Aalborg Stiftstidende, 1842-08-01
Udlandet. Pressens Angreb imod Guizot have i den sidste Tid gientaget sig saa ofte og stærkt, at Regjeringsbladet endelig har fundet sig foranlediget til at tage tilorde i denne Anledning, for at holde en noget vel stærk Panegyrik over Ministeriet i det Hele og Guizot isærdeleshed. – Den 10de Jægerbataillon tilfods, som Hertugen af Orleans skuld danne, skal for Fremtiden fore Navnet Chasseurs d'Orleans Den skal efter Sigende danne Kjærnen til en Garde for Greven af Paris. – Thiers skal have erklæret høit, af han vil finde sig i ethvert andet Cabinet, men kun ikke taale et Ministerium Guizot. Da Odillon-BarrotOrganer ogsaa udtale sig saaledes, saa betegnes allerede GrefMole som Guizots Efterfølger. – Jfølge en Skrivelsk fra Kongen til Rigets Erkebiskopper og Bisper holdtes der den 25de ds, i Paris en høitidelig Sørgefest i alle Kirkerne Alle Compagnierne i Nationalgarden vare commanderede til Kirkeparade i deres forskjellige Sognekirker. – Den 30te skulde Kronprindsens Liig føres til Kirken Notte-Dame. Kongens fire Sønner, siger Moniteur Parisien, skulle følge Ligvognen tilfods fra Neuilly og ligeledes ledsage Liget, naar det fores fra Notre-Dame til Dreux. Konge begiver sig den 3die ene til Dreux. Liget føres derhen om Natten; Prindserne kjøre. Den 4de, strax efter Ceremoniens Slutning, forlader Kongen Dreux med sin Famili- og begiver sig til St. Cloud. – Marschal Monceys Søn har for det første Kammer af cour royale aflagt Eden som Arving til det af Faderen stiftede Majorat og til Titelen Hertug af Conegliano. – J Paris hersker der overalt den største Orden og Rolighed, og det politiske Barometer, Fon dene, have i de sidste Dage holdt sig godt. Thiers er bleven modtagen venligt af Kongen; man siger almindelig viis, at han skal have lovet Kongen ikke at opponere i Kamrene med Hensyn til Regentskabet. Man gjør sig Umag for at faae den gamle Lafitte til Præsident i Kammeret. Ved Kamrenes Aabning den 26de skulde 20,000 Mand staae opstillede en Schelons fra Tuilerierne til de Deputeredes Kammer over Pont de la Concorde, Rue de Bourgogne og Place du Palais Bourbon. J General-Lieutenant Darriules Ordre hedder det udtrykkeligt "Jngen Borger taales bag Gelederne." – De Englændere der opholde sig i Paris, have holdt en Forsamling, for at raadslaae om en Adresse til Ludvig Philipp. J den af Lorderne Leaven og Melville foreslaaede Adresse hedder det blandt Andet: "Jdet vi forene vor Sorg med den, som viser sig fra alle Sider, idet vi bevidne Deres Majestæt, Hendes Majestæt, de Franskes dydige og elskede Dronning, Hertuginden af Orleans og alle Medlemmerne af deres værdige Familie vor Bedrøvelse og levende Medfølelse, forene vi os med hele den franske Nation for at beklage Tabet af en tapper, høihjertet og elskværdig Prinds, Skjæbnen saa pludselig røvede fra deres Kjærlighed og hans Landsmænds Beundring." Prindsen af Jonville er ankommen til Paris. Han var utrostelig, da han modtog Efterretningen om Broderens Død. Depeschen var affattet saa uklart, at man troede, at Hertugen var falden for Morderhaand. Hertuginden af Orleans skal have til Hensigt, at besøge Søbadene med sine Børn. Man gjorde – efter la Patric – Hertuginden opmærksom paa, at hendes Nærværelse i Paris kunde være til Nytte under nuværende alvorlige Omstændigheder, men hun svarede: "Jeg har ingen personlig Villie, min Mand havde bestemt, at vore Børns Sundhed gjorde det nødvendigt at reise til Sobade; hvad han ønskede, skal skee, kun vil jeg selv reise med mine Børn, fordi jeg ikke meere vil forlade dem." – J Bordeaux have en Deel unge Mennesker bragt den hamborgske og den hollandske Consul et Charivari, og drevet Uvæsenet saa vidt, at de sloge flere Vinduestuder ind. Jngen af dem vare Franskmænd, men efter Consulens Paastand, bestod Sværmen af Handelscommiser, hvoraf kun to vare fra Hamborg; Anledningen skal være greben reent ud af Luften.