Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-04-13
Indenlandsk. Fra Kiøbenhavn.¬ Paa dansk og fransk er udkommet følgende Bekiendtgiørelse: Efter allerhøieste befaling bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning følgende, angaaende Forpleiningen af de fremmede Tropper, som her til Provindsen forventes. Saalænge de fremmede Tropper ere paa Marschen, paalægger det Huusværterne at bespise det hos enhver især inqvarterede Mandskab, og gives hver Underofficeer, Spillemand og Soldat daglig Et Maaltid varm Mad, hvortil hører: 1 1/2 Pd. Brød. 1/2 Pd. fersk Kiød, til Kiødet en Portion Kartofler, Riengryn eller have Rødder. 2 Lod Salt. 1 Flaske Øe og 1/4 Pæl Brændeviin. Desuden gives hver Mand om Morgenen, førend Afmarschen, een Portion varmt Øl. Mere, eller andet, ere de Jndqvarterede ikke berettigede til at fordre. Brødet kan af Husværterne paa Øv lighedens Reqvisition afhentes i de i enhver Kiøbstæd af Feldtcommissariatet indrettede Bagerier, mod contant Betaling af 3 s. for Pundet. Husværterne tilstaaes for Mandskabets Jndqvartering og Besviisning paa den her bestemte Maade, daglig for hver Mand 32 s. danske der paa Overøvrighedens Foranstaltning udbetales paa de Kongelige Amtstuer. Hvad Officerernes Beværtning paa Marschen angaaer, da foranstaltes samme af Øvrig, hederne. Fouragen udleveres paa alle Steder af de beskikkede Magasinbestyrere. Saasnart de fremmede Trop der indrykke i de dem anviste Cantonerings Qvarterer, phører Bespiisningen af Husværterne, og Mandskabet. brsørges af de til den Ende paa flere Steder oprettede Magasiner. Husværterne have da, foruden Senge, barme Værelser og Lysning, intet videre frit at levere at hos dem inqvarterede Mandskab end Brændsel og Kiøkntøi til Madkogning, hvortil Plads er at anvise paa Skorstenen. For denne Jndqvartering godtgiøres for hver Mand daglig 4 s. d. Officererne erholde fra den tid af, da Tropperne rykke ind i deres Cantoneringsvarterer, Diætpenge af Feldtkassen. Verterne paaligger Et derfor allene, at anvise de enhver især efter sin Charge kommende meublerede Værelser, tilligemed Brændsel og hos, hvorfor Godtgiørelsen nærmere skal vorde bestemt. Kbhvn, i det Kongl. Feldtcommissariat d. 26 Marts. songelig Bekiendtgiørelse, angaaende visse overordentlige Politieforanstaltninger i Kbhvn og dens Forstæder. i Friderik den Siette af Guds Naade Konge til Dan bark og Norge o. s. v., Giøre vitterligt: Omstændighederne kunne mueligen kræve, at et Antal fremmede Tropper i nogen Tid forlægges til Vor Kgl. Residentsstad Kbhvn og dens Omegn. Vi opfordre derfor herved enhver af Stadens og Forstædernes Jndvaanere, til at modtage disse Fremmede med Velvillighed, drage billig Omsorg for deres Tarv, og afholde sig fra alt hvad der kan give Anledning til Misforstaaelser og Uordener; Og da Vi have fundet det nødvendigt for denne Tid at anordne et strængere og mere udvidet Politieopsyn, saa be sale Vi i saadan Henseende følgende: 1) Anordningerne mod Omløben, Sammenstimling og anden Uorden paa Gaderne, skulle paa det alvorligste overholdes. 2) Alle Vertshuse, Skiænkestuer og Billardstuer skulle være lukkede fra den Tid Tappenstreg eller Tapto er slagen, indtil Revellien gaaer, og ingen Giæster opholde sig der om Natten. 3) Paa dertil beqvemme Steder i Staden og dens Omegn, holdes Politievagter, som besættes med fornødent Mandskab af de borgerlig militaire Korpser. Vagtmandskabet bærer til Udmærkelse et brandgult Skier fra høire Skuldre til venstre Side, og en Hattekokarde af samme Farve. 4) Stederne, hvor disse Vagter holdes, giøres kiendelige, ved der ophængte Tavler, med Jndskrivt: Politievagt, og neden under: "Corps de gaarde de Police." 5) Politiet og Vagtmandskabet har paa det nøiagtigste at haandhæve Orden og Rolighed, og uden Persons Anseelse anholde enhver, som forseer sig derimod. De skulle, for at vaage over Gadefreden, flittigen patrollere; og naar det begiæres, styre til Rette ved de i Husene forefaldende Uordener. Bemærker Patrollen paa sin Vei nogen ualmindelig Larm i noget Hus, da bør den, som anfører Patrollen, undersøge hvad dertil er Aarsag, og om Patoollens Hielp er fornøden. 6) Modsætter nogen sig denne offentlige Magts Befalinger til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, eller fordrister han sig til at lægge Haand paa nogen af Politiopsynets Personale, naar dette udøver sine Forretninger, da straffes han med haardt Fængsel, anden forpolig Straf eller offentlig Arbeide, eller endog paa Livet efter Sagens Beskaffenhed. 7) Til at paakiende Sager af dette Slags, have Vi for Kbhvn og dens Forstæder anordnet en overordentlig Politieret, bestaaende af en af PolitieRettens og en af Lands Over, samt Hof og Stats Rettens Assessorer i Kbhvn, og af 3de Officerer, nemlig: een af Vor Søeetat, een af Vor Landetat, og een af det ibhvnske borgerlige Militaire. 8) De fremmede Militaire, som ved en foreløbende Undersøgelse skiønnes at have gjort Brud paa den offentlige Rolighed og Orden, udleveres, med en summarisk Beretning om det forefaldne, til deres respective Chefer, for, efter disses Foranstaltning, ved deres egne militaire Retter at dømmes i og straffes. 9) Alle andre, Civile eller Militaire, som opholde sig i Kbhvn eller dens Forstæder, bliver for slige Forbrydelser at tiltale og dømme ved den i §. 7 nævnte overordentlige Politieret. 10) Denne Ret har at paakiende deslige Sager, som dertil henvises, efter Lovene, Politieanordningerne og for saavidt Militaire angaaer, efter Krigsartiklerne. Dens Domme ere ingen Appel undergivne, men bør saafremt den Skyldige ikke tilkiendes en Straf, der overstiger 6 Ugers offentlig Arbeide, eller derimod varende militair Straf, uopholdeligen tilstilles vedkommende civile eller milittire Øvrighed til Excecution. J andet Fald bør Dommen strax indsendes til Vort Danske Cancellie, for af samme, for saavidt de Civile angaaer, eller fra Generalauditoriatet, for de militaire, at forelægges Os til Stadsæstelse eller Forandring. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn d. 31 Marts. Under Vor Kgl. Haand og Seigl. Friderik R.