JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Ved Proclama læst inden Herredstinget den 30te Januarii 1809, og Landsoverretten den 6te Februarii næstefter ere Creditorerne i Stervboet efter Jeppe Nielsen Gundorph, som døde paa Palstrup i Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkalste med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Skiftet foretages iøvrigt paa mit Contoir næstkommende 24de Mai om Formiddagen Kl. 10, hvortil de Arveberettigede og andre Vedkommende les herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 7de Februarii 1809. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Roe i Grøndet Sogn, rosgaard Herred, Wiborg, Amt, er død Anne Jbs Christiansdatter, Hyrde Poul Frandsens Hustrie sammesteds. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter hende, indkaldes herved, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, for mig, som Skifteforvalter, inden 12 Uger fra dette Proclamas offentlige Bekiendtgiørelse. Skiftet foretages paa mit Contoir næstkommende 24de Mai om Formiddagen Kl. 10, hvortil de Arveberettigede og andre Vedkommende ligeledes herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Januarii 1809. Holstein, Herredsfoged
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Ans Bye i Grøndet Sogn, Lysgaard Herred, Wiborg Amt, er død Ungkarl Peder Sørensen. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter ham, indkaldes herved, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter, inden 12 Uger fra dette Proclamas offentlige Bekiendtgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Skiftet foretages paa mit Contoir næstkommende 24de Maji om Formiddagen Kl. 10, hvortil de Arverettigede og andre Vedkommende ligeledes herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Januarii 1809. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Hoberg Sogn og Bye er død Niels Pedersen, Levning og Hustrue Johanne. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter dem, indkaldes herved, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for mig, som Skifteforvalter, inden 12 Uger fra dette Proclamas offentlige Bekiendtgiørelse. Skiftet foretages paa mit Contoir næstkommende 24 Maii om Formiddagen Kl. 10, hvortil de Arveberettigede og andre Vedkommende herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Januarii 1809. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Sørslev Sogn og Bye, Lysgaard Herred, Wiborg Amt er død Anne Jensdatter, Huusmand Mads Nielsens Hustrue sammesteds. Arvingerne ere angivne at være: 1 Broder og 2 Søstre, hvis Navne vides ikke, men som alle 3, for omtrent 20 Aar siden, vare i Egnen af Ringkiøbing. De indkaldes herved til at møde ved Skiftet paa mit Contoir, førstkommende 25de Maii om Formiddagen Kl. 10. Boet er ubetydeligt. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Januarii 1809. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Klode Mølle i Hids Herred, Aarhuus Amt, er død Møllersvend Jens Nielsen. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter ham, indkaldes her Agnete Rasmusdatter og andre Vedkommende herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Jan. 1809. Holsten, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Jens Tindek, der tiente som Huuslærer i Høberg Mølle i Lysgaard Herred, Wiborg Amt, er undvigt af sin Tieneste. Desaarsag er hans efterladte ubetydelige Ting af mig, i Følge Begierning af hans Hosbond, taget under lovlig Behandling. Hans Creditorer og han selv indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at møde, enten forinden hos mig, eller ved Samlingen i Boet i Høberg Mølle førstkommende 20de Maii om Formisdagen kl. 10. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Jan. 1809. Holstein, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Udi Nørre Knudstrup i Torning Sogn, Lysgaard Herred er død Peder Jensen Smed. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter ham, indkaldes herved, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter inden 12 Uger fra dette Proclamas offentlige Bekiendtgiørelse. Skiftet foretages paa mit Contoir førstkommende 23de Mai om Formiddagen Kl. 10, hvortil alle Vedkommende i Almindelighed, men i Særdeleshed de fraværende Arvinger nemlig: Sønnen Jens Pedersen, som skal boe i et Huus ved Nim i Horsens Egnen og Sønnen Lauritz Pedersen, som skal opholde sig i Qvorning i samme Egn, samt Sønnen Anders Pedersen, hvis Opholdssted vides ei, herved indkaldes. Dalsgaard pr. Wiborg, den 31te Januarii 1809. Holsten, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Sidstafvigte Mandag, den 6te Febr. er paa Landeveien mellem Randers og Hadsund, optaget en sorte, bruun Hæst, med Stiærn i Panden og omtrent 5 Aar gammel, som, naar Eieren ligitimerer sig, kan afhantes hos Undertegnede, imod de paagaaende Omkostningers Udredelse. Hald ved Randers, den 10de Febr. Søren Wam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
En Gaard med beqvem Jndretning og Haugeplads beliggende paa Broberg her i Aarhuus, er underhaanden at faae tilkjøbs paa favorable Vilkaar. Anviisningen giver Bygmæster L. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
For 1 a 2 Skolediscipler er et smuk Værelse til Leie til Paaske, hvorom Adressecontoiret giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-18
Et lidet Partie Rigaisk Hampeblaar og nogle Urtekræmmervahre kan bekommes tilkjøbs. Adressecontoiret giver Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Aarhuus. Ved et lidet Tractement som S. T. Hr. Major von Qvalen har givet for 16 Underofficerer og 20 Skarpskyttere, har samme Sælskab rækket Haanden til de Fattige med 8 Mk. 3 s., hvorfore Fattig Commissionen aflægger skyldigst Taksigelse, og skal blive uddeelt til meest trængende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Ligeledes er fra en ubenævnt veltænkende Fattiges Ven, indleveret 5 Rdr., som efter sammes Forlangende skal blive uddeelt til de benævnte, og andre os bekiendte Trængende, som vist yder deres hierteligste Tak, med Bøn til Forsynet, om Velsignelse over Giveren. Aarhuus Fattigcommission, den 22de Febr. 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Den bittre Skaale Forsynet har behaget at tildeele mig, ved at bortkalde min i Live elskeligste kiære, nu i Døden sal. Mand Poul Klitgaard, ved en roelig og stille Død, den 15de d. M. Kl. 3 Eftermiddag, i hans Alders 66 Aar og nogle Uger, efter næsten 2 Aars smertelig indvortes Svaghed, og nu paa sidste 10 a 12 Dages haardere Angreb; hvorved jeg og umyndige Datter, er sadt i forrigfulde Omstændigheder. Dette skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre Familie, Venner og Bekiendtere, som jeg er forsikkret om, oprigtig taget Deel i mit store Tab af saa virksom, og elskværdig en Ægtefælle, uden skrivtlig Bevidnelse. Aarhuus, den 16 Febr. 1809. Ulriche Klitgaard, fød Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Det blev min tunge Pligt at bekiendtgiøre for fraværende Familie og Venner, at det har behaget Gud, at hiemkalde til sin evige Hvile, til rene Aanders Samfund min evig uforglemmelige dyrebare Mand Lauriz Jacobsen Ploug den 18de Febr. i en Alder af 68 Aar og nogle Dage. Hans Død var den blideste Overgang, og liig en sød Søvn, som overfaldet den trætte Reisende. Enhver, som kiendte vor indbyrdes huuslige Lykke, veed jeg vil føle mit Tabs Storhed, og skienke mig deres Medlidenhed. Den Tanke trøster nu mit Hierte: Den Gode slumer født i Fred, saa fra han hørte Dødens Bud, thi han fandt Naade hos sin Gud. Oustmølle ved Randers, den 19de Februarii 1809. M. S. sal. Plougs, fød Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Prædikanterne paa 2den Søndag i Faste. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Udenlandsk. Frankrig. Den 5te Febr. modtog Keisere det franske Jnstitut i Fredssahlen paa Thuillerieslottet. Grev Garat (som i Aaret 1793 var Justitsminister) holdt en Tale til Hs. Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Fra Niørt meldes, at Hs. Majestæt ved en særdeles Gunstbeviisning har indkaldet de Conscribeerte af Departementet begge Sevrerne, nemlig Reserverne for Aarene 1806, 1807, 1808 og 1809 i den Keiserlige Garde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Hertugen af Dalmatien er ankommen til Paris. Man troer at vort Hof vil udnævne en nye befuldmægtiget Minister hos Kongen af Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
J Følge Efterretninger fra Wien af 22de Januarii, mærker man Bevægelser i de forskiellige Armeecorpser, af den Østerrigske Armee, hvis Hensigter man ikke kiender, men hvis Følger opvækker Bekymring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
En Jndrykkelse i Moniteuren, under London, at Hr. Kraus har været i London med en hemmelig Mission fra det Viener Hof, har gjort megen Sensation i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Breve fra Wien siger, at Gouverneuren i Triest har tilsendt det østerrigske Ministerium nye Depescher af stor Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
I Holland taler man om en nye Recrutering, til at complettere og forstærke Armeen med. 2400 Mand af Divisionen Boudet, som kom fra den store Armee, er under Brigade General Vallorie kommen til Chambery, og er der modtagen, ligesom de andre Tropper der ere trukne til Spanien. Abbe Sicard har af Enkekeiserinden i Rusland faaet en meget smigrende Skrivelse, hvori hun takker ham for Oversendelsen af hans sidste Værk (Tegnenes Theorie) og ytrer det Ønske, at sende ham et Subject, der ikke alene kunde bildes under hans egne Øine, men og kunde anvende hans Methode paa det russiske Sprog. J Moniteuren læses Generallieutenant Hopes Jndberetning om Slaget ved Corunna, som af Generallieutenant Baird er sendt til Lord Castleragh, og bekiendtgjort i London den 24de Januarii. Den gives her i Korthed, med Moniteurens Anmærkninger: De Engelske Tropper, skiøndt underrettede om det nerstattelige Tab, de i Sie Moore, der faldt for en Flintekugle, havde lidt, tabde dog ikke Modet, men afsloge alle Fiendens Angreb, og tvang ham til Rettrade. (Herved bemærker Moniteuren, at Sir Moore netop faldt, da han vilde standse sine Troppers Flugt, og at de Franske i det mindste ved intet alvorligt Angreb bleve drevne tilbage.) Videre melder Hr. Hove, at Fienden, efter forgiæves at have søgt at tournere den Engelske høire Flanke, vendte sin Hovedforce mod Centrummet, men fandt ogsaa her tilbørlig Modstand. Nu besluttede han des alvorligere at angribe den venstre Flanke, og havde allerede bemægtiget sig en vigtig Landsbye paa Veien til Madrid, da OberstLieutn. Nichols fordrev ham derfra med anseeligt Forliis, og saaledes havde den hele Engelske Armee ikke allene afslaaet alle Angreb, men endog paa alle Puncter vundet, Terrain, og rykket frem med sin hele Linie. Kl. 6 ophørte Fiendens Jld, og de forskellige Brigader indtoge den Plads, de havde havt om Morgenen. (Hertil gjør Maniteuren følgende Bemærkning : "Hr. Richold maatte været en san) Raland, om han med nogle Kompagnier af 14de Regiment havde tilbagetaget en Landsbye, der var Hovedgienstanden for Armeens Angreb. Denne Deel af Beretningen maae ikke være flydt af Sir Hoves Pen men af den Pen, der forkyndte Europa det berømte Slag ved Ronceval. Desuden bleve Englængerne udjagne af alle deres Positioner. Men da Fegtningen begyndte Kl. 3 om Eftermiddagen, og endtes Kl. 5 om Aftenen, maatte de Franske Skytter efterat have drevet Fienden tilbage, holde inde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Videre melder Sir Hove, at de Engelske Tropper Kl. 10 om Aftenen i roesværdig Orden begave sig til de dem anviiste Jndskibningspunkter, og medtoge alt det Artillerie, de havde bragt til Landet, (hvorimod Moniteuren erindrer, at, om Fordelen havde været paa Englændernes Side, vilde de neppe saa hurtig have forladt de Positioner, hvorved Corunna blev dækket, de vilde endvidere have begravet deres Døde, medtaget deres dræbte Generalers Liig, samlet deres Saarede &c.) Endelig roser Sir Hove den mageløse Hurtighed, hvormed Armeen den følgende Dag (den 17de) blev indskidet og fortæller, at Fienden samme Dags Morgen lod sine lette Tropper rykke mod Corunna, og Høiene ved St. Lucie, der beherske Havnen, besætte, (af hvilken Omstændighed Moniteuren tager Leilighed til at bevise, at den hele Jndberetning er falsk, ikke forfattet af nogen Militair, eller i det mindste omkalfatret i Hr. Cannings Bureau; thi, hedder det, efter en Seir at rømme disse Høie, der bestryge Rheden, og hvor de franske strax anlægge Batterier, der ved at bore 4 Transportskibe i Grund give den øvrige Flaade Signalet til at kappe Anker, og søge rum Søe, hvilke Urimeligheder, "J kalde Eder Seierherrer, de Franske kalde J Overvundne. Sagens Natur vidner imod Eder. J have gjort det Modsatte af det J skulde have gjort, som Seierherrer; J have opført Eder, som vare J slagne: altsaa ere J Slagne." Nu følger Sir Hopes Beklagelser over at den Seir hvormed Forsynet har kronet Englændernes Anstrængelser, neppe turde have glimrende Følger for Storbrittanien, (Moniteuren ønsker dem enlignende Seir hver Maaned.) dog trøster han sig ved at Englands Vaabenhæder, end ikke under de ugunstigste Omstændigheder, har tabt noget af sin Glands. Armeen hedder det, der landede i Spanien med de skiønneste Forhaabninger, havde neppe tilveiebragt sin Forening, før mange Slags Uheld og Nationalarmeens Adsplittelse overlod den til sine egne Hielpemidler. Da Englænderne marscherede fra Duero, haabede man at redde det sydlige Spanien; men denne ædle Bestrækelse skaffede Fienden Leilighed til at samle sin Magt, og ødelægge de regulaire Tropper i det nordlige Spanien. Omstændighederne nødte og nu til hurtige og møisommelige Marscher, den bydende Nødvendighed tvang os til at segte, for at dække Cormas Havn, og dog har Englændernes Mod overtruffet den høieste Forventning. Den største Deel af Flaaden gik den 17 om Aftenen under Seil, og, da de indskibede Korps nødvendigen ere meget blandede paa Transportskibene, er det for Tiden umuelig bestemt at opgive Mennesketabet i dette Slag. De Saarede og Døde turde beløbe sig til 7 a 800 Mand, hvoriblandt endeel Officerer af Rang Om Gen. Moore vil Enhver tilstaae, at han endte sin ærefulde Løbebane ved en Død der maae giøre den eng. Soldats Navn agtet hos selve Fienden. Som den udødelige Wolff blev han røvet sit Fædreland i Begyndelsen, af et Liv, han havde helliget samme; som Wolff hørte han i Livets sidste Øieblikke Seierens Jubel. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
(Herved bemærker Moniteuren end videre, at de neppe kan tilregnes Spanierne, at de maatte die paa Englændernes Hielp til deres egne Armeer vare ødelagte, at den forvirrede Tilstand, hvori Englænderne befinde sig ombord paa deres Skibe, netop bevise den forvirrede Jndskibning. Skrækken og Soldaterne i Chalupperne; de havde tabt deres Fahner, og hver tænkte kuns paa sin egen Redning. Det engelske Tab angiver den 2000 Saarede, 800 Dræbte, hvoriblandt 3 Generaler, og 300 Fangne, medens de Franske neppe talte 200 Saa rede, 100 Døde og ikke en eneste Fangen. Forresten indrømmer Moniteuren, at, skiøndt den Engelske Soldat vel ikke har fægtet saa brillant, som den Engelske Beretning vil lade formode, Sloges deres Officerer tappert som Mænd af Ære &c.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Bayonne, den 1ste Febr. Englænderne har før deres Afreise forgieves opfordret den spanske Commandant i Ferrol, til at overgive dem denne Plads. Det synes som Spanierne i Forveien have ahnet deres Bundtsforvandtes bedragerske Hensigt, at tilintetgiøre Flaaden, i Ferrøl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Jnsurgentschefen Penas med nogle Bander har gjort en Bevægelse til Cindad Real, for at forene sig med Resten af den Valenciske Armee; men neppe erfoer han Englændernes Flugt, før han hastigst trak sig tilbage til Biergene i Sierra Morena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Et fransk til Portugal bestemt Korps, er ankommen til Braganza, hvorfra det retter sin Marsch til Oporto. Der er kun 5000 Englændere i Portugal, og der hersker Uenighed imellem dem og Portugiserne. Bombardementet har allerede anrettet store Ødelæggelser i Saragossa. De fleste Kirker og store Bygninger er bleven et Rov for Flammerne. Jnsurgenternes Partie taber daglig Kraft og Haab, og Englændernes Nederlag bringer daglig flere af de stakkels forledte Spanier til Lydighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Tydskland. Den regierende Hertug af Nassau har udstædt en Circulair til Fyrsterne af Rhinbundets 2den Classe, hvori han opfordrer dem til hastigst at giøre deres Contingenter fuldtallig, og holde dem marschfærdige. Paa nogen Tid er Troppemarscherne af Conscriberte. fra den venstre Rhinbredde, som begive sig op af Mar igien temmelig betydelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Den 18de Jan. kom en fransk Coureer giennem Berlin med Depescher fra Keiser Napoleon til Kongen; efter Forlydende havde han befaling at følge Kongen til Petersborg, hvorfra man troer at Gienstanden for hans Sendelse maae være af Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Den 6te Febr. er Prindserne Wilhelm og August af Preussen i ønskelig Velgaaende ankommen til Kønigsberg fra St. Petersburg. Deres Majestæter, Kongen og Dronningen ventedes dertil den 9de Febr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Nordamerica. Congressen har sauctioneret et Decret, efter hvilket, hvert americansk Skib, som nu er fraværende, snarest muelig skal vende hiem til en americansk Havn, og hver Capitain, som ikke opfylder denne befaling, taber sin Borgerret, er underkastet sit Fartøiets Confiscation, 3 Aars Fængsel, samt en Pengemult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Bekiendtgiørelser. Efter det Kongelige Felt Commissariats befaling, bliver Mandagen den 27de Febr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, af Magazinet udi Madame Kiellerups Gaard ved Mindet ved offentlig Auction bortsolgt 80 Tdr. Salt, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Aarhuus, den 22 Febr. 1809. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
En theologisk Candidat ønsker sig en Prædikecondition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
De som attraaer hans Tieneste, ville behage at henvende sig derom til Adjunct Bastrup i Aarhuus. Ribsviin a 4 Mk. Flasken, gammel dito fra 1806 a 6 Mk., og Ribssaft henkogt med Sukker a 4 Mk. Flasken, faaes hos Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Da jeg underskrevne, i Følge Skifte og Deling med mine Børn i Aaret 1804, har udbetalt enhver af dem sin tilgodehavende Fædrenearv, erklærer jeg herved: at jeg i intet Tilfælde underskriver som Cautionist og Selvskyldnerinde for nogen af dem. hvilket bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for enhver, som i Fremtiden maatte have Pengesager med dem at afgiøre, da samme ere mig ganske vedkommende. Aarhuus, den 21de Febr. 1809. A. Mørch. Som Laugværge, sal. Behr. N. J. Secher. Som f. A., faldbydes af P. Frausing ved Væster port, alle Slags friske Haugefrøe, til billigste Priser. Gaarden paa Skolegade No. 30, bestaaende af 6 Fag Huus til Gaden, som nu beboes af Skipp. Jacob Jørgensen, er at faae til Leie førstkommende Flyttetid, derom accorderes med Kiøbmand And. Michelsen. Hos Handelsgartner Flentze paa Jnger gaarden ved Aarhuus, er at bekomme gode Carlotter i hele og halve Pund til at sætte, og tidlige Krupsmæbønner, tydske Stangsnitbønner, Perle Sukkerbønner, Su del Sikkerærter, extra tidlige Kruppilleærter, god hollandsk beun Senup og god dansk Kommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Paa det Harmoniske Selskabs Theater i Randers, opføres til Bedste for denne Byes Fattige, Söndagen den 5te Martii, Com. Epigrammet i 4re Acter af Kotzebue, derefter en Fpilog med Sang forfattet af Provst Lindhart, Musikken componeret af Instrumentist Blauenfeldt. Prisen er 1 Rdr. pr. Billet. Indgangen aabnes Kl. 5. Billetterne afhentes hos S. T. Hr. Birkedommer Höeg. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Auction. Mandagen den 6te Martii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver ved offentlig Auction paa og ved Randers Raadstue, bortsolgt følgende: 40 Skpd. bedste Hør. 2000 Pd. bruun Pudersukket. 20000 Potter Confak som holder 10 1/2 Graders Styrke. 1000 Pd. Portorico Tobak. Nogle Riis Skriv og Postpapiir. Dito bruun Pakpapiir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
En stor Deel Viin Madera, Brændeviins- og Øl glasser, samt Karafler. Nogle Kaffe og Theserviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Endeel Betræk Papiir. 12 moderne Stele. 2 smukke Postvogne. Thi ville Liebhaberne behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Prøver af Varene forevises, og Auctionen fremmes efter de da bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 17de Febr. 1809. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
J Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilgning af 17de hujus, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet, alle de, der enten som Arvinger eller Creditorer, formeene sig at have noget at fordre efter den i ugift Stand paa Ørschougaard, i Ørritzlev Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, afdøde Capitain Jens Christian Westergaard, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Arveret og Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter efter bemeldte Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Tillige anmeldes at en Skiftesamling er berammet at holdes i Stervboegaarden den 29de Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 9, til hvilken Arvingerne behagelig ville møde, for at tage de Beslutninger til Boets Bedste, som er fornødne. Horsens, den 18de Februarii 1809. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Alle de som maatte have nogen beviislig Fordring i Stervboet efter min i Mollerup Bye, Linaae Sogn, Aarhuus Amt ved Døden afgangne Broder Niels Back ville, inden 12 Uger fra Dato, anmelde saadant for mig undertegnede, som paa Medarvingers og egne Vegne afgiør og clarerer ethvert retmæssig Krav. Efter den Tiid bliver ingen Fordring antaget. Beringgaard pr. Wiborg, den 18de Februarii 1809. Christen Bach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Mandagen den 27de Febr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver efter Hr. Kiøbmand J. C. Hennings Forlangende, bortsolgt ved offentlig Auction paa Randers Raadstue 89 Tønder Steenkul, der er oplagt ved Udbyehøis søndre Side, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet skal nærmere blive bekiendtgjort. Randers den 14de Febr. 1809. Stadfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Torsdagen den 23de Februarii. Kl. 5, opføres i det foreenede dramatiske Selskab i Aarhuus : Den forladte Datter, Comoedie 1 5 Acter, lokaliseret efter det Engelske af E. Falsen. Indtægten af dette Skuespil tilfalder Byens Fattige. Enhver Lysthavende kan derfor afhente Entree-Billet dertil hos Selskabets Casserer Hr. Sören Schmidt fra Mandag Morgen den 20de Febr. for 1 Rdr. pr. Persona. Indgangen aabnes præcise Kl. 4. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Fra nu af kan faaes alleslags Hauge- og Blomsterfrøe hos Gartner Bursche i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Paa en Gaard i Nærheden af Horsens bliver til 1ste Mai d. A. en Tienerplads at erholde for en frie Karl. Men uden paalidelige Recommendationer om Duelighed og Opførsel, nytter det ingen at melde sig. Nærmere Anviisning giver Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-22
Paa Skiersøe ved Ebeltoft, kan til 1ste Mai næstkommende, paa fordeelagtige Vilkaar blive antaget en Huusholderske og en Fisker, naar de, forsynede med gode Vidnesbyrd om deres Duelighed, melde sig hos undertegnede Eier. Skiersøe, den 12te Febr. 1809. Fischer Benzon. Til Snapsting 1809 forlanges til Laans 3 a 4000 Rdr. i en Eiendom af 7000 Rdr. Værdie; Vedkommende ville behage at henvende sig til Adressecontoiret, der vil opgive hvem der forlanger dette Laan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-25
Kiøbenhavn, den 17de Februarii. J Farvandet mellem Hveen og Dragør er endeel af den faste Jis bortdreven, dog kan skiønnes, at Jsen fra svensk Side ligger ud til Midten af Farvandet og en betydelig Mængde Jis sees i Aabningen.