JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-21
De Herrer, som have udvirket Subscribenter paa den af det Kongelige Nordiske Oldskrift, Selskab bebudede Udgave i dansk Oversættelse af de Sagaer, som angaae Danmark, og ikke endnu have indsendt Anmældelse derom, anmodes om at ville sende samme inden Udgangen af April til Selskabets Secretair Profesfor, Ridder Rafn i Kjøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-21
Et Huus paa 5 Fag med tilliggende Hauge, beliggende paa denne Byes Smedegade, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar; det nærmere herom afhandles med Brændeviinsbrænder Stampe. Hauge-Frøe, særdeles udmærket nyt og godt, udsælges til de billigste Priser hos Lassen paa Bredegade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-21
Sortebrødre Veirmølle og Brændeviinsbrænderie med Jorder efter Bekiendtgjörelse i den Vest Siællandske Avis No. 15, 16, 17 og 18, erholdes tilkjöbs eller tilleie 1ste Mai d. A. ved Underhandling med Nestved den 1ste Marts 1829. Kornbeck, paa Eierens Vegne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-21
Hos Madam Dilling i Slagelse bekommes alle Sorter Hauge-Frøe til billigste Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Siællandske Avis. Den Vest, eller: Ugeblad, Slagelse. den landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 24 15de Aarg. Tirsdagen den 24 Marts 1829. 17de Aal. Tirsdagen den 24 Marts 1829. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Den Kongelige Spanske Familie under sit Ophold i Rom. (Af Memoires par L. P. L. de Bausset, Vol. IV.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Da Kongen og Dronningen af Spanien ankom til Rom, saa forventede denne Stads Jndvaanere deres Ankomst med den meest spændte Jnterresse; men da de saae deres gothiske Karether som vare forspændte med Muulæsler passere forbi saa applicerede de deres muntre Vittighed paa dem; de sagde om dem at det var et nyt Carneval. Men faa Dage derefter antoge deres Majestæter de Romerske Sædvaner, og foretoge sig efter Middagsmaaltidet den savvanlige Kiøretour paa Corso, og Romerne vænte sig snart til dette Slags Pomp. - Kong Carl modtog Roms Auctoriteter saa ofte som disse indstillede sig i Paladset Borghese hvori han residerede; han indbød dem ofte til Taffels, hvorved han viiste sig for dem i den naive og rørende Simpelhed, som Souverainiteten over Spanien og begge Jndierne ikke havde kunnet udslette. – Man havde taget Hensyn paa Kongens bekiendte Smag for Musik. De fire duelig ste Musiker ved Orchestret i det store Theater vare stillede til hans Disposition for at formere en Qvartet. Carl IV var som Monark vant til at spille den første Violin, og dette var maaskee den eneste Leilighed hvorved denne godmodige Konge misbrugte sin Krones Prærogativer. En Dag lod han dem spille under sin egen Direction de berømte Qvartetter af Bocherin; det var en Time efter hans Middagsmaaltid, som altid blev serveret akkurat Kl. 1, Monarken gik sædvanlig om Sommeren klædt i en rund Ermetrøie af et Slags hvidt Nankin og med Pantalons af samme Slags Tøi; hans Skoe vare spændte med smaae Sølvspænder; hans Skjorte var forsynet med en liden Manchet og en meget smal Krave; hans Vest var formedelst Heden opknappet fra overst til nederst; et rødt Bomulds Lommetørklæde stak lidt ud af hans Lomme. Concerten begyndte paa et Tegn, som Kongen gav med en Musikdirektors hele Alvorlighed; imidlertid opkom der len saa stor Forvirring derved at Kongen efter nogle Miunters Forløb forlod dem, gik ind i den Sal hvor Dronningen, Jnfantinden og Godoy (Fredsfyrsten) opholdt sig og overlod Musikerne til sig selv. De seer, sagde Kongen, i det han aftørrede sig Panden med et rødt Lommetørklæde, og imedens han holdt Violinen under Armen og Buen i Haanden, at disse Folk ikke kunde følge mig, Ach havde jeg kun her min berømte Violoncellist Dupont; han forflod at følge mig; men disse Romere kunne ikke gjøre det; det er for stærkt for dem. Dette hængte saaledes sammen, at de Romerske Concertister ikke kunde finde sig i at springe tre til fire Linier paa eengang over, som Dupont kunde, naar Kongen giorde det, og dette giorde han ofte og var blevet til en Vane hos ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Man veed at Kongerne af Spanien holde meget over Etiketten; deres souveraine Liv ligesom deres hele Liv er underkastet et Despotie. Carl VI Lidenskab for alle Slags Uhre er tilstrækkerigt bekiendt. Da han endnu regierede i Madrid havde han ladet bestille i Paris et saa konstigt Stueuhr, at der maatte arbeides paa det i 15 til 20 Aar; det blev endeligt færdigt og bragt til Rom. Dette uhyre store Uhr var bestemt for et af de største Gallerier i det Kongelige Palads i Madrid og kostede uhyre meget. Den gode Konge var henrykket derover, og uagtet den store Sparsomhed, som Godoy havde raadet Hoffet til, saa kunde han dog ikke afholde sig fra at kiøbe Uhret, og Uhr magerne vare vel tilfreds med Betalingen. Denne Familie passion havde fulgt med Kongen i en Situation, hvori Tidens nøiagtige Jnddeeling maatte forekomme ham mindre vigtig; men denne havde en saadan Magt over ham, at Omsorgen for hans Lomme- og Stueuhre var den eneste Gienstand, han fandt det passende at beskiæftige sig med Dette var det eneste Slags af hans Skatte hvorfor han selv havde baaret Omsorg, da han afreiste fra Spanien. Alle hans Lommeuhre og portative Stueuhre havde ledsaget ham overalt hvor han begav sig hen. Den Etage i Paladset Borghese, som han beboede, var ganske opfyldt af dem. Han og Dronningen havde i deres Soveværelse store Postamenter, beklædte med sort Fløiel, hvorpaa der laae flere Dusin Uhre, og det var hans Hovedforretning og næsten hans eneste, naar den omtalte Musiktime undtages, saaledes at stille disse Uhre, at de kunne gaae akkurat og overeens stemmende med hinanden. Dronningen syntes af Opmærksomhed for sin Gemal at have samme Jnterresse for dette Anliggende som han, og hun beregnede Tidens Løb noget bedre end sin Gemaal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
J de Franske Deputeredes Kammer blev den 7de Marts indgivet to Petitioner angaaende Executionen af de udstædte Love om de indenlandske Missioner. Hr. Desade aflagde Rapport om denne Sag i den nedsatte Commissions Navn, og foreslog efter en lang Deduktion at indsende Bønskrifterne til Monseigneur Seglbevareren. Præsidenten Hr. Royar Collard giorde ham opmærksom paa, at i Kammeret betiener man sig ikke af den Titel Monseigneur, hvorpaa Hr. Desade betænkte sig og foreslog at Petitionerne skulde indgives til Hr. Seglbevareren og Justitsministeren; Hr. DeCopine søgde at forsvare Missionerne og at bevirke, at der ikke skulde blive taget videre Hensyn paa Petitionerne, men Hr. Keratey holdt en udførlig Tale imod disse Missioner, hvori han sagde: at de udenlandske Missioner vare høist velgiørende; men at de indenlandske vare kun et Middel til at befordre Overtroe og Uvidenhed blandt de lavere Klasser. Hele Kammeret kom i en stor Bevægelse. Den høire og venstre Side reiste sig op i Masse; men Udfaldet blev at Præsidenten erklærede: at Kammeret havde antaget at Bønskrifterne skulde sendes til Ministeren; en lydelig Jubel hørtes fra den venstre Side og en dump Murren fra den høire Man siger at Finantsministeren har forsikkret Kammeret at der er saa stor Overskud i Statsindtægterne at de ville blive tilstrækkelige til at dække de 54 Millioner som de politiske Forhold i Aar kunne foraarsage, uden at det bliver udvendigt at forlange nye Subsidier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Den Portugisiske General Stubbs har erklæret for de Portugisiske Officere som opholde sig i Plymouth: at de inden 24 Timer maae bestemme sig om de ville begive sig til Terceira eller Brasilien; det sidste vilde være det nyttigste da de der kunde giøre Tieneste ved den Expedition, som Keiseren bereder for at gienerobre den Portugisiske Throne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Nyeste Post-Efterretninger. Der berettes fra Jasse under 25de Februar: at Generaladjutant Greve von Diebitsch, som er bleven udnævnt til Chef for den anden Armee i General Feldtmarskal Greven af VittgensteinsSteb, var Dagen tilforn ankommen dertil; Feldt marskallen skal have erholdet en Pension af 80,000 Papiir Rubler. Allerede flere Dage førend den nye Generals Ankomst bemærkede man en stor Virksomhed i Hovedqvarteret i Jassy, og man ventede, at det med det første vil bryde op til Forschan. Tilligemed Greve Diebitsch ankom der ogsaa flere Generaler og Stabsofficere, hvoriblandt nogle af tydsk Herkomst. – Greve Zeltuschin, som er bleven udnævnt til Gouverneur i Fyrstendømmerne i Greve Pahlens Sted, har allerede begyndt sine Funktioner med den største Jver, saasnart han var ankommen afsatte han Metropolitten Gregorius, som Hospodaren Fyrste Gika havde udnævnet; denne Metroxolit beskyldes for en hemmelig Correspondence med en Tyrkisk Chef, han er bleven strax arresteret og vil med det første blive transporteret til Mohilev. For nyelig er en betydelig Mængde Saarede bleven bragte fra den anden Side af Donau til Hospitalerne i Braila og Gallatz; der siges, at heftige Fægtninger skulle være forefaldne ved Varna, hvor mange Tyrkiske Tropper have concentreret sig. Man bemærker ved den Russiske Armee Tilberedelser, som lade formode, at man snart vil foretage sig et Angreb paa Donaufæstningerne; Tyrkerne bestræbe sig derfor at sætte sig i Forsvarstilstand, at forstærke Garnisonerne i Fæstningerne og tilveiebringe det fornødne Ammunition og Provision; da Veiret nu er tørt, saa kunne alleslags Transporter finde Sted. J Belgrad har man fuldt op af Gevære og Krudt og i Bosnien bliver der recruteret af alle Kræfter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
– Fra Varschau berettes under 18de Marts, at man troer at være temmelig sikker paa, at Keiseren vil besøge denne Stad naar han reiser til Armeen, og at han om kort Tid vil forlade Petersborg, men at han først vil begive sig til Finland, hvor ogsaa Hs. Kongelige Høihed Kronprinsen af Sverrig vil indfinde sig paa samme Tid, man mener derfor, at den Polske Rigsdag vil ufortøvet blive sammenkaldet og at Keiseren vil personlig aabne den. - Der berettes fra Æging under 31te Januar, at Dampskibet Karteria, commanderet af Capitain Phalanga, har foretaget en Expedition til Bugten ved Volo og Negropont, og i disse Farvande erobret 4 Tyrkiske Krigskibe, som er en meget behagelig Forstærkning for den Græske Flotille; Capitainen reddede desuden 500 ulykkelige Grækere, som forat undgaae Tyrkernes Overfald havde taget Flugten til Huler og vare nær ved at forhungre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Den 21de Februar er den Engelske Escadre under Admiral Malkolm, og som bestaar af to Orlogskibe, to Fregatter og to mindre Krigskibe, afseilet til Archipelst. Neapel var i en utroelig Grad opfyldt med Fremmede; men man klagede over, at der herskede der, og selv i Palermo i Sicilien i de første Dage af Februar en saa usædvanlig Kulde, at det sneede i flere Dage, saa at de omliggende Bierge, og hvad derer høist sielden, selv Gaderne i Staden vare belagde med Snee. – Der meldes fra London, at den 27de Februar laae 15 Engelske, 6 Franske og 17 Russiske Krigskibe i Malta; at den Engelske Escadre skal fra Neapel afseile til Smyrna; at det Russiske Orlogskib Storfyrste Michael var i 58 Dage ankommen fra Canalen og og stødt til de andre Skibe. Orlogskibet Asov med Admiral Heiden ombord, var nær forgaaet ved Corigoto den 3die Januar, og ankom næsten uden Master til Malta. Man har i London erfaret fra Odessa, at de Russiske Tropper strømme i stor Mængde til Donau og man troer at dette Aars Feldtog vil blive afgiørende. – Man har Efterretninger i Sverrig fra Constantinopel fra en Doctor Hedenborg, som der opholder sig. Han siger: at Tyrkerne ruste sig af al Magt til Kampen; at de have, som de sige, opbudt nogle hundredetusinde Mand, og at der arbeides med største Jver i Arsenalerne og paa Skibs værfterne for at faae nogle Skibe udrustede, men han siger tillige, at de politiske Omstændigheder have saadant revet op og ned paa Alting i dette Land, at alle Mennesker ere blevne fattige og at alt bliver hver Dag dyrere; Folket slaaes om Brødet og Gud maae vide hvorledes det vil gaae naar et nyt Feldtog skal begynde. Misfornøielsen og Nøden er almindelig og Provinserne ere for endeel forvandlede til en Ørken. Handelen hviler, Paalæggene ere svære og den armeniske og Græske Nation ere totalt ruinerede. Tyrkerne, selv de fornemmere, sælge deres Mobilier og Juveler kun for at leve, og kunne ikke engang betale deres Apothekerregninger (Forfatteren er Læge) Mynten er bleven slettere og tegner til at blive endnu værre. Selv fornemme Tyrkiske Fruer have sagt til Forfatteren. Jeg skammer mig ved ikke at kunne belønne Dem, som jeg vilde, og som jeg følet at burde belønne en Læge; men jeg kan ikke; thi vi ere ruinerede. – De Græske Obligationer ere faldne betydeligt i London, som skal være en Følge af, at Greven af Capodistria skal have erklæret: at naar Grækenland bliver indskrænket til Morea, saa kan han ikke erkiende det optagne Laan i sin hele Størrelse, fordi det er beregnet paa en Stat af større Omfang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Hs. Majestæt Kongen af Baiern ankom den 25de Februar til Neapel. – Jfølge private Breve fra Rom troer man, at den nye Pave vil blive udnævnt inden 14 Dage. Cardinals-Collegiet bestaaer af 55 Cardinaler; den yngste er den Østerrigske Erkehertug Rudolf, 41 Aar, og den ældste er Cardinal Ferrad, 93 Aar. - De Franske Blade have travlt med Lissabon, de fortælle, at der blev gjort den 22de Februar store Tilberedelser til at celebrere Aarsdagen for Don Miguels Tilbagekomst; men at de bleve forstyrrede ved en frygtelig Storm, som reiste sig Kl. 4 om Morgenen og varede til om Aftenen. Tage gene bleve revne af mange Huse, flere Kirketaarne bleve styrtede omkuld; Skibene bleve kastede paa Strand; Lynilden slog ned i Hovedmasten paa Skibet Johan den 6te og dræbte de fleste Personer, som vare ombord. Lynilden slog ogsaa ned i Kirken da Estrella, kostede Alteret og Tabernaklet overende, adspredte de hellige Kar og Reliqvierne og dræbte mange Mennesker; alt dette vare nu slemme Tegn; men man har faaet Breve i Hamborg fra Lissabon, som ikke tale noget om dette Uveier, saa at man er nær ved at troe, at det kun har raset i de Franske Blade, Jmidlertid blev det, som man siger, fortalt i Lissabon for at modvirke det ubehagelige Jndtryk, dette maatte frembringe, at de udenlandske Magter havde erkiendt Don Miguel, og at to Engelske Fregatter skulde ankomme med Marskal Beresford, som skulde commandere den Portugisiske Armee. Politiet lader efterspore et Skrift, imod Don Miguel, som er i Circulation; mange Personer ere arresterede. Processen imod Deeltagerne af Opstaden i Oporto bliver fortsat med største Jver og nogle Personer ere allerede forviste til Afrika. – J Vittoria i Spanien skal en Sammenrottelse af Carlister være bleven opdaget ifølge hvilken mange Personer ere blevne arresterede – Hr. Salverte har indleveret til de Franske Deputeredes Kammer en Petition om en le gal Gienoprettelse af Nationalgarden i Paris med det Motto: at Nationalgarden udgiør Nationens Væsen. - Det var i Mødet den 11te Marts at Finantsministeren Greve Roy forelagde Budgettet for Aaret 1830. Udgifterne anslaaes til over977 Millionca Franker, og Jndtægterne til over 979, derimod er der et Deficit fra det foregaaende Aar af over 207 Millioner Franker, som tildeels ere foraarsagede ved Expeditionen til Morea og Brasilien, ved Reparationen og af de ved Nava ring beskadigede Krigskibe ved Subsidierne til den Græske Regiering, og ved at løskiøbe Græske Fanger; ved at holde Franske Tropper i Spanien o. s. v.; men den Spanske Regiering har forpligtet sig til at betale 80 Millioner Franker med Renter inden 31 Aars Forløb. Af Udgifterne ere 300,000 Franker anviiste til Ministeriets for de udenlandske Anliggenders hemmelige Brug. Geistligheden behøver et Tillæg af over en Million Franker. Til Kanalerne ere 60 Millioner og til Landeveiene 120 Millioner fornødne. Dette Deficit maae enten dækkes ved nyt Laan, eller ved Udstædelse af Skatkammerbeviser. – J Pairernes Kammer bliver forhandlet for nærværende Tid og Loven imod Duellerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
J det Engelske Parlament forefalde aldeles ingen andre Debatter end om den Jrlandske Emancipationsbill, men som synes at være vis paa at seire. Hertugen af Vellington skal have yttret at han vil understøtte Hr. Peels Forslag af alle Kræfter i Overhuset og han skal privat have yttret sig med at han haaber at Sagen skal blive tilendebragt kort for Paaske. Den forrige Minister Hr. Charles Grandt, som har forsvaret billen med megen Varme i Underhuset, sagde at dette Land har aldrig været i en saa kritisk Forfatning som ved nærværende Sessions Aabning; thi 6 Millioner Katholiker vare i en saa oprørt Tilstand at kun et Ord af en eneste Mand var tilstrækkeligt til at antænde en almindelig Borgerkrig. Greven af Vinchelsen har paanye med Heftighed angreb ti Billen i Overhuset og har foreslaget en Adresse til Kongen om en nøiagtig Fortegnelse maae for fattes paa hele den Katholske Geistlighed og paa alle deres religiøse Underviisningsanstalter under Jesuiternes Bestyrelse. Hertugen af Newcastle, og saa en stor Modstander af Emancipationer, sagde i Overhusets Mode den 12te at han havde hørt, men dog vidste han ikke om det var sandt, at det ved en Ordre fra Regieringen var bleven forbudt alle Pensionister at sætte deres Navne under anti katholske Petitioner. Hertugen af Vellington spurgte fra hvilket Departement denne Ordre var udstædet. Hertugen af Newcastle sagde: at han vidste det ikke, men spurgde om Premierministeren, havde hørt noget derom. Denne svarede Nei, Nei, – Hr. O'Connell er nu bleven en saa god Ven med den Engelske Regiering at han ved et Maaltid har udbragt, ikke allene Kongens og Hertugens af Clarences Sundhed, men ogsaa Hertugen af Vellingtons, Hr. Peels og de øvrige Medlemmers af Regieringens, denne samme Hr. Con nel, som for kort Tid siden saa skrækkelig nedrev disse to Ministre i den Tale, som han holdt i den catholske Forening i Dublin. – Det mødte nyelig i Paladset Vindsor, hvor Kongen boer, at Gas lyset gik ved en Forseelse ud saavel inden i Slottet som uden paa det, just som Hs. Majestæt gav et stort Giæstebud. – Bladet Times er høit opbragt paa Hertugen af Cumberland og driver idelig paa at han skal reise bort fra England.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Krigen imellem Peru og Columbien skal være begyndt; men de Peruanske Tropper skulle gaae over til de Columbiske. Krigen imellem Guatimala og St. Salvador er gaaet i Staae af Mangel paa Evne til at føre den paa begge Sider. - Den berettes fra Ostindien, at Telegraph=Systemet er næsten udbredet over alle de Engelske Besiddelser i dette Land, saa at Beretningerne kunne bringes til Regieringens Sæde fra de fierneste Punkter med en næsten uroelig Hurtighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvo efter Rigsbantsedler i April, Mai og Juni Maaneder 1829, skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemte til 206 1/4 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv, i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Herom er under 20de Marts udfærdiget en Cancellie-Placat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Efter Reisendes Beretning har først i de sidste Dage Overgangen paa Jsen imellem Helsingborg, og Helsingøer ei været saa hyppig, hvorimod man tidligere i en Tid af et Par Maaneder, ved blot at gaae lidt opad mod Hveen, har kunnet spadsere over Jsen, og det saaledes ei sieldent har været Tilfældet, at man om Formiddagen Kl. 10 fra Helsingøer er gaaet over til Helsing borg, har spiist til Middag der, og været tilbage igien Kl. 4 om Eftermiddagen. Uagtet dagligen Valfarter paa Jsen i saa lang Tid have fundet Sted, har man dog hidtil ikke spurgt mange Ulykkestil ælde. En Uhrmagersvend fra Helsingøer skal imidlertid have tilsat Livet i en Vaage. – Endnu den 19de Marts ankom til Kiøbenhavn svenske Slæder, der over Hveen vare (Kbhvnsp.) kiørte hed paa Jsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Admiral Olfert Fischer, der døde ugivt, har ved Testamente bestemte, at Renterne af alle hans Midler skulle udbetales hans Søster, saalænge hun er i ugivt Stand; men efter hendes Død skal hele Boets Formue, med Udtagelse af visse i Testamentet destemte Summer, tilfalde den tydske reformeerte Kirke i Kiøbenhavn, til denne Kirkes og den tydske reformerede Gudstieneste Vedligeholdelse i Fremtiden. Dette Legat beregnes til at blive i sin Tid omtrent 7 til 8000 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
J Politievennen føres Anke over et nyt Hazardspil, Qvinespillet kaldet, som man har begyndt at spille paa flere offentlige Steder i Hovedstaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
For nogle Aar siden fandtes i Hjørring Amt et Stykke Rav paa 63 Lod, som solgtes for 100 Specier, og nylig er ved Pløining fundet et Stykke paa 37 Lod. De store Stykker findes sædvanlig inde i Landet, endog over 3 Miil fra Vesterhavet, under Lag af Steen og Muskelskal ler, og det er kun mindre Stykker som opskylles paa Kysten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Frue Ane Hougaard, fød Wind, afgangne Justitsraad og Lotto Administrator Ole Haugaards Enke, har ved Kgl. confirmeret Testamente givet til det Offentlige 15000 Rbd. Sedler, nemlig til Holbeks Fattigvæsen 5000 Rbd., til samme Byes Kirke 1000 Rbd., til Døvstumme-Jnstitutet i Kiøbenhavn 4000 Rbd. til de Blindes Jnstitut 4000 Rbd. og til Hilliggeistes Sogns Fattigskole 1000 Rbd., imod at denne vedligeholder det over Tetastirens afdøde Mand og satte Monument og holder Graven reen og net, indtil det paa Gravstedet meddeelte Skiøde er forfaldet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Kiøbenhavns Børs, den 20. Marts 1829. Cours. Hamborg 2 M. - avista 207 - Species 209 (den 20. Marts 1828, 219.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 8 1/2 s. (i Fior 13 Mk. 2 1/2 s.) Konglige Obligationer uden Renter i Bemk. 85 a 85 1/2. - Dito uden Renter i Sdler 88 a 88 1/2 Rbdlr. (i Fior 84 a 84 1/2.) Nationalbanksobligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/4 a 102. Rbdlr. Dito i Sedler 106 3/4 a 107 Rbd. 4 PE. Rigsbanksobligat. Renter pr. 6te Januar 100. Norske Laan til 6 PC. 106 a 106 1/2. Dito dito til 4 PC. 98 1/2. Nye Dito Dito i rede Sølv til PC. 97 a 97 1/2. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, 62 a 62 1/2 Rd. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 61 3/4 a 62. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesedler 149 1/2 a 150 Rbd. (Jfior 154 1/2 a 155). Svenske Sedler 51 1/4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 20. Marts. Rug, Tdn. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede Tdn., 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s. Byg 2. Tdn. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Dito ber. Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter, Tdn. 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. 2 Rbd. - Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Siællandsk Smør, Tdn. - Rbd. - Mk. a 2 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-24
AVERTISSEMENTS. At Bedemand Spiegels Enke, Christine Schade, efter langvarig Brystsvaghed den 21de Marts d. Aar ved Døden er afgaaet her i Slagelse i en Alder af 56 Aar, bekiendtgjøres herved af hendes 3 Børn og hendes efterlevende Moder.