JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Rostock, 3 Sept. Priserne paa Kornvarer ere dalede i forrige Maaned; til de lavere Priser er der kjøbt adskillige Partier, Hvede og Rug; derimod har det været stille med de andre Kornsorter. Forraadene af Byg ere aldeles udtømte, og af Rug ere der kun faa Partier tilbage; Beholdningen af Havre er heller ikke stor, og kun af Hveder der noget betydeligt Forraad. De sidste fjorten Dages gunstige Veirlig har havt stor Jndflydelse paa Høsten, som nu næsten er tilendebragt overalt. Da der paa eengang hertil ere ankomne adskillige Ladninger Liverpool Salt, saa er Prisen faldet, og det kan let hænde sig, at den vil falde endnu mere, da vi vente mere Tilførsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Wismar, 1 Sept. Den Livløshed i Handelen, som allerede i rum Tid har sundet Sted, varer endnu ved og forøges ved de Beretninger, som indløbe fra Udlandet, om Kornvarernes lave Priser. Med Undtagelse af nogle Ladninger Kornvarer, som ligge færdige til at afseile til Holland, er der aldeles ingen Omsætning i denne Handelsgreen, og disse Ladninger ville sandsynligviis ikke heller give noget fordeelagtigt Resultat. Høsten nærmer sig sin Ende, og er meget befordret ved det nu indtraadte smukke Veir. Der er kun een Mening om dens Udfald, nemlig, at den er aldeles fortrinlig saavel i Qvantitet som i Qvalitet med Hensyn til alle Kornarter, med Undtagelse af Hvede, som tildeels har lidt meget ved den strænge Vinter, og derfor ikke giver saa rigt et Udbytte. Efter al Sandsynlighed vil man i tilstundende Vinter her kunne kjøbe Kornvarer for saare billige Priser. Af Rapsæd har man her tillands kun avlet meget lidet, saa at man betaler meget høie Priser derfor, nemlig 1 Rdlr. 8 - 10 s. pr. Skpd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
(Af Udgiveren.) Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne i Mariboe paa Korn og Fedevare, samt Kreaturer, i afvigte August Maaned, følgende: Hvede 5 Rbd., Rug 3 a 4 Rbd., Byg 2 Rbd. 3 Mk., Havre 2 Rbd., graae Ærter 3 Rbd., hvide Dito 3 Rbd., Kartofler 1 Rbd. 2 Mk. Tønden; røget Flesk 8 s., fersk Dito 6 s., Kjød 6 a 6 s., Smør 12 s., Ost 3 s., Talg 12 s. Pundet; et Slagternød 20 Rbd., et Sviin 5 Rbd., et Faar 1 Rbd. 4 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Kjøbenhavn, 29 August. J disse Dage ere adskillige Jslandsfarere ankomne, deels directe og deels sidst fra Bilbao i Spanien. Med dem haves følgende Efterretninger: Fiskeriet har paa Sønderlandet været meget godt. Paa en usædvanlig mild Vinter fulgte et særdeles koldt Foraar, foraarsaget af den grønlandske Driviis, som da omspændte de nordlige og østlige Kyster, og yttrede sin bekjendte skadelige Jndflydelse paa Landets Klima og Vegetation. En tør og raae Kulde standsede Græsværten næsten ganske i lang Tid, saa at Oplandsbondens Ugsigter i det Hele nu ere sørgelige. Hertil kommer, at en bekjendt Vulkans nye Udbrud have alt viist sig langt frygteligere end dens Nabo, som nylig var gaaet til Hvile. Den 22de Juni d. A. brød den saakaldte Katla, i Myrdals Jøkkelen, atter løs, efter at have holdt sig rolig siden 1755.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Den 26de i samme Maaned paafulgte en skrækkelig Eruption, som ødelagde endeel af Myrdals Herred, hvoriblandt en stor Gaard, Solheime kaldet, hvis virksomme og duelige Beboere maatte søge deres Redning i Flugten. En Mængde Aske og Pimpsteen ud kastedes over den underliggende Bog, Røg og Damp=Støtter indhyllede Bjergene og formørkede Luften, der ikkun oplystes ved idelige Lyn, hvormed fulgte heftig Torden og Jordskjælv. Endelig sprængtes hele Fjeld massen af Bjergets Jis, henslængtes over den underliggende Boig og Sandørkner, og med gyselige Vandflod og Strømme førtes en Mængde af disse Fjeld-Jsmasser ligeud i Havet. Jorden bedækkedes imidlertid med en Dynd, som Grød, af vulcanisk Aske og Pimpsteen. Handelskibe i 20 Miles Afstand fra Landet bleve stærk bedækkede med den udkastede vulcaniske Aske. Efterretningerne naae kun til først i Juli Maaned, og haves derfor endnu ikke fuldstændige. Vejene i Oegnen ere desuden ufremkommelige. Formodninger haves om, at en endnu østligere Vulcan, i Nærheden af Mule Syssel, truede med lignende Udbrud. Saaledes omspændes det ulykkelige Land af Jis paa den ene og Jld paa den anden Side! - Amtmanden over Jslands Nord- og Øster Amt, Conferenceraad Stephen Thorarensen, Ridder af Dannebrog, fogsaa bekjendt ved forskjellige trykte Skrifter) døde pludselig, 69 Aar gammel, den 12te Marti d. A., efter at have forestaaet Embedet i 40 Aar, og før været Laugmand i 10 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Den 9 Septbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 103 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 15 Rbd. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 1/4 s. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægt, Venner og Bekjendtere, maae jeg herved sørgelig anmelde min elskede Mand, Hans Nielsen Gierdings dødelige Afgang den 7 d. M. J sin Virkekreds ved forskjellige Embedsbestillinger (blandt hvilke han i 36 Aar var Birkeskriver ved Grevskabet Christiansholm, i 15 Aar ved Godserne Fuglsang og Prierskov, 16 Aar Postmester i Nysted, samt i 20 Aar Forligelsescommissair for samme Bye og Lollands Musse Herred) viste han en utrættelig Nidkjærhed, hvilket tildeels ogsaa bidrog til hans i de sidste 9 Aar daglig tiltagende svagelige Helbred, da han i denne Tid var haardt angreben af Apoplexie. Under denne haarde Lidelse viste han sig stedse som den Taalmodige og Gud Hengivne; thi han var en oprigtig Christen og den ømme og omhyggelige Mand og Fader. J 43 Aar delede vi med hinanden, som Ægtefæller, Livets Gode og Besværlighed. Han var agtet og afholdt af enhver Retsindig; thi hans Vandel, Daad og Raad, gik stedse ud fra Fornuftens Grunde; derfor savnes og begrædes han af mig og efterlevende 5 Sønner, og 2 Døttre, som alle velsigne ham i sin Grav. Nysted, den 12te Septemper 1823. M. K. sal. Gjerding. Øverste Etage i min iboende Gaard, indrettet til Beboelse for en honet Familie, er strax at faae til Leie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Jmod Byg kan bekommes Malt hos mig, naar jeg for Ombytningen erholder en passende Godtgjørelse. Rakskov, den 11 Septbr. 1823. N. Engel. Capital, som anbydes. 180 Rigsbankdaler Sedler, Umyndiges Midler, ere at faae til Laans af Musse Herreds Overformynderie, mod anordnet Sikkerhed. Saxkjøbing, den 4 Septbr. 1823. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Under Øllingsøegaards Godses Skiftejurisdiction er ved Døden afgaaet: Huusmand Hans Jensen Skræders Kone, Anne Magrete Larsdatter i Høirebye, Gaardmand Niels Hansens Kone, Magrete Rasmusdatter i Ohre, Ungkarl Jens Justesen paa Hedegaarden, Gaardmand Simon Rasmussen Tages Kone, Dorthe Mathiasdatter i Coldingegaard. Thi indkaldes herved Credi- og Debitorer, med lovbefalet Varsel at melde sig hos undertegnede beskikkede Skifteforvalter; de Første for at legitimere deres Fordringer og de Sidste for at erlægge, hvad de til Boerne maatte skylde. Øllingsøegaard, den 8 Septbr. 1823. H. C. Trojel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Paa Addresse-Contoiret faaes Connossementer m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Fra Landhuusholdningsselskabet. (Slutning; see forrige Avis.) Udbreder Havedyrkningen sig, hver store ere de Haver, Bønderne i Almindelighed anlægge eller have anlagt, Gives der i Egnen Skov som kan afgive Brændeveed og Gavntræ, eller ny Skovanlæg, Tørveskiær til eget Forbrug eller til Salg, Tænkes der paa Plantninger af vilde Træer, saavel til Hegn, som i sluttede Plantninger paa 2, 3 til 4 Skjepper Land, til Gavnire og Brændsel. Er Huusfliden i god Fremgang, ere dens Frembringelser kun til eget Brug eller til Salg: Hvorledes kunde Huusfliden opmuntres, for at Varerne kunde gaae meere i Handelen, Findes der udmærkede Agerdyrkere i Egnen, baade af de større Godseiere og mindre Gaardeiere, i og udenfor Bondestanden, hvad have de udrettet, Er der noget bekonomisk Selskab i Egnen, hvad virker dette, Er Eiendommenes Priis i Stigen eller Falden, Findes arbeidsløse Mennesker, hvor stor er Arbeidslønnen, kunde Beboerne have bi=Næringsveie udenfor Agerbruget, f.Ex. ved Kalkbrud, ved Bearbeiding af gode Leersorter til brændte Varer eller deslige, Hvilke Deele af Landbruget fortjene, efter Lokal- og Tids-Omstændigheder, især Anbefaling, fortjener den anmalske eller vegetabiliske Production Fortrinet, af den første igjen enten Qvæg- eller Faareavl, eller Hesteoptræk, hvilke Væxter, enten til Sæd, Foder eller Handel, kunne med meest Fordeel dyrkes, Gives der i Districtet noget særegent, som for andre Egne kunde gavne til Efterfølgelse eller Advarsel, Hvad ansees i Almindelighed for, at kunne gavne Egnen med fortrinligt Hensyn til dens Localitet,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
J Følge den forestaaende allerhøieste Befaling har Selskabet anmodet kyndige Mænd, i Povindserne at meddeele besvarelser paa disse Spørgsmaale for et vist District af Enhvers Omegn. Men da et større Antal Meddelelser, og en muligen fleersidig Anskuelse af de omspurgte Materier, meget kunde bidrage til disses nøiagtigere og grundigere Udvikling, saa ønsker Selskabet naturligviis at erholde saamange Bidrag til det paatænkte Værk, som mulig, for desbedre at kunne give dette den tilbørlige Fuldstændighed. Selskabet er forvisset om, at der, foruden de Mænd, til hvem Det umiddelbar har henvendt sig i dette Anliggende, endnu gives Mange overalt Provindserne, saavel af geistlige og verdslige Embedsmænd, som af Mænd udenfor Embedsklassen, der med Sagkundskab kunne besvare disse Spørgsmaale, og som af Jnteresse for en almeennyttig Foranstaltning og muligt af Velvillie for Selskabet, vilde paa denne Maade meddele Det de Efterretninger og Erfaringer angaaende deres Egn, de maatte være i Besiddelse af, for et saa stort eller lidet District, af denne, de, efter deres Kundskab til samme finde passende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Enhver, som føler Lyst og Evne til, ved deslige Meddelser at fremme Arbeidets heldige Udførelse, opfordres derfor at indlevere sit Bidrag, som Selskabet med Taknemmelighed modtager. Da Hensigten er, at gavne det Almindelige, vil det let indsees, at et kort Svarpaa Spørgsmaalene af Ja eller Nei ikke er tilstrækkeligt, men at Svarene bør have praktisk Tendens, angive Aarsagerne, hvorfor Stillingen nu er saaledes, Følgerne deraf, og hvis disse er slette, Midlerne til at raade Bod paa dem. Derhos overlades det til Besvarerne, hvis i deres Egn en og anden Mærkelighed finder Sted, som ikke kunde omhandles under noget af Spørgsmaalene, da derom at meddele deres Beretning og Mening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-12
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 1ste August 1823.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 72. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen Med den 16de Septbr. 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
(Af Børsenhalle.) Fra Krigsskuepladsen. haves intet Nyt af Betydenhed. Monteuren af 1ste d. M. har blot en officiel Depesche meddeelt fra Bourdeaux af 30te f. M.: En spansk Officier, der commanderede et Detaschement af 48 Officierer og Soldater af Regimentet Laredo, der havde gjort et Udfald fra Sen, har overgivet sig til Obersten over det andet Linieregiment. Gen. Barbot forsender ham til Pau, for derfra at befordre ham videre til Spanien. Den 21de f. M. om Morgenen rykkede Tropperne. af det første Armeecorpses anden Afdeling ind i Corunna, hvor der endnu fandtes 4000 M., et talrigt Artillerie, Krigs- og Mundforraad i stor Overflødighed. Siden den 1ste have de for Barcelona krydsende Skibe taget 42 Fartøier og Baade, der vilde indsnige den i Havnen. 20 Kanonbaade, der vare løbne ud fra Havnen, bleve snart nødte til at løbe ind igjen. Saaledes feirede den franske Fregat Hs. Majestæts Fødselsdag. Flere Kugler hvinnede igjennem Fregattens Takkelage; men det skrækkede ikke det unge Mandskab, der ret syntes at fryde sig første Gang ved denne Musik. Den 16de gjorde Besætningen fra Figueras et Udfald, for at annamme 4 Oxer, der græssede paa Glacien eller Contraskarpens Skraaning; hvilket og lykkedes dem; men Oxerne bleve imidlertid skudte, saa at de maatte slæbe dem ind i Pladsen i Strikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Spanien. Ved overordentlig Leilighed meldes over London, efter Skrivelse fra Madrid af 13de August: Efterretningerne fra Cadix ere afden største Vigtighed. Da Oberst la Hitte den 17de ankom med Hs. Kongl. Høiheds Skrivelse til Kongen, blev det ham sagt, at han ikke kunde underhandle med Hans Majestæt, uden ved hans Raadgivere. Da han nu ikke saae sig istand til at følge sine første Jnstructioner, forlangte han at tale med Commandanten i Cadix, Adm. Valdez. Admiralen imodtog ham meget artig og tilbød sig, naar Hs. Kgl. Høiheds Skrivelse maatte blive ham anfortroet, at overlevere den enten til Hs. Majestæt eller gjøre ham bekjendt med Jndholdet. Dette indvilligede Adjutanten. Udi bemeldte Skrivelse erklærede Hs. Kgl. Høih, at det var den sidste Gang at han opfordrede de Personer, der holdt Hs. Majestæt i Fangenskab, til at udlevere ham. Tillige lovede han, dersom dette hans Ønske blev opfyldt, i Kongen af Frankrigs Navn, først en almindelig Amnestie, dernæst de gamle Stænders Sammenkaldelse, for i Forbindelse med dem at udkaste en Regjeringsform overeensstemmende med hans Undersaatters Tarv og Aarhundredets Oplysning. Han gav dem 5 Dages Betænkningstid; men skulde Hs. Maj. ikke efter den Tids Forløb vare sat paa fri Fod, da skulde Angrebet paa Cadix ufortøvet begynde. Da nu ingen senere Brevskaber ere indløbne, saa formoder man, at Underhandlingerne allerede ere i fuld Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Alt hvad de velsignede Tyrkevenner have udspredt og Grækernes Død og Undergang grunder sig ene og allene paa Skipperefterretninger. Saaledes hedder det, at et tyrkisk Corps har undsat Fæstningen ved Korinth og var trængt frem lige til Argos, hvor det havde forenet sig med det ved Patras landsatte tyrkiske Corps. Begge disse Corpser skulle i Forening med hinanden marschere til Tripolizza. J Omegnen ved Argos skulde det være kommen til en blodig Træfning og meget mere af samme Suurdei. Mærkværdigt er det, at ikke et eneste Brev fra Corfu, Zante, Ragusa taler noget om alt dette. Derimod meldes fra Corfu af 30de Juli, at Obyssens skal ved Snebringerne have tilbageslaaet alle Mehemed-Seid-Alis's Angreb, at disse Angreb havde været igjentagne flere Gange og at en stor Deel var bleven et reent Offer. Efter den samme Beretning forstærker Bozzaris sig endnu bestandig i Ambrakia. Paa Missolongis Fastningsværker arbeides endnu bestandig; den er allerede saa stærk, at den ikke kan tages ved Overrumpling. Den hele græske Befolkning i Thessalien staaer under Vaaben og har hævet alle Forbindelser imellem Ja ning og Larissa. En tyrkisk Besætning, der var bleven forlagt fra Tricala til Pyrtha, er nedsablet. J Havbugten ved Salonichsfindes endnu bestandig en græsk Flotille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Pariser Blade indeholde en Beretning fra Zante af 16de Juli om en Seier, som Grækerne henimod Slutningen af Juni under Odyssens, Kolokothron og Nikitas paa St. Lucas=Sletten imellem Theben og Livadien skulle have vundet over Tyrkerne under Mehemed Pascha, Mustapha Pascha og BekirPascha. De første Agreb, hedder det, vare heftige, og Forbittrelsen paa begge Sider rasende, men endelig havde Tyrkerne efter to Timers Fægtning maattet søge deres Frelse i Flugten, efterladt 2000 Døde og 800 Fanger; havt 3000 Saarede, mistet alt deres Skyts, Krigs- og Mundforraad, samt et Antal Kammeler og Heste, saa at Grækerne aldrig for havde gjort et saa rigt Bytte. Nikitas havde med egen Haand ombragt 12 Tyrker. Bekir-Pascha og 17 Beier af Rumelien vare iblandt de Fangne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Fra Genua meldes af 16de f. M., at Grækerne havde adsplittet den ægyptiske Flaade, der bestod af 35 Seilere, taget 2 Skibe, forjaget 7 til Rhodos o. s. v., og tilintetgjort alle de øvrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
America. Gen. Madeira forlod Bahia den 2den Juli, uden Capitulation og Overeenskomst med Cochrane. Paa Grund heraf opbyder han alle sine Kræfter for at tage saa mange Skibe af Flaaden som mueligt. Den 8de Julii ankom Briggen Bahia til Pernambuco med 4 portugisiske Førselskibe, der havde 4 til 500 Md. ombord, som gode Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Cochrane har allerede taget 21 Seilere. Jsær forfølger han Linieskibet Dom Jogo d. 6te, der har Madeira ombord med alt Kirkesølvet. Den 15de gjorde Bahia atter 2de Priser fra Lissabon og Porto, som der ere et Om ved, om de skal erkjendes som saadanne eller ei. Jmidlertid er Ladningen imod Caution udleveret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Efter Breve fra Neapel have 4 anseete Personer forgjort deres Halse for utilladelig Forbindelse med Grækerne. J London gik den 30te f. M. det Rygte, at de Franske havde erobret Trocadero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
J Marseille har man nylig havt det selsomme Skuespil, at Besætningen af et med Riis ladet græsk Skib bortgav Ladningen, hvori hele Mandskabet var interesseret, paa Torvet til de Fattige. Det havde i et svært Uveir lovet Gud dette Offer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Jtalien. Rom er nu sat i dyb Sorg. Endog Jkke=Catholikerne tage Deel i den almindelige Smerte, saa elsket og agtet var den afdøde Pave. Efter gammel Skik og Brug skal Liget udstilles i 9 Dage paa en Pragtseng i et oplyst Capel, hvorhen hele Geistligheden. i Staden skal indfinde sig for at nyde Satramentet. Paa den 9de Dag skal Begravelsen finde Sted, og paa den 10de begiver det hellige Collegium sig til Conclavet eller de tillukkede Værelser i Vaticanet, hvor Pavevalget skeer. Man mener, at det, formedelst den varme Aarstid, skal finde Sted i det quirinalske Pallads. Anstalter føjes allerede til Formaliteternes Jagttagelse. De fremmede Cardinaler blive Dagen efter deres Ankomst til Rom optagne i Conclavet. Cardinal Pacra fører imidlertid den verslige Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Den afdøde Pave skal ikke, (som i alle Statscalendere findes anført) være født 1742, men 1740. J de sidste Dage talede han undertiden vildt, og troede sig hensat snart til Savona, snart til Fontainebleau, hvor han havde været i Napoleons Tid. Den 18de blev Sacrammentet ham meddeelt, og den 19de fik han den sidste Salvelse, hvorpaa Maalet snart forgik ham. Af den Lyd, han undertiden lod høre, kunde man mærke, at han bad. – Den østerrigske Jagttager udlader sig med Berømmelse over den apostoliske Ydmyghed og heeltemodige Standhaftighed, hvormed dette Kirkens Overhoved i en saa mærkværdig Epoke vidste at skikke sig i alle Skjebnens Omvexlinger. Londonner Blade anstille derimod Betragtninger over Vigtigheden af et Pavevalg i nærværende Øjeblik. J en Bourbons Hænder, sige de, vilde Kirkestaten blive en Modvægt til den østerrigske Magt i Jtalien, skulde deri mod en tydsk Fyrste eller Tilhænger af Østerrig blive Pave, kunde hele Jtalien snart blive en østerrigsk Provinds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
(En historisk Beskrivelse over Ceremonierne ved et nyt Pavevalg skal Tid efter anden følge i de næste Aviser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Adskilligt. Uagtet Preussen i Aar overalt har været, velsignet med en riig Høst, saa lader dog adskillige Berliner Huse opkjøbe Korn. Saaledes har i Birnbaum en isralitisk Kjøbmand faaet Commission paa at indkjøbe 2000 preussiske Scheffel Rug til en høiere Priis. end den gangbare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
J Koblenz rasede den 20de f. M. et frygteligt Uveir. Stormen hylede vildt igjennem Luften, og Regnen nedstyrtede lig et Skyebrud, saa at alle Gader vare reent oversvømmede, imedens det ene Lyn gjennemkrydsede Luften efter det andet. Saaledes henrandt en frygtelig halv Time, førend det frygtelige Uveir begyndte at tage af; dog blev Staden, til al Lykke! ingen Skade tilføiet. Paa hiin Side Rhinen i Chrenbreistein o. fl. St., men fornemmelig i den røde Hanne, huserede det grueligt med overordentlig store Hagelslag, der lignede Jisstumper og som har ødelagt Sommerfrugten og en stor Deel Træer. Den for kort siden ved ge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
den røde Hane opbygte Teglhytte blev af Stormen næsten ophvirvlet i Luften og sammenrullet som et Linklæde. 10 til 12 Mennesker kom til Skade, af hvilke 4 bleve bragte paa Hospitalet. Samtlige Marker i Omegnen bleve reent ødelagte, og deriblandt en heel Ærtemark saa ganske nedslaaet, at man ikkun kan see meget lidet af den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
J Nedrepyrenæerne raser Qvægsygen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Allgem. Zeitung skildrer med træffende Farver de Pariser Tidenders Karakteristik blandt andet saaledes: "Krigs- og Justits ministrene staae i Naade hos Oriflammen, Udenrigs-, Finants- og Jndenrigs Ministrene hos Journal des Debats, den lunefulde Qvotidienne koketterer snart for snart imod Ministrene; den hvide Fane er Pietismens Journal; Constitutionel holder med Talleyrandisterne, Coureren hører til Udkanten af den venstre Side, og Piloten til Bonnepartisterne. De spanske Anliggender vil den hvide Fane have afgjort ved en europæisk Kongres, Oriflammen ved Vaaben, Journal des Debats ved Politik, Qvotidienne ved Kongen og Hoffet, og Libera lerne ved et Forlig med Cortes; men alle glemme de at spørge: "hvad der passer sig til det spanske Folks Aand og Tænkemaade: To franske Cardinaler ere alt afreiste tilConklavet i Rom. Den tredie blev syg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Den 27de f. M. tiltraadte den russiske Keiser sin Jnspectionsreise til Armeen. Fra den 27de til den 30te vil han holde Hærskue over den polske Armee, der er 100,000 Mand stærk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Jndigopriserne begynde at dale lidet i Enropa; de vare stegne meget høit, og staae, efter de seneste Efterretninger fra Caleutta, endnu meget høit der, og ere der dyrere forTiden end i London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
J Madrid ere de franske Penge 15 C. ringere end de spanske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Den 30te Juli, om Morgenen, slog Lynden ned i Tronsalen paa det Kongelig Palai i Neapel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Den engelske Regjering har ikke alleneste afsendt Commissairer til Mexico, men ogsaa til Pern, for at undersøge om Tingene ere saadan organiserede der, at Engelland kan anerkjende disse Staters Uafhængighed. Engelland frygter maaskee for, at Frankrig, hvis den seirer i Spanien, skal betvinge sig Handelsfordeele i Sydamerica.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Journal de Paris berettede nyelig: "Jomfrue Løg, forhen Actrice ved Theater Fey denn, er reist herfra med sine 6 Bern." Et følgende Nummer rettede denne Nyehed saaledes, at Jomf. Lar ei har flere end 4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
J Palermo er Sommeren meget kjølig i Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Riga, 28 August. Det lader ikke til at der i Sommer vil indfinde sig noget Livi Handelen her; man vedbliver fremdeles at udskibe Tømmerlast til Frankrig og Holland. Til England sendes ogsaa en Deel Brædder og Planker. Vore andre Producter holde sig vel i Priser, men uden betydelig Søgning. Her er Mangel paa fragtsøgende Skibe, især paa saadanne, som kunne indtage Master.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-16
Jndenlandsk.