin Grund; saa at de derved er kommen ud af Fællig, og haver nu hver 5 Løk er for sig indhegnede. Denne patriotiske og berømmelige Handling troer Selskabet sig saa meget meere beføjet til her særskilt at erindre, som det i sine Lister har gjort sig det til en Pligt at anføre saadant, og som det nu desuden har den Fornøielse, at see den Flid hos Bonden i Møde, som det faaer Leilighed til i forestaaende Aaringer at belønne. 166. Med særdeles Agtelse maae Selskabet og erindre Hr. Etats=Raad Niels Ryberg her i Kjøbenhavn for hans ædelmodige Handlinger mod hans Bønder ved Øberregaard i Wordingborg, Amt. For at opmuntre dem til at lægge Vind paa den saa nødvendige som vigtige Hør=Avl, forærede Etatsraaden dem ikke allene i Aaret 1779 15 Tønder Hør Frøe; men paa det Hensigten hermed saa meget vissere maatte opnaaes, og at en skiødesløs Behandlings Maade ikke skulde giøre disse til en bestandig fornuftig Avl sigtende Forsøg frugtesløse: antog han og en beqvem Person, navnlig Christian Gotfried Voel ker, til at undervise Bønderne i og overtale dem til en fornuftig Dyrknings= og Behandlings=Maade. Dette har samme dristige unge Mand meget lykkelig sat i Værk, i hvor mange Fordomme, som almindelig møder ved Almuen til den faaer bedre Lys, han end har maattet bestride. En liden Afhandling, som Voelker af andre Skrifter havde uddraget, og som paa Hr. Etatsraadens Bekostning blev trykt og uddeelt blant Bønderne, blev lagt til Grund for Dyrkningsmaaden, Ejat tale om adskillige enkelte Mænd, saaede nu Kiøng og Ring Byer henimod 11 Tønder af ovenmelte Hørfrøe, og avlede derefter 125 Lpd. 11 Pd. reen Hør. For ej at vedblive den ellers i Sielland brugelige, men skadelige Skjette Maade, lod Etatsraaden derpaa forfærdige 40 saa kaldede skotske Skjette Maskiner til Bøndernes Brug, hvis Nytte de alt indseer, og som de nu ere ligesaa begierlige efter i Fremtiden at bruge, som de i Begyndelsen var konstige nok til at undgaae samme, og at betjene sig af de skadelige gamle. Ligeledes har Etatsraaden og sendt en Karl fra Kjøbenhavn der hen, for at hegle det ovenmelte Qvantum Hør, og at lære dem en bedre Heglingsmaade. Paa saa nidkiær en Maade, forbunden med saa mange Bekostninger, har han stræbt at opmuntre disse hans Bønder til Hør=Avlen. Jmidlertid ere dog disse Anstalter til Flids og Vindskibeligheds Udbredelse, ikke de eneste, denne sande Patriot har brugt. Spindeskoler og Spinderier, som allerede bringer merkelige Frugter, ere og anlagde der paa Godset, hvor især Børn, ja Qvinder og Huusmænd, skjønt begge sidste ere noget trevne, til egen og Statens Nytte kan anvende den Tid, Agerbruget ei behøver dem i. Vanskelig skulde imidlertid Hensigten opnaaes, dersom ikke Voelker med en utrettet Flid, Munterhed og Uegennyttighed søgte at overvinde Almuens Fordomme herimod, endog ved passende historiske og occonomiske Forelæsninger, fastsatte til een Time eller to om Ugen i de lange Vinter=Aftener, som de ofte ørkesløs spilder, hvilken berømmelige Handling Selskabet med saa megen større Fornøielse her erindrer som det haaber de beste Følger af dette Anlæg i Tiden, og mere end eengang at faae Lejlighed til at udmærke Vedkommendes Fortjeneste ved Udførringen af denne velbegyndte Plan, som øvrigt baade Unges og Gamles Lærvillighed og Flid i Henseen. de til det Heele. (Fortsættelsen følger.)