Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-09
Man kan ikke betragte Roeskilde Domkirke med sine mørkerøde Mure, der paa adskillige Steder, af Ælde allerede begynde at smuldne, uden at lade Tanken dvæle ved den Slægt, der saae Muur krandsen pryde dette mærkværdige Mindemærke. Det staaer som et Grændseskjæl imellem Hedenoldet og den christelige Tidsalder. Næsten et heelt Aartusinde havde Christendommen været udbredt i Syden førend dens velgjørende Straaler ret kunde trænge ind i Norden, men ved Slutningen af det ellevte Aarhundrede maatte den Odinske Tro ogsaa vige for den nye Lære. Allerede i Haralds Tid blev Danmark oversvømmet af Munke, der ved List og Rænker skaffede Klerkeskabet den vig tigste Jndflydelse i Regjeringsanliggenderne og gjorde det hedenske, men selvstændige Norden, som engang Roms Trone skielvede for, afhængigt af Pavedømmet og den tydske Keiservælde. Synet af Roeskilde Domkirke vækker derfor de meest blandede Følelser i Fædrenelandsvennens Bryst, thi ligesom han paa den ene Side glæder sig over de blidere Sæder, der ved Odinlærens Udryddelse udbredtes, saaledes sukker han over de uværdige Midler, Klerkene betjente sig af til at forplante en Religion, hvis første Grundsætning er Overbærenhed og Blidhed. De Geistlige, der kom herind, vare alle Fremmede, der ikke havde nogen Følelse for Fædrenelandets Tarv. Deres Bestræbelse gik kun ud paa at udrydde Alt hvad der bar Spor af den gamle Heltekraft: en sygelig Andægtighed traadte i den raa Diærvheds Sted, og den sande Nationalaand maatte efterhaanden forsvinde under en vankundig, herskesyg og ofte grusom Geistligheds Jernaag. At rane Landets Eiendomme til sig, for i andægtig Ørkesløshed, at kunne fortære dets Fedme; at blænde Folket og Monarken ved alskøns Gøglerværk, under Navn af Jertegn; at holde Menneskeheden bunden i Vankundighedens Lænker - det var disse Klerkes første Jd og vigtigste Bestræbelse. Men disse Forestillinger forsvinde snart naar den lille Kirkeder aabnes og man træder ind i den lyse, høie og særdeles rummelige Kirke. Man føler en Sjelopløftelse ved at staae paa det samme Gulv, kaste sit Blik op til det samme hvelvede Loft, hvor Wilhelm, Svend Estridsen, Knuderne, Waldemarerne og Absalon opsendte for Høialtret deres Bønner til Gud. Man forsones med Tidsalderen ligesom med en Olding, hvis sølvgraa Haar bringe os til at glemme hans Ungdoms Ubesindigheder. Medens Graveren førte os op til Høi choret, og viste os de derværende Begravelser i Pillerne, aabnede Undergraveren den berømte Altertavles Fløidøre, hvoraf hver bestaar af sex hele Egeplanker. Denne Altertavle forestiller i sex Tavler, der ere ægte forgyldte, Christi Lidelseshistorie. Den uhyre Mængde Figurer ere udskaarne i Egetræ. Mange af dem ere ganske fortræffelige, men i det Hele er deres Værd ulige, og der er neppe nogen Tvivl om, at de ere forfærdigede af forskjellige Mestere eller rettere Svende, under een Mesters Opsyn, thi man læser omden lybske Billedsnider Claus Berg, som Kong Hans's Dronning Christina lod komme til Odense, forat forfærdige den bekiendte Tavle i Graabrødrekirke i Odense, at han ikke arbeidede selv derpaa, men "havde 12 Svenne under sig, som Dronning Kirsten lønnede hver Maanedsdag, og ginge i Silkeklæder paa gammel Viis bundne tilsammen med Silkebaand." - Den roeskildske Altertavle er udenTvivl af nyere Oprindelse. Det hedder sædvanligen at den har staaet i Frederiksborg Kirke, og at den derfra skal være skjænket Domkirken af Christian den Fjerde; men da Frederiksborg Slotskirke først blev færdig under denne Konge, saa er der ingen rimelig Grund for hiin Paastand. Cancellieraad Behrmann forsikkrer i hans Beskrivelse over Roeskilde Domkirke, at der i en fuldstændig haandskreven Fortegnelse over alle Begravelser i denne Kirke beskrives saavel det gamle Høichor, som det ydre Chor ganske nøiagtigen, men tales ikke et Ord om noget Alter i Choret. Han antager derfor, at det ikke var Christian d. Fjerde, men Christian d. Femte, der gav Domkirken dette Alter; men dette kan ikke være Tilfældet; thi Arnt Berntsen anfører S. 27 af sit Værk allerede 1656, altsaa i Frederik d. Tredies Tid, denne Altertavle blandt Roeskilde Domkirkes Mærkværdigheder.