Viborger Samler, 1835-03-19
Tilfældigviis tjente Ane Jensdatter hos en Mand her i Byen, der ved en vis Leilighed havde viist en særdeles Ærefrygt for Eden. Dommeren, der af Erfaring vidste, at en fornuftig Forestilling, et venligt Raad af en retsindig Huusbond eller Paarørende i saadanne Tilfælde ofte udretter mere end alle Dommerens Raisonnementsgreb strax denne Leilighed. Endnu samme Dag lod han Huusbonden kalde, meddeelte han de Grunde, der talte for, at Ane Jensdater ikke syntes at kunne aflægge Eden, og modtog hans Løvte, at han, som af egen Drift, vilde tale med Pigen, og gjøre hende de fornødne Forestillinger. Næste Dag, da Retten til den bestemte Tid blev sat, udeblev Ane Jensdatter, og en Politibetjent, der blev sendt hen for at hente hende, meldte fra Huusbonden, at hun var gaaet hjem til fine Forældre i Thorsted. Allerede glædede Dommeren sig over den vundne Seier. Retten sattes atter den 31te October, efter at Dommeren den 30te havde ladet Ane Jensdatter tilsige, og af Huusbonden havde erholdt Melding. om, at Pigen vel endnu ikke var hjemkommen, men ventedes samme Aften. - Men Ane Jensdatter mødte ikke i Retten. - En Politibetjent, der blev sendt for at erkyndige sig om Aarsagen, fik til Svar af Huusbonden, at Pigen endnu ikke var kommen hjem. - Jdet Politibetjenten imidlertid vendte tilbage, opdagede han paa Gaden uformodentlig Ane Jensdatter, hvem han derfor tog med sig, og fremstillede for Retten. - Her vare hendes Svar denne Gang meget korte. Hun formeente, at hun kun havde at adlyde sin Huusbond og ikke Dommeren, hvem hun ikke kjendte, samt at hun havde andet at bestille end at løbe til Raadstuen; forresten erklærede hun til Dommerens ikke ringe Forundring, at hun ikke havde været ude af Horsens. Derimod igjentog hun sin i Sagen engang afgivne Forklaring, og sit Tilbud at ville beedige sammes Rigtighed. Dommeren fandt dog, at det efter disse Omstændigheder først var nødvendigt at høre Huusbondens Forklaring om Aarsagen til det Passerede. Han udsatte derfor atter Sagen, og stævnede Ane Jensdatter samt Huusbonden til den følgende Dag. Begge mødte, men afgave kun en forvirret og aldeles ufyldestgjørende Forklaring til Forsvar for deres Adfærd. Da Ane Jensdatter nu tredie Gang igjentog sit Tilbud at ville bekræfte Rigtigheden af sit Udsagn med Eed, blev Edens Forklaring hende atter forelæst, men da hun derpaa blev opfordret til at aflægge Edden, erklærede hun pludseligen og uventet, at hun ikke vilde beedige sit Udsagn. Hun blev da opfordret tilat afgive en anden og sandfærdig Forklaring, som hun kunde beedige; men hun vilde ligesaalidt forandre sin tidligere Deposition. Dommeren opbød alle sine Evner for at formaae Ane Jensdatter til at efterkomme sin Pligt, ligesom han in Specie henviste hende til den christelige Lærebog, men efter hele 4 Timers Arbeide var han ikke sit Maal nærmere. Ane Jensdatter vilde ikke aflægge Eden og ligesaalidt forandre sin Forklaring. Paa foregaaende Advarsel afgav Dommeren derfor nu en motiveret Kiendelse, hvorefter Ane Jensdatter indtil videre belagdes med Arrest og hensattes i Politiarresten", Kiendelsen blev motiveret med Ane Jensdatters hele udviste Forhold, samt dermed, at Hovedsagen var anlagt for en offentlig Forseelse. Ved gientagne Gange høitideligen for Retten at have tilbudt en Eed, som hun erklærede ikke at ville eller ikke at kunne aflægge, havde hun jo ogsaa allerede ifølge Lovene gjørt sig skyldig til alvorlig Straf. Noppe var Dommeren imidlertid kommen hjem, førend en Broder til Arrestantinden meldte sig, og, da han havde erfaret Grunden til Arresten, erklærede, at han, hvis det maatte tillades ham at tale med Søsteren, sikkerligen strax vilde bringe hende til Fornuft. Tilladelsen blev øieblikligen givet, og Ane Jensdatter inden 3/4 Times Forløb atter fremstillet for Retten. J Brøderens Nærværelse tilbagetog hun nu under Taarer sit tidligere Udsagn, som usandfærdigt, og forklarede ikke blot, at der i hendes Tjenestetid hos Jver Larsen var blevet brændt Brændeviin, men endog, at netop hun selv havde forestaaet Brænderiet i Forening med Konen i Huset; hun opgav de øvrige Deeltagere, Brændeviins=Redskabernes Beskaffenhed og Gjemmesteder, og meddeelte overhovedet enhver fornøden Oplysning. Som Aarsag til hendes under Sagen udviste Forhold angav hun, deels at hun frygtede for, at hendes Forældre i Thorsted kunde blive udsatte for Forfølgelser, og deels at hendes Huusbond her i Horsens, istedetfor at holde sit Dommeren givne Løvte, havde forestillet hende, "at hun ikke behøvede at sige Sandheden den første Gang." Ane Jensdatter blev paa Stedet igjen løsladt, og at hun ikke blev admitteret til at beedige nogensomhelst Forklaring, er en Selvfølge. Dommeren expederede under 4de Novbr. til Hr. Assessor With en Udskrift af Protocollen (som indeholder omtrent alt Foranførte, undtagen Dommerens private Samtale med Ane Jensdatters Huusbond her i Horsens), og den 26de f. M. indsendte Hr. Jespersen den omventilerede Artikel til Jndførelse i Skanderborg Amtsavis. Sagen imod Jver Larsen er efter Forlydende til Dato endnu ikke tilendebragt.