Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-02-05
J de Stæder, hvor Fæstninger ere, leverer enhver, naar han til Vagthuuset inden Portene ankommer, denne Seddel til den ved Portene posthavende Controlleur eller Betient, som derefter Varene skal eftersee, og maa samme Seddel, efterat den er udstædt, ei siden af Consumtions=Skriveren, forandres, men om nogen kan erindre sig, førend de komme til Portene, at have noget videre at angive, end første Gang skeet er, da maa derpaa en nye Consumtions=Seddel udstædes, og den første casseres. K. 2. Maleværks=Consumtions=Sedlerne udstædes af den beskikkede Oppebørsels Betient selv, og contrandteres af den Betient, som Controlleur er anbetroet. J. 3. Hvad angaaer Bønder eller andre paa Landet, som lade noget paa Møllerne i Kiøbstæderne eller de Consumtionspligtige Byer male, da skulle Consumtions=Skriverne ved Accise=Contoirerne uden for Portene i Kiøbenhavn, og vedkommende Consumtions=Oppebørsels=Betiente i de andre Stæder, uden nogen Betaling og paa ustemplet Papir meddeele Consumtions=Seddel paa hvis de paa Kiøbstædernes Møller lade formale, og naar da deres Sække eller Poser ved Inqvisition paa Møllerne med saadan Seddel findes belagte, vorder af Kornet ingen Consumtions=Afgift at fordre eller svare. Men dersom Sedlen ikke for Consumtions=Betientene ved Udførselen, eller for Consumtions=Betientene paa Møllen ved Fraførselen forevises, til Beviis, at ligesaameget igien udføres, som Seddelen indeholder, eller dersom herved ellers nogen modvillig Underslæb begaaes, da skal de Skyldige bøde 4 Rdlr. og i Mangel af Betaling lide Arrest, indtil Betaling skeer. Og dersom Møllerne skulde antage saadant Korn uden Consumtions Seddel, skal de ansees efter Cap. 5. Art. 6. S. 4. Alle og enhver, som tage Sedler paa det Korn, som paa Møllerne formales, skulle besørge, at de samme Dag faae deres Korn bragt til Mølle, saasom ingen Seddel maa antages enten af Møller eller Consumtions=Betient uden alene den Dag, paa hvilken den er dateret; men skulde Tiden i Besynderlighed for dem, som tage Seddel om Eftermiddagen, blive for knap, eller og Mølle=Kudsken den Dag udebliver, levere de selv eller ved deres eget Bud, Sedlen til Fornyelse paa Hoved=Comsumtions=Contoiret, om Sommeren, som regnes fra Paaske til Mikkelsdag, til Kl. 9, og om Vinteren fra Mikkelsdag til Paaske, til Kl. 7 om Aftenen, hvor den fornyes til næste Sognedag, da den igien maa afhentes af dem selv eller deres visse Bud, med mindre Vedkommende maatte have nødvendig og antagelig Forfald, hvilket maa berettes den første Gang Sedlerne indleveres, da dem deres Consumtions=Seddel nogle Dage kunde tilgodeholdes; men skeer ingen saadan Anmeldelse, og Sedlerne ikke næste Sognedag blive afhentede, da tage de Skade for den udlagde Consumtion, og maa tage nye Seddel. H. 8. Det skal være aldeles forbuden under den Cap. 5. Art. 3 fastsatte Straf, at en Møller=Kudsk maa udskikkes til at tage Seddel for nogen, og altsaa maa Møllerne ikke heller antage Sedler til at lade dem ved sine Folk bringe til Fornyelse; men det skal af Eierne selv, eller deres visse Bud, besørges. C. 9. Naar nogen, som er befunden i Consumtions=Svig, ei strax retter for sig saaledes, som skee bør, og sligt paa Consumtions=Contoiret anmeldes, da maa Consumtions=Sed lers Udstædelse for samme Person tilbageholdes, indtil han for den begangne Forseelse har erlagt, eller, om han den skeete Confiscation inden 4 Ugers Forløb vil paaanke, da indtil Sagens Uddrag deponeret den bestemte Mulct. c. 10. Consumtions=Sedler, som udstædes i Consumtions=Contoirerne uden for eller i Portene, skal udfærdidiges paa det nummerede Papiir, som dertil er forordnet, uden Betaling enten for Papir eller Skriver=Penge. Derimod, i Henseende til det, som paa Consumtions Contoirerne inde i Stæderne ansiges til Formaling, og hvorpaa Sedlerne hidtil have været skrevne paa stemplet Papiir, skal herefter Consumtions=Sedlerne udfærdiges paa ustemplet Papir, men derimod det forhen anordnede stemplet Papirs Beløb af Angiverne betales, og af Oppebørsels=Betienten i hver Consumtions Seddel aparte anføres saaledes: at naar angives over 2 Tønder, da erlægges for det stemplede Papir 2 Sk. og naar over 1 Tønde paa engang angives, indtil 2 Tønder, 1 Sk. men naar det er mindre end 1 Tønde, da erlægges i saa Maade intet. Dog undtages de Bønder og udenbyes Folk, hvorom i den foregaaende 3 Art. meldes, hvilke ere befriede for at erlægge Penge for stemplet Papiir. H. 11. J Kiøbstæderne udenfor Kiøbenhavn, eller i Byer, hvor Consumtion oppebæres, erlægges, naar Korn angives til Brændeviinsbrænden, i Skriver=Penge til vedkommende Consumtions=Betiente, ligesaa meget, som det stemplede Papir til den begierte Consumtions=Seddel beløber. C. 13. Passeer=Sedler skulle udstædes paa alle fremmede, fortoldede eller ufortoldede Vare, ikke alene naar de føres fra et Toldsted til et andet, men og naar de bringes til eller fra nogen Kiøbstæd eller consumtionspligtig Sted, uagtet etet Toldsted der er. Paa de Stæder, hvor ingen Tolder er, udfærdiges og paategnes disse Passeer=Sedler, hvor udi Datum skrives med Bogstaver, af vedkommende Consumtions=Betiente. H. 15. Paa det indenlandske Korn=Brændeviin, som kiødes i Kiøbstæderne, eller i de til Brændeviinsbrænden berettigede Byer, naar samme Brændeviin bestaaer af et halv Anker og derover, skal Vedkommende, som udføre det paa Landet, tage et Beviis fra Sælgeren, og lade Fustagen med dennes Mærke forsyne, hvilket Beviis, som forevises ved Udførselen for den i Porten posthavende Betient, og af ham paategnes, skal følge og forblive hos Brændeviinen, indtil samme er forbrugt, for dermed ved forefaldende Jnqvisition at gotgiøre, at Consumtion af Brændeviinen er betalt: saadanne Beviser derimod, som først efterat Brændeviinen er bleven anholdt, bliver tilveiebragte, bør ingenlunde for gyldige ansees; ikke heller det Beviis, som ved følger derved, men ikke kan skiønnes, enten i Henseende til dets Ælde, eller Brændeviinens Qvantite, at kunne dertil henhøre; og skal i slige Beviser Datum skrives med Bogstaver. 4 Cap. om Consumtions Oppebørsel af Vare, som indbringes; samt Consumtions=Væsenet i Almindelighed. S. 1. Consumtions=Afgiften skal af alle, uden Forskiæl, og i alle Tilfælde erlægges ved Jndførselen i Stæderne, til Lands eller Vands, efter det som i Tarisen findes anført, følgende allene undtagne: 1) De enten privilegerede eller herefter privilegerende Compagnier, Handeler, Raffinaderier og andre Anlægge, beholde den Friehed, som dem ved Octroyer eller Privilegier tilstaaet er eller vorder; dog skal med de Consumtionsfrie Vare fra Jsland, Finmarken og Færøe, som indføres i Stæderne, følge rigtige Attester eller PasseerSedler, 2) De indenrigske Victualier og Provisioner, som til de danske vestindiske Eylandes Providering udfordres, naar samme ved Indførselen angives til Udførsel. 3) De consumtionsbare raae Vare, som behøves og indføres til indenrigske Manufacturer, skulle efter Vedkommendes Privilegier nyde Consumtions Friehed. 4) Alle fremmede Vare, hvoraf Consumtionen beviislig forhen er erlagt, naar den behørige Rigtighed derhos følger. 5) Det Kongel. Magazin Korn; dog i Fald saadanne Vare for Ældes, Udygtigheds eller andre Aarsagers Skyld skulde vorde bortsolgte, skal paa det Sted, hvor Varene forbliver og consumeres, af Kiøberne erlægges den Consumtions=Afgift, som ved Indførselen burdesvares. 6) Den Fourage af Høe, Halm og Havre, som indføres til de i Kiøbstæderne indqvarterede eller herefter indqvarterende Rytter=Dragon= eller Husar=Heste, saavelsom den Rug, der forbruges for Infanteriet til Brødbagning; imod at det med Attest fra den høist commanderende Officeer bevises, at saadanne Vare blot og aller ne til fornævnte Brug er bleven forbrugt. 7) Mandskabet ved Divisionerne i Kiøbenhavn beholde den Consumtions=Friehed, de hidindtil have nydt for deres Maaneds=Kost af Rug. 8) Beredte Skind og Huder, som føres til Markederne, eller fra en Kiøbstæd til en anden, enten det er i eller udenfor Provincen; dog skulle Vedkommende medbringe Attest fra Magistraten eller Byefogden paa det Sted, hvor de ere Borgere, ligesom Toldbetientene, og paa de Steder, hvor ingen Toldbetient er, da Consumtions=Officianterne attestere Skindenes Qvantite. 9) Hvad rimelig Skibs=Provision Skipperne for sig selv indbringe, eller igien ville udføre; imod at de deres Angivelse derom paa ustemplet Papir indlevere, hvori Varene baade med Tal og med Bogstaver tydelig skal anføres, og hvilke af Consumtions=Betientene paategnes, og stedse følge Told=Sedlen. Men skulde Consumtions Betientene eragte det angivne at være meer, end efter Reisens og Skibets Eqvipages Beskaffenhed kunde behøves, da bør det i saa Maade for meget angivne paa Toldboden, eller hvor ingen er, da paa et andet sikkert Sted at oplægges, indtil Skibet udgaaer og det igien kan indtage, hvilket paa Angivelsen af vedkommende Betient anføres og attesteres. 10) Jndvaanerne i Nibe, Holstebroe, Sundbye, Løgstøer, Flodstrand, skulle være frie for Consumtions Erlæggelse af det Korn, som paa de matriculerede Jorder og Eiendomme avles og i Byerne i Straae indføres, med mindre de bruge anden borgerlig Næring.