Jyske Efterretninger, 1768-05-27
en kort Beskrivelse over Aalborg. udskiønt man nu med første i den forventende 5. Tome af den Danske Arlas, som fortsættes af Hr. Etatz=Raab de Hofman, og bekostes af Universitets Bogtrykker Sr. Godiche i Kiøbenhavn, kan love sig en udførlig og ziirlig Beskrivelse over Aalborg Stift, ligesom man nu allerede i den udkomne 4 Tome har over Aarhuus og Wiborg Stift, saa ville vi dog i Forveien, meddeele vore Læsere et lidet Udkast til denne Byes Beskrivelse, da dette ypperlig men derhos bekostelig Verk dog siden ikkuns falder i saa Hænder, og mueligt derfor disse Efterretninger i et og andet ved et større Lys kunde i Fremtiden. den blive forbedrede, og imidlertid dog være nyttige og fornøyelige at læse meere end een Gang. Hvad man om Stiftet i Almindelighed kan melde, er dette: Aalborg Stift indbefatter alt det, som ligger Norden for Liimfjorden (1). Dets Længde er omtrent i Øster og Vester fra det yderste i Agger=Sogn, hvor det en landfast til Riber Stift, og til Skagen at regne 28 Mille, dets Brede derimod beregnes til en 9 a 10 Miile, hvilken da tages fra Aalborg=Fiord og lige Nord igiennem Landet til Asdal Strand, dog er i Hanherrederne og paa de flest Steder i Thye Breden ikke nær saa stor. Det ganske Stif har Naturen ligesom selv afdeelet i disse 4re Parter, 1) Wensyssel. 2) Hanherrederne. 3) Thye og 4) Morsøe. Under dette Stift ligge disse 6 Kiøbstæder, nemlig: Aalborg, Sæbye, Hiøring Skagen, Thysted, Nykiøbing, og foruden Byens Provstie ere der 14 Herreder eller Provstier, Kiær=Herred, Jerslef=Herred, Børglum Herred, Wenneberg=Herred, Horns=Herred, Hværboe=Herred, Øster=Hanherred, VesterHanherred, Hillerslef Herred, Hundborg Herred, Hassing Herred, Reufs=Herred, SænderHerred og Nørre=Herred. Heele Stiftets Hovedstad er Aalborg, hvor Stiftsbefalingsmanden og Biskopen have deres Residence. Elevatio Poli er 57 Gr. 3 Min. C. Denne er uden Tvivl en af de største og beste Fiorde i Europa, Den er af 20 Miiles Længde, og gaaer ind i Landet fra Kattegat paa den Østre Side ved Hals Skandse imellem Wendsyssel og Himmersyssel, langt op i Wiborg og Riber Stifter, stødende med den venstre Green snart op imod Wiborg, og med den høyre lige til den smalle Landstreg ved Harboe=Øre, langs med VesterHavet; Den er saa fiskerig, at den skaffer Jndbyggerne ikke mindre Næring end deres Agerjord, thi deraf haves, foruden det overflødige Sild= og Aal=Fiskerie, ogsaa en stor Mængde af adskillige andre Sorter Fiske. 3 Min og Longitudo Loci er 42 Gr. og 52 Min. Den eren anseelig stor folkerig og velbebygt Stad, den ligger i en Dal under et høyt Land neden ved Liimfjorden, dog egentlig ikke i Aalborg, men i Wiborg Stift, og var i gamle Dage indtil i Friderici 2 Tid en Kiøbstæd, som laae under Biskopen af Wiborg, indtil den efter Superintendentens Mag. Lauriz Nielsen hans Ansøgning blev gjort til Stiftets Hovedstad, og da den ikke i de Catholske Tider har været et Bispeligt Sæde, saa savner den og derudover mange af saadanne Ornamenter og Zirater, som ellers paa deslige Stæder forefindes. Den er uden Tvivl næst Kiøbenhavn en med de største og meest handlende Kiøbstæd, og driver en importent Regotiemed Landets Producter, bestaaende i sær af Korn, Sild, Uld, Vox og alle Slags feede Vahre med videre. Heele Byen er, som sees i den Kongel. Allernaadigst confirmeret Brand Ordning for Aalborg Bye af 29. Octobr. 1736. inddeelt i 4. Qvarterer, nemlig Vester=Qvarteer, som strækker. sig fra Vester=Port og til den muurede Port. Gammel Torvs Qvarteer, som strækker sig fra den muurede Port til Ladebroen. Nye Torvs Qvarteer, som strækker sig fra Ladebroen til Vand Porten, og Øster=Qvarteer, som strækker sig fra Vand=Porten ud til Øster=Port, hvilke Qvarterer regnes langs midt igiennem Byen efter Aaernes Løb, og disse ere igien inddeelte udi 8 Roder, et Brand= og 4 Borger=Compagnier. Byen har sit Navn af det Slags Fiske, som kaldes Aal (?), hvilke i allerstørste Overflødighed bleve fang. ne c) Naar Doct. Terpager i hans Rip. Cimbr. p. 4 taler om Oprindelsen til Riibe=Byes Navn, anfører han følgende Vers: Saa vel kan det af Rif og Rivere uddrages, Ja bedre end som af Latinske Ripa tages: Om Somren rives Høe med River trint omkring. Dig, i din grønne Eng med flittig Kast og Sving. ne af Fiskerne, da de i Begyndelsen der bygde deres Aale Hytter eller Huuse, som de kaldte Aaleborg, og af disse skal Byen i Begyndelsen ikkun have bestaaet, den var og da saa ringe, at, naar den i Feyde=Tider skulde anskaffe et vist Antal Roer=Skibe til Rigets Tieneste, skaffede Randers meesten dobbelt. Fattig maae den og tillige i lang Tid derefter have været; Thi 1555, maatte Magistraten med 24 af de fornemmeste Borgere efter meenige Mands Begiæring af stor Nød og Trang sætte Kielderne og Boderne under Raadstuen i Pant til Byefogden her i Byen, for 50 Jochums Dalere, for at udreede til Kongens Tieneste et Orlogskib med Skiør, Lod, Krud, 4 Mands Fætalie med videre Tilbehør. Byen selv er meget gammel, men hvad Aar den er bygt vides ikke uden af Gisninger; Dog kan den Reigning ikke være rigtig, naar dens Alder fastsættes ikkun til 467 Aar ; Thi den har i det mindste vel 700 Aar været til, og endskiønt Hvitfeld ey taler om den for 1140. veed man dog, at Frue Kirke, som den ældste i Byen, er bygt 1116. og kan deraf slutte, at Byen da alt længe tilforn, har været funderet, men Byens Vaaben er derimod ikke nær saa gammelt, dog veed man ikke, naar og af hvem det er givet Byen; Vaabenet er et anseeligt Huus med 3 Taarne foruden Spiir eller Spidse paa I Døren paa Huuset under Taarnene sees en blaae Løve, som staaer i et blaat Felt, og under Huuset sees 3de Aal. De 3 Taarne betyde Byens Trende Kirkers Taarne, og de Trende Aal under Huuset betyde de Aale Boeder, hvoraf Aalborg, har taget sit Navn; Den Løve, som staaer i Døren under de Trende Taarne, forestiller Liimfjorden, og afmales derOm Aalborg udaf Aal, Aarhuus af Aarer kaldes, Kan slige Giætninger og dit Navn og bifaldes, At hente, daarligt er jo fra et fremmet Land, Det, som vi hos os selv her hiemme have kan. 1) Udi No. 77. af Khvns. Adresse=Cont. Efterretninger forAar 1763. findes Efterretning om en Deel Kiøbstæders Alder, og deriblant, at Aalborg blev funderet 1301. derfor blaae efter Strømme=Vand, hvilket maae agtes til Forskiel paa det Jydske Vaaben, som i det samlede Kongelige Danske Vaaben er indlemmet; Thi derudi, staaer den blaae Løve over 918de Hierter (hvilke efter nogles Meening skal betegne de 9 Sysseler (1), som Jylland fordum har været deelt udi, udi guult Felt, som holdes for at være en Afbilding paa Nationens gamle Mandom og Behiertighed. Fortsættelsen skal herefter følge, ligesom: Rummet og Leyligheden kan tillade. ( Navnene, som endnu ere tilovers og bekiendte af dem ere disse: Almindsyssel, Jellingsyssel, Ommersyssel, Aabosyssel, Løvsyssel, Harsyssel, Sallingsyssel, Himmersyssel og Wendsyssel. Orden. paa Sagerne til Landstinget som skal holdes Onsdagen den 8 Junii 1768.