Københavns Adresseavis, 1771-05-14
Hans Kongelige Majestet haver under 3die April sidstleden, foruden andet Sorde Ridderlige Academie vedkommende, allernaadigst behaget at resolvere At den Tilladelse at studere som Academist sammesteds ikke skal efterdags være indskrænket allene til Adelig og lige med Adelen privilegerede, men at Oberbofmeste. ren, i Mangel af saadanne, maae indkomme med Forestilling efter en og anden velfortient Mands Begjering, der kan have Lyst til at lade sine Born studere ved Academiet. Paa det nu de Lysthavende kunne være nogenledes underrettede om, hvad de kunne haabe for deres Börn, af foranföitte allernaadigste Bevilgning, har man her tillige vildet give tilkjende til behag lig Efterretni og, hvad he læses paa Academiet, nemlig: 1) Sprogene, det Latinske, Franske og Jydske, og det saaledes, at de Studerende ey blive staaende ved Reglerne allene, men blive ogsaa anforte til Øvelser i Tale-Kunst og Brev-Skrivning, I Videnskaberne læses som fölger nemlig : I Tbeologien, saavel den Naturlige som Aabenbarede, saavel den Moralske som Dogmatiske, alt ligesom Tilhörernes Omstændigheder kunne före med sig. I Historien, ey allene den sædvanlige Almindelige, nen og for sig selv, saavel Fædernelandets, som den nyere Europæiske Historie fra den Westphalske Fred, anvendt paa Nationernes nærværende politiske Tilstand, indbyrdes Forbindelser, Stridigheder m.v., endelig ogsaa Kirke Historien, baade i sig selv og saa vidt den slaaer ind i den Verdslige, I Pbilosopbien læses Logik, Metapsik og den practiske Almindelige, samt i de Juridiske og Politiske Videnskaber, Jurisprudentia Universalis i alle fine Dele efter sammes nærværende Indretning, den Borgerlige Ret, saavel den Rommerske som den Danske og Norske, de Europæisbe Staters Forfatning, Folke Retten grundee paa Tractater, og endelig Politisk Oeconomie, Commerce- og Cammeral Videnskaber, alt paa den Maade, at man foruden en grundig og tydelig Theorie fornemmelig driver paa det Brugbare og Nyttige. Skulde nogen forlange at legge Grund i Botaniquen, blive samme ogsaa ved Leylighed forelæst. De som studere ber, kunne billig i alt dette giøre sig Haab om saa meget bedre Fremgang, som nu een allene, nu 2 eller ad Gangen, naar det forlanges, tages af Lærerne under særdeles Prövelse og Hvelse i det som de hav hört offentlig, hvorved da gives Leylighed til saa me ger nøyere at ende og lempe sig efter enhvers Begreb og Gaver. Det er og nu en anseelig Lettelse frem for tilforn, saavel i Hensigt til Underviisningen, selv som til Bekostningen, at Hans Kongl. Majestet har allernaadigst tilladt, at holde en Repetent ved Academiet, til hvilken hver af de Academister, som ikke have egen Hovmester, allene contribuerer 40 Rdlr. aarlig, hvorved saadan en Academist i det mindste sparer 250 Rdr. om Aaret, og kan dog med al den samme Lethed drive fine Studeringer, som om han havde Hormester, naar han allene har lagt hjemme saa megen Grund i Sprog og Videnskaber, at han kan fatte og have Nytte af Academisk Underretning, Med Videnskaberne afvexle de Adelige Øvelser, Riden, Fegten, Dands og Tegning. Hvad Bekostningerne i övrigt er angaaende, da kan en Academist uden Hormester nyde af Academiet frie Spiisning haade Middeg og Aften, frie Vadsk, Los og Ildebrand og frie Logie for sig og medhavende Dommestique, gierne ved en vel indrettet Oeconomie komme no med 400 Rdr. om han end ikke er iblandt de 3 ældste, af hvilke enhver nyder aarlig 100 Rdr. gotgjort af Academiet. Hvo som eller maatte forlange nærmere Underretning i denne Henseende, kan efter Behag adressere sig til mig som Academiets Ober Hov mester. W. V. C. v. Reizenstein.