JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-17
Befuldmægtiget Skifte=Holder. Tid bliver udi Flodbroe ved Randers, holdet offentlig Auction over 13 Sogners Qvægtiender, beliggende udi Meddelsom Herred; de bliver først opraabt separat og siden samlet. Hvor beste Middelsort Fyld til Sengeklæder, er at faae tilkiøbs for billig Priis, giver Adresse=Contoiret Underretning om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Indenlansk. Kiøbenhavn den 17de Januarii. Statsminister Grev Haxthausen er bleven Præsident i Toldkammeret, og Kammerherre Baron Guldencrone til Wilhelmsborg, Deputeret i samme Collegio.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken : Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Hel. 3. Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Udenlandsk. Krigen. Fra Maynz den 8de Januarii. Man har allerede truffen de beste Forebyggelser imod den Fare der truede Ryggen af vor Festning ved Rhinens Tilfrysning. En igjennem Jsen huggen Canal hindrer Tilgangen og 50 opplantede Kanoner bestryger Jsen imellem beg de Strandbredene. Til Comunication med Kastell er gsaa en Kanal skaaren igiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Der kommer daglig nye Keiserlige Batailloner her og i Kastell, saa at vores Garnison nu udgjør en frygt om Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
J Frankfurt løber det Rygte, at 3 Batailloner, byde med Livsfare ved Neuwied gaaet over Rhinen, men, da de allerede begyndte at plyndre i Staden, bleve de ved de hertiliilede Keiserlige, deels masacrerede, deels tagen til Fanger. Stottet i Oggersheim er virkelig afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Fra Haag under 9de Januarii. De forgangne Dage have ved Udbredelsen af mange foruroeliggende, men til al Lykke for det meste falske Efterretninger udmærket sig. Sandt er det, at Fransoserne ere meget talrige langs med Grændsen fra Geldern til den yderste Spids fra Sydholland, til Vilhelmstad, at de ogsaa ere trængte ind i Sydholland men det er falskt, at de have bemægtiget sig Posten Hardingsfeld, ligeledes falskt, at de have bemægtiget sig Staden Thiel, meget mindre ere de kommen til Gorinchem. Det er ei heller sandt, at det hollandske Hovedqvarteer er forflyttet fra Gorinchem til Schaanhoven. Der blev rigtig nok gjort Anstalter dertil, efterdi de engelske Tropper trak sig til Siden af Leck, nogle hollandske Tropper vare og allerede opbrækkede fra Gorinchem, men Prinds Frederich, af Orannien førte dem den 6te om Aftenen igien derhen tilbage. I Utrecht er herpaa den 7de om Eftermiddagen bleven holdet et stort Krigsraad. Derved vare nærværende: Arveprindsen, Prinds Frederich af Oranien, Grev Valmoden, den Keiserlige General Alvinzo, den engelske Ambassadeur og de engelske Generaler Harkurt- og For.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Siden har man erfaret, at alle allieerte Tropper som vare gaaen over Leck, ere efter udtrykkelig befaling: rykket frem igien og passeret Floden, for at udføre et nyt Foretagende. Virkelig har man hørt en stærk Kanonade i Utrecht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Det allarmerende Rygte, at Fransoserne atter igien var gaaet over Waal, har virkelig ført Skræk ligetil Gorinchem, hvor man havde afdraget Broen, trukket Posterne ind, og virkelig gjordt Begyndelse med Afmarsch. Dog ere Fransoserne ikke saa talrige, som det i Begyndelsen hedde, kommen over Waal, Posterne i Leerdam, Gildertnalsen og Hentesom, som de havde besat, forlod de igien, derimod bleve alle vores Poster igien besadte, og Landsaaterne, som ved den første Allarm vare rykte ud af Dortrecht, marcherede der ind igien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Over den ved Buuren forefaldne blodige Trefning og øvrige Forehavender i Holland, haves følgende Efterretninger i et Brev fra Amsterdam af 10 Januarii, Franskmændene er vel ikke kommen til Gorinchem, men man bliver ved at paastaae, at de have indtaget Thiel og Thielervaard. Det indfaldene Tøeveir sadte Marchen af den mod Gorinchem henrettede franske Colonne tilbage og forhindrede dem at rykke frem ved Verkendam og Hardinxvel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Fra Bremen derimod af 14de Januarii lyder Efterretningerne heel anderledes: Troe ikke et Ord, siges deri, af alle de Efterretninger fra i Dag, efter hvilke Fransoserne skal være slagne i Holland, disse Efterretninger modsige sig alt formeget, og gaaer kun til den den 11te om Aftenen, hvori det heder: Vi have her 9de. Derimod har jeg et Brev fra Zwoll, skreven den hele Dag og Nat hørt en uophørlig Kanonering i Egnen af Arnheim, og nu heder det, at Arnheimskal være indtagen af Fransoserne. Det samme skrives fra Lingen den 12te, tilføiende, at Fransoserne mascherede til Amsterdam med 15000 Mand, og at Prinsessen af Brunsvig skal være vendt om igien og gaaet til Osnabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Fra Wien skrives under 7de Januarii at Kongen af Neapolis skikker 17000 Mand til Lombardiet for at forstærke den Keiserlige Armee. Den strænge Vinter har endog viist sig i Neapolis, hvor i Julen er kommen en uhørt mængde Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
De fra Gorinchem allerede opbrækkede hollandske Tropper kom altsaa derhen tilbage igien, Defensionsstanden blev nu foretagen igien paa Øen, Digerne igjen besatte, og Engellænderne, som paa deres Tilbahalt, trak sig nu paa nye bag Lingen, hvilken liden getog først efter at de havde passeret Leck, havde, gjort Flod deler Thielervaardt i 2 Dele, og ved Slusernes stedsevarende Bevægelse var bleven utilfrossen. Hin Position gjorde man til Hovedforsvarspunkt, og efter den under 7de i Utrecht holdte Krigsret, i hvilken der var besluttet at drive Franskmændene tilbage over Waal, blev den 8de, 8000 imellem Geldermalsen og Buurmalsen posteerte Fransoser angrebne af 16000 Engelænder og Tydske med stærkt Artillerie. Trefningen var blodig men uafgjort. Man forsikrer, at imedens denne Trefning varede, Franseserne skal have tre Gange indtaget og igien forloren den lille Stad Buuren. Men maatte dog tilsidst trække sig tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
I Gaar som var den 9de skulde Trefningen paa nye begynde, men da man ikke har hørt nogen videre Kanonade, saa have de Allierede enten ikke gjort noget nyt Angreb, eller ogsaa ere Fransoserne gaaen tilbage af sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Til i Gaar var ingen Hofbulletin ankommen i Haag om samme, men det hedde, at Abercrambie og endnu en Engelsk General og 7 Officerer vare slagne eller fangne og at Regimentet, General Dundas tilhørende, havde lidt meget. I Utrecht skal der være ankommen mange Saarede, Fransoserne skal ogsaa, efter nyere Beretninger fra Gorinchem, endnu have forsvaret sig i Buuren, og viist sig i Verkendam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Man angiver Tallet paa de Hollandske Tropper, som have strækket Gevæhr ved Zevebergen, og edelig reverseret sig, for paafulgte Udvexling, ikke at tiene videre imod Fransoserne, for 12 Batallioner og 2 Escadroner. Denne Angave er vidst for høi, men Tabet ved Zevenbergen sætter Stæderne Dortrecht og Rotterdam dog virkelig i Fare, og den i Forgaars udgangne Proclamation af Statterne, i Hensigt til Jndvaanernes Bevæbning, lover alle dem som in Massa vil staae op til Landets Forsvar, Vaaben og nøvendig Udrustning som de skulde faae i Rotterdam og andre Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Frankrig. Fra 2den Januarii. J Mandags gjorde Liquinio det Forslag i Conventen: at obligere Udskuddene til at indgive Forslag, hvorledes den nu værende Danphin skulde blive bragt ud af Landet. Dette Forslag blev eendrægtig decreteret. Hvad det herskende Parties Hensigt herved kan være, skal Fremtiden kunde vise. Bourdon de Oise sagde i dette Conventsæde: Hensigten af de Roialistsindede kan ikke være at sætte en Konge paa Tronen, men derved at forstyrre Republiken, at man vil lade den giøre en Fred, hvorved den bliver bragt i den forrige Grændse igien, og hvorved Gielden af 8000 Millioner Livres bliver den til Last, og vore tappere Armeers Blod udgyddet. Foruden den Amnestie, som er tilbuden Vendee Rebellerne, skal endnu det Løfte holdes dem, at, naar de vil lægge Vaabnerne need, skal deres fangne Slægtninger strax sættes i Frihed. Enken efter den Henrettede rige Banquir la Borde, har for de hende af Conventen borttagne Millioner, faaet en aarlig Pension af 2000 Livres. Da Undersøgelsen imod Barrere o. s. v. blev foreslaaet i Conventen, sagde denne: Vi længes allerede længe efter denne strænge Undersøgelse. Vi selv har forlangt den. Collot Herbois sagde: Man forlangte et besynderlig Decret, og Tilladelse at vores Forsvar maatte trykkes. Vi forlanger kuns Retfærdighed, Conventen vil ogsaa have den. Man vil ødelægge os, Conventen vil blot efterforske vores Opførsel, og søger intet Offer, (ney, ney raabte man). Der blev tilladt at bringe Forsvaret i Trykken. Ruhl traade frem som Forsvarer for de Anklagede, forestillede de slætte Følger ved Armeen, naar den er farede, med hvilket Raserie man behandlede hinanden i Conventen. (Man bad ham ei tale længere) Den Deputerede Mahler David er nu entlediget fra sin Huusarest, og lader sig igien tilsyne i Conventen. Et herværende Blad siger: Ved nu værende Situation er det umuelig aldeles at ophæve vort slette Finantsvæsen. Vores Finantsudskud søger kun at lindre nu værende Lidelse og at overlade det øvrige til en gunstigere Fremtid. Vores Finantsagenter haver nu følgende Plan. De antager immer endnu en Folkemængde af 25 Millioner. For denne opretter de et Lotterie i hvilket at alle, baade Mænd, Qvinder og Børn skal betale 25 Livres i Asignater og erholde Gevinsten i Nationalgodse. Derved vilde ungefær 2000 Millioner Livres i Asignater gaae af Løbet. Visselig er denne Operation et Tvangsmiddel, et virkelig Paalæg, hvis Uretfærdighed man læt kunde bevise, men hvor skal man i vores Omstændighed finde et Middel uden Tvang. Comissionen af 21 Lemmer, som Conventen har decreteret til Undersøgelse af Denuntiationen med Barrere, Collot, Billand og Vadier, blev den 27de December udvalgt i et overordentlig Aftensæde. Da Frosten i Seine Floden daglig har tiltaget, og Tilførselen besværes, saa haver Udskuddene des ivrigere sørget for at tilveiebringe Levnetsmidlerne. Et Pund Kied kostede allerede 36 Sous og et Pund Lys 4 Livres 15 Sous.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Tyrkiet. Porten sætter sig vedvarende i Forsvarsstand. J Bender arbeider daglig 1000 Mennesker paa Festningsværkerne, Forter Ackierman faaer endnu 2 Bastioner, Jsmaaels Værke blive forstærkede, og Batterierne ved Indgangen af Kanalen formeret indtil 300 Kanoner. Mundingerne af Donau bliver befestet, og i Borgas ved det sorte Hav anlagt en Festning. Man bygger nye Skibe, Krutmøller; Kanonstøberier, Kaserner, og Janitscharerne skal selv have bedet om, at man vilde indrette dem paa Europæisk Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Bekiendtgiørelser. Efter Dom og Udlæg, bliver følgende Rasmus Sørensen Feldballes Eiendomme her i Byen, stillet til offentlig Auction paa Stedets Raadstue Tirsdagen den 3die Martii førstkommende Klokken 2 Slet Eftermiddag, og da om Vurderings Summen eller derover kan opnaaes, uden flere Auctioners Holdelse, for Omkostninger at spare absolut bortsolgt, nemlig: 1) En Toft, Strandhaven, kaldet (med Undtagelse af de 19 Alne Jord fra Vester som er Ebbeltoft Havn tilhørende) tilligemed det ved samme Strandhave liggende Huus, og derudi værende Kakkelovn, paa Nedregade. 2) Karet- og Hyrdehaven saa kaldet, der ligeledes har sidst været brugt til Korn og Græsning, beliggende paa Overgaden. Disse Eiendomme kunne forud af Lysthaverne tages i Øiesyn, og skal Conditionerne paa Auctionsstedet vorde kundgjorte, da imidlertid den vigtigste Betingelse bliver, at Kiøbesummerne til næste Snapstings-Termin erlægges. Ebbeltoft, den 19de Januarii 1795. Fellumb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Hvor meublerede Værelser for eenlige Personer, saavel som en Gaard med Kiøkken, Bryghuus og Haugeplads, samt Gaards=Rum og Stald=Rum, saavel til Heste som Kiør, er til Leie at bekomme enten til Paaske flytte Tid eller St. Hansdag, Værelserne for de eenlige Personer, kan og faaes strax. Anvises af Vestergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
J den saakaldede Paradisgaard paa Studsgade under No. 154 i Aarhuus, er underste Etage, bestaaende af 5 gibsede og betrukne Værelser, foruden Kiøkken, Spisekammer, og Kielder, med videre, til Leie førstkommende Paaske at bekomme. F. Holmsted Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Natten imellem Løverdag og Søndag, er et uden for min Dør staaende Hjul, hvoraf Tellerne var aftaget, bortstiaalet; om Navret var trende Jern Ringe: Hiulet er formodentlig opbrændt, men mueligt kunde det blive opdaget ved Ringenes Falbydelse. De som herom kan give nogen Oplysning, vil jeg efter Hjulets Værdie give en liden Douceur. Peder Bellin, Hjulmand. boende paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
J Grundføer Præstegaard, ved Aarhuus, staaer en graae Hoppe, fylder til Foraaret 5 Aar, og en graae Vallak fylder 4 Aar, begge over 10 Qvarteer, af føre og stærke Lemmer, tienlige til et Spand, til Forhandling, enten under et, eller hver for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Formedelst Forandring af Boepæl, har jeg besluttet at sælge mine faste Eiendomme her i Byen, saasom: 1) Min iboende Gaard beliggende ved Middelgadesport ved den Nordre Side, bestaaende af 16 Fag Toelofthøi Huus med Gavlen til Gaden, 20 Fag Etlofthøi Baghuus, hvilket siden 1787 for det meeste er af nye opbygt, har tvende fuldkomne Gaardsrumme, med Jndkiørsel til begge fra Gaden. J den første Gaard er 14 Fag Halvtag, Vedhamre og en Pompe med særdeles godt Vand, ved Siden af Baggaarden er en Hauge, indhegnet med Plankverk, og ligger ud til Marksiden; hvorudi til Huusholdningen kan haves de fornødne Haugeurter. Gaarden er vel vedligeholdt og beqvem til ald Slags Kiøbmandshandel, Maltgiøren, Brendevinsbrenden, Ølbryggen og Avlings brug. 2) Trende Gaardsaulinger paa Byens Skatte frie Jorder, beregnet til noget over 2 Tønder Hartkorn. Liebhaberne behager at tage Eiendommene i Øiesyn og accordere med mig om Kiøbesummen; Conditionerne skal blive billige, og den største Deel af Kiøbesummen kan blive crediteret Kiøberen om forlanges, imod Sikkerhed og lovlig Rente, Aarhuus d. 21de Januarii 1795. Christian Raae. Fire Capitaler, en paa 900, en paa 200, en paa 700 og en paa 600 Rdr. ere til næstkommende Snapsting at faae til Laans, imod rescriptmæssig sufficant Pant i Jordegods, og lovlig gangbar Rente. Vedkommende som behøver slige Capitaler ville derom henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Hos Henrich Langballe paa Mellgade er gode Citroner at faae tilkøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
En Galease, fadbygt, drægtig 14 Comerre Læster, med staaendes og løbendes Redskab, Anker og Touge, samt 2de Sted Seil, beliggendes her i Aarhuus Havn, er underhaanden af faae tilkjøbs og kan derom accorderes med, R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Da jeg er kommen i Erfaring om: at mi P. M. allernaadigst Privilegerede Tobak=FabrikHovedstempel er bleven eftergiort, og at dermed stemples og selges her i Landet under Navn af mit, en Slags Jomfrue Kardus Tobak; saa finder jeg fornøden, for at vedligeholde den Roes, som mit Fabriksvahre overalt har erhvervet, at bekiendtgiøre dette for Publicum, at de ikke ved disse falske Tobakker skulle blive bedragne og troe at samme kunde være kommen fra mit Fabrik. Kiendetegnet paa disse forfalskede Karduser er denne: at foruden Tobakket er yderlig slet, saa er den paa Karduserne aftrykte Jomfrue Figur nøgen, da derimod aftrykket paa mine Karduser er Jomfrue Figuren paaklædt, hældende, sig til et Virgin=Fad paa hvis øverste Bund er anbragt disse Bogstaver M. J. Snart vil jeg ellers opdage denne nedrige Gierningsmand til ungieldelse efter de allernaadigste Forordninger. Aalborg den 5 Januarii 1795. M. Jeeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Da jeg Undertegnede agter at nedsætte mig paa Landet, kan min iboende Gaard paa Meilgade her i Aarhuus underhaanden faaes tilkiøbs, til Beboelse næstkommende 1ste Maji. Gaarden bestaaer til Gaden af 7 Fag 2 Etage høi, hvori er en god indrettet Kølle, til Gaarden 15 Fag Sidehuus 2 Etage høi, hvori 2de Værelser samt Kiøkken og et rummelig Brøggers, paa den anden Side af Gaarden 8 Fag Halvtag, tilligemed et Baghuus 6 Fag 2 Etage høi, et rummelig Gaardsrum med god Brøndvand i samt Haugeplads. Michel Ladefoged. Dersom nogen fra Landet eller andre maatte attraaen god Bopæl til førstkommende Paaske, da er her i Aarhuus paa en af de bedste Gader, hvor der falder god Søgning, en Gaard under Haanden tilkjøbs, den er at god sufficant Bygning, stor Gaardsrum, og ligeledes god stor Hauge med en Deel gode Frugt=Træer, den er meget vel tienlig til Kiøbmandsbrug, gode rummelige og lyse Værelser, og Beliggenheden uschinert for alle Ting, Liebhaberne behager at henvende dem til Søren Schmidt. boende ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
En liden sort Hest 7 Aar gammel med nogle faae hvide Haar i Panden, er omtrent siden 3 Uger for Juul bleven borte. Skulle den nogensteds være indtaget, eller nogen kunde give Oplysning, maatte det behagelig meldes Eieren, Søren Laan i Torsager. Da Søren Christensen Hiellemager, som af min Tieneste her er undvigt, ei efter Jndkaldelse i Aarhuus Stifts Addresse Contoirs Tidender No. 64, 66 og 67 forrige Aar, indfandt sig; saa blev hans Efterladenskab den 3die Novbr. sidst loulig Vurderet og den 17de f. M. ved offentlig Auction bortsolgt, hvorved samme er udbragt til den Summa 13 Rdlr. 3 Mk. og 8 s. der nu er indkommen i Casse; men førend derfor kan aflægges det befalede Regnskab til Amtets høie Øvrighed, finder jeg fornøden herved 3de Gange at indkalde med 6 Ugers Varsel, alle Dem som paa nogen Maade haver at fordre udi - eller maatte være skyldig til - dette Boe, at møde herpaa Gaarden Mandagen den 2den Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slæt, de første for, efter lovlige Beviser og Boets Tilstand, at modtage deres Krav, og de sidste at betale hvad de dertil maatte være skyldige. Hiortzhøylund den 15de Januarii 1795. Th. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
De som endnu ikke have affordret deres under min Colelction i Randers tilkommende Frie=Lodder, til 1ste Classe af det 42de Kiøbenhavnske Classe Lotterie, vilde behage at lade samme afhente med allerførste imod Jndlevering af 5te Classe Lodder fra det 41de Lotterie. Saa er og endnu Kiøbe=Lodder at erholde til bemeldte 1ste Classe hos Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
En skikkelig Karl, der forestaaer at passe en Mølle, og kan reparere Værket, om noget gaaer Fald paa, kan ved en Vandmølle blive hos en Enke antagen i Tieneste, som Møllersvend, enten strax eller til næstkommende MaiDag. Anviisning gives her fra Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
Et 24 Timers Uhr, med Messing Hiule og Træe Axler, som kan spille 6 stk. som et lidet Positiv, og af sig selv spiller det et stk. med Fløitestemmer hver Time; samme Uhr bliver fat paa Spil, førstkommende 25de d. M. Kl. 6 Eftermiddag. Bemeldte Uhr er til behageligst Eftersyn i Hr. Ræmisch Billardstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-21
En Dreng af skikkelige Forældre, (helst fra Landet) som har staaet til Confirmation og har Lyst til at lære Bogtrykkerkonsten, kan blive antagen hos Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Indenlansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Aarhuus. Den saa kaldede Skippers Fattig=Casse her i Aarhuus, har afvigte Aar havt Jndkomst af 137 Rd. 2 Mk. 7 s. Dens Fond var Aaret forhen 1690 - 5 - 10 er = = 828 - 2 = 1 - Udgiften har været = Cassens Fond bliver d. 21 Jan. 1795. = = 800 Rdr. 2 Mk. 5 s. For de Herrer Kiøbmænd og Skibs=Recderes frievillige Biedrag til denne Casse i afvigte Aar, takkes skyldigst. Aarhuus den 21de Januarii 1795. Lauriz Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Søndagen d. 18de Januarii sidstleden, om Aftenen Kl. 6, opkom en farlig Jld i Lieutenant og Told=Jnspecteur Gades Udhuus i Greenaae, som greb saa hastig om sig at 3 Køer og 2 Heste bleve fortærede af Jlden, desuden afbrændte 4 andre smaae Vaaninger; Guds Varetegt være priset som standsede en større og befrygte, Ødeleggelse, til hvis Asvendelse de hastigste og gode Anstalter føiedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Skoleholder Jens Eschilsen i Hemmed i Nørre-Herred, som i 51 Aar har holdt Skole for Hemmed Sogns Ungdom med bekiendt bestandig Fliid og udbredte Nytte, døde i Hemmed Skoele den 7de Januarii sidst afvigte Kl. 1 Eftermiddag; Han havde begyndt sin Eftermiddags Læsning med Børnene, men hiemkaldtes nogle Øieblik derefter ved en stille Død til sin ævige Hvile og den troe Tieneres Løn, 70 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
J steden for Hr. Stiftsprovst Jansen, prædiker i Morgen i Domkirken Hører Hr. Cramer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Under Forsegling blev mig i Dag tilsendt 5 Rdlr.,med Hosskrift: Til den Fattige i denne Kulde. Hvilken ædel Tænkemaade, at ihukomme sine trængende Medmennesker. Thi takker jeg skyldigst, paa de Fattiges Vegne denne ubekiendte Giver. Aarhuus den 24de Jan. 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-24
Udenlandsk. Krigen. Generalstaterne er ofte, i Anledning af de nu værende betænkelige Omstændigheder, overordentlig forsamlede. Beretningerne fra de forskiellige Grændsepuncter og Strømme bliver immer meere foruroeliggende. Den 10de Januarii var en betydelig Dag. Franskmændene er paa samme gaaet over Ry nen ved Pandern, over Waal ved Nymvegen og over Leck ved Wageningen. Over følgerne af deres Angreb ved Pandern er man endnu i Uvished, men ved Nymvegen og Wageningen er deres Angreb fuldkommen lykkedes dem, da de har indtagen de af Østerrigerne besadte Batterier No. 4, 5 og 6, og tvungen Østerrigerne til at trække sig tilbage til Arnheim. Herpaa er Franskmændene falden Engelænderne og Hanoveranerne i Flanken, som har lidt stort Tab paa Mandskab, og dernæst har de gjort et Angreb paa Linien ved Greb, der nu, saavelsom Arnheim, efter Sandsynlighed maa være i deres Hænder, omendskiønt man ikke endnu har Efterretning derom. Franske mændene ere nu Mestere af begge Waals Bredder og Wageningen. Det lader til at General Pichegri har fremtrængt sig til Wianen og Cuylenburg, hvor han skal have sit Hovedqvarteer. De Keiserlige haver trukken sig langs op med Rhinen, men Hesserne, Hannoveranerne og Emigranterne have hastigst trukken sig over Amersford og Deventer til Tydskland, Det hedder vel at Yssel skal forsvares, men andre paastaaer at de retirerende Tropper trak sig bag Ems og Weser, eller maaskee ind i det Hanoverske. Det Hollandske Hovedqvarteer er endnu i Gorinthem, men man tvivler om at det bliver der længe, siden Franskmændene le kan, omringe den Nordre Side af Staden, staae al ved Sleewyk paa Waals venstre Bredde og nu tillige har indtaget Werkendam. Man frygter og for at de har erobret: Heusden. Efter en anden Efterretning har Fienden overvunden Linien ved Bergen op Zoom og true nu Steenbergen og Tholen. Posterne som tiener til Provindsen Hollands Forsvar, bliver nu besadt med Tropper, for at hindre Fiendens Fremtrængelse i denne Provinds. Den 14de ankom meget foruroligende Efterretninger til Amsterdam, om Fiendens adskillige tilfægtede Fordeele, og at de staae ved Grex2 og en halv Miil fra Utrecht, hvilken Stad de Allierede have rømmet. Jnden 8te Dage, hedder det, vil vor Skjebne være afgjort. Bancopengene stod i Gaar 83 men i Dag 80. Regieringen i Utrecht har ved en Expresse ladet General Pichegra bede, om at skaane Staden og besætte den med Hollandsk Militair, til at forhindre Plyndring og Uorden, indtil Franskmændene selv kunde rykke derind. Fra Staaterne af Holland, ventede man en Commissions Afsendelse til det Franske Generalitet.