JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Den 7de April festligholdtes i Frankfurt den lærde Naturhistorikers Sømmerings Doctorjubilæum paa en høist udmærket Maade. J det naturforskende Selskabs Museum, saavelsom i Universitets Salen, blev Jubeloldingen, omgiven af de rige Samlinger, og i Overværelse af vor fra Afrika hjemkomne Ruppel i en Kreds af 200 Personer, Stadens Borgemester, alle Læger, Lærde, og flere, overbragt i hele to Timer Gaver og Hyldinger. Dog denne Fest indskrænkede sig ikke til hvad sædvanligt ved Jubelhøjtider foregaaer, skjønt ogsaa dette efter større Maalestok end almindeligt. Jkke nok, at den 7Saarige muntre og kraftfulde Olding blev overbragt i et stort Antal Festprogrammer, Digte, Medailler, Diplomer, andre Æresskjænk, - at Deputationer fra Marburg, Gjessen, Heidelberg, Würsburg og Freiburg indstillede sig med Lykønskninger, – at vor Stats Overøvrighed, Borgemester Stark Person, hædrede Sømme rings store Fortjenester ved en kort Tale til ham, at alle Stadens Læger, og mange fra Mainz, Darmstadt og andre Stæder personlig bevidnede Veteranen deres Høiagtelse - at Gymnasiets Professorer, og Forstanderne for alle almeennytlige Stiftelser ved Afsendte vare mødte - endiligen ikke nok, at Blumenbach og Göthe disse Mænd, der med Sømmering deeltage i en blid Alderdom, havde ved Sending af Mindetegn og egenhændige Breve glædet ham, - Noget Varigere er stiftet. Der er nemlig af Sømmerings Høitagtere og Venner, saavel her som i Udlandet, sammenskudt en Kapital af flere tusinde Gylden, hvis Renter aarligen, eller hvorledes man finder best at bestemme, skulde tjene til en Sømmeringsk Prisopgave. A. M. 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Man læste nyligen i dette Blad en Skildring af den nuregierende Storsultans Person.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
J det sidste udkomne Hefte af nordisk Tidsskrift leveres i en dansk Reisendes Skildringer og Reiseoptrin fra Tyrkiet og Constantinopel et fra hiint noget forskjelligt Portrait af denne Despot. Forf. saae ham paa en Beiramsfest i en Procession til Achmeds Moskeen. Sultanen red paa en skjøn, stor Hest, iført en orangeguul Silkepelis, kantet med Guld og Foerværk, og broderet over hele Brystet med Perler og Diamanter. Mahmud er ikke høi, men tager sig godt ud til Hest, endskjønt han slet ikke kan kaldes velskabt, da især Underdelen af Legemet og Benene ere for korte; hans Ansigtstræk ere smukke og udtryksfulde; et stort, lang sort Skjæg og store sorte Øienbryne skjulle næsten Halvdelen af det blege Ansigt, og sorte Øine give ham et mere end almindeligt strængt og mandigt Udseende. Han hilsede til begge Sider, men med den høieste Alvorlighed, og uden et eneste venligt Smiil; iøvrigt var han næsten skjult for Tilskuernes Øine, da hans Hest var paa alle Sider omringet af en tæt Hob af Hoffolk, Kammerherrer, Oberster, Pager og Garder. Nogle af de Personer, der gik nærmest ved Hesten, bare paa deres Turban uhyre, bueformede Fjederbuske, af store, hvide Fjeddere, som udbredte sig til alle Sider rundt omkring Sultanen og omgave ham næsten som et Slør. Disse Turbaner syntes, saa svære, at de hindrede Personerne, der vare dem, i deres Gang. Den Bielaske Komet. J astronom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Nachrichten Nr. 128 læses en interessant Skrivelse fra Hr. Doct. Olbers, hvori han siger, at den Bielaske Komet, hvis Omløb er i 6 3/4 Aar fuldendt, kommer i sin nedstigende Knude Jord banen meget nær. Hr. Damoiseau har nu fordenne Komets Tilbagekomst i Aaret 1832 fundet Elementer, hvorefter begge Baner i samme Aar ville overmaade meget nærme sig hinanden. Den mindste Distance af begge Baner er kun 9,000, 1950, som naar man ansætter den midterste Sol-Paraloxe til 8758 udgjør 4, 688 eller 4 2/3 af Jordens Radius. Hr. Professor Schumacher, som paa ny har ladet i et Bilag aftrykke den Oberske Afhandling, om Muligheden af at en Komet kan støde sammen med Jorden, bemærker derved blandt Andet: Jfølge den nyere Tids Erfaringer, i hvilken man er bleven ret opmærksom paa Kometer, maa Antallet af dem, som aarligen lade sig see, være meget større end to. Den Bielaske Komet, hvis Omløbstid er saa kort, beviser, at i det mindste een Komet Bane ligger saaledes, at Kometens og Jordens Sammenstød er muelig. (Allg. J. B. 80.) Dette maa dog ikke foranledige ængstlig Mistydning, thi det i Komet-Taagen, der viser sig som en liden Kierne, har Astronomen Schröter den 8de Dec. 1805 søgt at maale, og han fandt, at Gjennemsnittet af den klareste Deel eller den saakaldte Kjerne, udgjør omtrent 15 til 24 Mile; men selv den mindste af disse Størrelser, 15 Mile, kan ingenlunde ansees for at være Gjennemsnittet af en virkelig fast Kjerne. Den største Deel af samme, om ikke det Hele, bestaaer sikkerligen kun af en mere fortættet Dunst, og saaledes kan denne Komet maaske ikke engang indeholde saa megen egentlig fast Materie, som vi antræffe ved nogle af de største Masser af Meteoriern paa vor Klode. (For Exempel, tillægger Hr. Det. Bastholm, den store Masse som ligger ved Floden Jenise i Siberien, og hvorom den berømte Physiker Chladni allerede formange Aar siden yttrede den Formodning, at det var en comisk Masse, der var faldet ned paa Jorden. Ved sin Masse og Tiltrækkelseskraft tan saaledes denne liden Komet aldrig frembringe meget mærkelige Forandringer i Jordens Bane, eller mærkelige Virkninger paa deres Overflade. Af den yderst fine Komet-Taage lader sig sandsynligen ingen betydelig Følge vente, og der er ingen gyldig Grund til at antage nogen skadelig Følge, om endog en Deel af den skulde blande sig i vor Atmosphære. (Allg. Zeit. Bil. 84). Til dette optage vi end videre følgende Ord af Hr. Doctor Obers: Saameget lader sig betragte som vist: at Kometen i Aaret 1832, vil komme Jordens Bane meget nær. Jeg siger Jordens Bane, ikke Jorden; thi begge Himmellegemer, Kometen og Jorden ville, i bemelte Aar, dog blive meget vidt fra hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Kometen gaaer allerede d. 24 Oct. igjennem den Punkt af dens Bane, der ligger Jordbanen nærmest; men Jorden naaer ikke den Punkt af dens Bane, som ligger Kometbanen nærmest, førend d. 30 Nov. Der er en stor og meget væsentlig Forskjel paa om en Komet nærmer sig Jorden selv, eller et Punkt i Jordens Bane; thi i sidste Fald kan ogsaa Jorden være i en ganske anden Punkt af sin Bane. Den kan endog være i en Afstand fra Kometen af dens Banes hele Gjennemsnit, eller omtrent 40 Millioner Mile. Ogsaa naar Kometen den 29de Oct. 1832 er i det Punkt af sin Bane, som er Jordbanen, nærmest, vil Jorden dog være i omtrent ti Millioner Miles Afstand fra samme, og den 30 Nov. vil Afstanden være nogle flere Millioner Mile, saa at der i ethvert Fald ikke ved Kometens næste Tilbagekomst vil være mindste Fare for en alt for stor Nærmelse. Vel kunde det efter Sandsynlighedens Love, i et Tidsrum af 2500 Aar, engang møde, at Kometen og Jorden kom hinanden for nær paa det samme Punkt, men at da den mueligste største Nærmelse skulde finde Sted afhænger af saadanne, sjeldent i det Virkelige indtrædende, Omstændigheder, at Hr. Ol bers anseer sig beføjet til det Udsagn, at Sandsynligheden af en saadan mueligst nær Tilbagekomst, af Kometen maae næsten ansees for uendeligen liden. Og da den Bilaske Komet er et Legeme af gandske ubetydelig Størrelse og Masse, saa skulde Jorden ikke, endog ved en untovard event af Sammenstødning - have noget at befrygte af en saa løs Nabo. (Allg. 3. 95 B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Anecdot. Marchal v. Villars var i sin Alderdom drikfældig. Som øverste Feltherre i den italienske Krig, 1734, fremtraadte han saa beskjænket for Kongen af Sardinien, at han faldt næsgruus om. Dog, derover tabte han ingenlunde sin Aandsnærværelse, men sagde ganske koldsindigen til Monarken: "Deres Majestæt seer, hvor ganske naturligt jeg kaster mig for Deres Fødder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Kjøbenhavns Børs, d. 25 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-25
Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 4 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 51 1/2 61 3/4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 1/2 83 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (A. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. 3/4 113 Sedler. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 98, 98 1/2 Rbd. S.. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye. . . .- i Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 57 1/2,57 3/4 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
J Thisted og Ringkjøbings Amter haves baade under og oven paa Bilægger-Kakkelovnen i Stuen, tvende Skuffer, hvori tørres det Malt, som forbruges. J mere velhavende Huse anskaffes en stor Jernplade paa Arnestedet, hvorunder anbringes en Skuffe, hvori kan tørres et Par Skjepper Malt af Gangen. Saalænge Høesletten og Kornhøsten varer, omtrent 8 til 10 Uger, bør Øl ikke brygges paa Landet. J den Tid skuld ikke drikkes andet end gammelt Øl, hvoraf til denne Brug brygges i Marts Maaned det Fornødne. Til hver Tønde tages 3 Skpr. Malt Top Maal og 1 Pd. Brunsviger Humle. Efterat dette Øl er fyldet paa Tønder, lægge disse i Kielderen, og aabnes ikke førend Hør sletten begynder, da man bruger først denne Drik. Sligt Marts Maaneds Øl er en lædskend og behagelig Drik. Naar forhedede Høstfolk i have andet at drikke end nyt godt Øl, drikke de deraf særdeles meget, men det er ikke Tilfældet med Marts Maaneds Øl, hvoraf en liden Portion slukker Tørsten. Det sidste lædser og styrker, det første derimod har ingen lædskende Kraft, det opvækker Drikkelysten uden at slukke den, slapper og fordærver Maven. Ved Marts Maaneds Øls Tillavning bemærkes, at lade det lige længe, og at gjøre det dygtigt humlestærkt, den holder sig derved godt. Paa den varmeste Tid af Aaret falder Ølbrygning vanskelig, som oftest slaaer Øllet sig, bliver suurt og følgelig usundt. Deraf erfares, hvor fordeelagtig Marts Maaneds Øllet er i Huusholdningen paa Landet. Fladbrød bruges overalt i Norge; det bages af Byg= eller Havremeel, som æltes tilsammen med Vand, uden Suurdei; hos Conditionerede gives en Tilsætning af Rugmeel. Fladbrød har det Fortrin, at det er drøiere end vort Huusholdningsbrød, dernæst smager Bygmeel og Havremeel meget bedre i Fladbrød, end i anden Slags Brød. Jkke skimler eller mulner Fladbrød, som andet Brød giør, det føder og bedre; jo længer det gjemmes, desto bedre smager det, og er tjenlig at forvares i flere Aar, dog naar det bliver saa gammelt, at der lommer Midder i, bliver det beesk. J hvert huus paa Landet haves et Aars Brødkost i For rad af Fladbrød, opsat i høje Stabler, 3 eller 4 Alen høie, og tæt sammenpresset, en Tønde Meil eller halvanden i hver Stabel, og af saadanne Salinger finder man 10 eller 20, efter enhvers Evne, staaendes i deres Boder, at de have Brød nok i Forraad paa et Aars Tid eller to. Deien dannes med et rundt Træ paa et Bord i tynde runde Kager, at Kagerne ere ikke lykkere end som et Knivsblad, thi jo tyndere bagt, jo bedre Brød. Fra Bergen erholdes Hel lerne, det er tyndhugne Stene, som man bruger til at bage det tynde Brød paa. Hellerne ere Qværnstene liig tynde Møllerstene, en Fingerbred tykt hugne, cirkelrunde, som et Tøndebaand og noget videre. Hellerne legges paa andre Stene, som paa en Muur, under dem gjøres Jld, Deyen bages og vendes om, indtil den er bagt nok. Det gaaer hurtigt, og man vedbliver at bage uden Ophør, indtil man har Forraad for et Aar. Kagerne sættes hen i rene Boder, som ere opbygte paa Stolper, at Rotter og Muus ei komme op. Andre bage Brødet paa Jernplader istedet for de fladhugne Qværnstene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
J England spises af menig Mand daglig Meelbudding, en særdeles nærende og god Spise. I Holsteen og Vestphalen ere store Meelboller en drøi Folkeføde, og meget almindelig i Suppe, eller og spises med Dyppelse til, uden Kjød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
J Tydskland spises meget vegetabilisk Føde, derimod mindre af Kjød og Flesk end hos Os, derved bliver menig Mands Levemaade mindre kostbar. Da Pølser fra Lybek og Brunsvig ere bedre end de her fra Landet, fortjener det at efterlignes, og at man lærte af dem Behandlingsmaaden. Den hele Lære om Folkeføden er af stor Omfang og megen Værd. For at faae bedre og fuldstændigere Begreb derom udbredt blandt Almuen, var det bedst at lade nogle Marketendere eller Skibskokke reise paa Professionen, forat gjøre sig bekjendt med meenig Mands Føde i fremmede Lande og lære Tillavningen. Ved deres Hjemkomst maatte de lære Soldaterne i Garnisonen saavel den sædvanlige brugelige Mad, som og de fremmede Spiser at tillave, thi saavidt vides skal Soldaterne lære Madlavning. Ved deres Hjemsted vilde Nøden lære dem at bruge de fremmede Spiser, naar de skulle befindes at være bedre og mindre kostbare. end den i Egnen brugelige Folkespise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Kartofler og Grønkaal ere vel udbredte, men man kjender ei i Bondestanden til de bedre Arter og de forskjellige Tilberedningsmaader. Hvidkaalen er kjendt, men ei Vinterhvidkaalen, som er ulige større, den dyrkes ved Kjøbenhavn i det Store til Fattigvæsenets Brug Ligeledes fortjener den store Grønkaal at dyrkes, under Navn af Strunkkohl bekiendt og dyrket i Ostfriesland. Den tilligemed Kartofler er der Folkeføden hele Vinteren igjennem, spises og af Kjøbstædborgere og Fornemme. Bruges og til Qvæget, da det elsker det Foder meget, og Melken samt Smøret efter det Foder bliver saa behagelig som det bedste Græssmør. Den franske Gulerod er meget større end den hollandske vi dyrke. Frøet kan kjøbes hos Handelsgartner Danckert udenfor Østerport for 2 Mk. en 1/4 Pd. Den bruges nu ved Kjøbenhavn og Roeskilde baade til Mennesker og Qvæget. Ved at dyrke Havesager vilde meget bespares paa Kjødmad og Brød, der drikkes og mindre derefter. J de to Aar Folkene ligge inde for at gjøre Tjeneste i Garnisonen, kunde de af Voldgartnerne lære Havecultur til Huusbehov, og at pode samt beskjære Frugttræer. Det kan læres i en Tid af 6 Uger. Paa den Maade vilde Havedyrkning blive overalt udbredt. J det sydlige Tydskland er ved Garnisonerne Regiments haver for at undervise Soldaterne i Havedyrkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Liimfjorden er særdeles fiskerlig, flere tu finde Tønder Sild deels vindtørres, deels ned saltes, men man kjender ei der at flække og røge den, som i Kjøbenhavn, ei heller at røge den, som den holsteenske, og som hidføres fra Kappeln. J Ottes Bemerkungen uder Angeln S. 4349 fortælles, at Sildene under Navn af Kappler Bøcklinge udføres røgede til hele Omegnen, til Lybek og Danmark, som og til Vogns ved de saa kaldte Karrenführer til forskjellige Egne i Tydskland. Sildene røges murede Røghuse, der ere i Almindelighed 5 Alen lange, 2 Alen brede, og omtrent 4 Alen høie til Taget. Tagsteenene paa Taget blive ikke understrøgne, for at forskaffe Røgen Udgang. Ved den ene Ende af Bygningen er Døren anbragt. Gulvet er af Stene, paa samme lægges Jlden. Naar Sildene ere fiskede, kommes de i et Kar bestrøes med Salt, og med en Skovl flittig omrøres til de have mistet Skjellene, hvorpaa man lader dem staae urørte til den følgende Dag Derpaa stikkes de igjennem Hovederne paa et Sped, saa tæt føiede, at de næsten berører hinanden. Spedene med de saltede Sild udhænges, paa en fri Plads ved Røghuset, for at de kan afdryppe til næste Dag. Den tredie Dag blive Sildene paa Spedene ophængte i Røghuset, paa Lægterne, som ere fastgjorte paa de modstaaende Mure, at de kan hænge frit. Naar paa den Maade Huset er fyldt, fra Spidsen af Tage, til 1 1/2 Alen fra Gulvet, med Sild paa Spedene, antændes Jlden langs enhver af Murenes lang Sider paa tre Steder af tørre Egespaan. J Begyndelsen skal Jlden være svag, men dog klar brændende. Bryder Jlden ud i Lue, standses den med paastænket Vand. Den følgende Dag bliver Jlden og tillige Røgen noget stærkere, den tredie Dag og paafølgende Nat forstærkes Røgen endnu meer, ved at kaste paa Jlden af og til friske Saugspaaneller Egebark. J tre Dage og Nætter, under tilbørlig Tilsyn, ere Sildene røgede. For at Sildene kan blive overalt i lige Grad røgede, skydes efterhaanden Jlden hen til de Steder, hvorhen den hidtil ikke kunde virke. Naar Sil denne have overalt den rette Farve, lader man Døren staae en Tid lang aaben, og derefter stryges Sildene af Spedene. De Sild, som fanges om Efteraaret, blive og røgede, men ere ikke i den Mængde, ei heller af den Godhed, som de om Foraaret fangede. Det var at ønske, at det Offentlige eller Private fra Fiskelejerne ved Liimfjorden, som og fra andre Steder, hvor der fanges Sild i Overflødighed, sendte et Menneske til Cappeln, for at see disse Røghuse, og gjøre sig bekjendt med Behandlingsmaaden, da lisse røgede Sild ere mere behagelige end de indtørrede, betales og bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Naar slige Efterretninger om Folkeføden bleve samlede, kunde man forvente en brugbar huusholdningsbog for det Almindelige. Maaskee flere ville have den Godhed at give Bidrag i dette Blad til denne Gjenstand. Tilvisse kunde meget gode Bidrag erholdes, naar det kgl. Landhuusholdnings Selskab ville tage Hensyn dertil i deres vel affattede Provinds Beskrivelser, hvoraf de tre udkomne Amtsbeskrivelser indeholde en rig Skat af nyttige Efterretninger. Meget har Dr. Wendt samlet i sin velskrevne Afhandling om Fodmidlerne og Bespisnings Anstalter for Fattige, i offentlige Stiftelser, i Garnisoner og i Fængsler, som og kan komme til Nytte i det private Liv. Ligeledes har Bastholm i sin Anviisning til Fattigvæsenets Bestyrelse S. 334 i Bilagene No. 10 og 11 leveret meget brugbare Efluretninger *). Naar man dyrkede her Mais *) Etatsraad Thaarup har i sin Veiledning til Kundskab om Fabrik Manufactur= og Haandværksindustrien, Kbhavn. 1824 givet gode historiske Notiser. som Brødkorn og til Meelspise, ligeledes Valmue til Olie, for at anvende til Madbrug og Lysning, og holdt Geder, fordi deres Underholder ubekostelig, deres Melk feed, og tjenlig til Ost, vilde en Arbeidsmand med Familie, paa Landet som i Kjøbstæderne, kunne have Livets Ophold af en Have paa et Par Skjepper Land, og leve bedre end han nu lever. Man finder i alle occonomiske Skrifter en fuldstændig Efterretning om Huus=Dyrenes Føde, skulle da ikke Menneskets hensigtsmæssige Underholdning være en værdig Gienstand, og fortjene Opmærksomhed. For den forfinede Huusholdning haves Kogebøger, men til Livets almindelige Brug mangler Anviisning, som vilde være nyttig for en Huusmoder ved flere Anledninger. Selv den værdige Provst Høegh har i sin Anviisning til et velindrettet Jordbrug, ved at tale om Bondekonens Slagterie, berørt den Gjenstand. Af dette meget brugbare Skrift fortjener det Kapitel, om Huuslodder, særskildt at aftrykkes, til Nytte for Huusmænd med Jord, da Skriftet selv er for stort for menig Mand at læse. Æres Forsvar. imod (Fortsættes).Hr. C. W. Elberling. (See dette Blad. No. 41 S. 650.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Jndenlandske Efterretninger. Fra Hamborg skrives at fra den Tid den Altonaiske Mynt fik den Indretning at præge danske Frederiksd'orer, lade de Hamburgske Bankørhuse de Penge de behøve af denne Sort præge der istedetfor forhen i Brunsvig og Hannover. (Hesperus 58.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Blandede Efterretninger. Den 28 Marts sidst om Aftenen Kl. 7: indtraf i Seraing i det Brabaniske et høist ulykkeligt Tilfælde; Arbeiderne, 63 i Antallet, vare næppe indtraadte i den store Steenkulgrube, førend en hæftig Explosion skeete af den Gas som der havde samlet sig; den anrettede store Ødelæggelser i Grubens Gallerie, og dræbte 39 af Arbeiderne; af hvilke 24 vare Familiefædre; 6 Arbeidere som kun vare bleven bedøvede, bleve bragte til Live igjen. (Forkortet fra M. Bl. 89.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
I Elbpavillonen i Hamburg har nylig en Hr. J., i Anledning af hans Helbredelse efter en svær Sygdom, ladet et hundrede Fattige rigeligen beværte med Steeg og Viin; ligesom han gav dem Pengegaver. (Hesperus 58.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Jndtil Aar 1822 kjendte man kun Amerika, som den Verdens Deel der gav Platina; men i bemelte Aar, da Uralbjergstrækningens Guld-Udbytte voxede ved det der fundne Guldsand, opdagede man ogsaa der den første Platina i Grevinde Stroganows og de Hrr. v. Jatowlews Bergværker, og udvaskede det tilligemed Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
J Aaret 1824 fandt man righoldige Platinaschichter i nogle Kronen tilhørende Gruber, og i nogle af Geheimeraad Greve Demidows. J de rige amerikanske Guld-og Platinagruber vides kun to gediegne Platinastykker at være fundne; begge i Peru, det ene af 13 SolotniksQvintins) Vægt, det andet af 1 1/2 Pund. Det første er i det kongl. Museum i Berlin, skjænket af Hr. v. Humboldt; det andet i det kongl. Museum i Madrid. De i Siberien udvundne gediegne Platinastykker ere ikke allene hyppigere, men og større end de Amerika har afgivet. Det mærkeligste Stykke veier 10 Pd. 13 Lod, er 4 Tommer lang, 3 Tommer bred, 2 1/2 tyk, og tilhører Greve Demidow. (Mere i Hesperus 71.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
I Anledning af en Beretning i Liste d. B. H. at en Hr. du Mesnil skulde have i Stokholm faaet Ordre fra Politiet at forlade Sverrig, paa Grund af at han i Forelæsninger over det franske Sprog skulde have betjent sig af Ultraliberale franske Skrifter, har Hr. B. du Mesnil, som vi her i Danmark kjende fra hans Ophold her, og hans literaire her viiste Virksomhed, indført i Argus Nr. 40 en kort Efterretning om det Urigtige i hin Anførsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Vi har i dette Blad i sin Tid berettet noget om den Opsigt en Giraffe i Paris opvakte. Nylig har Paschaen af Ægypten foræret H. M. Kaiseren af Østerrig en Giraffe, som i Juli ventes at skulle komme til Wien. Den Kaiserlige Kongel. Generalkonsul i Ægypten Hr. Acerbi har i Skriv. fra Alexandria af 17 Marts sidste til Direktøren for det Kaiserlige Kongl. Hof=Naturalkabinet meldet, at Giraffen skulde indskibes. Det var overladt Hr. Acerbi at gjøre Valget imellem to unge Giraffer, den ene af Hankjønnet, den anden af Hunkjønnet. Han valgte den Førstnævnte, som er noget over 1 Aar gammel, og har 8 1/2 wienske Fods Maal. (Allg. Zeit. 126 B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Anecdot. Den berømte For var som bekjendt temmeligen stærkt gieldbunden; men da man antog det sandsynligt, at han skulde blive sin Broders, Lord Hollands, Arving, lode hans Kreditorer, som han nogenledes nøiagtigen betalte deres Renter, ham i Ro, indtil Broderen fik en Søn, den nulevende Lord Holland. Da aflagde de ham et Besøg, og bade ham bestemme, naar det maatte være ham beleiligt at afgjøre deres Fordringer. Han gik da et Par Gange op og ned i Værelset, som om han overveiede hvad han kunde gjøre; og derpaa sagde han: jeg tænkte, mine Herrer, at jeg vilde have bestemt Opstandelsesdagen til Betalingstermin, men vi ville sandsynligen den Dag alle faae meget travlt; lad det da være, om dem synes saa, den paafølgende Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Kjøbenhavns Børs d. 27 Mai 1828. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 157, 157 1/4 Rbd. S. Nationalbank Obligationer 6 pC. norsk Laan, (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. Dito Dito . . . . . . ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 52. Abs. Tegn. 83 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. 1025 Rbd. 6. 112 1/4 112 1/2 Sedler. 4 Rbd. r. 6. i Bantai Banco. i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-30
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 44. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Mai 1828.