JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Fra Pressen er udkommen: Den forsigtige Fruentimmer i ven eller Konsten at sikre sig for venerisk Smitte, o. s. v. Dette Skivt er ikke allene høist vigtigt for Yndere af begge Kiøn, for i Tilfælde at kunde sikkre sig for farlige Følger. men endog for selve Staten a. Den faaes for 40 sk., heftet 4 s. mere, hos Boghandler Malling i Springgaden No. 31. Kra Pressen er udkommen: Rosalies Hemmeligheder, at 3 Enstav Schilling, Forfatter til Julius eller de tre Søstre. Denne Roman er skreven i den vittige Forfatters bekiendt Smag, her fortæller han paa en mesterlig Maade en un Piges Historie, som med det bedste Anlæg til at blive et Monster for sit Kiøn, og s. v. Den faaes for 64 s., begge Dette heftet 6 s. mere, hos Boghandler Malling i Springgaden No. 34.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Fra Pressen er udkommen: Priceli, Kongelig preussisk Over berider, Ridekunst eller udførlig Anviisning for enhver, efter Ridekunsten nyeste og rigtigste Regler, til selv at kunne lære sig at ride og afrette en Hest, koster paa Postpapiir indheftet 28 s. hos Boghandler Hartvig Soldin i Pilestrædet Nr. 92. Publind Mand, navnlig Jens Andersen, fra Svendrup Bye, & Kongsted Sogn, Tryggerelde Amt, Lægds Nr. 34, er bortgaaet og har medtaget 2de Drenge, nemlig: nye No. 6. Niels Olsen Kongsted, omtrent 11 Aar, og Skuffebarn nye No. 11, Johan Larsen Kiøbenhavn, 11 Aar, hvis Opholdsteder, itte siden Undvigelsen har været at erfare. Disse Reserver bliver herved efterlyste, tilligemed hiin blinde Mand, som den derkan tilregnes deres ulovlige Bortgang, med tienstlig Begiæring til enhver, som maatte paatræffe disse undvigte Reserver, at de behageligen, mod Udgiftens Erstatning, ville lade dem anholde og derom give Lægdet Underretning. Jomfruens Egede den 1ste Februarii 1803. Paa S. T. Lægdsforstanderens Regne. Qvist.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
J næstkommende April Maaned bliver, som sædvanlig, foretaget Auction paa Børsen her i Staden over endeel norske Blaaefarver, hvis Mærker nærmere skal blive bekiendt giorte, saavelsom og naar de trykte Fortegnelse samt Prøver af Farverne kunne afhentes i Løvstrædet No. 85 Litra A. hos Kasseren. sig. ajeg har erfaret, at ved min Forandring af Boepæl, adskil tige ikke har kunne fundet mig, saa lader og herved bekiendtgiøre, at jeg boer paa Hjørnet af Vestergade og Vestervold No. 233 første Sal, samt at hos mig bekommes en nye og forbedret Sort lette og fine Dame= og Mandsperykker med clastisk Bindsel, Krusen er bestandig og kan er adskilles fra eget Haar. Prisen er 7 a 8 Rdlr. De i Provindserne, som ønske disse, vilde behage at sende Maal rundt om Hovedet og Prøve af Haarets Couleur, samt om det skal være rund eller med Pidsk, alt anden Damehaarpyndt faaes tilligemed hos A. Floberg. Kiøbenhavn den 10de Februarii 1803.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Extract, af General=Regnskabet for Laane= og Livrente=Selskabet for alle Stænder for det første halve Aar 1802.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Jndtægt. Beholdningen fra forrige Regnskab var 2506 Rd. 3 Mk. 151. Contingenternes Beløb i alle 3 Classen, for det 1ste Halvaar 1802 2089 Rd. 5 Mk. 4 s. Renter af de til Halvaarets Udgang. forfaldne Obligationer Kassens Andeel af Policer og Qvartals 53 Rd. 3 Mk. 4 s. venge. 44 Rd. 1 Mk. 9 s.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Udgift. 4699 Rd. 2 Mk. 1s. Budets Løn i det første Halveaar 1802 38 Rd. - Mk. - s. Approberede Udgifter. Selskabets Beholdning i Obligationer. 2 Rd. - Mk. 5 s. 4391 Rd. 4 Mk. - s. J Contant 267 Rd. 3 Mk. 11 1/2 s. 4659 Rd. 1 Mk. 1118. 4699 Rd. 2 Mk. 1s. Dette Regnskab, som er forfattet og aflagt af Bogholderen, er revideret af de tvende af Directeurerne og Representanterne udnævnte Revisorer, de Herrer Helgerud, Klædekræmmer og Hansen, Fuldmægtig paa den Kongelige Porcelains=Fabrik, og publiceres herved i Følge Lovene, efter Directionens Ordre. M. Sibbern, Selskabets Bogholder og p. t. Kasserer, boer Myntergaden Nr. 116.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Et ungt Fruentimmer, af den beste Opdragelse, ønsker sig an& tagen hos en smuk Familie i en af Provindserne, Siælland, Fyen eller Jylland, i Kost og Logis for 100 Rd. aarlig; hun forlanger allene et Værelser og meublerer selv, og, da hun forstaaer al Fruentimmer=Pyndt, tilbyder hun sig aparte, om samme Familie haver Børn, et Par Timer om Dagen at give Underviisning i samme. Vedkommende ville behage at addressere sig til undertegnede. K. Rold, Commissionair. i Vognmagergaden No. 128 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
En ugivt Gartner, der er til Aarene, søger til 1ste Maji er & Condition, der kunde være passende for hans Kræfter; har seer derfor ikke saa meget paa Lønnen, som paa en god Behandling af sit Herskab. For hans skikkelige Opførsel og Duelighed i sin Kunst kan han forevise de beste Attester. Anviisning gives af Sognepræsten Switzer i Reerslew pr. Slagelse. Samme, steds gives og Anviisning paa et ungt Menneske, der til 1ste Mai søger Plads, som Skriverdreng, helst hos en Kongelig Forvalter eller Embedsmand.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
en Auction, som efter Bekiendtgjørelse i disse Tidende, var berammet at holdes over Kallehauge Færgergaard den 11 Martii 1803, bliver herved tilbagekaldet, da Eiersken nu er findet ikke at vil sælge.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
En duelig Skytte, som herom kan forevise gode RecommendaE tioner, kan til 1ste Maji næstkommende faa en Tieneste hos et Herskab. Vidkommende vilde melde sig hos Secretair Hansen paa Vestergade No. 13, 14 & 15, som nærmere opgive Vilkaarene, En Student, som i nogle Aar har indformeret i de til AcadeE. miet henhørende Videnskaber og det tydske Sprog, önske sig antaget i dette Fag i Siælland. Man behager at melde sig herPaa Contoiret i en Billet med Udskrift 1. i faderhaanden agter jeg at bortsælge Grönhöigaard med derliggende Böndergods, som i alt staaer for Hartkorn i Tönder 1 Skp. 3 1/2 Fdkr. Til Grönhöigaard er et Areal af Tönder Land, og haves Tilladelse at foröge dette med 50 T. der Land at paastödende Faardrup Byes Jorder. Skoven, so bestaaer af 80 Tönder Land, har god Ege- og Bögeskov, saa ypperlig Opvext, og er kun 3 Miil fraliggende Slagelse Kiøbste Jordebogs Indtægten er i et Middelaar 1100 Rd. og haves Godset ingen Restance. Bygningerne ere ved Gaarden nye af forte, og tilsammen teglhængte. Nærmere Oplysning erholi Kiöbenhavn paa Hiörnet af Admiral- og Laxegaden Nr. 336 266 første Sal, hvor Jordebeen er til Eftersyn, saavelsom hos undertegnede Eier. Grönhöi den 15de Januarii 1803. I Neergaard.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Sil forestaaende Mikaelis Flyttetid ere i Greve Holsteins GaaT i Stormgaden at faae til Leie enten den hele høiere Side Gaarden, hvoraf i underste Etage ere 5 Værelser og et meg stort og lyst Kiøkken, oven paa i 2den Etage 4 store Værelse et mindre og en stor firkantet Sal, eller og den hele 2den Etarundt om, som bestaaer i alt af 8 store Værelser, 2 mindre og en stor firkantet Sal, alle betrukne. Mesaninerne bestaaer paa den høire Side af 4 Værelser og paa den venstre Side ligelede af 4 Værelser, alle forsynede med fornødne Kakkelovner, saaet Kiøkken i Mesanie=Etagen, og foruden dette aparte et stor Kiøkken i Kielder=Etagen. Kieldere, Vasker=Kielder, Tørre lofter og en Stald til 2 Heste, en til 4 Heste, Kudske=Kammere, Foderlofter og Vognremisser, samt Vand i Gaarden og øvrige Beqvemmeligheder. Liebhaberne ville behage at melde den hos Hr. Stadshauptmand Mylius, som boer i Gaarden og lader forevise Værelserne, og Hr. Conferentsraad Holtermann boende paa Nørregade slutter Akkordt om Leien. Sognefoged Jens Olsen, i Haugerup ved Sorøe, solgte ved sidste Ringsted Marke en sort Stud, i 3die Aar gamme til en Ungkarl fra Heininge, hvilken Stud denne igien strax solte til en Mand, han ikke kiente; Dagen efter kom Studen igietil Jens Olsen. Den rette Eiere anmodes at melde sig saasnart muelig hos Byefoged Møller i Sorøe, da Studen ellers ved Auction bortsælges. Jen saakaldede Slimminge Kroe, der er beliggende ved Landeveien imellem Ringsted og Kiøbe, bliver formedelst anden Næringsvei for den nærværende Beboer, fæste ledig til 1ste Maji 1803. Denne Kroes Bygninger, som er udflyttet fra Slimminge, bestaaer af 4 Længder, foruden en Heste Stald, Længde for Reisende; er alt af nye opbygget i Aarene 1801 og 1802; Stuehuset er i Særdeleshed smukt. Til denne Kroe er beliggende omtrent 70 Tdr. Land god Agerjord, og disse Jorden er samlet beliggende omkring Gaarden. De, som ønskede denne Kroe i Fæste, vilde behage at henvende sig til mig undertegnede. som foreviser Stædet, og giver Efterretning og Fæste Vilkaarerne. Slimminge Kroe den 27de Januar 1803. Hans Ottesen.
Berlingske Tidende, 1803-02-11
Urteboden i Badstuestrædet No. 96 bekommes til de billigste Priser, saavel i Partier, som mindre Dele nye tørre Kirsebær 16 Mk. pr. Lpd., nye franske Svedsker, dito udsøgte store Rainetter, beste Malaga Prow og tyndskallede Krakmandler engelske og hollandske Stolzeroste, fint og ordinair holl. og en gelske Bleghvidt, klar hollandsk Linolie, alle Sorter hollandske Skriv Tegne= og Postpapirer, dito preparerede Pennester, hvide Caroliner og ostindiske Risengryn, fine engelske Cardemomer, beste blank Muskatenblomme, hvid Arak paa Bouteiller, et Partie guult Vox, med flere Urtekramvare hos Gottlieb H. Møller. H. Baage, Bogholder ved Universitetet, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Corsøer den 14 Febr. Telegraf Bestyrer Paludan, melder: at stedsevarende Sneefog den gandske Dag har forbudt Signalering med Fyens Telegraf, hvorfor ingen Efterretninger kan meddeles.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Kiøbenhavns=Posten af 12te Februar ligger her endnu. Jgaar gjordte Postfører Langballe Forsøg, men drivende, Jis nødte ham at vende tilbage, i Dag har det været aldeles umuligt, da Beltet imellem Halscan Rev og Sprogøe er fuld tilpakket med Drivils. Hamborg=Posten ankom i Middags til Sprogøe, hvor den formodentlig bliver i Dag, af ovenstaaende Aarsag.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Jmellem Sprogøe og Fyen er Jsen saastærk at den bærer Baadene.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Skrivelse fra Bern den 29de Januar. Paa nogen Tid indløbe næsten hver Postdag Ansøgninger fra Canton Basel om Pas til America. Ofte melde sig paa een Dag 60 Personer desangaaende i det udenlandske Departement. Aarsagen hertil er, deels den Udsigt, at Handel, Konster, Fabrikflid og Velstand nok ikke saasnart vil vende tilbage til Schweiz og deels den øjebliklige Standsning i alle Næringsveie, hvorved saa mange Arbeidere ere blevne brødløse. Den vigtigste Grund hertil er det udkomne Forbud mod taae Silkes Udførsel fra Frankerig. Mange Mennesker ere derved gandske satte ud af Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
En nye Forlæggelse af de franske Tropper i Schweiz har igjen funden Sted.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
For nærværende Tid befinder GeneralBarbou sig i Zurich, Serras i Lucern og Eppler i Solothurn, Det er uden Grund, at Korn skal være ankommen fra Frankerig til Basel, tvertimod er Opsynet til at hindre Frugters Udførsel og Varers Jnførsel paa de franske Grændser strængere end nogensinde før.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Skrivelse fra Wien den 29de Januar. Efter Forlydende har den keiserlige Ambassadeur i Paris, Grev Cobenil foruden den Toscanske Skadesløsholdelses Convention den 26de December endnu undertegnet en anden Convention, hvorved det kelserlige Hof skal have erkiendt Kongen af Etrurien, den italienske Republiks Constitution, Piemonts Forening med Frankerig og allerede forud den tilkommende Forfatning i Schweitz. Keiseren skal desuden have for stedse frasagt sig al Ret til Parma og Placenza. Den største Deel af Archiverne for de østerrigske Neder landes General Gouvernement skal nu af vort Hof være overleveret til den franske Minister Champagni. J Aaret 1794 bleve de bragte i Sikkerhed fra Belgien til Tydskland. Skrivelse fra Gibraltar den 30te December. Vi havde her den 24de d. M. en Sammenrottelse af Sel dater, som raabte: Frihed, Frihed, Vi ville ikke have tvende Hoveder."
Berlingske Tidende, 1803-02-14
En Capitain, som stillede sig imod dem, blev grebet af dem. En Deel af Dronningens og det 25de Regiment slog sig til dem, og de marscherede derpaa til Gouvernementshuset. Grenadererne forsøgte forgieves, at holde dem tilbage. Jmidlertid havde Artilleristerne faaet Tid til at plante Kanoner og forsvare Indgangen til Salen, hvori Gouverneuren Hertugen af Kent og General Barnet, vare. Den sidste gik ud og spurgte Oprørerne, hvad de vilde Deres Svar var : "Vi ville, at De skal være Gouverneur og at Prindsen skal reise bort. Generalen svarede: Forholder Eder rolige, i Morgen vil jeg give Eder Svar. Oprørerne trak sig tilbage; men i nogen Afstand derfra fyrede det 54de Regiment, som var under Gevær, saa vedholdende paa dem, at de vare nødsagede, at skilles ad, efterat nogle vare dræbte og mange saarede. Den 25de om Morgenen fik alle Tropperne Ordre at forsamles paa Paradepladsen. General Barnet indfandt sig der og spurgte Oprørerne, hvad der havde bevæget dem til disse Excesser, De svarede: At de ikke vilde have en Prinds til Gouverneur. En af dem leverede Generalen et Papir med disse Ord: Vi give Dem 3 Dages Tid til at svare derpaa." Alting syntes nu at være roligt: men den 26de henimod Aften tiltog Tumulten paa ny, og Kl. 10 var Opstanden almindelig. Hertugen af Kentrykkede derpaa frem i Spidsen af sit Regiment med et Grenadeercompagnie og 2de Feldtstykker, og marscherede lige mod Oprørerne. Kanon= og Musketilden begyndte Kl. 10 3/4 og varede til Midnat. Man forsikkrer, at over 30 Mand ere drabte og over 200 saarede. Endelig skildtes Oprørerne ad, og den 27de om Morgen saae man dem løbe omkringluden al Orden. Kl. 7 marscherede Prindsen med sit Regiment til den store Gade og gav Ordre, at enhver skulde begive sig til sit Qvarteer; den øvrige Deel af Dagen var rolig og om Aftenen var alting forbi. Adskillige Soldater ere overleverede til en Krigsret; de skulle uopholdelig henrettes.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Skrivelse fra London den 21de Januar. Vore Fonds kunne endnu ikke maae den Høide man har ventet. De faldt nylig 1 1/2 Procent, hvilket man mere tilskriver den forestaaende Udbetalingstermin af 20 Procent for forrige Aars Laan, end den spanske Regierings Beslutning at forbyde Engellænderne, at fælde Træer i Hondurasbay, Vor Regiering har endnu ingen officielle eller directe Efterretninger herom. Skulde det bekræftes, saa vilde det upaa tvivlelig give Anledning til Uenighed, hvilket allerede har været Tilfældet under Ministrene Robert Walpole og Lord Charam. Ved Fredstractaten 1763 blev hiin engelske Træhugst, som tilforn var bleven anseet for en Usurpation, er kiendt af Spanien for en Rettighed. Ved Definitivtractaten 1783 blev denne Erkiendelse stadfæstet. En Particular=Convention af 1786 udvidede det engelske Establissements Grændser i Hondurasbay, og gav de engelske Undersaatter, som forhen ikkun maatte fælde Campeschetræ, Rettighed til at fæ de alle Træsorter, især Acajon og Mahonp. Parlamentet stadfæstede denne Convention og gav dette Establissement samme Rettigheder og Privilegier, som de brittiske Colonier. Engellænderne have altsaa i 40 Aar været i Besiddelse af denne Rettighed. Det første Spørgsmaal er nu om de bør miste denne Rettighed, fordi de ovennævnte Traktater og den Convention, som tilstaaer dem samme, ikke ere omtalte og fornyede i Tractaten i Amiens. Det andet Spørgsmaal kunde være, om nogle Colonisters Fordeel eller Rettighed til at lade nogle Ladninger Mahony= eller Farvetræ fælde paa et fremmed Gebeet, bør ansees for en Gienstand, der er vigtig nok til at blive Anledning til, at Krigsluen i Europa igien kunde antændes. En anden ny Franstaltning af den spanske Regiering strider aldeles mod de Forbindtligheder Spanien har indgaaet med Nordamerica. Dette er Spærringen af Hav en ved NyOrtians hvor den spanske Commandant har forbudet de americanske Skibe at løbe ind. Paa samme Tid er det ogsaa ble bet de americanske Skibe, som beseile Missisippi, forbudet at komme til Nye Orleans, uagtet Tractaten, som blev sluttet 1795 mellem Spanien og Nordamerica, sikkrer Nordamericanerne hiin Seilads og Udløben igjennem Havnen ved Ny-Orleans Og dette er den eneste Vei, de nye nordamet canske Establissements ved Osto og Missisiopi have til Havet. Ministeren Talleyrand har givet Lord Whitworth den Forsikkring, at de brittiske Jnteressenter i de franske Fonds kunne vente enhver Bistand ved deres Fordringer i Paris. Lord Whitworth havde iblant andet anført i sine Forestillinger, at den engelske Bank besørgede meget nølagtig sine Udbetalinger til Frankerig, uden at nogen Opsættelse andt Sted derved.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Skrivelse fra Paris den 28de Januar. General Lannes, overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister hos Hs. K. H. Prindsregenten af Portugal, er i Søndags ved den udenlandske Minister bleven forestilt den første Consul til Afskeedsandience. Han vender nu tilbage til sin Post. Bonaparte lagde ham især paa Hierte at hævde den franske Handel i Lissabon og beskytte den med samme Jver som i det første Aar af hans Sendelse, hvorved han tillige yttrede sin Tilfredshed med hans Tieneste i den Tid. J Moniteuren bliver under 5te Januar meldt fra Algier, at Deyen sammesteds havde erklæret Danmark Krig og befalet den danske Consul at indskibe sig inden 3 Dage. Vor Chargediaffaires sammesteds, Borgeren Dubois=Thainville, tilkiendegav Deyen, at den første Consul meget ugierne saae er saa uregelmæssigt Forhold imod en Magt, som ikke havde givet Deyen nogen Aarsag til Kage, men tvertimod nylig havde gjort ham en betydelig Præsent. Frankrigs Mægling blev optagen saa ilde, at endogsaa den franske Agent blev truen med at blive bortsent. Sagen synes imidlertid siden at være bleven bilagt, og man troer, at Deyen ikke denne Gang vil erklære Danmark Krig. Det ansees som vist, at de afrikanske Søerøveriers Tilintergiørelse i Fremt den skal være en af Bonapartes velgiørende Planer.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Commissionen, som var nedsat for at udarbeide de forskiellige Udkan til en helvetisk Constitution, har nu endt sit Arbeide, og man venter nu kuns paa den første Consuls Samtykke. Denne Constitution er ikke overeensstemmende med andre i de udenlandske Tidender bekiendtgjorte Udkast, og man troer ikke, den vil behage Schweizerne, især de forrige aristocratiske Cantoner, hvilke, som man forsikkrer, faae alt for democtatiske Forfatninger.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Der underhandles nu igien meget ivrig med Spanien. En ny Grændselinie skal trækkes langs med Pyrenæerne fra Oceanet til Middelhavet, hvorved nogle spanske Stæder og Byer komme til den franske Republiks Gebeet.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Man paastaaer, at Frankerig og Engelland nylig have afgjort alle omtvistede Punkter, og at Engellænderne uopholdelig skulle rømme Maltha og Egypten.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
De fremmede Gesandter vedblive at bære Sorg for den første Consuis Srover; kun den engelske Gesandt, som havde aflagt sit Besøg hos Bonaparte i Uniform med Flor om Armen, har strax igien aftaget samme. Arbeidet paa den vigtige Vandledning, hvorved Fløden, Duren skal ledes til Paris ved en Canal, har nu taget sin Begyndelse. Man sammenligner dette under Consularregieringen foretagne Arbeide med de kostbare Vandledninger, som Romerne for 1800 Aar siden anlagde i Frankerig. Denne ny Dureg=Canal skal begynde ved Mareil, oven for Crony, formere en Linle af 90000 Metres til Bassinet ved Vilette og optage de 2de smaae Floder Troenne og Beuvronne.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Den engelske Statssecretair, Lord Pelham, har nylig erklæret i Parlamentet, da Napper Tandy blev nævnet ved Debatten om Multtaxen: "At Napper Tandy ikke var bleven sat i Frihed af Føielighed mod den franske Regiering, men fordi det vilde have været stridende mod billighed, at dømme ham til Døden under de Omstændigher, hvori han befandt sig, og i Betragtning af den vigtige Opdagelse, han havde gjort Regieringen." - Napper Tandy har derfor ladet en meget heftig Skrivelse til Lord Pelham indrykke i den engelske Tidende Argus, som udgives her. J denne Skrivelse siger han: "De har erklæret, at jeg har gjort Regieringen Opdagelser. Jeg bevidner, at denne Erklæring er falsk. Dette vil synes Dem et uhøfligt Sprog, men det er Sandhedens Skrig, og jeg gientager det Mylord, det er en nederdrægtig, fræk, skiænlig Usandhed. Jeg har aldrig staaet i noget Forhold til Deres Regiering eller ført Correspondence med den, eller om jeg end har, saa kiendte den min Characteer for vel til, at den skulde have forsøgt paa, at vise mig Skaansel. Havde De ladet sig nøie med at sige, at nogle særdeles Omstændigheder havde hersket ved min Sag, saa havde De ikke afveget fra Sandheden; thi De veed alt, omendskiønt De kuns har bragt en Deel deraf for Dagen Hvad mit Livs Redning angaaer, saa er det aldrig faldet mig ind, at jeg skulde være Deres Regiering Tak skyldig derfor. For mit Livs Redning maae jeg takke den store og ædle Nation, den første blandt Menneskene, den fredsstiftende Helt, som (i en Skrivelse til det hamburgske Senat) sagde Om jeg skulde døe, saa vilde min Død stedse blive hæderfuld. For denne Nations Sag er jeg bereed, at udgyde min sidste Blodsdraabe." - Denne Skrivelse fra Napper Tandy er dateret Bordeaux, den 20de Januar.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Skrivelse fra Bryssel den 31te Januar. Jntet kan være prægtigere og meere glimrende end den Æresgarde, som her bliver oprettet for den første Consul Enhver, som tegner sig dertil, maa strax betale 1200 Livres, for at være sikker paa, at han ogsaa kan lade sig giøre den bestemte Uniform. Der er allerede bestilt 600 Bopæle for Fremmede, som vil opholde sig her ved Bonapartes Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Natten til den 25de ere mange unge Mænd af Militair Conscriptionen for Aaret 9 og 10 blevne ud agne, da de uagtet alle igientagne Advarsler ikke have meldt sig til Indtegning ved Municipalitetet. De skal nu bringes til Dunkirchen for derfra at føres til Tieneste i Kolonierne.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Blandede Efterretninger. Frankerig Nelig har man sendt et Brev til Jndrykkelse len Tidende: Forfatteren til samme vilde deri bevise, at Bo. naparte nedstammede i lige Linie fra den Fangne med Jern masken, som var en ældre Broder af Ludvig den 14de. J sit Fangenskab skal han have avlet en Søn med en Corficanerinde ved Navn Bonaparte, som man havde givet ham til Selskab, hvis Navn Sønnen skal have antaget.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Sagen angaaende Heetugdømmet Bouillon, som Regieringen vil forene med Frankerigs Domainer, bliver nu igien foretaget. Den Bouillonske Familie forsvarer sine Rettigheder med megen Haardnakkenhed og har ved tre Advokater ladet opsætte en Consultation i saa kraftige Udtryk, at den førstConsal derved skal være bleven saa opbragt, at han i sin første Hede vilde lade alle; Advokater deportere til Capenne. Stordremmeren Regnier tog sig af dem og viiste, at Advocaterne kunde efter Pligt mod deres Clientere opsætte slige Consuleationer og at de i Kongernes Tid slap med en Jrettesættelse, naar de gik for vidt i deres Jver.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
En som Menneske og Skribent fortrinlig attet Jrlændere ved Navn Edgeworth, som paa en 4 Maaneders Tid har opholdt sig i Paris med sin Familie, har pludselig saaet Ordre, at forlade Staden inden 24 Timer og Frankerig inden 14 Dage. Han veed endnu ikke Aarsagen til denne Ordre, der. som det synes, er kommen umiddelbar fra Bonaparte Nogle troe, at man har anseet ham for en Broder til Ludvig den 16des Skriftefader; andre derimod holde det for sandsynligere. at man har taget ham det meget ilde op, at han ikke har villet lade sig forestille for den første Consul. Borgeren Peyre, begge Regieringsbygmestere have bekiendtgjort en Plan til Opbyggelsen af det afbrændte Theatre, Francois, sidst kaldet Odeon, hvis Indretning var saa fortreffelig, at intet der skal forandres. De forlange dertil en Capital af 560000 Livres i 140 uopsigelige Actier, hver paa 4000 Livres, hvoraf skal paa 15 Aar svares 12 1/2 Procent aarlig Rente. Desuden skal Actiehaverne paa Livstid nyde fra Entree. Bygningen skal være opført paa et Aar. Regieringen overtager da hele Skuespilsalen og garanterer Actionairerne den hele aarlige Rente af 70000 Livres.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
J endeel snævre Gader i det saakaldte gamle Paris bliver man endnu ved at nedbryde Huse for at skaffe friere Luft.
Berlingske Tidende, 1803-02-14
Ved Suspicekirken skal endeel Bygningers Nedrivelse forskaffe fri Plads, som vil give Kirken bedre Syn.