Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-02-01
Dr. Oates er af hans Fængsel blefven befriet, oc af Hans Høyhed gandske naadig blefven imodtaget. Den 22 hafver det store Convention af Herrerne oc de Gemeene taget sin Begyndelse, oc tog de deris Session til Westmünster. Herrerne vælgede til deris Orator Marqvisen af Hallifax, oc de Gemeene Ridder Henry Povel, som var en af de Oberdommere, hvilke Biscoperne frikiendte, oc der for af Kongen fra hans Bestilling afsat. Hans Høyhed skref et Bref til begge Conventer, hvorudi hand dennem formanede, at de skulde søge de Midler, ved hvilke Religionen og Statuterne kunde stadfæstis, i særdeelished recomanderede Hans Høyhed dennem, den farlige Tilstand udi Irrland, oc det var fornøden at skicke Hollænderne som Printzen hafver hiulpet til at frelse Nationen) en anseelig Succurs. Begge Conventer resolverede strax derpaa at forfærdige en Tacksigelsis Adress til Prinssen, som ved Hertugen af Ormond oc Hertugen af Nortfolck blef ofverleveret. Jligemaade blef resolveret, at Printzen, indtil videre Ordre, skulle beholde Gubernamentet. Den 27 blef paa begge Stæder foredraget: At saasom Kong Jacobus II. af Engelland hafver brudt Original Con Contracten imellem hannem oc hans Folck, oc søgt Regierings Constitutionen samt Statutterne, at omvende, icke mindre, formedelst Jesviternis oc andre slemme Folckis Raad, Fundamental Loven violeret, af Riget diserteret, oc Gubernamentet nedlagd, saa at Thronen derudaf er blefven vacant. Ofver hvilcken Proposition begge Conventer, besluttede ved den første Tilsammen komst at deliberere. Fremdelis blef efterfølgende Puncter foredraget. 1. At Kronningens Eed til en Protestantiske Printz skal opsættis. 2. At Parlamentet oftere end som tilforn skal blive forsamlet, oc et fast Fundament til deris Authoritet vorde formeret. 3. Jngen staaende Armee, uden Parlamentets Samtycke, at underholde. Den 28 blef beraadslagen, at saa som Kongen Riget hafde forladt, om herefter Regieringen som en Republick eller som tilforn skal blive fortsat; hvilcket var at forstaae, om Riget ved en Regent, saa længe Kong Jacobus II. lefver, skulde være regeret, eller ocsaa, om en ny Konge til den Protestantiske Religions beste, skulde blifve vælget. Alle samtlige, uden fire, var i den Meening at skulde være det beste, at vælge en Konge oc ingen Regent. Den 1 Martii blef proponeret, om mand Printzen oc Printzefinden af Oranien skulde til Konge oc Dronning krone; 41 Stemmer vare med, oc 51 imod, iblant hvilke var alle Biscoper, undtagen den af Londen oc den af Bristol. De Gemeene af Underhuuset erklærede sig strax for Printzen og Printzesinden af Oranien; da dennem blef foreslaget at vælge dem til Konge oc Dronning. Remonstrerendis derved at det var billig at sætte dem Krone paa Hofvedet, som til deris Frelse, sin Velfærd hafde vofvet. Oberhuusets Herrer consenterede dette ligemaade, at Printzen og Printzessinden af Oranien skulde være Konge oc Dronning offver Engelland, Franckerige oc Irrland, oc Prinzen Regeringens Administration skal beholde sin Lifs Tid, oc siden ansees til Kronens Arvinger, som er Hans Kongl. Gemahls Børn, oc efter hende Printzesinden Anna oc hendis Børn, ved dends Mangel, Printzen af Oraniens Børn ved et andet Giftermaal oc hans Succession, hvilcket Printzen ved Deputerede blef tilkiende gifvet. J det gandske Rige er en Tacksigelse- oc Bededag blefven holdet, at Gud disse Lande for den Pavelige Lære saa naadelig hafver bevaret, oc at Gud den Almægtigste fremdelis Riget vilde beskierme oc regiere, at alle Jndbyggere formedelst hans Hellig Aand maa kiende oc udvælge hvis til Guds Ære, oc Religionens oc Landets beste kunde være tienlig. Den 12 hujus blef forbudet, at den 16 hujus, som er den Dag at Kong Jacobus den II. kom paa Thronen, ey meere skal celebreris. J Dag kom voris nye Dronning, fra Grenvich til Vands paa Withal. Da Hendis Mayst. Mayest passerede Touren forbi, ble hun hilsed af Cannonerne fra samme Stæd, den Kongl. Standart stod ofven paa, oc alle Klocker ringede i den gandske Stad. Hendis Mayest. blef ved Printzessinden af Danmarck paa Revieren, oc af Kongen hendis Gemahl, ved Withal, da hun traadde af Skibet, imodtaget. Den 3 hafver begge Conventer udi Banqvet Huuset deris Mæyesteter opvartet, oc den nem ofver deris Ophøyelse til Kronen complimenteret. Marqvis de Hallifax offererede begge Mayesteter Kronen, oc gjorde en smuck Oration til dennem; Hans Mayest. betackede hannem igien paa en meget civii Maneer; herefter paafølgede Proclamationen udi Londen, efter sædvanlige Skick, oc blef befalet, at den i det gandske Rige ligemaade skulde skee. Efterat Hans Kongl. Majest. fornam at Proclamationen var skeed, gick Hans Mayest med Printzesinden af Danmarck udi Capellet, oc hørte paa denne Stads Biscops Sermon. Da Hans Mayest. kom fra Kircken, opvartede alle Biscoper oc gratulerede Mayesteten. Om Aftenen blef Hans Mayest. af Encke Dronningen oc mange andre Store Complimenteret. Den 18 kom Hans Mayest i den Kongl. Habet med Kronen paa Hofvedet, til Vands udi Oberhuuset, og satte sig paa Thronnen, alle Lords vare iligemaade udi deris Ceremoni-Klæder, Hans Mayest. skickede Bud at Nederhuset skulde komme derhen om at opvarte ved deris Ankomst talte Kongen til dennem samtlige, oc forsikrede dem at hand aldrig noget vil begynde, som deris gode Tancker til hannem kunde formindre. Hans Majest. recommanderede Holland og Jrland paa det kraftigste, at de ved en anseelig Hielp kunde blive succureret. Hans Mayst. har sine Geheime Raad nomineret, som bestaar at Printzen af Danmarck, Ercke Biscopen af Kautelberg, Grefve Danby, Hertugen af Nortfolck, Marqvis Winchester Hallifar, Grefve Lindsey, Devonshire, Darset, Middelser, Oxford, Skrewesbury, Betford, Bath, Macklesfield og Nottingham, Vicomte Faucomberg, Mordant, Neuport, Lumler, Biscopen af Londen, Lords Warton, Montagu, Delamere, Churchil, Benting, Sidney, Ridder Hovard, Capel, Powel, Rysel, Hamdon, Bascaven. De hafver allerede holdet Raad. Marschal de Schomberg er blefven Feldmarschalck oc Gross-Mester ofver Artilleriet.