Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-24
En Republik vilde i Europa have at kjæmpe med utallige Jntriguer og i Krigstider ikke have nogen eller kun mistænkelige Venner. (Da Experimentet med at omskabe Frankerige til en Republik slog feil, saa er det ikke at tænke paa at nogen Republik af Betydenhed kan opstaae i Europa.) Nationale-Sædvaner historiske Traditioner, Familie Fordringer, visse Korps eller Kasters Tendents, altsamvirker for at vedligeholde den gamle Regieringsform og fremstille den som den eneste nationale; da Sydamerika saaledes ligger i en lang Afstand fra Europa, og da der slet ikke finder nogen Analogie Sted imellem Nationernes Stilling i begge Jordens Dele, saa kan ikke det eenes Exempel have nogen Jndflydelse paa det andet (Overgangen er mærkelig: J Asien hersker Despotiet; i Europa det Landsfaderlige Monarkie, Amerika Democratiet og Storbrittannien udgiør ved sin Statsform, som ved sin Beliggenhed Mellemleddet imellem begge Jordensdele; et sammenhængende System i Menneskelivets Forhold udvikler sig i Begivenhedernes Gang paa Jorden for den Tænkendes Blikke. Man kan sige, at England er den frie Moders friere Datter, som igien har avlet den frieste; thi England skylder oprindelig Angelsaxernes Jndvandring sin friere Statsform; saaledes antage Jordens Døttre, de opblomstrende Planter nye og ofte skiønnere Former ved at forplantes fra den ene Jordbund til den anden.) Ogsaa antaget, siger vor Engelske Forfatter, at de Amerikanske Nationers Exempel kunde virke paa de Europæiske; hvorfor skulde man da ikke antage at de Europæiske kunde virke paa de Amerikanske? hvorfor skulde f. Ex. de forenede Staters Beboere ikke forsøge paa at leve fredelige og lykkelige under den Landsfaderlige og Legitime Regierings Skygge, hvorfor skulde Russernes, Østerrigernes, Preussernes eller de Franskes Lod, ikke være ligesaa ønskelig som Amerikanernes, Man kan ikke antage andet, end at Souverainerne maae allene have deres Undersaatters Vel for Øinene. (Vist nok: naar en Familie er udkaaret til at beherske en Stat og er sat i Besiddelse af alle timelige Fordeele, hvad skulde den have andet tilbage at ønske end at giøre sine Undergivne lykkelige. Den kan feile i sine Bestræbelser; men tilbyder ikke Historien os utallige Exempler paa at Republikernes Bestyrere, ikke mindre kunne gjøre det, hvilke store Misgreb have ikke allene de Spanske og Portugisiske Cortes begaaet i vore Dage, hertil kommer at den korte og usikkre Nydelse af Magten leder til at misbruge den for at tilfredsstille Egennytten; under dette Onde lider upaatvivleligt Grækenland i vore Dage. Skulle Monarkiets Jndvaanere være mindre lykkelige end Republikernes man har blot nødigt at see sig om i Historien, for at overbevise sig om, at det ikke er saaledes og har blot nødigt at betænke hvor stort et Gode det er at være befriet for Borgerhadet og Partieaanden, som er Fristaternes Naturfeil. Monarkiets Venner maae derfor glæde sig over et Keiserdømmes Tilværelse i Amerika forat lære Amerikanerne at kiende Monarkiets Sødheder; men man kan indrømme at Friestaterne ere meere tienlige til at udvikle Nationernes Aandsevner, ligesom de ere det til at udvikle deres Lidenskaber; og man kan bringes til at erkiende, at det er Forsynets Villie at Republikkerne og Monarkierne skulle existere paa Jorden ved Siden af hinanden for at holde hinanden deres indbyrdes Feil og Fortrin for Øinene og derved tiene til at tilveiebringe en Balance i Menneskelivet, der ligesom den i Naturen bærer Vidnesbyrdet om den usynlige Viisdom, der modererer Livets Spil og Naturkræfternes indbyrdes Kamp.)Men dersom de monarkiske Stater i Europa ingen Grund have til at frygte for at Amerikas Exempel skal forføre deres Jndvaanere til Republikanisme (det var vel Tilfældet med den Nordamerikanske Revolution paa Frankerige; men det var ogsaa i Øieblikkets Heede, i en Tidspunkt, da Frankerige alligevel nærmede sig til en Revolution og da Europas store Stater endnu ikke havde gjort noget Experiment mod en Republikansk Statsform.