JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-07
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 10de Martii førstkommende, bliver paa det kongelige privilegerede Assistencehuus foretaget og holdet offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Panter, som fraden 11te Julii 1781 til den 12te Januarii 1782 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke-, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing, med videre. Onsdagen den 12te Martii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver paa Børsen herudi Staden ved offentlig Auction opbuden og til den Høistbydende bortsolgt: 46 Stkr. røgede Oxebryster, Afg, Kiøbmand Søren Niesens Stervboe tilhørende, hvilke 2de Dage førend Auctionen forevises hos Underfoged Grønlund, boende i Pilestræde No. 95.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-07
Afgangne Bager Jesper Herrisens Enke i Øverød er sindet ved offentlig Auction at bortsælge et hende tilhørende Huus, beliggende paa Kiøbenhavns Amt, i Søllerød Sogn, Øverod Bye, omtrent 2 en halv Miil fra Staden. Og meldes til Liebhabernes Efterretning, at Stedet er beqvem saavel for et Herskab til Lyststed, som for en Bager, hvortil det af sidste Eiere er bleven indrettet, og med Bagerovn og videre forsynet, og ellers bestaaer af følgende: 9 Fag Stuehuus indrettet til 3 Stuer, 4 Kammere og 1 Kiøkken; 12 Fag indrettet til Bagers, Hestestald og Vognremisse; 7 Fag indrettet til Leievaaning. Gaarden og Haugen er ellers indhegnet med Stakit- og Plankeværk, overalt i Værelserne, som tildeels ere betrukne, befindes 3de Jernkakkelovne; Bygningerne ere asseurerede i Kiøbstædernes Brand=Casse for den Summa 1680 Rdlr. Auctionen herover er berammet at holdes i fornævnte Huus, Løverdagen den 15de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet. Conditionerne ere imidlertid til Eftersyn at bekomme i Kiøbenhavn hos Procurator Palle paa Østergade No. 42, og i Lyngbye hos Procurator Schou. Ballerup, den 3die Martii 1783. N. Sundbye, Birkedommer og Auctions-Directeur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
fører. Dem, me Tidender, Af 10 Martii 1783. agte, ske skal skikkeske med Aske. Til Bortsendelse overalt i H. M. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Høyffner. Bygge og lægges, Philladelphia, den 11 Jan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Man har her med megen Fornøielse erholdet Efterretningen om en Tractats Slutning med de forenede Nederlandes Republik, og i denne Anledning anstillet mange Glædesbeviisninger, Jlluminationer og Fyrværker o. s. v. Derhos erfarer man, at, saasnart vore Handelsanliggender ere bragte i Orden, en fransk Colonie da skal etablere sig paa Rhode-Island, og en hollandsk i Nyevork, da Hollænderne først have besat denne Provinds med Folk, hvorfor den og tilforn har ført Navn af Nye=Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
London, den 18 Febr. Prinds Edvard, Kongens fierde Søn, skal efter Forlydende udnævnes til Lord-Storskatmester af Jrland, og herefter residere i Jrland, samt erholde Navn af en Græve af Ulster. Man siger, at Kongen vil selv føre ham derhen i denne Sommer, og ved denne Leilighed høitidelig installere St. Patriks=Ridderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Garnisonen i Qvebek, som nu bestaaer af 5600 Mand, skal fra Nyeyork af forsterkes til 8000 Mand; Besætningen i Halifax skal herefter bestaae af 2500 Mand, og paa Grændserne af Canada og i Vestindien skal ligeledes sterke Poster oprettes. Af Tropperne bliver ingen aftakket Det nye før Fredens formelige Bekiendtgiørelse. lig anmeldte amerikanske Skib, Bedford fra Nanturet, med 487 Tønder Fisketran, er, da den fastsatte Tid, til hvilken Fiendtlighederne skulde ophøre, endnu ikke var for lobet, bleven anholdt af Toldbetienterne, som vilde giøre en god Prise deraf, men der kom fra Hoffet befaling, at løsgive det, og behandle det som et venskabeligt Skib. Jmidlertid er det virkelig det første, som har ladet sig see med de 13 Striber paa Themsen. Det ligger ikke langt fra Tower, og mange godhiertige Folk, som føle Glæde over det med Amerika istandbragte Forliig, skienke Matroserne paa dette Skib endog Drikkepenge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Man er paa nærværende Tid beskjeftiget med at bringe de forudløbende Fredsbetingelser imellem vort Kongerige og Republiken Holland i Orden, for siden efter samme at kunne udkaste Fredstractaten selv. Lord Grantham har i disse Dage havt adskillige Samtaler med en Agent fra Generalstaterne, for at rydde alle Vanskeligheder af Veien, som have hindret Fredshandlingen imellem begge Stater, og man smigrer sig med, at alting inden kort Tid skal blive bragt i Orden, til Fornøielse paa begge Sider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Den 21de Febr. Med første vil Parlementet holde en Raadslagning angaaende Midlerne, hvorledes man bedst kan forhindre, at vore vestindiske Øer ikke bringe for meget Endnu er af deres Producter til Nordamerika. intet Skib fra Engelland gaaet til bemeldte Verdens Egn; men fra Dublin er allerede forrige Søndag et Skib afgaaet Den amerikanske Kongres har, til Philladelphia. som man erfarer, erklæret Presbyterianismus for den herskende Religion i Amerika, men skal tillige være tilbøieJ vort Kon lig til at taale alle øvrige Religioner. geriges Havne ere allerede nogle Linieskibe aftaklede. æve
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
J Gaar er overalt bleven forsikkret, at Hertugerne af Rich mond og Grafton havde tilkiendegivet Kongen deres Ønske, at maatte nedlægge deres Embeder. Ligeledes er ogsaa sagt, at Parlementet i tilkommende Uge skal gandske dissolveres. Men man holder dette Rygte for ligesaa ugrundet som et andet, efter hvilket det franske Hof skal have tilsendt det her værende en meget alvorlig Forestilling, og i samme aldeles paastaaet, at ingen Tropper meere maae sendes fra Engelland til Ostindien, med det Tillæg, at man paa fransk Side Jfald vilde sætte sig imod samme paa Veien derhen. vi imidlertid skulde bekomme et nyt Ministerium, saa bliver Græve Gower af adskillige bestemt til Premierminister. Ligeledes siger man og, at Hr. For skulde igien blive StatsSecretair, og Lord North blive Lord Granthams Efterfølger. Endnu bestandig underholde Græverne af Shelburne og Vergennes en meget omstændelig Brevvexling med hinanden, hvilken, som man erfarer, har Handelssagen imellem begge Kongeriger til Gienstand, hvori man har i Sinde at giøre vigtige og for begge Nationer fordeelagtige Forandringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Wien, den 19 Febr. Ved Pest skal en Leir formeres, som foruden alle Grændse-Regimenterne, skal bestaae af 13 ungerske, 14 tydske Jnfanterie-Regimenter, 8 Batailloner Grenaderer, 4 Dragoner, 6 Kyrasseer= og 3 Husar-Regimenter. Man troer, at den skal være fuldkommen i Stand imod Maymaaned, ved hvilken Tid man vist venter, at Kroningen i Ungarn skal gaae for sig. J May, siger man, skal og en tyrkisk Gesandt ankomme hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Den 22de Febr. J Forgaars Formiddags, Klokken halv 9, er den maroccanske Gesandt tilligemed sit Følge, geleidet af den keiserlige Raad von Bihn, og af Commissairen af Tessara, ankommet i den her værende Forstad, paa Wieden, og steget af i det kalkreiterske Huus, hvor han tilligemed sine Folk har begivet sig ind i de for ham beredte Værelser, og nu venter paa, at hans Majestæt skal bestemme ham Dag og Time, paa hvilken han kan erholde Audience.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Versailles, den 19 Febr. Nu er den tredie Coureer ankommet fra Holland, og denne har ogsaa medbragt den Efterretning, at Generalstaterne aldeles ikke vil afstaae Negapatnam. Heraf flyder den næsten visse Formodning, at Forliget imellem Engelland og Holland er endnu ikke saa nær. Hr. von Vergennes har imidlertid gjort Sit; han har reddet Trinconomala for Republiken, og er ikke Skyldi, ifald Hollænderne ikke kan slutte deres Fred tilligemed vores. Fire Dage for Præliminairernes Undertegnelse imodtog vort Ministerium fra Deres Høimægtigheders Side en fælles Operationsplan til den nærmeste Campagne, hvilken dog, da Sagerne imellem Frankrig, Spanien og Engelland allerede vare komne til Modenhed, kom meget for sildig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Warschau, den 19 Febr. Da Beretningerne fra Constantinopel endnu bestandig melde om den tyrkiske Keisers store Eftergivenhed og Freds Kierlighed, saa taler man nu allerede om merkværdige Forandringer, som skal forestaae adskillige ottomanniske Provindser. Der tales og om en Commerce-Tractat, som skal sluttes imellem Hofferne i Wien, Petersborg og Constantinopel. Hos den russiske Storgesandt er i Gaar en stor Conference holdet, angaaende Dissidenternes Anliggender, hvorved de til denne Sag af Kongen udnævnede Deelegerte have været nærværende. Man venter nu et kongel. Rescript og en russisk Declaration angaaende denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Paris, den 21 Febr. Prindsen af Nassau har have den Ulykke, at blive anfaldet paa sin Reise fra Madrid til Cadix af en Røverbande. Røverne have strax i Begyndelsen paa en høflig Maade forlangt hans Penge, men have ikke været fornøiede med den dem tilbudne Børse, men endnu fordret en Pengepose, hvilken de vidste at være i Vognen. Da denne ogsaa var dem al vet, have de tilbudt sig at geleide Prindsen, paa det han ikke anden Gang skulde saaledes blive bestiaalet; men dette Tilbud har Prindsen afslaaet med de Ord: At han ingen Bedækning behøvede, efterdi han ikke havde flere Penge at miste. Deres Antal, som ere misfornøiede med Freden, maae vist være stort i Engelland. Bomuldsplanterne vil ikke, at man skal afstaae Tobago; Fiskerne paa Terra-Nova raabe imod Fiskeriets Jndretning i denne Egn; Pelshandlerne larme imod Grændse Bestemmelsen i Canada, og saa fremdeles de øvrige, hvis Jnteresse lider derunder. Men dersom Ministerne vilde agte paa alle Raadslag, som enhver af Handelstandens Grene giør, en efter en anden, og havde i Sinde at følge dem, saa skulde Freden inden 24 Timer være til Ende. Men den liden Privatinteresse bør altid vige for det almindelige Bedste, og dette almindelige Bedste er Freden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Fra Dion meldes et sørgeligt Exempel paa et Menneske, som var blevet rasende, og i en Tid af 3 Qvarteer har i 2 Landsbyer deels dræbt deels saaret 15 Personer. Nogle Dage derefter har man fundet hans Legeme ved Bredden af Floden, hvori han formodentlig har styrtet sig selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Den engelske Commodore Bickerton skal i Jndien have undgaaet Hr. von Suffrens Aarvaagenhed, og forenet sig med Admiral Hughes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Haag, den 22 Febr. De forudløbende Fredsbetingelser imellem vor Republik og Storbrittannien ere endnu ikke undertegnede. Man siger, at Engelland umiddelbar vil træde i Underhandlinger med os. Paa vor Republiks Side har man imidlertid temmelig fast besluttet, ikke at afstaae noget af vore vestindiske Eiendomme til Kongeriget Engelland. Udrustningerne blive hos os, og besynderlig i Amsterdam, endnu fortsatte med megen Jver, og en anseelig Haandpenge givet, hvorfor ogsaa Tilløbet er meget stort. Ligeledes bliver der og med megen Alvorlighed drevet paa Skibenes Bygning, og 4 nye allerede gandske færdige Skibe skal nu udrustes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Den 25de Febr. Førstkommende Fredag, den 28de, skal de med Storbrittannien sluttende Fredspunkter tages i nærmere Overveielse. Ved den Preadvis, som den 21de er taget desangaaende i Provindsen Hollands Forsamling, skal ikkun en Stad være fornøiet med Regapatnams Afstaaelse, men alle de øvrige Stæder skal have været derimod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Ligeledes har Rotterdams Forslag, at sende en Minister til London, for directe at tractere med Engelland, fundet sterk Modsigelse. Stæderne Dordrecht, Harlem, Leiden, Gouda, Amsterdam og Hoorn have i Særdeleshed erklæret sig saa heftig derimod, at Engellænderne skulde tilstaaes en fri Fart og Handel i de indiske Farvande, hvorhos de have paastaaet, at det ostindiske Compagnies Undergang vilde være Følgen deraf, og at alt, hvad Republiken mistede i Jndien, vilde falde i Engellands Lod, hvilket var Aarsag nok til, at Frankrig ikke skulde lade det blive derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Rhinstrømmen, den 24 Febr. Man taler om et ligesaa stort som vigtigt Forslag, hvis Udførelse vilde geraade den russiske Monarkinde og Hans romerskekeiserlige Majestæt til megen Ære. J Følge dette Forslag skulde nemlig de gamle Republiker i Grækenland opreises af deres Ødelæggelses Stand, og en uindskrænket Uafhængighed forskaffes sammes Beboere, hvorpaa en fri Handel og Skibsfart skal aabnes for alle Verdens Nationer til hine lykkelige Egne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Udførelsen af dette Udkast vilde have megen Lighed med det Skilderie, som paa nærværende Tid de XIII forenede amerikanske Stater give os, og endnu overgaae samme i mange Stykker, efterdi det ikke vilde koste saa mange Penge eller saa meget Blod, som den amerikanske Revolution. Frankrig allene kunde maaskee have nogen Fordeel af at sætte sig derimod, men det ædelmodige Exempel, som denne Magt har givet ved den amerikanske Uafhængigheds Tilveiebringelse, er alt for smukt, til at det ikke gjerne skulde see en Jgientagelse af samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Amsterdam, den 25 Febr. Med Forskrækkelse har man ved de sidste engelske Poster erfaret, at det Rygte har den 13de d. M. været udbredt overalt i London, at en høi Prinds paa det faste Land var dræbt. Man veed ikke, hvad der skulde have givet endog den mindste Anledning til denne strafværdige Udbredelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Veiene fra Portsmouth til London (saaledes meldes fra Engelland ere opfyldte med Mennesker, som ved Freden, ere tagne fra det vaade Element, og givne det tørre Land tilbage. Mange Søefolk og Matroser af Linie- og Krigskibene, som Tid efter anden blive afbetalte, tage vel strax igien Tieneste paa Koffardieskibene, men mange blive ogsaa paa Landet, for først at fortære, hvad de have forhvervet, og derfor sværme en Tidlang omkring. Den 16de d. M. kiørte en saadan riig Matros, som havde erholdet en smuk Sum i Prisepenge udbetalt, fuld af et glad Mod, i en Karret med Postheste fra Portsmouth til London, uden at have andet end sin Matroshabit og sin Guldbørs hos sig. Fattig og sørgende gik en af hans forrige Kammerader paa samme Landevei, kiendte ham strax i Karreten, og raabte til ham: Han maatte tage ham med; hvortil Matrosen i Vognen og strax var villig, men vilde ikke sidde med sin fattige Ven paa samme Fordække, men lod ham stige ind i Vognen, og klavede selv op uden paa, og tog sit Sæde gandske oven paa Karreten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Kiøbenhavn, den 10 Martii. Under 15de Martii 1780 er Jngenieur-Major, Henrich Ernst von Peyman, bestilt til General-Darteermester i Danmark. Den 7de Januarii 1773 er Cand. juris, Johann Friederich Jensen, fra Kiel, bestilt til Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 22de Januarii er Doctor medicinæ, Friedrich Hinrich Wiggers, beskikket til Physicus i Staden Apenrade saa og i Amterne Apenrade og Lygumeloster. Den 19de Febr. er Raadmand Martin Christian Gydesen i Hadersleben paa sin Ansøgning dimitteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Den 26de Febr. er den hidindtil værende Underrets Advocat, Georg Wilhelm Feddersen i Slesvig, beskikket at være Ober- og Landrets- saa og Regierings Advocat i Hertugdømmene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 5te Martii. Hr. Jørgen Reimard, Bogholder, og Mad. Dorothea Kantrup.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Døde: Kiøbenhavn. Den 2den Martii. Sr. Anton Accinello, Under-Constructeur, 55 Aar; Jomfrue Christiane Marie Jensen, 66 Aar. Den 4de: Hr. Agent Kay Aggerskow, Factor ved den islandske Handel, 79 Aar; Mad. Anne Marie Piil, 39 Aar. Den 8de Mad. Saxtorph, født Schytt, Capellan Hr. Saxtorphs Kiereste, 38 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Udi afvigte Uge fra den 1ste Martii til den 8de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 13 Par. Fødte Drenge 21. Piger 22. Tilsammen fødte 43. Døde Mænd 19. Qvinder 15. Drenge 8. Piger to, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Apoplexie 1. Beenbrud 1 Blodgang 1. Brystsyge 10. Feber 5. Forraadnelses=Feber 2. Forstoppelse 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 1. Kopper 1. Slag 11. Svindsot 1. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 3 Vattersot 5. Tilsammen døde 52. Altsaa 9 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Formedelst Hr. Etatz-Raad Borre til anstundende Paaske forflytter sit Tobaks-Magazin, er sammesteds fra nu af og indtil videre at faae tilkiöbs, for ringere Priiser end forhen: Nogle Sorter fabriqverede Røg, og Snuf=Tobakker, item Tobaks-Blade, Stilker og Kopper. Hvorom kan handles med Forvalter Windtmøll, ot Maculatur=Papier til 4 a 5 Mk. Riset bekommes i Skindergaden No. 36 i det kongel. Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 12te Martii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver paa Børsen herudi Staden ved offentlig Auction opbuden og til den Høistbydende bortsolgt: 46 Stkr. røgede Oxebryster. Aig, Kiøbmand Søren Niesens Stervboe tilhørende, hvilke 2de Dage førend Auctionen forevises hos Underfoged Grønlund, boende i Pilestræde No. 95.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Torsdagen den 13 Martii om Eftermiddagen imell. 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction Første Gang opbuden til Bortsælgelse afg. Lysestøber Christen Nielsen Grams og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes tilhørende og i Dybensgade under No. 197 beliggende Huus som befindes saaledes, som de opslagne Placater udviser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
Directionen for det kongelige octroyerede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiör hermed, at Onsdagen den 23de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn holden Liciation over diverse Materialier og Vahre, saasom: Pommerske Fyrre-Bielker, dito Spær, dito Pahlholter, norske Allinger, Dantziger Fyrre-Planker, Vestervigs Vallbræder, norske Fragbræder, 1ste Sort, bedste fiirskaarne dito, Birke Haandspager, Baadshagstager, Granne Baads Aarer, engelsk Pompelæder, barkede Huder, Harpix hollandsk Seyldug, petersborger dito, russisk Flamsk. Lærred, Ravndug, polsk eller Sække-Lærred, Flagdug, Dreiel, spansk Salt, lyneborger dito, Steenkul, Böge Brænde; Edike, røgede Oxebryster, dito Tunger, Svedsker, hvide Kaag-Erter, graae dito, Byg, Havre, 16. get Korn-blæsk og ævret Smör End videre til Cargaison: Klumpeblye, Petersborger Seildug, Raundug, flamsk Linnet, Vestervigs Vallbræder og engelsk Pompe-Læder. Thi ville de, som have lyst at paatage sig Leverancen, behage til benævnte Tid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne tilligemed Vahrenes Quantiteter dennem nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Christianshavn, udi Compagniets Huus, den 10de Martii 1783.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-10
J Anledning af indfaldende Faste, meldes, at den af Sal. Biskop Hersleb, forfærdigede ypperlige Bog: Livets Ord udi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er til Kiøbs i det Kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
dam, medfører. aft-Tidenderne Af 14 Martii 1783. afskaalægge saadantskassenteressentere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
J Til Bortsendelse overalt i H. M. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Hopffner. Assessorer,
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
Philladelphia, den 14 Jan. Paa nogen Tid synes man med hvert Skib, som ankommer i Delaware fra Europa, at vente den Efterretning, at Moderlandet har erkiendt de samtlige XIII Colonier for uafhængige. Saasnart denne forønske Begivenhed er gaaet for sig, vil Kongressen udføre sit Yndlings-Udkast, og aabne en Handel paa Ostindien, hvorpaa den saa længe har tænkt. Dog veed man endnu ikke, om det skal være en fri og aaben Handel for hver amerikansk Borger, eller et Mo Jøvrigt nopolium til Statsgieldens Afbetaling. har Handel og Vandel siden Græve Cornwallis's Capitulation her fornemmelig opslaaet sit Sæde, og de rede Penges Omløb, besynderlig de spanske Dalers, er anseeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
Florentz, den 15 Febr. Fra Neapolis er den ubehagelige Efterretning indløbet, at Staden Messina den 5te d. M. er næsten gandske ødelagt formedelst 4 Jordrystelser. Det første Stød, som skeede om Morgenen tidlig, omstyrtede kuns nogle Huse, men det sidste alle de øvrige. Den følgende Morgen saae en Skibs patron, som bragte denne ulykkelige Tidende til Neapolis, Staden bedækket med en tyk Taage, og efter sammes Fordelelse det halve Citadel styrtet i Vandet. Den hele Stad var ødelagt, og en underjordisk Jld gjorde Ulykken fuldstændig. Blot det fra Staden liggende Kapuciner=Kloster er reddet. Forliset af Mennesker er endnu ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
Rom, den 16 Febr. Et af den nu levende Paves, Pius den 6tes, første og vigtigste Foretagender er de pontinske Sumpers Udtørrelse. Disse Sumper ligge i Compagna di Roma, og udbrede sig fra Havnen Ascuna langs med Søekysten indtil Terracina paa Grændsen af Neapel 36000 Morgenlande. Til de Romeres Tider laae sammesteds en skiøn frugtbar Slette, kaldet Ager Pontinus, men samme blev ved et Jordskielv sat under Vand, hvoraf de nu værende Sumper have deres Oprindelse, hvis giftige Uddunstninger vilde giøre Rom selv usund, naar ikke de tætte Skove ved Cisterna og Samnetta tiente denne Stad til Beskyttelse. Flere Keisere og Paver have vovet det Foretagende, at udtørre og aflede disse Sumper, men ingen bragte det i Stand. Dette afskrækkede dog ikke den regierende Pave fra at vove et nyt Forsøg derpaa. Allerede i Aaret 1775 lod han giøre Begyndelsen, dermed, og 1000 Mennesker arbeidede derpaa. J Aaret 77 opdagede man i disse Sumper den romerske Vandledning fra Terracina og den berømte Via Appia. J det følgende Aar var allerede en anseelig Strækning tørret, og Arbeiderne kunde udholde at være der, uden at blive syge. Dette gav Anledning til, at dette Foretagende blev drevet med endnu mere Jver, og Arbeidernes Tal blev formeret til Alt Arbeide og Haab gik i Aaret 1779 formedelst en overordentlig Oversvømmelse igien forloren. Pa den reiste selv i Foraaret 1780 i egen Person til disse Sumper, tog Arbeidet i Øiesyn, meddeelte derhos nye befalinger, opmuntrede Arbeiderne ved allehaande Gaver, og har siden den Tid aldrig ladet dette Foretagende komme af sin Agt. Men ulykkeligviis har en nye Oversvømmelse igien tilintetgjort alt det forrige Arbeide, hvorved alt Haab er forloren, til at naae det søgte Øiemed, som har kostet saa store Summer, og dette har og bevæget Hans pavelige Hellighed, til at lade Arbeidet ophøre, og at opgive det hele Foretagende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-03-14
Jtalien, den 18 Febr. De nyeste Beretninger fra Minorka melde, at allerede mange af de der værende Engellændere have Tid efter anden forladt bemeldte Øe, siden Fortet Philip og Øen er gaaet over til Spanien, og at de fleste af de der endnu tilbageblevne Engellændere giøre Anstalter, til at forlade Øen og søge sig andre Boepæle.