JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Jacobinerne der har faaet Overhaand og handler aabenbare. De har sadt Vicekongen med sin første Minister og Erkebiskoppen af Cagliari i Arrest, og Ministeren maatte befale Landstænderne at antage alt for got hvad de foretog sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Adskilligt. J Stokholm er udkommen et Kongelig Rescript til Justitskanzler Lohde, at alle Forseelser, imod Trykkefriheden, skal paa det strængeste straffes. Denne Jnskierpelse skal en religionsspotters, Afhandling have foraarsaget, der har staaet i et Blad, som førte Titel af Extraposten, der og ganske er forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Natten til den 11te September er en Deel af de Russiske Tropper i Warschau, hastigst og med forceerte Marscher opbrukken derfra, men ingen veed endnu deres Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
J Følge en engelsk Skippers Efterretning, skal Corsica næsten være tabt for Engelænderne. Vicekongen skal have ophævet al Correspondence med den gamle Paoli, som har forskandset sig i Rostica, og skal virkelig staae i Spidsen for de Misfornøiede. Alle Corser forsamler sig imod Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
J Genf er nu Roligheden tilveiebragt og de gode Borgere har sluttet en Forening imod Terroristerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
De Schweitzer Cantons trækker en Cordon paa 6000 Mand langs med deres Grændser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Republiken Genua skal have befalet en almindelig Bevæbning, da den Keiserlige General Devins har truet med at besætte deres hele Gebeet, formedelst den gode Forstaaelse der er imellem dem og de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
J Wien giøres der Anstalter til at modtage Ludvig den 16des Datter, hun skal boe paa det Keiserlige Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Bekiendtgiørelser. For Grevskabet Frysenborg, holdes de allernaadigst befalede Forliigelses=Commissioner i Grevskabets Birke-Tings stue hver Tirsdag Formiddag Klokken 9 Slet, naar Klager, er anmeldt, som skeer Fredagen forud om Formiddagen. Til at forestaae Forliigelses=Væsenet i bemelte Grevskab er beskikket: Birkedommeren i Grevskabet, Hr. Ramsland paa Søebyegaard, og Forvalteren Niels Saabye i Snorum, hos hvilke vedkommende anmelder deres Klager, der saaledes til alles Efterretning bekiendtgiøres. Boller, den 25de September, 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Efter Hendes Høigrevelige Naade, Frue Grevinde. Fryss Desmerciers Ordre, N. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
En Sveissuchs Hoppe i 5te Aar, 10 Qvarteer 3 Tommer, høi, og en Vallach af samme Couleur og Størrelse i 9de Aar, begge sunde og friske, gaaer godt sammen for Vogn, og ere tillige vandte at rides, blive ved Auction bortsolgte den 3de October næstkommende her i Randers paa Torvet, ved Vagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
En liden sort og hvid Pudelhund, klippet som en Løve, det venstre Øre sort, en liden sort Plet paa Ryggen og over Halen, er bortkommen i Torsdags, tilhørende Fri¬Corporal Marcusen, ombedes alle, som kan give nogen Oplysning om den, enten her i Byen eller fra Landet, at melde dem hos Madame Petersen imod en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Steenhugger Jørgen Sørensen fra Gosmer, agter for en Tid at opholde sig her i Byen, tilbydende enhver sin Tieneste med at udhugge Ligsteene eller og at tilhugge andre Stene; han er at finde hos Lauriz Jørgensen. Auction bliver holdt paa Raadhuuset i Horsens den 19de October førstkommende og følgende Dage, over indleveret Guld, Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Jern, Porcelain, Glas og Steentøi, Commoder, Speile, Skilderier, Borde, Stole, Kanapeer, Chatoller, Skabe, Kister Kufferter, Skrine, Sænge- og Gangklæder, Dækketøi, Gardiner, Galanterie, og Alen Kram, hvoriblandt: Klæde, Tafter, Lærreder, Flor og Baand med meere; Uhre, musikalske Jnstrumenter, Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, Bringtøi til 2de og fleere Hæster, med og uden Beslag, Ridetøi, Træekar, og andre Huusholdnings- samt Gaards-Redskaber. Varene ere deels ganske nye, deels brugte. De fra Landet, som ønske noget bortsolgt, behage at indsende mig deres Opskrivinden den 11te October, men Godset modtages først 2de Dage for Auctionen, da det afleveres ved Raadhuuset. Horsens, den 24de September, 1795. Bagger, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
To brune Mærplage, aftegnede med en liden hvid Stiern i Panden, og paa det ene af disse, er et lidet Stykke udrevet af det ene Øielang, den ene er i 3die og den anden i 4de Aar samt en sort Mærplag i 3die Aar, er den 18de September bortkommen fra Wissingkloster Mark, paa Mattrup Gods, tilhørende Terkel Jensen, hvem som kan give Eieren underretning om hvor de ere, kan vente dem en raisonabel Douceur. Confirmations Bønnen er at faae tilkjøbs paa Adresse=Contoiret for 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Herved advares Peder Dyrs Enke, at hun inden 3 Uger fra Dato, indløser hendes hos mig pandtsatte Kaabe hvis ikke nødes jeg til at lade den ved offentlig Auction bortsælge og for det manglende min Ret forbeholden. Aarhuus den 26de September 1795. Chr. Schiæsser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Onsdagen den 30de September lader S. T. Hr. Major v. Nissen i hans iboende Huus ved Auction bortsælge en Deel Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sængeklæder m. m. tillige med noget Apendix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Udi Eldrup Bye, en Miil fra Horsens, er til næstkommende 1ste Nov. at faae til Leie, et smuk Stæd vel inddrættet, med Dagligstue, Sovekammer, Spisekammer, Storstue, Giæstkammer, og Kiøkken, saa og 7 Faghuus til Brygger Træe og Tørvehuus, 7 Fag til Koestald og at sætte Korn og Høe udi, Ved bemelte Sted er en god Frugthave, til ligemed 2de Tofter, hvorudi kan saaes, aarlig 6 Skpr. Kornsæd, avles 6 Læs Høe og græsses 2de Kiør. Leie Conditionerne er at faae til Eftersyn, hos Hr. Forvalter, Hoppe paa Urup, Kiøbmand Hr. Jens Overbye Engerslew i Horsens, og paa Boerupgaard, Engerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Formedelst at Naadsens Aaret i Zeuthen Præstegaard, ikke var udløbet, eller den Tid derom kruffet nogen Accordt, maatte man frietage en stor og den bedste Deel af salig Hr. Rosenqvists Boes Effecter og Besætning fra Auctionen den 5te August sidst. Men, siden Arvingerne nu ved Accordt er frietaget for videre Huusholdnings Førelse i Præstegaarden, ved offentlig Auction absolut bortsælges den 30te September næstkommende, nemlig: Sølv, Tin, Kaaber, Malm, Mæssing, Jern og Træefang, Porcelain, Glas og Steentøi, Borde og Stole, Jern Kakkelovne; Sengestæder og gode Sengeklæder, samt endeel Linnet; saa og Vogne med andet Gaards Redskaber, 4re gode Bester og 6 Kiør, og endeel Faar med Lamm. m. m., thi ville Liebhaberne bemelte Dags Formiddag Kl. 9 Slet behagelig give Møde i Præstegaarden hvor Auctionen efter de bekiendtgiørende Conditioner tager Begyndelse; og bekiendtgiøres tillige: at strax efter Auctionens Tilendebringelse, bliver en Skiftesamling og Forretning foretaget i Præstegaarden efter bemelte afgangne Hr. Rosenqvist; til hvilken dette Boes respective Arvinger, ville behagelig tage Møde, ligesom Credi= og Debitorer, og enhver anden, som i navnlige Maader maatte have noget at erindre, behagelig ville melde sig, og for os, som allernaadigst anornede Skifte=Commissairer betale deres Skyld til Boet, og beviisliggiøre deres Fordringer, om nogen af det Slags imod vente bliver at formeere. Myggindgaard og Randers den 18de September 1795. R. Müller. J. H. Høeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning af 4de d. M. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeener sig at have noget at fordre efter min salig Mand Rasmus Sørensen Gissel, der boede og døde i Glesborg Bye under Meylgaards Gods, Nørre-Herred, i Randers Amt, det være sig i Anledning af Handel, Formynder= og Laugværgerskab med videre, intet i nogen Maader undtagen, dermed at melde dem hos mig eller min Laugværge, ligesom og de der maatte skylde noget til Boen, eller have uopgjorte Regninger, ombedes at vilde behagentlig søge den forønskede mindelige Afgiørelse. Glesborg den 17de September 1795. Maren Jensdatter Som Laugværger sal. Rasmus Gissels. L. Jespersen. Forvalter ved Grevskabet Scheel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Da jeg Underskrevne med min førende Jagt Jmanuel kaldet, har den 18de August d. A. forlist mit Skibsanker ved Tree Mølle og samme efter Rygtet skal 2de Dage der efter være bierget af en forbiseglende Jagt, saa ombedes derfor den der haver bierget samme, at melde det til Christen Schiæffer i Aarhuus, eller til mig selv Underskrevne. Stauens paa Samsøe, den 16de September 1795. Thonis Hendrichsen, Skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
J den behageligste Egn, paa Landet, af Aarhuus og Schanderborg Kandten, kan til næstanstundende Nyeaar, Paaske eller 1ste Mai 1796, bekommes anstændig Logie for en honet Enke eller anden Pentionist, tilligemed Kost, Lys, og Varme m.v. naar Vedkommende derom i Tiide, behagelig vilde melde sig hos Hr. Kiøbmand T. Fogh eller Klokker Schytte i Aarhuus, som nærmere derom giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Engelske Støvleskafter med Buch i, af forskiellige Facons, er at faae tilkiøbs paa Hiørnet af Rosensgade og Volden, hos Løgstrup. Den lyksalige Friehed Jesu Lære anviser for sine Bekiendere, forestillet i en Tale over2 Corinth. 3, v. 17de, holden i Aarhuus DomkirkeLandemodes Dagen den 25de Junii 1794, af Peder Brøchner, Provst i Nørre Herred, og Sogne Præst i Grenaae, faaes til Kiøbs hos Bogbinder Ramshardt i Greenaae og paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Beskrivelse over det forhenværende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. = = 8 s. Samme, heftet og uillumineret = 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Topographie over Wium Præstekald af N. Blicher. 3 Mk. 12
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Den 17de September afreiste Hertugen og Hertuginden til Augustenborg, hvor de agter at forblive til i November Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Den 18de begyndte Tømmersvendene her i Byen at yppe en Slags Urolighed, men det blev strax dempet ved vort Polities Aarvaagenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Aarhuus. Den 29de September afseglede Skipperne: Jacob Sørensen og Mathias Holme til Norgemed Korn og Feede Vare. Samme Dato ankom Smakskipperne: Jens Thurøe. Lars Hansen. Jes Jessen. Søren Michelsen. Christen Soede og Cornelius Jansen fra Dragøe som Hielpesmakke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. J. H. Weise. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Prædikanterne paa 18de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hører Kryssing, Fruekirke. Hr. Schytte. Skolelærer Bech. Hospitalskirken. Skolelærer Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Udenlandsk. Frankrig. Paris, den 14de September. Tilden 13de September var overhovedet 1662 Beretninger fra Folkeforsamlingerne indkomne til Conventen og af disse har den største Deel, nemlig 1364 antaget Constitutionen i alt, 298 har antaget Constitutionen uden faae har ganske forkastet den. Naar det efter dette ForJgienvælgelse af de 2trediedeele Conventslemmer og nogle hold vil gaae sin Gang, saa vil Conventen fuldkommen beholde Overhaand, og trods de Pariser Sectioners Modstand drive sin Plan igiennem. Adskillige Conventlemmer har sagt: Vi er vis paa vor Sag i Departementerne, og vil derfor let blive færdige med Pariserne. Paa Finantsudskuddets Forslag anviiste Conventen den 13de September 823 Millioner til den maanedlige Udgifts Bestridelse, ved de forskiellige executive Commissioner, hvoraf Sikkerhedsudskuddet fik 1 Million til hemmelige Udgifter. J denne Anledning anmærker Oppositionsbladene, at Sartine, under den Kongel. Regiering, underholdt mange Spioner og et got Politie med 300,000 Livres aarlig, men nu brugte Velfærdsudskuddet maanedlig 1 Million til at ophidse og bevæbne Borgere imod hinanden, til at tapesere Gaderne og Departementerne med Placater og lønne 9 til 10 Journalister. Den 15de September fik Conventen endnu flere Beretninger fra mange og store Menigheder, der ligeledes havde antaget Constitutionen i alt, hvoriblant man tæller de fleste Sectioner i Bordeaux, Stæderne Nantes, Rochelles, Beauvais, Agen, Lion, o. s. v. Roligheden vedvarer, her vel i øvrigt endnu, men Regieringen har dog, for i Nøds Tilfælde at kunde giøre Brug deraf, ladet Stormklokken ophænge i den underste Pavillon af Tuillerie Palladset. For enhver i virkelig Tieneste ved Armeen staaende Officeer, har Conventen decreteret et maanedlig Tillæg af 8 Livres i klingende Myndt, samt en Summa af 107,000 Livres til Uddeeling blant de saarede Søl dater. En Bordeauer Kiøbmand ved Navn Legris, som har dadlet den 31de Maii 1793, har maattet betale en Pengestraf af 100,000 Livres. En Louisd'or gielder i Dag 1110 til 1130 Livres. Bagvaskelsen imod det herskende Partie i Conventen, viser sig i mange Gestalter. J et Kaffehuus i Hotellet Egalite, har en væddet 100,000 Franker, at man til de 6 nye Ministerpladser havde foreslaget: Narbonne, som Krigsminister, Lafayette, som indenlandsk, Talleyrand, som udenlandsk, Montesquiou, som Finantz= og d'Andre, som Justitsminister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Engeland. J Breve af 8de og 11te September. Vor Utaalmodighed over at faae Følgerne af Greven af Artois Emigrant Expedition at vide, bliver meget langsom tilfredsstillet. Til den 7de havde man slet ikke hørt noget til den. Endelig erfarede man den 8de at den den 3die havde omseglet Cap Quessant og stillet sin Cours efter den lille Øe Hougt, for at indtage Overresten af de fra Halvøen Quiberon, reddede Emigrantregimenter, og derfra videre at segle til sin Bestemmelse. Efter en sandsynlig alt for ringe Angivelse, skal Greven af Artois kun have medtaget 1000 Mand Cavallerie og henimod 3000 Mand Emigrant-Jnfanterie, da de 1000 Engelændere under General Doyle, bliver slet ikke ved ham, men skal gaae til det gode Haabs Forbierg. De videre og sikrere Efterretninger, kan umuelig nu udeblive længe. Greven af Artois Søn forbliver i Engeland under Grev Moiras Opsigt. Den fra Bremerleheankomne Greve af Bourbon, venter kun paa Efterretning at Artois er landet i Frankrig for strax at komme bag efter. Med største Tilfærdighed udrustes 10 Linieskibe, som skal eskortere den til Vestindien bestemte Armee under Grev Abercrombie. Man arbeider Dag og Nat for at faae alt i Beredskab til denne store og vigtige Expedition, og der skal være kommen befaling, at alle 29 til Vestindien bestemte Regimenter skal være indskibede den 30te September. Der vil altsaa, da vore Regimenter ere meget svage, langt fra ikke afgaae 20,000 Mand derhen. Paa de engelske Kyster er nu overhovedet oprettet 30 Signaltaarne, og i ethvert af disse er ansadt en paa halv Sold staaende Svelientenant, en Mitschipmand og 2 Matroser. Capitain Murray, som fører Fregatten Carysford, har anholdt det Hamborger Skib, tree Gebroders, Capitain Potjer og det Altonaer Skib, jonge Jan, Capitain Suck, og skikket samme til Yarmouth. Den største Deel af Lord Brid ports Flode, ventes, for at undgaae Equinoctialstorme ne paa de franske Kyster, i Portsmouth. De øvrige skal søge at vedligeholde Samqvemmet med Charette aaben. Rojalistcheferne har under 21de Julii skreven et Brev til Kongen, hvori de bede ham om Bistand til den franske Thrones Oprettelse. Hr. von Pusay og von Vauban, skal være landet paa Kysterne af Bretag, ne og være stødt til Rojalisterne. Man siger at Regieringen nu vil udstæde Kaperbreve imod Hollænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Den russiske Flode krydser endnu i Nordsøen. De nyeste Beretninger fra St. Domingo og Jamaica gaaer til Midten af Julii. De melder: at General Forbes som commanderer paa Cap St. Nicolas Mole, har 2000 Mand under sin befaling, og at hans Korps, med Forstærkning fra Jamaica, Gibraltar, o. s. v. bliver bragt til 8000 Mand, og at han ved mere Forstærkning bliver sadt i den Stand, at han kan erobre hele St. Domingo. Emigranten, Baron Montalem bert, er paa St. Domingo utrættelig i at befordre den engelske Jnteresse. Af 400 Dragoner som fra Engeland var bestemt til Jamaica ere 100 med Hestene druknede. Fra Brest og St. Malo, er igjen 2 Cartelskibe med 600 udvexlede fangne Engelændere ankommen til Plymouth og Fowei. Efter Beretning fra Bresskal det kostbare Franske Hovedflagsskib, Bierget, være Orient stødt paa en Klippe, og man befrygter at det er derved gjort uduelig til al videre Tieneste. Oppositionsbladene her paastaaer, at vores Hof nu alt paa en dobbelt Maade har anerkiendt den franske Republik. 1) Efter som en Fransk Agent, formedelst Udvexlingen opholdes sig i London og 2) Da Kongen, som Hertug i Bremen, er udnævnt som en af de 10 Deputerede ved Fredsarbeider. i Regensburg, og denne Udnævnelse ikke uden hans Samtykke kunne skee, efterdi den engelske Gesandt Walpole, strax derefter paa Rigsdagen ved sit Creditiv Overlevering har ligitimeret sig. Den 14de Septem kom et Transportskib, som var ladet med Heste til Greven af Artois Expedition, igien tilbage til Portsmouth, da det var bleven lek. De i Dublin arresterede 11 Statsforbrydere, har tilstaaet deres Forstaaelse med Defendenterne. En Skolemester og en Skræder i Naa som have hvervet for Defendenterne, og formanet Recruterne at være Franskmændene behielpelige ved en Landgang paa Jrland, ere blevne hængte. Skolemæste ren var saa tyk og svær, at man maatte i hast lade hente en Strikke til ham fra Dublin, da ingen saa stærk og tyk var at faae i Naas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Holland. Af Skrivelse den 19de September, Hvad man forrige Postdag formodede, er nu virkelig skeet. Generalstaterne har besluttet sig til den Forholdsregel, som kun den yderste Nødvendighed kan retfærdiggiøre. Der er virkelige anordnet en Embargo paa alle fremmede i vore Havne sig befindende Skibe. Den Svenske og Americanske Gesandt have strax indgive deres Besværinger derover, og har faaet den Trøst, at denne Embargo ikke skal vare længe. Det Franske Militaire som hidtil har været indqvarteret hos Borgerne vægrer sig ved at flytte ind i Kasernerne, førend de faae fuldkommen Forviisning om deres Gages Forhøining Aarvaagenhedsudskuddet har ladet ligge et Vagtskib paa Yfloden, for at forhindre, at ingen hemmelig skal for lade Staden Amsterdam med ugyldige Passer. Al Yskippere, har Ordre nøie at respectere Vagtskibet, Vihar her paa en kort Tid havt adskillige uroelige Optrin som lader befrygte sørgelige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Tydskland. J en Skrivelse fra Frankfurt, den 18de September. Hvad man endnu for 8te Dage siden holdt for utroeligt, er nu skeet. De Keiserlige har og forladt Neuwied, forladt deres der havende Stilling 12000 Mand stærk, og Franskmændene er derpaa i største Magelighed gaaet over Rhinen, og besadt Neumied samt opfordret Staden Manheim og Festningen Chrenbreitstein. Begge maae formodentlig overgive sig. Dog skal Chrenbreitstein være forsynet med Proviant paa 6 Maaneder. Staden Manheim, som nu befrygter et Bombardement fra den høire Rhinbredde, da Franskmændene, efter Capitulation ikke maatte beskyde den fra den venstre Rhinbredde, har nu sendt en Coureer til deres Churfyrste, som opholder sig i Man chen. Den 14de har Franskmændene angrebet de Keiserlige Forskandsninger i Uckerath, hvorved Corpserne von Rohan og Boissy har lidt noget. Natten derpaa retirerede de Keiserlige igiennem Weyerbusch og stod d. 16de allerede i Kettenau, en Miil fra Nassau. De forlader nu deres Stillinger paa denne Side af Lahn og trækker sig bag ved Lahn, hvor Naturen selv har arbeidet til deres Forsvar. Generalerne Clairfaits og Beauliens Hovedqvarteerer ere i Limburg hvor deres forsamlede Tropper forskandser sig og hvor man seer afgiørende Optrin i Møde. En Skrivelse af 18de September, siger: Efter Reisendes Udsigende som den 16de September var kommen igjennem Wetzlar, vare Franskmændene allerede fremrykkede til Hachenburg og Siegen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Den Hessiske Capitain von Slothelm er afreist med Landgreven af Hessen Cassels Fredsratification til Basel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
J en endnu sildigere Skrivelse af 19de September, har Feldtmarschal Clairfait skikket en Coureer til Wien, og til dennes Tilbagekomst vil han forsvare sig bag ved Lahn. Man tilskriver ikke Østerrigernes Tilbagemarsch, saameget Franskmændenes Overmagt, som Frygten for et Fransk Angreb paa Maynz, siden Franskmændene giør de frygteligste Anstalter, til at passere Rhinen ved Oppenheim, og der, har saa stærke Batterier, at man holder det for umuelig at forbyde dem Overgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Østerrigerne forventer derfore i deres Leire ved Hoch heim, Russelsheim o. s. v. 30,000 Mand Forstærkning fra Breisgau, Rastadt og Schwetzingen. Det hedder endog, at Grev Clairfait vil concentrere sin hele Magt ved Rhin, i hvilket Fald, der altsaa i Egnen ved Frankfurt og Maynz vil blive sammenbragt 200,000 Mand. Man siger og at den franske Armee giør Mine til at gaae over Rhinen oven for Maynz. Pichegru har forlagt sit Hovedqvarteer til Frankenthal og trækker mange Tropper til sig fra Elsass. Man siger at han vil passere Rhinen ved Mannheim, fra hvilken Stad alt mange Mennesker, flygter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Fra Slottet Dehrn, den 15de September. Grev Wartensleben, som har rømmet Neumied, er i Dag i Montebaur, hvorfra det Churtrierske Statholderskab er flygtet til Frankfurt. Alle Landeveie ere opfyldte med Keiserlige retirerende Bagagevogne, og mangen en Bondebye har maattet give 50 Vogne til Befordring. J dette Øieblik hører man en heftig Kanonade, men man veed ikke hvor det er. Det heder at Festningen Chrenbreitstein alt har overgivet sig paa Capitulation til Franskmændene. Man har affordret Staden Düsseldorf 2000 Heste, 24000 Par Skoe, 600,000 Brød og meget Havre og Høe. Med Bonn har de alt aabnet Communication og den 15de har de villet foreene sig med den høire Fløy af Sambre= og Maatzarmeen ved Andernach eller Coblenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Nederelven, den 25de September. Efter sikre Breve fra London, har Admiralitetet den 10de September taget en Beslutning, som man anseer for det første Skrit til Freden. Efter denne Beslutning skal den neutrale Skibsfart ikke meere foruroliges, men alle neutrale Skibe, som ere bestemte til Franske Havne, med tilladelige Vare af alle Slags, selv Kornvare (kun ikke Krigsmunition) maae frie passere. De fornødne Jnstructioner er desaarsag afsendt til alle Commandeurer, paa de i Søen krydsende Krigskibe. De neutrale Skibe som før denne Jnstruxes Modtagelse ere anholdte, skal strax sættes i Friehed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Adskilligt. Fra Danzig skrives: At der i Egnen, er næsten ingen Landmand, hvis Kornlader jo ere for smaae til at rumme al den Velsignelse Jorden har givet. Saasnart Landmanden har pløiet sine Marker, og han kan komme til at bruge sine Heste, venter man der meget taalelige Priser paa alle Slags Kornvahre, uden Hveden, som nok vil blive i sin Paris. En Stafet fra Berlin har bragt den Efterretning til Elbing, at Kongen nu har bevilget en frie Udførsel af Hvede i alle Preusiske Havne uden Betingelse. Man venter hver Minut at denne Tilladelse skal indtræffe her i Danzig, saameget mere som den herværende Told Direktion ogsaa har ladet sig forstaae med at den virkelig existerer. Elbingerne skal holde en Slags Agent i Berlin, og vide altsaa fra ham det passe rende førend andre veed det. Feldmarschall, Grev Wurmser, er ikke død, som i sidste Avis blev meldt; man har confunderet ham med Obersten ved hans Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
Det Franske Convent har indsadt den Haarige Arveprinds, af den under Robespierre paa saa grusom Maade guillotinerede Fyrste af Salm=Kyrburg, i hans faderlige Eiendomme, og givet ham hans Tante til Formynderske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-30
J Piemont er Høsten og falden saa velsignet ud, at Kongen af Sardinien har tilladt 35000 Sække Korns Udførsel til Schweitz.