Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-24
Efterat Tegning og Overslag til Broerne ved Stubbekjøbing, paa Landeveien mellem denne By og Grønsund, nu vare forfattede, besluttedes det at træde i Correspondence med Directionen for det Classenske Fideicommis om dettes Deeltagelse i de med disse Broers Opførelse forbundne Bekostninger, som meget vilde kunne indskrænkes, dersom Vandmøllen ikke gjorde en særegen Bygningsmaade fornøden. Endelig approberedes et af Stiftamtet, med Hensyn paa Kammerraad Friderich sens Motion, affattet Forslag til et Reglement for Opsynet med Veiarbeiderne, hvorefter navnlig Amtraadets Medlemmer føre Overtilsynet hver i et vist District, dog at dette kun betragtes som en Rettighed, og i Henhold til dette Reglement besluttedes det at anmode Sogneforstanderskaberne om, hver i sit District, ved et af deres Medlemmer at føre Tilsynet med, at Materialierne til Veiene leveres i Overeensstemmelse med Licitationsconditionerne. 9. Rentekammeret havde forlangt Amtsraadets Erklæring, om der haves noget at erindre imod, at den Befordringsgodtgjørelse, som af Amtsrepartitionsfonden udredes til vedkommende overordnede Jngenieur officeer paa hans Reiser for at syne de Amtet underlagte mindre Landeveie, hvilket Syn efter allerhøieste Resolution af 1ste April 1842 foretages hvert tredie Aar, betales, som for Befordring i lukket Vogn, med 1 Rbd. 16 s. pr. Miil, hvorpaa Kammeret formeente at han har et billigt Krav, da disse Veisynsreiser foretages uafbrudt i flere Uger og han for ikke at afbryde sin Embedscorrespondence er nødsaget til at føre Archivsager og Contoirfornødenheder med sig, hvorfor han ogsaa tidligere, da han benyttede Naturalbefordring, var berettiget til at erholde to Vogne. Paa de af Rentekammeret anførte Grunde samtykkede Amtsraadet i den nævnte Fastsættelse af Befordringsgodtgjørelsen. 10. Da der i Sogneforstanderskabet for Østofte Sogn var opstaaet Dissents med Hensyn til den lagte Plan for Sognets Veiarbeide i indeværende Aar, idet 3 af Medlemmerne havde modsat sig, at alle Sognets veiarbeidspligtige Beboere ansattes til Grundforbedringsarbeide paa en Veistrækning, havde Politimesteren, som var tiltraadt Majoritetens Beslutning, indstillet dette Punkt til Amtsraadets Afgjørelse. J Anledning heraf besluttedes det at tilkjendegive Vedkommende, at den afSogneforstanderskabets Majoritet i Forening med Politimesteren fattede Beslutning, der er overeensstemmende med Forordningen af 29de September 1841 § 28, ifølge Anordningen af 13de August 1841 § 17, sammenholdt med § 13, maa ansees som gjeldende Regel for Udførelsen af Veiarbeidet. 11. Sogneforstanderskabet for Nørre Vedby og at Nørre Alslev Sogne havde forespurgt, om der skal forrettes Arbeide paa Biveiene af adskilligt deels frit deels ufrit og Fredskovshartkorn, som hidtil intet saadant Arbeide havde præsteret, hvilken Forespørgsel Amtsraadet vedtog at besvare med en Henviisning til Forordningen af 29de September 1841 § 28 sammenholdt med § 27 No 2 og 4 10.2. Paa et Andragende fra samme Sogneforstanderskab om at det maatte paalægges Nørre Alslev Sogns Beboere at arbeide paa Nørre Vedby Sogns Biveie, da dette er saa haardt betynget med Veiarbeide, besluttedes det at svare, at da det, ifølge Forordningen af 29de September 1841 § 28 er Regelen, at ethvert Sogn skal istandsætte og vedligeholde sine egne Biveie, undtagen i det extraordinaire Tilfælde, hvor den fornødne Jstandsættelse af en større Communicationsvei overstiger vedkommende Sogns Kræfter, da Hjælp skal ydes af de nærmeste Sogne i Herredet efter et af Amtsraadet approberet specielt Forslag, kan der ikke paalægges det ene Sogn nogen vedvarende eller almindelig Forpligtelse til at arbeide paa det andet Sogns Biveie, hvorimod der intet er til Hinder for, at dette skeer efter frivillig Overeenskomst. 13. Da Sogneforstanderskabet for Stadager og Nørre Kirkeby Sogne, paa den skete Opfordring til at erklære sig over, hvorvidt Veien fra Hovedlandeveien til Rebøllegaard burde optages blandt sidstnævnte Sogns Biveie, havde modsat sig, at den Deel af bemeldte Vei, som ligger paa Nørre Alslev Sogns Grund og som dette Sogn, ifølge Rentekammerets Resolution af 10de December f. A. ei er forpligtet til at istandsætte som Bivei, overtages af Nørre Kirkeby Sogn, og den desuden fortiden holdes spærret af en privat Mand, der tilegner sig den som en privat Vei, fandt Amtsraadet det rigtigst, at den ei for Øieblikket optages paa Regulativet, men at det overlades til de Private, som have Brug for den, at søge Spørgsmaalet om Spærringens Lovlighed afgjort ved Dom, hvorefter den altid, hvis det findes tjenligt, kan gaae over til at blive offentlig. Jøvrigt approberedes Regulativet 14. Da der i Sogneforstanderskabet for Kippinge og Brarup Sogne var opstaaet Dissents med Hensyn til den af Alstrup Byes veiarbeidspligtige Beboere fremsatte Begjering om Lettelse i deres Arbeide paa Brarup Sogns Biveie i Forhold til det, de paastaae forlods at have forrettet fremfor Sognets tvende andre Byer, Brarup og Lundby, idet Majoriteten holdt for, at Alstrup By kun burde forrette halvt Arbeide mod de tvende andre Byer, medens Minoriteten, som ikke vilde erkjende, at bemeldte By tidligere havde forrettet mere Arbeide end de to andre Byer, modsatte sig at der tilstaaes den nogen Lettelse, havde Birkedommeren, Justitsraad Pontoppidan, der var tiltraadt Minoritetens Mening, indstillet Sagen til Amtsraadets Afgjørelse. Det besluttedes i Anledning heraf at tilkjendegive Vedkommende, at der ikke kunde tilstaaes Alstrup By nogen Lettelse i Sognets Veiarbeide, med mindre det godtgjordes, at den virkelig forhen har arbeidet mere paa Sognets Biveie end de to andre Byer, under tilbørligt Hensyn til Arbeidets større eller mindre Besværlighed, og at dette var skeet efter den af vedkommende Veibestyrelse foreskrevne Plan i hele Sognets Jnteresse, ikke paa egen Haand og for selv deraf at have Fordelen. 15. Efterat Cancelliraad Birkedommer Trap, overeersstemmende med den i sidste Møde fattede Beslutning var anmodet om at sammentræde med Birkedommeren i Fuglsang Birk og vedkommende Sogneforstanderskaber for at affatte et Forslag til Fordelingen af Arbeidet paa Veien, som fra Vixnæs Sogn fører igjennem Maibølle og Thoreby Sogne ad SundbeFærgested, havde han fremsendt tvende af ham tiltraadte Erklæringer fra Sogneforstanderskaberne for de førstnævnte to Sogne, hvori disse modsatte sig at yde Thoreby Sogn den forlangte Hjælp til Jstandsættelsen af den gjennem Samme løbende Strækning af Veien.