JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
Kiøbenhavn, den 19 Januarii. Den 24de November f. A. er den deputerede Borger, Broder Brodersen i Flensborg, beskikket til Medforstander og Provisor ved Hospitalet og den Hellig Aands Stiftelse. Den 1ste December er Herredsfoged Paul Frederich Lorenzen i Karr=Herred i Amtet Tondern, efter Ansøgning fra sin Tieneste i Naade entlediget, og i hans Sted beskikket Candidatus Juris, Inger Carsten Lewsen, til Herredsfoged i bemeldte Herred. Studiosus Theologi, Oswald Johann Christian Timmermann, beskikket til Rector ved Frederichsberg Skole i Slesvig. Den 15de er Skibs-Præst, Niels Overgaard, beskikket til Pastor i Sommersted i Hadersleb Amt. Candidatus Theologi, Christian Christiansen, beskikket til Pastor i Galmsbol i Amtet Tondern. Fuldmægtigen ved General-Toldkammeret, Hans Dutzen, beskikket til Birkefoged i Amtet Lygum Closter. Den 29de er Capitain, Johann Stephan Schwabe, efter Ansøgning fra sin Tieneste som Herredsfoged i Suderrangstrup Herred i Apenrade Amt, i Naade entlediget, og i hans Sted beskikket Hans Tilegaard til Herredsfoged.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
J Tallotteriets 388de Trækning i Altona, den 11te Januarii, udkom følgende Numere: J den 497de Trækning her i Staden udkom i Gaar Nørre-Jyllands Landsting for Aar 1787 holdes den 24de Januarii, den 21de Februarii, den 21de Martii, den 18de April, den 23de Maji, den 20de Junii, den 18de Julii, den 15de August, den 12te September, den 10de October, den 17de November og den 5te December. Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, blive Jnteressenterne udi LivRente=Societeterne de Ao. 1747 og 1757, herved endog for dette Aar erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkomme, og, om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsendes, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv-Renter paa Post-Kontoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve Attester paa det Post-Kontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Postmester er beordret, disse Attester samlede, og paa eengang til General=Postamtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom, om herudi skulde skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, i sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke anmelde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Kontoir, hvorfra de Betalingen forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte; men maae her udi General-Postamtet ved Commissionairs affordres, eftersom slige Liv=Renters Betaling allene eengang om Aaret, og ikke oftere, paa Post-Kontoirerne til Betaling blive anviiste, General-Post-Amtet, den 12te Januarii 1787.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
J Gaarden No. 36 i Skindergaden bliver til Flyttetiden anden og tredie Etage under eet eller separat, til Leie. Sammesteds er og et Bagværelse til Leie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
Hendes Kongel. Høiheds Kron-Prindsesse Lovise August Portrait i Kobber, stukket af Fritzch, er i Commission at bekomme i det Kongel. Bogtrykkerie, samt hos Boghandler Hegelund i store Færgestræde No. 37, for 24 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
8 Tydske Fouteral Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie. 1/2 Baron Torts Efterretninger om Tyrkerne og Tartarerne, indeholdende deres Sæder, Vedtægter, Regieringsform a., ere at bekomme for 10 Mk. paa Trykpapiir, indbunden 2 Rdlr., ligeledes haves nogle Exemplarer paa Skrivpapiir, hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
J Tidens nyttige Anvendelse paa Syge= og Dødssengen, forfattet af Mag. Lilienthal, sælges bestandig hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
Dette Skrift recommenderer sig ved sine jævne gudsfrygtige Ord, og fortiener at eies af enhver tænkende Christen. Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-19
AVERTISSEMENT. Mandagen den 22de Januarii førstkommende, om ForH. L. middagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Kniplinger, Frakketøier, engelske og danske Sirtser, Sirtskattuner og Cattuner, Porcellainer, Tobakspiber, Puddersukker, Chocolade, Cardemommefrøe, Tusk Navne traad, Hor= og Blaargarn, Stiklak, Silke= og andre Tørklæder, Sukkerduner, Nettelduger, Florer, Damastes Dækketøier, Congo Theer, ternede og andre Lærreder, Sago, Fryndser og Jsenkræmmervare, Bordknive, Strømper, Fiær, Knæbaand, Kammerduger, Hansangtheer, Portorico Tobak, Tusk og Nanqviner, med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Glas, Meubler af Speile, Chatoller, Commoder, Sengestæder med og uden Omhænge, Canopeer, og Stole med Silke= og andre Betrækker, tilligemed adskillige andre Trævahre, Linned, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger. Saa og en Kane, en Kariol, Bilæggerovne, Seletøier, Geværer, Papegøier, en Stegevender, med videre, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsælges i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Kiøbenhavns Aar No. uun, mu Post-Tidender, samt Mandagen, den 22 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Fra Bannatet, den 19 December. De Christne i Bulgarien, og overalt alle Græker og Raitzer i de Tyrkiske Provindser, tale bestandig om deres glade Forløsnings Tid, og ønske intet inderligere, end at høre om et virkeligt Brud med Porten. De troe, det kan aldrig andet end lykkes imod et Folk som Tyrkerne, naar et andet mægtigt Hof vilde forene sin Magt med den Russiske. Og disse Folks Haab er saa stærkt, at de slet ikke tvivle paa at deres Ønsker jo skulle vorde opfyldte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Fra Lemberg, den 22 December. Ved den nye Jndretning i Buckowinen har Keiseren udtrykkelig befalet, at man fornemmelig skal sørge for Landmandens Bedste, hvis Forfatning i forrige Tider har været ynkelig. Bonden i Buckowinen lever virkelig endnu slettere end den Galliciske Bonde. Kiød faaer han gemeerlig ikkun to Gange om Aaret at æde, nemlig til Juul og til Paaske. J Stedet for Brød bruger han Kager af Kukuruz, og naar han har sin Moldawaner Viin, som man holder for meget usund, troer han, ingen kan være lyksaligere end han. Han boer enten i Huler under Jorden, eller opholder sig i samme Stald som hans Qvæg. Keiseren ønsker at see alt dette forbedret, og disse Bukowinere, som ere Dyr imenneskelig Skikkelse, omskabte til virkelige Mennesker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Fra Tyrkiet, den 23 December. Efter mange modsigende Beretninger om Sagerne i Ægypten, meldes endelig med Vished, at Portens Tropper den 28de October have ved Tiirdscho lidt et aldeles Nederlag, af Rebellerne under Jbrahim Beys og Murad Beys Anførsel. De to Beyer Hassan og Jsmail, som vare blevne Porten troe, ere herved blevne haardt saarede, Rebellerne ere blevne Mestere af Valpladsen, og have taget hele Ba gaaen til Bytte. Den Tyrkiske Anfører Jsmail Kihaja er den 30te October allene med 7 Mand kommen til Cairo, for at bringe den gamle Storadmiral, som var bleven tilbage der, denne sørgelige Efterretning. Førend denne Hovedtræfning, havde allerede begge Partier svækket hinanden ved et meget blodigt Slag den 28de September og ved nogle ikke mindre betydelige Skarmydseler de følgende Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Madrid, den 23 December. Man har mærket, at Kongen giør sig en Fornøielse af at belønne Fortienester, og at det er Hs. Majestæt meget kiært, naar der viser sig en Leilighed til at befordre en brav Mand, der har gjort sig værdig til Kongens Naade. Monarken forskaffer sig derved alle sine Undersaatters Kiærlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Græve Expilly er i forrige Uge igien reist til Algier, for at accordere om de Spanske Slavers Løskiøbning der, og for at bringe Fredspuncterne i Rigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Petersborg, den 27 December. Den store Atlas over det Russiske Rige, som der for nogen Tid siden er begyndt at stikke paa, er efter Keiserindens befaling lagt ned igien, og for det første skal udgives en liden Atlas af 47 Ark. Generalchartet over Riget, efter dettes Jnddeeling i det Europæiske og Asiatiske Russiske Rige, kommer til at bestaae af 2 Ark, eet for hvert Gouvernement, men Gouvernementet Jrkusk faaer allene 2 Ark. Denne liden Atlas, som der nu arbeides paa, skal være færdig om 3 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Rom, den 27 December. En ung Canonicus af Familie og Formue, som altid lod sig see i sin Kirke med sminket Ansigt, og ikke agtede, at han blev advaret derimod, er dømt til at bøde 10 Paoli hver Gang han igien kommer sminket i Kirken. Canonicussen bliver alligevel ved at sminke sig, og betaler hver Gang sine 10 Paoli.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Florenz, den 31 December. De Betænkninger, Biskopperne hvert tredie Aar pleie at sende til Rom om deres Stifters Tilstand, har Hs. Kongel. Høihed befalet herefter at skulle forelægges Høistsamme, førend de udfærdiges. Man slutter heraf, at den Eed vore Biskopper for have aflagt i Rom, skal afskaffes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Storhertugen har givet alle Nonneklostrene i sine Stater frit Valg, enten at ophæves, eller at lade sig omstøbe til Opdragelseshuse for Piger. Saaledes har Landet nu allerede faaet over 80 saadanne Opdragelseshuse, hvoraf der ere 16 her. Nogle af disse ere i sær bestemte for adelige Frøkener, men Resten for Piger af ringere Stand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Tyrkisk Grendse, den 1 Januarii. Den 15de December laae den Tyrkiske Keiser AbdulHamid saa farlig syg, at man hvert Øieblik maatte frygte for hans Død. Skulde nu denne just indtræffe i samme Tid, naar Keiserindens af Rusland Reise til Cherson og Taurien gaaer for sig, saa vilde Divanet have Aarsag til at skiælve for Følgerne, saa meget mere, da den Tyrkiske Nation med Magt vil have Krig, og de Østerrigske og Russiske Tropper uformærkt ere i Bevægelse imod Grendserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
London, den 2 Januarii. Den Svenske Gesandt har overleveret Statssecretairen en Memorial fra sit Hof, med Forslage til en bedre Jndretning i Handelen imellem Engelland og Sverrig. Saa snart Hr. Eden har udrettet sit Ærinde i Paris, gaaer han ligeledes som Commercegesandt til Madrid, for ogsaa at bringe en Handelstractat med Spanien i Stand. J Lissabon arbeider nu den Engelske GeneralConsul John Hart paa Handelstractaten med Portugal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Paa det Ostindiske Skib Royal Admiral, som ligger ved Gravesand, og har taget 193 Mand ombord af de Hannoverske Tropper, som under Major Spangenberg, ere bestemte til Ostindien, har reist sig en stor Tumult imellem Hannoveranerne og de Engelske Matroser, ved hvilken nogle paa begge Sider ere blevne saarede. Sex Matroser bleve af Hannoveranerne kastede over Borde, men man har reddet dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Paris, den 5 Januarii. Om den sidst meldte Forsamling af Rigets fornemste Mænd, som den 29de hujus skal holdes paa Versailles, for at erfare Hs. Majestæts vigtige Hensigter til hans Folkes Lettelse, til adskillige Misbruges Afskaffelse, og til Orden i hans Financer. – gaae adskillige Rygter. Jblant andet siges, at der i denne Forsamling skal foreslaaes Midler til at lindre Tilstanden for den fattigere Classe af Undersaatterne, hvorved da Henrik den 4des Ønske med Tiden kunde opfyldes. Videre siges, at man havde fundet for godt at ophæve Hoveriet in natura, og at giøre adskillige andre Indretninger; men da meget af dette hidindtil havde fundet allehaande Modsigelser, saa kunde man vente sig meget af Forsamlingen den 29de Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Fra Weichselen, den 6 Januarii. Præsten Onuphrius Piasecky i Kaminiek=Podolsky fik nyelig ikke saa snart at vide, at en Mand, ved Navn Zingari, havde myrdet sin egen Kone, førend han blev som rasende, ilede ganske ukaldet med Politiet hen for at gribe Morderen, hialp at transportere ham i Lænker til Fængselet, og paastod derefter for Dommerne, at Morderen skulde begraves levende tilligemed sin Kones Liig. Dommerne vare saa føielige at afsige denne Dom. Morderen blev da, med en Strikke om Halsen, bunden til hendes Kiste, som han havde myrdet, og saaledes slæbt bag efter, da man har Liget til Jorden. Den rasende Geistlige var tilstede ved denne uhørte Procession, skriftede endnu Morderen sidste Gang paa Kirkegaarden, og opmuntrede ham til at døe. Hans Sognefolk spurgte ham i deres Forfærdelse, om han da ikke fandt denne Straf at være alt for skrækkelig, men han sagde nei; Morderen maatte efter hans Befaling stige ned i Graven, strække sig ud over sin Kones Kiste, og da dette var skeet, tog Sielehyrden Piasecky selv Skuffen, kastede selv Jorden ned, og hialp selv at træde Graven fast. For denne heel ugeistlige Opførsel er Præsten Piasecky af sin Biskop bleven erklæret for irregulair, dømt til 18 Maaneders Fængsel og til mange Bodsøvelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Hildburghausen, den 6 Januarii. Den 4de hujus er den gamle Hertug Joseph Friedrich Wilhelm af Sachsen Hildburghausen i sit Alders 85de Aar ved Døden afgangen. Hs. Durchl. var den ældste Prinds, ikke alleene i Tydskland, men ogsaa i hele Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Ytrecht, den 6 Januarii. J Torsdags vare omtrent 4000 af Borgerne her forsamlede, og antoge den af Staterne af Holland og Grøningen foreslagne Mediation, med den Clausul, uden Afbræk i Stadens og Borgerskabets ukrænkelige Rettigheder. De erklærede sig ogsaa beredvillige til at lade Auxiliairborgerne drage bort af Staden, saa snart Staterne vilde trække Militairet ud af Provindsen igien. De vare ogsaa fornøiede med, at man aabnede Underhandlinger i Leiden eller i en anden Hollandsk Stad. – Ogsaa Wyk by Duurstede har taget imod Meglingen, under det Vilkaar, at to visse Herrer skulde gaae ud af de Ytrechtske Staters Forsamling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Wien, den 6 Januarii. Nogle Russiske Regimenter ere gangne igiennem Novogorod, og have nærmet sig til Dniesteren. Der giøres altsaa Anstalter til den store Chersonske Reise, og man faaer videre at see, om Reisen selv virkelig kommer til at gaae for sig. Jmidlertid siges allerede for vist, at Keiseren ikke vil reise længer end til Kiow eller Mohilow.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Da Havnen ved Triest ikke er ganske fordeelagtig for Handelen, saa skal der være i Værk, at sætte Havnen ved Aquileja (paa Tydsk Aglar), hvilken Romerne fordum skattede saa høit, at de kaldte Staden det lille Rom, i Stand igien, og at trække den Triestske Handel derhen. Dette var allerede Regieringens Yndlingsproject 1765.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
J Pressborg blev for nogle Dage siden arretteret en Tømmermands Datter paa 26 Aar, som, for at kunne ægte sin Kiæreste, har bragt Fader, Moder og Broder af Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Haag, den 9 Januarii. Ganske uventet er den overordentlige Preussiske Gesandt her hos Republiken, Græve Görz, kaldet tilbage til Berlin. Græven ventes derfor om nogle Dage hertil fra Nymwegen, for at tage Afskeed med Generalstaterne. Det bestyrkes i øvrigt, at Arvestadtholderen endnu vil blive fast ved sit eengang antagne System: at han vil kræve de ham fratagne Prærogativer tilbage, ikke miste noget af dem, og ikke indlade sig i nogen Underhandling, som kunde drage den mindste Forandring i hans Jndflydelse og Rettigheder efter sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Den 13de Januarii. Staterne af Holland have begyndt det nye Aars Sessioner med en Beslutning om at ophæve alle Exerceercorpser paa det platte Land, som ikke staae under deres Beskyttelse, saa at følgelig Exerceringen i Voorburg og Nordwaddineen nu maa faae Ende. Saa er og i Forgaars taget endelig Beslutning om at udslette det Prindselige Vaaben paa Statsbuddenes Skildter og paa den Amsterdanske Postvogn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
J Rotterdam have den 9de hujus Portene været sperre de, og ingen har kunnet komme ud eller ind, uden at angive sit Navn. Paa samme Tid har det Patriotiske Exerceercorps der været under Gevær. Aarsagen er, at den Patriotiske Deel af Borgerne vil have Raadsherrernes Antal forøget fra 24 til 40; de Prindseligsindede Jndvanere derimod forlange, at det skal blive ved de 24. Det første Partie har besluttet at bede Staterne af Holland, at forøge Raadsherrernes Tal efter deres Ønske. I Heusden have de Patriotiske Borgere den 6te hujus egenmægtig valgt sig nye Raadsherrer for dette Aar, og indført et Collegium af 9 Menighedsmænd af Borgerskabet. De nye Raadsherrer have derpaa begyndt deres Regiering med skriftlig at forlange af Staterne af Holland: "At Staden Heusden skulde være berettiget at sende Deputerede til Staternes Forsamling. Ridderskabet og de Deputerede fra Leiden have erklæret det, som den 6te hujus er foregaaet i Heusden, for en Forgribelse imod Staternes Souverainitet; men de Deputerede fra Dortrecht, Harlem, Alkmaar &c. have erklæret sig til Bedste for Heusdenerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Fra det Holsteenske, den 13 Januarii. Oprettelsen af nyttige Fabriker har i disse Lande endnu en forønsket Fremgang, og mange Fornødenheder, som før toges fra Fremmede, kan man nu have fra de indenlandske Fabriker, og af samme Godhed. Den Speil og Meubel-Fabrik, som Borger Løsekann i Gluckstad nyelig har anlagt, og som for Fremtiden lover noget fuldkomment, er et nyt Beviis paa virksom Borgerflid. Man kan saa meget meere haabe god Fremgang af den, da Fabrikanten er en Mand, som har Kundskab og Smag. De Udkast og Modeller, han har foreviist, medens han opholdt sig i Kiøbenhavn, have fundet meget bifald, saa vel hos de Kongel. Herskaber, som hos alle andre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Kiøbenhavn, den 22 Januarii. Mandagen den 29de Januarii, Hs. Majestæts Kongens høie Fødselsdag, bliver til Middag Cour ved Hoffet, som begynder Kl. 12 Slet, og til Aften Kl. 6 1/2 Slet, Bal og Apartement i Riddersalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Onsdagen den 31te Januarii, bliver Bal pare en Domino paa Christiansborg i Riddersalen for alle 9 Klasser, som begynder til Aften Kl. 6 1/2 Slet. Billetterne til bemeldte Bal pare en Domme udleveres i den saa kaldede Procuratorstue, Tirsdagen den 30te, om Formiddagen fra Kl. 8 til 12 Slet, og om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 8 Slet. Hvad Hoffet, Søe- og Land-Etaten angaaer, da bliver til enhver af de respective Herrer Chefs et vist Antal Billetter, leverede, og ombedet, at lade deres Navne paategne, som de overlades til. Man er forvisset om, at ingen ombytter eller til andre overlader sin Billet, ligesom og enhver ved Indgangen foreviser samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
J Tallotteriets 341de Trækning i Wandsbeck den 18de Januarii udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
Vinden. 15 Januarii. Kulde. O. N. O.S. O.S. O. N. V. 1 1/2 Varme. V. N. V. 27. II. 4. N. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 13de Januarii til den 20de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 20 Par. Fødte Drenge 34. Piger 24. Tilsammen fødte 58. Døde Mænd 20. Qvinder 19. Drenge 13. Piger 7, af følgende Sygdomme: Alderdom 8. Barselseng 1. Brystsyge 8. Druknet 1. Dødfød 1. Forraadnelses=Feber 5. Galde=Feber 1. Hikke 1. Hovedpiine 1. Hævelse 1. Jnflammation 1. Jndvortes Svaghed 1. Kopper 2. Moersyge 1. Slag 10. Steen 1. Tænder 1. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 6. Vattersot 2. Tilsammen døde 59. Altsaa i flere død end født.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-22
AVERTISSEMENT. Directionen for det kongelige Octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 18de April, förstkommende, bliver udi Compagniets Huus holden Auction over endeel Ostindiske og Chinesiske Vahre, i Følge de udstædte Speciel-Carger, ligesaa bliver til samme Tig og Sted bortsolgt endeel fra diverse Auctioner overblevne efterstaaende og uindfriede Chinesiske og Ostindiske Vahre, hvilke 14 Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuusekan tages i Öiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Kiøbenhavns ar Aar. No. Huus. ham. nu Post-Tidender. paa Fredagen, den 26 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. De Fra Tyrkiet, den 23 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Siden det Slag, som forefaldt imellem Portens Tropper og de Ægyptiske Rebellere ved Fua, og ved hvis lykkelige Udfald Storadmiralen gjorde sig til Mester over Cairo, vilde det ikke længer lykkes den Osmanniske Magt i dette Land. De Tropper, som skulde komme under Abdi Pacha's Anførsel fra Syrien, indtraf ikkun meget langsomt, og Hvervingerne i Landet bleve drevne skiødesløst. Alligevel brøde de Osmanniske Tropper, under Jsmail Kihaja's Commando, og ledsagede af de to Beyer Jsmail og Hass san, som vare blevne Porten troe, den 14de September op imod Rebellerne, som under Jbrahim Beys og Murad Beys Commando havde forsamlet sig i temmelig stort Antal ved Schiut. Efter et for begge Parter meget ødelæggende Slag den 28de September, og nogle i de følgende Dage forefaldne blodige Skarmydseler, maatte Rebellerne omsider trække sig tilbage til Biergene, hvorved de dog ikke tabte Modet, men søgte alt mere at forstærke sig. Ved rigelige Haandpenge skaffede de sig og virkelig et betydeligt Anhang, især af Arabiske Ryttere, hvormed de da den 28de October leverede det sidstmeldte, for Storherrens Tropper saa ulykkelige Hovedslag, fra hvilket ikkun den Tyrkiske Anfører med 7 Mand kom tilbage. – Den gamle Storadmiral har vel, strax efterat han fik denne sørgelige Efterretning i Cairo, begyndt at drive Hvervingerne fra alle Sider; men af saadanne Anstalter lader sig ikkun vente lidet imod en mægtig og seierrig Fiende. – J Constantinopel holdes denne Sag paa det omhyggeligste taugs, og, for at henvende Folkets Opmærksomhed paa noget andet, har Divanet uden for Storsultanens Pallads ladet til Skue udsætte 180 Hoveder af Turkomanniske Røvere, som Commandanten i Marasch i Natolien har taget fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Rom, den 30 December. Paven har forbudet at trykke den ægte Liste paa alle de kostbare Foræringer, som hans Søstersøn, den nye Cardinal Braschi, har faaet af de Store her. Jmidlertid veed man, at Cardinal Braschi iblant andet har faaet, af Monsignor Altieri en Stadsvogn med 6 prægtige Heste; af Familien Colonna et forgyldt Porcellain=Service, af Familien Borghese 4 meget smukke Heste; af Familien Brachiani 8 Heste; af Familien Finochietti 8 Heste, tilligemed en kostbar Vogn, af Hr. von Sommiglig en Gulddaase, hvori laae en Messesærk af de kostbareste Points, hvilken alle beundre og Paven selv har ladet sig forevise; af Hr. Georgi 3 Chocoladekager, hvoraf hver var indsvøbt i en Tusendseudi's=Bancoseddel. Af Gulduhre, Gulddaaser a. har Cardinalen faaet en saadan Mængde, at Værdien af disse Foræringer anslaaes til 100000 Scudi. Med at udtørre de Pontiniske Moradser, er det langt fra ikke endnu kommet saa vidt, som man hos Fremmede troer. Den største Deel af denne ellers virkelig skiønne Egn, fra Cisterna til Terracina, er endnu et med Siv, Rør, Buskats og Morads overdraget Land. Vist nok ere allerede nogle Strækninger optagne til Dyrkning, nogle smukke Giestgivergaarde aabnede derved, en god Landevei anlagt, og derved gravet en lang Kanal, Linea Pia kaldet; men der fattes endnu meget i at kunne aflede det Vand, som, fordi det staaer stille i store Fordybninger, maa raadne, og som forgifter hele Egnen; hvorfor ogsaa de faa, som boe deromkring, see ud som Skygger, og opvække Medynk.