JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
De hyppige Sammenrottelser i Jndien aabne kun mørke Udsigter i Fremtiden. Den Aand, der yttrede sig deri, lader befrygte sørgelige Følger, dersom man ikke gaaer frem med Varsomhed og Klogskab. Aarsagen til den sidste Sammenrottelse skal ligge deri, at man har tøvet for længe med at udbetale Tropperne deres Løn. (Af indep. Whig.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Blandt alle Svenske Provindser synes Finland at være den, der i de nyere Tider meest har tiltaget i Befolkning. Efter Prof. Jac. Tengstrøms Beretning havde det i Aaret 1751 henved 40,000, Aar 1772, 580,000, og 1795, 760000. Folkemængden har saaledes i en Tid af 45 Aar næsten fordobblet sig. - Sverrig har ved at miste denne Provinds lidt et ubodeligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
J Schweiz har man nu ogsaa Forligelses Commissioner, som gjøre den lykkeligste Fremgang. J Canton Zürich bleve i Aaret 1806 af 5174 Sager 3784 forligte. J Kongeriget Vestphalen har man fulgt samme rosværdige Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Ved et Decret af 6 Martii udnævntes Forligelses Commissairer, som der kaldes Friedensrichter, førend endnu Valgcollegierne vare sammenkaldte, paa det denne velgjørende Jndretning ikke skulde blive forhalet. J Hertugdømmet Warschau ere fra 27 April 1807 til Martii 1808 af 4972. Processer 3515 forligte. – Dr. Vezin har udgivet "Handbuch for Friedensrichter a. Hannover, 1808, skrevet med Hensyn til Coder Napoleon. Det maa glæde enhver Dansk Patriot at see en Opfindelse, der skylder een af vore Landsmænd sin Tilværelse og som allerførst er bleven sat i Værk af vor Regjering, vinde saa stort bifald udenlands, at den med hvert Aar bliver almindeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Den berømte Kobberstikker Wille, der har bragt den i Frankrige forfaldne Kobberstikkerkunst i Veiret igjen, og har dannet mange berømte Discipler (hvoriblandt vor Landsmand Hr. Preisler),er d. 5 April død i Paris i en Alder af 92 Aar. Han var født i Kønigsberg og kom til Paris 1736.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Den bekjendte Digter Schlegel har af den Østerrigske Keiser faaet Tilladelse til at holde i Wien Privatforelæsninger over den dramatiske Digtekonst. Prænumerationen for den hele Cursus er 25 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
J Cassel ophæves det Tydske Skuespil og der skal i Fremtiden kun opføres Tydske Syngespil. Derimod skal det Franske Theater sættes paa en glimrende Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Prof. Dr. Morellot, Pharmacten Major ved Storarmeen, har i Forening med Farver Carus i Leipzig, gjort adskillige Forsøg, at farve uldne Tøier blaat, orangeguult og guulbrunt med indenlandske Materialier, uden Tilsætning af indiske Farvestoffer. Farverne have samme Egenskaber som de ægte d. c. de modstaae Luftens og Solens Virkninger, ligesom Luftens og Vandets tilsammentagne, og lide ved Farveprøven ingen Forandring, som i det mindste er hurtigere og mærkeligere end ved de saakaldte superfine Tøiers Prøvelse. Opfinderen havde indbudet den Franske General H. Villemanzy og Obersten H. Savary, forat overvære især det blaa Klædes Farvning, og overtyde sig om, at Farven ikke har nogen Tilsætning af Jndigo, som nu er saa uhyre dyrt. Begge disse Mænd vare en heel Formiddag tilstede ved denne Forretning, og i deres Nærværelse blev et heelt Stykke Klæde farvet blaat. Man har anstillet alle mulige chemiske Forsøg, for at godtgjøre at Farverne ere ægte, og ethvert af dem lykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Slutning af Skrivelsen til Udgiveren af the indepedent Whig (s. forrige No.) Kun endnu een Ting, og jeg har udtalt. – Fra Kjøbenhavn lader os krydse over Sundet og betragte Expeditionen paa dens Tilbagereise. Paa de Svenske Kyster see vi Gustav den Tappre og Frederike den Deilige, nydende en Promenades Behageligheder, skjønt ventende Gjæster fra de grønne Bølger. Langt om længe ankomme de de bestige Kysten, og, stolt af deres Lykke, anseer enhver af dem sig for en Cæsar, og brystende sig, lægge de neppe Mærke til Dvergene omkring dem; – selv Gustav blive de ikke vaer, indtil Ordene, Kongen, Kongen, bebude hans Kongelige Nærværelse. Neptun træder frem med en Mine, som han har lært af sine Medhielpere, og hilser den Kongelige Groupe. Jkke saa Cincinnatus – overrasket, springer han nogle Skridt tilbage, og aftager med opløftede Hænder den Hat, der gjør ham saa vild, og gjør nogle Buk Men her gad jeg spørge, agtede Rom sine Helte mindre, fordi de ikke kunde danse. – Rei. Hvorfor skulde vi gjøre det, Han fremførte derpaa en haabefuld Yngling, hans Adjutant, som fuld af Beskedenhed, besvarer alle Franske Spørgsmaale med des inclinations de tere. Endskiønt dette Besøg var et passende Æmne til en Carricatur, maae vi være meget over med de Bommerter, man begik her, eftersom en anden diplomatisk Person, der skulde introducere dem, var fraværende: en Omstændighed, der, uden Tvivl, forøgede deres Forvirring. Jeg vil ikke paastaae, at Hs. Exc. den Engelske Minister ved Hoffet i Stockholm var i bogstavelig Forstand sysselsat med, ved sit Toilet at gjøre sig færdig til dejenne dinatre, men jeg tør vove at sige, at han var fraværende i et ubeleilige Øieblik. Han lod sig imidlertid see nogen Tid derefter og undskyldte sig med, at de Depecher, han havde at sende til Hoffet i St. James, havde forsinket ham. Hele Selskabet gik derpaa op paa Plafondet jeg havde nær sagt Skaffottet) og lovede i et lunefuldt Øieblik at holde Dagens Forhandlinger hemmelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Ledige Embeder. Det personlige Capellanie hos Amtsprovsten i Frederiksborg Amt 200 Rdlr. - Det personlige Capellanie hos Amtsprovsten i Sorøe Amt 200 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
- Det personlige Capellanie hos Amtsprovsten i Præstøe Amt 200 Rdlr. - Det personlige Capellanie hos Amtsprovsten i Odensee Amt 200 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-03
Kongsberg Sognekald i Aggershuus Stift 500 Rdlr. - Det andet residerende Capellanie til Aarhuus Domkirke 503 Rdlr. 24 s. - Sognekaldet til St. Nicolai Menighed i Svendborg 300 Rdlr. - Bølling og Sædding Sognekald i Ribe Stift 160 Rdlr. - Byefoged Embedet i Frederikssund og Slangerup og Birkedommer-Embedet ved Jægerspris Birk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. ans hos Raskaader Femte Aargang. No. 60. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 7 Maji, 1808. Blik i Engellands Statshuusholdning. Det er en bekjendt Sandhed, og endvidere documenteret i Smith's Tracts on the Trade of Corn at Engelland ikke kan brødføde sig. Det er desuden indlysende af følgende Oversigt over den inde og udførte Qvantitet af Hvede til Storbritannien, uddraget af Erskine Price and Trade, of Corn i Youngs Annals vol. 44. En Qvarter, er efter Bruuns Haandbog 2 Tdr. 1 Fdk. Dansk. Qvarters Qvarters indført udført 5 Aar fra 1765 til 1769 5 Aar fra 1770 til 1774. 5 Aar fra 1775 til 1779. 5 Aar fra 1780 til 1784. 5 Aar fra 1785 til 1789. 5 Aar fra 1790 til 1794 5 Aar fra 1795 til 1799. J35 Aar fra 1765 til 1799 3,374,695 71872,363. Efter et Middeltal aarlig Af denne Tabel erfares, at Storbritannien, har indført af Hvede, mere end den har udført, i disse 35 Aar 4,497,668 Qv., og at det er efter et Middeltal aarlig 128,504 Qvarters. Baade den Rige og Fattige, saavel i Kjøbstederne, som paa Landet, spise Brød af Hvede, og Rug, Byg, Havre og Kartofler kan i saare faa Districter benyttes til Brød Føies hertil de øvrige Kornvarer af Rug, Byg, Havre, Ærter og Hestebønner, som indførtes, er deres Underballance endnu kjendeligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Efter Smiths Angivelse skal Engelland i sin Kornhandel have vundet fra 1746 til 1765 aarlig, efter et Middeltal, 651,000 Pd. St., siden den Tid har den bestandig tabt. Efter Toldbøgerne er Summen for det indførte og udførte Korn for Engelland fra 25 Martii 1777 til 25 Martii 1797, altsaa i 20 Aar, følgende: indføre. af fremmed Korn for 15239, 176 P. St. udført af Brittisk Korn for . . 5,761,953 af fremmed Korn for6618,71 P. St. Handelsbalancen for disse 20 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Værdien af det indførte Korn var, efter et Middeltal, aarlig 600,000 Pd. St. Tabet af den Sum for Kornvarer, som Engelland vandt tilforn, 651,000 P. St. Aarlig Tab 1,251,000 P. St., eller i tyve Aar en Sum af 25,020,000 P. St. J visse Aar har Tabet været langt betydeligere. Efter Toldbøgerne betalte Engelland til Fremmede for Kornvare i de tre Aar 1794, 1795 og 1796 den Sum 7,446,012 P. St. Disse trende trykkende Aar foraarsagede en saa stor Undervægt i Engellands Handelsbalance, at det var nødt til at exportere for Korn, bart Sølv og Guld for den Sum a 1,749,736 P. St. Dette betydelige Tab i den circulerende Mængde af Guld og Sølv foraarsagede Bankens Rystelse, at den standsede med at indløse sine Sedler, at den var nødt til at udgive smaa Sedler paa et P. St., og at authorisere paa nogen Tid, som circulerende Brittisk Mynt, Spanske Piastre. See Youngs Annals Vol. 28. og Begtrups bemærkn. om det Engelske Landbrug. Af disse Beregninger erfares, at omendskjønt Engelland er et godt Kornland, og kunde rigelig forsyne sig selv med Kornvare, naar Parlamentet drev meer paa Udskiftningen, og ikke saa meget Land laae i Fællig, eller aldeles øde og uopdyrket. Men da Regjeringen vedbliver at være ligegyldig ved denne Gjenstand, da den ophielper meer Handel og Fabrikflid end Agerbrug, og da den endvidere drager til sine store Landarmeer en Mængde Men nesker fra Jordens Dyrkning, følger deraf, at England forbruger hvert Aar flere fremmede Kornvare, og at Storbritannien behøver aarlig et Tilskud, eftersom dets egen Grøde lykkes, af en halv til en heel Million Qvarters Kornvare af hvert Slags. Allene Grevskabet Surry forbrugte i Aaret 1794 af fremmed udenrigs Korn 1,193, 111 Qvarters af al Slags Sæd, see Gen. View of the Agriculture of Surry, by James and Malcolm. Parlamentet har ofte undersøgt denne Gjenstand, og nedsat egne Commiteer, og det har viist sig af deres Undersøgelse og ved Erfaring bekræftet i Aarene 1794 til 1797, at, naar Uaar indtræffer, kan den hele Tilførsel af Hvede fra Østersøen, Middelhavet, der sorte Hav og Nordamerika ikke tilfredsstille Landets Trang, og den sidste Ressourca har været Riis fra Ostindien. Beviserne derfor sees i de senere Aargange af Toungs Annals.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Nu ere Ruslands, Polens, Tydsklands, Belgiens, Dannemark og Nordamerikas Kornkamre lukkede for England, det har nu tilbage Siciliens, den africanske Kysts og Ægyptens; disse kunde maaskee ogsaa vorde lukkede ved Frankriges Jndflydelse. Hvor kornrige disse Stater endog ere, ere de langt fra ei saa kornrige som i Romernes Tid. De kjende og til Uaar. Brand, Rust og Meeldug ødelagte al Slags Sæd i Sicilien saaledes i Aaret 1804, at Landet ikke kunde kornføde sig, at det paa flere Steder ikke lønnede at høste Sæden, men at man drev Qvæget ind for at afædeden 2). Paa sikker Tilførsel kan et heller ventes *) Derom er skrevet et nyt Skrivt af Pavlo Balsamo, Professor i Landocconomien ved Universitetet i Palermo, under Navn af: Sopra la ruggine e il cattivo Ricolto det Grano deel Anno 1804, in SiciliaFalermo 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
fra Barbariet og Ægypten, efter den tumultuariske Forfatning disse Lande ere i. Man seer altsaa fra denne vigtige Synspunkt, hvormeget England vover ved at leve i Krig med det faste Land, og hvor let tilfældige Omstændigheder, et eller flere Uaar, kunne tvinge denne stolte Nation, med al sit Herredømme over Havet, til at give efter. Det Land, som ei kan brødføde sig, har en kritisk Tilværelse. Saalænge det mægtige Frankrige ikke besad Belgien, var det ofte et Rov for Hollands Vindesyge, og var flere Gange hjemsøgt af Hungersnød. Sveits erholder sin Kornvare fra Svaben. De senere Aars Begivenheder have viist, at naar Sveits ikke vil være eftergivende, udvirkes Forbud mod Kornvares Udførsel fra Svaben, og Sveits maa, for at undgaae Hungersnød, give efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Storbritannien er ikke mere befolket, end at det rigelig kunde ernære sin Folkemængde ved Jordbrug, uden at besidde flere Næringsveie. En comparativ Sammenstilling med Danmark skal vise det. England, Skotland og Jrland have, efter Randel, 6036 Qvadratmile og en Befolkning af 12 Mill. Danmark og Hertugdomen have 952 Qvadratmile og en Befolkning af 1 1/2 Mill. Storbritannien har altsaa omtrent 2000 Mennesker paa Qvadratmilen, Danmark 1600. Ligesaa vist, som det er, at Danmark kan rigelig ernære en dobbelt saa stor Folkemængde ved Jordens Dyrkning, kan ogsaa England. Om England og Wales, siger Sinclair *), at der er 22,351,000 Acres, som kunde modtage Forbedring, og vilde give Landet en Tilvext i Folkemængde af 3,017,385 Sjæle, hvor meget mere gielder ikke det Factum med Hensyn til Skotland og det forsømte Jrland, Belgien, har paa Qvadratmilen dobbelt saa stor en Folkemængde som Storbritannien; det lever næsten alene af sit Jordbrug, og har aarlig et stort Overskud af Kornvare til Udførsel. Det har i de senere Aarhundreder bestandig været hjemsøgt med Krige, dets Handel har været spærret og i Hollands Hænder; bestandig har det været trykket af dets Adel, Geistlighed og Fyrster; de sidste have betragtet Landet som en fremmed Provinds, hvor Politiken bød at man snarere skulde undertrykke det end befordre dets Vel. Alle disse *) Account of the Origin of the Board of Agriculture, Appendix K. P. 58. forenede Uheld have ikke været istand til, i tvende Aarhundreder at ryste Belgiens Velstand og Folkemængde, fordi samme var bygget paa Jordens Dyrkning, - og dog har Belgien ingen bedre Jordbund, end Danmark eller England. Det samme er Tilfældet med Pfalz. Jngen vil nægte, at Handel og Konstflid give et større Udbytte, men tillige meere uvis, end Agerdyrkning. Ligesaa ufornuftigt som det er af en privat Mand, at forsømme sine faste Eiendomme og vove sin hele Credit og Formue ved dristige Speculationer, ligesaa ufornuftigt er det for et Land, at bygge sin Velstand allene paa Handel og Kunstflid, tvende meget usikkre Næringskilder, som tilfældig sammenstødende Omstændigheder kunne nu tilintetgjøre for England, ligesom forhen for det langt forsigtigere og sparsommere Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
En udbredt Handel og Jndustri skaffer Rigdom i et Land, beriger Kjøbmanden og Fabrik herren, og kaster, ved Toldafgifterne, en betydelig Jndtægt i Landets Kasse. Det forfører den private Mand, og bedaarer Statsbestyreren til at udvide disse guldbringende Næringskilder videre, end Landets sande Jnteresse og Statsklogskab byder. Rigdom er ikke Velstand. Rigdom er et stærkt Jrretament i Statslegemet; det opliver, stimulerer, og ender med at slappe og sløvgjøre Organisationen. Agerdyrkningen skaber Velstand, men ikke Rigdom, den føder kraftig Borgersamfundet, men hverken hidser eller sløver Nationen. Det er en fast Sætning: at Handel og Jndustriernære flere Mennesker end Agerbrug. En sætter en Kapital af 100,000 Rdlr. i Handelen. Han ernærer mange Menneskeer ved Farten med hans Skibe, ved hans Pakhuus, og paa hans Contoir. En anden sætter sin Kapital i Jordgods. Denne ernærer endnu fleve Familier, som ere deels boesiddende paa hans Gods, deels ansatte ved Gaardens Avling, Haven, Skoven, Møllen, Teglværket og Fiskeriet. Døer eller fallerer den første, ere alle de Familier, som levede ved ham, maaskee brødløse, døer den sidste, eller sælger han Godset, skeer ikke den mindste Forandring i det høieste kunne kun enkelte Familier sættes udaf Næring, saasom en Forvalter, Forpagter, Skytte, Gartner, o. s. v. Beskjeftiger Fabrikherren, flere hundrede Mennesker, beskjæftiger Godseieren, ligesaa mange, men hins Personale har en mere uvis Existence, da dennes har altid sit jevne Udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
De Stater, som have bygget deres Velstand, paa et kraftfuld Agerbrug, have mere indere Kraft og en større Folkemængde, end de, som grunde deres Velstand paa Handel og Fabrikflid. Hine have i flere Aarhundrede, end disse, overlevet den Alt fortærende Tid. Hine have Rødderne til deres Velstand inden for deres Lands Grændser, disse uden for samme. Naboernes Jnteresse byder med Magt at kappe det Træ, som beskygger dets Eiendomme, dræber der al Vegetationskraft, og har det Rødder, som gaae ind paa Eiendommen, at afhugge dem, det være af Nid eller Nødvendighed. Enhver Tidsalders Historie bekræfter disse Sandheder. De grædske Smaastater og det gamle Rom, havde større indere Kraft og længere Vedvarenhed, end Tyrus og Karthago. De italienske Handelsrepubliker, og den nordiske Hanse florerede kun i en vis Periode, og ere overlevede af de Stater, de undertrykkede. Stater, som grunde deres Velstand, paa Agerdyrkning, ere i visse Maader uforgjængelige: de leve evig. De kunne forandre Regjeringsform og erholde ny Herrer, men vedblive at være til, f. Er. Kina, Ægypten, Sicilien, Belgien, Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Med alt det ere de Stæder og Stater, hvis Velstand grunder sig paa en udbredt Handel, dog mindre underkastede Tilfældets Luner, end de hvis Velstand er grundet paa Kunstflid. Førend de første kunne rokkes, skal Handelen tage en anden Gang, og et heelt Aarhundrede forsvinder, for inden man kjendelig bemærker deres Dalen. Fabrik-Stæders og Staters Velstand er bygget paa Sand. Een eneste Krig, et Decenniums forandrede Luner kan dræbe dem. Deres Tilstand er ynkelig, og altid klage de. Elben lukkes, og den Slesiske Lærredshandel er tilintetgjort. England sender Bomuldsvare til Leipziger Messe, og den Saxiske Fabrikant forhungrer. Moden byder det smukke Kjøn, ei at klæde sig i Silke, og Lyons Population er brødløs, den ophører at bære Staalknapper, og der er Opstand i Birmingham. England fører i tyve Aar en Tilintetgjørelses Krig, for at skaffe de vestindiske Plantere Afsætning paa deres Colonial=Vare og Fabrikherren paa hans Vareoplag; ligesom enkelte subsidiaire Næringsveje, eller en enkelt Colonnade gang i den Londonner Børs skulde have exclusive Ret til at afgjøre 12 Millioner Menneskers Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Det engelske Parlament tillader, mod sin egen moralske Overbeviisning, Slavehandelen af Føjelighed for enkelte Handelshuse i Bristol, det fortsætter af Eftergivenhed for enkelte Handels- og Fabrikstæders Jnteresse, en for sig ødelæggende Krig. Til saadanne Yderligheder drives en Stat, som grunder sit Lands Vel paa en udbredt Handel og Fabrikflid. For at skaffe Landmanden Afsætning paa hans Korn og Fedevare har intet Land nogensinde grebet til Vaaben, men for Fiskeriernes, Handelens, og i den nyere Tid for Fabrikflidens Vel, har man ført mange Krige. Kan Landmanden ikke afsætte sine Kornvare, forædles de til Gryn, Meel, Malt, Brændeviin, eller de gives til Kreaturene. Thi mange Lande kunne kornfødde sig, men færre kunne kjødfødde sig. Det vidtudstrakte Frankrige med alle sine senere Erobringer og med al sin Nøisomhed kan maaskee nu kornføde sig, men ikke kjødføde sig. Derfor vedblive alle Kornlande, endog under Spærring, og uden Afsætning paa deres Kornforraad, nogenlunde at vegetere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
En udbredt Handel skaffer Rigdom, men giver Statslegemet for meget Blod, det udsættes for Svindel og apoplectiske Tilfælde. En udbredt Fabrikflid sultføder mange Mennesker, fylder Landet med Uslinger, uopdragne Børn og Betlere. Et udbredt Agerbrug giver Velstand og ernærer en talriig og kraftfuld Afkom. Ved uafbrudt at forfølge det samme System i meer end et Aarhundrede, har det lykkedes England, først at bemægtige sig Belgiens Kunstflid, derefter Hollands Handel, og endelig Europas og begge Jndiernes Handel og Kunstflid. Det har derved tilsidesat sit Lands dyrebareste Jnteresse, Fred og Agerdyrkning. Det har indviklet sig i en Mængde Krige, for at fremme og beskytte sit Yndlingssystem. Det har været nødt til at anskaffe sig en Søe- og Landmagt, som overstiger dens Kræfter, og at sætte sig i Besiddelse af mange kostbare militaire Poster, f. Ex. Malta, Gibraltar, Kap, St. Helena m. fl. Det har ved sin Vindesyge og Overmod opvakt Europas Misundelse. Af Angest og Frygt for at vedligeholde sin Authoritet, sine konstige Næringsveie, ja maaskee sin Tilværelse. har det i sin Forlegenhed grebet til Uretfærdigheder og Voldsomheder, og Europas Misundelse er gaaet over til Had. Det har været nødt til at kjøbe og leie Soldater, thi et Handels- og Fabrikfolk er uskikket til at være Soldat. Det har bebyrdet sig med en saa uhyre Gield, at det ei formaaer at tilvejebringe Renten, uden nyt Laan. Det har belæsset sig selv med en Mængde trykkende og unaturlige Afgivter, og en uhyre Sværm af Fattige. Det har ved haardnakket og forfølge dette ulyksalige Handels- og Fabriksystem undergravet sit eget Vel, i Stedet for, paa sin lykkelige Øe at være rolig og ligegyldig Tilskuer af Fastlandets Stridigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Det har ved alt dette paadraget sig Europas Harme og begge Jndiernes Forbandelser, og zittrer nu i sit eget Hjem, for sin Tilværelse, for sine Beboeres Underhold, for sin Gield, og for Nationens Utilfredshed. Saa vidt kan et falsk Statsprincip lede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Englands Fosterbarn, Nordamerika, gaaer trolig i dets Kjølvand, og følger samme fordærvende Statsprincip. Jkke nøiet med at besidde et velsignet Land, som kunde ernære 30 Gange saa mange Mennesker som det har, higer det efter et udvidet Territorium, og en udbredt Handel. Allerede har dets umættelige Handelsaand opvakt Englands Frygt og Misundelse, det vil om et Par Generationer opvække hele Europas. Aldeles uden Handel og Fabrikflid kan intet Land være lykkeligt. Handelen sætter Liv i den døde Masse, Jndustri forædler den. Men dets Handel og Jndustri skal indskrænke sig til dets egne Fornødenheder. Det skal ikke aldeles grunde sin Velstand paa Naboernes Dorskhed og Uklogskab. Begynder dets Virksomhed at opvække Jalousie, skal det itide lede Handelens Gang paa andre ukjendte og umisundte Gjenstande, og ikke ansee Handels tractater og Neutralitet, som faste Bolværker, der kunne garantere for bestandig Afsætningen paa dets Flids Frembringelser, dets Colonial-Vare, eller dets Fragthandels uforstyrrede Gang. Gr. Begtrup, Professor i Landoeconomien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Nogle Betænkninger om Ordet Urkraft i Anledning af en Sproganmærkning af Hr. Molbech i Lærde Efterr. No. 15. Non omnia possumus omnes. Tangt fra mig her at ville bedømme, end sige nedsætte, Nordens store Digter Øhlenschlager, eller hans Ordforsvarer vor historiekyndige Molbech, men, efter dennes eget Udtryk, tilhører Sproget jo det hele Folk, og da nu Folk og Sprog ikke tale uden igjennem enkelte Personer, saa haaber jeg man ogsaa vil høre min Røst, hvor ubetydelig end baade Gjenstand og Behandling maatte synes. Dog kan Gjenstanden ikke kaldes aldeles ubetydelig, da Sandhed og Vildfarelse aldrig i noget Tilfælde kan blive ligegyldige, den, som opdager og skjælner disse, kan derfor neppe siges at have foretaget sig noget unyttigt, og skulde end denne Hensigt mislykkes, saa er det jo i det Store allerede nok at have villet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
Regjeringscommissionen for Norge har ladet bekjendtgjøre, at den, for desto hurtigere at fremme Fuldfærdigelsen af de fra Financecollegiet tilsendte Assignationsbeviser har afdeelt Arbeidet ved Underskrivten og Registreringen af disse Beviser, for saavidt de lyde paa 10 Rdlr. D. C., til særskilte Mænd, hvis Navne anføres i Bekjendtgjørelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-07
J Christiania er udkommen Budstikken, No. 1, et officielt Blad, under Regjeringscommissionens Authorisation, af Statsr. Falsen, hvoraf Jndtægten anvendes til offenligt Brug, efter Commissionens Bestemmelse. Det første No. indeholder Beretningen om de Svenskes Jndfald paa Midskougen i Soløer.