Berlingske Tidende, 1779-02-19
Charles Altkin af St. Croix i America, Bevilling, at maa ved Proclama i Aviserne indkalde sine Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som hos forbemelte Charles Aitkin paa St. Croix maatte formeene at have nogen Fordring, at de med samme inden den Proclamate fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa St. Croix, da enhver skal erholde prompte Betaling. Paa Charles Altkins Vegne. S. Lycke. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og protocolleret Mandagen den 8de Februar. 1779. C. Schifter. J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi, efter Os Elskelig Niels Bernt Suhr, Lands Dommer paa Vort Eyland St. Croix America, som constitueret Skifte=Forvalter efter afg. Capitame Jsaach Markoe af bemelte St. Croix, og Thomas Armstrong, samt Friderich Heitman, som Executores Testaments efter bemelte Capitaine Markoe, paa egne og Major Henrichsens Vegne, som Curator for Enken, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigt have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama ub pæna præciusi & perpetui silentii maa indkalde alle forbemelte afg. Jsaach Markoes Creditorer saa vel i Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, at 1 indfinde sig i Skifte=Sessionerne, som holdes i Frederichsstad, paa bemelte St. Croix, og det med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Siellandsfars Landsting, og 3de gange indført i de Berlingske og Hopfnerske Aviser, samt " Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercuprio, saa og læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, " Kiøbenhavn, den 18de Decbr. 1778. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Lurdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret og protocolleret Mandagen den 21de Decbr. 1778. C. Schifter. læst udi Siellands Landsting Onsdagen den 27de Januar. 1779. Braband. Morgenstierne. Neergaard. Protocolleret ved Wederking. Jndkaldes herved alle fornævnte Jsaach Markoes Creditorer, at indfinde sig inden den i ovenanførte Bevilling fatsatte Tid, udSkifte=Sessionerne, som holdes i Frederichsstæd paa St. Croix hver Loverdag Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Kiøbenhavn, den 11te Februar. 1779. Paa Skifte=Rettens og Executorernes Vegne M. Heyliger. Krigs=Raad Dahl er findet under Haanden at sælge den adelige Sædegaard Kiølberg i Onsøe Sogn, Smaalehuenes Amt, af Skyld 9 og et halv Skippund Tunge, og underliggende Gods, nemlig: Gaarden Amundrød skyldende 7 Bismerpund Smør; Kievelsrød skyldende 1 og et halv Skippund Tunge; Fosse skyldende et halv Skippund Tunge, og Ulvedalen skyldende i Hud, alle med Bygsel og Herlighed. Hovedgaarden, som er forsynet med god Skov og overflødig Fiskerie, ligger overmaade smukt situeret. og halv omringet af Glommen Elv, en halv Miil fra Friderichstad, til Lands og ikkun en fierdendeel Miil til Vands. Paa Gaarden er et betydeligt Teglværk og et Pottemagerie, desuden 2de Saug bruge, det ene med Qvantum og det andet en privilegeret BoygdeSaug, samt et Qvernebrug med 2 Par nye Qverne, altsammen i nye opsat og brugbar Stand tilligemed Gaardens Bygninger, som af nærværende Eiere ere nyelig opbyggede. Under Gaarden hører Kiølberg Broe, hvorover Post=Touren gaaer fra Norge til Kiøbenhavn, for Overfarten betaler enhver Reysende 4 Stilling, af hver Hest og 1 Skilling af hvert Huul paa Voituren. Ved Broen er et privilegeret Giestgiverie og Skyds=Station, hvoraf efter Kongel. Bevilling ingen Consumption betales. Under Hovedgaarden er intet Bøndergods indbegreben, menkaltsammen Skattefrie Jord, paa Gaarden (som regnes i Længde meere enden halv Norsk Miil Eng og Agerland) udsaaes aarlig omtrent 1200 Tønder af alle Sorter Korn og avles henimod 6 a 700 Læs Høe, hvis Jndhøstning skeer desto lettere, formedelst 3de Lade=Bygninger, som ere opsatte paa de længst fra Gaarden beliggende Steder. En Jordbruger har Anledning at formere Udsædningen til 200 Tønder og derover uden at blive bemøiet med mindste Steen Brydning, men allene ved at bortendde noget Kratskov. Under Hovedgaarden hører 20 Huusmands Pladser, hvis Brugere beten med Penge eller Arbeyde i Afgifter 180 Rdlr. IKiebet følget Skibs=Ringene, nogle Stykker Jord og Grundene paa Gaarden Gresvig, som er Lade=Pladsen ved Friderichstad, hvor Anledning haves at opføre Bordbrygger og en Kran, hvilken sidste ikke findes ved Frederichstad tilforn, hvortil dog undertiden 80 Skibe kommer i et Aar. Af Heste og Fæe=Kreature, som alle ere unge og af god Art, kan faaes med Gaarden saa mange som fornødiges, ligesom og de tre fierdendeel Parter af Kiøbe=Summen, kan blive staaende i Gaarden, om forlanges. Liebhaberne ville behage enten mundtlig eller skriftlig at henvende sig til mig. Kiol berg Gaard ved Frederichstad, den 22de Januar. 1779. Andreas Dahl.