Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-09-30
Sicilien. General Florestan Pepe, som for en Tid siden var udreist fra Sicilien, er igien vendt tilbage dertil. Hensigten af hans Reise var at bevirke, at større Stridskræfter bleve afsendte til hans Hjemstavn. Regieringen lod derpaa strax to Flotillerafgaae fra Neapel og Gacta med 6000 Mand af alleslags Tropper, over hvilke General Pepe skal føre Commanden, og under ham Fyrsterne Campana og Montemajor. Det kommer nu an paa, om Oprøret i Sicilien er til at dæmpe. J det mindste skriver man fra Neapel under 29de August, at det ikke seer godt ud i Sicilien, og at den neapolitanske Regiering ikke vil kunne formaae, især i denne Tid, at tvinge Jndependenterne. Jmidlertid have dog Neapolitanerne havt nogle Fordeele, saaledes har den Neapolitanske Skibscapitain Bansan med sin Escadre taget et Skib, ladet med Vaaben, som var bestemt til Palermo og tilhører denne Stad. Værdien af disse Vaaben anslaaes til 150,000 Unzer. Et Angreb af Palermitanerne paa Trapani er blevet tilbagedrevet; men Byen bliver beleiret af dem, og de have allerede afskaaret Vandet fra Staden. Staden Girgenti, det gamle Agrigent, er gaaet over til dem, i Begyndelsen modsatte Øvrigheden sig Giæringen iblandt Folket; men Chefen for tigsmagten og Folkets Partie og befalede, at man stude give dem Kanoner og Vaaben, Folket brændte nu Vicekongen Scaletlas Skrivelse, og Jntendanten Marquese Palerino maatte nedlægge sit Embede. Der passerede forfærdelige Uordener, inden den offentlige Rolighed blive nogenlunde bragt tilbage. Ved Stormen paa Staden Catelanisetia mistede over 2000 Mennesker Livet; efterat Byen var bleven opbrændt, udstædte Guntaen en Proclamation til alle Menigheder i Steilien, hvori den formanede dem til at lade sig advare af denne Byes skrækkelige Exempel og giøre fælleds Sag med Palermo, mod hvilken allerede 200 Melligheder have forenet sig og deriblandt nu ogsaa Girgent. – Man melder fra Messina, at Palermitonerne allerede ere rykkede frem 20 Mile fra Catania; men at denne Stad er Neapel hengiven. Seld i Neapel har der været en skrækkelig Giæring, da et Complot der er blevet opdaget imod den nærværende Regiering. Palermitanerne havde bestukket deres Tilhængere i Staden, for at tænde Jld paa den fra alle Kanter, og derved at udbrede Rob og Mord ved den almindelige Forvirring; mange anseelige Familier ere blevne compromitterede; baade Prindser, Riddere, og Baroner ere blevne arresterede og bragte i Castellet. – Giuntaen i Palermo har aabnet et Laan, og mange frivillige Bidrag ere indkomme. Fra alle Sider tilbyde Deputerede fra Menighederne Folk, Penge og Levnetsmidler. Giuntaen har afgivet et meget udførligt Svar til Rigsforstanderen paa hans Adresse til den, hvori der skildres Nødvendigheden, af for Siciliens Vel, at Øen bliver afhængig fra Neapel, da Sicilien har stedse lidt af de neapolitanske Embedsmænds Udsuelser og Militaires Undertrykkelser, og da Kong Ferdinand har brudt sit givne Ord og igien ophævet den eengang indførte og af Folket antagne Statsforfatning. Som den Østerrigske Jagttager fortæller, saa skal Tilstanden i Palermo være skrækkelig; de løsladte Forbrydere begaae de frygteligste Uordener. Siden Fyrsten af Villa-Franca er bleven udnævnt til Præsident for den provisoriske Junta, saa møde de 72 Forstandere for Laugene daglig i Forsamlingen og bringe deres Consulentere med, som de selv have udvalgt sig, da den største Deel af dem hverken kunne læse eller skrive. Desuden har enhver af Folket, som forlanger det Tilladelse, til at indfinde sig i Forsamlingerne, hvor han taler og foreslaaer hvad der falder ham ind, finder han 3 til 4 Medlemmer som billige hans Forslag, saa bliver det og saa antaget; den egentlige Regiering er i disse Forstanderes Hænder, fordi de kunne holde hinanden Stangen og enhver af dem kan bevæbne alle Medlemmer af sit Laug til at udføre sine befalinger, som de blindt adlyde, men hvorfor det igienter dem tilladt at begaae alle muelige Udsvævelser. - Juntaen bestræber sig for at oprette en Borgergarde forat vedligeholde den offentlige Sikkerhed; men Haandværksfolkene, hvoraf den skulde dannes, finde det mere beqvemt at figurere som Linietropper, for da at kunne ustraffet begaae de Excesser, som de skulle forhindre. De danne sig derfore til Regimenter og vælge selv deres Officerer. - Muratisterne i Neapel, skriver man endvidere fra Wien, begaae stedse flere Uordener, og man begynder endog at frygte for Kongens Person En nye Sekt skal være fremkommen som begynder at faae Overhaand med de Carbonaris, men som ligesom de ligger i Opposition med Regieringen.