JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Aarhuus, den 8de Aug. J Aftes gave de franske Bjergsangere en Concert her for fuldt Huus. Deres Præstationer udmærkede sig ved en stor Sikkerhed og Præcision, og vandt i det Hele taget fortjent bifald. Kun maatte man beklage, at Localet (som dog rummer 600 Mennesker) uagtet en Trediedeel af Sangerne fattedes var altfor indskrænket; Lyden var undertiden næsten bedøvende. Men tilstaae maa man, at der er noget særdeles Eiendommeligt i disse Natursangeres Foredrag. Dersom Veiret ikke forhindrer det, vil en anden Concert finde Sted i Aften i Vennelyst, en offentlig have tæt udenfor Byen, hvor Sangen, fra den høie Rum, vistnok vil lyde meget smukt J Morgen (Søndag) Aften synge de her sidstegang, i Forening med det Müllerske Skuespillerselskab. No. 2. Til Nifs Clason. Der er egentlig kun to Puncter i det Svar, som NissClason har ladet indrykke i No. 110 af dette Blad, der kunde bevæge mig til et Giensvar, nemlig: hans Sigtelse som om jeg var Den, der havde indrykket Beretningen i No. 61 af Aarhuus Stiftstidende, der roser hans saakaldte Fabrikanlæg. Den bedste Gjendrivelse haaber jeg er den, herved at opfordre Redactionen af bemeldte Tidende til at offentliggjøre, hvorfra hiin Beretning nedstammer; indtil den Tid er der større Sandsynlighed for, at Clason selv, eller een af hans agtværdige Venner, er Forfatteren. Den næste Post er det løgnagtige Udsagn, at jeg skulde have forsynet den Prøve af Halv strømper, som skulde indlægges paa Herredscontoiret med mit Segl; denne Forsigtighed antog jeg for unødvendig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Af Jndrykkelsen i No. 104 af Avisen, seer jeg imidlertid, at den Prøve af Bindtøi, som Clason har indlagt, enten maa være en anden end den han af mig modtog, eller han har indlagt Prøven i en anden Hensigt end at den (som jeg antog) skulde tjene til at levere det mig afkjøbte Partie Bindtøi efter. J det Brev jeg modtog fra Clason og som har været fremlagt i Retten, forekommer følgende Sætning: Her ere nu Efterretninger fra Amerika, hvori Folkene beklage sig meget, at Strømperne af det forrige Aar i Almindelighed har været saameget slette." Dette Brev er dateret Hamborg den 8de October 1839, og den 12te Februar 1840 begyndte først min Leverance, hvoraf man let vil indsee, at Clasons Beskyldning imod mig, at jeg formelig havde lagt an paa at tilintetgjøre hans Afsætning til Amerika, ved at levere slette Varer, er et reent Nonsens; dog vil jeg endnu hertil bemærke, at da Clason modtog den første Afdeling af Leverancen, yttrede han Tilfredshed med samme, og siden den Tid har han ikke seet en Traad af mine Varer. Hvad min Fremstilling af Clasons Færd mod mig, saavelsom hans saakaldte Fabrikanlæg angaaer, da staaer denne endnu urokket, hvad enten saa Clason har studeret mere Jndustri end jeg, eller ikke. Ligesaa umuligt som det er at forfølge Kilden til enhver Strøm, saa umuligt er det ogsaa for mig at forfølge Oprindelsen til det Rygte, der er og har været saa almindeligt her i Egnen, at Clason skulde ansøgt Regjeringen om en Pengeunderstøttelse, hvis ikke han selv ved sine Udsagn og de allerede i min første Artikel omtalte Anbefalinger, har givet den første Anledning dertil. Hvorledes Prøverne ere komne i Clasons Hænder, er jo nu offentlig oplyst (see Avisen No. 104); men om den Prøve jeg leverede Clason i mit Huus og som skulde deponeres paa Herredscontoiret og hvorefter min Leverance skulde exeqveres, er den samme som den Clason, omtalte, er endnu uafgjort, ligesom der i den Handling, at Clason borttager Prøverne forinden den mellem os indgaaede Contract er opfyldt og netop paa en Tid, hvorjeg har maattet sagsøge ham fordi han søgte at unddrage sig sin Forpligtelse mod mig, vistnok ligger en tilstrækkelig Anledning til en ufordeelagtig Mening om Manden. Til den skjønne Tirade, som sluttede Clasons Jndrykkelse, gjentager jeg mit gamle Ordsprog: at store Ord og fedt Flesk hænge ikke i Halsen. Klogt er det imidlertid af Manden, at henvise til sine transatlantiske Etablissementer; men klogere vilde det endnu have været, omhan havde beraabt sig paa sine Foretagender for at fremme Jndustrien i Jndien, end her i Landet, hvor de endnu ere ligesaa ubekjendte som om Clason maaskee eier Baronier i Maanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Vores Mellemværende vil jo nu blive opgjort ved Domstolene, hvor Hosekræmmeren vil staae lige med den foregivne Millionair, indtil den Tid haaber jeg, at Clason ikke bytter Ophold med Establissementet i Skane og de indiske Stablissementer. Bærslund, den 30te Juli 1840. Hans Christian Banck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Justitsraad C. J. Claussens Minde helliget. Dumpe Slag fra Kirkens høie Tinde Lyde over Sorgens tause Vraa. Veemodstaarer fra vort Øie rinde, Veemodstaarer – og de flyde maae. Graven aabnes, see en Olding træde. Bort fra Jorden, hist til evig Fred; Graven lukkes – Efterladte græde Ved den Elsktes tause Hvilested. Skjønne Minder fra henfarne Dage Træde frem ved Mandens stille Grav. Veemodsfuldt han hørte Enkers Klage, Raad og Trøst han de Forsagte gav. Faderløse, naar ved Elsktes Baare. Tanken mod den mørke Fremtid gik: Kjærlig Haand aftørrede hver Taare, Trofast Værn i ham de stedse fik. Sjelden Retfærd lyste af hans Øie, Klare Aand sig ikke hilde lod. Hvo har hørt den Ædle Retten høie, Naar, og slig det, vaklede hans Mod Nei, sin Konge tro, sit Herreds Glæde, Gik han signet frem paa Livets Vei; Derfor vi, mens Taarer Øiet væde, Offre paa hans Grav en Glemmige. Ja han hviler nu i Gravens Gjemme, Svage Støvdragt er for Smerte fri. Frelste Aand er hos sin Fader hjemme, Lever hist i salig Harmoni. Dødens Have, hvor det ømme Hjerte Smuldrer hen i Gravens kolde Favn, Did vi vandre, tolke fælles Smerte, Og begræde Livets bittre Savn. Sov da født blandt forudgangne Kjære, Mindet skal som Støvet et forgaae. Kun det Ønske vi i Hjertet nære: Værdig Mand Din Plads betræde maa. Simple Krands, som kjærlig Haand Dig binder, Her vi slynge om Din brudte Stav, Blomster smaae, de venlige Kjærminder, Smile paa Din fredelige Grav. Tyrstrup Herreds Sandemænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres: Maskeraden. Comedie i 3 Acter af Holberg med tilhørende Jntermedium. Heri synge de 40 franske Bjergsangere. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Da en Deel fra Aarhuus Stiftsbibliothek udlaante Bøger endnu ikke ere tilbageleverede, indkaldes de herved og Bibliothekets Aabning maa, som en Følge heraf, udsættes til Tirsdagen den 18de August. Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
I Henhold til vor tidligere Annonce skulle vi herved tillade os at bekjendtgjøre, at den næste Conferentse afholdes Fredagen den 21de August i Fruesogns Borgerskole (Kahr's Locale). - Forhandlingerne tage deres Begyndelse om Formiddagen Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
J Directionen for Skolelærerforeningen for Aarhuus Bering. Kraiberg. Pihlkiær. Skive. Kahr. og Omegn, den 7de August 1840. Smidt. Hveg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Mandagen den 17de d. M. om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, bliver paa Friisholt Hovedgaard i Sahl Sogn, ved Auction bortsolgt endeel af det afgangne Ritmester v. Hallings Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Kjøkkentøi, saasom: Kobber, Messing, Tin og Jern, Porcellain og Steentøi, endeel Bryggersredskaber, Linned, saasom: Duge, Servietter, Haandklæder og Lagner, deels Dreils og deels Hør= og Blaargarns=, Borde, Stole, Skabe, Sophaer, Speile, Commoder, Sengesteder, Sengeklæder, hvoriblandt gode Folkesengeklæder, Kakkelovne, endeel Silke= og Bomuldstørklæder, endeel Silke=, Bomulds=, Rasmager= og Uldstrømper, et stort Stueuhr, endeel Hjulfælge og Hjulseger, en stor Deel Gaardsredskaber af alle Slags, saasom: Spader, Hakker, Skovle, Forke, Kroge med For= og Baglænker, Vognkjæder, Ører, Baandknive, Nauere, 2de Vandmaskiner, en Dunkraft, endeel Ege-, Bøge= og Eskeplanker, endeel Tylter Fyr Fjel, forskjellige Sæt Læder=Bringtøi, Stavtøi, Sadler, Vogne, deels Arbeids- og deels Reisevogne, en Wienervogn, en holsteensk Vogn med Agestole, Reiseslæder, Plouge, Harver, en Kane, Doctorstole, nogle Rapsslæder med Baarer, en stor Deel Smederedskaber, en Kornensemaskine, endeel Meierieredskaber, en stor Deel kløvet Kakkelovnsbrænde, endeel Bøgebrænde, endeel Haugeredskaber, en Steenvogn og en stor Deel tilhugne Steen, med meget mere; hvilket Alt her foran berørt findes anført i de trykte Cataloger, og er fra No. 3949 til 4286 (Pag. 127 til 138); fra No. 5898 til 6954 (Pag. 191 til 193); og under særskilt registeret fra No. 1 til 290 (Pag. 198. til 207); fra No. 226 til 233 (Pag. 209 og 210); fra No. 368 til 407 (Pag. 211 og 212), fra No. 414 til 418. (Pag. 213); fra No. 499 til 203 (Pag. 215 og 16); fra No. 512 til 692 (Pag. 217 til 224), fra No. 757 til 994 (Pag. 226 til 236, og fra No. 1625 til 1843 (Pag. 256 til 263); dog med Undtagelse af Kornet, Gaarduhret og Sprøiten med Spande. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 3die August 1840. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Paa Tingstedet i Hammel bliver Tirsdagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11½, afholdt Licitation over Jstandsættelsen af de paa Landeveien mellem Aarhuus og Viborg beliggende Broer, den saakaldte Kjøbmandsvadsbroe og Broen ved Søbyvad. Conditionerne med Overslag beroe herpaa Contoiret til Eftersyn. Frysenborg Birkecontoir, den 3die August 1840. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Tirsdagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Tingstedet i Hammel afholdt Licitation over Opførelsen af endeel Steenkister paa Veiene i Frysenborg Birk. Nærmere Oplysning erholdes herpaa Contoiret, ligesom ogsaa hos Amtsveibetjent Johansen i Aarhuus. Frysenborg Birkecontoir, den 3die August 1840. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Tirsdagen den 11te August førstkommende, Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale, paa Horsens Raadhuus, over en Reparation paa Østbirk Kirke, med Tillæg af Materialier. Reparationen indbefatter Tømmer=, Blyetækker=, Smede= og Muurarbeide. Overslaget er paa 730 Rbd. Dette, saavelsom Conditionerne, er til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 30te Juli 1840. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Bythingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter den heri Byen afdøde Enke Christiane Sørensen født Danberg og hendes Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. tidligere afdøde Mand Ole Sørensen, i sin Tid Skipper heri Byen og senere Gaardeier i Morsholdt i Hads Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, ligesom begge Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel ere indkaldte for at anmelde og godtgjøre deres Arveret. - Dette bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Horsens, den 26de Juni 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte Undtagelser, navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler, og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings-Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt: for første Klasse til 24 s. aarlig af hvert 100 Rbd. anden Klasse, 36 s. - r. S. som forsikkres. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede tredie Klasse, 72 s. med Policeblanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere: i Aalborg Hr. Capitain Wigelsen; i Aarhuus. Bankkasserer Otterstrøm; i Ebeltoft. Toldkasserer Vay; i Fredericia - Procurator Jørgensen; i Frederiksh. Fuldmægtig Kahlen; i Grenaae - Kjøbmand Schmidt; i Hjørring - N. Christensen; i Hobroe, Fuldmægtig Kehlet; i Holstebroe - Fuldmægtig Repsdorph; i Horsens Overkrigscommissair Holst, i Kolding. Fuldmægtig Kralund; i Lemvig, Procurator Christensen; i Nibe. Krigsassessor Arntzen; i Nykjøbing. Apotheker Begtrup; i Randers - Procurator Jensen; i Ribe. Stiftscasserer Andersen; i Ringkjøb. - Søkrigscommissair Bagge; i Skagen. Kjøbmand Christensen; i Skanderb. - Apotheker Seidelin; i Skive Procurator Thorup; Toldcass. Grev Ahlefeldt Laurvig; i Skive Procurator Thorup; Toldcass. Grev Ahlefeldt Laurvig; i Sæbye. i Thisted, Postmester Carstensen; i Varde - Collecteur Heesbech, i Veile Hospitalsforstander Borch, og i Viborg. Overretsprocurator Jespersen. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 4de Assurance-Aars Slutning, den 30 Septbr. 1839. efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler 1,184,918 Rbd. 18 s. Compagniets Risico var den 30te Septbr. 1839 16,208,642 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 29de Juli 1840. Lassen. Engelhart. L. N. Hvidt. Moller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Raps kjøbes i større og mindre Partier, og betales til høieste Priis af J. M. Lange. Paa Graven i Gaarden No. 217 er til førstk. Flyttetid tvende Værelser at faae tilleie, et til Gaden og et til Gaarden, med Kjøkken og andre Beqvemmeligheder. Jagten St. Jørgen, Capit. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-08
Rettelse. Auctionsdagen over Sjørupgaard i Nørre-Herred er i dette Blads No. 123 og 126 anført til Løverdagen den 28de August istedetfor Løverdagen den 22de, som herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Mandagen den 10de August. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Nyheder fra Udlandet. Bjergfolkene i Kaukasus have (ifølge en Efterretning fra det sorte Hav) atter nedhugget et russisk Korps paa flere tusind Mand, som var rykket frem igjennem en snever Dal, og afskaaret Tilbagetoget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Mehemed Ali synes nu at ville opgive Arabien, paa hvis Erobring han har anvendt 30 Aar, og hvis Besiddelse lod til at være ham af største Vigtighed. J det mindste trækker han alle sine bedste Tropper bort derfra til Syrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Porten har besluttet, at hvis det kommer til den Yderlighed, at Mehemed Ali skal bringes til Lydighed ved Vaabenmagt, da vil den forholde sig neutral og defensiv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
J Frankrig er ved en kgl. Ordonants indkaldt 150,000 Mand under Vaaben. Marinen skal forstærkes med 10,000 Matroser, 5 Linieskibe, 13 Fregatter og 9 Dampskibe. Børsen i Paris var den 1ste Aug, i stor Bevægelse, Statspapirerne faldt, og de politiske Efterretninger vare langtfra ikke tilfredsstillende. Mangfoldige Rygter ere i Omløb, blandt hvilke ogsaa det, at Kongen skal have nægtet at modtage den engelske Gesandt Lord Granville, der nylig igjen var indtruffen til Paris, at Regjeringen har afsluttet en Leverance af 15,000 Remonteheste, og Krigsministeren betinget sig en Credit af 8 Mill. Fr. til Artilleriets Fornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Saasnart det erfares, at St. Aulaires Mission til Wien er mislykket, som man anseer for det sidste Forsøg til Fredens Opretholdelse, skulle Kamrene sammenkaldes. Hvis Guizot kommer hjem fra London, skal han træde ind igjen i Ministeriet. Fra alle Kanter opfordres Regjeringen til, ikke at taale den Frankrig tilføiede Fornærmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Den franske Flaade i Middelhavet bestaaer forTiden af 13 Linieskibe, hvoraf 2 paa 120 Kanoner, 1 paa 100, 2 paa 90, 4 paa 86 og 4 paa 9. J Toulon ligge udrustede 5 Linieskibe, og 8 andre Linieskibe tilligemed 10 til 12 store Fregatter kunne udrustes i 3 Maaneder, saa den franske Sømagt vil kunne bringes til 25 Linieskibe og 24 store Fregatter. Desuden ere i Beredskab 13 Fregatter og 9 Dampbaade, hvoraf 2 med 450 Hestes Kraft. Nu gielder det kun om, at faae denne betydelige Flaade bemandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Fra England er udspredt det høistvigtige Rygte, at Lord Palmerston er udtraadt af det brittiske Ministerium, men hverken paa Børsen i Hamborg, eller Amsterdam har man villet fæste Liid dertil. Den belgiske Regjering har, ifølge Beretning fra Antwerpen, befalet en Udskrivning af 50,000 Mand. Samme Beretning mener, at Belgien maa, ligeover for Frankrig, paastaae sin Neutralitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
J Spanien er det nu galt igjen. Den 27de Juli var der saadanne Uroligheder i Madrid at Tropperne maatte rykke ud. J Barcellona har Espartero beordret sine Soldater til at fyre paa Enhver der søger at forstyrre den offentlige Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Keiseren af Rusland har siden sin Hjemkomst holdt daglige store Krigsraad i Krasnoje=Selo. "At der forestaaer store og vigtige Begivenheder (tilføies der fra St. Petersborg) er indlysende for enhver opmærksom Jagttager."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Fra Sverrig hedder det, at samtlige Ministre agte at følge deres Collegers, Grev Posses og Baron Stiernelds Exempel, og forlange deres Afskeed. Endnu vides ikke i Publikum den sande Anledning dertil, dog troer man, at det er det nye Finantsbudget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 8de August. D. M. Kongen og Dronningen vare den 4de dennes om Aftenen Kl. 12 under almindelig Jubel ankomne til Apenrade, hvorfra Allerhøists. den 5te fortsatte Reisen til Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Fregatten Rota, der som bekjendt var udseet til i næste Maaned at afgaae herfra til Havnene ved de sydamerikanske Kyster, for at vise det der hidtil ukiendte danske Orlogsslag, er nu midt under dens Udrustning befunden at være i en saadan Tilstand, at det ikke kan benyttes til den bestemte Fart, ja at der endog er Formodning for, at den maa blive casseret som aldeles ubrugelig, idet at den nemlig har et betydeligt Læk (Vandet skal, efter Forlydende, stige til 8 i Timen), der vanskeligt vil kunne repareres Denne Tildragelse har vakt ikke liden Forundring i Etaten, da dette skjønne Krigskib, der neppe er over 15 Aar gammelt, for faa Aar siden undergik en Hovedreparation, og netop af Admiralitetet maatte være udseet til hiin Fart som et af de bedste i vor Marine. Der er blandt Sagkyndige kun liden Tvivl om, at en betydelig Feil jo maa være begaaet ved hiin Reparation, ligesom ogsaa flere finde det besynderligt, at ikke et Eftersyn fandt Sted efter dets sidste Hjemkomst, da det allerede dengang skal have havt et Læk, hvorom Chefen ikke kan have undladt at gjøre behørig Jndberetning. Allerede idag ere Folk satte i Arbeide med Udrustning af Fregatten "Bellona, som nu er bestemt at skulle afgaae i Rotas Sted. (Khvnsp.)Et af de vigtigste Lovudkast, som af Regjeringen er blevet den nærværende holsteenske Stænderforsamling forelagt, er ustridigt det om Anlæg af nye Landeveie i Slesvig og Holsteen. Jfølge samme skulle alle Hoved= og Bilandeveie omdannes til Chausseer, hvilket paa Hovedlandeveiene udgjør et Miletalaf 138 og paa Biveiene 237 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Petitionen om Skattebevillingsret fra Lollands Falsters Stift er skrevet paa en Pergammentsrulle og tæller over 2300 Underskrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Ifølge en kgl. Befaling er det forbudt Hoboisterne af Kongens Regiment at give Concerter om Løverdag Aften. Deraf formodes, at Skuespil maa for Fremtiden heller ikke finde Sted om Løverdag Aften. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Forsaavidt som Stemningen i Hovedstaden i en vis Grad kan erfares af Pressen, hvis Repræsentanter stræbe efter at udtale den offentlige Mening, har der i den senere Tid dannet sig sammesteds ogsaa et ultra conservativt Partie. (Hls. Av.)- Om kort Tid vil man i Khvn, ikke meere møde nogen Skeeløiet, saa flittigt bruges nu den radicale Cuur, som Licent. Melchior har indført hos os. Flere Læger have adopteret den og gjort heldig Brug deraf, iblandt Andre Dr. Djørup og Starcke, hvilken Sidste tidligere er bekjendt for sine Klumpfodscure. Øiecuren bestaaer i, at der gjøres et Jndsnit ved Øie krogen, med en Pincet fremtrækkes derefter Øieseenen, som derpaa overklippes eller skjæres. Hele Operationen varer kun et Par Minuter og gjør ikke meget ondt. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Til Lægeverdenens Nyheder hører det ogsaa, at den bekjendte Mad. Lassen i Nyboder, der curerede for al udvortes Sygdom, har faaet en Efterfølgerske i en Mad. Jensen, der med kgl. Tilladelse har nedsat sig som Doctorske i Lyngby, og nu trækker en Mængde Syge dertil. Hun skal især være heldig med Gigtpatienter. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Den tidligere i Bladene omtalte Franskmand, der lever i Khvn., fordi hans 40,000 Francs aarlig ikke kunne forslaae i Paris, vedbliver at føre et originalt, ugeneert Liv. Forleden gjorde han et Bal, som i Elegance overgik Alt hvad man i Khvn, har seet hos Privatfolk, men dertil vare kun inviterede alle Byens saakaldte galante Damer. Hver Formiddag regalerer han Nabolaget med en larmende Solo paa Posthorn, trækker altid igjennem Gaderne med et stort Kobbel Hunde, og fandt forleden for godt paa Gaden at indlade sig i et angenemt Slagsmaal med en Urtekræmmersvend, kort sagt: hans Originalitet er til stor Moerskab for Publikum. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
J Onsdags besøgte Thorwaldsen og Steffens de Stænderdeputerede i Roeskilde, hvor disse vore berømte Landsmænd med megen Hjertelighed bleve modtagne. Samme Dag bivaanede de en smukt arrangeret Kirkeconcert, og Dagen efter vare de af de Deputerede inviterede til et festligt Middagsmaaltid paa Slottet. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-10
Digteren H. P. Holst tiltræder med det Første en Udenlandsreise med offentlig Understøttelse. (Md.)Der er i disse Dage udkommet et lille Skrift af Aud. Fugl, der kaster et nyt Lys over de vestindiske bekjendte Hemmeligheder. Dverg=Kløverbladet, de tre Sødskende Brock sted, der for Tiden lade sig see i en Pantomine ved Brødrene Prices Forestilling, ere i mere end een Henseende en Natursjeldenhed. De ere fødte paa God et Seedorf ved Segeberg i Holsteen og ere af sex Sødskende, der have samme Fader og samme Moder, ene forblevne saa smaae, medens de tre andre Børn have opnaaet den for Mennesket almindelige Høide. Hertil kommer endnu den mærkelige Omstændighed, at Moderen, efter at have født en Dverg, stedse bragte et fuldbaaret Barn til Verden, saa at der imellem hver af Dvergene er en Broder eller Søster, hvis Legeme er fuldkommen uddannet. Jøvrigt ere hine smaae Personer aldeles ingen Vanskabninger; de ere tvertimod veldannede, deres Lemmer staae i det hed ste Forhold til hinanden, og deres Hoveder ere ikke, saaledes som Tilfældet ofte er med Dverge, uforholdsmæssigt store. Meget komisk er det at see den Mindste af dem, hvis Lidenhed er høist paafaldende, klædt som Napoleon, gravitetisk at spadsere op og ned af Theatret og kommandere sin Garde, der bestaar af een Mand, og denne Mand er, skjøndt nitten Aar gammel, ikkun 35 Tommer høi. (Dan.