JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Følgende er her bleven bekiendtgjort. J dette Øieblik indløb ved en Skrivelse fra Baron von Liptay, følgende Efterretning fra Salure. Jeg giør mig en sand Fornøielse af, at berette, at Omstændighederne for saavidt have forandret sig sig den i Gaar til Fordeel for min nærværende Stilling, at Ma for Dossen har tilbagetaget fra Fienden de allerede tabte Poster ved Faldo og Monte=Corona imellem Combra og min her værende Position. Nu igientager jeg min Opfordring, at opbyde alt mueligt, til at sende saa mange Skytte=Compagnier hertil, at jeg med samme kan give disse Bierge den behørige Styrke ved en hensigtsmæssig Besætning. Uden Landets kraftige Medvirkning er jeg ikke i Stand til at indestaae for dets Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Jnspruck, den 1ste Februarii J Forgaars er her bleven bekiendtgjort en Opfordring til de troe og tapre Tyroler, at gribe til Vaaben for deres Fædreneland. Vi haabe tilforladeligen, at denne Opfordring skulde giøre Virkning, besynderlig, da Etschlænderne, som fornemmelig trues af Faren, tilstrækkelig ere forsynede med Vaaben, Desuden heder det, at alt Mandskab af 16 til 56 Aar skal gride til Vaaben, hvorved vi tilforladeligen vente, at vort Fædreneland for anden Gang skal blive reddet. - J dette Øieblisit vi den Efterretning, at Krigskassen og Cancelliet allerede tre ankomne i Brixen. Regimentet Neugebaur marcherer til Pusterthal, for sammesteds at dække Grændserne.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Jnspruck, den 2den Februarii. De Franske ere, efterat de havde indtaget Ala, nu ogsaastykte ind den 30te Januarii i Staden og Bispedømmet Trient. Roveredo blev den 27de Januarii om Aftenen besat af dem. General Alvinzys Hovedqvarteer skal nu være i Villach, efter andre Beretninger i Klagenfurt. Det lille Troppecorps, som er bestemt til at beskytte Tyrol, trækker sig til Botzen, hvorden dets Hovedqvarteer kommer. Fra Bogen og andre Steder flygte mange Mennesker. Hertil Jnspruck ventes Ho den ne Berling. ved Lazarettet. - Fra alle Sider ile nu Forstærkninger hertil. Ogsaa Erkehertug Joseph bliver, som der siges, ventet hertil med General Mack. Vedvarer Krigen, og de Franske vende deres Hovedmagt mod de østerrigske Arvestater, torde Ungarerne, foruden de 50,000 Rekruter, som de levere, skride til et almindeligt Opbud i deres Land.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Fra de italienske Grændser, den 4de Februarii.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Efterat den kl. General Colli er ankommen til Rom, har Paven befalet en Rekrutering af 8000 Mand. Man seer nu med det første en formelig Krig imellem de Franske og Paven i Møde. Mod Kirkestaten rykke bestandig mange franske Tropper, hvis Samlingsplads er i Bologna. General Buonapartevar selv ankommen i hiin Stad, og man troer, at han ufortøvet vilde angribe de pavelige Tropper i Romagna, da der, efter Ragtet, allerede for nogen Tid siden ere blevne indskibede nogle østerrigske Tropper i Triest, for at stode til de pavelige. J Triest selv er man forresten meget bekymret i Henseende til de Franske, og mange Jndbyggere, seende deres Gods og Effecter bort derfra. Et stærkt Corps Franske er i Anmarch til Egnen af Triest. Førend de Franske trængte frem til Ala, kunde de først efter 6 Ganges Angreb tvinge Østerrigerne til at trække tilbage fra Brentanico. - J Egnen af Roverede have de Franske omhugget alle Morbær træerne for at faae Brænde. Deres italienske Armee formere de nu til 100,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Bozen, den 4de Februarii. Vor Forfatning er bleven noget forbedret. De Franske ere blevne drevne tilbage med Forliis indtil Neves. I Gaar ere atter 2000 Mand rykte frem herfra. Vore Starpskytteretile til de anviste Egne. Ogsaa Posten Cembra er igien bleven besat af Vore. Fra Rhinen kommer et Corps af 10000 Mand i foreerte Marcher.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Paris, den 5te Februarii J forgaars sendte Directoriet følgende Budskab angaaende den opdagede Sammensværgelse til det lovgivende Corpses Raadsforsamlinger: "Directoriet oversender dem de Actstykker, som angaae den sidste Sammensværgelse, fra Litr. A tilF. De ville deraf see den nye Ulykke, som truede Fædrenetandet. Man kan ikke nægte, at Factionernes Dumdristighed staaer i Forening med de periodiske Blades Frækhed. Nogle prædike Royalisme, andre Anarchie; men alle komme overeens i den Punkt - At udbrede Tvedragt blandt de constituerte Autoriteters Medlemmer, og saaledes at støde den selskabelige Orden over Ende. Daglig bliver det Onde meer foruroligende, formedelst den Caratter med hvilken nogle at disse Forfattere ere beærede. Det kommer dem til, Borger Lovgivere, at udstæde de Decreter, som ere fornødne under nærværende Omstændigheder. Hvad Directoriet angaaer ere sammes Medlemmer bestandig nøie forenede med hinanden. Fuld af Tillid til Ministrene og Generalerne skal det paa det virksomste lade alle Foranstaltninger bringe i Udførelse, som de holde for tienlige til at forebygge de Farer, af hvilke Republiken trues. - Herpaa oplæste en Secretair Actstykkerne. Det 1ste var Protocollen over de kongelige Commissariers Arrestering. Hos Urtekræmmer Dunant, som er 33 Aar. gammel, fandt man et Pas til Hamborg. Man fandt ogsaa hos de andre Qviteringer paa 50, 125 Louisdorer a., paa hvilke stod den Underskrift: Grev Rochepot. Nogle Piecer, og Jnstructioner vare undertegnede af Ludvig 18de og datterte Hamborg og Verona, den 25de Febr. 1796 i vor Regierings første Aar. (Herover brast man i Latter i begge Raadene. Den tredie Piece indeholder den Samtale, som Borgeren, Rammel havde med Poly. De Sammensvorne gjorde i Følge samme, i Henseende til Contra Revolutionens lykkelige Udfald, Regning paa Understøttelse af Engeland og paa den almindelige Misfornøielse i Frankrig. I Paris existerte et royalistisk Directorium, og naar Bevægelserne vare begyndte, skulde 12000 Mand fra Jura Departementet ile til, hvorhos man haabede, at Lion skulde opreise Rebellions=Standarten. De bestemte Chefer for Contrerevolutionen vare: Prindsen de Poix, Baron von Poly, Puisaye, Greven af Artois Søn, som man ventede til Paris, og Prindsen af Bourbon. Penge, sagde de Sammensvorne, mangle ikke. De første Personer som skulde blive opofrede, vare Lafayette, Menou, en Dumas, d'Aiguillon, Lameth &c. Lafayette skulde sendes i en Jernkiste til Paris, og alle Monarcher i Europa blive indbudne til at sende Ministre herhid. som skulle være Vidner til hans Afstraffelse. De forestaaende Valg, skulle blive forhindrede, og Poly erklærede, at dersom Anslaget ikke strax i Begyndelsen lykkedes, vilde man benytte sig af Terroristerne for at hævne sig paa Modstanderne. Poli indbod desuden Borger Ravel til at Spise med sig hos Tallien, og derpaa hos den spanske Gesandt Marquis det Campo; men Ranel har allerede erklæret, at han troede, at disse 2de vare ikke det ringeste indviklede i denne Complot.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Basel, den 6te Februarii. Den her værende franske Gesandt, Borger Barthelem, har i Middags, efter nogle hos ham ansette Personers Udsigende faaet fra Chefen for den italienske Armees Generalstab General Berthier, en Coureer med den Efterretning, at Feldtmarskal Wurmser virkelig har ved Capitulation overgivet Fæstningen Mantua. Ved Courerens Afgang vare de at Wurmser foreslagne Capitulations=Punkter endnu ikke bragte i Orden. Gesandten venter derfor hvert Øieblik nok en Coureer med Capitulationen, som strax skal blive bekiendtgjort Capitulations=Dagen er ikke heller endnu bekiendt. Man maae derfor oppebie Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
München, den 7de Februarii En Mængde adelige Familier ere flygtede fra Jnspruck hertil. Efter sammes Udsigende, true Fienden at trænge frem fra 3 Sider i Tyrol, og er allerede rykket ind fra den ene Side Da der paa nærværende Tid ikke ere mange Tropper i Tyrol men en stor Deel har trukket sig til Karnthen, saa er man ikke lidet bekymret sammesteds. Fra Jnspruck har Universitetet, Regieringen a. begivet sig bort. Studenterne ere reiste til Brixen, for tildeels at støde til Landets Skyttere. Grænde sepasserne Kufstein, Scharnitz, Kniepas a. blive paa den hurtigste provianteerte og forsynede med den nødvendige Besætning og Artillerie. Ligesaa virksomt bliver der arbeidet i det Salburgische. J Morgen ventes Erkehertug Carl herpaa sin Reise til Tyrol. De fra Rhinen kommende Forstærkninger, skulle nu, som der siges, ikke tage Veien over Fuessen. til Tyrol, men marchere over Augsburg, München, Sal burg, for ogsaa at afholde den mod Karnthen fremtrængende Fiende, besynderlig, da man frygter for, at de Franske allerede skulle have bemægtiget sig Pasagen fra Brixen til Klagenfurt. Her og i heele Oplandet, ere mange Leiserlige Forstegnings Officerer ankomne, som have opkjøbt i Tyrol en Mængde Korn for de keiserlige Tropper, der ufortøvet maae leveres: Regieringen i Jnspruck siges at have begivet sig til Salsburg.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Augsburg, den 8de Februarii. De nylig af Østerrigerne tilsegtede Fordeele over de Franske ved Bassand vare ikke af den Beskaffenhed, som man i Begyndelsen haabede, at de kunde afholde de Franske fra deres Plans Udførelse. De Sidste grebe atter an den 24de Januar, og i Følge den i Mayland den 29de bekiendtgjorte officielle Beretning, som General Berthier under 28de har indsendt fra Hovedqvarteret i Verona, lykkedes det dem, at tvinge Østerrigerne til at forlade Bassano, da General Angereau truede at omringe denne Plads. Den 25de lod General Masseng en af sine Colonner passere Brenta, for i Ryggen at forurolige Østerrigerne, som havde posteret sig i Carpaneto, 1 Miil over Bassano, ved den venstre Strandbred, af Brenta, medens en anden Colonne under General Meneards Anførsel skulde fortil attaquere dem i Valstagne ved den høire Strandbred, lige over for Carpaneto. Angrebet var meget hidsigt; imidlertid forsvarede Østerrigerne Broen, som skiller Volstagne fra Carpaneto, paa det tapperste; men da de strax derpaa bleve af en anden fransk Colonne angrebne paa den venstre Strandbred af Floden, maatte de trække sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Efter den franske officielle Beretning, have de Franske gjort 900 til Fanger, erobret i Kanon, og henimod 200 Østerrigere ere blevne paa Pladsen. De skulde have taget det hele Corps fangen, dersom det ikke saa betids havde retireret. General Joubert gjorde paa den anden Side mod Tyrol Bevægelser, og hans til Mayland afsendte Beretning fra Avio af 27de, indeholder, at han ved Ala har bemægtiget sig de østerrigske Forskandsninger, og gjort 400 Mand til Fanger.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Wien, den 8de Februarii. De Efterretninger, som vi her have faaet fra Tyrol ere ikke gunstige. J Klagenfurt er Samlingspladsen for alle friske Tropper, som ankomme fra Ungarn hertil. Troppeforstærkningerne fra Rhinen marchere til Botzen. - Da General Mack nu reiser til Jtalien, saa er Generalen ved Cavalleriet Prindsen af Waldeck, bleven herfra foreslaaet det portugisiske Hof, som General en Chef for den portugisiske Armee. General Alvinzy har erklæret General Buonaparte, at dersom han ikke behandlede de tyrolske Skarpskyttere og Frivillige, som geraadede i fransk Fangenskab, ligesom de regulerte Tropper, skulde han udøve Repressalier paa de fangne Franske.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Bozen, den 10de Februarii. Da Fienden nu trækker med sin Hovedmagt mod Karnthen og Gørz og de hiinsidige keiserlige Arvelande fornemmelig trues, saa er det af den Aarsag bleven nødvendigt, for den en Chef commanderende Feldttøimester Alvinzy, at han ligeledes maae trække sin Hovedmagt til hine Egne, ligesom og en Deel allerede er trukket igjennem Sette=Commune, og en anden skal ile igiennem Tyrol derhen. Jmidlertid lader Feldttøimesteren et Corps regulerte Tropper tilbage under Baron von Laudon, hvilket han udtrykkelig har erklæret for tilstrækkelig nok til at bedække vort Fæderneland, naar der fra Landets Side virksomt og alvorligt blev medvirket.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Mannheim, den 10de Februarii. Da Erkehertug Carl paa sin Reise til Wien erfarede, at Buonaparte var trængt frem til Grændserne af Krain og Karnthen, og truede Dalene i det tydske Tyrol, tog han strax den forandrede Beslutning, at reise selv i Følge med Grev von Bellegarde fra Kempten paa det hurtigste til Jnspruch. Man troer, at endnu mange Tropper skulle marchere fra Rhinen til Jtalien. De blive bragte paa Vogne derhen, for endnu til rette Tid at kunne komme der. Fra fransk Side erfares at en Deel af de i Lotthringen forsamlede Tropper, nu ikke afgaaer til Jtalien, men vender tilbage til Nederrhinen.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Berlin, den 14de Februarii. I Gaaer Aftes blev Formælingen imellem Prinssese Augusta Kongens Datter og Arveprinsen af Hessen-Cassel fuldbyrdet her paa Slottet. – Landgreven af Hessen Cassel er bleven udnævnt til Hs. Majestæts General Feldtmarskal, og det kothenske Jnfanterie=Regiment skal herefter bære Hs. Durchlautigheds Navn.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Helsingøer, den 20de Februarii. Fra den 13de hujus til i Dag ere 29 Skibe passerede igiennem Sundet.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Kiøbenhavn, den 20de Februarii. Fra den 17de til 20de hujus ere indkomne: Capit. H. P. Møller og P. Petersen fra Croiste med Salt; Capit. L. P. Dahl fra Messina med Frugter.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Tanker ved Døet og Profesor Hans Strøms Grav Død, Viisdom og Forstand, Rigdom og Ære, Magt og ordnede Planer, kan ikke værne mod dit Budskab, o bittre Sold for Menneskeslægten: Dog - Din Beeskhed føder billigen de sødeste Udsigter: du binder jo Livets Plager, forfærdiger dets Skranker, og lønner den Ædles Handlinger: - Vandringsmanden, der her i disse klagende Blikke har opfyldet de betingede Vilkaar, byder dig velkommen: - og venter tillidsfuld den Dom, som skal bestemme hans evige Skjæbner. - Du, udødelige Strøm, er nu ogsaa, træt af Dage, bortgangen fra disse vore usikre Hytter. for at ombytte Tidens med Evighedens frydefulde Arbeider, dens Sorger for Medglæde, og Livets fiasende Forlystelser, med Himlens Lyksaligheder. Din Opofrelse var Videnskaberne, utrættelig i Gavnelyst, og sieldne Jndsigter forenet med en blid Vennehuldhed, skal være din Tolk for den sildigste Efterslægt; At aftørre Enkers og Faderløses Taarer, at sørge forden Nødlidende. og skaffe den Fortrængte Ret, var altid din Siæls Vellyst; herom vidne de 3de Menigheder, hvis Religionslærer, du har været. Jeg veed, at dit elskte Fødelands Jndbyggere velsigner dit Minde, og Egers vil bekræfte mit Udsagn -Ja Søndmør Vær stolt af din Yngling, hvis sande Fortienester lyde fra sierne Kyster, sin Afgivt til dig har han rigelig betalt ved sin beundringsværdige Flid at skildre dit Land og dets Sysler, og hans granskende Øie har ved dine nogne Strande, paa dine kneisende Fielde og i dine dybe Dale udforsket alt, fra den frie Naturs skiønneste Gienstand indtil halvforraadnede Jnsekt. Hvil i Fred du Sallige! Din dybsørgende Enkefrue, Beslægtede, Menigheder, Venner, og Videnskabs Brødre, vil stedse friske Blomster paa din Gravhøi, velsigne dit Støv og hellige din Urne, indtil vi samles med dig i de Egne, hvor din udødelige Siæls Spire uophørlig - skal voxe, grønnes og forherliges. J. C. W. Prahl.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Barom. Therm. Vinden. 14 Februar. 23. 10. 9. 11 Varme. V. N. V. S. V. V. N. V. N. V. V. N. V. N. V. V. S. V.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Vexelcours, den 17de Februarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 22 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 26. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1091. avista . . 110 1/2. pr. Cent. Hamborg - 2 Maan Dato 121. arista . . 122 1/2 Averskaar.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Jed en rolig Død behagede det den Alvise at bortkalde min gode Mand, Hr. Christian Friderich Brandt, Sognepræst for Maarslet Menigher ved Aarhuus, den 10de Febr. i en Alder af næsten 76 Aar. Overbeviist og fraværende Slægt og Venners omme Deeltagelse, frabedes al skriftlig Bevidnelse. Jngeborg Brandt, født Fæster.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Prisen paa ordinair Stangjern med 12 Part Smekkert er nu nedfadt her i det Laurvigske Jern- Magazin til 14 1/2 Rdlr. pr. Skpd. rundlove for et Liv Assurance Selskab, hvori enhverken sort(I skresig selv eller andre Pension paa hvilken Pensioners der. han vil - kan gratis at hentes paa Kultorvet No. 94 hos Selsk. bets Bogholder torraad.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
hos Directeur Schulz paa Hjørnet af Høibrostræde og Læder) stræde faaes: 1) Kong Christian den 5tes danske Lov, at det juridiske Facultet giennemret og af Assessor Barens forog i med et nyt Register, 8 Mk. - Sammesteds Norske Lov, 9 Mk. 2) Samling af Forordningerne for 1796, 54 s. 3) Den geistlige Stat for 1797, 24 s., hæftet 28 s.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Fra Pressen er udkommen: Andet meget forøgede Oplag af 2) medicinsk Haandbog for Landmanden ved J. Smith, Licentiatus Medicinæ; som indeholder: Om indvortes Sygdomme, almindelige Regler for en Medicus ruralis, om Børnekopper, om Meslinger, om Skarlagensleber; om Kiøboste om faldende Sygdom, om Vexel eller Koldfebre, vedholdende bidsig Feber; Halsvine; Sidesting eller Ploris, om Slagstod; om Galdefebre; Blodgang; Durklab; Skiørbug; Tørværk eller Forkiølelses Gicht, om brændt Skade; Frost; om friske Saar; om Besvimmelse; om gale Hundes Bid; om Barselkoner; samt om Sygdomme hos Huusdyrene og om Lægemidlerne med de fornødne Recepter. Den sælges heftet for 28 s. paa Børsen No. 3. P. Linnge.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Maa mit Forlag er udkommet: Selvmord, efter dets medicinske og moralske Aarsager betragtet af J. W. Müller, oversadt ved Joh. Wilh. Fischer. Den athandler Selvmordets forskellige Aarsager, saasom færegne organiske Feil i Hiernen; Hypochondrie; Onanie; Colibat; (Ugiftstand); Levemaade: Clima. Aarstid; theatralske Forestillinger; ulykkelig Kierlighed; Jnd gnation; religiøsk Svermerte, Luxus; alle Sielekræfters Anspændning eller Slappelse; Livslede i Almindelighed; og bestemmer herved Helbredelsensmaade for ethvert Tilfælde især. Den sælges for 20 sk. Trykp. og 26 s. Skrivp., heftet 4 s. mere, hos J. M. Stadthagen, Boghandler, Østergade No. 5, 1ste Sal. Sammesteds: Nye Methode til uden Maskine og uden Bekostning et Øieblik at aftopiere Breve, Facturer, Regninger og al anden Skrift, i Almindelighed nyttig for alle dem der have meget at skrive, faaes for 4 s.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Al Selskaber af begge Kiøn, for 1797, af Nationens yndede Digtere; 100 Sange i alt;  har nu forladt Pressen, denne Samling koller paa Trykp. 3 Mkades og paa Skrivp. 4 Mk. og s.; paa Trykp. kan den og faaes smukt heftet for 4 Al. og paa Skrivp. indb. i Marmorbind til 1 Rdlr.; de to foregaaende Samlinger kan og bekommes paa Skrivp., indber et Bind til 10 Mk., hos Høiboghandler S. Poulsen, Antoniistrædet No. 324 og 327.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Maanedsskriftet Jris og Hede for Januar 1797 er udkom Øi men og indeholder : Om dennerygte Huse i Kiøbenhavn Dialog om Venskab, at Cicero ved Hr. M. C. Bruun; Fragment af en Reisebeskrivelse, første Fortsættelse; Til Danmarks og Norges Theologer; Elskov og Ædelsind, en fransk Tildragelse, at Hr. M. C. Bruun; Prøvelsen, en Fortælling fra Arcadien, af samme: Poesier af Hr. Haste og Hr. Prof. Tode; Optegnelse om nye Bøger og lærde Sager; Til Publikum af Hr. Translateur Heibreg; Anmærkninger til Skrivtet: Om Hr. Hostes Forsvar for M. C. Bruun i Jris for Decbr. 96, af Hr. Hast. - Aargangen koster 3 Rdlr., som betales Qvartaliter, med 4 Mk. 8 s. mod Qvittering. - Subskription, der for periodiske Skrifter bestandig gielder for en Aargang, modtages hos Hofdoghandler S. Poulsen i Antoniistrædet No. 324 og 325. Jtatens Ven, 1ste Bind, om den private Lyksalighed, at Hr. Magister Bøye, 2det Oplag, sælges bestandig for1 Rdlr. 24 s., hos Røde No. 8 paa Børsen. Den kan ogsaa faaes strax indbunden for 20 sk. mere. Vigtige og paa Erfaring grundede Betænkninger over alt hvad Sognepræsterne paa Landet i Norge have at modtage og tilsvare, især hvad Præstegaardene og andre Kaldenes Tilliggender angaaer, af Professor J. N. Wilse, har forladt Pressen, og faaes for 2 Mk. hos Boghandler Tikiøb, i Gothersgade No. 141.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Det galante Sachsen, eller moersomme Anecdot=Tildragelser og Elskovshandlinger under Kongen af Poblens Regierings Tid, samt en nøie Underretning om dette Hofs Jntriguer og Cabaler, tilligemed Ministrenes og Damernes Navne. Den faaes for 3 Mk. 4 s. indheftet hos Peits Enke paa Børsen Nr. 22, 23 og 24.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigst Bevilling af 6te December 1796, læst ved Hads=Ring=Herreders Ret den 9de Januarii 1797, samt ved Nørre-Jyllands Landstings Ret den 25de ejusd., indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i afg. Herredsskriver og Forvalter Hans Møllers Stervboe i Schægsmølle, med deres Fordringer, hvad enten samme maatte hidrøre fra hans havte Herredsskriver-Embede, Forvalter=Tieneste, Cautioner, Formynderie, Regninger, Penge, Papirer, eller hvad andet Navn nævnes kan, at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede at anmelde og beviisliggiøre, da enhver kan vente fyldestgiørelse for retmæssig Fordring. Schægsmølle, den 6te Februarii 1797. Som Laugværge. C. E. Jordhøy, G. Møller. sal. Møllers.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 3die hujus (den læses til vedkommende Retter) indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter Proprietær Hr. Jørgen Haahrs afg. Hustrue Else Catharina Haahr paa Lindberggaard i Ribe Amt, dermed at fremkomme, og samme for mig, som Skifte=Forvalter, at beviisliggiøre; Stervboets Debitorer indkaldes og, for at betale hvad de skylde, hvorved de undgaae videre Uleylighed, der ellers vil paafølge. Varde, den 17de Febr. 1797. L. Fogtmann, Bye- og Herredsfogede.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Som allernaadigst beskikkede Commissarier udi SognePræsten for Boeskunde Menighed i Sielland Hr. Henrich Bech manns Opbudsboe, indkalde vi herved i Følge Kongel. allernaadigst Bevilling, dateret 10de denne Maaned, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviler, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget udi forbemelte Opbudsboe at fordre, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tils Forløb for os at anmeldt og beviisliggjøre. Slagelse, den 13de Februarii 1797. Bagger. Lemvind,
Berlingske Tidende, 1797-02-20
Cancellie=Secretair og Birke. Sognepræst for Bierbye og dommer i Antvorschou Di. Sludstrup Menigheder. strict.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 3die hujus, som under Dags Dato er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved ud pæn præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter min afg. Mand Skibs=Capitain Jens Kornbech, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te Febr. Lovise Haagensen, Som Laugværge. Enke efter afg. Skibs=Capitain R. Kirketerp. Jens Kornbech.
Berlingske Tidende, 1797-02-20
J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majests, allernaadigste Bevilling af 3de hujus, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, indkaldes herved sud pæna præclusi & perpetuusilentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter min afg. Mand Urtekræmmer Gerhard Martensen, det være sig enten i Anledning af den Afdødes med Urtekræmmer Peter Christian Thomsen førte Jnterressentskabs Handel, eller i andre Henseender, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 13de Februarii 1797. Som Laugværge, Cathrine Margrethe Ludvig Huur. Thomsen. sal. Martensens.