Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1816-07-09
Hvad Aar Fuglse Kirke er bygt kan ei gives nogen tilforladelig Beretning om, da der ei findes noget Aarstal paa Kirken naar den er bygt. Nogle mene, at det er den sidste Kirke, som før Reformationen er bygt i Lolland, og bygt efter Landet Kirke, som er den første Kirke i Lolland. Andre har den Relation fra mundtlig Tradition, at den skal være bygt af Anders Gøe til Kjerstrup, men ved dens Bygning være bleven fattig, da han havde det Uheld, da Kirken var færdig, at Gevældtet faldt ned, og hans Fattigdom tillod ham ikke selv at lade opføre en nye Gevælb, maatte han, ved Collect, indsamle Penge dertil, og det som derfra blev tilovers, blev anvendt til en temmelig stor dobbelt Lysekrone, som endnu hænger i Kirken. Paa nordre og søndre Side af Kirken er 2de Begravelsescapeller opførte med hugne Qvadratstene, som tilhører, det Nordre: Søholk og det Søndre, Kjerstrup. Ovenpaa det sidste har været et fiirkantet, med Spaan tækket, Taarn, som afgangne Major Otto Schack til Kjerstrup i Aaret 1718 lod, tilligemed 4 Alen Kampesteens Muur nedbryde, og derpaa opføre det nuværende Teglstens Tag. Ovenpaa denne Begravelse var en stor Sahl med Bænke rundt omkring, og i samme Sahl et Bibliothek, som blev kaldet Fuglse Herreds geistlige Liberie. Fra samme Sahl var en udbygt Stoel i Kirken, med Tralværks Vinduer, som endnu kan sees inden i Kirken, men ubrugelig, da Jndgangen er betaget, ved det Taget af Begravelsen tillukker Jndgangen. Paa dette Bibliothek var paa den Tid en Kakkelovn, saa at der Vinters Dage kunde om Søndagen haves Varme. Jnden fra i Kirken er Jndgangen til det rummelige Capel. Efter gamle Sognefolks Relation skal ovenmeldte Bibliothek i Aarene 1715 og 1716, da den svenske Flaade laae uden for Draxminde været af Landsoldaterne brugt til Krudt patroner. Bøgerne vare alle indbundne i Pergamentsbind. Kalk og Disk er temmelig stor, af Sølv, forgyldt uden og inden, med Henning Gøes Vaaben og Navn. Foden af Kalken er sexkantet, imellem enhver Afdeling er meget fiin udstukken: de 4 Evangelister oven til, og neden under Apostlerne Petrus, Andreas, Jacobus minor, Philippus, Johannes Evangelist, i det 6te Rum eller Afdeling staaer Christi halve Corpus udi en Kalk, i hvilken Blodet flyder med den Underskrivt: Ter f faaer fin J Calicem i Christi 7 Fluit J undiqve i Sangvis T. Der neden under 1 16 for 4. Paa Brødpatellet staaer Henning Gøes Navn og Vaaben, og i Midten af Patellet Jesus, Herrens Søn, i det sædvanlige Træk, med en Blomsterkrands omkring, og inden i den, om dette Træk: Spes med. Udenfor Hegnestolen ligger begraven Anders Gøe til Kjerstrup med sin Frue Karine Walkendorph, som sees af en Liigsteen, som ligger i Choret, tæt ved Degnestolen. Paa denne Steen er baade han og hans Frue udhugne i fuld Corpus, han med et bart Hoved og et stort Sværd i Haanden. Ved hans Hoved staaer, paa den ene Side A. og den anden Side S, og ligeledes ved hans Frues Hoved K. og W., midt imellem deres Ansigter: Efter Døden lever Dyden. Rundt om Randen af Stenen sees deres 16 Ahners adelige Vaaben. Strax nedenfor Choret i Kirkegangen findes en Steen; om dens Rand er en Skrift, med Runebogstaver, som endeel er udslettet; men dog kan samles saameget: Magnus Göe - Miles. Catharina etc., og i Midten kan kjendes Gøernes og Walkendorphernes Vaaben. Nedgangen til Anders Gøes Begravelse er i Choret med en muret Trappe og Muurværk ved begge Sider. Udi Kjerstrup Capel findes følgende Liig: Major Otto Schack, fød den 9de Junii 1671, død den 20de Martii 1719, og Frue Dorothea Sophie Sehested. Neden under. Generalmajor Niels Rosenkrant; Schack død 1730. Frue Grevinde Wedels Liig, fød Raben, paa nordre Side, er i Søholts Capel, med sine Ornamenter.