JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Christiania den 21de Januarii 1800. De som have indsadt Pandt i Snedker-Sven dennes Lade, erindres herved at indløse samme 3 Uger fra Dato; i manglende fald bliver det solgt ved Auction paa Eierens Gevinst eller Forliis.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Dersom nogen havde Kost og Logie til Paaske for en god og huuslig, venlig og ufortrøden EnkeFrue, med Pige, før taalelig Priis, maatte samme behagentlig meldes i Bogtrykkeriet, hvor nær gere Efterretning gives, for at enes.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Skulde der være nogen i Christiania eller paa Landet der behøvede et anstændigt Fruentimmer til Selskab, som og om forlanges hielper til i Huusvæsenet, gives Anviisning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Fra Christiania Opfostrings-Huus udgaaer nu til Paaske 4 Piger og 4 Drenge, for hvilke søges Tieneste.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
For en troe og duelig Stuepige, der er lidt til Aars og er stadig, og som forstaar godt at rulle Dækketøi, vaske, stryge, med andre Nødvendigheder, er Plads ledig til Paaske. Sammesteds kan og en ferm og troe Kokkepige, som meget godt forstaar Madlavning og er stadig, faae Condition. Anviisning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
En duelig og med gode Attester forsynet Stuepige, anvises fra Bogtrykkeriet Tieneste i et conditioneret Huus i Næth den af Christiania Paaske Fløttetid.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
En Stuepige-Condition anviser fra Bogtrykkeriet. For en Karl, der er oplært ved Kramboed Handelen, og forstaar Bogholderiet, er en god Condition at bekomme til Paaske, naar han om sin Duelighed og Troeskab skaffer de fornödne Attester. Underretning gives i Bogtrykkeriet. For en ædruelig Gaardskarl er Condition ledig til Fahrdag hos Frans Bruun. Et ungt Menneske søger Condition som Tjener eller ved Kramboed, enten her i Byen eller en af Smaastæderne. Underretning faaes hos Kiøbmand Nissen i Storgaden.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
En Pige søger Condition som Stue, eller Barne-Pige, kan forevise gode Attester. Underretning gives i Byens Fattig-Stue.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Hvo der maatte have nogle Par Strielagen, saavelsom Lærrets, at sælge, finder i Bogtrykkeriet opgivet Kiøber til samme, for en fattig Familie. haris Almanck for 1800 af Rabek, foruden Almanak indeholder 23 forskiellige smukke, Stykker, deriblandt Selvmorderen af Kierlighed, den selges smuk indbunden for 3 Mk. Den fuldstændige Fruentimmer Farve Bog, eller tydelig Underviisning til Farve Kunsten, samt Plette- og Kunstbog og Læder- og Skind-Farvingen, indb. hos for 1 Rd., er til Kiøbs A. Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Skulde nogen have en gammel Kakkelovn at sælge, anvises Kiøber i Bogtrykkeriet. Tron Larsen, Bagersvend hos Buch, haver Fredags Aften tabt et Tambaks Uhr, paa den ydre Casse var fiin Udarbeidning, med et enkelt Staal Perle-Kiede og Staal-Nøgel i. For Tilbagebringelse loves god Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Pigen Abigel Nielsdatter, som efter Atestfra Frue Horn i Drøbech, blev sted i min Tieneste forrige Aar, har i Søndags ikke alene forladt sin Tieneste, men endog bortstiaalet sit Tøy uden mit Vidende; Dette vil jeg ikke undlade herved offentlig at bekiendtgiøre.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Christiania den 22de Januarii 1800. P. Aalborg.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Da min Tienestepige Birthe, fød i Nummedahl, giver sig ogsaa ud for at komme fra Kongsberg og er af høi og før Statur, har opbrækket en Dør, igiennem hvilken hun har bragt sit Tøy, og saaledes mig uafvidende undvigt af sin Tieneste; saa anmodes herved enhver: ikke at betroe hende noget i mit Navn. Ligesaa advares enhver ikke at tage hende i nogen Tieneste, førend hun har foreviist Attest om hendes Forhold af Hr. Kiøbmand W. Andersen, Ole Storhof og mig Dunker. undertegnede: En Dreng, navnlig Henrich, iklæd hvide Vadmels Klæder med rød rue paa Hovedet, er 1te Markedsdag undvigt af mit Huus, advares derfor at ingen vil huuse og hæle med ham. For hans Paagribelse og Tilbagebringelse vil jeg være erkiendtlig. Bernt Frederichsen. Bager.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
En Klædes Prøve-Bog, er udlaant, som bedes tilbageleveret. Frost.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Nytaars Dagen er fundet et Bidsel, som Ejeren kan faa igien i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
J forrige Uge er hos Vognmand Niels Tostensen indkommen en Soubbuk, som Eieren kan lade hente mod Fødens og dette Avertissements Bekostning. J Bogtrykkeriet underrettes Eieren til en hvid horned Bieldbuk, som er indkommen i en Gaard her i Byen, og kan afhentes, naar dette Avertissement og Forringen er betalt.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Et Guld Repeteer-Uhr af Meredith i London, med dobbelte Kasser, og Vahr-Laag indvendig, over Stilværket, med et Staal Kiæde og Messing, Uhr Nøgel med Krog at henge i en lille Porcelains Hund med Signet, blev stiaalet af Lommen paa Torvet tredie Markeds-Dag. Hvo der oplyser samme, loves en Douceur, naar han melder sig i Bogtrykkeriet. Anden Markedsdag blev af en Krambord Disk 3de Sæt Commode- eller Schatol Beslag, ganske moderne, fra en Bonde bortstiaalne. Til hvert Sæt hører 3de Nøgel-Skildter og 6 andre med halvrunde Haandgreb; Skildterne i sig selv ere ganske udkuede i Midten. Skulde disse af nogen mistænkelig blive anbuden, udbedes samme anholdt og leveret i Bogtrykkeriet, mod en god Belønning i Forhold mod Værdien. Skulde de derimod være solgt, saa formodes at Kiøberen leverer samme, for at undgaae Mistanke, da Skildterne ere saa meget kiendelige.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Natten im lem den 14de og 15de Januarii har nogle dristige Tyve børet store Huller paa min Søebod Dør i Gangen imellem Sr. Ole Borch og mig; Hullet er saa stort at de have stukket Haanden ind for at aftage en Kastekrog for at faae aabnet Døren, derved er bortstiaalet omtrent 1 1/2 Tønde Havre som stod i Foustager, Tønde Byg laa paa Loftet, 1 ledig Sæk merket J. S. B., og et Stri Træk af en Faitong; Skulle dette falbydes, eller om nogen af mine Sække skulle komme til nogen af de Møller hvor jeg har Maaling med deslige Gods, anmodes Møllerne at anholde samt me til videre førende Foranstaltning. Johan Schiøberg. 3 a 4 Gange forhen har Tyve gjort Jndbrud og bortstiaalet Smidebælg, Nebbestæd og øvrige Redskaber fra Smiden paa Hovind, Ambolten undtagen, der ventelig for Tyngdens Skyld af omtrent 3/4 Skippunds Vægt, blev staaende; men Natten til Fredag den 17de dennes har diærve Tyve atter opbrudt Smide Laasen, og da intet uden bemeldte Amholdt forefandtes, har disse ei sundet den for svær men bortstiaalet samme fra Staden hvori den var fastgjort. For tilstrækkelig Oplysning herom udloves god Belønning, hvorimod de der fordølger samme, maa, naar det opdages, vente Tyve-Straf.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Natten imellem den 14de og 15de Januarii har en Tyv slaaet en Vindues Rude ind i min Karnap-Stue og bortstiaalet en Meerskums Pibe, med Sölvbeslag og et kort Røer. Piben er meget kiendelig, da den tager ualmindelig meget Tobak, for sin Størrelse, der er desuden et Net af Messing-Traad omkring den. For dens Tilbageleverelse betaler jeg 5 Rdlr. John Collett. Den 7de Januarii Klokken 8 1/2 slet om Aftenen, har en dristig Tyv, ved Hielp af en Vægterstige, indslaget en Vinduesrude i min Dagligstue og borttaget et Sølv Lomme-Uhr af N. BurnetsLondon No. 2866, med Sølv Kiede, af Fasong, som Staal Kiede. Hvo om dette Tyverie giver Oplysning, loves en god Douceur af Hans Borgen.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Skulle en Askebruun Cavay med sort HaarSkiegs Brem og hvid Multums Foder blive føl buden, eller om nogen kunde give nogen Slags Oplysning om samme, behager de at melde det i Bogtrykkeriet imod en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Huusmand Ole Olsen, som formedelst sit slette Forhold var udsagt at fraflytte Pladsen Fiøsstuen under Høvind til næste Paaske Flyttetid, er i forrige Uge stiltiende med Kone, Børn og Boehave bortrømt fra Pladsen, uden at have betalt det Skyldige; thi udbedes: at hvo der skulle vide hans Opholdstæd, behagentlig ville underrette mig derom, til videre Forføyning. Hovind den 21de Januarii 1800. P. O. Boyesen.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Fra Frans Wolff til Madame Wang er i Søndags tabt et grønt Flor med grønne Silkebaand. Hvem samme har fundet og vil levere det til Frans Wolff, faaer en passelig Belønning. Et mørkbruun Meerskums Pibehoved, middelmaadig stor, med nogle hvide Prikker og beslagen, med Sølv, samt forsynet med et Kammelgarns Rør, er Søndags Aftenen den 5te hujus i Hr. Walkes billiard-Stue frakommen sin Eier: Skulde den af Feiltagelse være kommen i honnette Hænder, da udbedes at den snarest muelig maatte L. Hüberg. leveres til Fra Madame Rummelhoff til Sygehuset er tabt en Sølvbeslagen sort tilrøget Meerskums Pibe, med vired Rør. For Opdagelse i Bogtrykkeriet, loves en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Torsdagen den 16de Januari om Aftenen Klokken 10 slet kom der en sort Hoppe med Sæhle paa og Langflæde til mig undertegnede. Christopher Nielsen, boende i Lakkegaden. En rødblak Hoppe, som var forespendt en Slæde med Hækker, er bortløbet; den er kiendelig ved at den har Øxel. For Oplysning om denne til Haagen Rustad paa Gaarden Rustad i Nannestad Sogn, faaes en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Den 18de d. M. blev fra min Tieneste Pige, bortstiaalet et næsten nyt rødt og hvidt rannede Hverkens Skiørt, fallet nedenom. Hvo om samme kan give Underretning, loves en Douceur af Ole Aalden. Tredie Markedsdags Aften blev en, med Sølv beslagen, Merskums Pibe stiaalen af min Lomme. J Laaget paa samme staaer Bogstaverne A A S. Skulde den være solgt eller pantsat til nogen Retsindig, da ubedes at levere den i Bogtrykkeriet imod det Udlagde. Udi forgangen Aars Høst er mig Tiid efter anden frastiaalet baade den Danske og Norske Lov Bog, i Octav Formet, og udi hvilke begge Lov=Bøger paa forskiellige Stæder findes anbragt mit fulde Navn, samt at den ene, nemlig Norske Lov, var mig fortæret af min afdøde Sal Fader, Ole Wegner, og den anden, nemlig Danske Lov, Christiania, trykkes og udgives ugentlig af Jens Ørbek B. kiøbt paa Auction efter afgangne Assessor Langballe; thi anmodes herved enhver, som enten maatte være anbuden, eller ogsaa maatte have modtaget (til Kiøb eller Pandt) bemeldte 2de Lov-Bøger, at de behagentlig derom ville meddeele mig Underretning, og i begge foranstaaende Tilfælde, at anholde vedkommende Sælger eller Pandtsætter, imod at jeg betaler de derfor anvendende Omkostninger, om derpaa anvendes nogen Udgift. Hvorhos min Ret i alle Tilfælde forbeholdes.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Christiania den 13de Januarii 1800. Ole Wegner, Kongl. bevilget Procurator, boende ved Sadelmager Bryggen. 2det Bind af Forsøg i de skiønne og nyttige Videnskaber er fra sin Eier enten udlaant eller bortstiaalen; Hvem der maatte have faaet denne Bog, anmodes at aflevere samme i Bogtrykkeriet, og om den skulle være solgt gotgiøres Kiøberen det derfor Udgivne.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Natten til den 1ste Januarii er skeed Jndbrud paa Søeboden i Wekkerøe og borttaget endeel Gryder og Stangjern; For Opdagelsen af dette Tyverie betales 10 Rd. af undertegnede eller af Hr. Langballe i Christiania. Skulle ovenmeldte Jern Producter falbydes af mistænkelige Personer, udbedes samme maatte blive anholdte og paagrebne. Ligesaa bekiendtgiøres hermed: at Selvskud ere anbragte paa Søeboden og omkring ved Wekkerøe. Wekkerøe den 6te Januarii 1800. Kinck.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Natten til 26de f. M. er mig frastiaalen en nye 13 Føds Baad og Mast, med sort Top, samt nye Seil af Hollandsk Dug; udi samme Baad var adskillige Fiskeedskaber. Efter Formodning er denne Baad tagen af 3de vel afsisterede Engelske Matroser, som logerede i mit Huus og samme Nat gjorde sig usynlige. Skulde Faldbydelse, forekomme eller Opdagelse gives, da loves god Belønning. Lillesand den 7de Januarii 1800. Christen Krogh.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-22
Korn-Priiserne: Østersøisk Ruug 6 Rd. a 6 1/2 Rd. pr. Tønde. Dansk Dito 5 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Do. Byg 4 1/2 a 5 Rd. pr. Do. Malt 4 a 4 1/4 Rd. pr. Dito. Havre 3 1/2 Rd. a 4 Rd. pr. Do. Lie, Smith. Mæglere, Christiania den 21 Janv. 1800.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Norske Jntelligens sedler. No. Onsdagen den 29 Januarii 1800.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Ridder Home Popham, som, formedelst Jsen under Han borg, maatte søge Norge, efterlod Skibene under hans Commando paa Vestlandet, og med Catteren den Hurtige gik til Moss for derfra over Land med sit Følge at fortsætte Reisen til St. Petersborg i sit vigtige Ærende for Hans Konge, har sendt Kammerherre Bernt Anker de offentlige Tidender, hvor den franske første Consuls Brev til Stor Britanniens Regent, med Svaret, findes, og hvoraf Kammerherre Anker herved leverer en Oversættelse efter manges Ønske. Bonaparte, første Consul af den franske Republik, til Hans Majestet Kongen af Stor Britannien og Jrland.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Paris den 5te Nivose, Republikens 8de Aar, eller 26de Decbr. 1799. Opfordret af den franske Nations Ønsker, at tiltræde Republikens første Magistrats-Embede, har jeg troet fornødent, ved Jndtrædelsen i min Post, at give Deres Majestet denne umiddelbare Bekjendtgjørelse. Krigen, som i 8 Aar har hiemsøgt de 4 Verdens Deele, skal den være evig? Er der intet Middel til at komme til at forstaae hinanden, Hvorlunde kan de tvende meest oplyste Nationer i Europa, mægtige og stærke langt meer end deres Uafhængighed og Tryghed fordre, opofre Handelens Fordeele, indvortes Velstand, og Familiers Lyksalighed for usle Begrebe om falsk Storhed? Hvorledes kan det være, at de ikke føle: at Fred er af første Nødvendighed som af første Ære, Disse Følelser maa ej være fremmede for Deres Majestets Hierte, en Fyrste, som hersker over en fri Nation, og i det blotte Øjemed at gjøre Denne lyksalig. Deres Majestet vilde i denne Jndledning skue min oprigtige Attraae, at bidrage kraftigen, for anden Gang, til en almindelig Freds-Slutning, ved et hurtigt Skridt, fuldt af Tiltroe, og afsondret fra de almindelige Former, hvortil maaskee svage Stater nødes at gribe, for at skiule deres Afhængighed; og de stærke, af gjensides Stræben at skuffe hinanden.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Frankrige og England kan endnu i lang Tid ved Misbrug af sin Styrke, forhale Tids-Puncten at blive udtømmede. - Men dette vover jeg at sige: alle slebne Nationers Skiæbne er forknyttet med at see en Krig tilendebragt, som indvikler den heele Verden. Deres Majestets Bonaparte.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
NB: Lord Grenvilles Svar efter Hans Konges Befaling kunde Bogtrykkeren for Vidtløftigheds Skyld ei indrykke denne Gang; men skal følge i næste Blad.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Spørsmaal. Jndeholder ikke et saa kaldet Snees 20 og 100de Fem Snees Svares Ja hertil, kan vel heller ingen nægte, at vi først begynder et nyt Aarhundrede den første Januarii næste Aar; thi den Jndvending at man skal have lagt 1 tilbage for man kan sige een eller eet, saa spørges hvorfor man skriver 1800 før Aaret er til Ende? A. Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Bekiendtgiørelser: Herr Kammerherre og Stiftbefalingsmand von Kaas har under 9de hujus tilmeldet Magistraten det Høj-Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 24de December sidstleden, saaledes lydende: Forordningen af 10de Julii 1795 befaler udtrykkeligen, i dens 4de Capitel 5. 24, at Lovens - 5 - 2 og 3 - 4 - 4 skulle blive i Kraft; og disse Lovstæder paalægge enhver Embedsmand at fralægge sig ærererige beskyldninger ved Dom. Forordningen har altsaa, i at be. - . . H. Hr. Kl. stemme hvilke Sager der ere Gienstande for Forligelses-Commissionen, ægter Chr. ogsaa private in jurie Sal. i Teget nævnes) derfra undtaget saadanne Beskyldninger, naar de ere graverende for Embedsmænd, efterdi det er vigtigt for Staten at disses Rygter ere ubesmittede, og det altid er et mueligt Tilfælde, at den skyldige Embedsmand kunde ved ForligelsesCommissionen faae en Æres-Erklæring fra Jnjurianten, efterat han underhaanden havde kiøbt sig frie fra at see beskyldningen beviist. Denne samme Bestemmelse indeholdes ogsaa i Forordningen af 27de September sidste ledes, angaaende Trykkefrihedens Grændser, 5 10 og 11, hvor det giøres Embedsmanden til Pligt, at fralægge sig ved Dom ikke allerne beskyldringer for Uretskaffenhed, som Embedsmand, men endog dem, der giøres imod hans private Karakteer og Handlinger. Da man imidlertid, paa Grund af en i den Anledning til dette Collegium indkommen Forespørgsel, maae formode, at der om denne Sag kunde være forskiellige Meeninger; saa skulle man, paa det at de Vedkommende, som er i det Tilfælde at de bør anlægge Sager af det omhandlede Slags, ikke skulle spilde Tiid ved at indklage disse Sager til Forligelses-Commissionen, førend de skride til Rettergang, anseet det fornødent herved at fastsette som Regel, til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for alle Vedkommende: 1) At Sager, hvilke Kongens Snedsmænd, i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 §. 10 og 11, ere pligtige at anlægge, i Anledning af beskyldninger, som fremføres imod dem i Henseende til deres Ambeds-Førelse, eller i Anledning af ærerørige beskyldninger, som giøres i god dem, for saavidt deres private Caracteer og Handlinger angaaer, skulle være undtagne fra at behandles ved ForligelsesCommissionen, og altsaa strax indstevnes umiddelbar for den vedkommende Ret. og 2) At denne Regel ligeledes skal gielde i Henseende til de Sager, hvilke anlægges af Persøner, der af Øvrigheden ere constituerede som Sæbedsmænd for en vis Tiid, eller til en vis bestemt Forretning, og at altsaa disse constituerede Embedsmænd, naar de, i Anledning af beskyldninger, som frem føres imod deres Forhold, i det Embede, hvortil de ere constituerede, eller i Anledning af ærerørige beskyldninger, som, medens de ere constituerede, fremføres imod deres private Caracteer og Handlinger, nadsages til at fralægge sig saadanne Beskyldninger ved Dom, skulle Sagerne strax, uden Foretagelse ved Forligelses-Commissionen, eller Hiemviisning derfra, forfølges ved Retterne. Hvilken høibemeldte Skrivelse hermed, til fornøden Efterretning, bekiendtgiøres. Christianiæ Raadstue den 28de Januarii 1800. in fidem. Arbin.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
J Henseende til den almindelige Jndleveringstid for de med Trondhiemspost udgaaende Breve, da kan intet haves imod, at samme bestermes fra en vis Tid Onsdag Eftermiddag til en vis Tid samme Dags Aften, saaledes at Jndleveringen tillige continuerer og Torsdagen fra Klokken 6 a 7 om Morgenen til samme Dags Formiddag Klokken 11, altsaa, efter den almindelige Bestemmelse for Brevenes Jndlevering paa Posicontoirerne, indtil 3 Timer for Postens Afgang. Dette ville De, til øvrige Vedkommendes Efterretning, lade bekiendtgiøre i Christiania Jntelligents Blade. J Følge ovenstaaende Collegii Svar-Skrivelse, grundet paa de Kongelige Anordninger, begynder Brev-Jndleveringen med foranførte nordre Poster her i Christiania Post Contoir hver Onsdag om Eftermiddagen Klokken 4 og tontinuerer til om Aften Klokken 8; atter anfænges om Torsdagen fra Klokken 7 om Morgenen til samme Dags Formiddag Klokken 11, inden hvilken Tid den maae være fuldendt, der bliver saa meget mere nødvendig at overholde, som Bragnæs og Kongsberg Post endelig expederes imellem 11 og 12 slet, og de to Timer fra Middag til Klokken 2 Eftermiddagen er yderlig knap at expedere 4re Post-Contoirer og 18ten Postaabneriers Brev-Poser og Paqvetter, til hvilke sidste desuden til hver Abonnent især skal convoluteres en saa stoer Mængde Aviser og Tids-Skrifter paa en Tid man i dette Post-Contoir er saa occuperet med den om Torsdags Morgenen ankomne Kiøbenhavns Post og Udleveringen af Breve og Aviser her til Stædet, som ene og allene giver nogle Contoir-Folk nok at bestille og endnu forøges saa ofte den Kongelige Expresser fra Kiøbenhavn ei hertil indtræffer førend Onsdags Aftenen tilde og alt dermed indkommende ogsaa skal expederes om Torsdagen.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Naar Kiøbenhavns Post til Norge sildigere hertil Christiania indløber og Nordre Posters Afgang til Trondhiem et, skal skee i den Orden som Placaten af 21de December 1799 §. 11te foreskriver, nemlig 5 Timer efter Kiøbenhavns Postes Ankomst hertil, er Expeditionerne i dette Contoir ei heller lettere, thi da skal foruden ovenanførte Nordre Poster, de specielle Bragnæs og Kongsbergs, saa den almindelige Væstre Post lige indtil Stavanger i samme udfærdiges, og under disse Udgaaende indløber den Bergenske; ind- og udgaaende Poster komme saaledes i Blanding om hinanden og Forretningerne saa ilførende og overhaandtagende med den Tilsøgn af saa mange Menn sker, at jeg med den beskikkede Adjunctus vanskelig kan øyne alt med den Orden og Accuratesse som Embeds-Forretningerne udfort rer i et Contoir hvor de Norske Poster samles og distribueres. Jeg er saaledes sadt ud af Stand til at bortgive det mindste af den Tid som til Brev-Jndleveringen ved de Kongelige Anordninger er fastsadt, der blot er 3 Timer for Posternes bestemte Afgang.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Hvad in Specie angaaer Banco-Brevene til Afgang med Trondhiems og Oplands Posterne, bliver det nødvendig at disse indleveres i den forbemelte Tid om Onsdags Aftenen, for at iagttage det dermed udfordrende, da Tiden ikke tillader mig om Torsdags Formiddagen at expedere dette, det desuden er befalet, at samme skal være indleveret førend med den anden Brev-Jnil vering anfanges. Denne Forandring tager her sin Begyndelse Onsdagen den 5te Februari førstkommende, som saaledes hermed betimelig bekiendtgiøres. J. A. Messell. (Formedelst den Seenhed, som finder Sted med Jnddrivelsen af Skatterne og de offentlige Udredsler, hvorved Bagernes Gang bringes i Uorden, og den høie Øvrighed selv er udsat for Ansvar og overflødig Brevvexling, har jeg, endog i disse Dage, været indkaldt for S. T. Sagistraten, og omendskiøndt jeg har viist, at ikke Skylden egentligen ligger hos mig, saa er mig dog bleven indskiærpet den Pligt, ogsaa herudi at give den hurtigste Bistand. Jeg maatte altsaa ikke undlade herved offentligen at tilkiendegive de Herrer Oppedørselsmænd saavelsom alle øvrige Vedkommende, at i Henseende Udpandtningen af alle Skatter og offentlige Urredsler, er antaget som ufravigelig Regel: 1) Enhver Oppebørselsmand - Kiæmmer Kirkeværger, Fattigesforstander eller hvad det hedder som vil giøre Brug af min Bistand til Udpandtning, behager, ved at lade mig forevise Øvrig, hedens befaling, at forlange samme skrivtligen; hvorhos han selv lagttager, at fra Udpandtnings befalingens Dag ikke, til den mindelig Paafordring, er medgaaet uforsvarlig lang Tid. Strax angiver jeg herom mit skrivtlig Svar, med Berammelse af Udpandtnings Dagen, efter første Leilighed, dog saaledes: at herefter fremdeles foregaaer en offentlig Bekiendtgiørelse i disse Ugeblade; hvorom jeg og hver Gang nedlegger skrivtlig Jndberetning til Magistraten. 3) Til saadan berammet Dag, da Udpandtningsforretninger uforbigiengeligen maa tage Begyndelse behager Oppebørselsmanden selv at møde mig, og medtage den ægte Skyldliste med paategnet Udpandtnings befaling, tilligemed et Uddrag over de gienstaaende Skyldnere, da jeg, med tiltagne 2 Borgere, skal følge ham, og i Overeensstemmelse med hans Anviisning, foretage Udpandtningen. 4) Udpantningen foregaaer, ikke efter Valg af Personer, men saaledes som Skyldnerne boe nærmest i Forretningens Omløb, hvorimod ingen Anmodning eller Udflugt maa kunne give hindring og hvorav tillige følger, at man ej fleer end een Gang indfinder sig i samme Ærende hos nogen Skyldner. 3) Forretningen maa, saa meget muligt, udbrudt vedvare, indtil den - i det længste inden 8te Dage - er fuldført, da jeg derom indsender skrivtlig Beretning til Magistraten, eller, i uformodentligt Tilfælde, ligeledes indberetter Aarsagen for Opholdet. Naar den saaledes er fuldbragt, skal jeg strax meddele den fornøden Bevidnelse, hvori dog neppe kan anføres uden de Uformuende, andre Aarsager for Jkke-Betaling, saasom Dødsfald, Bortreise og saadant faaer Oppebørselsmanden paa anden Maade søge at behiemle.
Norske Intelligenssedler, 1800-01-29
Christiania den 27de Januarii 1800. Kaa Stædets Underfogd.