Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-27
J Anledning af anden Lærer ved Assens Borgerskole og Bestyrer ved Jndustrieskolen sammesteds, Hr. Rasmussens i Avertissement i Hr. Hempels Avis No. 35, under Navn af Jndustrie, kan jeg Undertegnede ikke undlade, at gjøre følgende Anmærkninger: Siden 1814 har jeg forfærdiget 32 Korn-Rensnings=Maskiner, saavel med faste som løse Sold, og at disse har været til Enhvers fuldkomne Tilfredshed, som har bekommet dem, kan jeg bevise. Sold til Korn-RensningsMaskiner og Korn-Harper haver jeg og selv i lang Tid forfærdiget og det ligesaa gode som de udenlandske, ligesom der og findes en Staal= og Messing=Sold Fabrikør i Weile i Jylland ved Navn Frantz Klimt, hvis Arbeide af den Art i alle Maader ikke giver det udenlandske noget efter. Man seer alt saa heraf, at Rasmussen ikke er den første Opfinder her i Landet hverken af Maskiner eller Sold. Efter Rasmussens opgivn: Størrelse paa hans Maskiner, kan han, efter min Erfaring, ikke faae sine Staalfold saa lange, som mine Skind fold, hvilket han dog paastaaer. Hvad jeg kan dømme efter den opgivne Indretning af hans Maskiner, saa kan de vel være brugelige til at rense Magazin-Korn, (og det daarligt nok) men ikke til at rense Sædekorn saa frit for al Slags Ukrudt som det bør være, og, skjøndt mine Maskiner kun drives ved Træskiver og Snore, som han taler om, vover jeg dog, at sætte min den allerringeste ved Siden af hans den allerbedste, som drives saa mekanisk med Metalhjul. Rasmussen siger ligeledes, at hans Maskiner kan rense 10 til 1400 Tønder Sæde torn i en Tid af 6 til 8 Dage. Men han tager feil; kan hans Naskine, om den endogsaa blev eller var saa hensigtsmæssig som han tillader sig at fortælle os, rense 10 a 1400 Skjepper i bemeldte Tid godt og aldeles reent Sædekorn, da vil jeg kalde den probat. Vel har jeg ikke Raad til, som Hr. Rasmussen (der har et offentligt Embede, som rigelig kan ernære ham), at udlaan nine Maskiner gratis; men dog har meer end 20 Sogne her i Fyen havt Nytte og Brug af mine Maskiner for en meget 1 billig Betaling, og alle have dermed været tilfreds. Naar Man betragter at jeg, som Træ-Arbeider og bekjendt med Møllebyggerlet, først efter flere Aars Prøvelse og Erfaring, har kunnet bragt det saavidt, at jeg troer at kunne forfærdigen Maskine, som Man kan kalde hensigtsmæssig, saa maae Mani undre sig over, at Rasmussen tør og vil vore at kalde sit første Prøvestykke hensigtsmæssigt, da det endnu ikke engang er færdigt, følgelig ikke prøvet; men formodentlig er det kuns hans Tanker, at hans Maskiner ere saa hensigtsmæssige. sti heller er det let at begribe, hvorledes Hr. Rasmussen vil kalde et saa bekjendt Værk sin Opfindelse. Man kan ei have mange Jern i Jlden paa eengang, uden at nogle forbrændes, medens de andre bliver forarbeidet; saaledes gaaer det muligt med Rasmussen, thi han driver jo Bogbinderie, et Messing og Staaltraadfletterie, en Legetøisfabrikation, Kartemagerie &c. &c., og nu har han endelig et mekanisk Kornrensningsmaskinerie i Værk, og alt det skal skjules under Jndustriens og Haandgierningsskolens dækkende Kappe. Vel har han Snedker, Malere, Smede og Gud veed hvad flere Professionister, il at hjelpe sig, men hvorledes han som anden Lærer ved Borerskolen i Assens ved blot Opsyn (Jeg vil ikke tale om selve Haandgierning) kan passe sin saakaldte Jndustrie=Skole, uden at forsømme det Embede, hvorfor han af Byen lønnes, forstaaer jeg ikke; thi i en Skole, hvori der er flere end 50 Børn, kan Læreren, naar han samvittighedsfuld passer sin Pligter, have nok at bestille, uden at blande sig i ham uvedkommende Ting, og derved berøve Andre i de nævnte Professioner Arbeidende deres Fortjeneste, Det er altsaa indlysende, at naar Rasmussen skal passe sine ange saakaldte Jndustrie=Arbeider, endog blot ved kyndige Folk under hans Opsigt, saa maa Skolen forsømmes, og Børnene blive uden Veiledning fra hans Side. Hvad skal Man altsaa kaldelsaadan Rasmussens Jndblanding i Haandværkstandens Næringsveie andet end utidig Lyst til Profektmagerie, hvorved han muligt meere skaber end gavner sine Medborgere paa sit høist vigtige Embedes Bekostning. Dette være nok, som billige og retmæssige Anmærkninger over hans Avertissement, uden videre at ville indlade mig med ham fra Publicitetens Side. - Meelbyhuset ved Assens den 20 Marts 1821. Jørgen Petersen, Hjul= og Kareth Mager.