JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
J Taarbek have Jisflader af uhyre Omfang skudt sig op et Par hundrede Alen fra Bredden; hvor der var Modstand, har Jsen sammenskruet sig i maleriske Dynger, høie som Huse, frembydende et Skue, som vel sjelden haves hertillands; men desværre har Ulykken ogsaa her bidraget til at gjøre Phænomenet mere interessant. J et Par Huse har den fremskydende Masse trykket Væggene ind, bogstavelig fyldt Husene med Jis og optaarnet sig omkring dem, en stor Baad er løftet op mod Taget af et tredie, og har, ved halvt at indtrykkes i Gavlen, frelst det fra Jndstyrtning. Jnd bruddet skeete med en saadan Voldsomhed og Hurtighed, at Beboerne maatte flygte halv paaklædte, og først Dagen efter lykkedes det dem at redde Stumperne af deres Bohave. Jntet Menneske er kommen til Skade. (Hels. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Blandinger. Følgende Træk kaster et smukt Lys paa O'Connell's Charakeeer. Han havde paa sit Triumphtog til Retten bemærket, hvorledes hans Tilhængere tvang Andre til at blotte deres Hoveder, idet han kom fordi. Da han, samme Eftermiddag, kom i Repealforsamlingen, lastede han dette Forhold i stærke Udtryk, og sagde: Han for sin Part lod sig ikke tvinge til, at tage Hatten af for Nogen, som han ikke agtede; men den samme Frihed, som man selv gjorde Fordring paa, maatte man ogsaa tilstaae Andre. Det Modsatte var Tyranni.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
En fransk Missionair, Julian Bertrand, der allerede i lang Tid har opholdt sig i China, har der opdaget et nyt Slags Silkeorme, der ved ikke levere saa god Silke som de sædvanlige, men dog skattes meget af Chineserne, da deres Pleie ikke koster stor Uleilighed. De leve paa en Art Egetræer, som allerede ere henplantede til Europa og kunne opholde sig uden Pleie i det Frie, ikke engang Sneefog skader dem. De leve i længere eller fortere Tid, alt eftersom Veiret er gunstigt eller ikke for det meste begynde de efter fjorten Dages Forløb at spinde sig ind. Deres Cocons ere temmelig store og af en blegguul Farve. Den Silke, som disse Cocons give, er vel grov, men meget fast, og man forfærdiger meget varigt Tøi deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
China bliver denne Art Silkeorme opdrættet i store Masser og den kunde navnlig være passende fordet nordlige Clima.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Den Maade, hvorpaa Journal des Debats omtaler den russiske Regjerings Forholdsregler imod de polske Jøder, fortjener at bemærkes med Hensyn til Frankrigs Forhold til Rusland. Den siger: Den russiske Regjering har erklæret Civilisationen, Aarhundredets ædle, philosophiske Aand Krig, og dagligen giør den et nyt Skridt paa denne beklagelsesværdige Vei, dagligen bringe de tydske Blade os Fortællinger om Forfølgelser imod Jøderne. Kun i vor Histories værste Erindringer, i den ulykkessvangre Aand, som engang dicterede Tilbage tagelsen af det nantiske Edict, kan man finde lignende Exempler. Naar man betænker, at uden noget allvorligt Motiv en heel arbeidsom Befolkning, Mænd, Qvinder, Børn og Oldinger, tvinges til i Masse at forlade deres Hjem, at sønderrive alle Baand, som knytte dem til Fødestedet, Alt hvad der er blevet dem kjært, at opgive alle Minder og Jnteresser, for i det Fjerne, i ubekjendte Provindser at opsøge den Krog, der er anviist dem: saa spørger man uvilkaarligen, om det virkeligen er i Europa, ved det nittende Aarhundredes Lys, eller ikke tvertimod dybt i det Jndre af Orienten. Den engelske og den tydske Presse protestere eftertrykke ligen mod slige Excesser; intet civiliseret Lands Presse maa blive tilbage heri. Paa Grund af Vinterens Strenghed har Politiet i Hamborg givet den hensigtsmæssige befaling, at udenfor ethvert Huus skal al Jis og Snee være bortført, under Mulct, inden 24 Timer, hvis ikke skeer det ved Øvrighedens Foranstaltning paa Vedkommendes Regning. Længere end til Kl. 9 om Morgenen maa der ikke kastes Snee fra Tagene paa Gaderne, og den skal strax bortføres. Enhver Huusbeboer skal stedse holde Rendestenen udenfor sit Huus saa reen, at Vandet til enhver Tid har frit Afløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Et skjændigt Barbarie er Natten imellem den 14de og 15de Februar udøvet paa Kirkegaarden i Karlsruhe, idet man har aabnet 10 Grave for at plyndre Ligene, hvoriblandt to Generalers. Ligene bleve berøvede deres tildeels kun lidet værdiefulde Prydelser, Epauletter, Sporer, Ringe o. s. v., ja endog Beslagene paa Kisterne toges med. Gierningsmændene havde maattet løfte meget tunge Steen af Gravene og tildeels sprænge Hvælvingerne, for at komme til deres Bytte. Flere Personer skulle i den Anledning være fængslede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
J October f. A. forsvandt pludseligen en ung Handelsreisende Ernst Follenius fra Hamborg, uden at man kunde komme paa Spor efter ham, hvilket gav Anledning til forskjellige Rygter og hans Forsvinden. Nu erfarer man, at Follenius, hvis Fader boer i Saarbrücken, har tilskrevet denne, at han hemmeligen har forladt Hamborg under et falskt Navn, og begivet sig til Algier, hvor han har taget Tjeneste i Fremmedlegionen. Da han nu er i den ynkeligste Stilling, anraaber han Faderen og Hjælp til at kunne vende tilbage, og beder om Tilgivelse for sin Ungdoms Letsindighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Paa Transitoplaget er henliggende følgende Varer: Mk. B. S. 144. 1 Pk. i Lærred, indkom den 3die Juni 1839 fra Kiel med Skpr. Jørg. Clausen. CB. 74. 1 Fad File indk. d. 30. Mai 1842. fra Kiel med Skpr. B. 290. 1 Fad Staal, J. Albertsen. H.B. 1 Pakke i Voxdug, indkom den 2den September 1842 fra Rostok med Skpr. Mittendorff. Desuden en Sæk med Caffebønner v. Br. 23 Pd. som i længere Tid har henlagt, hvortil Eierne ifølge Toldforordningen af 1797 9 64 indvarsles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Nykjøbing paa Falster Toldkammer den 9de Marts 1844. Winding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Undertegnede, der har været theologisk Candidat i 10 Aar, önsker Ansættelse som Capellan pro persona. Aarhus den 19de Febr. 1844. J. Seidelin,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Luftballon. Med høie Øvrigheds Tilladelse vil Undertegnede have den Ære, paa Tirsdag Eftermiddag Kl. 4. at give en brillant Forestilling, bestaaende i 3 Deele. 1) 6 Faldskjærm-Raketter: 2) En flyvende Due, som affyrer en Kanon, flyver over Gaarden og kommer igjen tilbage. Den 15 3) En Stjerne Ballon af 48 Fods Omfang vil gaae op, hvorunder befinder sig et Skib med 2 danske Flag. J en Høide af 500 Alen vil Skibet løse sig fra Ballonen. Førend Ballonen gaaer op vil den gaae rundt i Gaarden. Skuepladsen er i Amtsforvaltergaarden. - 1ste Plads 2 Mk. 2den Plads 1 Mk. C. Elsner,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Kongelig Fyrværker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Førstkommende Maidag kan en duelig Grovsmedsvend eller Smedekarl faae Arbeide, naar man derom henvender sig snarest mulig til Grønnegaard i Kraghauge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
J Sundbye paa Wennerslund Gods er en Gaard, med et Tilliggende af circa 50 Tdr. Land god Jord, og frie for Hoveri, at erholde i Fæste paa billige Vilkaar. Lysthavende ville behage at henvende dem til Godsforvalter Strange, hvor Conditionerne til Gaardens Bortfæstning kan erfares. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Fredagen den 22de de om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Rødby Raadstue ved en eneste Auction bortsolgt: Et Huus i denne Byes Søndergade, 6 Fag Bindingsværk med Tegltag, samt tilliggende Grund og Haveplads. Et Eiendomsvænge ved samme Gade paa omtrent 1 Tde. Land af Hartkorn 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Græsningsret for 2 Hoveder paa Byens Fælland. hvilke Eiendomme tilhøre afdøde Avlsbruger Hans Rasmus sens og efterlevende Enkes fælleds Boe. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Rødby den 7de Marts 1844. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Bortforpagtning. Tirsdagen den 19de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 11, bliver i Gaabense Færgegaard paa Falster afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen i 12 Aar, fra 1ste Mai 1844 til 1ste Mai 1856, af denne særdeles indbringende og vel vedligeholdte Færgegaard, der hører under det kongelige Hvededahls Gods paa Falster, med Tilhørende og Tilliggende, nemlig: a) Dens udmærkede gode Jorder af omtrent 118 Tdr. Land, der ere i en fortrinlig Drivt og staae for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk. 3/4 Alb. fri HovedgaardsTaxt og 3 Tdr. 7 Skp. - Fdk. 1 3/4 Alb. ufrit Hartkorn; b) Færgerettigheden fra Falster til Sjælland, med dertil hørende Færger og Baade, og Berettigelse til at oppebære de ved Færgestedet svarende Bropenge; c) Rettighed til at holde Gjestgiveri og Vertshuushold, Alt paa Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres og som vil være til Eftersyn i Domaine-Contoiret i det kongelige Rentekammer, paa Auctionsstedet og paa Gjestgivergaardene i Slagelse, Odense, Aarhuus, Nykjøbing paa Falster og Mariboe, samt paa Gods-Administrations-Contoiret. i Egeløv paa Falster, hvor iøvrigt meddeles de nærmere Oplysninger om denne Eiendom, som Vedkommende maatte ønske sig. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Februar 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Proclama. Ved Proclama, som læses ved vedkommende Retter, et indkaldt med 12 Ugers Varsel, Enhver, som have Noget af fordre i Stervboet efter den afdøde Enke, Ane Sophie Jensdatter og forhen afdøde Mand, Aftægtsmand Rasmus Larsen i Hunseby under Grevskabet Knuthenborg, til derom at melde dem hos mig som committeret Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Knuthenborg den 6te Marts 1844. L. Petersen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 50 Mandagen den 11. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Aalborg den 28de Febr. Byen er endnu, siden det sidste forryggende Sneefog i Mandags, ligesom beleiret af Snee og paa flere Steder vare endog Gader og Huse tilbarricaderede, saa Man kun med Anstrengelse kunde bane sig Gjennemgang. - Den 29de: De savnede Sydposter ankom igaar Eftermiddags og i Morges og mangler saaledes endnu Pakkeposten, ikke at tale og Personposten for idag. Kulden vedvarer og viser sin Strenghed overalt. Ved Hals var man gaaet 2 Mile paa Jsen ud i Søen og havde selv derfra ikke kunnet øine aabent Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Foruden det nylig anmeldte Skib skal endnu en Tomaster og et andet Fartøi være indefrosne i Jsen og 7 Mand have reddet sig iland ved Als.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Vi havde efter Almanakken igaar Tamperdag, og skal den gamle Tamperdags Spaadom", som Sømændene endnu ere saa tilbøielige at helde til, gaae i Opfyldelse, nemlig at naar man denne Dag har Østenvind, da skal denne Vind staae sig det Meste af 3 Maaneder, saa have vi endnu et artigt Stykke Vinter tilbage. Føret og Tilkjørselen til Byen er forøvrigt nu ved de sidste Dages Opholdsveir satte (Aalb. Av.) i god Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Den 10de Februar har Jægeren paa Godset Petersdorf paa Fehmern, et ungt, dygtigt Menneske, skudt sig af Melancholie. Uagtet man aldrig har seet ham drukken, eller kjendt ham som Dranker, saa har han dog i et Brev erklæret sig for en uforbederlig Dranker og i hans inderste Livsmarv aldeles ruineret formedelst Nydelsen af Brændeviin. Man mener, at det stakkels Menneske er blevet forvirret i Hovedet af et af Maadeholdenhedens Smaa(Dannev.) skrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
J Odense skal opføres en ny Skolebygning paa Grund af den Udvidelse, der skal finde Sted med Hensyn til at Examen artium og anden Examens første Prøve for Fremtiden skal kunne tages der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Ogsaa i Colding skal der opføres en ny Skolebygning, og til at dække Omkostningerne ved disse to Bygningers Opførelse skal der optages et Laan, af Sorø Akademies Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Fra Petersborg skrives i Anledning af Prinds Frederiks Formæling, at næsten Alle vare enige om, at man ikke længe havde seet et smukkere Brude var end dette. Bruden var særdeles smuk; hun besidder Ynde, Tækkelighed og Mildhed. Petersborgerne misunde Danmark, at den saa elskværdige Storfyrstinde skal opslaae sin Bopæl der. Landgreven har af Keiseren faaet en Present af et Par kæmpestore Porcellains-Vaser, der skulle have en Værdi af 50 til 60,000 Rubler. Der meentes, at Landgreven vilde afreise fra St. Petersborg den 22-24 Februar. J nogle Dage havde Storfyrstindens Udstyr været udstillet i det keiserlige Palais til offentlig Skue. Der var en Øine og Sandser, blændende Mængde Sager, kostbare og skjønne, og paa nogle saa nær alle forfærdigede i Rusland. Sølvtøiet tildrog sig, for sin Mængde og Værdi, særdeles Opmærksomhed, og der meentes, at det danske Kongehuus neppe havde Mage dertil. Stor fyrstindens Appanage skal være saa betydelig, at den ikke kan forbruges undtagen ved at føre et meget glimrende Huus. - Den 18de, 19de og 20de Februar havde man i Petersborg en Kulde af 26 til 28 Gr. Reaumur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Befordring. Sognepræst for Vinding, Bryrup og Vrads Menigheder i Aarhuus Stift, P. A. F. Theilade, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Starup og Rebel Menigheder i Ribe Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Maribo den 8de Marts 1844. Jdag fandt her i Domkirken en særdeles skjøn Høitidelighed Sted, idet Stiftets høiærværdige Biskop, Hr. Dr. Brammer, ordinerede tvende nylig udnævnte Præster, nemlig Dhrr. Mag. Jac. Chr. Lindberg, Sognepræst for Tingsted Menighed paa Falster, og Cand. Theol. M. Mørch Hansen, Capellan p. p. for Nykjøbing og Systofte Menigheder ligeledes paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Efterat Ordinandi omtrent Kl. 11 vare skriftede af Hr. Pastor Winther til Slemminge, besteg denne (hvem Hr. Pastor Bergenhammer, der desværre var hindret af en tung Familiesorg, havde anmodet om at intimere) Prædikestolen, og opfordrede i et smukt og værdigt Foredrag over Col. 4, 2-4 den talrigt forsamlede Menighed til at omfatte den betydningsfulde Handling med Andagt og Bøn. Efter Textens Jnddeeling viste han først, hvorledes vi Alle bør være varagtige i Bønnen, dernæst, at vi fornemmelig maae bede om, at Ordets Dør maa oplades, at den christelige Prædiken maa finde Indgang i Hjerterne; den begyndende Prædikant har i denne Henseende særegne Vanskeligheder at bekæmpe: hans Personlighed er Tilhørerne fremmed; disse ere maaskee vante til at opbygges paa en ganske anden Maade, end den, der er eiendommelig for ham; eller han kan komme til en Menighed, der er forladt af kirkelig Sands, af den rette Lyst til at søge Trøst og Opbyggelse i Guds Huus, i Ordets og Sakramenternes Velsignelse. Endelig bad han i Særdeleshed Menigheden om at anvende disse Betragtninger paa Dagens Høitidelighed og opsende Bønner for de tvende Brødre, som nu skulde indvies til Sjælesørgere. Nu traadte Biskoppen for Alteret, efterfulgt af Ordinandi samt af alle de forsamlede Præster, over 30 i Tallet – som toge Plads i Choret. Efter at den latinske Messe var tilendebragt, oplæste Biskoppen det forordnede, særdeles høitidelige Ritual, og begyndte derpaa sin Ordinations tale, hvortil han havde valgt som Text de Ord, 2. Cor. 4, 13. Men efterdi vi have den samme Troens Aand, saasom skrevet er: jeg har troet, derfor har jeg talet, saa troe vi og, derfor tale vi. Med overordentlig Kraft og indtrængende Hjertelighed viste han, at kun den kan tale til sand Velsignelse for Menigheden, som taler af Troens Aand, som med Hjertets faste, inderlige Overbeviisning bekjender sig til Menighedens, til Kirkens Tro, og selv finder sin Trøst og Salighed i de Lærdomme, og det Haab, hvormed han skal opbygge og trøste Menigheden. Den høiærværdige Taler sluttede med fromme Ønsker og Bønner og Herrens Bistand og Naade for hans nye Tjeneres Gierning i hans Riges Tjeneste, og skred derefter til den egentlige Ordinationshandling efter Ritualet. Da Løftet var modtaget af Biskoppen og de forsamlede Præster, aflagde de Ordinerede den latinske Præste=Eed, som hver især oplæste, hvorefter endelig Handlingen sluttedes med Bøn og Haandspaalæggelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Efter Ordinationen prædikede Mag. Lindberg, og tog af den ham opgivne Text: 1 Tim. 1, 5. Men Summen af Budet er Kjærlighed af et reent Hjerte, og af en god Samvittighed, og af en uskrømtet Trok, Anledning til efter Davids Ord: Skab imig et reent Hjerte og fornyen stadig Aand inden i mig, i et tydeligt og meget populairt Foredrag at vise, hvorledes Mennesket, som ved Synden er fordærvet, og ved egne Dydsgierninger aldeles Jntet kan udrette til sin Frelse, kun kan blive salig ved Herrens Naade, som skaber et nyt indvortes Menneske. Denne Herrens saliggjørende Naade aabenbarer sig i Historien, idet Christi Kirke, der som hans største Undergierning med sine hellige Sakramenter er det sikkreste og kraftigste Vidne for hans Aabenbarings Guddommelighed, trods al Vantro og Frafald dog altid har havt og nu daglig meer og meer vinder mange Tusinder, som troe, at Daaben og Nadveren. formedelst Ordet, som er forbundet dermed, have underfuld Kæmpekraft til at helbrede al aandelig Sygdom og fornye Aanden inden den Christne. Gudstjenesten sluttedes med Messe og de Ordineredes Communion, der forrettedes af Jntimator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
De fleste af de forsamlede lollandske Præster havde hos Gjæstgiver Knudsen foranstaltet en særdeles smagfuld Diner, hvorved de navnlig havde den Hensigt at vise biskoppen deres Høiagtelse og Hengivenhed, men hvortil foruden Biskoppen og Stiftsprovsten ogsaa Ordinati vare indbudne. Der herskede en munter, broderlig Stemning ved Bordet, og passende Togster udbragtes. Vi have søgt at give vore Læsere et Begreb om denne indholdsrige Dags Høitideligheder, saa godt som det i den fornødne Korthed lod sig gjøre. Men ligesom vi for vort Vedkommende tilfulde have følt Vanskeligheden af at gjengive Hovedindholdet af Taler, der høres med et bevæget Sind, og hvis Totalindtryk derfor bedre kan føles end erindres og skildres, saaledes troe vi at udtale et af Mangfoldige deelt Ønske, naar vi slutte disse Linier med en ærbødig Opfordring til de tre høitbegavede Talere om at udgive deres Taler i Trykken og saaledes endmere bidrage til, at deres Ord kunne bevares af Tilhørerne og finde Indgang i en større Kreds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. I Paris har fundet en almindelig Uvillie Sted paa Grund af Otaheitis Tilbagegivelse og Dronning Pomares Gjenindsættelse i sine Rettigheder, hvorved den franske Nationalstolthed føler sig i høi Grad krænket. Ogsaa i Deputeretkammeret have heftige Debatter desangaaende fundet Sted; Oplæsningen af Dronningens Brev til Kong Ludvig Philip opvakte Latter paa venstre Side i Forsamlingen medens det ministerielle Centrum af lutter Rørelse henflød i Taarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Spanien. Den 17de Februar begyndte Bombardementet paa Alicante. General Roncali sender alle de Officerer og Soldater tilbage, der komme fra Staden for at gaae over til ham. Af 230 Fanger har Roncali ladet hver 5te Mand skyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
J Madrid forberedes store Festligheder til Enkedronningens Modtagelse, 74 Dandsere skulle fra Atochaporten dandse foran hendes Vogn, og 12 unge nympheklædte Piger paa to pragtfulde, med 8 Heste forspændte Vogne, skulle bestrøe Dronningens Vei med Blomster og duftende Essentser. Da Beien af Tunis frygter for, at Sardinien vil overrumple ham med sin Flaade, saa har han i den sidste Tid ladet en Deel Forskandsninger istandsætte omkring Byen, og har han navnlig ladet Forter Goulette, som ligger ved Jndseilingen til Havnen, godt udbedre og proviantere, og venter nu med et godt Mod den truende Gjæst. - Foresten lide de herværende Christne under disse Omstændigheder meget. Maurerne (Tyrkerne) ere siden Uenigheden med Sardinien høist opbragte paa dem og vise ved alle Leiligheder deres store Had. Saaledes havde sidstleden en Jtaliener en Strid med nogle Maurer og kastede en Steen efter en af dem. Strax overfaldt Maurerne ham fra alle Sider og tilredte ham saaledes, at de forlode ham i den Tanke, at han var død. Nu ilede den neapolitanske Consul til Stedet, men blev strax jaget paa Flugten af 3000 omkringstaaende Maurer, der kastede Stene efter ham. Alle Christne have nu lukket deres Huse og Boutiker. Den 14de Januar løb en Maurer igjennem Gaderne, slog paa en Tromme og raabte: Hevnens Time mod de christne Hunde er kommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Assemblee i Mariboe. At 4de og sidste Assemblee i Vinter hos Undertegnede agtes afholdt Søndagen den 24de dennes, Aften Kl. 7 1/2, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre forde ærede Herrer Abonnenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
For Udenbyes, som ikke have abonneret, ere Adgangskort at erholde som til de foregaaende Assembleer. Mariboe den 11te Marts 1844. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Paa det Lolland Falsterske Brandforsikkringsselskabs Generalforsamling den 1ste Marts blev foretaget følgende Sager: 1. 188 nye Medlemmer indvoteredes og endeel Jnteressenter indmeldtes af Herredscommissionen. 2. De afgaaede Herredscommissairer gjenvalgtes. 3. Til Syns- og Taxationsmænd for Feiøe Birk valge tes Sognefoged Frants Rasmussen og Gaardmand Peder Hansen Grymer begge af Femø for Falsters Nørreherred Møller Jensen paa Høi Mølle og for Falsters Sønderherred Forvalter Ferrall paa Ourupgaard. 4. Secretairen fremlagde det forrige Aars Regnskab med Revisionens Bemærkninger. 5. Formanden gjorde Selskabet bekjendt med Fondets Status, hvilket eier Obligationer til et Beløb af 13,800 Rbd. 6. Udkast til nye Love blev discuteret og vedtaget med Votering over hver enkelt § og det blev bestemt, at disse nye Love skulde træde i Kraft den 15de Juli 1844 7. For at lette Overgangen fra de gamle Loves Benyttelse til Jndførelsen af de nye, vedtoges følgende midlertidige Bestemmelser: a. De for Aaret fra 1ste Mai 1843 til 1ste Mai 1844 indgivne Angivelser vedblive at gjælde for Tidsrummet til den 15de Juli 1844, saaledes at det inden dette Tidspunct indavlede Hør ansees assureret ved den gamle Angivelse. b. De Medlemmer, som for det korte Tidsrum fra 1ste Mai til 15de Juli ville forandre deres Angivelser for første, anden og 3die Klasse, kunne dette mod paa sædvanlig Maade inden den 10de April at indsende nye Angivelser til Herredscommissairerne. c. De nye tiltrædende Medlemmer som ønske det, indgive Angivelser den 10de April, som skulle gjælde for Tidsrummet til den 15de Juli. d. Det indeværende Regnskabsaar forlænges til den 15de Juli. c. En extraordinair Generalforsamling afholdes den første Søgnedag i Juni Maaned for at optage nye Medlemmer og vælge Medlemmer til den dømmende Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Handelslære. En fiink og velvoxen Dreng, af honnet Familie, kan hos Undertegnede strax blive antaget i Handelslære, naar han saavel for god Opførsel som for Færdighed i Regning og Skrivning kan fremlægge fyldestgiørende Vidnesbyrd. Maribo den 8de Marts 1844. Knud Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Udsalg af Havefro. Hos Hr. Kjøbmand F. Høe i Stubbekjøbing kan i dette Foraar bekommes Havefrø af sidste Aars Høst samt forskjellige Sorter Have=Erter, og Snittebønner; Alt til billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-11
Paa Transitoplaget er henliggende følgende Varer: Mk. B. S. 144. 1 Pk. i Lærred, indkom den 3die Juni 1839 fra Kiel med Skpr. Jørg. Clausen. indk. d. 30. Mai 1842. C.B. 74. 1 Fad File. fra Kiel med Skpr. CB. 290. 1 Fad Staal J. Albertsen. H.B. 1 Pakke i Voxdug, indkom den 2den September 1842 fra Rostok med Skpr. Mittendorff. Desuden en Sæk med Caffebønner v. Br. 23 Pd. som i længere Tid har henlagt, hvortil Eierne ifølge Toldforordningen af 1797 § 64 indvarsles.