JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Tyrkiet. Medens Mehemed Alis Magt trues med Undergang i Syrien, hvor han nylig har lidt et betydeligt Nederlag mod Druserne og Araberne, skrider Sultanen rolig frem med sine Reformer og har saaledes nylig organiseret sig et heelt Statsraad. Ligeledes taler man meget stærkt om at etablere Qvarantaineforanstaltninger, for ved dem aldeles at sikkre Europa for Pesten, og Ulemaerne have allerede erklæret, at Koranen intet indeholder mod saadanne Foranstaltninger. J sin Familie har Sultanen derimod i den senere Tid lidt flere Sorger, da nemlig hans ældste Søn er død, og han senere har maattet afsætte Halil Pascha, der var givt med hans kjæreste Datter, for hans mange ulovlige Handlinger, og man taler nu om, at Ægteskabet skal opløses.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Fædrelandet. Den Deputerede i Jtzehoe, Lock, har ved at omtale Stænderne og deres Virken, isærdeleshed anbefaler dem Vedholdenhed, som Grundlag for deres Handlen, og kun heri seer han det eneste Haab om en bedre Fremtid. J det Forfatteren omtaler de Gjenstande, hvormed Stænderne skulle beskjæftige sig, erklærer han, at han anseer Finantssagen for saa vigtig, at aldrig nogen Forsamling turde lade den gaae forbi, eller lade være at undersøge den. Næst efter Finantsfagen sætter endelig Forfatteren Bønnen og Stænderforsamlingernes Offentlighed, og man maa saaledes indrømme, at han har navngivet tvende Anliggender, om hvis Vigtighed og Gavn, der sikkert kun er een Stemme. J de jydske Aviser afhandles for Tiden Commune=Anliggenderne, da nemlig Justitsraad Borgemester Ræder i Horsens har erklæret sig mod Ansættelsen af Raadmænd, som ikke stemmende med Grund principet i Forordningen af 24de October 1837, medens derimod flere Borgere søge at godtgjøre det Gavnlige i at en borgerlig Raadmand haves. Det er saaledes ogsaa her det samme Spørgsmaal, der har fremkaldt Debatten, som i sin Tid blev omtalt i denne Avis, og man kan ikke nægte, at det jo er et mærkeligt Særsyn, at ligesom Bestemmelsen om borgerlige Raadmænd blev hæftigst bekæmpet af den kongelige Commissair i Stænderforsamlingen, saaledes er det og fornemmelig denne Sag, der nu betragtes med saa forskjellige Øine af Magistraterne og Borgerne. Vi ville imidlertid ønske, at Borgerne ikke i denne Sag ville blive trætte af at kæmpe for deres Ret, men vel erindre, at en Raadmands Virksomhed er langt meere udbredt end Repræsentanternes, hvorfor hiin og kan bevirke meget mere Gavn end disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Jfølge Cancelliets Resolution vil en Procurator blive ansat i Lollands=Falsters Stift, med Forpligtelse til at tage Bopæl i Maribo. Ansøgninger derom kunne indgives i Løbet af sex Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Deres Kongl. Høiheder Prindserne Christian Frederik og Frederik Carl Christian agte (ifølge franske og tydske Aviser) i tilstundende Sommer at opholde sig nogle Maaneder i Paris. Ad privat Vei erfare vi - hedder det i Kbhvst. Nr. 105 – at der er anlagt en ny Justitssag mod dette Blads Redacteur for formeentlig Overtrædelse
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
af Lovgivningen om Trykkefrihedens Grændser, hvori han skal have gjort sig skyldig ved at indrykke den i Nr. 99 optagne Notice om den vestindiske Ridderelection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Prof. Ursin agtede, efter svenske Aviser, at aabne i disse Dage i Malmøe en Række af Forelæsninger over Dampmaskinen og dens Anvendelse. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Den bekjendte Forfatter og politiske Flygtning Harro-Harring, som har tilbragt denne Vinter paa Helgoland, skal efter den engelske Gouverneurs Befaling nu bringes derfra som Følge af en Tvistighed, han har havt med en derværende Maler. (Neu. Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Under 27de Decbr. f. A. er Naalemagermester Peter Hjorth forundt Bevilling til i 8 Aar i Kongeriget Danmark at være eneberettiget til at forfærdige Knappenaale, saavel med runde som med flade Hoveder, samt at forsyne dem med støbte Hoveder, efter en af ham opgiven Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Kieler Correspondentsblad indeholder et mærkeligt Exempel paa Repotisme i Norddithmarsken, hvor Etatsraad og Landfoged Gribel under sin Embedsførelse har, til meere eller mindre betydelige Embeder, befordret 15 (i omtalte Tidende navngivne) Personer, der vare beslægtede eller besvogrede med ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Stadscasserer Clausen i Oldesloe vil nu selv tage Afsked. Borgerne spørge: "Vil den uden videre blive ham tilstaaet?" Hans egen Kasse og Byens Kasse, hedder det nu, havde han undet Eet, og Overskuddet, som skulde findes, fandtes ikke ved Eftersynet. Fuldblods-Antagonisterne, Dhrr. Major v. Jnqversen til Viufgaard og Kammerraad C. Dalgas til Aldebertsminde, have under 8de April udstædt en i Veile og Aarhuus Aviser indrykket Jndbydelse til en Forening for Hesteavlens Fremme i Veile Amt og tilgrændsende Omegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Blandet. J Mietau er der forefalden en Begivenhed, der gjør megen Opsigt. En Musik= og Dandselærer, ved Navn Huge Herwig, der alt i nogle Aar har boet der i Staden, er med eet fremtraadt som Dame, og tillige som forlovet med en Lithograph. Hun er bleven døbt som Dreng og har til sit 26de Aar, uden at opdages, ageret det Kjøn, hendes Moder af ubekiendte Grunde havde paalagt hende at være af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Hvorledes demokratiske og aristokratiske Jnteresser ofte berøre hinanden, har nylig viist sig ved den i Stuttgard stedfundne Forhandling om adelige lige Forbryderes Afstraffelse. Demokraterne sagde: Jngen adelig Forbryder tør degraderes, fordi Borgerstanden betakker sig for at betragtes som Straffe kategori." Aristokraterne istemmede med Glæde og vilde, at Adelskabet i det mindste skulde vedligeholdes for adelige Forbryderes Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
En amerikansk Tidende fortæller om en nymodens Don Juan, der seer ud til at blive ligesaa bekjendt som hans Forgænger, hvis ikke maaskee Skjæbnen fører ham i Tugthuset. Han var blevet fængslet, fordi han havde giftet sig tretten Gange: men det lykkedes ham at flygte. For ikke længe, siden gjenkiendte en Mand ham, og indbød ham til sig, for at overlevere ham i Retfærdighedens Hænder, og under en passende Undskyldning bortfjernede han sig, for dertil at hente en Constabel men hvor stor var hans Skræk, da han ved sin Tilbagekomst hverken fandt den Fangne eller sin egen Kone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Skibsefterretninger. Capitain George Christie af Brigskibet Hero af Perth, som er ankommen til Kjøbenhavn fra London, har den 10de April i Nordsøen truffet Skibet. Resolution af Christiania i synkefærdig Tilstand, og ved at holde nær til samme er det lykkedes ved Hjelp af Baade at bjerge Capitainen og Mandskabet fra Resolution, 10 i Tallet, endskjøndt i en meget syg og udmattet Tilstand. Skibet Resolution, var bestemt fra Christiania til London med Trælast, og 2 Mand af Besætningen vare af Kulde, Udmattelse og Mangel paa Fødemidler, allerede døde 2 Dage for Capitain Christie kom til Skibet. De frelste 10 Mand bleve af Capit. Christie forpleiede og satte iland i Helsingør. – J Anledning af en Beretning i Børsenhalle Na 8021 angaaende det i forrige 3 af denne Tidende omtalte danske Skib, der, ladet med 1200 Fade Meel, skal, Blokaden uagtet, være indløben til Bahia, ifølge hvilke Skipperen skulde være falden i en Fægtning mellem en brasiliansk Krigsbrig og en Jnsurgenterne tilhørende Skonnert, er det os behageligt at kunne meddele, at dette Skib ikke er Briggen Pizarro, C. G. F. Stage, tilhørende det i Kjøbenhavn værende Handelshuus Hambro & Søn. Det skal forøvrigt ikke være den danske Skibsfører, men den brasilianske Officeer, der er falden. – Helsingør, den 18de April: Vi have idag megen Driviis paa Rheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Det americanske Skib Forum, Trask, her beliggende under Qvarantaine, drev i Eftermiddags ombord i Corvetten, som dog ikke har taget nogen Skade. Den 19: En hertil idag fra Stettin ankommen norsk Skib beretter, at en engelsk Skipper, som den 17de dennes er indkommen til Svinemunde, havde Dagen for N. O. for Witmund seet en Brig (som han antog for en dansk Frugtfarer) ligge i Jsen næsten kantret, og med kappede Master. Det havde paa Grund af Drivisen været ham muligt at komme til den. – Uldpriser. (efter Hamb. Priis-Courant den 20de dennes) Banco pr. Pd. Jkke sorteret Mecklenb. 15 a 25 sk. (3 Mk. 12 s. a 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Literatur. J denne Tid har Hr. Chr. Hansen jun., Kjøbmand i Flensborg, udgivet et lille tydsk Skrift, nemlig et Forslag til en Toldtarif for Hertugdømmerne og maaskee for den hele danske Stat, samt en Sandsynlighedsberegning over den danske Stats Jndustriegield. Dette lille Arbeide, hvilket Sagkyndige nærmere maae bedømme – søger at vise, ikke allene hvorledes der skal bevirkes en muligst høi Toldindtægt, men ogsaa hvorledes Jndustrie og Fabrikvæsen skal oplives og befordres, især ved at fastsætte en høi JndførselsSkytstold – et System, der forresten nok har mange Antagonister.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Ledige Embeder. Sjællands Stiftsprovsti og Frue Sognekald i Kjøbenhavn, 1200 Rbd. Paa Embedet hviler en Pension af 800 Rbd. til den entledigede Sognepræst. Districtschirurgicatet paa Langeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Befordringer og Afgang. Stiftsprovst over Sjællands Stift og Sognepræst ved Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, Professor H. G. Clausen, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Bekjendtgjørelser. Uldmarked i Kallundborg. den 13de, 14de 8 15de Juni 1838. Det ved Allerhøieste Rescript af 22de Martz 1836 oprettede Uldmarked i Kallundborg afholdes, i indeværende Aar, 2 Dage tidligere end sædvanlig paa Grund af, at ingen Markeder ifølge kongl. Rescript af 12te October 1743, maae afholdes paa Løverdage, Søndage eller Helligdage. Da det imidlertid er sandsynligt, at det vil falde de fleste Landmænd vanskeligt, især hvis vi faae en kold og fugtig Forsømmer, at fremstille deres Uld paa Markedet den første Markedsdag, hvortil kommer, at vi først den 14de Juni kunne have nogenlunde paalidelige Efterretninger om det store Breslauer Uldmarked, som har den væsentligste Jndflydelse paa at bestemme Markeds prisen her, saa troer Committeen at burde foreslaae saavel Kjøbere som Sælgere, først at begynde Markedsforretningerne den 14de Juny. For at bidrage, hvad der staaer i Committeens Magt til at fremme Uldmarkedet, betaler den iaar, som de foregaaende Aar, Magasinleie fra 17de Mai indtil 17de July af al den Uld, som kommer til Markedet og oplægges paa Committeens Magasiner, den betaler Bropenge, Læsningsomkostninger, Veir penge, Omkostninger ved Uldens Opbringelse til og Nedbringelse fra Magasinerne, saavelsom alle andre Omkostninger i Kallundborg efter Uldens Ankomst hertil, dog undtages herfra Brandassurance og Courtage, saafremt Sælgere eller Kjøber ønske at benytte den i Kallundborg værende kongl. authoriserede Mægler. Endvidere betaler Committeen saavel Fragt som Retour-Fragt af den Uld, som bringes til Markedet fra Jylland, Fyen eller Øerne, i Tilfælde af, at den ikke sælges paa Markedet. Man ville behage at addressere de Partier, Uld, hvorfor ønskes fri Magasinleie &c. til underskrevne H. C. Hellesen i Kallundborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Holbeks Amts oeconomiske Selskab, som har foranlediget Markedets Oprettelse, saavelsom undertegnede, af Selskabet valgte Committee, har havt den Tilfredsstillelse, de to Gange Markedet har været afholdt, enten at see den til Markedet bragte Uld solgt til gode Priser, eller at erfare, at der var gjort passende Bud paa Ulden i Forhold til Handels-Conjuncturerne. Om dette Marked fremdeles skal opfylde sin Bestemmelse at være et sikkert og fordeelagtigt Afsætningsted for dansk Uld, beroer, efter Committeens Formening, fornemlig paa, om Landmændene stadigen ville bringe et saa betydeligt Qvantum Uld til Markedet, at ogsaa udenlandske Fabrikantere kunne reise hertil med Sandsynlighed her at kunne gjøre deres Jndkjøb. Derfor tillader Committeen sig, at opfordre samtlige Uldproducentere i Danmark, til at bringe deres Uld til dette Marked; jo større Qvantum Uld, der stadigen bringes hertil, desto større Sandsynlighed bliver der for, at hver enkelt Sælger hvert Aar, vil kunne realisere sin Uld til dens virkelige Værdie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Offentlige Udstillinger af fortrinlig Vædere, som af sagkyndige Mænd sammenlignes og vurderes, har i Tydskland, viist sig særdeles gavnlig for Skæferie og Uldhandel. Committeen anseer Kallundborg Uldmarked for at være et passende Sted til en saadan Udstilling, og er derfor saa fri at anmodde Landmænd, som troe at være i Besiddelse af udmærket gode Vædere af hvilkensomhelst Race, at fremstille disse vadskede, men uklippede den 14de Juni dette Aar Middag Kl. 12 paa Kallundborg Ladegaard. Det bemærkes at allerede flere Skæferie Eiere ere blevne enige om, at fremstille Vædere paa den nævnte Dag. Væderne vadskes formeentlig rigtigst 8 Dage førend Udstillingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Committeen for Kallundborg Uldmarked den 19de April C. Lerche. C. Barner. H. C. Hellesen. C. Rathie. C. Madsen. J. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Jeg underskrevne H. C. Hellesen tilbyder at betale Uldproducenterne et passende Forskud af 1/2 a 2/3 af den omtrentlige Værdie af Ulden, ved dens Ankomst hertil, samt at forhandle den paa Markedet, indcassere Beløbet, omsætte de fremmede Valuta (saafremt udenlandske Kjøbere maatte betale med saadanne) imod at jeg erholder 2 pCt. Provision af Uldens Beløb og 4 pCt. Renter pro anno af Forskudet. Jeg indestaaer for Beløbets Betaling i rette Tid, naar jeg engang har antaget Kjøberen og betaler i saa Fald Beløbet naar Salg og Aflevering af Ulden har fundet Sted efter Fradrag af Provision og Renter. Kallundborg den 19de April 1838. Til Forsendelse med det hver Torsdag Morgen, anregnet fra Torsdagen den 26de April førstkommende fra Nested til Helligenhafen afgaaende Paqvetskib Communicationen, vil, ligesom i f. A. fandt Sted, paa de kongl. Postcontoirer i Nakskov, Mariboe, Rødbye, Saxkjøbing, Stubbekjøbing, Nykjøbing og Nysted kunne indleveres løse Breve stemte til Heiligenhafen og Burg, og vil der tilligemed samme Paqvetskib, som hver Søndag Morgen afgaaer fra Helligenhafen, fra Søndagen den 29de April kunne forventes at ankomme Breve fra Heiligenhafen og Burg til samtlige fornævnte Steder paa Lolland og Falster, og bliver Portoen for disse Breve at erlægge efter den almindelige Brevposttaxt. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostoirectionen den 21de April 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Undertegnedes Boglade er henflyttet i Bager Knusts Gaard, ligefor Gjæstgivergaarden. II. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Licitation. Torsdagen den 26de dennes om Formiddagen Kl. 11 bliver paa denne Byes Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Udførelsen af endeel Steenkistearbeide paa den mindre Landevei mellem Maribo og Nysted. Conditionerne, med tilhørende Overslag ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 19de April Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Auctioner. Onsdagen den 2den May bliver i Skovene ved Bremersvold og Kierstrup, afholdt offentlig Auction over Barken paa en betydelig Deel Egetræer sammesteds. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Michaeli d. A., og er Mødestedet paa Kierstrup bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Bremersvold, den 22de April 1838. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Da det ved 3die Auction over den Kiøbmand Chr. Theisens Opbudsboe tilhørende Gaard paa Torvet her i Byen med tilliggende Jordlod paa Roersnæs, gjorte høieste Bud af 1115 Rbd., ikke er bleven approberet, saa vil der over disse Eiendomme blive afholdt en fjerde Auction paa Raadstuen heri Byen Mandagen den 7de Mai dette Aar Formiddag Kl. 11 3/4. Hvilket herved bekjendtgiøres. Nakskov den 21de April 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Førstkommende Løverdag den 28de April Formiddag Kl. 10, bliver paa Berritzgaards Tingstue afholdt offentlig Auktion over en Deel hjemmegjort Hør og Blaarlærred. Blandt Conditionerne er den: at vederhæftige Kjøbere gives Kredit til Mikkelsdag d. A. Birkekontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 21de April 1838. Trap.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-24
Rettelse. J Følgebladet til Ne 44 af denne Avis staaer pag. 180 sidste Spalte 33 Lin, fra oven aldeles istedetfor tildeels. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Lollands Falsters Sit. Tidende. No. 43. Fredagen den 27 April. Yderligere bemærkninger om det paatænkte Sygehuus i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Skulle Sælgeren af den Eiendom som attraaes indkiøbt til det forommeldte Øiemed ikke kunde lade hele Kiøbesummen indestaae i Gaarden, da turde forhaabentlig ventes, at en af Byens formuende Jndvaanere, eller Amts=Fattigkassen, eller Sparekassen laante den fornødne Kapital til Jndkiøbet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Hvad det aarlige Bidrag til Sygehuus-Jndretningen angaaer, da formener jeg, at denne maatte nedsættes til 1 Rbd. for hver indskrevet Tjenestetyende, da et større Bidrag befrygtes at blive byrdefuldt for Mange, og aldeles ville afholde dem fra at lade deres Tjenestefolk indtegne, i det Haab, at de maaskee vare saa lykkelige at de kunde undvære Jndretningen. Derimod synes mig det var billigt at der for hvert Tjenestetiende blev betalt f. Ex. 1 Mk. daglig og at Huusbonden tillige leverede Mediciin og de til Patienten fornødne Fodemidler, uden hvilket Tilskud Jndretningen vanskelig vil kunde opretholdes. Til Fordeel for Stiftelsen kunde maaskee ogsaa bestemmes, at Patienter fra Landet og Stiftets andre Kiøbstæder indtoges til Kuur og Forpleining naar mere end Halvparten af Sengene henstode ubenyttede, naturligviis mod en høiere daglig Betaling, hvoraf en Deel tilfaldt Lægen og Sygevogterne. Saaledes har jeg tilladt mig at yttre en Mening om Forslaget, for hvilket jeg baade som Jndvaaner af Nykiøbing og som Menneskeven takker, den ubekiendte Proponent. Skulle der aabnes en Subskription for Bidrag til Oprettelsen af de forommeldte Velgiørenheds=Anstalter skal jeg tegne mig for Bidrag til den Alle. April 1838. En Familiefader i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Fædrelandet. Som et Sidestykke til den bekiendte Artikel: hvad kan det hjælpe, der i sin Tid fandtes i Fædrelandet, indeholder nu samme Blad en Artikkel med Overskrift: hvad kan det skade, hvori den Ligegyldighed for Ting, der ikke personligen angaae os, omtales i kraftige Træk. J det vi anbefale denne Artikkel til Alles flittige Gjennemlæsning, kunne vi dog ikke undlade her at meddele enkelte Brudstykker af den, da den er for vidløftig til at kunne optages i sin Heelhed. Spørgsmaalet om hvad vi formaae, besvarer nemlig Forfatteren saaledes: Vi formaae at danne en kraftfuld og stærk offentlig Mening, naar vi istedetfor at indsvøbe os i vor Roligheds og Mageligheds Sløikjole, kun speidende efter at finde en Plet hvorpaa vi uforstyrrede kunne bade os i Solskin, fremstaae rustede i Frimodighedens og Sandhedens Pantserskjorte, og udtale høit og lydt vort Hjertes sande Mening, og denne offentlige Mening vil Forfatteren skal fremtræde, levende, aandende i Borgernes Tale, og gjenlydende overalt i Huse og paa Spadseregange, i Bordsamtaler og Klubconversationer, istedetfor paa en Maade at forskandse sig, som en Frygtsom eller Kraftesløs, i at enkelt Blad – naar dette var et Scho af hiin, istedetfor en, eensomt ja endog ofte i Smug læst Commentar over den. Om Pressen og dens Virken, hedder det et andet Sted: men man maa ikke glemme, at hvad der skal støtte den offentlige Meening, selv trænger til dens Støtte, og at selv Bladene ikke formaae at udrette Noget, naar den offentlige Mening ikke ret kraftigen understøtter dem - ikke med Subscription, ikke med Bidrag, men med moralsk Magt ikke ved ei at trække Haanden tilbage fra dem, men ved at lægge Brystet til. Hvad her saaledes er sagt om at støtte Pressen, er vistnok et Ord talt i rette Tid, thi medens Nogle gjøre betydelige Fordringer til Bladene og Andre ubetinget dadle deres saakaldte reformatoriske Bestræbelser, er der fast Jngen der med Kraft understøtter, og det høieste man kan fremkalde er en fortrolig Meddelelse om at en eller anden Artikel har vundet bifald, men meget sjældent hører man den offentlige Stemme i saa Henseende at afsige nogen selvstændig Dom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Skiftecommissionen i Krigsraad og Proprietair Conradsens Dødsbo bekjendtgjør i Aalborg Stiftstidende, at man har seet sig nødsaget til for Tiden at standse Glasværket Conradsmindes Drift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-27
Fra Kiel klages over, at i denne Stad, skjøndt et Sæde for Muserne, er det, Thalia og Melpomene helligede Tempel saa brøstfældigt og slet, at det afholder mange Theaterbesøgende. Den nærmeste Aarsag hertil ligger i, at det academiske Senat, hvem det tilkommer at bestemme, hvorlænge der udenfor Omslaget maa gives theatralske Forestillinger i Kiel, er af den Mening, at Theaterbesøget er skadeligt for Studenterne, saa at Theatret lukkes kort efter hvert Omslag. Nykjøbing. Ved i et tidligere de af denne Avis at omtale den ved Mariboe Byeting afsagte Dom i Sagen mellem Justitsraad Pontoppidan og Bager Meincke samt Procurator Larsen, yttrede vi tillige det Ønske, at kjende Præmisserne til denne Dom. Dette Ønske er nu ved en velvillig Meddelelse opfyldt, og vi tage derfor ikke i Betænkning her at meddele Dommen i Extract, hvorved vi troe saa meget mere at imødekomme vore Læseres Ønske, som Sagen angaaer det hidtil hos os meget sjeldne (saavidt vides eneste) Tilfælde, at Redacteuren af et Blad er saggivet tilligemed Forfatteren af et formeentlig injurierende Jnserat. Som bekjendt, har Meincke underskrevet sig som Forfatter til det paagjældende Stykke, skjøndt han senere har erklæret, at han dertil har ladet sig forlede af sin Sagfører. Hans principale Paastand, gaaer ud paa aldeles Frifindelse, hvortil Dommerne intet Hensyn har taget. Den subsidiaire Paastand gaaer derimod ud paa, at han alene ansees for at have gjort sig skyldig i simple Jnjurier, og denne Paastand begrunder han paa, at han, efterat have tilsendt Larsen Manuskriptet, senere har tilskrevet ham om, at han ikke maatte indrykke det i Lollandsposten, og denne Paastands Rigtighed er søgt godtgjort med Vidner, og skjøndt den ikke fuldeligen er beviist, saa frembyde disse samtlige Data dog saa megen Formodning for Rigtigheden af Jndstævnte, Meinckes Angivender, at Betingelsen for at de ved Frd. 27de Septbr. 1799. givne Straffebestemmelser for Jnjuriers Bekjendtgjørelse ved Trykken kunne anvendes, nemlig: at selve Trykningen er skeet med den Paagjældendes Samtykke, ikke er tilstede, i det mindste ikke med den Evidents, som er nødvendig for at anvende en Strafbestemmelse." Meincke er derfor alene anseet efter 6214 og 7, og som tidligere bemærket, idømt en Mulct af 20 Rbd. til Nakskov Fattigvæsen samt paalagt Andeel i Sagens Omkostninger.