JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Kiøbenhavns Fr. Aar. No. mann. umann, stunPost-Tidender. Jan. nuar. Fredagen, den 3 Julii. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
London. De leidenske Tidender forsikkrede i den Artikel, hvoraf ovenfor meddeeltes et Udtog, at Engelland, uagtet den stolte Mine, det gav sig, og den Overmagt, det i nærværende Øieblik havde til Søes, ligesaavel som andre Nationer underhaanden tragtede efter Fred, og havde en Underhandler, ved Navn Wilkorn, i Basel, ikke desmindre har dog det Fordrag, Lord Landerdale den 6te Junii i Overhuset, gjorde om Freden, havt sædvanlig Skjæbne. Lord Grenville forbandede Oppositionens evige Mellemhandlings Forslag, da de lagde Hindringer i Veyen for Regieringens Forholdsregler, drog Mueligheden af en sikker og ærefuld Fred med Frankrig, i Tvivl, paastod, at Striden med dette Land var forskiellig fra alle andre, da Europas øvrige Magter ikke kunde være sikkre, saalænge Frankrig beholdt, hvad det nu besad, erindrede, at hvis man talte om de Allieredes slette Finantser, maatte man og tænke paa Frankrigs, hvor hundrede Livres Assignater i nærværende Øieblik kun gieldte 5, hvor og Elendigheden var større, end man kunde formode, og hvor een Maaneds Udgifter var 27 Millioner, der var saa meget, som et heelt Aars i Engelland, at overalt Frankrig maatte have en regelmæssig og ordentlig Regiering, inden man kunde handle med det, og at man endnu i forrige Uge havde seet, man ikke 24 Timer kunde forlade sig paa en Fred, man sluttede med det herskende Partie, da det uafladelig stod paa Fald. Grev Guildford førte et haardt Sprog, Ministerne, sagde han, vilde før styrte Riget i Ulykke end opgive deres Poster; det var at ønske, Kongen enten havde havt ingen eller bedre Raadgivere; thi overladt til sig selv, vilde han snart have afskyet Krigen. Ved Stemmesamlingen vare 53 mod Landerdals Foredrag og kun 8 for det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Jkke heldigere var Oppositionen i Anledning af Prindsen af Wallis's Gield. Forgieves erindrede Sheridan, at Kongens Privatbørs under den forrige Regiering kun havde beløbet sig til 36000 Pund aarlig, end Begyndelsen af den nærværende til 48000, men var 1777 forhøyet til 60000 Pund; at Dronningen fik aarlig 50000 Pund, at hendes Bygninger nu vare fuldbragte, og at Forældres første naturlige Følelse maatte være, at godtgiøre deres Børns Uforsigtighed; at han altsaa haabede, Kongen aarlig betalte 10000 og Dronningen 5000 Pund Renter for deres ødsle Søn, og at de øvrige 10000 Pund vandtes ved at inddrage saadanne Sinecurer, der hverken gav Kronen Værdighed eller Understøttelse. Pitts Majoritet ajournerte første Dag hans Forslag; og da han ved Hoveddebatten over billen selv gientog, at man skulde undersøge, om Gielden ikke uden Nationens Byrde kunde betales; henholdt sig til andre sine Forgiængeres General Smiths, Lombtons og Ridleys Erindringer, at Prindsen havde et billigt Krav paa Kongen, der i hans Mindreaarighed havde oppebaaret Jndkomsterne af Cornvall, samt anvendte paa Prindsen, der ved de tagne Forholdsregler til Gieldens Afbetaling paa en vis Maade gjordes umyndig, en Linie af Shakspear, hvori der spørges: Er slig en Mand vel dygtig til Regiering, "kaldte Obersten Fullarton ham en Markskriger, formodentlig fordi han har eyet det bedste Theater i London, og skrevet et Mesterstykke for det – samt erklærte hans Yttringer at være uforskammede; hvilket vel af en cidevant Tiener, som Sieur Fullarton ikke er saa forunderligt, men som de tydske Tidender dog ikke skulde være saa uforskammede, i deres eget Navn at gientage. Det behøves vel neppe at tilføye, at Ministeren med en stærk Majoritet fik hvert af sine Forslag bevilgede, saa at altsaa den engelske Nation til sine øvrige Byrder nu ogsaa faaer sin Thronarvings Gield paa sine stærke og taalmodige Skuldee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
J øvrigt er i Engelland foretaget en stor Promotion i Søetaten; af de Forfremmede skulle adskillige have udmærket sig; af de øvrige maae man rimeligviis vente det, siden man har foretrukket dem for adskillige andre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
J øvrigt vedblive de engelske Krydsere at foruroelige de neutrale Magters Søefart, og opbringe hyppigen Skibe, der gaae med Levnetsmidler til Frankrig, dog siges de at betale Fragt og Ladning. Ogsaa er Lord Bridport gaaet i Søen med 13 Linieskibe, hvoriblant to Brandere, og fra Portsmouth skulle endnu paa det hastigste 12 Linieskibe med flere Bombarderere og Brandere følge ham. Under denne Flodes Beskiærmelse siges en Expedition at skulde skee paa Kysterne af Normandiet, hvor 8 engelske Regimenter skulle lande, medens Prindsen af Leon, Greven af Puisy, og andre Emigrantchefer med deres Folk skulle samles paa Jersey og Guernsen, for at gaae til Bretagne. Den hele Expedition skal bestaae af 20000 Mand under Grev Moras Overbefaling; og har han ydermere 80000 Geværer med sig til de Royalister, paa hvilke man ikke uden Skin af Føye giør særdeles Regning. To Commodorer have allerede nogen Tid med ni Canoneerbaade krydset uden for Cherbourg og St. Malo.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Paris. Efter Tidenderne herfra ere Chonans i Egnen omkring Rennes i fuld Bevægelse, have besat Landskaberne, opholde Levnetsmidlerne, overfalde Patroller, myrde i Landsbyer og Bondebyer de republikanske Administratorer. Ogsaa bekræftes i Følge Breve fra Angers og Nantes, at adskillige Fægtninger, især ved Dol og ved Dinant, ere forefaldne mellem Chouans og Republikanerne. Dog siges de sidste i alle hidtil forefaldne Træfninger at have havt Overhaand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
J Paris selv er for saavidt alting roeligt. Den med Exdauphinens Liig anstilte Synsforretning bekræfter ydermere Ugrunden af alle de Gisninger, der vilde udlede hans Død af en ikke naturlig Aarsag. Høyst ubillig var især den Mistanke, nogle have vildet kaste paa Frankrigs nærværende Styrere, just de, der saa idelig tordnede mod denne Fætus Capetianus, som de kaldte ham, og der gientog, man maatte tilhylle for et Øieblik Retfærdighedens billede, og føye een nyttig Forbrydelse til saa mange, der uden Nytte vare begangne, ere nu fældede, og mellem det nu herskende Partie ere jo ikke saa, f. Ex. en Henri Lariviere, en Tallien, og flere, endog mistænkte for Cryptorojalismus; andre - og de fleste - stræbe alt for umiskiendelig at vinde, eller blænde Verden med Retskaffenhed, og med Ædelmod, til at kunde fornedre sig til en saa i Øine faldende Ugierning; tvertimod er det snarere at haabe, at Prindsens Død vil komme hans uskyldige – og i Følge de saliske Love – aldeles uskadelige Søster til Fordeel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Da det er bleven decreteret, at de Faderløses national Opdragelses Jnstitut ikke skal til Versailles, har man fattet den Formodning, at Conventen vil flytte tilbage til dette Sted, som national Lovgivningen maaskee aldrig burde forladt, saameget mere da den Leyr, Conventen havde til sin Beskiærmelse, nu forlader Paris, og drager sig til Versailles. Forresten aflevere de parisiske Sectioner nu een efter en anden deres Kanoner. En vis Brutus Magniet, som nok hverken Junius, eller Marius Brutus, vilde erkiende for sin Afkom – er af Conventen overgivet Militair=Commissionen, da han har vedkiendt sig at være Ophavsmand til den sidste Opstand; ydermere skiældet og smældet mod Conventens Styrere, kaldet dem en Almeenødeleggelses Committee, og Carriers og Robespierres, de bedste Patrioters Mordere, samt beklaget, at Jacobinerne ikke i Forveien have dræbt Merlinerne, Tallien, Freron, Sieyes, Andre Dumont, o. a. fl. Saa afsindige end disse Yttringer kunne forekomme den fierne og kolde Tilskuer, ere de dog ikke ubegribelige hos et hæftigt Hoved, der levede Uroelighedernes Arnested nær Den største Ulykke er Assignaternes evige Synken, efter de tydske Avisers Beretning skulle sex Livres Assignater ikke være mere end tre Skilling dansk Værd, og endnu synes de at skulde synke, saa at man endog spaaer, Conventen aldeles ikke behøver at sætte dem ud af Cours. Vernier har anmeldt et nyt Forslag til deres Ophielpning; men man mistvivler om, det vil være heldigere end saa mange foregaaende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Holland. Saa langt Historien ellers bør finde det under sin Værdighed at optegne Fester, Høytideligheder, og andre deslige glimrende og kostbare Uselheder, naar de ikke anføres, for at paatale en saadan daarlig Ødsling med Statens Helligdomme, har man dog i Utrecht helligholdt en Fest for den franske Alliance paa en Maade, som fortiener at nævnes, da man har tændt en Glædesild af en heel Vogn fuld af adelige Vaaben o. d. J. Ol at den sunde Fornuft og Menneskeligheden snart maatte opleve den Høytid, at ikke blot alle adelige Vaaben og Diplommer, men tillige alle Adels-Rettigheder, Herligheder, Fordomme, Grundsætninger, og Griller bragtes dem til et velkomment Røgoffer. Fiern kan denne glade Dag vel ikke være. Tunge falde i øvrigt de uundgaaelige Paalæg, de foreenede Nederlande maae udrede; blot paa Provindsen Hollands Part falder 80 Millioner Gylden; ogsaa foruroliges de hollandske Farvande meget af engelske Fregatter; hvilket de især tilskrive Engellands Forbund med Rusland, hvorved det sættes i Stand til at anvende al sin Magt i det middellandske Hav, Nordsøen, og Canalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Kiøbenhavn, den 3 Julii. Under Dato Friderichsberg Slot den 24de Junii er udkommet en Placat, angaaende Forbud paa at brænde Brændeviin af Rug i Kongerigerne Danmark og Norge, indtil 1ste October dette Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
J Tallotteriets 542 Trækning i Wandsbeck, den 30te Junii, udkom følgende Nummere: Boghandler O. Hegelund boer i Skidenstrædet No. 163. hos Procurator Hr. R. Top.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. PasseerSædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB C. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolffens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forsimans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction. Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahls. Fortsættelse af samme. Lüttemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Kage- og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede, Korsfrugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid veltilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Sallighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica og Planetbogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Ataade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer. Vielens sandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-03
AVERTISSEMENTS. Jnvel indrettet Kiøbmandsgaard med Jord, i en af de bedste Kiøbstæder i Siælland, er underhaanden tilkiøbs; nærmere Oplysning giver Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Kiøbenhavns Aar. No. nihuus. man, ann. Post-Tidender. hun lan. huus Mandagen, den 6 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. J. Schulz. Fra Leyden meldes, at, i Følge Breve fra Paris, skal General Pichegru være falden for Maynz. Saameget smerteligere og betydeligere vilde dette Tab være, som just i nærværende Øieblik Angrebet paa Maynz ikke blot tegnede til at blive meget alvorligt, men som det endog hedde, at de østerrigske Tropper vilde trække sig ud af Staden, for at ile Egne til Undsætning, hvis Fare og Tab nærmere angik Keiseren. Er imidlertid en Avisefterretning rigtig, der fra Brüssel fortæller, at General Jourdan skulde her virke i Forening med Pichegru, vilde de Coaliserede rimeligviis ikke vinde slet saameget ved hans Død, som Frankrig tabte i denne uovervundne Kriger, om hvis Tinding Laurbær- og Ege=Krandsen forenede sig, og der, efter at have gavnet sit Fædreland med de betydeligste udenlandske Erobringer og Seiervindinger, i Aprils første Dage satte Kronen paa sine Fortienester, ved at stille de farlige indbyrdes Uroeligheder, og underkaste sig Lovenes Herredom, efterat han havde betrygget det. Fra Brüssel fortælles, at ved et stort Maaltid, General Jourdan gav de af Luxembourg udrykkende keiserlige Officerer, blev, blant andre Skaaler, ogsaa drukket: almeen Fred. Heller ikke mangle Tidenderne Efterretninger, som bebude denne. Den leydenske Avis meddeler blant andet et foregivet Brev af Barthelemi (den franske Gesandt i Basel) i Følge hvilket Freden skulde være saa godt som afgjort med Spanien, en Deel af Riget, og Sardinien, paa Vilkaar, at Tydskland skulde deles i nordre og søndre Keiserdom, hvoraf det nordre med alle der liggende Stater skulde staae under Preussens umiddelbare Beskyttelse; at Frankrig skulde beholde Nederlandene, Lüttich, og de faste Stæder ved Maasen; og de øvrige Stæder, fra Schweiz paa Rhinens høyre Side af, blive frie under Frankrigs Beskyttelse; Spanien overgive Republiken begge Pyrenæernes Adgange med Havnen St. Sebastian, og holde 20 Skibe af første Rang til dets Tieneste; Sardinien frafalde Hertugdom met Savoyen og Grevskabet Nizza, faae Havnen Oneglia tilbage, samt Hertugdommet Parma og Placenza af Spanien til Skadesløsholdelse for Savoyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Hvorvel den leydenske Tidende meddeler dette Brev, sætter den dog langt fra ikke stor Liid til dets Troeværdighed, ogsaa er, som man veed, deslige digtede Breves Udspredelse blant de Vaaben, der i denne Krig hyppigen ere brugte. Ogsaa meddeler samme Tidende en anden Brev-Efterretning, i Følge hvilken Østerrig skulde faae sine Nederlande igien, paa Vestflandern, navnligen Havnene Ostende og Nieuport, nær, hvilke Frankrig skulde beholde for sine Krigsomkostninger. Midt imellem begge disse Fortællinger torde vel saa omtrent Sandheden, komme til at ligge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Fra Spanien berettes, at, uagtet alle de Krigsrygter, der have løbet, bebuder dog alt, at de foreslagne Vilkaar ikke have kunnet antages af Hoffet, og at det, heller end at samtykke der, vil fortsætte Krigen. De Franske skulle have i Sinde, frygteligen at angribe Pampelona; men den spanske General, Prindsen af Sango, skal fra sin Side berede sig til eftertrykkelig Modstand; ogsaa recruterer man meget stærkt i Spanien, for at faae Krigshærene fuldstændige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Derimod vedbliver man omkring i Departementerne at septembrisere de fængslede Terrorister – i Etienne en Forez har man draget 18 saadanne ud af Fængslerne, og myrdet dem; i Torrascon har man styrtet 22 i Rhonefloden paa een Nat, i Lyon, hvor Forbittrelsen, takket være Collot Herbois og Compagnie, naturligviis er skrækkeligt – forefalde slige grusomme Optrin daglig, og enhver, der angives som en Mattevon – saa kaldes Jacobinerne der – forfølges og dræbes som et Skadedyr. ikke er det at nægte, at denne Fremgangsmaade i egentlig Forstand er Giengield mod disse Blodmennesker; men gyselig er imidlertid den Almeenstemming, de bebude; og hvor vil denne Blodstyrtning faae Ende, naar nu de Modererede kappes med deres Fiender i Blodtørst, endnu gyseligere vilde det være, hvis det var sandt, at al denne Fængselstormen, denne lovstridige umenneskelige Myrden, skede efter en bestemt Plan, og at disse Morderengle gave sig det bespottelige Navn af Jesusarmee. Ofte, uendelig ofte – Fredens bliide Lærer, Menneskelighedens kierlige Velgiører – har man misbrugt, forfængelig taget, vanhelliget dit Navn; men aldrig gyseligere, aldrig vederstyggeligere, og lidet vil vel Conventens Decret af 13de Junii, det være saa alvorligt, saa eftertrykkeligt, som det vil, og bør, hielpe mod disse Afsindige, der i den Fredegodes Navn myrde deres Brødre, En anden ulykkelig Omstændighed for Frankrig er Assignaternes evige og skrækkelige Synken; atter har vel Vernier indgivet en nye Plan til at formindske deres Antal, og følgelig forhøye deres Værdie, men atter er den taget tilbage, og skal nu først foretages, naar Constitutionen er bestemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Det udenlandske Frankrig, for at tale paa schirachsk, har erkiendt cidevant Monsieur for Frankrigs Konge, og er han hertil, ved det, Exprindsen af Conde kalder sin Armee, formelig bleven udraabt af Prindsen selv i en Tale, som grundede sig paa, at Frankrigs Konge aldrig døer; og sluttedes med Ludvig den 17de er død; leve Ludvig den 18de Vist er det imidlertid ikke, om de coaliserede Magter erkiende denne Prætendent, der efter den af ham selv eengang antagne Constitution har forbrudt Frankrigs Throne, om den igien kom paa Fode; heller ikke veed man, hvad Vendeen, hvor Republikanerne endnu have Fordelen, og hvor hverken Engellændere eller Emigranter hidtil ere landede – vil giøre i saa Henseende. Det hedder ellers nu, at ogsaa de i Tydskland tienende Emigranter skulle sendes didhen. Den bedre Lod synes Hertugen af Polignac at vælge, da han af Ruslands Keiserinde lader sig give betydelige Eiendomme, i Crim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
J London har nu Ministerium omtrent erholdet alt, hvad det af Parlamentet havde at ønske, saasom: Penge til at betale Kongesønnens Gield, Garantie for det keiserlige Laan, halvanden Millions Understøttelse til de vestindiske Kiøbmænd, der havde liidt ved de Franskes Overfald, o. s. v. og Parlamentets Prorogation er altsaa for Haanden. Jmedens man nu venter paa den russiske Hielpeflede, hvoraf man lover sig store Ting, og som alt skal være seet ved Bornholm, forslaaer man Tiden med at optage neutrale Skibe, der agtede sig til Frankrig med Korn, og hvoraf et eeneste Krigskib skal have taget 17, som dog langt fra ikke forslaae til at afhielpe Kornmangelen i Engelland. Den americanske Republik skal ikke just være sindet at optage denne Engellands Providerings Maade saa gandske vel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Kiøbenhavn, den 6 Julii. Under Dato Frederichsberg Slot den 5te Junii er udkommet en Placat, angaaende Commissariers Udnævnelse til at bestemme Hoveriet paa Jordegodserne i Danmark, hvor frivillige Foreninger endnu ikke ere trufne. - Samme Dag er udkommet en Jnstruction, hvorefter Hs. Majestæt allernaadigst vil, at de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark af Allerhøistsamme anordnede Commissarier sig allerunderdanigst skulle rette og forholde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Den 26de Junii er General-Auditeur i Søe-Etaten og Professor Juris Hr. Lauritz Nørregaard allernaadigst udnævnt til 2den Civil Deputeret i Admiralitets- og Commissariats-Collegio, og derhos forundt Rang med virkelige Etatsraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Vinden. S. S. V. Varme. 29 Junii. S. V. S. S. V. 28. O. C. 17.1 Julii. N. V. N. V. S. V. Boghandler O. Hegelund boer i Skidenstrædet No. 163 hos Procurator Hr. R. Top.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Herte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sæder til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Chrinian den 6tes og Friderich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolsens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolsens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütremans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect; over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.