JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-10-29
ved Proclama, som bliver læst for vedkommende Over= og Underret, er Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Boet efter afdøde Boels mand Mads Sørensen og Kone Birthe Jensdatter, i Linde Sogn og Bye Nørhald Herred, Randers Amt, indkaldt med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre sit Krav; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Ligesaa indkaldes med Aar og Dags Varsel, bemeldte Afdødes Arvinger til at melde sig for mig, forsaavidt saadant ei allerede er skeet, og legitimere deres Arveret; hvorhos det bemærkes: at under Registerings=Forretningen er en Erich Michelsen, som skal være boesat i Bergen, og en Rasmus Michelsen, Reebslager af Profession, anmeldt at være Arvinger efter Konen. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 16de October 1824. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Skolelærer C. Petersen i Wedbye E sønder under Antvorselv Birk, Sorøe Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, i Overeensstemmelse med Forordningen af 26de October, 1792, at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Slagelse, den 24de October 1824. Birch.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Maren Nielsdatter, forhen afdøde Selveier Hans Pedersen Krogs Enke, i Sønderbye paa Femøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Frise pr. Nakskov, den 18de October 1824. Petersen. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt : At vi efter Skifteforvalte, ren i Christiansteds Jurisdiction paa Vort Elland St. Croix i America, Op Elskelig Kammerjunker, Assessor Georg Albrecht Koefoed, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tildt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle Sarah E. Schnabels Stervboes Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vores Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den Danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den Altonarke Mercur, og ligeledes med trende Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Lands Overret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført udi St. Croit danskevestindiske Regierings-Avis, indkalde alle bemeldte Stervboes paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Christiansteds Skifteret at anmelde og beviisliggjøre, og skal denne være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore, samt de vestindiske Gield, beqvidationsCommissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet fald ei skal ansees giældende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige danske vestindiske Regiering, St. Croix, den 23de December Bardensleth. Penz Rosenørn. meuritzen. Portoppidan.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Bevilling for Skifteforvalteren i Christiansteds Jurisdiction paa St. Croix Kammerjunker, Assessor Koefoed til ved Proclama, som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne at indkalde alle afgangne Sarah E. Schnabels Creditorer.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
J Følge forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling indkaldes herved med det i samme bestemte Varsel, sub poena præclun & perpetui alentii, alle Madame Sarah E. Schnabels Creditorer, saavel de i Hans Majestæts Rige og Lande, og udenlands, som de paa Hans Majestæts Vestindiske Ej lande boende eller sig opholdende, inden den i Bevillingen foreskrevne TidsForløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for Christiansteds Jurisdietions Skifteret. St. Croix, Christiansteds Skifterets=Contoir, den 11te Mai 1824. G. A. Roefoed.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Ved Proclama, som bliver læst i den Konglige Lands Over 41 - 1824 a 25. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Frue Amalie Klemme og forhen afdøde Mands, Lieutenant i preussisk Tjeneste v. Klemme fælleds Stervboe, indkaldede med tolv Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 25de October 1824. Spandet. Urne.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over 54 - 1824 4 25. ret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Bud ved Statsgields-Contoiret, SimorGottfried Junges Stervboe, indkaldede med tolv Ugers Varsel, til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, Ligesaa ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 25de October 1824. Spandet. Urne. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne 22 - 1824 a 25. Johanne Marte Brodersens, for Hansen, hendes og forhen afdøde Mands Orgamst ved Holmens Kirk. Johan August Broder sens fælleds Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Borts Behandling.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 101 - 1824 a 25. afgangne afskediget Dragon Peter Jørgensens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til i den Kongelige LandsOverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel, den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Skiftelysninger. Med Hjemmel af Kongelig naadigst Bevilling af 6te denne Maaned, som bliver læst for dette Steds Over= og Underretter, bliver af undertegnede Skifteforvaltere, i den heri Staden ved Døden afgangne Skibsmægler Søren Damitindes Boe, ved dette Proclama, 3de Gange efter hinanden, sub pau præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Norske Rigstidende, Bergens Adressecontoirs Efterretninger den Danske Statstiderd og Altonaer Mercur, indkaldet alle Dem, som formener sig at have Noget at fordre i bemeldt. Boe, at fremkomme for os med Deres Paastand, og samme inden foreskreven Tids Forløb at beviisliggiøre. Bergen, den 14de April 1824. Klagenberg. Olsen. L. Thura Trap.
Berlingske Tidende, 1824-10-29
Ørste Bekanntnachung. De Erden der ovnlingst verstordenen Vittwe des til, Segelmachers Andreas Wolff hieselbst haben resp. cum Curatore den Nachlaz der Verstorbenen dem Gerichte zur concursmatzigen Regulitung ubergeden. Es ist dem, nach uber diesen Nachlatz, unter Vorbehalt der Rechte der Creditoren, Concurs der Glandiger erkannt, weshald mit alleiniger geseplicher Ausnadne der protocollitten Glandiger, welche blot die Zinsen zu profitiren haben, Alle und Jede, velche anden gedachten Nachlag irgend mige Anspriche und Forderungen, seldige rühren her, ans melchem Grunde ste immer wollen, 32 haben vermeinen, imgleichen diesnigen, welche demselden mit Schulden verhaftet sind, over et na Pfunder daron in Handen haben, ein for allemall, aufgefordert und befedligt werden, dieserwegen innerhald 12 Wochen vom Tags der letten Bekantmachung dieses Proclams an, den Straffe der Aussælle, tung, doppelter Zahlung und bey Verlust des Pland und Compensationsrechts und zuar die Answartigen unter Procuraturbestellung, im Stadssecratariate hirseldst Angade zuthun, ihre desfalligen Documente urschrisklich vorzuzeigen und abschriftlich bey dem Professions=Protocolle zurückjulassen, demnachst aber weitere rechtliche Verfugung zu gewarligen. Flensburg, den 11ten October 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
London, den 19de October. Den nye Canal imellem Medway og Themsen er den 14de bleven aabnet med stor Høitidelighed. Dette Verk hvoraf man venter sig 6 de største Fordele for Samfærselen, har kostet 250,000 Pd. St. og fire Aars Arbeide. Det skal ikke i nogen Henseende staae tilbage for i Langurdde Canalen.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den første Regjerings=Paketbaad til Lagnaira og Cartagena er gaaet under Seil fra Themsen. Den er udtrykkelig bygget til dette Brug, og skal være en udmærket Seiler. Den har faaet Navnet Commbia, og er forsynet med 8 Kanoner foruden andre Vaaben. Af Udvandringssygen til den nye Verden ikke endnu er standset, kan man see deraf, at dette Skib strax fik fuld Last af Passagerer og deres i Gods, uden at man behøvede at vente paa Kjøbmandsvarer.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 22de October. Times vil af tilforladelige Kilder vide, at den Franske Regjering har besluttet den 1ste Januar at trække en stor Deel af sine Tropper ud af Spanien. Kun en fjerde Deel deraf 3 stal forblive i Hovedfæstningerne, og en anden ved Grændsen som Observations=Corps.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Man skriver fra Constantinopel, at Lord Strangford har faaet Alexander=Newsti Ordenen.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Vi have Aviser fra Ny-York indtil den 23de September, men de indeholde intet af Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Vi have Breve fra Bogota af 29de Juli med Efterretninger fra Libertadors Hovedqvarteer til 17de Mai. Disse stadfæste, at han var brudt op fra Truillo med Armeen, og rykkede frem mod Lima Det synes som General Olaneta, der i Over=Peru blev ængstet af to royalistiske Corps fra forskellige Retninger har erklæret sig for Uafhængigheden, og forenet sig med den i Salta staaende General Arenales fra Buenos=Arres; men ifølge hans bekjendte Karakteer var det at befrygte, at han dermed meere havde sin egen end den republikanske Uafhængighed for Øie. Breve fra Arequipa, (som vare i de Svanskes Hænder) melde derimod under 13de Mai, at alle royalistiske Corps, tilsammen 18,500 Mand, ere enige, og at General Canterac har et Hovedangreb for mod Bolivar. Dette stemmer ganske overeens med den Efterretning, som Brigaderen Espartero, ifølge Madrider Hoftidende (eftersom Etoile angiver, skal have bragt til Spanien. Et Nord=Ameritansk Blad forsikrer ogsaa, at alle republitanske Efterretninger desangaaende vare Pralerie, da de to royalistiske Generaler allerede i April vare fuldkommen enige, og deres Sager stode høist glimrende. Dette er imidlertid blot en Paastand, af en Avis, uden at derfor anføres noget Factum. Om Asia og Aqviles hører man slet intet.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
J St. Marta havde man den 28de August Efterretninger fra Bøgota under den 19de, hvorefter General Bolivar havde bedet Regjeringen, ikke mere at sende ham Forstærkning, da han formedelst en royalistisk Generals Overgang med 3500 Mand ikke meere trængte dertil.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 23de October. Curreren modsiger bestemt den Efterretning, at Regjeringen skulde have besluttet at ophøre med den Understøttelse, den hidtil har ydet de Spanske Flygtninge, eller ogsaa indskrænke den fra omtrent 400 til 89 Personer, efter en af Lord Willington forfærdiget Liste.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Ifølge Breve fra Pernambuco af 19de August var Cochrane den 17de samme Maaned ankommen med Flaaden fra Rio, og havde sat 1000 Mand i Land 6 Mile syd for Staden og berettet de fremmede Consuler, at han, i Tilfælde af en længere Modstand havde befaling, at ødelægge Havnen, ved at tilstoppe Indgangen, hvilket vilde drage Stedets Ruin efter sig. Et Skib, som den 13de August seilede forbi, fandt ham i Begreb med at bombardere Fortet, som Carvalho havde foresat sig at forsvare med Haardnakkenhed og Fortivlelse.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Fra Maranhav bliver meldt under 10de September, at Cochrane den 2den havde begyndt at bombardere Fortet for Pernambuco. Maranhao selv var i en meget maadelig Tilstand, formedelst Bevægelsen af et Parti i det Indre imod Staden, for at afsætte Præsidenten og Regieringen. Cochrane løb om Dagen bestandig ind i Bugten for at bombardere Fortet, som er meget fast, og løb igjen ud om Natten. Den 19de holdt Hs. Majestæt Cabinets= og Gefrime-Raad paa Slottet i Windsor, hvilket foraarsagede Opsigt der. Vore Blade indeholde nu de hemmelige Artikler, som i sin Tid bleve afsluttede imellem Hertugen af Angouleme og den constitutionelle Gen. Ballasteros, nemlig: 1) General Ballasteros's Tropper, skulle ikke nødes til at fægte mod andre Spanske Tropper. 2) Generalen og hans Armee haabe til deres Fædrenelands Bedste og Kongens Beroligelse, at de Franske Herrer Generaler og Hs. Kongl. Høihed vil formaae Hs. Majestæt, naar han er kommen til fuld Nydelse af sine Rettigheder, til at give Spanien en Constitution, som kan sikre dette Rige en lykkelig og varig Regjering. 3) Armeen skal betales af den Franske Regjering. 4) Generalerne, Cheferne og Officererne skulle, saafremt den nysmeldte Regjeringsform ikke bliver Spanien til Deel inden sex Maaneder efter Hs. Majestæts Befrielse, modtages i Frankerig, og anerkjendes efter deres Grader, Det store Tømmerskib Columbus er den 6te September afseilet fra Quebec. Det blev ved et Dampskib buxeret ned af St. Lauren, indtil Bugten. Der er i Aar bygget og befragtet 22 Skibe i Nibe og Montreal.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Da Olanetas Overgang til General Arenales i Salta allerede skulde være foregaaet i Midten af Marts, og vi have meget ungre Efterretninger derfra over Buenos=Ayres, uden at deri meldes noget om denne Begivenhed, saa synes Sagen at opløse sig til Jntet, og Gen. Bolivar at være skuffet, da Bogota-Aviserne vel berette at denne Efterretning oprindelig var meldt af de Spanske Generaler (la Serna o. s. v.), og desaarsag holde den for meget troværdig; men man meget for kan antage, at dette Partie, atilfredsmed Olanets Opførsel i andre Henseender, ved at udsprede en saadan Fortælling, har vildet skaber hans Rygte. Man har før havt lignende Exempler.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 25de October. Ved den i den sidste Tid indtraadte Stigen i Priis for Jern vinder en herværende Borger 90,000 Pd. St. aarlig ifald denne Priis bliver staaende. Achille Murat, med hvem den Græske Commission har forresponderet til de F. S., tilskrive, nu samme under 11te August fra Nor York: at et Dampskib, som hidtil har været brugt til Paketfart imellem Ny-York og Ny-Orleans, ufortøvet af de derværende Philhellenere bliver udrustet som Corvet for at sendes Grækerne til Foræring. Et saadant i de Levantiske Farvande hidtil ubekjendt Orlogs J skib vil upaatvivlelig være Grækerne til megen Rytte. Fra Pernambuco meldes, at alle Provindsens Jndvaanere gjøre fælleds Sag med Flaaden imod Byen, som derfor befinder sig i en meget mislig Stilling. De herværende Kjøbmænd, som have Forbindelser i Pernambuco, ere meget urolige for deres derværende Veg. ner og Varer, da der ikke var Leilighed til at redde noget.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Paris den 21de October. Conseilet varede igaar til Kl. 4. Dauphin var, som sædvanligt, tilstede.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 13de September ankom tvende Reapolitanske Krigskibe, igjen til Neapel, efterat have ledsaget ni Transportskibe med adskil i lige Regimenter af den nye organiserede Reapolitanske Armee til i Messina og Palermo.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Efter Moniteurens Angivelse om, hvorledes Admiral Duverres J. Evolutionsescadre i Toulon har fordeelt sig, feiler der Efterretning t om en betydelige Deel Krigs- og Transportskibe, og man vedbliver sit derfor at mene, at disse ere seilede til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Hs. Majestæt har i Dag præsideret i Handelskammeret. De Engelske Blade kunne ikke noksom rose deres Silkemanufacturers Tilstand siden de Jndskrænkninger, som før trykkede dem, e ere ophævede, og vi kunne desværre ikke nægte, at ei allene nogle . Fabrikarbeidere men endogsaa nogle af vore mest anseete Fabrikeiere, i ere reiste til England, for at nedsætte sig der. Jmidlertid paastaae vore Fabrikantere dog endnu, et Lyons fortrinlige Beliggenhed kan holde Englændernes Virksomhed og deres større Capital=Formue Stangen.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Krigsministeren har befalet, at alle de Cavallerister, som have mistet deres Vaaben i det Spanske Feldtog, skulle erstatte disses Værdie. Gen. La Fayette er den 15de September kommen tilbage til NyYork, hvor han vilde indskibe sig til de sydligere Stater. Den 23de October. Finantsdepartementet flytter i disse Dage til det Hotel i Rivoli=Gaden (fordum Vagrams=Hotel) som for Statens Regning er kjøbt til det. Dette Palads er overmaade prægtigt og smagfuldt indrettet; men da denne Luxus befordre National-Jndustrien, som ene og alene er bleven anvendt dertil, saa kan man ikke sige, at de dertil forbrugte Penge ere tabte for Landet.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
En Officer, som er ankommen fra de Canariske Øer, melder, at der den 27de August var et frygteligt Jordskjælv paa Øen Lancerotte, hvorefter der den 31te f. M. aabnede sig en Vulcan, som indtil den 22de udspyede Jld og Røg, men siden uhyre Vandstrømme. Avisen Aristarque melder fra Madrid : Hr. Zea Bermudez og Hr. Calomarde holde endnu bestandig hinanden Stangen i Escurial, og Publicum er meget spendt paa Udfaldet af denne Kamp. Den sidste nævnte besidder Kongens Yndest i høieste Grad, og har Geistligheden, for sig, men den første har Fortrinet hos det Franske Cabinet, hvis Jndflydelse er saa betydelig.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 28de September have de frivillige Royalister havt en Affaire med de regulære Tropper i Bilbao og i Omegnen. Disse vilde ikke taale, at hine udenfor Tjenesten bare Skydegeværer. Den Franske General tilbød sig at faae Striden billagt, men Magistraten valgte i det Sted at betjene sig af Munke dertil. Jmidlertid insulterede de Frivillige den paafølgende Søndag ethvert velklædt Menneske paa Gaden, og Kjøbmændene maatte holde sig inde. Der udkom siden den befaling, at alle Udsalgssteder skulde være lukkede inden det blev mørkt, ligesom ogsaa, at enhver Bod, hvor der paa een Gang var flere end een Kjøber, skulde lukkes.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Madrid, den 9de October. Man er kommet meget vidt med at organisere den Kongl. Garde, den tæller allerede fire Batailloner og sex Eskadroner som ere fuldkommen bevæbnede, munderede og istand til at gjøre Tjeneste. Desuden har Madrid flere Batailloner Provindsial=Miliz og af de ligeledes godt eqviperede royalistiske Frivillige. Alle disse ere mere end tilstrækkelige til at beskytte Hovedstaden og opretholde Roligheden i den.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Da de saakaldte Communeros for to Aar siden førte Riegos Billede omkring her i Gaderne med en larmende Procession, lykkedes det den daværende constitutionelle Landshøvding, Gen. Martinez af St. Martin, ved Hielp af National-Milizen af opholde Toget og bemægtige sig billedet. Men nu fik man nylig udforsket, at en fattig Stakkel, ved Navn Franc. de la Torre, endnu gjemte det, og ved den desangaaende foranstaltede Undersøgelse fandt man baade dette og et Exemplar af Constitutions=Bogen hos ham. Derfor er han nu af den militaire Commission dømt til at arbeide 10 Aar i Jern, og det endda saaledes, at Kongen efter denne Tids Forløb kan forlænge Straffetiden efter Behag. Han maatte desuden staae i Gabestokken, og derved holde paa billedet og Bogen, som derpaa bleve brændte af Bøddelen. Da han blev ført tilbage derfra havde man meget ondt ved at forhindre Pøbelen fra at ombringe ham. Fruentimmer med Dolke trængte rasende ind paa Vagten, for at kommes til at myrde den Ulykkelige.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Den 13de October. De Franske Liberale gjøre sig Umage for at bevise, at Statskassen her er ganske udtømt; desuagtet vilde Regjeringen, da den for kort Tid siden erholdt Remisser for 8 Millioner Realer paa to herværende Handelshuse, ei alene ikke antage disses Tilbud om at betale for Forfaldstiden, men lod endog nogle Uger derefter hengaae, inden den indkasserede Pengene, saa at PariserRemittenten endog bevidnede sin Forundring derover.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Det Castilianske Raads Forslag om at lade Universitetet i Toledo gaae ind, for Besparelses Skyld, blev med Uvillie forkastet af Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Kongen har efter Forbøn af Ero's Kone skjænket hendes Ægtefælle Frihed; dog maa han ikke forlade Valladolid. Henrettelserne vedvare, og Kongen har befalet, at Forsædet i de permanente Krigsretter, som hidindtil ikkuns maatte beklædes udelukkende af Artillerie-Officerer, paa Grund af disses ringe Antal og saa skal kunne besættes med enhver anden Over-Officer.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Hoftidenden meddeler nu den Kongl. Ratification paa Tractaten med Frankrig om at de Franske Tropper skulle blive her til den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1824-11-01
Man kunde vel formode, at hele det diplomatiske Corps's Reise til Escurial ikke blot kunde have Haandkys til Hensigt. Dets Medlemmer tillige med de andre Personer af den største Jndflydelse, som fulgte med, ere endnu der, og her tales meget om en Forsamling af et Conseil, bestaaende af vore Ministre og de herværende Befuldmægtigede fra de Europæiske Hovedmagter, for at raadslaae om den sidste Adresse som er tilstillet vor Hof fra det i Tuillerierne. Angaaende Jndholdet af hine Noter troer man at vide følgende. Den bliver først i samme fordret, at Spanien skal udstede en fuldkommen Amnestie, blot med nogle navnlig betegnede Undtagelser af Rebellerne fra Leon Øen; at vor Regjering skal antage Former, som kunne sikre Statens Rolighed og borge for Folkets Lykke; at den skal anerkjende Corteslaanene; at den skal ratificere og overholde de af de Franske Generaler med den constitutionelle Armee sluttede Capitulationer og endelig, om det Tilfælde skulde indtræde, at Besættelsestiden skulde forlænges ud over den 1ste Januar 1825, at de Franske Tropper da skulle ernæres af Spanien, ligesom Spanien ogsaa skulde tilskyde det, som Solden overstiger den, der ellers betales paa Fredsfod. Uden ganske at fæste Lid til alt Ovenstaaende, har man dog Aarsag, til at troe, at vor Regjering nylig har erholdt en Rete fra den Franske, hvori denne forestiller Rødvendigheden af igjen at oprette Rolighed og Orden i Spanien, og Umnligheden i, at Frankrig kan fortsætte en Besættelse, som man ikke kan see nogen Ende paa, saafremt Cabinettet i Madrid ikke vil træffe Forholdsregler, som atter kunne tilveiebringe Fred og Rolighed.