JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Hofintendenten, Etatsraad Schønberg, er, som bekjendt, afgaaet ved Døden. Efter Forlydende skal hans Post, der hørte til de fede, gaae ind, og det er vist, at den meget godt kan gaae ind nu, da bouche en courer afskaffet. Han skal efterlade sig en meget betydelig Formue, som vi endog have hørt anslaaet til 3 Tdr. Guld Agent Carstensen har kjøbt afdøde Statsminister Krabbe Carisius's Gaard for 40,000 Rbd., og vil der lade indrette et Vinter-Tivoli, en stor Sal paa 68 Al. Længde, 34 Al. Brede og 18 Al. Høide, Restauration, Billard, &c. Et saadant Establissement, maa sikkert koste meere, end et Sommertivoli, og det er et ikke heldigt Varsel, at et Establissement af en lignende Natur, den Krollske Wintergarten i Berlin, for nylig har spillet Fallit. Kan et saadant Establissement ikke bestaae i Berlin, der har 3 Gange saa mange Mennesker som Kjøbenhavn, saa kan det endnu mindre bestaae, i Kjøbenhavn. Med Sommertivoli staaer det kun daarligt. Actierne udbydes for 28, men man venter dog, at de ville gaae noget i Veiret efter Generalforsamlingen, som skal afholdes i næste Uge, hvilket tyder paa, at Status ikke maa være saa slet, som man har antaget. Tivoli har iaar været besøgt, efter hvad vi have hørt, af omtrent 310,000 Mennesker; ifjor var det besøgt af over 350,000 (hvis vi ikke feile, blev der opgivet 375,000); Besøget har altsaa ikke været ubetydeligt mindre end ifjor, men man skulde dog troe, at Anstalten maatte kunne bestaae med et Besøg af over 300,000 Mennesker, naar den bestyres med fornuftig Oeconomie; thi vel er det en Forlystelses-Anstalt, der maa sørge for bestandige Afvexlinger, og hvor det ikke kan gaae an at spare paa Skillinger, men der er Maade med Alt. At Tivoli reent skulde gaae ind, som Mange spaae, derom tvivle vi stærkt, men der maa foregaae gjennemgribende Forandringer i hele Arrangementet, hvis Anstalten i Fremtiden skal svare Regning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Nykjøbing Skibslifte fra 10de til 13de October. Jndklarerede: Jagten Sophie Wilhelmine, A. E. Kromann, af Fem, fra Bandholm ball. Udklarerede: Jagten Panope, J. J. Erreboe, af Ærøeskjøbing, til England med Korn; Jagten Sophie Wilhelmine, A. C. Kromann, af Fema, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. J Staden Rimini i Kirkestaten har i Slutningen af forrige Maaned fundet alvorlige Uroligheder Sted. Af de forskjellige uovereensstemmende Beretninger herom synes følgende at være temmelig troværdig: Ved Boldtspillet i Arengen udenfor Staden er sædvanlig forsamlet et stort Antal Mennesker, af de lavere Classer. Jblandt disse opførte nogle Personer sig den 23de Septbr. saa uordentligt, at Carabiniererne fandt sig foranledigede til at gribe to af de værste Spektakelmagere. Disses Venner kastede sig nu over Carabiniererne, afvæbnede dem og befriede de Skyldige. Hobens lette Seier over Soldaterne gjorde den endnu kjækkere. Den forlod pludselig Arenaen, ilede med vilde Skrig ind i Staden, angreb uformodet de to Compagnier italenske Tropper, der udgjorde dennes Garnison, og afvæbnede ogsaa dem, saa at Staden faldt i Hænderne paa den tøilesløse Vande, der nu spillede Herre her i 3 Dage, fra den 23de Septbr. om Aftenen til den 26de, og hengav sig til alle de Exesser, der pleie at finde Sted ved saadanne Leiligheder. Autoriteterne i Forli, Bologna, Ravenna og Ferrara fik ved forenede Bestræbelser saa hastigt som muligt stillet en ret anseelig Magt paa Benene og lod den rykke mod Rimin. Paa Efterretningen herom skyndte Hovedmændenne for Oprøret sig bort fra Staden, efter dog først at have plyndret de offentlige Kasser og saa mange private som de kunde overkomme. De kastede sig deels i Fiskerbaade og søgte Søen, deels ind i Bjergene. Roligheden vendte derpaa strax tilbage i Staden, og Militairet rykkede derind efter Jndvaanernes egen Jndbydelse, og uden ringeste Modstand. Man forfølger ivrigt de Oprørere, der ere flygtede til Bjergene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Frankrig. Jfølge Efterretninger fra Algier af 25de Septbr. have flere Stammer i Provindsen Oran atter gjort Opstand. En fransk Colonne paa 1800 Mand var bleven angreben meget heftigt af dem. General Bourjolly sendte den et Par Eskadroner Chasseurer tilhjælp. Oberst Berthier, der i Spidsen for disse angreb Araberne, blev dræbt ved en Kugle, der gik ham igjennem Hjertet; Commandanten for en Jægerbataillon blev dødelig saaret ved et Skud i Laaret. Araberne havde bemægtiget sig Berthiers Liig, men hans Ryttere, rasende over deres Oberst's Død, tilkjæmpede sig det atter og bragte det til Mostaganem. Colonnen maatte imidlertid trække sig tilbage med et Tab af 100 Mand Døde og Saarede, og det hed, at en almindelig Opstand i hele Provindsen Oran var bleven organiseret og var i Udbrud. Ogsaa paa Tlemecen-Siden skal der være udbrudt en oprorsk Bevægelse, og Abdel=Ka der, der i længere Tid har truffen store Forberedelser, have gjort en Bevægelse imod Sahara=Stammerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Man venter imidlertid, at General Lamorciere ved energiske Skridt snart vil gjenoprette Roligheden. Preussen. 28 Medlemmer af Berlins Magistrat havde til Kongen indgivet en Skrivelse angaaende de kirkelige Bevægelser; den 2den de befalede nu Kongen, at Collegiet skulde personligt møde for ham, hvorpaa de 28 Underskrivere i ligesaa mange Vogne, hver med 2 Magistratstjenere, kjørte til Slottet, hvor de fik Audients. Denne varede en Time, men om Udfaldet vides endnu Jntet med Bestemthed. Da de 28 atter stege tilvogne, bleve de i Slottets Portal modtagne med et tre Gange gjentaget "Leve af den forsamlede Folkemasse. (Man vil vide, at Kongens Svar gik ud paa, at han ikke billigede Forkjettringspartiet Færd, men at han tillige maatte dadle de saakaldte "Lysvenners" Tendentser.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Storbrittanien. Et af de meest agtede Medlemmer af det forrige Melbourneske Ministerium, Grev Spencer, (mere bekjendt under sin tidligere Titel Lord Althorp, er d. 1ste ds. død paa sit Landsæde WisetonHall, 63 Aar gammel. Allerede i sit 21de Aar indtraadte han i Underhuset, hvis Leder han siden i længere Tid blev, indtil han ved sin Faders Død indtraadte i Overhuset. Han nød almindelig Agtelse i Privatlivet. Det fremherskende Træk i hars Characteer som Statsmand var en utvetydig Aabenhed, og en afgjort Uvillie imod alle Jntriquer og Krogveie, og disse Egenskaber forskaffede ham en Høiagtelse og en Jndflydelse i Underhuset, som aldrig i lige Maal tildeles det blotte Talent, som mangler Retsindighed. Da han ingen Afkom efterlader sig, tilfalder hans Titel og hans store Formue hans ældste Broder, der som Søcapitain udmærkede sig i Slaget ved Navarino, og nu er Æres staldmester hos Hertuginden af Kent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Krigsbriggen "Pantaloon har den 26de Mai ved den africanske Kyst, nær Cap Lagos, taget en Slavehandler, der havde en Besætning af 46 Mand, Spaniere og Portugisere, der vægrede sig haardnakket og treGange tilbageslog en Entring. Paa begge Sider vare endeel Døde og Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
China. En sørgelig Ildsvaade har den 25de Mai fundet Sted i Canton. Der opkom Jld i et Theater under Forestillingen. Tilskuerne trængte sig imod dets eneste Udgang, men mødtes af den tilstrømmende Folkemængde, der havde bemærket Jlden udenfra og af Nysgierrighed eller for at redde søgte at trænge indi Bygningen. Medens man trængte hinanden ved Døren, udbredte Jlden sig saaledes, at Tilskuerne paa eengang vare omsluttede af Luerne paa alle Sider og maatte hengive sig i deres Skjæbne. Der opstod nu en Scene, fuld af grændseløs Forvirring, Jammer og Gru. Et stort Antal Mennesker indebrændte, nedtraadtes, qvaltes af Røg eller dræbtes af de nedstyrtende Deele af Bygningen. Jde tre næste Dage havde man fremdraget ikke mindre end 1370 Liig af de ryggende Ruiner. Foruden de paa Brandstedet omkomne vare omtrent 300 af dem, der vare slupne derfra med Livet, i de følgende Dage døde som Følge af den udstandne Skræk og de erholdte Lemlæstelser, saa at man kan regne at 2000 Mennesker ved denne Leilighed ere omkomne. (Forlangt indrykket.) Mel. Peter Schyt i Barndoms Alder. Da nu Satans Rige bredes Meget ud paa Falsterland, Er det billigt, at Man vredes Paa den lede Løgnens Mand! 3: Hvo mod ham vil holde Trop, Bør gaae ud til Taaderup.:Der kan Alle faae at vide: Ret at slaaes med den Poltron, Hvis Man kommer der i Tide, Blikker Man Medlem af Mission; 3. Men hvo derud ikke naaer, Kan gaae ind paa Ourupgaard : Og, er Mand der ikke hjemme, Det gjør ikke nogen Ting, Vi nok tugte skal den Slemme, Bare Vi gjør venstre Sving! 3 Han vist ei mod Os skal kny Hvis vi lange Kirkeby. .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Da Vi blæse blot i Hornet Præst og Præst og - Ourupgaard, Tage flux ham da paa Kornet, Gribe Ham udi Hans Haar. 3 Veilby Bønder bør ei see. Om han skulde af Os le : Yngling agt paa denne Lære!" Her Du seer hvordan det staaer, Fanden skulle Fanden være, Hvis det saadan stedse gaaer, 3: Han kan ikke holde Trop For den Ting i Taaderup."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
AVERTISSEMENTS. Nye Hartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Ud giverinden, Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Søndagen den 26de October agtes den førsteaarlige Assemblee afholdt i Harmoni localet. Nakskov, den 16de October 1845. Saaby. A. Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Ved allerhøieste Rescript af 23de f. M. er: allernaadigst bevilget og tilladt: 1. at det Lollands-Falsterske Understöttelses-Selskab for Skolelærerenker maa ansees som traadt i Kraft fra 11te November 1844, endskjøndt det dengang endnu ikke havde det fulde, ved Fundatsen fastsatte, Antal af 60 Medlemmer, samt 2 at de i Fremtiden tiltrædende Medlemmer, maae have Valget mellem enten at erlægge de i Fundatsens § 16 bestemte Recognitioner, eller (ligesom de først indtraadte) at renoncere paa Bidrag af Selskabets Kasse for deres eventuelle Enker i de første 5 Aar efter deres Indtrædelse i Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Dette bekjendtgjöres herved til Vedkommendes Efterretning. Torkildstrup, den 7de October 1845. H. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
At Indbetalingen af Bidrag, Afdrag og Renter til det Loll. Falsterske Understöttelses-Selskabs Kasse skal paabegyndes den 11te November og være tilerdebragt inden 1ste Decbr. d. A.: det bliver herved bekjendtgjort for dHrr, Interessenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Nye Anmeldelser modtages. Vesterulslev, den 11te October 1845. D. C. Erichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Undertegnede, der agter at opholde sig her i Staden den 22de, 23de og 24de ds., forfærdiger samt indsætter kunstige Tænder i alle Gen res, der fuldkommen erstatte de Tabtes Nytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Tillige reengjör og plombere jeg Tænder, samt indsætter Guldganer. V. F. G. Heins, authoriseret Tandlæge, boende hos Gjæstgiver Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
En ny Udstilling af Lithographier og Kobberstik er atter daglig aabnet paa denne Byes Raadhuus, hvortil Adgangsbilletter a 1 Mk. kunne erholdes hos Boghandler Thierry. Nakskov, den 10de October 1845. Comiteen for Udstillingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Paa Veien fra Maribo til Halsted er Natten imellem den 7de og 8de d. M. tabt et Hattefutteral, hvori en ny Silkehat, mærket Kjelschow Borgergaden Nr. 200 i Kjøbenhavn, samt et sort Silketørklæde, et Lommetørklæde og en hvid Bryst smække, hvilke den retsindige Finder imod en pas sende Douceur bedes at aflevere til Hr. Kjøbmand Lindborg i Nakskov, eller Kjøbmand Lorenz i Maribo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
En honet Pige, som godt kan sye og er van til Hunsholdningsvæsenet, kan til 1ste Nov. d. A. erholde Condition mod en passende Løn, naar hun strax derom indlægger billet paa Postcontoiret i Nakskov, mærket T. S.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
For en Huusjomfrue er en god Condition ledig strax eller til November førstkommende. Hos Boghandler Thierry i Nakskov erholdes nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
En duelig Skomagersvend kan faae stadigt Arbeide hos Skomager J. H. Jensen i Nykjøbing. 1 Forbindelse med den af mig i flere Aarförte Handel med Colonial- og grove Vare, har jeg under Dags Dato aabnet en Manufactur- og Galanterihandel og tillader mig i den Anledning at anbefale mit velassorterede Lager i disse Artikler. Nakskov, den 1ste October 1845, J. E. J. Kieler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Rhinske Qværn-Stene faaes hos J. P. Frigat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Hvid afnakket Klipfisk faaes hos J. P. Frigat. Dyrr. Cloetta, MiniSaxkjøbing. Comp. i Kjøbenhavn have Udsalg hos Undertegnede af Punsch- og Toddy=Essentser, tilberedet Punsch, Spiritus, Liqueurs, Sukker-Extracter, Bittere og fremmede Ølsorter. C. C. Holst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Auctioner. Ifølge Reqvisition fra Skifteretten i Kjøbmand D. L. Kalles Fallitbo i Mariebo bliver følgende dette Bo tilhørende Eiendomme i Bandholm, nemlig: 1. Et Kornmagazin, Bryggerboden kaldet, 11 Fag 1 Etages Bindingsværk med Tegltag, af 17 Alens Bredde og paa 3de Lofter, samt et dertil hørende Halvtagshuus paa 3de Fag, indrettet til Stald. 2. a. En Pakhuusbygning paa 20 Fag 1 Etages Bindingsværk, med Tegltag og af 12 Alens Bredde. b. En 1 Etages Bygning paa 15 Fag Bindingsværk med Tegltag og af 10 Alens Bredde, hvoraf de 7 Fag indrettet til Beboelse og Resten til Pakhuus. c. Et paabegyndt Kornmagazin af Grundmuur, 40 Alen langt og 16 1/2 Alen bredt, Murene ere opførte til 2den Etage med et Bielkelag og 2 Underslag, men uden Tag, værk, Lofte &c. stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 30te dennes og 13de November, samt Fredagen d. 28de Novemder dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Rødby Raadstue, og den sidste paa Gjæstgivergaarden i Bandholm. Eiendommene under Nr. 1 og 2 sælges hver for sig, og medfølge de Grunde som høre til samme, men Kjøberen maa derpaa erhverve Arvefæsteskjøder fra Grevskabet Knuthenborg og deraf svare sædvanlig aarlig Afgift. Conditionerne for Salget ere 8 Dage inden 1ste Auction til Eftersyn paa Byfogedcontoiret i Mariebo. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Lysthavende, som for Pantecreditorerne ifølge Placat af 22de April 1817. Fuglse Herredscontoir i Rødby, d. 6te October 1845. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Onsdagen den 15de denne Maaned Formiddag Kl. 11 sl. bliver ved Grøn sunds Færgegaard ved offentlig Auction bortsolgt 351 Tylter gode Fyrrebræder og 10 Favne Brænde, som er Ladningen af et paa Grund kommet Slupskib. Nykjøbing, den 10de Octbr. 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Fredagen den 17de dennes, om Formiddagen Kl. 11, lader Schæfer Jens Nielsen paa Ressgaard, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction bortsælge endeel Jndbo, saasom Stole, Borde, Sengesteder, Skabe, Kakkelovne og andet Huusgeraad, samt en god Malkeko, hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 10de October 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Torsdagen den 16de, 23de og 30te October d. A. lader Vævermester og Tøifabrikant M. Petersen her i Byen, ved Aunction, som afholdes i hans Bopæl i Søndergade, bortsælge en betydelig Deel hjemmegjorte Tøier af ternet og stribet Bomuldstøi, bleget og ubleget Lærred, forskjellige Slags hvergarn, Bommest, Dreiler, Dynevaar, Tørklæder, Bindklædetøier, Vestetøier og syede Mandsklæder af Trøier, Vindklæder, Veste og Nattrøier. Endvidere bliver tillige bortsolgt en Deel udmærket fedt Flæsk, Svinefedt, nogle fede Sviin, 2 graaskimlede Heste, en Arbeidsvogn, et Sæt Seletøi, nogle Tønder gode Kartofler og noget Vogntømmer m. m. Auctionerne begynde hver Dags Formiddag Kl. 11 og Credit gives til Mikkelsdag 1846. Nakskov, den 9de October 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-13
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enk.; ogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-16
Lollands Falsters Sask Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 127. Torsdagen den 16. October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-16
Udkastet til en ny Trykkelov fra Literaturens Side betragtet og fraraadt af Nic. Fred. Sev Grundtvig, Kbh. 1845. Reizels Forlag. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-16
Det Resultat, hvortil Grundtvig ved de i det Foregaaende meddeelte Betragtninger er kommen, bliver omtrent dette: Medens Literaturen efter Trykkeforordningens høitidelige Erklæring er en vigtig Green af den offentlige Underviisning, der for at virke gavnlig maa være fri, skjøndt naturligviis under Regjeringens Tilsyn, saa betragter Udkastet den derimod som en fjendtlig Magt, hvis fri Virksomhed paa alle Maader skal hemmes eller ved given Leilighed følelig straffes. Denne skjæve og ei mindre for Almeenveller end for redelige og oplyste Skribenter utaalelige Stilling. den er det, som Cancelliet enten ganske har overseet eller anseet for en vel sørgelig, men uundgaaelig Nødvendighed, og i begge Tilfælde vilde Feiltagelsen omtrent være lige stor og Følgerne for Folkets Tilfredshed, for Oplysningen og Almeenvellet blive omtrent de samme. Noget af denne skjæve Stilling har Literaturen allerede, thi naar man enten tænkte sig Trykkeforordningens Jndledning og Slutning borte, eller de tabte deres Jndflydelse paa Høiesteret, da maatte allerede nu enhver fædrelandskjærlig og frisindet Skribent finde Banen altfor tornet; men efter Udkastet kunde man ikke udtrykke sig frit om nogetsomhelst Levende og Nærværende, uden med Regjeringens Unaade Søgsmaal, Vidneforhør, Bøder, Fængsel og Politicensur for Øie, og det er meer end nogen oplyst og redelig Skribent i Længden kan udholde, især i Danmark, hvor man ikke hopper saa let igjennem Verden som Pariserne, og hvor der ikke paa den anden Side er et stort Ry, Tønder Guld og Ministerposter ved Pennen at vinde, men egentlig kun Opoffrelse og Selvfornægtelse fra først til sidst. Kun unge Fusentaster, der brændte af Begjærlighed efter til enhver Priis at gjøre Opsigt, og urolige Hoveder, som trostede sig med det Bestaaendes tilstundende Fald, vilde under saadanne Omstændigheder paatage sig at oplyse Folket med Pennen, og Oplysningen blev naturligviis derefter, Literaturen blev med Nødvendighed den fjendtlige Magt, Loven forudsætter i den, og en Penne-Modstand (literair Opposition, der i sig selv slet ikke er Staten farlig, bliver netop meget farlig, naar den kommer til at staae som Oplysningens og Frimodighedens eneste offentlige Repræsentant og som Martyr for den. Grundtvigs næste Anke angaaer den Caution, som efter Udkastets § 11-13 skal stilles for Dagbladene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-10-16
Det hedder nemlig i 5 11: "Jntet Blad eller periodisk Skrift, som er bestemt til at udgives oftere end een Gang om Maaneden, maa udkomme, forinden een eller flere Mænd, der som Udgivere ville paatage sig Ansvaret for Bladet, ere gjennem vedkommende Politiopsyn opgivne for vort Cancelli, og tillige Sikkerhed stillet for de Bøder, Erstatninger og Omkostninger, som Udgiveren kunde paadrage sig ved de Forseelser, som med Hensyn til Bladet maatte begaaes." J § 13 er denne Caution fastsat til 1500 a 4000 Rbd., eftersom Bladet udkommer een Gang ugentlig eller oftere. Derved, mener nu Gr., spilles Blad-Literaturen aabenbart i Hænderne paa Speculanter som deres Monopol. "Det følger nemlig af sig selv, at naar Cancelliet peger paa det revolutionære Frankrig som et Mønster paa Viisdom, da stirre Blad Udgiverne endnu stivere paa det samme Frankrig, og finde strax Pinden til Hullet i Aktie Selskaber, som paatage sig Stadens og Landets daglige Oplysning, og veed godt at forsyne deres Bureau med alle Slags Folk: Nogle til at skrive, Nogle til at gaae i Fængsel, og Nogle til at føre Bladets Sager for Retten, medens Oplysningen naturligviis besørges som den bedst svarer Regning." Cancelliets Mening med denne Efterabelse er vel den, at Danmark vilde findes for lille til en saadan Spekulation, og at den hele Dag literatur rimeligst vilde sove hen. Men dette er, som sagt, en fortvivlet Sag. Man tænke blot paa den Tid, "da Berlings-Avisen vel egentlig var Stats-Tidende, og var da saa mange Gange slettere end den nu er, at man neppe skulde troe det muligt." Som Motiv til dette splinternye Baand paa Trykkefriheden" anfører Cancelliet blot, at man derved kunde hæve det forargelige Spil med Sjouere, der afsone Bøderne med Kroppen. Hermed kan Gr. nu vistnok bedre sympathisere end med Berlingerens Forskrækkelige Logik (see B. T. No 45 og 73), at naar man dømmer Skribenter i Bøder, maa man enten tænke sig dem som Sjouere eller Stoddere, for at de kan faae det at føle, men han viser, at man langt bedre kunde opnaae det Samme, blot ved at gjøre Bladets Eier ansvarlig for Mulkten. Om § 12, der opstiller de personlige Garantier, bemærker Sr. blandt Andet, at naar man baade vil gjøre Trykke=Friheden til et Privilegium og beholde Leilighed til Undertrykkelse ved foreløbigt Gjennemsyn, og skærpe Ansvaret for hvad der kommer ud, og true med en Politi=Censur, der igjen ophæver Privilegiet, da vil man aabenbar hvad Literaturen umulig kan bestaae med, saa det er klart, at Cancelliet slet ikke har forestillet sig Virkningen af alle disse baade præventive og repressive Forholdsregler paa en heel Literatur, der skulde være Landets Lys og Folkets Ære, men kun paa de enkelte Skribenter eller det Parti i Literaturen, som man vilde være kvit." Dette er nu atter en forskrækkelig Beskyldning imod Landets lovgivende Collegium, der naturligviis bør staae over Partierne; men vi bede blot dem, der ville forsvare Cancelliet, at gjennemlæse Grundtvigs Bog og da gjendrive ham, om de kunne.