Berlingske Tidende, 1770-11-09
Af en Skrivelse fra Scanderona, den 29de Aug. Det er i Europa overalt bekiendt nok at Bassa, Gouverneuren af Egypten, har i de sidste Tider haft liden Agt mere for det Tyrtiske Hoffes befalinger, og har samlet adskillige Tropper, for at gjøre sig selv independent. Efterat han midt i Junio havde fyldt sine Magaziner, og samlet Vogne af alle Kongerigets Deele, drog han sine Tropper sammen, og antraadde Marchen til Arabien, i den Hensigt, som man formodede, at plyndre Mecca, eller maatte bemægtige sig nogle Provincer af dette vidtløftige Land hvor han og uden Rebellions Forbrydelse kunde have været Konge En Hob Janitscharer, som han havde overtalt til at følge med sig legyndte, da de kom ind i Ørken, at giøre Oprør. Dette havde han vel forestillet sig, og havde derfor og alt forud indrettet fine Sager derefter. Han forsamlede strax den øvrige Armee rundt omkring disse Janitscharer, tog ud af dem de Officierer, som havde viist sig meest opsætsige, og sendte dem fra sig med afskaarne Skiægge og Kiortler, en Straf, liig den, naar nogen bliver udtrommes afet Regiment i Europæisk Tieneste. Derpaa uddeelte han Penge til Armeen, og alle lovede da at gaae frem af med ham. Da han 14 Dage havde marcheret i Ørken, ankom i hans Leyr et Bud, ned følgende Brev fra Nissareddin, en Arabisk Fyrste, en Søn af lam, som for nogle Aar siden havde optaget en Caravane af Pilletimme. Til den fortrefligste og berømte Bassa af Egypten. At du er kommen saa vidt ind i disse Lande, hvor igiennem hverken du eller din Herre har Ret til at gaae, det maa du ansee som en Virkning af Nissareddins Naade. Jeg havde haabet, at "Synet af denne Ørk skulle have forskaffet dig Jndsigt, og derhos "Tid til Overlæg og Tilbage=March. Grændse=Linien er nu dranigen, og 2 Dages March herfra er Leyren af Nissareddin. Dersom du kan gaae i Luften og seyle paa Skyerne, dersom du kan blande dig med Vandene, og snige dig gjennem de Under Jordiske Huler, saa kan du haave at see de Egne paa hiin Side af denne Ørk. Men Jordens Overflade har den stærkeste Lantze og den skarpeste Bue, og den, som drister sig til at gaae videre, kommer til at stride med den Nation, hvis Tapperhed endnu aldrig har funden sin Lige." Bassen sendte intet Svar paa dette Brev, og lod efter Barbarisk Skik afskiære Tommelsingrene paa Budet. Han fortsatte derpaa sin March i 3 Dage uden at faae anden Efterretning om nogen Fiende, end at han undertiden saae en Skye af Støv trække op, men imod den fierde Dags Aften begyndte de Arabiske Ryttere hist og her at anfalde ham, og Natten derpaa blev hans Leyr paa alle Sider angreben. Saasom Egypterne stode i Beredskab, saa dreve de hiine uden stor Møye bort, og forsvarede deres Plads; da Araberne derimod, enten af Frygt, eller Krigslist rykkede lidet tilbage. Egypterne forfulgte derpaa deres Seyer, droge bedre frem, og lode deres Bagage noget tilbage. Men et nyt Partie af Fiender kom frem fra en anden Egn og satte de Egyptiske Vogne i en Hast i Brand. J en Sandagtig Ørk er det ey let at dæmpe Jlden. Egypterne, som saaledes bleve foruroligede fra alle Sider, saae deres Forraad af Levnetsmidler og KrigsMunition næsten ganske fortæret af Jlden. Her var altsaa ingen anden Beslutning at fatte end at begive sig tilbage igien, og dette var og formedelst Forsølgernes Anfald og af Mangel paa Vand, forenet med store Vanskeligheder. Omtrent den 3die Deel af Armeen er omkommen, og Resten har igien naaet de Egyptiske Grændser.