JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Reisende fra den 29de Novbr. til den 6te Decbr. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Frøken Schnitter; Jfr. Grønbeck; Hr. Eyby; Gaardmand Mikkelsen, Kjøbmændene Hansen og Møller. Med Personposten: Jfr. Wulffeldt, Pastor Schiet; Guldsmed Jørgensen; Grev Schmettau. Udenfor Posterne: Etatsraad, Overcontrolleur Feddersen; Postmester v. Holstein med Frue; Jfr. Falenkam; Forpagter Hechel; Controlleur Wartau; Kunst handler Bing; Fru Kammerherreinde Classen med Familie og Følge; Handelscommis Ree; Garver Hørup. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten Hr. Postmester v. Holstein; Landmændene Mikkelsen og Petersen. Med Personposten: Dhrr. Colbiørnsen, Bech, Fogh. Hansen og M. Röe. Udenfor Posterne: Hr. Kammerraad Jørgensen med Frue, Kjøbmand Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Udenlandske Efterretninger. Fra Afrika har man i Paris modtaget den Efterretning, at Marschal Bugeaud den 12te f.M. er vendt tilbage til Algier, fra Expeditionen i Provindsen Oran, Overalt lignede den Modtagelse, han fandt hos Araberne, den, som engang kun ydedes Abdel Kader, fra Steder, som vare 5 til 6 Mile fraliggende, ankom Stammerne for at kappes om den Ære at vise ham Gjæstfrihed. Et Beviis paa, hvorledes de begynde at erkjende Civilisationens Værd, er, at de indstændig have bedet Marschallen og flere store Arbeiders Udførelse, hvoriblandt et Par Jnddæmninger, for at kunne benytte Vandforraadet til Overrisling. Man venter snart Hertugen af Aumales Ankomst, for at overtage den ham af Kongen overdragne befaling over Constantineh.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Efterretninger fra Madrid af 21de f. M. melde, at Hr. Olozaga er udnævnt til Conseilspræsident og Minister for de udenlandske Anliggender. Ved et Decret er udtalt den Erkjendtlighed, som skyldes Hr. Lopez for de Tjenester, han har ydet Staten. Da forøvrigt endnu intet fuldstændigt Cabinet er dannet, ere Forhandlingerne i Anledning af flere vigtige Lovudkast hidtil udsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Hr. O'Connell har atter udstedt en Adresse til sine Landsmænd, i hvilken han paa det Jndstændigste formaner dem til Rolighed og Orden, og beder dem at afholde sig fra alle Demonstrationer, hvad enten disse bestaae i Glædesild eller ved at bære Baand eller andre udvortes Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Den græske Nationalforsamlings Aabning var ifølge Breve fra Athen af 12te November bestemt til den 28de f. M. Udkastet til Chartet, som er forelagt Kongen til Gjennemsyn, er en Efterligning af det Belgiske; det adopterer to Kamre. - Den omtalte ubetydelige Emente, som har fundet Sted, i Missolunghi, er allerede ganske stillet. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Til den titulaire Sandheds Ven i Lollands-Falsters Stifts-Tidende No 141, den 30te November 1843. Fra en Tømmersvend. (Sømanden).Men Bæstet faldt mig an med skarpe Tænder; Da dømte Dommeren, den Tømmersvend har Ret, Du Slagter, som har yppet Trætten, To Mark erlægger her i Retten. Wessel. mødes, for at vinde Betydning i Menneskeslægtens store Levnetsløb. Denne Erkjendelse viser sig nu ogsaa trindt i den dannede Verden, saa man kappes om at bringe for Dagens Lys hvad der længe har ligget ubemærket, ja vel endogsaa foragtet hos de Ringeste af Folket, men som man nu nødes til at erkjende som En af Grundpillerne for et Folks Selvstændighed og Udvikling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
J vort Norden har denne Erkjendelse vel aldrig været ganske uddød, men bestandig fundet Rum hos Nogle af de Ædleste blandt Folket; dog ogsaa her trængte den til en kraftig Opvaagnen, til at gaae over i den almindelige Bevidsthed, og dette er ogsaa skeet. Det nittende Aarhundrede har saavel i Danmark som hos Brødrene hinsides Sund og Kattegat bragt en Deel frem af hvad der hidtil enten sygnede paa Folkets Læber eller muldnede i Bogskabene, men endnu staaer i denne Retning meget tilbage for Enhver af os. Norden har nemlig en Sangskat fra Middelalderen, hvortil neppe noget andet Folk kan opvile Magen, og hvorom vore sydlige Naboer nedslagne maae tilstaae, at det er Noget, de saa godt som aldeles fattes, men trøste sig imidlertid med, at det dog Altsammen: vor Oldtids Mythekreds og vor Middelalders Sangkreds tilhører det store Germanien."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Kjøbenhavn, i December 1843. Chr. S. Ley, Svenn Grundtvig, Lille Kongensgade Nr. 10. Vimmelskaftet Nr. 134 A. paa Christianshavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Dødsfald. At det behagede Forsynet Onsdagen den 29de f. M. at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede kjære Kone, mine sex smaae Börns ømme og kjærlige Moder, Mine Wichmand, föd Rager, efter 11 Dages Sygeleie, 34 Aar gammel, efter at have deelt med mig Livets Glæder og Sorger i et 12 Aars lykkeligt Ægteskab; dette bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende, deeltagende Familie og Venner. Saxkjöbing den 6te December 1843. H. Wichmand, Aar 1843 den 28de Novbr. blev i den Kongelige Landseverret samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: No 140 Procurator Borup som Actor, contra Tiftalte Redacteuren af Bladet "Corfaren, Kobbertrykker D. Kragh, kjendt for Ret: og saaledes: Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corfaren, Kobbertrykker D. Kragh, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 s., 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. - Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salarium til Actor og Defensor, Procuratorerne Borup og Ring, 5 Rbd. til hver. - Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket efter Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stads=Rets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 28de November 1843. Krüger. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde. man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Hvide og couleurte Hattepapper faaes hos H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Nykjøbing. Hollandsk Gulvtæppe Tøi, smukt og solid, faaes a 3 Mk. 4 s. Alen hos M. C. Mackeprang. Medio denne Maaned vil blive mig tilsendt fra Jylland 12 Køer, der alle ere nær med Kalv, og som ville blive solgte enten underhaanden eller ved offentlig Auction. Auctionsdagen vil nærmere blive bekjendtgjort. Prindseholm den 5te December 1843. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Licitation. over Veiarbeide paa Lollands og Falsters mindre Landeveie i Aaret 1844 afholdes: A. Paa Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Løverdagen den 16de i d. M. Formiddag Kl. 11 paa Nakskovs Raadstue, for Veiene mellem Taars Færgested, og Nakskov, samt Nakskov og Rødbye, forsaavidt angaaer Strækningen fra Hovedlandeveien ved Nakskovs Kirkegaard til Ryde Mølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Mandagen den 18de i d. M. Formiddag Kl. 11 paa Hovedgaarden Christianssæde, for den Deel af Veien mellem Nakskov og Rødbye, som er beliggende mellem Ryde Mølle og Flintebjerg Broe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Tirsdagen den 19de i d. M. Formiddag Kl. 11 paa Grevskabet Knuthenborgs Tingsted, for Bandholms Skibevei.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Onsdagen den 20de i d. M. Formiddag Kl. 9 i Sognefoged Hans Klinkes Gaard i Holebye, for Veiene mellem Rødbye og Mariboe over Hillested, Rødbye og Mariboe over Høibygaard og Bursøeholte, Rødbye og Nakskov fra Sædingetil Flintebjerg Broe, Rødbye og Nysted, fra Sædinge til Fuglse. Samme Dags Eftermiddag Kl. 1 i Lægdsmand Jens Møllers Gaard i Herritzløv, for Veien mellem Rødbye og Nysted fra Fuglse til Hovedlandeveien ved Nysted, samt Nysted og Mariboe, fra Herritzløv til Svalevaadet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Torsdagen den 21de i d. M. Formiddag Kl. 11 paa Grevskabet Hardenbergs Tingsted, for Veiene fra Svalevaadet til Hovedlandeveien ved Anderstrup og fra Veien fra Fjelde Bye til Saxkjøbing, samt for Veien mellem Saxkjøbing og Ourebye Skibested. B. Paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Fredagen den 22de i d. M. Formiddag Kl. 10 paa Falsters Birks Tinghuus, for Veiene mellem Nykjøbing og Grønsund, Nykjøbing og Gjedser samt Grønsund og Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Løverdagen den 23de i d. M. Formiddag Kl. 10 paa sidstnævnte Tingsted for Veiene mellem Nykjøbing og og Stubbekjøbing, Stubbekjøbing og Nørrre Alsløv samt Nykjøbing og Guldborg. Nykjøbing den 6te December 1843. Jessen, Amtsveipiqueur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Proclama. Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Overret og Falsters Birkeret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboet efter Sognepræst til Gunslev Menighed paa Falster, Provst Hans Kruse Winding, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for en af Undertegnede, som befuldmægtigede for den Afdødes efterlevende Enke og myndige Arvinger; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Riserup Præstegaard og Nykjøbing paa Falster den 30te November 1843. Heiberg Jürgensen, C. Tidemand, Districtsprovst og Sognepræst til Procurator. Nørre Vedbye og Nørre Alslev Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-07
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Forvalter paa Rudbjerggaard under Lollands Sønderherred Rasmus Hellemanns og efterlevende Enkes Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som constitueret Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 24de November 1843. Fasting. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Lollands Falsters Stift Tidende. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 145. Løverdagen den 9. December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Jndenlandske Efterretninger. J Berl. Tid." for sidste Torsdag læses Følgende: Vi have iaftes, efter at Artiklen af Roesk. Av." om Undersøgelsen i Christian den 1stes Capel alt var indført i vor Tidende, modtaget følgende Skrivelse: For at forebygge at den i Roesk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Av. for Tirsdagen den 5te December de 97 givne Efterretning om Undersøgelsen i Christian den 1stes Cavel i Roeskilde Domkirke skal blive optaget i den Berl. Tid.", tillade vi os herved at underrette Dem, meget ærede Hr. Redacteur, om, at denne Anmeldelse er fuld af Urigtigheder, og at navnlig Fortællingen om, at Ringer Gotschalck skulde have paaviist Stedet, hvor Undersøgelserne burde foretages, indeholder Usandhed. - Forresten har den ommeldte Undersøgelse ved fortsat Eftergravning ledet til langt større Udbytte end der i formeldte Roesk. Av. er anført, men vi have formeent det passende herom at gjøre nogen offentlig Anmeldelse, førend der ved Hs. Maj. Kongens nærmere befaling af mere Kyndige er fremsat nogen bestemt Mening om de fundne Begravelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Af denne Aarsag have vi ogsaa negtet Redacteuren, af Roesk. Av. den af ham forlangte Underretning om Resultatet af ommeldte Undersøgelse. – Jøvrigt vilde det ikke være os ukjært, om De vilde optage denne Skrivelse i den af Dem redigerede Tidende, for at forebygge, at det i ovennævnte Roesk. Av., aldeles imod vor Villie, indrykkede Jnserat, ved muligen at indføres i andre Aviser, skal foranledige urigtige Anskuelser af den gjorte Opdagelse. S. R. Ortwed, C. Hansen, Domprovst. Domkirkens Værge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
(Af et Brev fra Roeskilde.) De Døde staae op af Graven for at advare deres Efterkommere; eller er det ikke et ret mærkeligt Sammentræf, at netop i det Øieblik, da den oldenborgske Mandsstamme synes at skulle udslukkes, og da Hertugdømmernes forvirrede Forhold synes tillige at true hele Riget med Udstykning og Undergang, da drages Kongehusets Stammefader, hvis slette Politik har lagt Grunden til Forvirringen i Hertugdømmerne, frem af sin i over 100 Aar ukiendte og forgiæves eftersøgte Grav.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Mandagen den 4de Decbr. blev nemlig i Roeskilde Domkirke den Gravhvælving funden, der gjemmer Christian den Førstes Lig. Efter allerhøieste Ordre foretoges Eftersøgning i Christian den Førstes Capel; - Kirkens Værge, Hr. Kammerraad Hansen, havde alt længe antaget Pladsen, ) See danske Vitruvius udg. 1745. Desuden haves et Manuskript, ældre end 1683, da Høichoret i Domkirken indrettedes til Gravkapel, i hvilket Christian den Førstes Lig omtales som værende i Capellet, men uvist hvor mellem Frederik den Andens og Christian, den Tredies Sarkophager, for det eneste tænkelige Gjemmested for dette saa længe savnede Kongelig. Ved Gravning paa ovenanførte Sted stødte man omtrent 1/2 Alen under Capellets Flisegulv paa en tilmuret Gravhvælving, der, efter Alt hvad man foreløbigen kan skjønne, indeholder Levningerne af Kong Christian den Første. Ved at aabne Hvælvingen for Fodenden fandtes en Egetræeskiste, uden nogen Jnscription, 4 Alen 1 Qv. lang, 21 Tommer bred, betrukken med Læder, der synes fastgjort med en harpiragtig Masse, og hængende i 3 Jernkjæder, der ere fæstede paa begge Sider af Muren. Denne sidste Omstændighed synes at tale forden Gisning, at Christopher af Bayerns og Dronning Dortheas Lig muligviis kunne findes nedenunder Christian den Førstes. Ovenpaa Kisten laae et tveægget Sværd, 2 Alen 4 Tommer, langt, hvis Haandgreb ender i en Metalknap og er beviklet med Sølvtraad. Begravelsens Dimensioner ere omtrent: 2 Alens Høide, 1 1/2 Alens Bredde, 5 Alens Længde."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Jmedens Jndførelsen af Jury-Domstole endnu aldrig har været bragt paa Bane i nogen af vore danske Stænderforsamlinger, vedbliver i Holsteen hvis Stænder allerede have erklæret sig derfor og anholdt derom – alle dygtige og frisindede Mænd med Varme og Utrættelighed at arbeide for denne Sag, hvilket burde interessere os saameget mere, som enten Jndførelsen af Jury-Jndretningen i Holsteen alene vilde bidrage til at adskille Hertugdømmerne i een Henseende, eller ogsaa Sammes Jndførelse tillige i Slesvig vilde være et af de allerbedste Midler til at indføre det danske Sprog i sin naturlige Rettighed som Retsprog, hvor det er Folkesprog, da de Edsvorne, der vælges af Folkets Midte, vilde medføre det som en absolut Nødvendighed. Det er formodentlig ogsaa af den Grund, at flere af det slesvigholsteenske Parties Anførere, hvoriblandt Etatsraad Falck, ivrig modsætte sig Anerkjendelsen af Juryers Fortrinlighed. Af megen Jnteresse i denne Henseende er en Skrivelse fra Kiel i Neue Zeitung af 11te f. M., hvori der berettes, at det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelli har sendt den stænderske Proposition om mundtlig og offentlig Procedure samt Juryer til OverAppellationsretten saavelsom til Overretterne Glückstadt og Slesvig og forlangt deres Erklæring over Samme, og at man antager, at baade Majoriteten af Over-Appellationsretten og af Overretten i Glückstadt ville erklære sig, ei alene for Mundtlighed og Offentlighed, men ogsaa for Juryer; hvorimod man befrygter, at den slesvigske Overrets Majoritet er imod Juryers Jndførelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
I Anledning af et Kunstblad fra Foreningen, for Kunstens (!) Opmuntring læses fra en ny Jndsender i Hempels Avis: "Det har glædet Jndsenderen, at Begyndelsen er gjort med at paatale Foreningens for Kunstens Opmuntring, uheldige Portraiter, nemlig Portraiterne af de danske Konger med flere Snurrepiberier, hvormed den har havt den Hardiesse at opvarte Publicum, ifølge en meget lovende Subscriptions-Jndbydelse, for den ublue Betaling 17 Mark, da det neppe er 17 Skilling værd. Men den har ogsaa brugt den Forsigtighed, som man hører, ei at sende noget Prøve blad til Agenterne og søgt ved en med det Hamborger=Lotteri paa en ganske eiendommelig Art forbunden Fordeling af 3 besynderlige forholdsmæssig ubetydelige Præmier endydermere at slutte Kunst grebet; thi kun paa den Maade kunde det lykkes at sætte Folk Blaar i Øinene. Er man trods den iøinefaldende uforsvarlige Behandling (for ikke at sige meere) nødsaget til at lade sig Sligt gefalle, uden at kunne søge Regres for denne Opmuntring, i Kunsten at tage Folk ved Næsen, da maa man advare Publicum at reflectere paa fremtidigt kun paa egen pharisæisk Fordeel af Foreningen for Kunstens Opmuntring beregnede Entrepriser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Den 28de f. M. modtog Redacteuren af Dansk Folkeblad følgende Brev: Hr Magisteren underrettes herved om, at det kongelige danske Cancelli i Skrivelse til mig af Gaars Dato har tilmeldt mig, at samme med Hensyn til det politiske Jndhold af de tvende i No 4243 af Dansk Folkeblad for Fredagen d. 24de f. M. meddeelte Artikler, af hvilke den ene er over skreven: "Saksiske Tilstande 111., og den anden er betillet; Udvikling af den uafladelige Omsorg, som Hans Hellighed Paven har viist, for at raade Bod paa de trykkende Onder hvorunder den katholske Religion lider i de keiserlige kongelige Stater Rusland og Polen. L., bifalder, at jeg har lagt bemeldte os under Beslag. Kjøbenhavn den 28de Novbr. 1843. Reiersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Den anden Artikel var et diplomatisk Aktstykke, der for over et Aar siden er udgaaet fra det pavelige Statssecretariat. Man seer altsaa, at det kongelige danske Cancelli undertrykker endog Hans Hellighed Pavens Yttringer og Rusland. (D. Folkebl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
At Fiskalen er af Cancelliet bleven beordret til, at reise Anklage mod den Deputerede, Landinspecteur Tiedemann til Johannisberg, for hans den 28de Mai d. A. ved Festen i Haddebye holdte Tale, dette tilligemed hans Suspension har vakt stor Sensation, da Hr. T. paa Grund af sine Bestræbelser i den sidste Stænderforsamling, især for Oprettelsen af en schlesvig-holsteinsk Landsbank, besidder en meget stor Popularitet. Man er især spændt paa, om han vil erholde Adgang til den næste Stænderforsamling. Bliver Tiedemann frikiendt, da vil det vist blive til stor Glæde overalt i Landet; træffer ham endog en ringe Straf, vil han derved dog ingenlunde lide noget Skaar i den offentlige Mening, men maaskee snarere, ligesom Lornsen, blive endmere feiret. Vi tilføie endnu, at Tiedemann er en af vore største Grundeiere. (Alt. Merc.) - Tiedemann er, saavidt vides, Holstener af Fødsel, juridisk Autodidakt og en heldig Speculant. Han er høi og smal af Væxt, han har et fiint, ret intelligent Ansigt og tynde graae Haar. Han bærer sædvanlig Briller og er imellem 40 og 50 Aar. Man kan ikke nægte ham en betydelig Aandsenergie; ogsaa besidder han vistnok et Slags Bondeveltalenhed, der veed at vælge sine Grunde og Lignelser eller Exempler saaledes, som de passe sig for at kunne forstaaes af den simple Mand. (Dannev.)de Den dygtige og nidkjære Embedsmand, Borgemester, Conferentsraad Schæffer er d. 6te d. M. afgaaet ved Døden. (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
J Tirsdags Aftes ere fire farlige Forbrydere, udbrudte af Blaataarn, netop af en Arrest, hvis Vindue, der vender ud imod Grynmøllen, kun er 1 Alen fra Skildvagtens Skilderhuus. Udbrudet er skeet derved, at Jernstængerne ere filede over. Det er oplyst, at den Skildvagt, som havde Post ved Arresthuset paa den Tid, Udbrudet skeete, har været i Ledtog med de paagjældende Arrestanter og at han, da Arrestanterne sagde ham, at de nu havde Alt parat til Flugten og derfor bade ham om at gaae lidt om Hjørnet, tjenstvilligen har efterkommet denne Anmodning og er bleven staaende paa den anden Side af Arresthuuset imedens alle fire Arrestanter krøbe ud af Vinduet og løb deres Vei. Skildvagten er naturligviis arresteret. Allerede den paafølgende Dag bleve de to af de Udbrudte paagrebne i Lyngby og senere ere de to Andre blevne paagrebne i Kjøbenhavn, men der er grundet Formodning om at disse have forøvet et i Torsdags paa Strandveien i Nærheden af Bellevue skeet Jndbrudstyveri, hvorved endeel Penge og 3 Sølvuhre ere bortstiaalne. De fleste af de stiaalne Penge og det ene af Sølv uhrene fandtes hos dem ved Anholdelsen. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Dansk Pantheon leverer i sit 13de Hefte en smuk Lithographie af Horace Vernets berømte Portrait af Thorwaldsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
For 14 Dage siden skjød en Skibscapitain sig ombord i sit i Nyborg Havn beliggende Skib. Han havde ladet Geværet med Vand; hele Hovedet var heelt bortskudt og sad i Smaastykker omkring i Kahytten. Han skal i den senere Tid have været meget tungsindig, ja endog stundom lidt forvildet, saa at han sandsynligviis i et saadant Anfald har endt sit Liv. Den Ulykkelige efterlader sig Kone og Børn i Flensborg. (Hemp. Av.)Hr Kammerherre Juul til Taasinge lader i denne Tid hos Hr. Allerup i Odense støbe en overordentlig smagfuld 6 1/2 Alen høi Mindestøtte over hans afdøde Fader, General Juel, ovenpaa Støtten sees Fortuna og paa Siderne er anbragt tvende af Hr. Billedhugger Striegler smukt modellerede Basreliefs, der henpege deels til den Afdødes Omhu for Skoleunderviisningen, deels til hans noksom bekjendte Godgiørenhed. Støtten vil efter Forlydende komme til at koste henved 600 Rbd. - Et andet ligeledes ikke ubetydeligt Arbeide er ogsaa i denne Tid under Arbeide hos Hr. Allerup, nemlig en Vindeltrappe af støbt Jern til Taarnet paa Broholm. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Jfølge Meddelelse til Ny Jyllandspost skal der paa Hastrup Mark, i Nærheden af Randers, nylig være indtruffet det mærkelige Tilfælde, at Møller Jens Madsens Karl af Jorden oppløiede en meer end almindelig stor levende Aal. At Aal kunne gaae høit op i Engene, er almindelig bekjendt; men at de opsaa søge Ophold i Huller i Jorden, har man hidtil nok ikke vidst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-09
Til næste Sommer vil man i Odense faae en Omnibus: en saadan er fortiden under Arbeide deri Byen hos den duelige Karetmager Jensen. (Hemp. Av.)