JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Den 2den Septbr. om Morgenen Kl. 2 efter Bestikket 2 1/2 Mile O. S. O. af Band Øerne. Vinden N. O. Bramseils Kuling, svær vestlig Dyn ning, styrende Vester efter langs Landet, for smaae Seil, fik 2de Seilere i Sigte agter ud til Luvart, som jeg af deres Natsignaler formodede vare fiendtlige Orlogsmænd. Gjorde Signal for klart Skib luvede op, for at nærme Landet, for at faae smul lere Vande, gik i Seilorden. Kl. 3 1/4 gav Samsøe, som var Agtermand, den nærmeste sit Lag, hvilket den besvarede, og en Fægtning begyndte imellem disse; Lolland og Alsen vendte for at deeltage i samme. Kort efter vendte den, som engagerede Samsøe, og holdt S. O. hen; Samsøe vendte efter den, og forfulgte den; ligeledes gjorde Alsen Holdt med Lolland under Vinden med Force af Seil for at komme op under den anden Seiler, som var til Luvart imellem os og Landet, og som holdt gaaende Vester efter. Kl. 3 T. 40 M. kastede vor samme Boug som han J Dagbrækningen oserveredes, at de 2de Seilere vare Brigger, begge fiendtlige Orlogsmænd, den som vi med Lolland jagede, vendre nu Østerover, og vi ligeledes. Kl. 4 T. 45 M. kom vi paa Siden af den, paa et kort Canonskuds Afstand, og begyndte at fyre paa den; den havde allerede i Forveien begyndt sin Jld imod os. Vedligeholdt samme fra begge Sider. Kl. 5 T. 40 M. gik over Stag for at løbe den agter om; K. 5 T. 55 M. blev dens Flag nedhalet. Secondlieutenant Kraft blev afsendt med Mandskab for at besætte Prisen, og Secondlieutenant Grove for at afhente Officererne; han kom strax tilbage og medbragte Chesen, Lieutenant Simmond af den engelske Sø-Etat, som berettede mig, at det var den engelske Orlogsbrig Manly paa 10 Stkr. 18pd. Caronader og 2 6pd. Canoner, med 68 Mands Besætning, som han havde overgivet. En overordentlig svær Søegang gjorde saavel vore som Fiendens Skud usikkre, og derved blev Affairen saa langvarig. Alsen var imidlertid Kl. 3 3/4 kommet den Brig, som den og Samsøe jagede, paa Skud nær, og vedblev at forfølge den i en løbende Fægtning, under en saa vedholdende Skydning, som den svære Søvilde tillade, indtil Kl. 5, da den fiendtlige Brig havde taget saa meget fra Alsen, at dennes Skud ei kunne naae den længere, og Premierlieutenant M. Lütken blev overbeviist om at den ei kunde indhentes; han opgav derfor Jagten, og vendte N. V. over, for at bidrage til at afskiære Briggen, som Lolland var engaaeret med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Da Premierlieutenant Grodtschilling fandt, at Samsøe ei kunde opseile den flygtende Brig, opgav han allerede for Alsen Jagten og stod imod os, for at forekomme Mueligheden af Briggen Manlys Flugt. Da Samsøe og Alsen kom op, gjorde jeg Kl. 6 1/2 Signal for dem at assistere med at bemande Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Lolland har havt en Død, men ingen Saarede, dens Reisning og Seil have lidt noget, Skraa get intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Cheferne for Brigerne Samsøe og Alsen have meldt mig, at de have ingen Døde eller Saarede, at Briggernes Skraag have intet liidt, og deres Seil og Takkelage ubetydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
J hvor bekiendte end Cheferne for Briggerne Samsøe og Alsen, Primierlieutenant Ridder, Grødtschillings og Premier-Lieuten. M. LAtkens Fortjenester som Officerer ere, anseer jeg det dog for Pligt at anføre, at de viste den største Condite og den hurtigste Manorupre med de Skibe de commanderede, og at de efterlode intet ugjort for at indhente den Brig, de forfulgte. Det vilde være høist ubillig, ifald jeg ikke nævnede, at Sec. Lieut. Kraft, Næstcommanderende ombord i Briggen Lolland, saavel ved denne som ved foregaaende lignende Leiligheder, har opfyldt sin Tjeneste paa den ærefuldeste Maade. Det samme har jeg fuld Anledning til at sige om Secondlieutenant N. Grove, og med Maanedslieutenant Fleischers Opførsel, har jeg al Aarsag at være tilfreds. Hele Lollands Mandskab have alle uden Undtagelse opført sig med saa meget Mod og Raskhed, at det er umueligt for mig at udmærke Enkelte. Cheferne for Samsøe og Alsen give ligeledes deres underhavende Officerer og Mandskab det bedste Vidnesbyrd. Det er blot overeensstemmende med Billighed et tilstaae, at Briggen Manlys langvarige Modstand gjør sin Chef Ære. Ombord i den fandtes 3 haardt Saarede, dens Skraag har liidt meget, og der findes ikke et Rundholdt eller Seil, uden at det jo er meer eller mindre forskudt. - Brig gen Lolland til Ankers ved Christiansand, den Underdanigst, 3die September 1811. H. P. Holm. Til. den Commanderende for Norges Kyst-ForsvarS. T. Hr. Contre-Admiral O. Lütken."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Contreadmiral Lütken giver de af Hs. Majestæts Søeofficerer, som have deeltaget i denne Affaire, den fortjente Roes, og det har behaget Hs. Majestæt at lade Capitain Holm saavelsom samtlige Sørofficierer tilligemed Mandskabet paa de Kongelige Orlogsbrigger Lolland, Samsøe og Alsen tilkjendegive Sit allernaadigste Velbehag og Tilfredshed med deres Forhold. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 15de September 1811. F. Bülow, Generalmajor, Hs. Majest. tjenstgiørende GeneralAdjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Commandeur af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Onsdagen d. 11 Sept. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, foretoges Døbeacten paa Hs. Høihed Prinds Christians Palai, af Prindsessen, en Datter af Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen og Hendes Høihed Prindsesse Charlotte, som erholdt i Daaben de Navne: Caroline Frederike Marie Wilhelmine Juliane. De høie Faddere vare: Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen, Hs. Kongl. Høihed Kronprindsessen, Hs. Høihed Prinds Christian, Hs. Høihed Prindsesse Julian, Deres churfyrstlige Durchlauchtigheder Churfyrsten, og Churfyrstinden af Hessen, Deres Durchlauchtigheder Landgreve Frederich og Landgrevinden af Hessen. Døbeacten blev forrettet af Hofpræst Ridder Liebenberg. (Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Under 30 f. M. er igjennem Cancelliet udfærdiget et Reskript til Politiemesteren i Kjøbenhavn, angaaende, at der skal indrettes et særegent Comtoir, under Navn af de Reisendes Comtoir. Ved dette Comtoir skal ansættes to Secretairer, hver med 1000 Rdlrs. og 2 Betjente hver med 400 Rdlrs. aarlig Gage, der skulle være Politiemesteren i Kjøbenhavn subordinerede. Hensigten hermed er, at erholde den mueligst nøiagtige Control med alle fremmede Reisende, som ankomme til og opholde sig i Hovedstaden, og skal i den Anledning dagligen fra Hovedvagten tilstædes bemeldte Comtoir en fuldstændig Rapport over samtlige saavel ind, som udpasserende Reisende, og ligeledes fra benævnte Comtoir dagligen tilsendes Gouvernøren en Fortegnelse baade over de indkomne Reisende, som have fremstillet sig paa Comtoiret, og over dem, som have forlangt og erholdt Pas til Afreise, endelig skulle de ankomne Reisende paa Comtoiret tillige adspørges, paa hvad Maade og igjennem hvilken Port de ere ankomne. Til at bestride denne forhøiede Udgivt skulle Pasintraderne forhøies saaledes for et Pas, der lyder paa Reise til fremmed Land, 1 Rdlr., og for et, der lyder paa Reise her i Rigerne, 4 Mk. for hver Person. Hr. Dr. N. L. Nissen, Professor og Rector ved Kjøbenhavns Cathedralskole, har udstedt et Jndbydelsesskrift til den aarlige offentlige Examen i Kjøbenhavns Cathedralskole, der begynder d. 16de d. M., hvilket Jndbydelsesskrift indeholder: Om de Foranstaltninger, som i de senere Aar ere blevne føiede ved Kjøbenhavns Cathedralskole til at fremme Sædelighed og Flid blandt Skolens Disciple. - De Candidater, som i Aar dimitteres til Academiet, ere: I. Thyge Schov, en Søn af Hr. Justitsraad N. Schov, Professor i Archæolegien ved Kjøbenhavns Universitet; 2. Peder Hjort, en Søn af Biskop over Ribe Stift Hr. V. C. Hjort, Ridder af Dannebrogen; 3. Christen Sveistrup Kjølbye, en Søn af afdøde Procurator Kjølbye i Hjørring; 4. Andreas Bang, en Søn af afdøde Justitsraad Dr. Med. J. Bang, Prof. og Viceborgemester her i Staden; 6. Jver Malling, en Søn af Hr. Conferentsraad O. Malling, Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Kongelig Historiograph og Storkors af Dannebrogen, 6 Vigfus Arnesen Erichsen, en Søn af afdøde Arne Erichsen, Bonde i Jisland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
J Mandags begyndte den offentlige Udstilling af Haandarbeiderne i de Døvstummes Jnstitut, i Sølvgaden No. 414. Den vedbliver at staae aaben den hele indeværende Uge fra om Formiddagen Kl. 11 til om Eftermiddagen Kl. 4. Ogsaa denne Gang findes her mange skjønne Arbeider, der vidne om Elevernes store Fremskridt og Jnstitutets tiltagende Flor. Arbeiderne finde ved Udstillingen betydelig Afsætning, og allerede i de faa Tage, den har været aaben, er der afsat for 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Ved det Slesvig=Holsteenske Cancellie er Fyrbøder og Budtjenesten bleven ledig, da den hidtil værende Fyrbøder Colding i disse Dage er afgaaet ved Døden i en Alder af 72 Aar. Han havde forestaaet sin Tjeneste i en Række af 40 Aar, og stedse udmærket sig ved Orden og Troskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Ved Auction paa Børsen den 13de Septbr. solgtes: Moskovade Sukkere til 7 Mk. 9 s. Pd., hvide Brasilie Sukkere 8 Mk. 6 s. a 8 Mk. 6 s., hvide Havannah Sukkere 8 Mk. 4 1/2 s. a 8 Mk. 5 s., gule dito 7 Mk. 9 1/2 s. a 7 Mk. 13 s., hvide Sukker a 8 Mk. 4 1/2 s., lysebrun Kandis 2 Rdlr. 5 s. a 2 Rdlr. 13 1/2 s., Melis 10 Mk. 8 s. a 10 Mk. 13 s., Lumpen 10 Mk. 2 s. a 10 Mk. 2 1/2 s., Caffe 13 Mk. 1/2 s. a 13 Mk. 2 1/2 s., havareret dito 9 Mk. 12 s. Pd., flade Tallerkener 5 Rdlr. 3 Mk. Dos net, Formelys 7 Mk. 4 s. Pd., Propper 40 Rdlr. a 52 Rdlr. 3 Mk. 1000de, fine Blyantspenne 5 Rdlr. Dosinet, Liverpool Salt 22 Rdlr. a 22 Rdlr. 3 Mk. Tdn., Steenkalk 8 Rdlr. a 8 Rdlr. 3 Mk. Foustagen, Birkebrænde 34 Rdlr. 2 Mk. 8 s. a 35 Rdlr. 3 Mk. Favnen, Russisk Sæbe 1 Rdlr. Pd. Alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Mariboe, den 12te September. For nogen Tid siden forsøgte Røgteren paa Engestofte Johannes Sock, at qvæle sin Kone om Natten i Sengen. Han troede, at hans Niddingsdaad var lykkeligen og vel fuldendt, indsvøbte hendes Hoved i Sengedynen og gik tilbage til Herregaarden, hvor han om Morgenen foregav, at hun havde været meget syg hele Natten igjennem, og at han nødvendig maatte hjem, for at see til hende. Men hvor lang maa ikke dette Umenneske være blevet i Ansigtet, da han ved sin Hjemkomst ikke fandt hende i Sengen. Hun var nemlig kommet til sig selv igjen, og havde, for at sikkre sig for nok et Overfald, taget sin Tilflugt til Smeden i Byen, der androg dette rædsomme Optrin for Godseieren Hr. Oberstlieutenant v. Wichfeldt, efter hvis Foranstaltning han blev paagreben og fængslet i Saxkiøbing. J Forhøret skal han have tilstaaet Alt Mandagen d. 9de September afbrændte Hr. Skovrider Winkelmans Huus under Baroniet Guldborg land. Hvoraf Jlden er kommen vides endnu ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Postifterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
(Af Hamb. Corresp.) London d. 27 Aug. General Castannos faaer igjen Commandoen over Galliziens Armee. Mexica er forefaldet et blodigt Slag mellem Regjeringens Tropper og Oprørerne, til de sidstes Skade. – Fra Caraccas skrives, at den fra alle Naboprovindser oprettede Kongres har valgt General Miranda til Præsident med samme Myndig hed som de forenede Staters. - General Spencer vender fra Portugal tilbage til Engelland. the Sun forsikkres, at Kongen og Dronningen af Sicilien nære det gunstigste Sindelav i Henseende til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Paris d. 6 Sept. Den 30 Aug. døde GeneralOrdenner, Senator og Gouverneur over det Keiserlige Pallads, af er Slagfod. Fra simpel Soldat havde han opsvinget sig til denne høie Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
J Følge et Keis. Decret skulle Udgiverne af de Værker, der for 1 Januarii 1811 ere trykte i Departementerne Toscana, de Romerske Stater og Hansestæderne, og som for den Tid have været trykte i Frankrige, ikke ansees som Eftertryk, naar de førend d. 1 Jan. 1812 stemples. Exemplarernes Antal maa opgives og 1/1 Deel af Forraadet betales Forfatteren eller Eieren. Chiavari d. 10 Aug. De befalede Arbeider i dette Departement have gjort en beundringsværdig Fremgang. Begyndelsen gjordes med Veien fra Spezia til Parma d. 20 Martii, og nu kan denne Vei allerede befares fra Pontremoli til Varnow d. c. til Parma i en Længde af 35,000 Metrer. J Appeninernes Departement arbeide 3500 Mennesker derpaa. Strax i Begyndelsen, var deres Tal 5000, og havde Høsten ikke krævet 2000, saa havde den hele Vei allerede været færdig. Man havde med store Vanskeligheder at kjæmpe; utallige Vandgrave gjennemskaar Egnen, som man bedækkede med 50 større eller mindre Broer, hvortil Grunden lagdes i forrige Aar, og hvoraf adskillige allerede ere fuldkommen færdige. Snart vil intet være at gjøre mere end at bygge en Bro over Maara, som man ufortøvet vil lægge Haand paa, og Fortsættelsen af Veien fra Pontremoli til Ulla og fra Ulla til Sarant. - 2000 Arbeidere ere sysselsatte med Taro Departementets Vei, som man forsikkrer vil være fuldkommen færdig 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Madrid d. 23 Aug. Det hedder, at 26 spanske Grands, der ere slygtede fra Cadix til Ceuta, have anholdt om visse Afgivter til Godstierne, naar de skulle opoffre alt, hvori Adelens Constitution bestaaer. Man har ladet Sagen staae derhen. – Alle de Domstole og Employs, der ikke ere Gouverneuren ganske nødvendige, skulle inden den korteste Frist forlede Cadix, hvoraf man slutter, at Staden har Mangel paa Levnetsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Efter Breve fra Lissabon ere Generalerne Beresford og Graham ankomne der. – Fra Yelves hedder det under d. 27 Julii, at Hertugen af Dalmatien er med den største Deel af sine Tropper igjen gaaet til Sevilla, og at Garnisonen i Badajoz er 6000 M. stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Laibach d. 23 Aug. Allerede i 20 Aar boede to Familier paa det næsten utilgængelige Bjerg Starigard, mellem Dalmatien og Croatien, og plagede derfra Nabolandsbyerne med Brandskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Nationalgarden fra Nona og Obrowaz i Dalmatien har nu forstyrret denne Røver-Rede, fældet dens Høvding Jale Zovich og bortført disse to talrige Familier til Zara. Kun 2 undkom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Gräz, d. 23 Aug. Den forhenværende Konge af Holland lever under Navn af Greve v. Leu i et Huus, han har tilkjøbt sig i Forstaden Graben. Han har i Sommer allerede 2 Gange besøgt Sundhedsbrønden Rehitsch i Understeyermark til stort Gavn for sin Sundhed. Til Høsten flytter H. M. til det skjønne Lyststed i Grydorf, som han har kjøbt af Greve Sener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Nework d. 3 Aug. Under d. 28 Julii har Præsidenten sammenkaldt Kongressen til d. 4 Nov. ved en Proclamation, hvori han siger, at Sager af høieste Vigtighed, der skulle forelægges Kongressen til Overveielse ved en overordentlig Leilighed, udkræve dens Sammenkaldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
London d. 31 Aug. Efterretningerne om Kongens Sundhedstilstand ere, efter the Couriers Paastand, blevne af adskillige Avisskrivere meget overdrevne. Hans Majestæts Tilstand er hverken i Henseende til Aand eller Legeme meget foruroligende. (Jmidlertid hedder det i en anden Artikel fra London af 27de Augustii: 6 af Doctor Willis's Demestiker (?) ere nu ansatte som Opvartere hos Kongen. 2 af dem ere bestandigen hos ham, og alle 6 indfinde sig naar det gjøres fornødent." Dersom Kongens Tilstand i Henseende til Aanden ikke var meget foruroligende, saa behøvede man vel neppe at lade to Personer holde bestandig Vagt hos ham, foruden de, der ellers omgive ham. Udgiv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Lord Wellington har virkelig været alvorlig syg, men han er kommet sig igjen, og man troer ikke, at han vil see sig nødsaget til at forlade Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
General Blake er med sin hele Magt landet i Mottil i Kongeriget Grenada. Man formodede i Cadix, at han vil begive sig til Kongeriget Valencia. - Americanerne vedblive at optage og equipere Franske Capere. Goeletten la Franchise havde faaet Tilladelse at forsyne sig med alle Fornødenheder i Nyorleans, og fortsat sit Krydstog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Skibene Menelaus og America skulle ufortøvet afgaae til America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Venedig d. 10 Aug. Man kan her skaffe sig en egen Fornøielse ved at samle nogle bedagede Gondolførere og lade dem synge nogle Sange af det befriede Jerusalem. De synge dem stropheviis i Vexelsang som Recitativ og efter en Melodie, der er saa gammel som Digtet (nemlig fra det 16de Aarhundrede). - Konstyndere kunne endnu finde mangen Tilfredsstillelse her, uagtet 217 af Venedigs Mesterstykker ere komne til Paris og Mayland, thi endnu finder man Titians og Giorgiones saavel som deres Mester Ger. Bellinos Hovedarbeider, ogsaa de senere Konstnere Poul Veroneses, Tontorets og Giar Bassanos Værker i Fresco Malerier. Af Konstskatte fra mange ophævede Klostere og Kirker, ere ogsaa en Deel komne til Venedig, deres Tal angives til 50 tusinde; Cavalier Edvard har allene maattet undersøge 17 tusinde deraf for Regjeringen. Men af alle disse ere kun 2000 blevne udsøgte og Resten vare tildeels af den Beskaffenhed og solgtes for saa ringe Priis, at Farverne ud kogtes og Lærredet brugtes til Sengesække for Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Presburg d. 31 Aug. Det bekræftes, at Pascha Jsmael Bay fra Seres er indtruffen med 25 til 30,000 M. i Widdin, hvis Commandant, Pascha Molla Aga, strax efter hans Ankomst havde indsluttet sig med de Fortroligste af hans Tyrker i Fæstningen; han befrygtede, at Jsmael Bar vilde ladet hugge Hovedet af ham, fordi han beskyldes for Majestætsforbrydelse, da han har staaet i nøie Venskab med den russiske General Ridder, v. Satz. Jsmael Bay skal virkelig ogsaa være af Porten anmodet om, uden videre Omstændighed at lade Molla Aga henrette, naar han kan faae fat paa ham. Canova arbeider nu paa Alfters Gravmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Jfland er ankommen til Frankfurt am Mayn, hvor han giver 12 Gjæsteroller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Efter et Keis. Fransk Decret af 16 Aug. er Terminen af Amnestien for de Franske, der have ført Vaaben mod Frankrige, paa ny bleven forlænget til d. 1 Jan. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
En Fredsdommer i Dison, der i denne Egenskab tildeels har stiaalet en sammesteds afdød Oldings Efterladenskab, der af Arvingerne anslaaes til 200,000 Franker i Capital, fordulgt sammes Papirer, opbrækket hans Gjemmer og bemægtige sig hans Guld, Kostbarheder &c., er bleven dømt til at staae i Gabestokken, til 12 Aars offentligt Arbeide, Procesomkostningernes Betaling og en Skadeserstatning af 10,000 Fr. til Arvingerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Frankfurt d. 3 Sept. Will. Porter, Coureer hos de forenede Staters Minister ved det Dansk Hof, er reist her igjennem til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Amsterdam d. 3 Sept. Man har i Zunder søen fanget en ung Hvalfisk, 36 Fod lang, som veier omtrent 17,000 Pd. Som en Sjeldenhed ved disse Kyster skal den føres til Amsterdam og udstilles offentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Stockholm d. 30 Aug. J Kirkesognet Sexdræge, nærved Gothenborg, har Lynilden slaaet ned i Kirken under Gudstienesten, da netop 600 Mennesker vare forsamlede der. 3 dræbtes paa Stedet; over 100 maatte næsten bevidstløse bæres ud; de fleste havde røde Striber eller Pletter paa Legemet; alle klagede over Hovedpine og brændende Smerte i de ydre Lemmer, o. s. v. Samme Dag dræbtes en Mand paa Veien til Kirken af Lynild.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Baltimore d. 15 Julii. Man anslaaer det Antal af Engelske Bankbilletter, der desværre ere her i Omløb, til 200,000 Pd. - Sir Jam. CrayGener. Gouvern, over de Engelske Besiddelser i det nordlige America, vender tilbage til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Eyse¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. de Karkaske Ottende Aargang. No. 76. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 21 September 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
Bemærkninger i Anledning af den nye Komet i Aaret 1811. Tont Lunivers eet plein de og magnisicence. Racine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
For at erholde en beskuende Forestilling af dette Fænomen, giøre man sig følgende Tegning: man tager en Klode A (vor Klode) ved Siden af samme en Klode K Kometen), bag denne tegne man en lang og smal Ellipse, BOD, og besætte denne med puncterede Kloder. Nu drage man tvende Linier fra 2 til K. og forlænge denne til de puncterede Kloder, da vil man begribe hvorledes Kometerne ofte nærme og fierne sig, uden at de synes mærkeligen at forandre deres Standpunct i Henseende til Fixstiernerne. Jeg troer derfor, at den klare Stierne, som Tycho Brahe opdagede d. 11 November 1572, imellem Cepheus og Cassiopera, har, uagtet den ikke mærkelig forandrede Standpunct i Henseende til de nærmeste Faxstierner, dog været en Komet, hvis Hale ikke har været meget syn rende øiensynligen forandret sin Standpunkt, thi Stierner, som tilforn stode paa venstre af Kometen, findes nu lidet til høire Haand."At saa store, saa mægtige Himmellegemer have megen chymisk Jndflydelse paa det hele Planetsystem, og altsaa tillige paa vor Klode, er noget, som a priori lader sig begribe. Jeg tilskriver denne Komet det i dette Aar herskende usædvanlige tørre og varme Veirligt. Ogsaa Sommeren 1807, da ogsaa en Komet lod sig see, var usædvanligt skiøn og varm og tør, ligesom den følgende Vinter var tør, men kold, hvilket endnu var Tilfældet i det følgende Aar. Saavidt, jeg har kunne tage Meteorologiske Jagttagelser til Hielp, have de Aar, i hvilke ingen Kommet længe har ladet sig see, været usædvanligt ublide og regnfulde, men denne Hypothes er endnu bygget paa alt for faa Erfaringer til at jeg tør udgive den for andet, end en Hypothes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
De som troe, at Kometen i deres private Anliggender skulde medføre Uheld, maae væbne sig med samme Forestillinger, som Cardinal Mazarin, der, da han laae paa sit Dødeleie, og man tilkiendegav ham, at en Komet havde ladet sig see, som formodentlig skulde bebude Hs. Eminenses Død, med den ham egne Aandsmunterhed svarede, at det var alt for megen Ære og Uleilighed af den Hr. Komet, Jeg gientager det, man troe ikke, at Kometerne ere ulykkespaaende Himmellegemer, thi de beskrive, efter evige Love, de Baner, som Almagten, Algodheden, Alviisdomlig i en Tidsalder, da Telescoperne endnu ikke vare opfundne, eller bragte til Fuldkommenhed. Den aftog i Glands og Størrelse i Aaret 1573, og var aldeles forsvundet i Mart. 1574.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
Nu (d. 18 September) staaer Kometen i den store Biørns Stiernebillede hen mod Chara. Man maa ikke forvexle Kometens Bane i Henseende til de nærmeste Fix stierner, med dens tilsyneladende Bane, som den har tilfælleds med alle Ferstierner, og som allene er en Følge af vor Klodes Omveltning om sin Axel; thi da vil man til sin største Forundring den næste Aften finde Kometen netop paa samme Sted, som den forrige Aften. men have betegnet dem. Ved at betragte den nærværende ville vi have Leilighed at tilbede disse Alvæsenets Egenskaber, Tout Punivers est pleier de sa magnificence, Kjøbenhavn d. 1 September 1811. C. J. Møller, Secretair i Høieste Ret, Adjunct og Notarius ved det Juridiske Facultet. i Kiøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-21
Indenlandske Efterretninger. J det Rosenkrandsiske Reisestipendium, som giver aarlig 120 Rdlr. i 4 Aar for en Candidatus theologiæ landebilis, ere 2 Pladser ledige. Ansøgningerne derom indgives til Kammerherre, Baron Rosenkrands til Rosenholm i Jylland.