JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Spanien. Den saakaldte Troeshær i Catalonien synes efter de seneste Efterretninger at være aldeles tilintetgjort: af Mina og hans Undergeneral Milans. Stude Urgel skal være taget og sløifet af Mina De Troendes Regerings Sæde var forud forfløttet fra Sen til Puycerda og derfra til et Sted kaldet Livig, beliggende paa Grændsen imellem Spanien og Frankrig, højt oppe imellem Fieldene, ganske omgivet af Franske Districter. De fleste af de Troendes (Royglisternes, Fornemme befinde sig paa Fransk Grund og den største Deel af deres Hær, som nylig udgjorde en 40000 Mand, er gaaet over til Mina, hvilket for en stor Deel kan tilskrives en Proclamation, som han udstedte midt i November fra sit Hovedkvarteer paa den Plads, hvor forhen Castelfollitharstaaet, og hvori kan bekjendtgiør: 1) at alle Stæder og Landsbyer, som overgive sig til Modpartiet, naar Folkemængden er i det Vindste tre Gange saa stor som de Angribendes Antal, skulle afbrændes og jævnes; 2) at naar en Stad, eller Landsby, hvis Folkemængde er over en Trediedeel mod Angriberne, er tagen, og Jndbyggerne slaae sig til Oprørernes Partii, stal den afbrændes og jævnes; 3) at Stæder og Landsbyer, som have meere end en Trediedeel Jndbyggere, imod Jnsurgenternes Antal, naar de leverer disse Proviant eller andet Understøttelse, skulle paa det strængeste straffes; 4) at enkelte enligtbeliggende Gaarde og Huse, hvis Jndbyggere flygte bort ved de constitutionelle Troppers Nærmelse, skulle afbrændes og jævnes; 5) et Herredsfogder, Øvrighedspersoner og Præster, som ikke ere over tre Spanske Mile, (2 Danske) fra det Sted, hvor Mina selv eller nogen af hans Underbefalende har sit Kvarteer, skulle een eller efter Omstændighederne flere Gange dagligen indgive Raprort om enhver Bevægelse af Jnsurgenterne i deres Egn, under Straf af 1000 Catalanske Franker eller Henrettelse; og 6) at Soldater, som fra Royalisterne af komme over til Mina eller hans Undercommanderende med deres Vaaben, stulle have fuldkomment Amnestie, dog kun til den 20de November og ikke længere. - Denne Proclamation, for hvis bogstaveligen nøiagtige Opfyldelse Navnet Francesco Esposy Mina er tilstrækkelig Borgen, har havt en ypperlig Virkning, og Borgerkrigen i Catalonien kan nu, efterat Mina har ødelagt en betydelig Deel af Royalisternes Hær i en blodig Træfning imod Eroles ved Conca de Tremp, og Resten for det Meste enten er overløben til Mina eller aldeles adspredt, ansees for aldeles endt. -J Navarra søger Torriis at følge Pinas Exempel, og ved en forsigtig, men derhos eftertrykkeligen rask Fremgang ganske at kvæle enhver oprørsk Bevægelse i dens Fødsel, og ved aldeles at slaget Jnsurgentcheferne Juanito og Santos Lation har han gjort det til en Umulighed for den dersteds høistcommanderende royalistiske General Carlos O'Don nel at røre sig uden for Grændsefjeldene, hvor han staaer næstendeels uden Hær. Hertugen af Jnfantado og Erministeren Moscolo ventedes i Madrid indbragte fra Corunna i Gallicien som Arrestanter. Den Første, som skulde have været forviist til Tviz, havde fra Corunna af søgt at undvige til England, men blev ved Modvind opholdt i Bugten ved Corunna og der tagen fast.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Hvorledes Spaniolerne ville vende op og ned paa al gammel Orden og Skik, tan endog deraf skjøn ns, at selv den ærværdige Ridderorden af det forgyldte Faareskind ikke har kunnet undgaae Paatale i Stændernes Samling, da nemlig en i Femte, at Spanioler ne uden denne Faareskindsorden havde taget deres Land fra Maurerne, at de slet ikke trængte til den, og at den slet ikke var for god til ganske at overlades Tyskerne.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
J Cadiz og de øvrige Orlogshavne drives Sønd rustninger med usædvanlig Kraft. Med Portugal, som forlanger Aftrædelsen af Olivenza, er Spanien endnu ikke kommet i det Rene i denne Henseende.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Den forrige Spanske Minister i Paris, Hertugen, af Fernan Nunnes, er sammesteds ved Døden afgaaet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Brasilien. Prinds-Regenten i Brasilien Dom Pedro de Alcantara har ladet sig udraabe til constitutioner Keiser sammesteds under Navnet Dom PedroPrimeiro. Hans Fader Kongen i Portugal har paalagt ham at sværge til Portuaals Constitution. hvilket han da for det Første nok ikke efterkommer.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Kjøbenhavn, den 7de December. I Aften gives paa det Kgl. Theater til Digteren, Prams Minde en Prolog, ved Prof. Rabbek, som fremsiges af Mad. Heger, og derpaa Ægteskabs skolen, original Commedie i 5 Acter af Pram. Ægteskabskolen, som første Gang blev givet 1795, har, skjøndt hidtil utrykt, længe været anseet fordenne Digters heldigste dramatiske Arbeide. Det fremkom efter Gulddaasen, ligesom Niels Ebbesen efter Dyveke, og den Lykke, det første gjorde, synes at have begeistret Pram til ogsaa at forsøge, sit Held paa Lystspillets Bane, efter ikke at have været synderlig heldig paa den tragiske. Det mødte temmeligt bifald, men den Gang vare Brædderne. endnu ei saa besudlede, med Helteblod, som nu Hvad man allerede for 27 Aar siden har udfat paa de Pramske dramatiske Stykker, var omtrent det samme, som man fandt at udsætte paa hans Arbeider i de fleste andre Fag - en alt for stor Oldrig, dom og Vidtløftighed. Men maaskee hidrørte begge Dele fra den overordentlige Jdeefylde, der fandtes hos den i saa mange heterogene Fag saa indsigts. fulde Forfatter. Havde han meere vidst at concentrere sine Tanker, saa er der ingen Tvivl om, at han havde leveret Mesterværker, istedet for at nu de fleste af hans Arbeider synes at mangle Fuldendthed, Jkke desto mindre vil han altid ved sin utrættelige i Virksomhed, og de paa en saa flersidig Dannel, aflagt Prøver, optage en vigtig og værdig Plads, vor Literatur.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Som det første Forsøg i sit Slags fortjener de at anføres, at Jagten Rachel gjorde for ikke længe siden en Reise fra Kjøbenhavn til Vestindien, og kom, trods de Orcaner, som rasede, September Maaned d. A., lykkeligen tilbage til Kjøbenhavn. En ubenævnt Konstner har leveret et med Vandfarve malet Forestilling af denne Jagt Kamp med Bølgerne i Vestpassaten d. 4 Septemb d. A. paa sin Hjemreise til Kjøbenhavn, efter Opgvelse af en Sømand, der har gjort denne Rei med. Hidtil har man ikke havt Exempel paa, at Nogen vovede en Reise fra Kjøbenhavn til Vestinden, uden i det mindste med en Galease.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
I Kjøbenhavns Skilderie læses, til Grundtvig med Underskrift Første Advent Søndag 1822. C. P. B. følgende: Saa eest Du vied Jesu PræstVed Hans, vor Frelsers Kirke; Der skal, som Ham det tykkes bedst, Du paa Hans Bygning virke, Fast ved den Hovedhjørnesteen, Ei Verdens Børn kan gjøre Meen, Ei rykke bort fra Stade; Dem Prøven Gud forlade! Hver Steen læg saa med ydmyg Haand, At Herrens Huus opbygges! Han vogte ved sin Hellig Aand, At intet Lag forrykkes! At Ære giv Du ene Ham, Men Din og Verdens Hæder Skam, Gud evig Priis og Ære. Hans Navn velsignet være Velsignet være Du, som kom: I Herrens Ravn og Naade, Velsignet og den Konge, som Dig kaldte os til Baade, Til Baade for den frelste Siel, Som troer en Jesu Tjener vel! Selv Lys og Fred og Glæde. Vor Frelser Dig berede!
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Paa tvende offentlige Steder i Kjøbenhavn ind Herr Pastor Egge i Kjøbenhavn har i Trykken i udgivet en Prædiken under den Titel: Kommt, es sist alles bereit!
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Daadyr sælges nu i Kjøbenhavn i Skindergaden No. 44, efter Oxekjødstaxten, og Raadyr efter Kalvekjødsprisen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
I Kjøbenhavns Adresse-Avis læses følgende Avertissementer: "Hvem som vil udlaane 300 Rbd. paa let Aar, kan foruden lovlige Renter faae engang om Ugen Plads i en Commedieloge." "En Dame eller Herre, som kunde have Brug for et Værelse fra om Aftenen Kl. 8 til om Morgenen Kl. 3, kan i Grønnegade 143, 2den Sal, faae en smuk mahogniemeubleret Sal tilleie, med egen Nøgle til Gadedøren. "For Middagsmad vil en Student give to Timers lunderviisning daglig
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
J Julii Maaned d. A. er fra Danmark og Hertugdømmerne følgende afgivtsfrie Varer udførte til fremmede Stæder: 20294 1/2 Tdr. Hvede, 44365 Tdr. Rug, 47879 1/2 Tdr. Byg, 22275 1/2 Tdr. Havre, 174. Tdr. Boghvede, 203 Tdr. Ærter, 808 1/2 Tdr. Vikker, og Bønner, 201 1/2 Tdr. Hvedemeel, 221 Rug- og Bygmeel, 507 1/2 Tdr. Byggryn, 200 Tdr. Havre, og Boghvedegryn, 3589 1/2 Tdr. Malt; ialt 141419 1/2 Tønder, samt desuden 3100 Pund Grubbe= og Perllegryn, 1103631 Pd. Smør og 160751 Pd. Ost. Ligeledes er i afvigte August Maaned fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende: 9631 1/2 Tdr. Hvede, 46156 1/2 Tdr. Rug, 31186 1/2 Tdr. Byg1271777 Tdr. Havre, 11 Tdr. Boghvede, 703 Tdr. Ærter, 503 Tdr. Bikker og Bønner, 234 Tdr. Hvedemeel, 201 Tdr. Byg= og Rugmeel, 24 Tdr. Havre= og Boghvedemeel, 895 Tdr. Byggryn, 154 Tdr. Havre= og Boghvedegryn, 3630 Tdr. Malt; ialt 120505 Tønder, samt desuden 81824 Pund Grubbe og Perlegryn, 910588 Pund Smør 169153 Pund Ost. Den 1ste December tildrog sig følgende strækkelige Begivenhed i Bjergbyegades Mølle ved Slagelse: En Møllerdreng ved Navn Johan Nielsen, 17 Aar gammel, havde noget at bestille oppe i Møllen, da Gaffekjernet tog fat i hans Klæder, hvorved han blev trukket ind i Værket og aldeles forknust, uden at man hørte at han gav et eneste Skrig fra sig. Da man bemærkede Ulykken og fik Møllen standset, saa fandt man den ene Arm og det ene Beenfrarevne Kroppen paa ham og at det andet Brenhængte kun endnu fast med Kroppen ved et Stykke Hud Han levede endnu og kunde tale: men von uden Samling. Efter en Times Forløb opgav han sin Aand.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Kjøbenhavns Børs, den 6te December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 237. London 2 M. 11 1/2 Rbdlr.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Bekjendtgjørelser. Ifølge den 20de s. i Forordningen af 27de September 1798, om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Doms slutningen af den i den Kongelige Lands=Overret samt Hof og Stadsret den 18de denne Maaned i Sagen, Captain ved det borgerlige Artillerie K. Kristensen, contra Casserer ved det borgerlige Laane= og Livrente-Selskab for begge Kjøn Johannes Schiøtz, afsagte Dom, ved hvilken er kjendtfor Ret:
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
de af Contracitanren Casserer ved det borgerlige Laane" og Livrente-Selskab for begge Kjøn Johannes Schiøtz, om Citanten Captain ved det borgerlige "Artillerie K. Kristensen, i denne der nærværende "Sag omhandlede den 23de Juli f. A. fremlagte trykte "Epistler, brugte, samt de af denne om hiin i Bladet "Politievennen No. 279, 281 og 283 samt Skriftet: "Et Evangelium til Skrædermester og Casserer Schjøtzes Epistel, fremførste fornærmelige Udeladelser bør, " forsaavidt Parterne i Følge det Foregaaende, herfor " kunne gjøres ansvarlige, døde og magtesløse at være og ikke komme nogen af dem til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør de for deres i denne Henseende udviste Forhold bøde, Citanten halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv og Contra=Citanten fiirsindstyve Rigsbankdaler Sølv til Khavns Fattig"væsens Hovedcasse. - "Processens Omkostninger ophæves. "at efterkommes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Justits=Contoiret i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 25de Novbr. 1822. Leuning. Da en perr Bøje, som jeg ikke har den Ære at kjende, uden at opgive sin Stand eller Boepæl, i een af den Kongelige General Postdirection authoriseret Dagbog ved Færgehuset heri Byen, har klaget over Færgevæsenet, og jeg ikke, uden at kjende hans Opholdsted, seer mig i Stand, til at erholde de nærmere Oplysninger af ham, som ere fornødne til Sagens Bedømmelse, der paaligger mig som Embedspligt, saa beder jeg at Herr Boge, saasnart muelig ville behage at underrette mig om hans Opholdsted. Nørre-Sundbye, den 29de November 1822. Sties. Cancellieraad og politiemester.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Detitorerne i Smedemester N. Chr. Holms Stervboe, som ikke endnu have betalt de dem tilstillede Regninger, vilde inden de Dage, fra i Dag at regne, afgjøre samme hos Gleerup. Aalborg, den 12te December 1722.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
At jeg fra i Dag af modtager Krøser m.v. til Krusning, paa Maskine, samt Præstekraver at pibes, ligesom jeg ogsaa vadsker og bleger Straahatte, for en modereret Betaling. Nibe, den 4de December 1822. Dorthea Barner.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Fra mit Ølbryggerie leveres Øllet fra Mandagen den 2den December til følgende forandrede Priser: No. 1. eller dobbelt Øl . 10 Rbd. - Td. - 2 . - godt Dito . 6 - 4 Mk. -- 3 . - Hhn. Dito . 4 - 4 - -- 4. - Skibs-Dito. 3 - : - -- 5. - daglig Dito. 2 - 2 - - rvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 30te November 1822. D. Duysen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Proclama. Niels Juul, Procurator og constitueret Sættedommer i efternævnte Sag. gjør vitterligt: At for mig andrager Procurator Jens Petersen af Aalborg, hvorledes han af det Kongelige Stiftsamthuus paa Grund af allerhøieste befaling er beordret for Byefogden i Aalborg Kjøbstæd og Birkedommer i Aalborg Birk, Overkrigscommissær Schmidt, at udføre Sag til Mortifications=Doms Erhvervelse paa en PanteObligation, som nærmere findes anmeldt og beskrevet i den herefter Ord for Ord indrykkede Kongl. allernaadigste Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At eftersom Os elskelig Johan Lud dig Schmidt, Vor Overkrigskommissær, Byefoged i Vo Kjøbstæd Aalborg, og Birkedommer i Aalborg Birk, ud Vort Land Nørre-Jylland, for Os allerunderdanigst have andraget, at en af Brændeviinsbrænder Peder Christensen i Nørre-Sundbye under 5te Juni 1820, til Skifteforvalteren i afgangne Mette Kirstine Brøndlunde Stervboe, udstædt den 12te f. M., ved Aalborg Bye- og Birketings Ret tinglæst Obligation, lydende paa 1100 Rbd., Rbd. Sedler, med 2den Prioritets Panteret næstefter 1057. Rbd. 3 Mk. Sølv, i forbemeldte Peder Christensen. iboende Gaard med Brændeviinsværk, samt hans Jordeien. domme, nemlig Parcellerne No. 9, 10, 11, 12 og 13 paa Sundbye Mark, af Hartkorn: 3 Skp. 3 Fdk. femsjettedes Alb., og Parcellerne No. 2, 4. 5. 6, 8, 20, 27 og 28 af Rødsleths øde Jorder paa Lindholms Mark, som staaer for i Partkorn: 2 Tdr. 3 Skp. 2 Fdk. 1 femettendedeel Alb., en bortkommen; saa have Vi efter bemeldte Os elskelige Overtrigscommisser Schmidts derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til vedkommende Ret, som 3de Gange skal indrykkes i den dan, ske Statstidende, den Altonaer Mercur og Aalborg Stifts avis, maae med Aar og Dags Varsel indkalde Den eller Dem som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa Obligationen erhverves Mortifications=Dom. - Hvoretter Alle og Enhver sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage Vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 7de Juni 1822. under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Monrad. Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Wilse.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Bevilling for Overkrigscommisser J. L. Schmidt, Byefoged i Aalborg, til i Aviserne at indkalde Ihændehaveren af en, af Brændeviinsbrænder Peder Christensen i Nørre-Sundbye til Skifteforvalteren i afgangne M. K. Brøndlunds Stervboe udstædt Obligation. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller Dem, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, at om de i Retten paa Aalborg Bye- og Birketing, som holdes paa Stadens Raadhuus den første ordinære Retsdag i Narts Maaned, Aar 184, for der og da med Obligatiosen at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da der saafremt Jngen melder sig, vil blive givet Mortifications-Dom paa samme. - Som Følge af nærværende Stævning er den i samme Sag forhen udtagne, i Statstidenden og Aalborg Stiftsqvis indførte. samt ved Aalborg Byetingsret den 16de September 1822 tinglæste Stævning ugjeldende, og bliver herved tilbagetaldt. Efter Sagens Natur og Forordningen af 3die Juni 1796, kan ingen Forelæggelse eller Lavdag ventes. - Paa Grund af allernaadigst meddeelt beneficisen procesent grattuts er denne Stævning udstædt paa ustemplet Papiir. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Aalborg, den 13de November 1822. Juul. (L. S.)
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Bekiendtgjørelse. Da jeg smigrer mig med det Haab, at endnu flere Subskribenter, fra tilstundende Nytaars Begyndelse, maatte ønske at holde denne Avis, saa sombedes disse, at melde sig snarest mueligt, for at Oplagets Størrelse, derefter kan bestemmes. Avisen udkommer 3de Gange ugentlig, og koster paa Stedet 5 Rigsbankmark i Tegn Qvartalet. For Aalborg og Omegnen modtages Bestillingen paa Stiftsbogtrykkeriet, og iøvrigt paa alle Kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmene.
Jyske Efterretninger, 1822-12-12
Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 12te December P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Nyeste Postefter Fra Spanien haves stadfæstede Efterretninger om at Mina har allerede alle Grændsepladser i sin Besiddelse og at det saakaldte royalistiske Parties Formænd i Catalonien ere flygtede over Fjeldet til Frankrig. - Krigen imellem Frankrig og Spanien synes denne Postdag næsten uundgaaelig. Andre Fastlandsmagter siges at ville staae Frankrig bi. - Om Tyrkiets Anliggender høres Jntet uden Nodsigelser - Den Preussiske Statscanceller Fyrst af Hardenberg er ved Døden afgaaet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Blandede Efterretninger. Keiseren af Østerrig har udnævnt sin Dattersøn, den forhen saakaldte Konge af Rom, til Sergeanved hans Majestæts eget Regiment.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Kongen i England lader paa det prægtigste oppudse Gemakkerne i Slottet St. James. Alle de gammeldags Tapetserier borttages og Væggene blive i deres Sted prydede med kostelige Malerier. Det Værelse, hvori den forrige Konge døde, og de tilstødende Værelser, hvori han pleiede at spadsere, blive imidlertid uforandrede. Slotsgraven, som den forrige Konge lod tilkaste, bliver igjen opkastet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Den Sydamerikanske Sendemand Don Francesco Antonio Zea er ved Døden afgaaet i Bath i England.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
J England udrustes en Eskadre til under Commodore Omen at krydse i de Vestindiske og Sydamerikanske Farvande.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
J Aunis er opdaget en Sammensværgelse, for hvilken Overskatmesteren stod i Spidsen, som havde til Hensigt at myrde Beyen og hele Regeringspersonalet. De skyldige bleve paagrebne og henrettede.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Den Norske Bank skal fra tilstundende Nyaar dog kuns efter gieldende Cours.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Billedhuggermester Canova i Jtalien skal have efterladt sig en Formue af syv Millioner Franker.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Det Russiske Videnskabs-Selskab har udgivet en Russisk Ordbog i sex Bind.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Grev Constantin Zamoisk fra Polen, nu paa en Reise til Storbrittannien, har i Edinburgh stiftet et Polsk Bibliothek, og thestamenteret samme alle de af ham i England samlede Polske Værter, der vedkomme den Polske Historie. Denne Samling gjemmes i et eget Skab i Bibliotheket med Paaskrift: bibliotheca Poionica et Lithuana. Alle Polske i Edinburgh skulle have fri Adgang til Bibliotheket, og Englænderne ville finde her alle Materialer for Polsk Historie og Literatur forenede.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Den store Caledoniske Canal i Skotland, som derer blevet arbeidet paa siden 1805 og som nu er færdig, har kostet 900000 Pd. St. Den er, de tre Søer den fører igjennem fraregnet, 60 engelske Mile, lang, 23 Fod dyb, og endog egnet for Fregatter. Paa begge de ydre Sider skal der anlægges Bassins- og Granit til hele Floders Optagelse. Mange tvivle om dette store Værks Gavnlighed; især da den er anlagt saa meget nordligen, imellem Jnvernes og Fort William og Skotland allerede sydligen gjennem skiæres af Glasgowercanalen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
J Aar ere 30000 Personer vandrede fra Jrland, Skotland og England til Canada, Ny-Skotland &c.J Philladelphia bygges et Skib, der stal føre 140 Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Staten Tenesser har forbudet hvide Mandfolk at gifte sig med Regerinder eller Mulatter.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Hertugen af Norfolk, Greven af Esser og Hertugen af Bridgewater besidde nye gothiske Slotte. Den sidstes Borg er bygget af Qvadersteene; i en Frastand seer man et stort fiirkantet Taarn, der er Qvist hen til dem. Fæddet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
J Kjøbenhavn indskibes der i denne Tid store Partier Byg og Havre til Kønigsberg. Under 29de Novbr. er udkommen en Placat angaaende fremmed Hjelp til Haandværkers Udøvelse paa Landet, af følgende Jndhold: §. 1. De Haandværkere paa Landet, der behøve enten Cancelliets eller Øvrighedens Bevilling til at nedsætte sig, maae en holde Svende eller Drenge uden dertil at have Tilladelse, som kan meddeles af samme Authoritet, der har meddeelt hiin Bevilling, hvilken Tilladelse dog i det høieste maae gaae ud paa at holde 1 Svend og 1 Dreng. Ved en saadan Tilladelses Meddelelse bør der iøvrigt sees paa den Søgendes Trang til, formedelst Alder og Skrøblighed, eller efter Handværkets Beskaffenhed at have Medhielp, paa Antallet af Haandværkere, som findes i Districtet, paa Fraliggenheden fra Kjøbstæd, paa den Omstændighed, at Bønderbørn, som ere uskikkede til Bondehaandtering, kunne blive anbragte til anden gavnlig Virksomhed, og til anden fra billighed og Districtets Tarv hen. tede Grunde, alt uden at Kjøbstædernes Jnteresse, derved tabes af Sigte. Da iøvrigt Grovsmede, Hjul mænd og Vævere kunne nedsætte sig paa Landet uden sær Bevilling, saa følger deraf, at de og uden Jndskrænkning kunne holde hvilke Medhjelpere de finde for godt. §. 2. Det skal være enhver Landsbye Haandværker uformeent til deres Haandværks Drift, at benytte sig af Haandlangere til saadan Arbejde, hvortil ingen Haandværks Kundskab udfordres, ligesom det og skal være dem tilladt uden Jndskrænkning, at benytte deres Hustruers og Børns Hjelp i deres Haandtering. §. 3. Den under §. 1 nævnte Tilladelse bør ikke nægtes dem, som, i de paa Landet efter Lovens 3-13-23 tilladte Haandværker, hidtil have havt saadan Medhjelp. S. 4. Det skal være de paa Landet boende Tømmermænd, der, som saadanne, have Øvrighedens Bevilling, for Fremtiden uformeent at forfærdige og indlægge samt indsætte Gulve, Lofte, Dørre og Vinduer og forfærdige sim velt Huusgeraad, saavelsom Liigkister, der blot ere sammenslaaede med Søm.
Jyske Efterretninger, 1822-12-14
Af den ovenstaaende Placat forudskikkede Jndledning i Collegialtidenden seer man, at Meningerne blandt Øvrighedspersoner, hvis Betænkninger over denne Gienstand bleve indhentede, vare meget deelte, idet Nogle saa godt som uden Modification vilde have Landsbyehaandværkerne det forbudt at oplære Drenge eller holde Svende. Ligesaa gjøres her den Anmærkning: at da Kjøbstædernes Jndvaanere have Consumtion (der, efter Fødevarernes nærværende Priis, fordyrer disse Varer med mange flere Procenter end forhen) at svare, samt betydelige Skatter af de Bygninger de beboe, saa og svære Communendgifter, medens en Landsbyehaandværker, forsaavidt han ej tillige er Jordbruger, ingen anden offentlig Byrde har end et sjeldent betydeligt Bidrag til Fattig- og Skolevæsenet, saa maatte det meget befrygtes, at Kjøbstæderne vilde end ydermeere forarmes, dersom man gav Haandværksdriften paa Landet alt for stor Frihed, hvilket middelbart og vilde blive Landet til Skade, som vist lider meget under de fleste Kjøbstæders Uformuenhed, ligesom det og kunde gjøre Haandværkernes Opkomst Afbræk.