JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Hvedemeel til 6, 2 kan faaes hos C. Woer En Contoirist med gode Anbefalinger, som skriver en god Haand og har Øvelse i Contoirforretninger, ønsker sig en Plads til 1ste Mai 1845 paa en juridisk Embedsmands Contoir. Adressecontoiret anviser. Strax eller til 1ste Januar 1845 søges en Tjeneste, helst heri Byen, enten som Opvartningskarl eller Gaardskarl hos en Kjøbmand. Den Søgende, der er forsynet med udmærket gode Anbefalinger, navnlig for lang Tjenestetid, seer ikke saameget paa at have en stor Løn. Man melder sig hos A. Hansen, const. Fæstemand. Tabte Sager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Med de extra Postvogne, som afgik Søndagen den 22de Decbr. sidstleden for at befordre en Deel Passagerer fra Kallundborg over Slagelse, Korsøer og Fyen til Jylland, er af en Feiltagelse medfulgt en bruun ulden Pose med røde Prikker, hvori var 2 Æsker, i hvilke fandtes en Deel Fruentimmer=Guldstads, circa 20 3 i Penge, nogle til Fruentimmer Klædedragt henhørende Gienstande, samt nogle private Breve. For Tilveiebringelsen af bemeldte Pose med dens Jndhold, loves en god Douceur, naar man desangaaende henvender sig enten til Kammerraad Amtsforvalter Sonne i Kallundborg, eller til Politiassistent Prokurator Nielsen i Aarhuus. Toxicologie af Otto, der for omtrent 1 Aar siden af mig er udlaant, bedes tilbageleveret. K. Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Den første Forestilling i Aarhuus gives først Søndagen den 4de Januar 1845. Carl Hoffmann. Under Titel af "Grundig Veiledning til Frugt og Kjøkkenhavedyrkningen samt det simple Mistbænkdriverie, agter Undertegnede, ifald et tilstrækkeligt Antal Subskribenter tegne sig, at udgive en almeenforstaaelig, med de bedste og nyeste Forbedringer forsynet Bog over denne Gjenstand. Størrelsen vil blive c. 1618 Ark, og vil Bogen, ledsaget af talrige oplysende Træsnit, leveres Subskribenterne heftet for 1 27, selv og Størrelsen skulde overstige 18 Ark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Da jeg selv vil overtage Forlaget, kan jeg paa det Bestemteste love de ærede Subskribenter Værket i complet Stand til Foraaret, forudsat at Subskriptionen, der sluttes den 1ste Februar 1845, har havt et tilfredsstillende Udfald, hvorom jeg i sin Tid skal underrette Publicum. Man tegner sig i alle Boglader. Aarhuus, 1 Decbr. 1833. F. J. Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Nylig er udkommet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Kirkelige Leilighedstaler Alberth Leth. Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder, 332 Sider stor Octav, foruden Titel, Jndholdsliste og Fortale, 10 a 8 heftet, 2 – i smukt Velskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Det er den hvilbegavede Forfatters inderlige Ønske og glade Haab, at Læsningen af disse Taler ved Herrens Velsignelse maa vorde frugtbringende. At dette Ønske og Haab vil gaae i Opfyldelse, derfor borger Talernes store Værd. Skriftet faaes i de fleste Boghandlinger (i Aarhuus hos Wissing, Warberg, Jessens Boghandling og Kirkerup i Aarre pr. Warde hos Nielsen, og i Odense hos Forlægggeren: den Hempelske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
J de nævnte Boghandlinger kan ogsaa erholdes den af samme Forfatter udgivne og med saameget bifald modtagne Christelig Huuspostil, 21 indb Denne Avis, der fra Nytaar af trykkes med nye Typer, kan post dagligen erholdes fra alle kongel. Postcontoirer i Danmark og Hertugdommerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-27
Nye Bestillinger for næste Qvartal bedes anmeldte snarest muligt. Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
No 236. Løverdagen. den 28de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Udlandet. En Morgen for ikke længe siden gik en Mand i en gammel graa Klædeskoppe, ledsaget af en finlandsk Hund, ind i Fyrst Gagarins Palais i Petersborg, sagde her, han havde en Efterretning at overbringe, og blev strax indladt. Da nu Manden stod ligeoverfor Fyrsten, sagde han: "Jeg er En af Deres Livegne og jeg har en Bøn til Dem. Jeg har skudt en Hare i en af Deres Skove; Hungeren drev mig dertil. For at straffe mig ret haardt, tog man eet af mine Børn fra mig og indspærrede det i en Kjælder; der befinder det sig endnu, uagtet jeg paa mine Knæ har bønfaldt om dets Frigivelse. De er min Herre; De maa være retfærdig. Jeg er gaaet en Vei af tresindstyve Werster, i det Haab, at De vilde sige til mig: "Trøst Dig; Du skal faae Dit Barn igjen!" – Forundret hørte Fyrsten disse den Livegnes Ord, af hvilke der, skjøndt deres tilsyneladende Ydmyghed, talte en vis stolt Trods. J Begyndelsen følte han Medlidenhed, men snart undertrykte han den og sagde: Tu har forbrudt Dig, og Straf har Du fortjent. Jeg skal lade mig forelægge en Beretning om Sagen, og saa skal jeg afgive min Resolution." – "Jeg kommer igjen imorgen!" svarte den ulykkelige Fader, og virkeligen indfandt han sig ogsaa, just som Fyrsten vilde stige i sin Vogn. Fyrsten lod den Paatrængende afvise; men tre Dage efter stod den Livegne atter i Fyrstens Kabinet og bonfaldt ham om sit Barns Frihed. Det er sidste Gang, jeg beder derom!" tilføiede han med undertrykt Harme. Fyrsten troede, ikke at læse noget Godt i hans Træk, men just fordi han ikke vilde give efter for en Bondes Trods, nægtede han at opfylde hans Ønske, og befalede ham at gaae, idet han greb efter Klokkestrengen, for at hidkalde sine Folk. Men i samme Nu tog den Livegne en Pistol frem under sin Kappe og skjød Fyrsten ned. Skuddet hidkaldte Dennes talrige Tyende, og Morderen blev greben. Allerede sjette Dagen efter skulde han lide sin Straf – 6000 Spidsrodsslag. Flere Regimenter Soldater opstillede sig paa den store Plads; Trommerne hvirvlede, Tusinder af Nysgjerrige strømte til, da Forbryderen slæbtes til Executionsstedet paa en Kærre. Trods Soldaternes Kolbestod trængte en Hund, sig gjennem Menneskevrimlen frem til Armesynderkærren; det troe Dyr sprang op i den og lagde sig ved sin ulykkelige Herres Fødder, men blev ubarmhiertigt kastet ned og bortjaget. Det skrækkelige Drama fandt ikke sin endelige Udvikling den Dag, da den Livegne faldt i Afmagt, efterat have faaet Halvparten af Slagene. Man bragte ham nu i et Hospital, hvor man pleiede og behandlede ham paa det Omhyggeligste, forat han kunde udholde Resten af Straffen. Denne Rest bragte ham af Dage; han døde under Executionen. (Gazette des tribuneaux.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Med en lille Lommekniv gav hun sig endeel Stik under det venstre Bryst; men Smerten og Selvopholdelsesinstinktet seirede; hun bortkastede Kniven og lagde sig i Sengen hos sit myrdede Barn, i det Haab, at Gud vilde snart tage hende til sig og forene hende med hendes Barn, som hun havde sendt forud til Para diset. J denne Tilstand blev den Ulykkelige funden om Morgenen den 23de November. Strax indfandt sig Kongens Pedcurator, Undersøgelsesdommeren, samt Lægerne Joly og Vandelger, og da den Beklagelses værdiges Vanviid var constateret, lod man hende bringe til Hospitalet Sain Jean. Samme Øieblik Moderen blev skaffet bort tilligemed Barnets Liig, kom Profesfor van Deelen fra Tirlemont, for at afhente Sine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J Chaux de Fonds gjør en tragisk Historie megen Opsigt. Statholderen fik fra en Hr. Droz en skriftlig Anmeldelse om, at en Mand havde hængt sig paa hans Loft, med vedføiet Begjæring, at han vilde foranstalte Liget synet og bortskaffet, samt at Sagen, maatte holdes hemmelig indtil videre, for at ikke hans Huus skulde vorde bestormet af den nysgjerrige Mængde. Statholderen begivet sig strax med sine Officianter til den betegnede Bygning; men hvor stor er hans Forhauselse, da han i den Hængte gjenkiender selve Anmelderen, Hr. Drog. Liget var endnu varmt. ner Saarlæge; – Beviis, at Chirurgen har opereret godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J Birkenhead boer en Mand ved Navn Porter, som har samlet en stor Formue ved sine Cure. Navnligen curerer han Kræft, uden at bruge Kniven. Nys døde en Patient for ham, Mistres Mary Harris. J Liget fandtes Arsenik, som Porter bruger til sine Kræftplastre. Forgiæves beraabte Qvaksalveren sig paa, at hans Plaster havde helbredt Mangfoldige, de eedsvorne Liigsynsmænd erklærede ham skyldig i Snigmord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Den 11te Decbr. stod Anna Gaston Christian Maria af Montmorency, Prinds af Roberg, for Tugtpolitiretten i Paris, for at forsvare sig mod Beskyldningen for lovstridigt Salg af Büster af Hertugen af Bordeaux. Prindsen nægtede ikke, at han i sit Huus havde ladet forfærdige Büster af bemeldte Hertug, og at have solgt dem rundtomkring i Landet, til en Priis, der var bestemt for velgjørende (legitimistiske) Øiemed. Hele Paris's fornemme legitimistiske Verden havde samlet sig i Retten, men formaaede alligevel ikke at imponere denne, der tvertimod dømte Prindsen til en Maaneds Fængsel og 1000 Fr. Mulct.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
To Bortførelseshistorier gjøre i denne Tid stor Opsigt i Paris. En af Keiserrigets berømteste Generaler har en Søn, som er bortrømt med en Generalsdatter. En Marquis, der var gift med en Marschalsdatter, er bortløben med sine Børns Lærerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Hertugen af Aumale er, som bekjendt, kommen med sin unge Gemalinde til Paris. Et Øievidne skildrer Prindsessen som meget smuk, men vel blond.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Paven har udnævnt den preussiske Hofcapelmester Spontini til Greve di Sant Andrea.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Fra Warschau fortælles i "Bresl. Zeitung, hvorledes man der forfarer med Artikler i fremmede Blade, som ikke behage. Tidligere gjorde man saadanne Artikler ulæsselige med sort Farve; men da man ved chemiske Midler kunde fordrive den, saa har Censuren nu taget Saxen til Hjælp, hvorved rigtignok Bagsiden gaaer med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J Brunsvig synes den hellige Kjortel, fra Trier ogsaa at ville komme i Moden. En Skræ det annoncerer allerede Overfrakker efter denne Model Da Kongen af Preussen nys kom til Merseburg, og, ved Stadens Port, modtoges af Borgemesteren, vilde Denne pligtskyldigst holde en Tale. Men Kongen, som strax havde bemærket, at Borgemesteren rystede af Kulde – han har en sort Frakke og en hvid Vest - lod ham ikke komme tilorde, men klappede ham godmodigt paa den tykke Mave og sagde: "Stille, stille. De forkjoler deres kos bare Montblan,"J Berlin har der, med En af Stadens første Geistlige i Spidsen, dannet sig en ny Forening, hvis Formaal er, at forebygge. - Slag maal mellem Ægtefolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J München gjør i denne Tid en Dominospiller, som gjennemreiser Verden under Navn af Professor Mohr, stor Opsigt ved sit udmærkede Spil. Jngen kan staae sig for ham. Denne Professor Mohr er en Hund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J Geislingen (Würtemberg) viste sig et sælsomt Phænomen hos en fornem, hysterisk Dame. Hun kunde nemlig ikke høre Byens Uhr slaae Qvarteerslag, uden at faae Krampe. Det velvise Raad gav Ordre til, at standse Qvarteer-Slagværket, og saaledes hengik fjorten Aar. For kort siden faaer nu Uhrmageren Scheiffele, der nys har etableret sig i Geislinge, det Hverv af Magistraten, at reparere Uhret og afhjælpe alle Mangler derved. Pludselig høre Geislingerne Byens Uhr igjen slaae Qvarteer, Alle ere glade ved at høre den længe savnede Klang, – kun ikke det velvise Raad. Det idømmer Uhrmageren en Mulkt af 15 Gylden (12 *), fordi han har vovet at tilsidesætte Øvrighedens Anordning." Han har appelleret, men det vil rimeligviis ikke hjælpe ham. Fyrsten af Sondershausen har befalet, at forlovede, som have tilladt sig en altfor fortrolig Omgang med hinanden, herefter skulle vies paa en aparte Tid, nemlig Fredag Morgen, og det uden Sang, uden Orgelklang, uden andet Følge, end de nærmeste Paarørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Salomon Heine, som i Mandags døde af Bryst vattersot, 78 Aar gammel, efterlader sig en Formue af 12 Millioner Mark Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Det er oftere blevet omtalt, hvilken Usikkerhed der i denne Vinter hersker paa Stockholms Gader og hvor hyppige røveriske og morderiske Overfald ere, saasnart Mørket indtræder. De sidste Efterretninger fra Sverrig melde om et nyt høist beklageligt Offer for denne Mangel paa Sikkerhed. Den almindeligt elskede og agtede Digter Jngelman er nemlig Tirsdagen den 10de Decbr. forsvunden, uden at man endnu den 17de Decbr. havde erholdt nogen Oplysning om ham; de sidste Efterretninger, der haves omham, ere, at han bemeldte Dag ved godt Helbred og i muntert Lune har spiist til Middag paa en Restauration med nogle Venner, og man vil dernæst have seet ham mellem Kl. 7 og 8 ene gaaende ned af Dronninge Gaden. Et Selvmord af en Mand med hans rene Sind og dybe religiøse Følelse er utænkelig, og da han vitterligt samme Dag, som han er forsvunden, havde en større Pengesum hos sig, er der neppe noget Haab tilbage om, at den aandrige og elskelige Skjald er mere i Live. Han er desværre uden al Tvivl bleven et Offer for en gruelig Misgierning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Professor Hermann i Kiel kan takke sin Kone for, at hans Vinduer ikke bleve indslagne under de nys stedfundne Studenteruroligheder. Rigtignok havde man sat Vagt udenfor hans Huus, for at beskytte det mod Overlast; men det vilde ikke have kunnet hindre Studenterne fra, at slaae Vinduerne ind. Fru Hermann var Husets beskjærmende Engel. Hun var nemlig høifrugtsommelig, og ventede sin Nedkomst hvert Øieblik, en Studenterne vare altfor billige til, at de, under disse Omstændigheder, skulde have tilladt sig, at indjage hende nogen Skræk J Løverdags Aftes bemærkede man i Ringkjøbing en Jordrystelse. Først hørte man et Bulder som af en fjern Torden, der blev stærkere eftersom den nærmede sig, og da den passerede Radir (Fodpunktet), kunde man føle de Gjenstande, man berørte, ryste. Det Hele varede et Par Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J samme Egn havde man Aftenen forud seet et sieldent Luftsyn, nemlig en luerød Regnbue. Thermometret viste paa samme Tid 4 Sr. under O.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Viborgs Jndvaanere have i længere Tid været i en almindelig Ængstelse for hver kommende Nat, paa Grund af, at der næsten i hver Uge blev forøvet et eller flere Jndbrudstyverier. J Tirsdags Nat har man været saa heldig at attrapere Gierningsmændene, og disse ere to Arrestanter i en af Byens Arrester, Arrestforvareren er desaarsag bleven suspenderet. (Det var nemlig paalagt ham, at han hver Aften skulde fratage Fangerne deres Klæder, og det havde han ikke gjort.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Jndsendt. Med Hensyn til hvad der ommeldtes i Aarhuus Stiftstidende Na 29 angaaende Beholdningen af den vidtbekjendte Guano paa Øen Jachaboe (efter Kjøbenhavnsposten, at denne icke skulde udgjøre mere end 112,000 Tons, saa tillader sig en Jndsender at gjøre opmærksom paa at ommeldte Øer, efter et paalideligt Øievidnes Beretning, 1/2 Miil eller 6000 Fod rundt omkring, og over hele Øen er 70 Fods Dybde af Guano. Denne Øes cubiske Jndhold udgjør altsaa over 101 Million Cubiktod Guano, eller paa det nærmeste 21 1/2 Million danske Tønder. Aff denne Masse kunne altsaa mangfoldige Skibe faae Ladning; thi om ethvert Skib, som maatte anløbe Øen, var 40000 Tønder dansk Maal, saa kunne dog omtrent 5000 saadanne Stibe faae fuld Ladning, og saamange Skibe have vel neppe været ved nævnte Ø endnu, der turde vel altsaa nok være Haab for den jydske Rheder, at ogsaa hans Skib, som er bestemt til bemeldte Ø, kan blive tilstrækkeligt forsynet med Guano. er Det Forklarede. Lovise Augusta Rechde sørgende Forældre. Moder! – Fader! – som saa bittert græde Trøstesløse ved mit kolde Leer Stands o Sorg; ei Taarer længer væde Tanken: at Lovise ei er meer. Jo –, jeg lever i en bedre Sphære, Hvor ei findes jordisk Qval og Nød; Ei jeg ønsker mig paa Jord at være. Skjøndt J Elskte Kjærlighed mig bod. Tilgiv at saa brat, paa Englens Vinge, Jeg mig hæved op til Himlens Gud, Maatte Sorgefest til Eder bringe, Men, det skeete jo paa Almagts Bud. Himmelskkar jeg skuer ned til Eder, Dvæler engleglad ved Moders Bryst, Klynger mig til Naadens Gud, Ham beder: Signe Eder, skjænke Eder Trøst!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Bekjendtgjørelser. Mæt af Dage indgik til det Bedre (d. 24de dennes) Oldingen Hans Tønning, Sognepræst til Grundfør og Spørring, i en Alder af 81 Aar. Enhver der kjendte den Afdødes lyse Forstand, hans ædle og retsindige Vandel, hans Orden, Nidkjærhed og Duelighed som Embedsmand, vil føle, at det er med dyb Bemod hans Bortgang bekjendtgjøres af Den 27de Decbr. 1844. den Afdødes Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
At min sindsvage Onele, Ludvig de Fischer, hvis Pleie i de senere Aar har været mig anbetroet, efter faa Dages Sygeleie, ved Døden er afgaaet den 21de dennes, meddeles herved fraværende Slægtninge. Greenaa Apothek, den 23de Decbr. 1844. Chr. F. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
At vor kjære gode Moder Anna Kjerstine Just født Warberg, efter flere Aars tiltagende Svaghed og fire Dages Sygeleie, i sin Alders 56de Aar, ved en blid og rolig Død blev os berøvet den 20de December, tilkjendegives herved sørgeligst Slægtninge og Venner af hendes Efterladte. Hendes forudgangne Ægtefælle og en Søn modtage hende nu i Evigheden, hvor hun der vil nyde Lønnen for at sin Møie og Ro for den megen Smerte, som her blev hende til Deel. Fred med Dit Støv, Du Forklarede, Aarhuus, den 24de December 1844. Mette M. Nielsen, født Just. Chr. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Efter det alvise Forsyns urandsagelige Villie omskiftede vor haabefulde Datter Lovise Wilhelmine Augusta den 16de dennes i hendes 7de Aars Alder, uden foregaaende Sygdom, ved et Krampetilfælde, Tiden med Evigheden, hvor hun modtages af en tidligere forudgangen Broder. Dette tilkjendegives herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. J Erkjendelsen af vor dybe og billige Sorg ved Tabet af den elskede Datter, kunne vi ei tilbageholde den Tilstaaelse, at vi føle Lindring ved de hjertelige, opløftende Ord, Hr. Pastor Fonss udtalte ved hendes Grav, ligesom ogsaa ved Mindet om den Deeltagelse, som vistes os ved det talrige Følge, der ledsagede hende til det jordiske Gjemme. Samtlige Herrer modtage i den Anledning vor ærbødige og forbindtligste Tak. Aarhuus, den 23de December 1844. L. Rech, Rech, født Preisler. Toldbetjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Onsdagen den 8de Januar 1845 afholder Selskabet Polyhymnia" en ordinair Generalforsamling, til hvilken de ærede Medlemmer herved indbydes. Aarhus, den 27de December 1844. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Onsdagen den 8de Jan. 1845, Kl. 9 Formiddag, bliver paa Raadstuen foretaget Valg paa 2 Borgerrepræsentanter og 3 Ligningsmænd. Lister over de valgbare Borgere, med Angivelse af Assuranceværdi, samt over de Valgberettigede, ere udlagte til Eftersyn i Magistratssalen, og trykte Lister over de Valgbare kunne erholdes hos en af Undertegnede Aarhuus i Valgbestyrelsen, den 21de Decbr. 1844. Fleischer. Engelsted. Funder. Hald. Hertz. Hammershøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Ved under 19de de allernaadigst at bifalde, at den hidtil for samtlige Postcontoirer udenfor Kjøbenhavn foreskrevne Bestemmelse, at Karterne efter Brevposternes Ankomst skulle udhænges til de Corresponderendes Eftersyn, fra 1ste Januar 1845 at regne, maa ophæves, har Hs. Maj. Kongen tillige allernaadigst resolveret, at de hidtil for Ombæringen af disse Breve anordnede Bære penge, fra samme Tid af, maa fastsættes til 2 Rbs. pr. Brev overalt i Danmark og Hertugdømmerne, uden Hensyn til Portoens Størrelse. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. Generalpostdirectionen, den 23de December 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Efterlysning. Skomagersvend Carl Wilhelm Conradi, 28 Aar gl., fra Apenrade, har, efter Anmeldelse, paa Transporten herfra fundet Leilighed til at undvige ved Fregerslev. Han er middel af Væxt, har mørkt Haar, smaae Øine og et noget vildt Udseende, er vanvittig og taler Almuesproget i den nordlige Deel af Slesvig. Denne Person, bedes anholdt, hvor han maatte antræffes, og derefter transporteret, enten til Hr. Justitsraad, By- og Herredsfoged Blichfeldt i Skanderborg, eller hertil. Hasle &c. Herreders Contoir, den 16de Decbr. 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Kaarup Vand- og Veir-Mølle med underliggende Avlsgaard, beliggende ved Landeveien imellem Aalborg og Hadsund, Miil fra sidstnævnte (Udskibnings) Sted, i en frugtbar, smuk og skovrig Egn, er, formedelst anden Bestemmelse, at erholde tilkjøbs underhaanden. Begge Møllers Værker ere særdeles gode og indbringe 4 a 500 Tønder Korn. Bopælen er passende for en Familie udenfor Bondestanden. J Jorderne, hvis Hartkorn efter den nye Matricul er c. 6 Tdr., er nedlagt 14 Tdr. Rug i heel Brak, og af Vaarsæd kan i anstundende Foraar nedlægges 15 a 16 Tdr. 2radet Byg, 35 a 40 Tdr. Havre, 3 Tdr. Ærter, foruden Kartofler. Der avles c. 100 Læs Hs. Tiltrædelsen kan skee 1ste April eller 1ste Mai 1845, og Pengevilkaarene ere særdeles favorable for Kjøberen. Liebhavere ville behage at henvende sig enten til Procurator Olsen i Randers eller til Eieren. Kaarup Mølle, den 9de December 1844. Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Nyt Farveri i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Undertegnede, der har erholdt kongelig allernaadigst Privilegium til at etablere sig som Farver og Trykker ber i Byen, giver sig herved den ærbødige Frihed at anbefale sig til det ærede Publicum, saavel inden som udenbyes, med Farvning af alle Sorter uldne, linnede, Bomulds- og Silke-Tøier, samt Uldgarn, Lindgarn og Bomuldsgarn, saavelsom Trykning af Uldent og Linned Tøier, tilligemed Overskjæring, Appretering og Presning af Vadmel, ligesom samme ogsaa modtages til Stampning og Behandling til Kalmuk eller Klæde, efter Enhvers Ønske; desuden kan erholdes flere sjeldnere Couleurer, saasom: Drap Couleur, Lilla, Paille, Drange, Rosenrødt, Castor-Sort, Bouteille- og Oliven Grønt med flere andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Ved smukke, udmærkede og gode Couleurer, hurtig Expedition, samt billige Priser, men isærdeleshed ved redelig Behandling, der stedse skal være Maalet for mine Bestræbelser, haaber jeg at vinde mine ærede Kunders Yndest ærbødigst og Tilfredshed. Grenaae, den 20de Decbr. 1844. Joh. Fr. Graff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Paa Undertegnedes Fabrik stampes og udvaskes Vadmel saavel for som efter Farvningen. Da Stampeværket drives med Dampkraft, vil til enhver Tid kunne expederes hurtigt. At indtræffende stræng Frost ingn Standsning foraarsager, vil forhaabentlig anbefale mit Stampevark. Strømpefabrikken i Aarhuus, den 12te Decbr. 1844. J. J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Hos Dreiermester Schmidt paa Studsgade faaes fine Spinderokke, med alt Øvrigt til Professionen henhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
En Farve=Presseskrue med Mottring ønskes tilkjøbs af Undertegnede. En Kartoffelmølle anvises til Salg. Holstebroe, den 24de December 1844. C. Agerskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
J Gaarden og 132 paa Middelgade kan til anstundende Flyttetid erholdes tilleie 5 smukke, gibsede Værelser, med Kjøkken, Spisekammer og Pigekammer. J. F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
De af Byens Fattige, som paa Grund af Vinteren maatte mangle Beskjæftigelse, kan paa min Uldfabrik erholde tilstrækkeligt Arbeide og Fortjeneste i oplyste og vel opvarmede Arbeidsfale. Dette har jeg ikke villet undlade at bringe til mine Medborgeres Kundskab. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
En Lærer i de almindelige Skolevidenskaber og det tydske Sprog søges til 1ste Mai 1845. Anvises af Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
To Uhrmagersvende kunne strax faae Arbeide hos S. Wissing i Veile. NB. Uden Duelighed nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
En flink confirmeret Dreng, som kan klæde sig selv, kan blive antagen i Farverlære enten strax eller til Foraaret, naar man desangaaende enten mundtlig eller i portofrie Breve henvender sig i Kallundborg til Farver S. Mogelgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-12-28
Nogle flinke og dygtige Piger kunne til 1ste Januar førstk. erholde Tienester heri Byen, naar de med gode Skudsmaale snarest muligt melde sig personlig paa Fæste contoiret. A. Hansen.