Berlingske Tidende, 1795-09-14
J Forgaars kom en Deputation fra Armeen i Conventen, og forkyndte denne Antagelse. Dens Talet takkede derhos i alle sine Kammeraters Navn Conventen for dette Beviis paa Tillid, som Armeen ansaae for den skiønnest Belønning og for Afskaffelsen af den infame jaccobinske af Roberspierredicterte Constitution. Han sluttede med det Udraab: Ævig Krig mod Royalisterne, Anarchiet og Terroriemen, Republiken og Constitutionen leve!" - Præsidenten svarede: "Tapre Borgere, Rænkemagerie er Eder ubekiendt; at fegte og seire er Eders Konst; J have udgydet Eders Blod; J. Dag blive J derfor belønnede, i det J antage Prisen for Eders Seiervindinger. I havde allerede i Forveien antager denne Constitution; den var skrevet paa Eders Skrammer, og indgravet paa Gemapes, Alpernes, Pyrenæernes og Quiberons Klipper. Kommer, modfulde Mænd, sande Forsvarere af Conventen, Republikens Fiender, Tyranniets og Royalismens Venner maae ziitre. Giver Eder tilfreds, ædle Borgere, ihensende til de nedrige mod Eder stillede Bagvaskelser. Bagvaskerne sætte Eder i Klasse med Folkerepræsentanterne, men J fortiene denne Ære, da J saavelsom De ere Republikens Stiftere. Dette Præsidentens Svar viser, tydelig den hele Forfatning, i hvilken den regierende Deel at Conventen befinder sig ved den lydelige Daddel, som adskillige her værende Sectioner i Gaar og i Forgaars have ført imod den forstærkede Militie og de talrigere blevne Leire EgnaHovedstaden. Mailsectionen var i Forgaars den heftigste. Dens Taler sagde ved Conventens Skranker: "Disse Tropper, som omringe Paris, synes at være hidkaldte for at paa lægge de talrige Jndvaaneres Stemmer Tvang. Da Folkets Kierlighed og Tillid forlod den sidste Konge, hørte han op at være mægtig. Den constituerende Forsamling følede det Upasselige i at omringe sig med en bevæbne, Magt. Hvilket Uheld bringer Folk regierningen til at give Exempel paa dette Attentat mod Stemmernes Frihed, Have vi Kiig, Have vi Beleiring eller vil man beleire os, Vi sukke kun efter et republicansk Gouvernement Folket vil være frit, og skal, trods Drabanterne og Bajonetterne, være det. Skal Souverainen behandles som hiin unge Lama, hvilken man tilbeder som en Gud og indspærret, som en Slave." - Præsidenten svarede: "Conventen er ved sit Mod og ved den Magt, som den er givet af hele Folket, ophøiet over alle Factioner, og skal stedse være den, som den har været den 27de Julii 1794. Folket skulde snart som samle sig for at give sine frie Stemmer; men Conventen skulde være uværdig til sin Sendelse, dersom den lod sig bevæge af modløse Bekymringer, eller nogle Terroristers uforskamme, de Dagtalelser. Den har med Folket stiftet Republiken og skal ogsaa med Folket opholde den. Armeerne udgiøre en Deel af Folket, og kun Fiender af Friheden kunde være mistoiske mod Borgere, som have tilfægtet sig 100 Seiervindinger, og befugtet alle Republikens Grændser med deres kostbare Blod." Talleren for de elysæiske Markes Section var endum mere beskeden, og kaldte Troppernes Seierstegn, hvilke omringede Paris, Skrækketegn. Herover blev den hele Convent misfornøiet. Taleren talede og lydelig imod at den ny Lovgivning skulde bestaae af 2/8 Deel af Conventens Lemmer. - Præsidenten svarede: "Den med nye Storme og maaskee med nye Farer omringede Convent skal vide at trodse samme, da den er vant til at seire. Allerede have de tapre Soldater af Corpset ved Paris antaget Constitutionen, og allerede har hele Frankriges Raaben antaget samme. Værer mistroiske mod Royalismen og Anarchiet, Conventen skal stedse give Eder Exempel paa Mod og Standhaftighed. De Franske have svoret at ville være frie, og skulle vide at holde denne Eld Tallien, Thibrandran og Bourdon de 'Øise erklærede sig heftigen mod disse dristige Sections Talere. De bebreidede samme, hvorfore de ikke, da Robertspierre 1793 dicteerte sin Constitution, vare komne med deres Forestillinger i Conventen. De Tropper, over hvilke de besværede sig, havde al rede længe været der, og sikrede Parisernes Eiendom og Proviant Tilførselen. Paa Dervilles Forslag decrete Conventen en formelig Misbilligelse af disse for Armeen fornermelige Adresser. En Skriger, som lydeligen talede i Loge ne for disse Adresser, blev arresteret.