JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Engelland. Et frygteligt Oprør i Bristol, har her opvakt almindelig Bestyrtelse. Anledning dertil gav den bekjendte Antireformist, Sir Charles Wetherell, som er Stadsecretair i denne Stad. Han ankom dertil d. 29de October, og skjønt Majoren, som kjendte Folkets Stemning, raadede ham derfra, vilde han dog selv aabne Retsforhandlingerne paa Raadhuset. Det lykkedes ham ogsaa med en stærk Bedækning, at komme derhen, skjønt under en uafladelig Regn af Stene, raadne Æg og døde Katte; men næppe vare Forretningerne begyndte førend Tumulten tog saa frygtelig til, og anrog en saa truende Skikkelse, at Sir Wetherell maatte, for at redde sig, krybe igjennem Kaminen ud over Taget, hvorfra han, forklædt som en Staldkarl, listede sig videre frem, indtil det lykkedes ham, at faae fat paa en Postchaise, i hvilken han flygtede til Oxford. Den rasende Mængde forfulgte ham med den Trudsel, at slaae ham levende. Da den imidlertid ikke kunne indhente ham, gik det først ud over en Værtshuusholdet, som havde været ham behielpelig i at flygte: dennes Huus blev ødelagt og afbrændt. Under alt dette vedblev Angrebet paa Raadhuset, og Folket lavede sig just til at stikke det i Brand, da det 14de Dragon-Regiment ankom, trængte Folket en Tidlang tilbage og rensede adskillige Gader. Men om Natten strømmede Landfolket ind i Byen, og Søndag Morgen Kl. 9 saae Regimentet sig nødt til at rømme Staden. Nu spillede Pøbelen Mester. Raadhuset blev atter stormet, ødelagt og antændt, efterat Bestormerne først havde drukket al Viinen i Kielderen. Med et af denne Hjættestyrkning endmere opflammet Mod vendte Skaren sig nu mod Tugthuset og begge Stadsfængslerne, lagde disse Bygninger i Aske og fik i sammes hæderlige Beboere en Mængde meget duelige Medhjælpere. Nu gik det ud over Toldhusene, det biskoppelige Pallads og mange offentlige Bygninger. Fra Majorens Huus, som derefter antændtes, udbredte Jlden sig til Nabohusene og fortærede den største Deel af denne Gade. Sprøiterne kom vel frem; men Brandfolkene bleve mishandlede og Sprøiterne sønderslagne. Efter saadanne Bedrifter i Staden ilede en Hob af 8000 Mennesker udenfor Staden til det nye Fængsel, for ogsaa der at befrie Fangerne. De grueligste Excesser fandt Sted; alle mulige Forbrydelser bleve udovede; Jngen var sikker. Jsær gik det, som man kan tænke, udover Viinhandlere og Brændeviinsmænd, hvis Boder, alle bleve opbrudte og sammes Jndhold enten fortæret eller spildt. Gaderne vare bedækkede med Meubler, Klædningsstykker og Fødevaret, som hartad svømmede i Viin og Brændeviin. Førend Efterretningen om alt dette afgik, vare adskillige Regimenter ankomne, og i en Omkreds af 60 engelske Mile vare alle Tropper opbudne. Man regnede, at 500 Mennesker allerede havde mistet Livet i dette frygtelige Oprør. Hvorledes Tilstanden siden er bleven, vides ikke; dog skulle mere deroligende Efterretninger være indløbne. Om saadanne Rædselscener ville have nogen Jndflydelse paa Hoffets Stemning, som man nu vil vide ikke er Reformen gunstig, vil Tiden vise. Reformforsamlingerne vedblive i hele Landet og ledsages paa flere Steder af Uordener, som dog ikke kunne komme i nogen Sammenligning med de nysnævnte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Cholera. Efterretningerne herom vedblive at være beroligende. J Hamburg er Sygdommen i Aftagende: af nye Sygdomstilfælde havde man d. 4de 18, d. 5te 16, d. 6te 13 og d. 7de 9. Totalsummen, var 710 Syge, hvoraf 380 Døde og 197 Helbredede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
J Altona er siden sidst ikkun en eneste Syg kommen til; man hører heller Jntet om, at Sygdommen, udbreder sig videre paa den holsteenske Side.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Blandinger. Keiseren af Rusland har gjort Bestemmelserne om det romarinoske Corps gjældende ogsaa for Rozys. kis og Rybinskis Corpser, saa at ingen af disses Officerer tør vende tilbage til Fædrelandet. Sktzyneski skal være ankommen til Berlin, hvorfra han agter sig til Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Grev Capodistrias Død har forsynet Hydrioterne, Marokordatos og Tombasos have begivet sig til Napoli di Romania, for i hele Archipelagus's Navn at anerkjende den provisoriske Regjering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Constantinopel blev d. 5te October hjemsøgt af et Uveir, saa frygteligt, at de ældste Folk ikke kunne erindre Mage dertil. Jisklumper af 1 Punds Vægt og derover nedregnede over Staden og Omegnen. Den Skade, som Bygningerne have lidt, er uberegnelig: den nylig begyndte Viinhøst er aldeles tilintetgjort, allehaande Dyr, ja selv Mennesker ere fundne dræbte, og utallige ere saarede. Erindrer man nu, at denne Ulykke har ramt en Stad, som allerede er haardt medtaget af Pest, Cholera og Jldebrand; saa kan man gjøre sig en Forestilling om den sørgelige Tilstand, som der maa herske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Polakkerne synes at frygte for, at de ikke i den Udstrækning, som de ventede, tør gjøre Regning paa den keiserlige Mildhed; især er man bange for, at en stræng Straf venter Besætningen i Zamozk. Ødelæggende Qvægsyge er udbrudt i Landets nordlige Egne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Guldsmed Odioth i Paris har foreviist Kongen, et Service, som er bestilt hos ham af Hans Høihed, Sultan Mahmud I1, og hvormed flere end 100 Arbeidere i 9 Maaneder have været beskjeftigede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. d. 8de Novbr. Det har behaget Hs. Majestæt, Kongen, allernaadigst at tillade under 21de Sept. sidstl. Hs. Durchl. Prinds Friderich til Hessen, General, Gouverneur i Rendsborg, commanderende General i Hertugdømmene, Chef for det Holsteenske Jnfanterie-Regiment, Storcommandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, at maatte anlægge og bære det han af de Franskes Konge tilstillede Storkors af Æreslegions-Ordenen, og under 10de Octbr. næstefter ligeledes at tillade Secontlieutenant Jørgen Peter Frederik Wulff af SøeEtaten, at maatte anlægge og være den ham tildeelte Ridderdecoration af Æreslegionssordenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
J Løverdags døde en af Danmarts hæderligen bekjendte Konstnere, Oldingen Professor Clemens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Det Kongelige Nordiske Oldskrift: Selskab holdt Fjerdingaarsmøde den 27de October. Formanden, Hr. Conferentsraad, Dr. og Professor Juris Schlegel, Commandeur af Dannebroge a., forelagde en Udsigt over det Nordiske Tidsskrift for Oldkyndighed, som Selskabet har besluttet, at udgive. For at udvise sin Høiagtelse mod Hr. Capitain Lieutenant W. A. Graah, R. af D. i Anledning af hans overordentlige med saa megen Anstrængelse og saa heldigen udførte Opdagelsesreise paa Grønland, hvorved han, med det samme han har ydet Geographien en vigtig Tjeneste, har erhvervet sig et afgjort Krav paa den nordiske Oldgrandskeres og Oldtids venners Erkjendtlighed udvalgte Selskabet ham eensstemmigen til sit ordentlige Medlem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Man seer af Kbhvnsposten, at Hr. Block Tøren vil, med forventende allerh. Tilladelse, sælge sit Privilegium til at udgive den saakaldte "Hamborgpost", der dog hidindtil ikke ret har villet trives, skjøndt Man skulle synes, at denne Entreprice, i en paapassende og kyndig Mands Haand, nødvendigt maatte lykkes. Til andre af Litteraturens for Øieblikket interessante Frembringelser hører: "Om den Clausenske Jnjurie=Sag. Af N. F. S. Grundtvig, hvori Forfatteren vedbliver at erklære det for sin Overbeviisning: at enten maa en firtelig Skilsmisse finde Sted og det tillades ham og andre gammeldags Kristned at gaae ud af Statskirken, eller ogsaa maa Et af To: Luthers Tro eller Clausens Lærdom forgaae. Hvad der har givet Anledning til Skriftet er den Forudsætning, at Professor Clausen i sit sidske Skrift skulde have udledet Grundtvigs lange Tanshed af den Følelse hos ham, at Kirkens Gjenmæle skulde være et Misgred." Det er imidlertid ingenlunde Kirkens Gjenmæle, men Angrebsmaaden og de personlige Hensyn i denne, Professoren har benævnet et Misgreb, hvilket ikke bor oversees. (Hemp. Av.) Endnu er udkommet et Sendebrev af Dr. og Prof. J. Møller til biskoppen over Lollands og Falsters Stift, Hr. Dr. R. Møller: "Om Cholerasotten, betragtet fra den religiøse Synspunkt, hvori den høiærværdige Forfatter, som Ven af det danske Folk, som Ven af den danske Geistlighed og som Bekiender og offentlig Lærer af den evangeliske Kristendom, føler sig opfordret til, med ædel Varme at modsige slige eensidige og almindelige Paasagn, som dem, der findes i Hr. Mag. Lindbergs Maanedsskrift, i Stykker: "der er een Frelse for Choleral f. Ex." at ikke allene Folket glemte Herren, men Herrens Vægtere sov i Mag - at selv Præster raabte det høit ud over Landene, at Bønnen nytter til Jntet. - Som en Prøve paa den Lindbergike Kristendom maa følgende Sted tjene, efterat han forud har omtalt dem, der ere vante til at betragte Qvarantaine, Jndretninger som en Sikkerhed mod Pest og anden Smittesor"Lad dem nu staae op, alle de Fornuft-Mænd, lad dem nu gaae frem og maae Cholera Pesten, at den standser hiin Side Havet, Ham som med eet Ord bød Sygdom, at vige og Døde at opstaae, ham have de spottet (?), velan, lad dem nu bruge baade deres Ord og deres Kunster, og vise Verden, at de uden Ham kan byde Sygdommen at vige!" - Hvilken Tale - maatte Man spørge - kan være mere usømmelig, hovmodig og bespottelig end denne? Eller er det ikke som læste Man et Sidestykke til Jesu Fristelse af Diævelen: (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Ved Tallotteriets 1222 Trækning i Altona udkom: No. 9. 10. 78. 39. 53.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Ribe. Sidstafvigte Onsdag ordineredes i Domkirken Candid. Theol. Hieronymus Grauer, allernaadig beskikket til Capellan pro persona hos Sognepræsten for Arrild Menighed. Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, som i Bispe-Embedets Vacance forrettede Ordinationen, talte over Matth. 22, 14. Hr. Pastor Leth intimerede over Matth. 22, 4146, og Hr. Pastor Grauer prædikede over Matth. 11, 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Prædikanterne. I Domkirken: 24 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, d. 11te Novbr. Bager Bjerrums Søn, Peter Bierrum, trefterde deel Aar gl. Paa Cathrine Kirkegaard, den 10de, Skomagermester Christen Nielsen Gasse, 43 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Af TISSEMET.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Placat. Paa Grund af Reqvisition fra Procurator Seidelin i Fredericia, paa vedkommende Udlægdshavers Vegne, bliver det Peder Thomsen tihørende Sted, beliggende paa Folderup Byes Mark i Herslef Sogn gaaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Skp. 1 Fdkr. 2 enfjerdedeel Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 6te December d. A. 20de f. M. og 3die Januar 1832. hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Fredericia Raadstue og den tredie paa det sælgende Sted. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Liebhaverne indbydes. Boeck. Fredericia den 8de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Ved Proclama som vil blive læst ved Hierm Ginding Herredets Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Sognepræst til Sevel Menighed Rasmus Hørning og forhen afdøde Hustru Maria Sophie fød Mehl indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 2de November 1831. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Forpagtnings=Auction. Løverdagen den 26de November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver Ausumgaards Hovedgaards Avling i Hierm Herred Ringkjøbing Amt, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv, opbuden til Bortforpagtning i 6 a 12 Aar fra 1ste Mai 1832. Gaardens Jorder, der ere fortrinlig gode Leer jorder med Kalkunderlag og et Areal af 280 Tdr. Land, staaer for Hartkorn Ager og Eng 11 Tdr. 2 Skp. 3 Fdk. frit Hovedgaards-Taxt og 10 Tdr. 3 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. contribuabelt Hartkorn. Gaarden drives af Forpagteren selv, dog overlades ham det Hoverie Friebønderne ere pligtige at forrette og som bestaaer af 73 Stetdage med Rivere og 63 Høstdage med Opbindere samt nogle Huusmandsdage. Paa Gaarden kan aarlig holdes 14 a 16 Heste, 100 Fær Kreature og 100 Faar. Foruden Gaarden overlades Forpagteren det ved samme værende Teglværk. Eiendommens Beliggenhed, i Miil norden for Holstebroe og 1 Miil sønden for Ladepladsen Struer ved Liimfjorden, er fordeelagtig med Hensyn til Producternes Afsætning. Conditionerne ere henlagte til Liebhavernes Eftersyn hos Gjestgiver Einhoren i Holstebroe og hos Forvalter Jespersen paa Ausumgaard der foreviser Eiendommen. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Fjerde Klasse. No. 2 Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens Fle 5 s. Litt. b. John Finsen. Schifter 1831. Falkenskjold. 10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts CancelSølv. lie=Secretair Byefoged for Ringkiøbing og Herredsforged for Uliborg Hind Herreder giør vitterligt: At for mig haver andraget Landvæsens-Kommissair Procurator Lutten af Ringkiøbing hvorledes han som Mandatarius for afdøde Enke Frue Ammidsbøls Boe paa Søegaard paa Holmsland Nye Sogn Ringkiøbing Amt, skal finde sig beføiet at udtage denne Stevning, hvorved Boet agter at erhverve Mortifications-Dom paa en under 13de Marts 1806 af Mads Pedersen til afgangne Cancellie-Assessor Ammids bøl udstædt Panteobligation for 96 Rdr. 3 Mk. D. C. med 2den Prioritets Panteret i Gaarden Abisgade i Thorsted Sogn Hind Herred Ringkjøbing Amt af Hartk. 3 Tdr., tinglæst under 19de Marts 1806. Og er afdøde Frue Ammidsbel, Enke efter ovenanførte Assessor Ammidsbølunder 10de August f. A. forundt allernaadigst Bevillintil saadan Doms Erhvervelse paa Grund af Obligationens Bortkommen. Thi som denne Sag foretages inden Uliborg Hin Herreders Ret den 4de Onsdag i Januar 1833 Formiddag Kl. 10 saa indstevnes herved, overeensstemmende med cit. allernaadigste Bevillings Jndhold, med Aar og Dags Varsel den eller de som maatte være i Besiddelse af foranførte Obligation, der og da at møde, for deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da den, saafremt ingen melde sig, vil ved Dom blive mortificeret og som ugjeldende, for Fremtiden udslettet af Pantebogen, storelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Ford. af 3die Juni 1796. Ulfborg Hind Herreders Contoir d. 6te Novbr. 1831. John Finsen. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Hvette Bekanntmachung. Extract, des in Nr. 80 d. Z. inserirten Proclams.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Die Glandiger und Jnhaber von Plandern der Verlassenschaft des veil. Sandmanns Christian Hockerup Carstensen in Seth haben ihre Ansprüche, Forderungen und Verbindlichtetten binnen 12 Wochen heim Herrn Gerichtschreber Wieding in Tøndern bei Vermedung der gesedlichen Folgen und Bebachtung der herkommlichen Erfordernisse, zu profitiren. Tønderhardespogte zu Tøndern, d. 31 Octbr. 1831. Drohse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshavers Regisition bliver et Christen Sørensen i Skjerbek, Nebel Sogn Skads Herred tilhørende Sted med sammes paastaaende, af 13 Fag grundmuur bestaaende Bygninger, samt tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 5 Skp. stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 6te December 1831 2den - Tirsdagen den 20de f. M. og 3die - Tirsdagen den 3die Januari 1832. Auctionerne afholdes hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Warde Raadstue men tredie og sit ste Auction derimod i Stedet selv, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthaveres som Panthaveres Efterretning ifølge Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret paa Giellerupholm d. 4de Novbr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
At jeg har etableret mig som Guld- og Sölv Arbeider her i Byen og boer i Huset No. 175 i Skolegade, er jeg saa frie herved at bringe til offentlig Kundskab; ligesom ogsaa, at reel Behandling stedse skal være min Bestræbelse. Ribe den 1ste November 1831. Andr. Dyrebye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-11
Hos Skolelærer Høver bekommes følgende af ham udgivne Bøger: Theoretisk praktisk Sproglære 4de Udgave, indb. 22 s. Opgaver til Hovedregning, hæft. 10 s. Regnebog, til Brug ved Tavleregning, med særsk, trykte Faciter 12 s. Udtog af Sproglæren, for Begyndere, hæft. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts 1 Al. Adresse vis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmat, og Hertugdømmene. No. 91. Tirsdagen den 15de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Belgisk hollandske Anliggender. Efterat Senatet d. 1ste November havde fra Repræfentantkammeret modtaget Efterretning om, at dette havde antaget Lovforslaget og Fredstractaten, udnævnres en Commission af 5 Medlemmer til at prøve Forslaget. Dagen efter aflagde Commissionen sin Beretning desangaaende og raadte til Antagelsen, som til en Nødvendighed, Bilgien maatte finde sig i, indtil en lykkeligere Fremtid kunde bringe det Erstatning for det nærværende Tab. Efter nogle Debatter, som foranledigedes derved, at Kong Leopold ikke udtrykkelig i Tractaten er nævnet, som Belgiens Konge, blev Freds forslaget ogsaa her antaget med 35 Stemmer imod 8. Der siges ogsaa at det tydske Forbund nu har givet sit Samtykke, for saavidt Luxemburg angaaer. Medens det saaledes fra denne Side seer fredeligt ud, synes paa den anden Side Kong Wilhelm at være intet mindre end stemt for at give efter. Hans Rustninger ere saa betydelige, at den hollandske Hærs Styrke nu overgaaer den belgiske hartad med det Dobbelte. Tropperne have vel indtaget en defensiv Stilling; men denne er af den Beskaffenhed, at den strax an forandres til offensiv: en fjerde Armee-Division, skal efter Forlydende oprettes og opstilles i Zeeland, og Vogne skulle allerede være reqvirerede, for i største, Hast at bringe Tropper dethen: Bøjerne i Jndløbene, til Schelden ere optagne; Staden Vliestingen er klæret i Beleiringsstand, og en Opfordring er i Kongens Navn udstedt til Jndvaanerne om at forsvare, Staden vel og forsyne sig med Levnetsmidler: 3 Krigsskibe, som alleerde vare under Seil for at afgaae til Ostindien og Vestindien ere kaldne tilbage og ligge nu paa Rheden ved Vliesingen. - Den engelske Flaade, som man allerede havde seet, krydsende paa Høiden af Walcheren, er bleven overfalden af en heftig Storm, som har nødt den til at vende tilbagetil Dünerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Frankerig. Medens der fra flere Handelstæder, saasom Lyon, Marseille og Rouen, indløbe gunstigere Efterretninger, vedbliver dog paa andre Steder Gjæringen; men Aarsagen maa i det mindste hist og her, mere søges i de utaalelig trykkende Skatter, end i politiske Bevæggrunde. J Lot Departementet og i Lot- og Garonne Departementet have ifølge Breve fra disse Egne, mange Jndvaanere besluttet at nægte Betalingen baade af inddirecte og directe Skatter; ja der har endog dannet sig en Forening, hvis Medlemmer aflægge Ed paa, at de ville udjage Enhver, som betaler Skatterne, af Departementet. J Vende skal Tilstanden endnu bestandig være høist sørgelig: Vold, Rov og Mord høre til Dagens Orden, og Pariser-Blade paastaae, at flere Forbrydelser ere begangne i Vende i den sidste Maaned, end i det hele Aar, siden Juli Revolutionen. Geistligheden og Landjunkerne faae Skyld for at være høist virksomme ved alle de indre Uroligheder. De nyeste Efterretninger fra Algier ere heller ikke beroligende: I Oran havde man opdaget en Sammensværgelse, hvori flere af de anseeteste Jndvaanere vare indviklede, af hvilke derfor General Boyer havde ladet 8 skyde. Uagtet hans Virksomhed og Dulighed, var hele Provindsen i Opstand, og de Franskes Auctoritet blev kun respecteret i Staden. Man havde vestlig for Oran seet 2 Fartøier under sardinisk og engelsk Flag, som søgte at bringe Vaaben i Land. - Hr. Klinkeworth, som forleden kom i Uleilighed i Bordeaux, har siden været i Paris, hvor han har havt hyppige Samtaler med Ministrene og, efter Forlydende, forpligtet at formaae Hertug Carl til at vælge sig i Frankerig et andet Opholdsted, længere borte fra den spanske Grændse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Engelland. J Bristol ere da Urolighederne standsede, og en betydelig Krigsmagt, som er sendt dertil fra de nærmeste Garnisonspladser, og som endnu daglig forstærkes, synes at borge for, at de ikke paany skulle udbryde. Undersøgelserne drives med Jver, og mange Fængslinger finde Sted. Ved at rydde op paa Brandstederne har man fundet en stor Mængde Liig og overbeviist sig om, at Oprøret har krævet langt flere Offere, end man hidtil tegnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Kongen har udstedt en Proclamation, dat. d. 31te Octbr., hvori han, i Anledning af de oprørske Bevægelser, paalægger alle Øvrighedspersoner at vaage strængt over Orden og Rolighed og gribe de kraftigste, Forholdsregler til at dæmpe ethvert Forsøg paa at forstyrre samme. Tillige opfordres alle retsindige Undersaattere til heri paa en hver Maade at være Øvrighederne behjælpelige. Om den lidenskabelige Jver for Reformen, som hersker i alle Kongerigets Egne, har en Forsamling i Glasgow for kort Tid siden givet et nyt Beviis. Uagtet en heftig Regn, havde 30,000 Mennesker indfundet sig, og næsten alle Talerne som optraadte, tillode sig Udtryk, som aabenbart grændsede til Høiforræderi. Landet, hedte det blandt Andet, havde før hiulpet sig uden Overhuus, og vilde endnu vide at hjælpe sig uden dette. Kongen maatte skynde sig med at udnævne nye Pairs; ellers vilde han 48 Timer for sildig komme til at fortryde, ikke at have gjort det, ligesom Carl d. 10de 48 Timer forsildig havde angret, at hine Forordninger, som berøvede ham Tronen, bleve udstedte. Resultatet af disse patriotiske Forhandlinger var den eenstemmig antagne Erklæring, at der ikke længere gaves i Landet nogen lovlig Magt, som kunde beskatte Nationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Polske Anliggender. Den preussiske og østerrigske Regjering behandle de Polakker, som have taget deres Tilflugt til dem, med megen Ædelmodighed. Kongen af Preussen understøtter dem, uagtet det meget store Antal, med Penge og tilladet dem, selv at vælge deres Opholdsteder. Deres Vaaben ere udleverede til den russiske Regjering; men nogle Regimenter havde selv ødelagt deres, førend de betraadte preussisk Jordbund. Den østerrigske Keiser viser dem samme Gunst: han har bestemt afslaaet GeneralRüdigers Opfordring, at lade Gen. Romarinoudlevere, og understøttet Polakkerne paa det Gavmilde ste. Den russiske Keiser skal selv være stemt for Mildhed imod Polakkerne; men der er et mægtigt Parti i Rusland, som er yderst forbittret paa dem og stemmer for en haard Fremgangsmaade, og for, at Magnaternes Godser skulle confiskeres. Man sporer ogsaa af Adskilligt dette Parties Jndflydelse, og man mener, at samme vil bringe det dertil, at alle anseelige Personer, som have taget Deel i Revolutionen ville blive bortførte til det Jndte af Rusland.