Politivennen, 1805-01-01
Trætagsskure i Kjøbenhavn. De Jldebrande Kjøbenhavn Tid efter anden har været underkastet, have naturligvis ikke allene foranlediget forøgede Midler til opstanden Jlds Dæmpning, og Anordninger der paabyde forsigtig Omgang med Jld og Lys o. s. v. men man har endog søgt at formindske Bygningernes Brændbarhed. Saa ledes bleve først Forfædrenes Straatage forbudne. Siden befaledes at opføre Formuren af enhver ny Bygning af Brandmur. Senere ogsaa Gavlene. Efter den skrækkelige Brand 1795 bleve mange vise Regler foreskrevne, der sigtede til at formindske Brændbarheden og Antændeligheden af Borgernes Vaaningshuse. Nogle af den holdes. Andre ikke. For Anmælderen har alle Træplankeværker og Træskure, endnu mere trætakte Skure, stedse været en Ting han ønskede enhver Stad, og København i Særdeleshed, ganske befriet fra. Og neppe vil vel heller nogen nægte at et Tag af Planker, der i Almindelighed tjæres til Bevaring, er jo fuldkommen ligesaa farligt i Jldebrands Tilfælde som et Straatag. Endskjøndt der stedse skeer nogen Formindskelse af Plankeverker i København, fordi Haver og andre Pladser, som dermed ere omgivne, efterhaanden forvandles til Bygninger, er der dog endnu en betydelig Mængde deraf tilbage, og ønskeligt var det, om de alle aflestes ved Mure. Ogsaa Træskure takte med Planker findes hist og her meget hyppigere end man skulde formode. Anm. vil blot her nævne to, som ham synes særdeles farlige. Det ene er i Borgegade, i den saakaldede Elefant, i hvis Hauge eller Gaard er et betydeligt Skur, der er brugt til Kul Magasin og hvis Tag af Planker har været mange Gange overtjæret. J en saa tæt bebygget Gade, som Borgegade og hvor Bindingsverk er saa hyppigt, vil vel ingen nægte at en saadan Bygning er yderst farlig. Det andet er i Amaliegade i den Gaard paa højre Haand fra Garnisonspladsen, der til Gaden hor Plankeverk Dette trætakte Skuer er saameget farligere, som det staaer op til Nabogaardens Plankeverk. Anm. er tilbøjelig til at troe, at Ejerne, om hvis Retsindighed og Jver for Byens Sikkerhed, han er langt fra at ville opvække nogen Tvivl, ikke ere faldne paa at betænke Farligheden af disse Skure, og haaber snart at kunne takke dem for at have borttaget dem eller betaget dem deres Brændbarhed og Antændelighed. Besynderligt maa det forekomme, at skjøndt Forsikringen er højere paa Møbler og Effekter i Huse, hvor der er Træbygning end i Grundmurs Huse, der slet ikke er taget Betragtning til Forhøjelse, naar Bygningen har et sligt fra en Nabogaard eller Hus tilstødende trætakt Skur, thi Resikofor Assurants Kompagniet er jo dog for al Verden den samme. Selv paa Træbulværkes Afskaffelse burde i en Stad som Kjøbenhavn, paa hvis Sikkerhed to Rigers hele Vel beroer, alvorligen arbejds, og Stenbulverker efterhaauden indføres, Tingen er aldeles ikke saa bekostelig, som vi indbilde os, fordi vi ikke have seet sligt hidtil. Kan enhver lille Stad i Holland overkomne at have Bulværk af Klinker, saa maatte vi vil kunne overkomme at at have dem af Flensborger Sten, med en Fod i Vandgangen af Kamp eller børnholmer. Regner man de idelige Udflikninger og Fornyelser af disse stygge Tømmerbolværker saa blive de i Tidens Længde langt kostbarere end de murede. Det forstaaer sig selv, at man ikke kan tilraade Stenbulværker af løse Sten, saaledes som ved Gammelholm, paa Steder hvor Skibe skulle ligge til; der bør de være murede. - - At disse tjærede Fyrrebolværker, som vi nu have i Kbhvn, ere en sand Mangel i Stadens Brandsikkerhed, vil ingen modsige, der i 1795 saae, hvor let de fængede, og ved deres Jld forøgede Massen af Luerne, og gjorde Hindring i Pramsprøjternes Brug.