Berlingske Tidende, 1806-09-01
Skrivelse fra Neapel, den 6te August. Det ulykkelige Calabrien maae udstaae alle Krigens Red fler. Den engelske General Stuart staaer i Calabrien med 8000 Engellændere, hvoriblant 1500 Biergskotter, men han kan ikke forebygge de Grusomheder, som de Jnsurgenter, der have forenet sig med ham, udøve. De fornemste og rigeste Familier ere blevne Kong Joseph tro, men Folke skal være i Oprør allevegne, og har korsfæstet Biskoppen Cosenza og ihielstukket ham med Landser, blot fordi han ved Kong Josephs Reise til Calabrien gik ham imøde med Geistligheden. En frugtsommelig Dame er ligeledes paa den ynkeligste Maade bleven ombragt af Folket. De franske Soldater, som falde i Jnsurgenternes Hænder, maae døe under de skrækkeligste Piinsler, en Oberst og en Lieutenant, begge Polakkere, ere blevne levende brændte. De fleste at Jnsurgenternes Anførere ere Munke. Enken efter den heri Staden henrettede Jnsurgentchef Rodio skal være i Spidsen af et Jnsurgenteorps, der kalder sig Hevnens Corps Den engelske Admiral Sidney Smith bombarderer ForteSciglio, der ligger lige over for Messine. - Da Engellænderne landede i Calabrien, havde Generalerne Regnier og Verdier neppe 5000 Mand. Marschall Massena, der ilede, at forstærke dem, skal have formeret en Leir i Sletten ved Eskal. General Regnier skal have fanget det sicilianske Regiment Valinassara og total slaget en Bataillon af Kong Ferdinands Livgarde. Der er overhovedet forefaldet mangeblodige Tretninger i Calabrien, alle til Jnsurgenternes Tab af hvilke mange ere bragte fangne hertil. General Gardanne har ved Montesand nedsadlet 30 Jnsurgenter og fanget 100, som strax bleve skudte. Staden Ticignanhar havt en skrækkelig Skjebne. Jndbyggerne i Staden, vare i fuld Opstand, men bleve omringede af de franske Tropper, alle, der gjorde Modstand, nedsablede og Staden lagt i Aske; Fløden Calore, som løber igjennem Staden, var farvet af de Dræbtes Blod. - Under disse Omstændigheder er Kong Joseph selv i Forgaars reist til Calabrien efterat have udstedt følgende Forordning: "1) Calabrien er erklæret i Krigstand. 2) Alle Civil og MilitaleAnthoriteter staae under Marschall Massena, 3) Marschal Massena er bemyndiget til at nedsætte Militair=Commissioner, hvis Domme skulle fuldbyrdes inden 24 Timer uden videre Appellation. 4) Tropperne skulle underholdes af de Lande, der have gjort Opstand. 5) Rebellernes Eiendomme, skulle sælges til Bedste for de Districter, som bidrage til Troppernes Underholdning. 6) De Klostre, hvis Foresatte, ikke anmelde for den nærmeste General, hvilke de Munkelaf dem ere, som have grebet til Vaaben, tjent som Spioner eller ægget til Opstand, skulle lukkes. De Munke i disse Klostre, som ere over 70 Aar gamle, komme i andre Kløstre, men de øvrige forvises fra Riget og straffes med Døden, ifald de komme tilbage. 7) Godseiere, som have forladt Riget og ikke benyttet sig af Tilladelsen, at komme tilbage, men ville oppedie Udfaldet af Rebellionen, skulle ansees som Statens Fiender, og deres Godser skulle confiskeres. 8) De i Provindserne indkaldte Nationalgader faae, saa længe de giøre Tieneste, samme Gage, som Linietropperne. 9) Hvo der ikke hører til Nationalgarderne og dog ikke aflevere deres Skydegeværer eller andre forbudne Vaaben, straffes af Militair=Commissionen med Døden. 10) Vil sindede Personer godtgiøres for det Tab, de lide, af Rebe lernes Eiendomme. 11) Districter, som udlevere Rebellernes Hovedmænd, ere befriede for alle Leverancer.