JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
En rummelig Bontik, med øvrige Beqvemmeliheder og om forlanges Kost og Logis i Huset, m.v., til Paaske-Flyttetid 1832 at faae til Leie i en i Siellands første Kjøbstæder; den er færdeles godt be gende for Handelen. Vedkommende, som maatte og ske samme, behage at henvende dem til Hr. GjæstgivChristensen i hvide Hane i Kjøbenhavn, for afhandler det videre Fornødne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegne at bortsælge Gaarden paa Studsgade No. 184, de bestaaer af 9 Fag til Gaden, 9 Fag Baghuus og 4 s. Halvtag, har en god Brønd og en lille Hauge, Alt ud Fælledsskab, en rummelig Kjælder paa 7 Fag, en Stutil Gaden paa 3 Fag, tvende dito paa to Fag, et 8 vekammer til Gaarden 2 1/2 Fag, et rummeligt Kjøkk- og Spisekammer, Alt godt indrettet. F. Bech. Malermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
Til Efterretning for dem eller de, der ønske Van eller andre Tøier stampede, tjener at Undertegnede me tager og besørger samme til og fra Harlevmølle pr. AP. Sabroe. huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
To a tre examinerede Dyrlæger kunne vente sig anviste District i Randers Amt, nade henvende sig til Amtet snarest muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
Hos Mad. Andersen paa Volden er et Pirelse at faae tilleie, enten strax eller og til Flyttet, enten med eller uden Meubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
Grøn. & Hvid Kaal og Kaarabi bekommes Peder Schibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-27
Nye Paradis hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
No. 40. Fredagen. den 28de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Filis Tidende. Aa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Nyheder fra Udlandet. Cholera morbus. Jndtil i Tirsdagmiddag havde man i Hamborg, ifølge de officielle Lister, havt 445 Cholerasyge, af hvilke 13 vare bøde, 46 helbredte, og 186 under Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
J de sidste 24 Timer vare tilkomne 42 Patienser og 24 døde. Blandt de Angrebne vare omstrent Totrediedelen Mandspersoner. Man var endnu der, trods al anvendt Umage, endnu ikke kommer efter om Smitten var bleven brag dertil ved inficerede Personer, hvilket endmere der har bestyrket Formodningen om dens Udbrud i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
J Altona var der indtil samme Dags Middag død 7 Personer af Chonera, og i Wandsbek 1. Ogsaa i Ottensen var en Person bleven angrebet deraf. Under 4de havde Raadet i Hamborg udstædt følgende Bekjendtgjørelse: "Da den asiatiske Choleras pludselige Udbrud i Hamborg har viist, at alle de foranstaltede Spærringsmidlerikke have opfyldt deres Hensigt, og Erfaringen lærer, at Faren for at forplante Sygdommen ved Varer, er mindre stor, samt at Nabolandene for Størstedelen have fra Landsiden af ophævet deres Spærringsanstalter, og saaledes givet Kommunicationen fri igjen, saa seer det høiædle Raad sig foranlediget til nu at ophæve alle de Foranstaltninger som det havde truffet mod Cholera fra Søesiden af. Det ophæver derfor og sætter ud af Kraft alle de Anordninger som det har udfærdiget med Hensyn til de Skibe som komme fra Østersøen og det hvide Hav saavelsom og fra de norske Havne som ligge nord lig for Bergen; fremdeles ophæves ogsaa de med Hensyn til Cholera skjærvede Anordninger og Skibsqvarantainen i Curhaven o. s. v. - Og fra Lybeck meldes, BLIA at den danske Kordon var den 21de bleven ophævet ved Elben og Steckenitz, og at det samme skulde skee ved den for Hamborg den 24de, saa at Lübeck nu ligger gandske aaben mod den holsteen, lauenborgske Side. J det Hannoveranske gjør man alle Forberedelser for at modtage den slemme Gjæst. J Berlin var de Cholerabødes Antal den 23de Octbr. 1085 Personer. Her føres en alvorlig Kamp imellem Lægerne, som have deelt sig i to Partier, nemlig Kontagionister og Jkke=Kontagionister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Professor Rust, Chef for Cholerakommissionen, staaer i Spidsen for dem som paastaae at Cholera smitter. Denne Formening bestyrkes rigtignok fra den østerrigske Grændsestad Wels, hvor Sygdommen nylig er udbrudt derved, at en Soldat fra den opløste Kordon ved Bruck an der Laytha var kommet dertil og havde smittet sin Kjæreste, som Begge døde paa een og samme Dag. Samme Skjebne fik en Chirurg som havde aabnet Pigens Liig, og Dagen efter vare alt 7 Personer døde deraf. Dette har havt til Følge, at den bayerske Grændse nu bevogtes med forøget Strenghed, idet Kordonen er bleven gandske tæt sammensluttet. – J Dantzig er Cholera brudt ud igjen paany, efter at man nu havde været fri derfori 20 Dage. Af den Familie som den udbrød hos døde. 3 Personer inden nogle faa Timers Forløb. - Dr. Lo bekjendte Lægemiddel, hvoraf der gik saamegen Ry, er bleven officielt forbudt i Wien, hvor man nu fremfor Alt anbefaler gandske simpelt Enebærtræe til at ryge med, istedetfor det ligeledes forhen saa høitpriste Chlor. (J Hamborg var der i de sidste 4 Dage erklæret følgende Falitter: Jacob Magnus, Abraham Hesse & Comp., Wølber & Cordts, H. L. Weis, og J G. Zimmermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Jfølge Privatbreve havde der den 7de Octbr., den Dag Choleraen udbrød i Hamborg, været en stærk Jldebrand paa Rødingsmarkt, hvorved adskillige Huse vare lagt i Aske. Hvorledes den var opkommet omtales ikke. Ogsaa i Eimsbüttel o. fl. St. har man gjort den Bemærkning at der findes en Mængde døde Fiske. Jen Karpedam viste sig forud en besynderlig Bevægelse mellem Fiskene, idet de svømmede hurtigt omkring og ofte sprang en Alen høit over Vandet. Ogsaa have Elb=Fiskerne klaget over, at de enten kun fangede døde Fiske, eller at de saa som de fik levende, strax døde. Ogsaa blandt Harer og Raadyr vil man have bemærket en usædvanlig Dødelighed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Vestindien. Den skrækkelige Orkan som i August maaned havde raset paa de vestindiske Øer, har anrettet de frygteligste Ødelæggelser. Paa Cuba anslaaes Skaden til flere Millioner Pjastre, paa Barbados var der omkommet over 4000 Mennesker, paa Haytvar en heel Stad (les Cayes) lagt i Ruiner og mange Mennesker begravne derunder, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Jtalien. Vesuv er i vedvarende stærkt Oprør, Lavan flyder i 3 Strømme ned af Bierger, og den udsprudende Regle rager høit, iveiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Polen. Dette Land, som nys var Middelpunkter, for den politiske Jnteresse i Europa, træder nu naturligviis mere og meere i Skygge, da dets Skjebne for det første synes afgjort. Det stadfæster sig, at den polske Armee aldeles er opløst, og man har beregnet at 40,000 Polakker idet mindste blot af dem, der hørte til Hæren, har forladt deres Fædreland og søgt Tilflugt hos Naboerne. Duernickis Korps udgjorde omtrent omtrent 5000 Mand, Gielguds 6000, Romarinos 9000. Ro. zyckis 3 til 4000, og Hovedkorpset under Rybinski, den nylig flygtede til Preussen, 14000. J Warschau lader Tilstanden til at være rolig, men naturligviis ikke tilfreds; i Regjeringsbladet tilkjendegives det Jndvaanerne, at de ikke maa sende Qvinder og Børn, men haandfaste Folk til at arbeide paa Fæstningsværkernes Demolering, da Gouverneuren ellers leier Folk paa Vedkommendes Regning. Ved et keiserl. Manifest ere samtlige Officerer af det Rommarinoske Korps, fordi de 3 Gange havde forsmaaet den russisk keiserl. Feltherres Advarsler, og Opfordring til at underkaste sig, blevne forbudt at vende tilbage til noget Land som befinder sig under det russiske Scepter, og navnlige Kongeriget Polen. Paskewitsch er bleven skjænket Fyrst Gartoriskis overordentlig store Godser i Pulawy. Adskillige polske Adelsmænd, blandt hvilke Adelsmarskal Stempowski, der saa kraftigt understøttede Duernick, ere allerede dømte deels til Siberien, deels til Fæstningsarbeide paa Livstid, og Alle til at have deres Eiendomme forbrudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Portugal. Med et Pennestrøg har Don Miguel ophævet Universitetet i Combra, fordi der skal have yttret sig en revolutionair Aand blandt den der studerende Ungdom. Garnisonerne i Combra, Figueira, Lagos og Taveira have gjort Opstand mod D. Miguel og erklæret sig for D. Pedro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Frankrige. Den 14de October om Aftenen var Marskal Gerard pludselig afreist til Nordarmeen, ifølge en telegraphisk Depesche fra Strassburg, som forkyndte en stor Troppebevægelse i Rhinprovindserne, og Dagen efter vare to Kourerer afgaaede, den ene til Wien, den anden til Berlin, for af begge Hoffer at forlange Erklæringer og disse Troppebevægelser. Pariserbladet Revolution beretter, at Parolen havde Natten imellem 13de og 14de October været 3 Gange forandret deri Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Preussen. "Medens vort Blik mod Østen beroliges - skriver der fra Berlin - trække der i Vesten mørke Skyer op. Urolighederne i Frankrig vare ved og give Bevægelserne i Belgien, Schweiz og Tydskland Næring. J Berlin føles tilfulde, at vi Preussere bør være aarvaagne og beredte paa Alt, og at vort Ønske om Fredens Vedligeholdelse ikke maa skuffe os i Henseende til Tingenes sande Stilling. Alle tydske Kræfters Eendrægtighed er ogsaa for Preussen det tryggeste Værn, og vi troe, at den vil være virksom naar Øieblikket nærmer sig." - Det skal være bleven overdraget til Preussen at bilægge Striden mellem Holland og Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Engelland. Ligesom Ministeren Grey kæmper i Spidsen for Folkets Sag, saaledes ogsaa Welling ton for Aristokratiet, der nu for Øieblikket er det seirende Partie, men hvis Nederlag, dersom det overvindes, vil vorde desto skrækkeligere. J en offentlig Forsamling blev der nylig hørt den gruelige Yttring: Franskmænden have for deres Revolution opfundet en Guillotine, vi maa til vores have en som drives med en Dampman skine." J hele Engelland er Alt for Øieblikket i en høist gjærende Forfatning, hvortil endnu kommer det formroligende Rygte: at Kongen er syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Fædrelandet. Khvn. den 25de Octbr. Jfølge allerhøieste Rescript til den kommanderende General i Hertugdømmerne, dateret 15de de, drage nu Tropperne saavel fra Cordonlinien i Lauenborg, som fra den nuværende Spærringscordon ved Hamborg, det venstre Flankecorps og alle Qvarantaine-Commandoer paa Vest- og Østkysten af Holsteen, tilbage til nye Cantonnementer bag Eideren og Kanalen. J Glückstadt efterlades en Besætning af een Bataillon. J Ratzeborg og Altona den sædvanlige Besætning; af Lir-Regimentet lette Dragoner forblive i Detaschementer tilbage i og ved Ratzeborg, Travendal og Pinneberg, for at være behielpelige til Ordens Vedligeholdelse, samt til at udjage Landstrygere og pasløse Folk 3 af Landet. Det i Kiel værende Curasseer-Detaschement forbliver der som Garnison, hvorimod det Lauenborgske Jægercorps bruges til Besætning af Cordonlinien fra Westensee til Kieler-Fjord. Et Detaschement forbliver paa Femmern, for at spærre Passagen imellem denne Øe og Wagrien. - Som Grunde hvorfor saaledes Spærringen af Communicationen med Hamborg bliver ophævet, anfører dette Rescript: "deels da der ikke haves Tropper nok til slig Spærring, og deels fordi al Handel og Omsætning til Skade for Vort eget Land derved haves." De i de forrige Cantonnementer tilbageblivende Syge skulle, efter at være helbredte, udholde Qvarantaine i en Contumaz Anstalt. (Khousp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
J Morgen udmarschere herfra endeel af de Tropper som skulle besætte Siellands Kyster. Folkene bleve i Gaar forsynede med Cholera Belter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Paketbaaden fra Kiel har i Dag maattet lægge sig ud til de andre Skibe som ligge under Qvarantaine, J Lolland er, siden Choleras Udbrud i Hamborg, igjen indtraadt Modløshed i Kornhandelen, og flere Skippere ere retournerede med deres Ladninger, uden at opnaae deres Bestemmelse. (M. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Den kongl. Centralkommission i Holsteen har under 18de dennes bekjendtgjort, at uagtet Kordonen trækker sig tilbage til Eideren er det Hs. Majestæts Villie at der skal forblive nogle Militairdetaschements tilbage i Grændsedistricterne for at beskytte Allerhøistsammes Undersaatter mod Jndtrængelsen af fremmede, Sygdommen begunstigende Løsgjængere &c., som muligen kunde bringe den ind med sig; ligeledes at de for Hamborg staaende Tropper under Hs. D. Prinds Frederik af Holsteen=Augustenborgs Kommando forblive der saalænge indtil Korpserne i Lauenborg ere trukne tilbage. Bekjendtgjørelsen slut ter saaledes: "Ligesom det er tilfulde og almindelig bekjendt, at alle de Foranstaltninger som Hs. M. Kongen, i viis Omsorg for sit Land, i Tilfælde af Sygdommens Udbrud, har truffet overalt, saalunde ville ogsaa Hertugdømmernes Jndvaanere, taknemlig erkjendende, at derer bleven gjort alt Muligt for at afværge dens Jndbrud, med desto større Tillid i Ydmyghed underkaste sig Gudsundforskelige Raadslutninger, om vi endogsaa ikke skulde vorde forskaanede for dette Onde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Altona, den 23de Octbr. Bønderne i det Pinnebergske Landdrostie have trukket en Kordon, saa at Alt hvad der kommer fra de inficerede Egne maa der paa Grændsen holde en 5 Dages Qvarantaine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Rendsborg, den 22de October. Strax efter at Estafetten var kommet hertil om Choleras Udbrud i Hamborg, blev ifølge Kommandantens Ordre Nyports vagten besat med en Officeer, Mandskabet forstærket, og Vagten givet Ordre til, ikke at indlade nogen Fremmed som kom Sønder fra, naar samme ikke var forsynet med Sundhedspas. Endvidere blev der strax; indrettet en Qvarantaineanstalt udenfor Nyport, hvor der allerede er bleven anholdt adskillige fra Hamborg, kommende Fragtvogne, her afladede og Foermændene satte under Qvarantaine. Jkke allene Broerne over Kanalen samt Færgestederne ere besatte med Militair poster, men ogsaa paa begge Sider af Eideren er der opstilt Landbofolk til at passe paa at Jngen kommer over fra det Holsteenske uden Sundhedsattester. Jfølge en kgl. Befaling skulle samtlige ved Landets Grændse staaende Tropper trække sig tilbage til Eideren og der formere en Kordon, som efter Forlydende skal strække sig fra Tønningen langsmed Neder-Eideren til Rendsborg, der skal medindsluttes, besætte hele Over=Eideren og Kanalen indtil Flemhudersøen. Om den derfra skal gaae langsmed Kanalen indtil Holtenau, eller tage en anden Retning og medindslutte Kiel, er endnu ubekiendt. Kun allene over Rendsborg, vil det blive tilladt at passere Landeveien til Hertugdømmet Slesvig, og følgelig vil der her blive oprettet en mere omfattende og større Qvarantaineanstalt. (R. W.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Veile. Jfølge Overøvrighedens Foranstaltning traadte Kystmilitsen her i Amtet i Activitet den 1ste October, under den i Udlandet grasserende Cholera. J Anledning af det i Bjerge og Hatting Herreder og Omegnen udbredte Rygte, at et med Cholera forpestet Skib havde landet og begravet et Liig paa Kysten, glæder det Udgiveren fra authentisk Haand at kunne meddele Følgende: Den 19de Octbr. om Morgenen begav sig Herredsfogden Hr. Assessor With i Forening med Qvarantaine=Commissairen ud til Skipper Bonnes Skib, der laae for Anker ved Borren, hvor de, i den befalede Afstand, erfarede af Skipperen, at han var kommen med Sundhedspas fra Altona, ladet med Stykgods. Han havde forladt Altona den 8de October, og erfarede først ved sin Ankomst hertil, at Cholera var udbrudt i Hamborg. Hans Fader, som var 63 Aar gammel, var død paa Reisen, efter at han hele Sommeren igjennem havde skrantet og i de tre sidste Uger næsten bestandigt ligget tilsengs. Districtslægen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Kammerraad Mikisch, havde Dagen før været ude ved Skibet, dog uden at gaae ombord, og, efterat have erkyndiget sig om den Dødes Sygdom, erklæret, at denne ei havde været Cholera. Overeensstemmende med Horsens Qvarantaine=Commissions Ønske gav da Herredsfogden Tilladelse til at den Afdøde strax maatte begraves paa Borreknop, en liden ubeboet Øe udenfor Knuden, hvilket skeete i bemeldte Øvrighedspersons Nærværelse paa anordningsmæssig Maade, uden at Skibets Mandskab kom i Nærheden af noget andet Menneske. Skibet tilligemed et andet ligeledes fra Altona hjemkommet og fra Horsens til i Losnings Qvarantaine henviist Skib seilede bort den 20de October. - Hvad der maaskee især bidrog til det udbredte Rygte og den Sensation det gjorde, var den Omstændighed, at Lægen, inden den nærmere Undersøgelse skete, ved de brugelige Midler havde søgt at bevare sig for den mulige Smitte. (V. Av.) hans Havnepriser. D. Rug 5 Rbd. 4 Mk. a 6 s Rbd. Østers. dito 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 3 Mk. Byg 4 Rbd. 1 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 2 a 3 Mk. Ærter 5 Rbd. a 5 Rbd. 3 Mk. Hvede 7 Rbd. 3 Mk. a 8 Rbd. 3 Mk. Smør 60 a 72 Rbd. Td.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Khvns Børs-Cours, den 25de Octbr. 1831. Hmb. 2 M. avista 212. Species 211. 12 Rbmk. 10 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Ved den 1354 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 23. 63. 62. 44. 41.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Copulerede i Maarslet Præstegaard den 24de October: Hr. Pastor Brandt og Jfr. Meldrup. i Brabrand Præstegaard den 26de October; Hr. Kjøbmand J. P. Grarup og Jfr. M. Borum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Grev Frys med Tjener, Landsoverrets- samt Hof= og Statsretsassessor Rottbøl med Søn, Jomfrue M. Mannicke, Stud. juris F. Folsach, Proprietair J. Worm, Handelsbogholder D. Bondy, Handelsfuldmægtig I. M. Mørck. Proprietair J. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Opfordring til Vedkommende. Da man i nogle Postdage har faaet Hamborger Correspondent hertil uden at være gjennemstukne, og sandsynligviis heller ikke røgede, saa anmeldes dette herved, for at Vedkommende kunne blive paalagte at opfylde deres Pligt dermed, saafremt man anseer det for et Sikkerhedsmiddemod Cholerasmitten. Det er maaskee for denne Efterladen heds Skyld, at man i Kjøbenhavn ogsaa røger de hamborg, ske Aviser ved Modtagelsen førend de udleveres fra Postkontoiret?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Bekjendtgjørelser. Sidstforgangen Tirsdag Formiddag Kl. 9 ½ bortkaldte den Alvise ved en blid og rolig Død, efter næsten 1 Aars tiltagende Svaghed, min inderlig kjære og gode Hustru Mathilde Asmussen, født Brøndlund, i en Alder af næsten 61 Aar. J 42 Aar var hun i et kjærligt Ægteskab min trofaste Ledsagerinde, og blev Moder til en Søn og en Datter, der Beggendnu leve. Hvad vi tabte ved hendes Død, kunne de skjønne, der kjendte hendes ædle og gode Hjerte. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for Familie og deeltagende Venner. Albech Præstegaard, d. 22 October 1831. J. J. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Efter Forlangende af Eieren, Handelshuset P. H. Ree & Comp., bliver Onsdagen den 2den November førstkommende, i Ustrup Skov under Hovedgaarden Ristrup, ved offentlig Auction bortsolgt circa 500 Favne Brænde paa Roden. Lysthavende ville behage at møde hos Skovfoged Anders Nielsen i Haughede, bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Hasle &c. Herredscontoir, den 28de October 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
De af Procurator Jngerslev averterede 3000 1 Rbd. r. S. ere bortlovede, hvilket meldes som Svar paa en Mængde derom indkomne Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Østersøisk Rug i bedste tørrede Vare, er atter arriveret og sælges i Tønde- og Skjæppeviis hos N. Malling. Aarhuus, d. 27de October 1831. Roberans Draaber, styrtende for Maven, de kommes hos P. F. Bølck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Rød og hvid Biskop samt Biskop-Extract, faaes hos P. F. Bølck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Extra god Harsan Chin Thee kan faaes hos Jacob Smith. paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Skipper Jacob Alrøe, førende Jagten Prindsesse Lovise, beliggende ved Havnens nordre Side i Aarhuus, agter saa hastig muligt at afseile herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Skipper H. C. Sørensen agter i næste Uge at afgaae herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Omendskjøndt den, imod sædvanlige Kartofler, noget høiere Priis for mine Arrakatscha ved den større Afgrøde allerede godtgjøres i første Aars Avl, og altsaa ved Kjøbet af de forhen stipulerede 1/2 eller heel Td. ingen Resico finder Sted, saa ærer jeg dog det af flere yttrede Ønske: om at kunne faae enkelte Skjepper deraf formeget, til ei at opfylde samme. Denne Frugt kan altsaa saavel hos mig som hos Vognmand Christian Hansen i Grønnegade i Veile bekommes for 2 1/2 Mk. r. Sølv pr. Skjeppe. Dog vil, formedelst den forestaaende Nedgravningstid, Udsalget for i Aar snart blive suttet, og Prisen til næste Foraar, i Forhold til de daglig stigende sædvanlige Kartofler, naturligviis forhøies, dersom da endnu skulde være nogen tilovers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
J Aarhuus har Hr. Chr. Bang paataget sig at modtage Bestillinger paa Arrakatscha, og at udlevere samme dersom Skibsleilighed derhen gives. Brandtberg, d. 27de October 1831. Schnakenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Natten mellem den 20de og 21de dennes er bortkommen fra Heest Mark i Trige Sogn, en blak broget Koe, 8 a 9 Aar gammel, med en Stjerne i Panden og en tyk Krands om den venstre Forpatte, Koen var færdig at kalve. Hvo som kan give nogen Oplysning om samme loves en Douceur af Gaardmand Jørgen Lafoged i Heest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Løverdagen. den 29. October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Filts-Tidende. DANDO¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-10-29
Blandinger. Jfølge flere Naturkyndiges Formening skal den hyn pige Jordrøg eller ildelugtende Taage som vi havde sidste Sommer, staae i Forbindelse med den grasserende Sygelighed. Efter Privatbreve fra Hamborg skal ligeledes en tyk og ildeelygtende Taage have hvilet over Staden nogle faa Dage før det første Udbrud af Cholera der fandt Sted.