JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Frankerig. Angivelser, Tvistigheder og Rygter, næsten alle af det selsomste og utroeligste Slags, vedblive at foruroelige National. forsamlingen, Jacobiner=Clubben og hele Paris. Naar een Medlem af Nat Forsaml., Hr. Chabot, angiver et Østerrigsk Parrie, som holder Sammenkomster paa Slottet, og bestaaer af de forrige Ministre samt General Fayette saa fremstaaer en anden, Hr. Ribbe, og vil tvertimod bevise, at Hertugen af Orleans, den nu værende Minister for de udenlandske Sager, Hr. Dumouriet og fleere ogsaa udgjøre et Østerrigsk Partie, det er et Partie, der er ligesaa skadeligt for Frankerig, som det Østerrigske. At Fayette, der har gjort saa meget for den Franske Friehed, og nu ikke, uden at tabe sin Ære, kan gaae et Skridt tilbage, skulde være østerrigsk findet, vilde man ikke troe, men Hr. Ribbes Angivelse kaldes Løgn eller Ondskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Generalerne Luckner og Fayette ere blevne enige om en Operationsplan, som skal iværksættes ved begges Tropper, og man venter snart at faae Tidender om dens lykkelige Udførelse, saa meget meere, da Enighed efter Beretning hersker imellem Tropperne, og samme nu ere overflødigen forsynede med alle Nødvendigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Hertugen af Orleans, som var reist til Armeer i Flandern, ventes snart igien tilbage til Paris, enten fordi hans Nærværelse var, som man formoder, ubehagelig for en Deel Officierer, eller maaskee rimeligere, fordi hans Partie ikke fandt det tienligt, at han var borte fra Paris. Den af Jacobinerne foreslagne Leir af 20000 Borgermilice fra andre Franske Stæder i Nærheden af Paris har opvakt Misfornøielse og Murren hos den talrige Parisiske Nationalgarde, der anseer dette som en Mistillid til deres Troeskab. - Commanden over Krigshæren i Elsas er nu endelig overdragen til General Biron, efterat ogsaa Hr. Fustine havde undslaaet sig for at modtage samme. Nat. Forsaml. har tillagt enhver af Enkerne efter de i Rysselmyrdede Officierer, Dillon og Berthols, maar lig Pension af 1500 Livres, og bestemt 800 Livres aarlig til Begges efterladte Børn Opdragelse i en vis Tid. - Man beklager meget General Gouvions Død, som commanderede Fortropperne ved General Fayertes Armie, og satte sit Liv til ved Østerrigernes Angreb den 10de i d. M. paa Staden Mabenge, hvori Tabet ellers paa begge Sider synes at have været omtrent lige. - Det Rygte eller Formodning, at Hr. Dumourie, skulde tage Afskeed, og den af det Turinske Hof ikke modtagne Franske Gesandt, Hr. Semonville, komme i hans Sted, er ikke blevet opfyldt; derimod have de 3 Ministre, Servan, Claviere og Rolland faaet Afskeed, og man troer, at Hr. Dumouriet, som foruden de udenlandske Sager nu ogsaa bestyrer Krigsdepartementet, har hertil været den fornemste Aarsag. - Hr. Vergennes, som blev udnævnt til Contributions=Minister i Hr. Clavieres Sted, undrog sig fra at modtage dette Embede. – Den kongelige Familie holder sig inde paa Slottet, siden Huusgardens Afskaffelse, og kommer ikke ud. - Den Nordamerikanske Gesandt har overleveret til Kongen. et Svar fra de forenede Stater paa Bekiendtgiørelsen og Constitutionens Antagelse; samme er affattet i det sedvanlige republikanske Sprog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Tydskland. Keiservalget er nu begyndt i Frankfurt, og vil ikke vare længe, da der er ingen Tvivl om, at jo Valget eenstemmig vil falde paa Hs. Apostoliske Majestæt. - Der er saavel fra det Wienske, som Berlinske Hoff, tilkiendegivet samtlige Rigstænder ved de Franske Grændser, at om de tilstaae Franske Krigsfolk eller Nationalgarde frie Giennemmarsch i deres Gebeet, have de sig selv at tilskrive om deres Lande blive Krigens Skueplads, og saaledes udsættes for de nundgaaelige Ubehageligheder, som Krigen medfører. Begge Hoffer have ogsaa erklæret, at de ikke kunde paatage sig den af Polen begierte Megling i Stridighederne med Rusland, og derimod raadet de Polske Stænder til at sætte Alting igien paa den gamle Fod, som det eneste Middel til at afvende Polens Ulykke. Det synes altsaa, at Hofferne i Wien, Berlin og Petersburg handle efter fuldkommen, Overeensstemmelse saavel i de Franske, som Polske Anliggender. - De Preussiske Tropper have nu tiltraadt Marschen igiennem Bøhmen til Rhinstrømmen og Nederlandene. Hs. Preusske Majestæt ventes den 14de Julii til Anspach, hvorfra han efter faa Dages Ophold siges at vilde til reise Coblenz og underveis holde Samtale med Hs. Apostoliske Majestæt i Würhburg. De Wienske Hof er meget misfornøiet baade med det Spanske og det Neapolitanske Hofs forandrede Opførsel imod Frankerig. Begge synes nu at være den Franske Constitution gunstige, hvilken Forandring tilskrives den nye Spanske Statsminister, Greven af Aranda, som enten af Forsigtighed, eller af Had til de mod Frankerig forenede Magter, eller af Frygt for England, søger at holde Spanien fra at blande sig i disse Stridigheder. - J Wien frygter man, at den Franske Flaade fra Toulon skulde giøre et Angreb enten paa Livorno eller Trieste, men fra Frankerig er endnu intet meldet om denne Flaades Udrustning. - Den Franske Gesandt ved det Østerrigske Hoff, Hr. Noailles er først reist fra Wien i denne Maaned, og erholdt uden Omstændighed de fornødne Reisepasse for sig og sit Falge af Stats=Cancelliet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Polen. Endskiønt baade Østerrig og Preussen have afslaaet Polens Forlangende om at være Meglere ved det Petersburgske Hoff, og de hidindtil over Russerne tilfegtede Fordeele eer aldeles utilstrækkelige til at standse disses Fremgang, synes dog den Polske Nation, som saaledes er overladt til sig selv, endnu ikke at tabe Modet, eller at vilde give efter for Ruslands Paastand, men fremdeles forsøge sine Vaabens Lykke. Fyrste Poniatowsky, som commanderer i Podolien og Ukraine, hvor Russerne ere indfaldne, har der allerede trukket en Armee tilsammen, som beregnes til 60000 Mand, og en anden Krigshær til 40000 Mand samles i Litthuen. Kongen selv agtede at reise til benævnte Generals Leir sidst i denne Maaned. Hs. Majestæt har udstedet i sit eget og Stændernes Navn et almindeligt Manifest, underskrevet af begge Rigsdags=Marschaller, hvori Ruslands ubillige Fordring meget eftertrykkeligen forestilles, og den Polske Nation formannes til Enighed og Standhaftighed, samt opmuntres til at forsvare sin nye Constitution. Saaledes siges der iblant andet i dette Manisest: "Historien leverer intet Exempel, at en Nation har talet med saadan Foragt til en anden, eller at en Regiering, saaledes har behandlet en anden. Den Russiske Declaration fornærmeer alle et Folks hellige Rettigheder; thi den behandler Polen ikke som en særskildt Nation, men som en overvundet Provints, til hvilken man giver befalinger efter Godtbefindende. Derimod har den undvigte Greve Revnsky ogsaa udgivet et Manifest, hvori bekiendtgiøres en Generalconfoederation, der oprettes i Targovits, under den misfornøiede Greve Potocks Anførsel, for at vedligeholde den Catholske Troe i sin Reenhed, redde Frieheden, forsikkre Polen sine tilhørende Lande, forsvare Nationens Magt, sette Grændser, for de kongelige Rettigheders Formeerelse o. s. v.; dernæst erklæres den nærværende Rigsdag for voldsom og lovstridig, Feldtheererne forbydes at modtage Commando over Kronens Tropper, og Generalerne, som have visse Afdeelinger at anføre, befales strax at marschere med samme til Confoederationens Feldtherre, Greve Potocky i Braclav, og endelig erindres at ansee de forekommende Russiske Tropper som Generalconfoederationens Hielpetropper. Af dette Manifest blev endog et Exemplar tilstillet den Polske General, Fyrste Poniatowsky, der lod det offentlig oplæse for fine underhavende Tropper, som anhørde det med megen Misfornøielse hvorpaa det blev sendt tilbage med en foragtende Paategning af benævnte Fyrste, alle Officierer og en stor Deel Gemeene. - De misfornøiede Polske Adelsmænd, som opholde sig ved de Russiske Tropper, synes at vilde fare fremefter gammel Confoederations Exempel med Vold og Ødeleggelse, hvor de finde Modstand, eller mistænke Jndvaanerne for ikke at være deres oprigtige Tilhængere. - Jmidlertid er Nationens Jver i at erlegge frivillig Sammenskud til Krigsomkostningerne endnu ikke formindsket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Storbrittannien. J Skotlands Hovedstad, Edinburg, har været et Opløb af Almuen, hvortil Aarsagen foregives at have været et falsk udspredt Rygte om en forhøiet Afgivt paa Meel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Da Statssekretairen, Hr. Dundas, sagdes at have gjort Forslag hertil i Parlementet, blev hans Huus adskillige Gange anfaldet af Pøbelen, som ogsaa vilde brænde hans billede. Man maatte tilsidst bruge Magt for at stille Opløbet, hvorved nogle Personer mistedt Livet, og fleere bleve fængslede. Der meenes ellers, at Sti terne til denne Urolighed skulle være visse anseelige Personer, som have brugt dette falske Foregivende til at ophidse Pøbelen. - For den udstedte kongelige Proclamation imod oprøriske Skrifter ere Taksigelser indsendte fra mange Steder til Hs. Majestæt med Forsikkring om deres Troeskab og Hengivenhed for Kongen og den kongelige Familie. Benævnte Proclamation har gjort de saa kaldte Selskaber af Folkets Venner noget forsigtigere, og formindsket Antallet paa deres Lemmer, da anseelige Mænd ere udgangne af disse Clubbe med den Erklæring, at de vel havde medvirket til en Parlements=Reform, men vilde ikke correspondere med udenlandske Clubbe. - Man siger nu, at en Observations=Flaade skal udrustes, og at derom er allerede afsendt befaling til Admiralitetet i Ports mouth. Lord Hood meenes at faae Commanden over denne Flaade, som skal være seilfærdig i næste Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Jtalien. Endskiønt en Mængde Franske og andre Fremmede efter Pavens befaling have forladt Rom, saa vare dog sammesteds efter sidste Tælling endnu over 9000 Franske tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Hs. Hellighed er sygelig og har Anstød af Feberen. - Den forrige Franske Abbed, nu pavelig Nuntius, Hr. Maury, som er afsende til Keiservalget i Frankfurt, har paa sin Reise derhen aflagt et Besøg i Mayntz, hvorfra han videre har begivet sig til Cobleutz. - Raadet i Genua har fattet den Beslutning at erklære, at det vil ansee dem som Republikens Fiender, der under hviket som helst Foregivende trænge ind i dens Lande, og med Vaabens Magt tvinge den til at forlade sit Neutralitets=System.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Da hverken Østerrigske eller Sardiniske Tropper behøve at gaae igiennem det Genuesiske forat angribe Frankerig, saa vil Genuas Neutralitet allene være til Skade for de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
De sidste Efterretninger melde hverken noget om de Sardiniske og Østerrigske Troppers Bevægelser i Jtalien, eller stadfæste det løbende Rygte om det mordiske Anleg imod Hs. Sardiniske Majestæts Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Schweitz. Landdagen, som holdes i Frauen feld, skal vedvare saa længe, indtil Roligheden i Europa tillader, at den kan adskilles. Manhar eensstemmig besluttet at lagttage den fuld komneste Neutralitet, dog bevæbnet. Paa Grund deraf har man forlangt af den Franske commanderende General i Elsas at trække Besætningen ud af Passene ved Bruntrut, da man ellers nødtes til med bevæbnet Haand at udjage samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Fremdeles er besluttet ikke at indlade sig i noget Forslag om Fornyelse af Capitulation for de i Fransk Sold staaende Schweitzerske Tropper, førend man desangaaende kunde handle med Kongen selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
De forenede Nordamericanske Stater, vente snart at see Ende paa den gruesomme Krig, som deres Naboer, de vilde Jndianene, have paaført dem. Enhver af de Jndianske Stammer, som har taget Deel i denne Krig, har tilbudt at vilde sende et vist Antal Deputerede til en Freds=Congress, saa føielige har det sidste Nederlag gjort dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
J Philladelphia er Doctor Franklin, denne Americas Frieheds Stifters, prægtige Marmorbillede opsat paa det nye Stads bibliothek, hvortil denne berømte Mand selv var Stifter. En privat Mand har af egen Formue ladet oprette ham dette kostbare Æreminde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Efterretning fra Strasburg om en Druknet, som blot ved Varmen er bragt til Live, taget af Maanedskriftet der Welt burger for 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
I Dag den 25de August 1791 har en Rytter paa Militair=Hospitalet styrtet sig ganske nøgen igjennem Vinduet i en Arm af Rhinstrømmen, som flyder underneden. Klokken 3 om Eftermiddagen savnede man ham og troede, at han havde lagt omtrent en halv Time i Vandet. Hr. Lombard, Overchirurg, som kiendte GnidningsUtilstrækkelighed til at skaffe Legemet den manglende Varme igien, lod bringe den Druknede i en vel opvarmet Sæng. Han lagde ham saaledes, at Hovedet laae høit, Armene under Livet og Benene tet ved hverandre. Hr. Lombard gjorde ei andet ved ham end lod bestandigen legge varme Servietter, især paa Maven og Fødderne. Han har og paa adskillige Steder i Sengen, nær ved Legemet legge varme Teglstene, omviklede med Servietter. Efter 7 til 8 Minuter bemerkede man paa det øverste Øienbryn en liden Bevægelse. Den underste Deel af Hagen, som var sammentrakt, gav efter, der gik Skum ud af Munden og Rytteren kunne nedsynke nogle Skeefuld rød Viin. Pulsen kom igien og Kl. 3/4 paa 5 kunne han igien tale. Man legge dog merke til denne lette Maade at bringe, druknede Menneskeer tillive paa og taale ei, at nogen døer, som stod til Redning. Anmærkning: Jeg lever i en Egn, hvor blot i denne Sommer mange Menneskeer i en liden Omkreds ved Baden ere druknede og ei kunne bringes tillive ved de sedvanlige Midler, endog naar disse Ulykkelige kuns have været faa Minuter i Vandet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Bekiendtgiørelser. En Baadfører paa Ellandet Fange, i Riberhuus Amt Peder Povelsen er den 26de Martii i dette Aar ved Døden afgangen. Stervboet er strax taget under lovlig Behandling. Den allerede anmeldte Gield stiger langt over Boets Jndtægt. Jkke destomindre og da der formodentlig kunde være flere Creditorer end de allerede Anmeldte; saa bliver de herved offentligen indkaldte at melde sig i Stervboet i lovbefalet Tid. Riberhuus Amts Contoir den 18de Junii 1792. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Skulle en ugift Officier, eller anden eenlig honet Person, behøve et smukt og anstændigt Logis, bestaaende af 2 Stuer og 2 Kamre, da anvises samme herfra Adresse=Contoiret, og tiener til behagelig Efterretning: at der til disse Værelser er en egen Indgang fra Gaden uden Fælledskab med andre, det kan og blive deelt for 2de logerende uden Communication og hver have sin Indgang, at Huet ligger i een af Byens reeleste Gader, samt midt i Byen, og at Værelserne kan tiltrædes forestaaende Nyt Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
En Bogbinder, som i nogle Aar har været boesid- dende her i Faaborg, søger om et fordeelagtigere Opholdsted, hvor han kunde fortiene Brødet til sig og Familie, som ikke ved Bogbinderiet er mueligt her i Byen. Skulde en eller anden, som i de andre Kiøbstæder handler med Bøger, være af den Formeening, at en Bogbinder bedre kunde ernære sig hos dem, bad man ydmygst, at de ved et Ord i denne Avis vilde have den Godhed at tilkiendegive samme. Faaborg, den 22de Maji 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-06-29
Da en Skoleholder Tieneste, hvorved vil kunne - haves tilstrækkeligt Levebrød, her i Colding er ledig, saa bekiendtgiøres saadant herved. De som agte at søge denne Tieneste, ville indfinde sig her den 16de Julii førstor mende om Formiddager Kl. 10, for at aflegge offentlig Prøve paa Duelighed, samt medbringe Vidnesbyrd om deres Forhold Colding Skole=Inspection, den 13 Junii 1792. C. Volqvarts. H. J Bang. K. Bruun. H. Diechmann Tredagen den 6te Julii førstkommende, Formiddag 2 Kl. 10 Slet, bliver efter Madame sal. Birkevommer Chrineusens Enke hendes Begiering, for taget Auction i hendes iboende Gaard, hvorved hun vil sælge, uden fleere Auctioners Holdelse, fornævnte hendes paaboende Gaard Skiern Mølgaard, i Skiern Sogn, Bølling Herred i en god Egn, denne Gaard er godt bygt, beqvem indrettet, bestaaer af 4re Længder Ege Bindings murede Huse. og indrettet meget vel til en heel Familie; dens Eiendomme baade Ager og Eng er uden alt Fælledskab med nogen, beliggende for sig selv indlukke de tæt omkring Gaarden, har ogsaa fornøden Her de og Foerte, der og nu er udskiftet. Gaardens Besætning hidtil har været 3 a 4 Bester, 6 Kber- og 6 andre Fær=Høvder, 20 Faar, og den heele Gaards Eiendomme svarer Skat ikkun af 2 Tdr. 2 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Ved den samme Auction sælger Mad. Christensen den hende tilhørende Skiern Mølle, som ligger ved bemelte Mølgaard, og er at betydelig Jmportance, i god Stand baade paa Bygning og Mølleværket, deri ogsaa privilegeret Grubbeværk og baade ved Gaarden og Møllen er Fiskerie, Aal, Gieder og Aborrer, den Statter af Mølleskyld over 9 Tdr. Gaarden kan med dette Aars hele Jndavl af Kiøberen tiltrædes til næste Michelsdag, og sælges i alle Maader paa meget billige Conditioner. Ringkiøbing, den 22de Maji 1792. Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Der Weltbürger oder Dentsche, Annalen, der Menschheit undUnmenschheit, der Aufklarung undUnausklarheit, der Sittlichket undUnsittlichkeit, for die Jetzwelt und Nachwelt, gesammelt won Freunde der Publicitæt, Germansen 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Man formoder strax af Titelen og Trykkestedet, at dette Skrivt taler temmelig frit, og man tager ikke feil, men det vil for Efterverdenen blive et ei ubetydeligt Bidrag til Tydsklands Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Vi levere da Jndholdet af det for os liggende 1ste Bind trende Hefter. 1ste Hefte. 1) Der Geist der Zeit, ein Fragmeent, statt Vorrede und Einleitung.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Forfatteren til dette Stykke viser, at vor Tidsalder, alle dens store Fortrin uagtet, dog ei er frie for ligesaa store og betydelige Feil. Vor Tidsalders Aand, (siger han) er Ustadigheds Aand, dens Symbolum er en Veirhane. Jeg miskiender ei vor Tidsalders Fortrin, jeg veed at mine Tidsforvandte tælle store Mænd iblant sig; men jeg troer, at dette ei svækker min Setning, naar jeg taler om det Heele, hvor da det Enkelte forsvinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Man opslaae vore Tidsbgivenheders store Bog og jeg haaber, man vil give mig Ret, at det feiler vor Tidsalders Karakter paa Fasthed. Men Forvandlingstiden er nær - jeg haaber, og ønsker det - Denne ustadige Karakter skal vinde Fasthed. Vor Tidsalders Modefeil - Egoisteri - skal undertrykkes af Fornuften, og da først med renere Begreber skal vi og bedre. være istand til at giøre os selv lykkelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Den velgiørende Gæring, som yttre sig i mine Tidsforvandtes Hoveder. jeg meener ei den rasende Friheds tummel - synes at være en sand Opklarelses Morgenrøde, hvis alt besiælendes Straaler skal oplyse det Skumringens Mørke, som vi nu ansee for det klare Lys. At belure denne Menneskedannelsen. Fremgang, hielpe, ifald det er os mueligt, at befordre den, udbrede Lys overalt, hvad der angaaer Menneskevel, ved rigtigen at fremstille de Begivenheder, der nærmest angaaer Menneskeheden, giøre de Ædle og Gode opmerksomme, skremme de Uædle og Onde tilbage med Sandhedens Fakkel, ære og opmuntre Fortienester og samle Mindemærker og vor Tidsalder for Efterverdenen. - Dette er det høie Maal, som med disse Blades Udgivelse haves for Øie af Udgiverne." Heraf sees da Planen, den store Plan, til dette Maanedskrivt: vi overlader til Læserne at bedømme, hvorvidt det svarer til dette Maal. a) Sind verbesserte und auch selbst eigentliche sogenannte Burgerschhulen ein zweckmessiges und hinlangliches Mittel die zukunftige Generationen, von dem Gebrechen dergegenmartigen zu reinigen, und, wenn diese es nicht sind, welches sind denn die Mittel diese nothwendig gewordene grose Revolution. zu bewirken. Forfatteren benegter ganske det første. Spørgsmaal, at sige i de Stater, hvor Folket sukker under Undertrykkelse af de Store, i disse troer han, ingen Forbedring. vil finge Sted, med mindre. a) Regenterne søge gradeviis at indføres en med de menneskelige Rettigheder. mere passende Regieringsform, og opdrage deres egne Børn til at tænke mildere og hade al Erobresyge. b) Der maa forfattes gode Love afpassende efter Klimact og i et kort tydeligt Sprg, som Enhver forstaaer, og holdes over disses Efterlevelse. c) Frie Religions velse indføres, retskafne geistlige Laxere beskikkes og hele Læremetoden forbedres. d) Endog privat Underviisning og huuslig Opdragelse staae under Lovene og ingen Huusinformator antages uden han af en dertil beskikket Commission, er prøvet. e) Sæderne maa forbedres. f) Fædrenelandskierlighed oplives, uden derfor at undertrykke den Tænkemaade, der bør findes hos en Verdensborger. 3) Die Deutsche Inqvisition aus den Annalen des achtzehnten Jahrhunderts. 4) Briese uber Frankereichs gegenwartige Loge. Disse Breve ere indrykkede i vort Ugeblads Nr. 6, 7, 8 og 9.5) Betrag zur Kenntnis der Armen Anstalten und der innern Verfassung von Strasburg. 6) Zur Geschichte der Aufklarung inTyral. 7) Betrag zu der Biographie des K. K. Generals Grafen von Haddik. Findes indrykket heelt i det maanedlig Tillæg for Mai. 8) Verfolgungs=Geschichte des Pa ters Egidius Fischer. Giver kun et slet Begreb om Opklaringen i Bajern; thi denne lidt meer end almindeligen i Catolske Lande oplyste Geistlige blev, fordi han udgav nye Lærebøger, og brugte dem til Almuens og Ungdommens Oplysning, forviist fra Bajern. 9) Louise Margarethe Osterreich Kindermorderin, verhaftet in Coeslinin Hinter=Pommern, seit dem 19 August 1789, flehet hierdurch diejenigen im lesenden Publikum an, die etwas zu Beendigng ihres Processes beizutragen vermøgen, durck. einen Freund der Gerechtigket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Dette fattige og ulykkelige Pigebarn, kom i sit 15de Aar i Huset hos en rig Paarørende, som, endskiønt selv gift, dog besvangrede hende og efter al Rimelighed, overtalede hende til at myrde sit Foster, da hun ei ville efter hans Forlangende udlegge en Soldat til Barnefader. Man opdagede det: Hun sidder, som ovenmeldt, i Fængsel og det Uhyre, som nedstyrtede hende i denne Afgrund, gaaer frie, maatte dog ved en saadan ProcessePhilosophiske Undersøgelser anvendes og alle Biomstændigheder tages i Overveielse for at redde et uskyldigt Slagtoffer fra en haanlig Død! 10) Betrag zum Denkmaldes 179rim7 Jahr verstorbenen Hr. Mart. Frid. Schaffer, ehnmaligen Oberkonsistorial=Rath und OberamtsRegierungs=Secretars in Breslau. 11) Merkwurdiges Schreben eines Deutschen Fürsten von Salm=Kin burg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Denne Fyrste raader alle Tydske Fyrster ved sin Gesandt i Regensburg til Forlig med Frankerig. 12) Ein merkværdiger Rechtsfall.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Om en Fransk Officier ved Navn Espiard, der først ville myrde biskopen, og Mairen, og siden Cardinal Rohan, men nu er heftet. 13) Brief=Auszuge. Ere ubetydende. 14) Entworfene Umandeerung derStrasburgischen Universitat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
Man smigrer sig med, at om denne foreslagne Forbedring finder bifald og iverksettes, dette Universitet da ville trekke en Mængde Studerende af alle Nationer derhen formedelst Stedets beqvemme. Beliggenhed og fordi der tales lige godt Tydsk og Fransk, saa enhver Fremmed der kan behielpe sig med det Tydske, indtil han kommer saavidt, at han forstaaer det Franske Sprog. 2det Hefte. 15) Briese uber Frankreichs gegenwartige Lage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-07-01
En Fortsættelse af Nr. 4 i forrige, Hefte. 16) Die Franzssische Constitution, so wie sie dem Kønige vorgelegt, und von ihm angenommen worden ist.