JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-07-02
1 Ded Kongelige privilegerede. VIORER. SAMLER. FEMTENDE AARGANG. Mandagen den 2 Julii Bey der Revne des Wiburgischen Regiments. Wiburg den 25 Junii 1787. Et inter armorum strepitus Musarum fedes. Melod. Obne Liebe, ohne Wein. Nordens Prinz, Du junger Held, Wilst die Truppen sehen, Was man von den Cimbrern halt, Ob sit tapser stehen, So nie einstens Cyrus dort Ubte die Soldaten, Wie er gleng von Ort zu OrtUmin seinen Staaten. Wie dort Preusens Frederich, Sahe seine Preusen, So ahmst Du, so manniglich. Nach den alten Greisen, Ja Du untersuchst genau, Deiner Wassen Starke. Und Dein Helden scharses Augpriffet unske Werke. Unsre Chre, Gut und Blut Sey Dir hingegeben, Unzaghaft sey unser Muth, Hier in dissem Lebeen; Fridrichs Bravo tønt uus hent, Gabens nich for Welten. Bravo tönte weit und breit Aus dem Mund des Helden. Dich und Kønig Christian Lieben wir vor allen, Und menn Blücher führt uns an, Müsen Feinde fallen, Er der Ruslands Keyserin, Half die Türken zwingen, Wird auch noch mit Helden=Sinn, Friderichs Fahnen schwingen. Dreymahl glüklich ist das Land, das Du Prinz regierest, Das Du mit so weiser HandEinstens selvst anfuhrest.
Viborger Samler, 1787-07-02
Krigs=Kunst, Handel, Wissenschaft, Unter Dir hoch blühen, Um das, mas uns Nutzen schaft, Wirst Du Dich bemühen. Gott erhalte gnad iglich Deinen Sohn hienleden, Weisheit krone Friderich, Seine Wassen stegen! Eifrig, feurig wollen wir Deine Guad uns werden, Und mit Ehren unter Dir Bey den Fahnen sterben. See Samleren Ord tager du min Ven For brave Folk at sværte? Og drive Tiden hen, Med det dig Diævlen lærte, At du berygte kan, Den, som er lage i Muld, Maaskee den Salig Mand, Gavn dig ei Sækken fuld. Om den Mand Rigdom har Dertil en dydig Kone, Hvis Dyder, aabenbar Nu lønnes for Guds Trone, Mon det da smerter dig Du stolte Pharisair. Saa kaldte du jo mig, Endskjøndt jeg deraf leer. Gud kiender jo enhver, Han ene os skal dømme. Min Ven, i hvo du er Kan du dig vel berømme, At du er uden Feile, Du ene roeses bør, Skue først kun Lovens Speil, Og prøv saa hvad du giør. Læs i Guds Lov det Bud, Som strængelig forbyder De Avinds Pile Skud. Du Du paa din Næste skyder, Frygt Gud din Konge ær, Dit Embede bliv troe Jeg skriver ikke meer, Lad Døde have Roe. C. M. En Jvrig Bestræbelse. For ved Embeds Fliid at blive Menneske=Fisker, og vise en følgeværdig Guds og Menneske Kjærlighed, er den største Riigdom efter Læren og deres bedste Eftermæle, En stor Skat heraf efterlades de Levende til ævig Æreminde, for den i Livet, men nu afsiælede Hr. Anders Vibe, Som først betraade Verdens Løbebane i Odder den 10 Augustii 1742. Hans Fader var Anne Moderen. Begge af ærlig Bondestand. Med største Stræbsomhed og Berømmelse gjennemgik han Horsens Latinske Skole, og demitteret. 66 tiente Hr. Deichman i Engom 10 Aar, blev derpaa 1777 af Kongen allernaadigst kaldet til Præst ved Slutteriet i Khavn og derfra her til Hobroe den 3 Octobr. 1781. Indgik Ægteskab den 1ste Maii 1782 med den bedrøvede Efterlevende.
Viborger Samler, 1787-07-02
Madame Marie Elisabeth Vibe Hvilket varede 5 Aar og 3 Uger, avlede i samme en Datter. Embedet blev af ham troelig forrettet i 4 Aar 11 Maaneder. Hans heele Alder var 44 Aar, 8 Maaneder 16 Dage. Med Frem for den stygge Flok, der vilde dig opæde Med deres Klasser Tand og Efterstræbelser; Du bad for dem til Gud om Eftergivelser, Du viiste Himlens Vei, for Fattige og Rige, Med Jver Lammets Ven du har nu ævig Hvile
Viborger Samler, 1787-07-02
Da hans Kongelige Majestæt allernaadigst har bevilget mig isteden for den øde Brødbech Vand Mølle i Borberg Sogn sammesteds paa en beqvem Plads at opbygge en Veier mølle, saa er jeg tilsinde at overlade bemelte Mølle til Arvefæste eller Pagtning paa 50100de eller fleere Aar Vedkommende som hertil have Lyst ville nærmere handle derom med Eieren af Rydhauge Gods pr. Holstebroe. Schested.
Viborger Samler, 1787-07-02
Det bekjendtgjøres: At Velærværdige Hr. Nicolai Pil mit, forhen Provst over Hassing Herred og Sognepræst for Hassing og Villerslef Meenigheder i Thye, er ved Døden den 2den Junii afgaaede Hans Stervboe er strax efter Dødsfaldet bleven forseglet og 30 Dagen igjen aabned, registeret og vurderet; thi i udkaldes i de Berlingske Aviser, Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborgske Samler (da Sterbboen ei formaaer at bekoste anden Proclama) alle den Sal. Afdødes saavel Creditorer som Debitorer at møde 6te og 12 Ugersdagen den 9de Julii og 20de Augustii førstkommende i Hassing Præstegaard, de første at angive og legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale, hvad de til Stebboen findes skyldige. Jlligemaade indkaldes og de, som maatte have nogen Fordring i dette Stervboe, Provst-Embedet angaaende, at melde sig fornævnte Tiid og Sted, da enhver skal vederfares Ræt. Roesholm den 26 Junii 1787. Høyer.
Viborger Samler, 1787-07-02
Paa Tandrup i Thye i Vestervig Amt, kan faaes til Kiøbs 3de gode Stutterie Hopper nemlig 2de mørke Røde og 1 Castanie brun af 6 7 og 8te Aars Alder samt en approberet Stutterie=Hingst 9 Aar gammel og brun af Coleur, som for billig Priis bekommes naar Liebhaberne derom vilde behage med første at acordere med Eieren. Jørgensen. Tobak alle Sorter af Hr. Amts-Forvalter Tyggesens Fabriqve i Aarhuus kan faaes til Kiøbs hos Rasmus Velling i Randers til Fabriqves Priser. a os Forpagter Munch paa Rodhauge er Rug, Byg og Havre at faae for ganabar billig Priis.
Viborger Samler, 1787-07-02
En god Condition for en Tiener, der kan accommodere, samt regne og skrive negenledes, og kan i øvrigt forevise gode Attester, anvises her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1787-07-02
Søndags den 24de Junii om Aftenen er i et Bieslag i Randers funden 2de Lærrets Poser, og en Rantsel af Kalveskind med noget Tøy udi, som ansees for at tilhøre hjem reisende Land=Soldater. Eieren dertil kan melde sig hos Byefogden i Randers.
Viborger Samler, 1787-07-02
kaanske Møllestene ere i disse Dage atter ankommen til Raadmand Hüberts i Aalborg fra 4 Qvarteer til 11 1/2 Qvarteers Størrelser, samt Haandqværn Steene af adskillige Størrelser.
Viborger Samler, 1787-07-09
Viborg. Efterat Hans Kongelige Høihed, vor dyrebare Kronprinds, havde alædet sig ved at besee alt i den skjønnere og federe Østerkant af Jylland, og overalt opfyldt Alles Hierter med Glæde, havde Viborg, Stift og Bye den 24 Junii og den Naade at beæres ved Høistsammes oplivende Nærværelse. Kl. 10 Formiddag blev Han ved Stiftets Grændser strax uden for Randers underdanigst modtaget af Stiftamtmand Hauch. Kl. 2 ankom Han her til Byen, hvor Han Ee. vel vel savnede det i de lykkeligere Kjøbstæder underdanigst opvarteende ridende Korps, dog kunde læse brændende Hjerter af alles Øine. Borgerskabet, afdeelt i 2 Compagnier, paraderede med flyvende Faner og klingende Spil uden for Bispegaarden, hvor det behagede Hs. Kongelige Høyhed naadigst at træde af. Efter talrigt Cour af endeel høje Standspersoner, Regimentets samtlige Officeerer, saavelsom Byens verdslige og geistlige Embedsmænd bleve til Taflet i alt 20 Personer ansagte. Efter Taflet arbeidede denne utrættelige Prinds nogle Timer i sit Kabinet, indtil kort for Aftentaffelet, hvortil lige Antal naadigst var ansagte. Den 25 fra Morgen Klokken 6 til 11 mynstrede han Regimentet, der til høieste særdeles Veldehag bevidnede den Flid og Nøiagtighed med hvilken det til alle Øvelser var anført. Fra 11 til 2, besaae Han, for hvis høje Omsorg endog det mindste er vigtigt, Kirkerne, Landstingshuuset, Raadstuen, den latinske Skole, Spindeskolen og Tugthuuset, hvor han i sær paa den besynderligste Maade viiste den ømmeste Medlidenhed med Forbryderens usle Kaar, hvis Forbedring Han, saavidt mueligt, paa det alvorligste befalede. Paa denne hans Gang igjennem Gaderne randt glædes Taare paa alle Kinder over et saa henrykkende Syn.
Viborger Samler, 1787-07-09
Det behagede Hs. Kongel. Høihed derefter, at indtage Middags Maaltid hos Regiments Cheffen Hr. Obriste v. Blücher. Om Eftermiddagen blev i Bispegaarden med den besynderligste nedladende Mildhed, givet privat Audience til endeel af alle Stænder, da og Biskoppen havde den Naade underdanigst at forestille stille samtlige Stiftets Provster. Til Aftens Maal. tid havde Hr. Stiftamtmanden den Naade at beværte Hs. Kongelige Høihed. Overalt vare Taflerne ligestore, og for uden Stiftamtmanden, Obristen, Biskopen og de øverste Stabs Officerer, alle Herrer af de 2 første Klasser naadigst ansagte. Den 26 om Morgenen Klokken 2 mødte igjen Borger=Compagnierne, der og Mynsterdagen havde forsynet Vagten, uden for Bispegaarden i fuld Orden; en stor Deel af de høieste Standspersoner havde og den Naade underdanigst at opvarte ved Afreisen, som skedte præcise Kl. 4 under Paradering af det opstilte Borgerskab og Canoners Løsning. Hr. StiftAmtmanden ledsagede atter til Stiftets Grændser, som strækker ikkun 3/4 Miil fra Byen; men med de hedeste Ønsker om Held og Sallighed ledsage alle, fra den gamle Mand indtil Barnet, denne uskatteerlige Prinz, paa alle hans Veie. - J anledning heraf er følgende korte Tanker indsendt. Vor Kron=Prinz kom, og Alles Hjerter vandt En Seyer langt større, end al Verdens Vaaben give, Han alting saae, og alting saae han grandt: Af saadan Prinds skal just den store Konge blive Onsdagen den 27de holdtes her i Domkirken Landemode, da Hans Høiærværdighed Hr. Biskopen ved en Latinsk Tale som den sidste over de Ord Rom. 12 v. 8 o 2 giærs ty om Ven, beskikkede Hr. Niels Christian Stiernholm, Sognepræst for Roslef og Ryberg Menighed. til Provst over Nørre og Harre Herreder i Salling, og Hr. Hans Clausen Sognepræst for Wroue og Reesen Meenigheder til Provst over Fiends-Herred.
Viborger Samler, 1787-07-09
Onsdagen den 4 Julii bleve her i Domkirken af S. T. Hr. Biskop Tetens til det hellige Lære-Embede indvide: 1. Hr. Hølger Andreas Vested, Sognepræst for Gislum og Testrup Menigheder. 2. Hr. Otto Splid, Sognepræst for Bræum og Grønning Menigheder. 3. Hr. Christopher Georg Stampe, Residerende Capellan for Søndre Sogns eller Sorte Brødres Menighedi Viborg. Jntimationen forrettede Domkirkens Capellan Hr. Petersen og betiente sig dertil af 2 Cor. 3 Cap. 7. 8. v.
Viborger Samler, 1787-07-09
J en kort Jndledning blev viist, at en Ev. Lærer maae efter Pauli Cr. vide at forsvare og handhæve sit Embedes Værdighed og Anseelse, naar samme af Spottere og Vantroende skulle antastes og forhaanes. Og af den Sammenligning, han gjør imellem det gl. og nye Testamentes Huusholdning, hvoraf dennes Fortrin tydelig vises frem for hin, blev givet Anledning til at forestille til Hovedlærdom: Af en evangelisk Lærer maa selv være gjennemtrængt af sit Embedes Værdighed, for at opvække og vedligeholde demme Følelse i sine tilhøreres Hjerter. 1. Hvorudi denne Embedets Værdighed bestaaer. 2. At det er nødvendigt til at opvække Følelsen heraf hos sine Tilhørere, at Læreren selv er gjennemtrængt af samme.
Viborger Samler, 1787-07-09
Hr. Biskoppens Ordinations Text var Jer. 23, v. 28. Den, hos hvilken mit Ord er, tale mit Ord i Sandhed, Hvad skal Avnen hos Hveden, siger Herren. Efter en kort Betragtning over de Ord: Helligt vorde dit Navn, som den første af de Bønner, den evige Viisdom lærte sine Disciple, og saa pigtig, at, uden den opfyldes, maatte alle øvrige Bønner blive forgjeves, blev i Følge det første Stykke af Luthers, Forklaring: At det skeer, naar Guds Ord læres puurt og reent, af Texten forestillet: Læreres hvistvigtige Pligt, at lære Guds reene Ord. 1. At ingen har være Lærere, uden tilstrækkelig Jndsigt i Guds Ord. Den, bog hvilken Guds Ord er, sættes af Guds Aand i Terten imod de Propheter, der ved falske Drømme bedroge Folket. Lige disse ere i vore Tider deels de, der afvigende fra det aabenbarede Ord opføre ganske nye ulyksalige Lærebygninger, deels de, der i Mangel af grundig Jndsigt i Guds Ord afspise Folket med falsk Vittighed og tom Veltalenhed. E. 29, v. 8. Derimod fordres af den retskafne Lærere, at Guds Ord skal være hos ham. Den eenfoldige Almne har Guds Viisdom og Naade sørget for ved korte Udtog af Bibelen og de guddemmelige Lærdomme; men ulyksalige Lærere, der lade sig nøje med system, og kompende Kundskab; han bør have en grundig Bibellæsning Matth. 13, v. 52. 2 Tim. 3, v. 15.16. 17. Ja Guds Ord bør være i ham. Han maa selv have er erfaret Kraften af de Sandheder han forkynder andre. Joh. 5, v. 7.2. Pligten i sig selv. Han taler Guds Sandheds Ord eller Guds Ord i Sandhed. Han maa først overbevise om Skriftens Guddommelighed, og dens deraf flydende uryggelige Sandhed. Da maa overalt Guds Ord lægges til Grund Endog i de Sandheder, som Fornuften kan kjende, maa Bibelen bruges, som den der har større Tydelighed, stærkere Bevæggrunde og medføre guddommelig Kraft. J de Sandheder, som overstige Fornuften, maa Skriftens Ord nøie følges uden al menneskelig Tillæg. Dette Ord maa prædikes i Sandhed eller i en redelig Hensigt til Guds Ære og Menighedens Opbyggelse, uden at søge egen Ære, egen Nytte og uden Persons Anseelse. 1 Tess. 2. v. 4. 5. Matth. 2 3. Det højstvigtige i denne Pligt. At vi ved dens Forsømmelse a) deels gjør vor hele Tjeneste unyttig og berøver det mellemblandte virkelig Gode sin Nytte. Ligesom Avnen fordærver Hveden og al Forfalskning Viinen, 2 Cor. 20 17 og 4, v. 2. b) deels paadrage os Guds retfærdige haarde Straf v. 15. 30 Seqv. Coll. Es. 5. v. 21. Den ivrigste Anvendelse skedte, som til de nye, saa og til de andre allerede tjenende Lærere.
Viborger Samler, 1787-07-09
Af de ordinerede prædikede Hr. Vedsted over 1 Cor. 1. v. 213 Thi efterdi Verden formedelst Viisdom ikke skjente Gud i Guds Viisdom, da behagede det Gud, formedelst den daarlige Prædiken, at gjøre dem salige som troe, horaf efter en kort Indgangs Tale over Joh. 4 v. 10 blev forestillet: Hvorleden den store Gave, Evangelii Prædiken rettelig skal erkjendes baade af Tilhørere og Lærre re heri 1 At Evangel i Lærdom er den ypperligste Gave 2 Hvorledes denne Gave rettelig bør erkjendes. Døds=Fald. I Handberg Præstegaard den 25 Junii Velædle Madamme Anna Mulvad fød Bertelsen.
Viborger Samler, 1787-07-09
Spørgsmaal. Om en Præst paa Landet fandt uvillige Naboer, hvor skal han da vende sig hen for at meddeles Sacrammentet? Mon det ikke kunde tilkomme hans Provst og i saa fald skal Provsten have Betaling derfor Resten af Landstinget.
Viborger Samler, 1787-07-09
General Auditeur Kallager til Thuustrup kontra Sr. Kruse i Randers. General Auditeur Kalagger bør pligtig være til Sr. Kruse, at betale ei alene den ham og hans Bud urættelig forholdte Hare og Tørklæde med 4 Mk. eftersom under Sagen paastaaet er, men end og for hans i denne Saa udøvede selvtægtige Forhold, og usømmelige Skrivemaade, bøde til Justitskassen 10 Rd. og ligesaameget til Randers Byes Fattige, hvorimod alt hvis som Fornærmelig baade i Hiemtingsdommen og under Sagen anført er eller under Akten, anstændig og forargelig skreven og passeret findes, hermed fuldkommen mortificeres, og ei bør komme nogen af Parterne til Forkleinelse i nogen Maade, og endelig bør General Auditeur Kallager at betale Sr. Kruse de ham ved denne Sag forvolgte Processes Bekostninger, baade ved og under Ober Retten med 24 Rd. som alt udredes og efterkommes inden 4re Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Straf af Nam og Executions Tvang efter Loven, ligesom han og paa ligemaade betaler her til Landstings Domhuuset strax 2 Rd. da den paaankede Hiemtings Dom afsagt inden Sønderhald Østerliisberg og Rousøe Herreders Ting den 1 Junii 1785 saaledes er forandret og anseet. Nr. 25. Dito, kontra Hr. Kammerraad Duus paa Halsladegaard. Den indstevnte og paaankende Dom frafaldes og tilpligtes Birkedommer Huulegaard paa egen Bekostning at forfriske denne Sag og efter begge Parters Breve og Veviisligheder derudi kjende og dømme, saa og at betale Appellanten General Auditeur Kalagger udi Jndstevnings Omkostninger 16 Rd. samt for sit lovstridige Forhold at betale til Justitskassen 2 Rd. og til Hals Sogns Fattige 2 Rd. alt inden 4re Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Endelig betaler han og strax her til Landstings Domhuuset, 2 Rd. 2 Mk. 128 efter allernaadigste Placaten. No. 26 Raadmand Tolstrup, Actor mod Hans JørgenNachtigal, Arrestant i Horssens.
Viborger Samler, 1787-07-09
Det forstevnte Tyverie paa Hr. Ritmester Kahls Sølv lomme Uhr, udi hans Logis i Horsens, er i mueligste lovlig Maade bleven Arrestanten ikke allene overtydet, men endog af ham selv tilstaaet og bekjendt. Desuden er denne Arrestant efter adskillige ved Hjemtinget fremlagde Brevskaber at ansee som særdeles mistænkelig for Tyvagtighed, endskjønt han ikke i saamaade derfor nogen Dom er overgangen, men med alt har Arrestanten Jørgen Nachtigal gjort sig skyldig nok til at afstraffes og lide efter Byetings Dommen fra Horsens den 24 April sidst, som i alt ved magtkjendes og stadfæstes. Trykfe. J No. 27. Side 209, i Verset 5te Linie. Sognie einstens, læs So wie einstens.
Viborger Samler, 1787-07-09
Bekjendtgjørelser. Tunstrup Hovedgaard indrettet til Hollænderie og holdes over 100 Stk. Kiør, beliggende udi Aarhuus Stift Caløe Amt 1 1/4 Miil fra Kjøbstæden Randers og 3 Mile fra Aarhuus, udi en god Korn Egn, og staaer for Hartkorn 72 Td. 5 Skpr. og Skovskyld 5 Skp. 2 Fk. 2 Alb. med underlagde Bøndergods over 200 Td. Hartkorn; Dens Udsæd er 200 Td. og Høe avles en 400 Læs der meget kan udvides; Sædegaarden Efsenbech der ligeledes er beliggende i samme Stift og Amt en Miil fra Randers og staaer for Hartkorn 30 Td. 4 Skp. 1 Fk. og Skovskyld 1 Td. 2 Skp. 2 Fk. 2 Alb. Dens Udsæd. er 150 Td. og avles Høe en 350 a 400 Læs kan og meget forbedres, og er for det meeste Mærsk Høe; disse tvende Gaarde med underliggende Hartkorn bliver separat opraabt som og endeel strøe Gods a parte beliggende derom i Egnen hvilke disse Godses Eyere agter ved offentlig Auction paa bemt. Tuustrup Mandagen 20 Augustii førstkommende Klokken 11 at lade bortsælge, da Jordebøggerne og Conditionerne forinden kan faaes til Eftersyn hos Eieren, saavelsom paa Løvenholm som og i Randers, samt paa Tuustrup Skriverstue; iblant Conditionerne er, at Kjøbesummerne ikke udbetales førend Snapsting 1788, og Gaard og Godserne med deres Afgrøde straxen kan tiltrædes; at opfylde denne Tillysning med vidtløftig Beskrivelse og Berømmelse om Gaard og Eiendommens Herligheder, ansees unødvendig, da Liebhabere og Kiendere som behagelig tager samme i Øyesyn vil finde at dette er gode Eiendomme, og bliver Gaarden bortsolgt saa skal en betydelige Jndboe af alle Sorter, Besætning af Bester, Kjør, Stude, Sviin og Faar med videre derefter ved Auction bortsælges. Hvilken Tid og Dag nærmere skal blive berammet. Løvenholm og Randers den 6 Julii 1787. Fønss. Carøe.
Viborger Samler, 1787-07-09
Førstkommende i August bliver holdt første Auction den 18de anden og 15 August 3 Auction over Opbyderen Sr. Andreas Borchardtes her i Viborg til Kjøbmands Brug og Brændeviins Brænderie vel indrettet Gaard, hvis Stuehuses Længde er Grundmuur og tilligemed Gaardens øvrige 3 Huuse bestaaer af 55 Faghuus, som i Brandkassen er Taxeret for 2400 Rd. Gaarden er vel vedligeholdt, og i den er 2de Vandposter med Render til Bryggerset. Den ligger behagelig og ved den er en meget smuk Frugt og Kjøkkenhauge. Saa bliver og samme Tider, holdet offentlig Auction over en Opbyderen tilhørende Eng i Teilskjær Moese, uden Viborg, Byes St. Micheels Port, hvoraf aarlig svares til Byen 4 Rd. 1 Mk. Endelig bliver og ved 3die Auction den 15 An gust bortsolgt, den i Opbudsboen forefundne Jnd. og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Mæssing, Jern, og Træ sang, 2de store Brændeviins Kjedler, den ene paa 3 og den anden paa 2 Td. Rums Størrelse med tilhørende Hat, Dæk og Piber, Dragkister, Skabe, Chatoller, Sengestæder med Omhæng, samt Linnet, Dækketøi, Sengeklæder, Kar og Ballier tilligemed adskillige Slags Viine, m. v. som ei her for Vidtløftigheds Skyld kan anføres, men før og ved Auctionen kan tages i Øiesyn; thi vilde Liebhaberne behage, at indfinde sig de bestemte Tider, da Auctionen hver Dag tager sin Begyndelse om Formiddagen Klokken 9. Viborg den 7 Julii 1787. Vissing. efter Aarhuus Domkirkes høye Herrer Directeurers mig ina Ordre, bliver noget denne Kirke tilhørende Jordegods i Framlef Sogn Schanderborg Amt, nemlig: a, Høybye Mark Jorder Hartkorn Ager og Eng 4 Td. 3 Skp. 3. Fk. og be et Boels i Labing af Hartkorn Ager og Eng 2 Td. 7 Skp. Onsdagen den 15 Augustii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 slet hos Gaardmand Niels Pedersen i Aurslef, beliggende ongefær en Miils Vei her fra Byen, stillet til offentlig Auction, og da om antagelig Bud skeer bortsolgt, efter de Conditioner som paa Auctions Stedet skal blive bekiendtgjort, og 8te Dage forinden hos mig er at faae til Eftersyn. Aarhuus den 29 Junii 1787. L. P. Risom.
Viborger Samler, 1787-07-16
Indsendt. Endskiønt jeg meget siælden læser Aviser, saa dog ved en Hændelse læste jeg den Aalborgske Jydske Efterretning No. 13 indeværende Aar, hvor udi jeg strax sandt, at en Mand har vildet opløse Knuden og besvaret det Spørsmaal, som i samme Jydske Efterretninger Nr. 10 er fremsat, det faldt mig da ind: at Svaret var givet af en Kjøbstæd Mand eller Cavalleer, og jeg tænkte ved mig selv som Ordsproget lyder, du har viist Aarsag at melde dig. For Forfatteren troer, saavidt man kan skjønne, at det har samme Beskaffenhed med den Contract eller Fæste Brev, som oprettes imellem Proprietairen og sin Bonde=Karl som er hæfted til Føde=Stavn, som med den Contract som oprettes imellem Proprietairen og Forpagter af Hovedgaarden, eller imellem en Eiere og Leiere i Kjøbstæden, men jeg maa give mig den Friehed og sige ham, at han i dette Stykke alt for meget har blottet sin Ukyndighed i Landboe Sagerne, thi kunde end en Forpagter og en Leiere i Kjøbstæden som gjerne ere fri Folk og kan indgaae utvungne Contracter, med hinanden, sammenlignes, saa kan umuelig den Contract, som efter nærværende Forfatning, gjøres med en ufri Bondekarl om en Bondegaard, paa nogen Maade sammenlignes med hine. Vel forfattes et Fæste-Brev skriftlig, men gjerne efter den Form, Proprietairen vil have den, og skjøndt den villig af Bondekarlen modtages og underskrives, er den dog i sig selv kuns at ansee som tvungne paa Karlens Side, da han hellere end at paadrage sig Hosbondens Unaade, og som en Følge deraf mange Plager, tiltræder Stedet paa Maade og Unaade, uden at bekymre sig om hvad FæsteBrevet, som vel kaldes en Contract, uden virkelig at være det eller have de fornødne Reqvisita, formelder.
Viborger Samler, 1787-07-16
J Forpagtnings Contracter, bepligtes Eieren gjerne selv at holde Bygningerne paa Hovegaarden i forsvarlig Stand, at den Pagtende kan være tjent dermed, J. Leie-Breve om Kjøbsted Vaaninger, bliver Vedligeholdelsen og Byrder af Grunden, og for Eierens Regning, og disse Contracter stilles sielden paa længere Tid end 6 Aar. 6 Aar, og Leie-Brevene paa et Aar. Efterlader, Eieren sine Pligter, har den Pagtende eller Leieren Re til at fordre Erstatning, endog førend Afgivten betales, og saaledes ligesom har Haand i Hanke, men anderledes har det sig med Fæste Breve eller Contracter, disse see stilles paa Fæsternes Livstid, Fæsteren paalegges at bygge og forbedre Gaardens Bygninger, og samme altid saaledes at vedligeholde at de kan bestaae ved et lovlig Syn, Besætningen skal han kompletere og holde i god Stand, alle Kongelige Skatter og Contributioner ordinaire og Extraordinaire skal han svare af Stedets Hartkorn, Jorden skal han gjøde og behandle saaledes, at Avlingen kan forbedres. Hoverie skal han svare uden nogen Bestemmelse saa ofte han tilsagt vorder, og desuden undertiden svare Landgjelds Penge eller Korn, hans Hosbonde skal han være hørig og lydig, og vores allernaadigste Lov og Anordninger skal han i det øvrige, som Fæstebonde, allerunderdanigst et terleve.
Viborger Samler, 1787-07-16
Jndsendt. (See Samleren Nr. 24) til Sallings lille stakkels Muus Behoves ingen Skytte, Den Sag kan gjøres af med Puus a). Hun taer det nok som Bytte. Den stakkels Muus eenfoldig er, Som den sig ogsaa kalder, Det læt kan mærkes af enhver, Muus=Gravet forefalder. (a) Katten.
Viborger Samler, 1787-07-16
Landstinget Onsdagen den 20 Junii Jndstevnte=Sager. No. 1 Christen Michelsen i Hanberg paa Mattrup Gods indstevner til Friefiendelse og Underkiendelse en Dom afsagt af Herredsfoged Bang ved Tørsting Herreders Ret, i en Sag, som Hr. Justitsraad Thyggesen til Mattrup har anlagt mod Appellanten, under Forgivende, at han imod Forbud og uden sin Hosbonds Udviisning har gravet Tørv paa sin tilfæstede Gaards Eiendom, samt deraf bortleiet til andre.