JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
En betydelig Vareauction afholdes her i disse Dage, hvorpaa man finder to i denne Tid saa mærkelige Ting: Godt Kjøb og lang Credit. Den vil endnu vedvare adskillige Dage. - Efter Forlydende kan vi med det første vente Tenotsangeren, Hr. Rosenkilde hertil. - De Kongel. Skuespillere vedblive i Horsens at spille for fuldt Huus. Aften gives der den sidste Forestilling. - En Seilbaad fra Thunøe kantrede i Eftermiddag paa Søen, der uden for, og gik øieblikligen under; af Bag dens Mandskab blev de to reddede af tililendBaade, den tredie fandtes ikke. (Aarhuus Av.)(Af et Brev fra Schyum, Thisted Amt.) Den 25de Juli begyndte Kl. 11 Formiddag en store Regn i stille Veir, Kl. 12 viiste sig fra Limfjorden den frygtelige Skyepompe (Vindhvirvel, Vind skrue); den kunde sees og gav sig tilkiende ved en stærk Susen. Først berørte den den østligste Gaard i Schyum, Thisted Amt, uden at gjøre nogen anden Skade, end at nedrive noget Tag og Møntørv, derpaa dalede den og oprørte heftig et Kjer, Vesten for Gaarden, derfra anfaldt den en Gaardmand Mads Krabbes Lade, og i mindre end et Øieblik aldeles splittede og nedrev Laden ganske. Manden tabte meget, især i disse trange Tider. Et Øieblik i Forveien vilde han have indkjørt en forspændt Tørvevogn i Laden; tvende Børn vilde have tyet derind for Regnen; dette skeedte ikke til al Lykke, og kun det gode Forsyn forhindrede disses beklagelige Undergang, da ellers hverken Manden, eller Børnene vidste nogen Aarsag, hvorfor disse Beslutninger bleve ufuldførte. Den forspændte Vogn blev staaende urørt og Børnene tyede et andetsteds hen - skjøndt Laden var dem nærmest og beqvemmest - uden at abne, at de derved frelsede deres Liv, thi de saae eller hørte endnu intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Efter dette Nederlag tog Meteoret i Nordvest og gjorde ingen videre Skade end udøste en umaadelig Mængde Vand, til megen Tab for de slaaede Enges Eiere. - Luften vedblev for og efter at være stille, kun Skyepompens Bane var i et snevert Rum uroelig. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Aalborg, den 4de August. Aarsdagen efter vor allernaadigste Konges og Dronnings Kronnings og Salvings-Fest, feiredes i Onsdags høitideligen her i Aalborg paa Compagniehusets store Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
En, Byens Jndvaanere særdeles hædrende Stiftelse, med Kongelig Tilladelse kaldet: Mindet af 1815 Aars 31 Juli, hvorved 10 uformuende Børn aarligen blive opklædte for Renterne af en dertil sammenskudt Capital, indviedes ved en hensigtsmæssig grundig udarbeidet Tale af Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schierup, som med den ham egne Kraftfuldhed, forestillede den talrige Forsamling: Hvorfor denne Dag høitidelig bør erindres. Taleren omringedes af de glade Børn i deres nye Paaklædning. Han tolkede deres Taktil deres Velgjørere og opmuntrede Børnene til Dyd og Retskaffenhed, som Menneskets høieste Prydelse. Talen endtes med det Ønske, at det ædle Kongevar længe i uforstyrret Glæde, maatte tænke tilbage paa denne Dag, og med de Ord: Velsign o Gud, som Du har lovet, Alle, som tænke vel og gjøre godt, saa velsignes ogsaa vort elskede Aalborg!! - Salen var skjøn oplyst, og decoreret ved Hr. Kirkeværger og Dannebrogsmand Schiellerups og Hr. Blikfabriker Meyers velvillige Foranstaltning. Festen forskjønnedes ved von duelige Organist Hr. Heis's Musik, og den talentfulde Syngelærer Hr. Qvists mesterlige Sang. - De Forsamlede skiltes glade ad, og Borgerfesten endtes med et lydeligt Samraab: Leve Kongen og Dronningen. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Kjøbenhavns Børs den 9 August. Cours. Hamb. 2 M. 680, a vires 688. Amsterdam 2 M. 630, a vista - . London 2 M. 30 Rbdlr. 72 s. Spec. 68. - Specier solgtes til 41 Rbmk., for Committensebler blev givet (med Rente) 92 1/2 a 93 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 40 1/2. Svenske Sedler 1 Rbdlr. 74 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Norske Efterretninger. Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Tale i Storthinget den 6te Juli, da Storthinget naadigst blev hævet: Gode Herrer og Norske Mænd, Et Aar er forløbet siden den Dag, da J traadte sammen i Kraft af Constitutionen, for at udføre de Forretninger, til hvilke Eders Medborgeres Valg kaldte Eder. Kongeriget Norges Storthing har nu anmeldt, at dets Arbeider ere sluttede, og jeg opfylder en for mit Hjerte behagelig Pligt, ved at tolke Kongens Følelser for det redelige Norske Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Det er mig meget behageligt, gode Herrer og Norske Mænd, at kunne meddele Eder paa Kongens Vegne den Underretning, at vi vedblive at leve i Fred med alle Magter, og at, som en Følge heraf, de Venskabs=Forholde, der forene os med de nærmest tilgrændsende Stater, Rusland, Preussen og England, have med hver Dag erholdt mere og meere Fasthed. J selv kiende paa en bestemtere Maade de Forholde, J staae til Eders forrige Regjering. Jeg har at melde Eder med Fornøielse, at Underhandlingerne med Danmark, betræffende TrigsBriggerne og Post-Fartøierne, ere tilendebragte af Admiral Fabricius, til begge Regjeringers Tilfredshed. Den Danske Underhandler har afstaaet fra alle Danmarks Fordringer paa de omhandlede Fartøier, imod at erholde en Pengesum, hvoraf en Deel skal erlægges ved Enden af indeværende Aar, og det Øvrige ved Udgangen af det næste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Storthingets Præsident, Stiftamtmand Christie, Ridder af Nordstjernen, svarede saaledes: Naadige Fyrste,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Den Tidspunct, der saa længe har været Gjenstand ikke mindre for Nationens end for vore egne Ønsker, den Tidspunct, da vore Forhandlinger sluttes, er nu kommen. Med redeligt Sindelag og vedholdende Anstrengelse have vi bestræbt og paa at give Sagerne et Udfald, der kunde svare til Hans Majestæt Kongens og Nationens fælleds Ønsker og Forhaabninger. Mod dette Maal have vi stadigen gaaet frem, uagtet de Hindringer, Æmnernes Vanskelighed og Vidtløftighed, Conjuncturerne og de nye Former, som maatte antages, have opdynget imod os. Med den Frimodighed, som Bevidstheden om rene Hensigter indgyder, og med den Overbeviisning, at vi have været opmærksomme paa, hvad vi skylde et elsket Fædreneland saavelsom dets vise og faderlig findede Regjering, overgive vi vore Beslutninger til Samtidens og Eftertidens Bedømmelse. Maae vi end beklage, at enkelte af de Foranstaltninger, vi have anseet særdeles nyttige for Riget, ikke for Tiden kunne komme Samme tilgode, haabe vi dog at have udrettet Noget til dets Bedste. Af den Constitution, som sikrer os en lovbunden Frihed, af den Nordiske Halvøes Forening og en viis Regjering, der betrygger vor politiske Stilling, af den Grundvold, vi have søgt at lægge for endeel af Rigets indvortes Indretninger, og af de Beslutninger, som maae ventes af kommende, mer erfarne National-Forsamlinger, tør vi haabe Held for Norges Rige i Fremtiden; og dertil give Himlen sin Velsignelse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Deres Kongl. Høihed Kronprindsen, som overeenstemmende med Nationens Ønsker, for nærværende Tid er Rigets Vice-Konge, og De, ædle Prinds, som Hs. Majestæt naadigst har givet Nationen Haab om snart at see paa denne vigtige Post, kaldes om føie Tid tilbage til Broderlandet. Kun den Overbeviisning, at De ved Thronens Side ere Nationens Talsmænd og dens Rettigheders Beskyttere, kan trøste den over Savnet af deres længere Ophold her i Riget. Landsmænd, Medlemmer af dette Storthing: Efterat have tilendebragt vore møisommelige og vigtige Forretninger, ile vi snart tilbage til vore Hjemsteder. Lader os, hver i sin Kreds, ved mandig Daad og klog Tale, udbrede og befæste Aa telse for Rigets Love og Forfatning, Tillid og Kiærlighed til dets Styrere; men fremfor Alt, lader og takke den Algode, der gav Staten den No og Lykke, som saa mange andre Stater have maattet savne. Gud bevare Kongen og Hans Riger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
(Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J en Skrivelse fra Gothenborg af 19de Juli berettes følgende: Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Hertugen af Sødermanland havde vi ventet hid paa Deres Tilbagereise fra Norge, men vort Haab har denne Gang for en Deel slaaet os feil, da Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen igaar tog den nærmeste Vei fra Udevalla til Hovedstaden, og H. K. Høihed Hertugen, efterat have taget Natteleie paa Lerieholm, i Dag ved Middagstid fortsatte Reisen til Skaane paa den saakaldte Danskveien øster om Staden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Bogbinder Richter i Stockholm, bekjendt for sin Konstflid og Virksomhed, har iblandt Andet gjort sig fortjent ved Opfindelsen af en Maade at farve, laquere og med smukke Former presse Skind, fornemmelig skikkede til Stole=Betræk, men ogsaa brugbare til Futteraler, Porteseuiller, Bøger, ja til stadselige Skoe og Halvstøvler m.m. Han er for denne Fabrication, hvorom endog Engelsmænd have erklæret: "at den ei kjendes i deres Land nylig af Hs. Majestæt Kongen bleven belønnet med en stor Guld Medaille, hvorpaa sees Kong Carl den 13des Billede og denne Jnscription: Ilis, qvorum meruere labores. – Af disse Skind (et nyt Slags Corduan, Saffian eller Maroquin), som ere stærke, varige og smukke, og have den Egenskab, at de kunne afvaskes, findes Prøver af flere Couleurer nedlagte til Eftersyn og Udsalg hos Kjøbmand Sigwardt Bl. Petersen i Christiania, hvor Ordres paa større og mindre Partier modtages, og Underretning gives om Behandlingsmaaden ved Skindenes Anvendelse. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Ogsaa i Berlin ere adskillige Mennesker blevne bidte af galne Hunde. Der deulsche Beobachter, hvoraf Efterretningen i No. 56 i Skilderiet angaaende den i London aabnede Subskription, har været taget, berigtiger nu samme paa følgende Maade: "De engelske Blade, under Artiklen Kjøbenhavn d. 20 Juli og, efter dem, adskillige tydske Blade, haver urigtigen bekjendtgjort, at der ved en i London aabnet Subskription var til St. Petri Kirkes Opbyggelse allerede samlet en Sum af 6500 Pd. St. Sandt er det, at under den æble Wilberforces Præsidium er sammentraadt et Selskab til at samle saadanne Bidrag, men indtil d. 28 f. M. var der kun subskriberet for 96 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Nogle Dueelskere i Antwerpen have sendt endeel Duer til Engelland. Adskillige af dem hjembragte et Brev til deres Herre, indeholdende den Efterretning, at samme havde vundet den første for denne Duepost udsatte Priis: en Sølvkaffekande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J Wien er der føiet alvorlige Anstalter mod adskillige Agioteurer, og deres Vexelcontoirer ere blevne lukkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Paris ligner i denne Tid, – i Følge Londonske Blade, - ganske en engelsk Stad. Gaderne og alle offentlige Pladser ere opfyldte med Engellændere. Pariserne ere langt fra at være tilfreds med dem; thi de kjøbe kun det Nødvendigste, og sætte ikke mange Penge i Omløb. Kensterne have heller ikke stort Gavn af deres Ophold der. De af dem, der boe i store Hoteller, maae vel betale godt, men, for at betrygge sig mod Optræk kerie, gives kun et Middel for dem, nemlig at indskrænke sig til deres Huus. De allierede Tropper, som endnu findes i de østlige og nordlige Departementer, fortære her heller ikke meget; de kjøbe intet andet end Brændeviin, Brød, Grønt og Kjød. Skrædere, Smede, Skomagere, Alting føre de med sig. Klæde sendes dem. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn: mod MonskaaTrettende Aargang. No. 65. Udgivet, redigeret og forlagt af S. SoldinLorsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Om Selvmordere. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Vil man see en træffende Skildring af en Hypochondrist, saa læse man hvad Holberg har skrevet, om sine Sindsygdomme, og han anmærker eet Steds meget rigtigen, at den Svaghed, at kunne indbilde sig, at man er syg, jo forudsætter Sygelighed eller Sygdom. Den, som ikke er hypochondrisk, kan ikke indbilde sig, at han er syg, fordi der allerede udfordres en egen Disposition, baade i Siel og Legeme, til at kunne bukke under for Jndtildningens Magt. Man har sædvanligen, ikke gjort Forskjel mellem en indbildt Syge og en Jndbildningssyge. Naar man vil paadutte en Hypochondrist, at han indbilder sig, at han er syg, saa er det det samme, som om man vilde paastaae, at den, der foregiver at have Smerte i Taaen af den Fod, der allerede for længe siden er blevet ham af sat, indbilder sig det; nei, han føler Smerte, virkeligen. Men Maaden, hvorpaa han følet det, kjender vi ikke bestemt, og hvad Stakespeas siger om Philosophien, lader sig, med nogen Forandring, anvende paa det menneskelige Legeme"Der gives saa Meget imellem Sielens Himmel og Legemets Jord, som Lægerne ikke drømme om", Det hele Nervesystem, eller det vi kalde saaledes, for saavidt vi med Øine kunne see og med Fingrøføle det, er endnu et Terra incognita, hvis vidtløftigste Kyster ere uopdagede. Vist nok har Forstanden stor Kraft over Villien, og Ordsproget; Mennesket kan hvad det vil, er ofte maaskes ogsaa anvendeligt paa Indbildningskraften. Men hvo kan vel med Bestemthed sige os, hvor meget der af Hypochondristens Jndbildning maa tilskrives hans Mangel paa Villie eller hans sygelige Pirreligheds imodstaaelige Jndvirkning paa den hele Maskine, Man siger: Hypochondristen indbilder sig snart den ene, snart den anden Sygdom, hvortil Lægen ikke finder mindste Spor, men det er det samme, som man vilde sige til hiin, der føler Smerte, Taaen af en Fod, han lange allerede har mistet, at han indbilder sig det kun, da den sunde Fornuft siger, at han ikke kan føle noget i et Lem som ikke er til mere. Men i det Ord føle lige ger her hele Vildfarelsen. Vi kjende saa lidt til, hvad Følen og Jndbildning egentligen er, og alligevel er man dog saa ofte strax færdig med at dømme derom. Den overvættes Munterhed og Latter, Hypochondristen til visse Tider føler sig oplagt til, er netop et paafaldende Særsyn, hvilket vi, istedet for at bruge det, som et Vaaben imod ham, snarere burde betragte, som en mærkelig Action og Reaction, og om mueligen, derved søge at komme paa Spor efter Sygdommens sands:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Aarsager og Natur. (Fortsættes.) Fangen til sin Ven Fra Fængslets-Friheds-Søn behage Lidt Skiemt og Alvor at modtage. Omtrent for trende Uger siden (Alt er Omtrentlighed fortiden, Kom til mit Fangebuur en Ven, Og kastede nogle Løvter hen. Dog, derom vil jeg ikke tale, Eibeller vil jeg her afmale, Hvor mangt et Saar Saturn Den gav, Som tog hans Lee for Haabets Stav. Men, det der underligt mig tykkes, Er, at det aldrig mig kan lykkes, At see, blot paa Minuter, Den, Der dog vel var - er – blider min Ven! At Hiin har Meget at bestride, Som paa Mercurs Viingfax maa ride, Sær, om Fabrikkers travle Dage. Ham fabrikere daglig Plage, Derom er Hver vel enig strax, Som ei trer Jyden tør for Lax. Dog synes det mig ogsaa klart, At Den maa skyde Ørnens Fart, Der ei kan standse lette Vinge, For Trost til fangne Ven at bringe, Mens, i det Timeglas, som minder Om Livets Gang, et Korn nedrinder. Jeg haaber, ja, jeg venter, saa Ei blot Dit Svar i Dag at faae, Men, at Du Selv mig Haanden rækker, For Aftenklokken Nætten vækker. Til da Du glemme ikke Den, Som var og er og blier Din Ven! Din Viv, hvis Aasyn Godhed pryder, Din ædle Viv, Guds Fred, jeg byder. Du, slutteligen, mig tilgive Hvad Dig jeg voved her at skrive Og stævner Du til Tychos *) HalDa er det ei partie gale, Thi, Du Udfordring mig kan give, Mens jeg Jndfordring blot kan skrives Du stedse hjemme træffer mig, Mens ude jeg ei rækker Dig. Det atten hundred sexten var, Fra den Tiid, Korsets Tegn vi bar, Og syv og tyve lange Dage Bag Juliusses Skjold mon drage, Da disse Riim, i Axels Stad, Fra Gjældsborg, fangne Ven Dig kvad. Blok Tøxen. *) Hveen, med Levningerne af Tycho Brahed, Uranienborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Indenlandske Efterretninger. Nakskov, den 6te August. Det sig her i Byen opholdende Kongelige Skuespillerselskab giver Fredagen den 9de August - istedetfor den i forrige No. af Stiftsavisen, til samme Dag, anmældte Comoedie, Barberen af Sevillaa, Beaumarchais - Virtuosen, i 1 Act, af Heiberg, og Maskeraden, Comedie i 3 Acter af Holberg, med tilhørende Jntermedium, som forestiller 8 Maskerade. - Søndagen den 11te August opføres: Pebersvendene, Skuespil i 4 Acter af Jffland, localiseret og omarbeidet af E. Falsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Ligeledes opføres Mandagen den 12te August: Henrik og Pernille, Comoedie i 1 Act, de 2 Henrik den Femtes Ungdom, Skuespil i 3 Acter af Daval, oversat ved N. T. Bruun. i Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Viborg, d. 8de August. Nu har atter de sidste 18ten Dage givet Regn, Bygger, Haal og Kastevinde, samt en Kulde og et Mørke, der ikke ligner Hundedagstir. Høbjergningen paa de vaade Enge lider derved betydelig Skade, og paa Engene ved Aaen fra Skive til Hagebroe, skal mange Læs Høvære bortskyllet af Vandet. Uagtet dette fugtige Veir har dog og Rusten viist sig paa Rugen nogle Steder. (Viborg Samler.) Til at bekoste den nye Oversættelse af vore Fædrelands ældre Historieskrivere, især Saxos og Snorros Krøniker, hvoraf en Prøve er udkommet ved Hr. Pastor Grundtvig udgivet, er ved det fyenske literære Selskabs Medlemmers Bestræbelser hidtil tilveiebragt, som deels indsamlet, den Sam 4170 Rbd. N. V., hvoraf contant er indbetalt og til det Kjøbenhavnske Selskab for de nordiske Oldskrivters Udgivelse indsendt 2826 Rbd., og lovede at betales til forskjellige Tider 1344 Rbd. Hertil kommer c. 18 Rbd. i Sølvpenge, 100 Rbd. S. V. i Kongel. Obligationer, som ere skienkede til samme Øiemed, og 55 Rbd. N. V. som af Forskjellige ere lovede aarligen indtil Værkerne udkomme. Desuden har det slesvig-holsteenske patriotiske Selskab af sin Kasse lovet et Bidrag af 80 Rbd. i Sølv. Som bekiendt er den hele Sum, der behøves til Saxos og Snorros Udgivelse, henimod 14000 Rbd. N. V.; ved lige Deeltagelse i de øvrige Provindser vil altsaa ei allene disse, men muligen endog flere af vort Fædrelands vigtigste National-Historieskrivere kunne udgives, og vort Norden have den udmærkede Ære, at see sine Rigskrøniker udgivne paa hele Nationens Bekostning ved dens samlede Bidrag. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Aarhuus, d. 9 August. Jmorges havde vi her et frygteligt Uveir med Torden, Lynild og Regnskyl. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Den 19 Juli tiltraadte Hs. Durchlauchtighed, Hertug Christian August af Schlesvig-Holsteen Sønderburg-Augustenborg, som Majorenn, Regjeringen. Om Formiddagen var Kour ved Hoffet paa Augustenborg, og derefter gaves et glimrende Diner i den store smagfuldt dekorerede Spisesal. En skjøn Aften begunstigede Jlluminationen i Byen, som Hs. Durchl., med øvrige høie Herskaber, behagede at tage i Øiesyn, ved hvilken Leilighed nogle unge Bønderpiger overakte Hs. Durchl. et Lykønsknings Digt, som naadigst blev modtaget. Den jublende Mængde ledsagede den unge Fyrste til den indre Slotsgaard, hvor det i glad Enthusiasmus gjentagne Vivatraad tilkiendegav den udeelte Overbeviisning: at Ædelmodighed og faderlig Mildhed, ere arvelige i denne høie Fyrste Familie. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Odense, d. 9de August. Forleden Dag saaes et Optog af et eget Slags her i Odense. En Svensker, ved Navn Magnus Lindahl, reed igjennem Gaderne paa en lille rød Rosinante og lod ombære en Kollectbog for at indsamle Bidrag til at kunne besøge de tydske Sundhedsbade. Man foreviiste derhos Afskrivt af en svensk Doctor og PræsteAttest for, at han fra sin tidlige Ungdom har været hjemsøgt af en inkurabel Lamhed i begge Benene. Paa denne Regning er han bleven rigelig begaves paa sin hele Vandring igjennem Landet ligefra Helsingør. Ved Bortreisen kjørte han allene i en lille Kabriolet. Ligesom det er Spørgsmaal, enten denne Person reiser meest for Almissen eller for Helbredet, burde slige vandrende Gjæster dog nok, med Hensyn til Fattigvæsens Reglementet for Misbrugens Skyld, have særskilt høiere Tilladelse, al den Stund vore egne Hospitaler kunne levere Kandidater nok, fuldt saa trængende til lignende Badereiser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Om Almueskolevæsenet. Kollegialtidenden meddeler i 3 Heelarks Nummere en Extrakt af det danske Kancellies allerunderdanigste Betænkning om de foregaaede Reformer i Almue-Skolevæsenet, foranlediget ved en allerhøieste Befaling til Kancelliet om at afgive Oplysning, angaaende Jværksættelsen af Skole=Anordningen af 29 Juli 1814, ikke paa visse Steder alt for stærk paa skyndes, uagtet Tidsomstændighederne synes at fordre, at Man, med Hensyn til de betydelige Byrder, som derved maae paalægges visse Distrikter, burde søge at lempe sig mere efter Mængdens Tarv. - Gid denne lyse og grundige Beretning - det meest talende Vidne om en ædel og human Regjerings Erkiendelse af Menneskets høiere aandelige Værd 4 maatte vorde fuldstændig gjennemlæst og overveiet af saavel Skolevæsenets Venner som Uvenner, paa det Hine kunne glæde sig ved en faderlig Regjerings Jver for Almeenoplysningens Fremme, og hver den, hvis Kuld det blev, paa en eller anden Maade at medvirke hertil, deraf hente, fornøden Styrke og Opmuntring til at gaae alle Vanskeligheder imøde, Modstanderne derimod bringes paa andre Tanker og medvirke til Opnaaelsen af det fælleds velgjørende Maal. (S. Bl. Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Kjøbenhavns Børs den 13 August. Cours. Hamb. 2 M. 687, amfra 695. Amsterdam 2 M. 635, a vista - . London 2 M. 31 Rbdlr. - s. Spec. 696. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 a 93 1/4 pr. 100; Oblig. 79. Norske Sedler 42 a 42 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-13
Blandede Efterretninger.