Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-06
Hvor, der kjender Literaturens, Videnskabelighedens, Oplysningens, stigende Tilvært fra 1770, da Censuren blev ophævet, indtil 1784, skabsmænds Understøttelse." tjener den oplyste Fædrelandsvens Opmærksom da vor nuregierende allernaadigste Konge begyndte at deeltage i Stats=Styrelsen, der veed, hvilke skjønne Forhaabninger den unge Kongesøn vakte, og hvorledes disse, under vexlend Tidsomstændigheder, gik i Opfyldelse i en Række af heldbringende Aar, vil ogsaa erkiende den skjønnende Taknemmelighed, som paa denne Monarks Fødselsdag grundlagde et Minde om Hans 43-aarige kongelige Velvillie, Retsindighed og Veldaad, imedens mange Folkefærd sukkede under Tænke- og GrandskDage. nings=Frihedens Nedkuelse, under lænkebindende Forfølgelser - indtil denne Stund, hvori Fredens Velsignelser, Samdrægtighed og ædel Borgeraand atter ville udbrede sig blandt erkjendtlige Stats-Borgere, ligesom i hine de herlige Vi ville ikke dvæle ved de mange, mere eller mindre betydelige, Aarsager, der have forringet, eller standset dansk Literatur, og de dermed forbundne Kunstudøvelser, paa Veien til den større Fuldkommenhed, som hin herlige Nationalaand ellers maatte have ydermere fremmet, og hvilket især falder i Øinene ved Sammenstillingen af vore og Fremmedes typografiske Frembringelser af lige Slags, med Undtagelse af enPrivatmænds Bekostning. Vistnok er Velstand - høistfornøden til Udførelsen af ethvert betydeligt Almeenanliggende svunden hos Nogle af de meest videnskabekelte, udgivne paa offentlig, eller paa formuende lig Sindede, og vel er den, for nærværende Tid, maaskee i andre Hænder, der ikke saa letteligen aabnes til Videnskabeligheds Fremme, og dens Udbredelse ved Literaturen, fordi de, mindre end deres Fædre, erkiende Nytten og Vigtigheden, deraf, alligevel synes det, som det just nu ikke er en ganske ugunstig Tid for Haabet om at gjenvinde Literaturen blide Dage, som hine de omtalte, og Ønsket derom bliver vel altid agtværdigt. Thi ville , Medlemmer af det allerede stiftede Samfund, paatage os den midlertidig første Bestyrelse, og med dette Ønske udskikke til Betænkning og Deltagelse, følgende Udkast til en Plan for det anmeldte Samfund, §. 1. Samfundets Øiemed ere: - I. Den danske Literaturs Fremme; altsaa dens Udbredelse, f. Ex., ved at bidrage til gode Skrifters Udgivelse, Provinds Bibliothekers Stifgender o. s. v. 2. Dens Forskjønnelse, f. Ex. fra typograsiske Synspunkter i Formerne og disses udvortes Præg, - eller ved skjønne Udgaver af vor National-Literaturs vigtige Værker o. s. v. a) ved Laan imod antagelig Sikkerhed; b) ved at understøtte deres literaire Foretagender; c) ved Agtelsesbeviser for deres Talenter og Flid, 3. danske Videnskabsmænds Understøttelse: telse, Kundskab om Literaturen og dens Anligd) ved at bidrage til at skaffe dem en forgfri Alderdom, deels ved Samfundets muligen voxende Kapital, deels ved Directionens Anbefaling og Omsorg, ligeledes vil efter Omstængende efterladte Familie. dighederne blive taget Hensyn paa deres trænfremfor Alt vil blive at overholde, er det franklin thellussønske Rentesystem, ifølge hvilket ingensinde maae udgives den hele aarlige Indtægt, kan bestemmes en Grændse. §. 2. Samfundets Medlemmer ere: del qvartaliter. 2) Overordentlige, hvilke istedetfor aarlige Bidrag, melde sig til at indtræde, imod at be 1) Ordentlige, som bidrage 1 Rbdlr. Sed men Kapitalen forøges. For denne Forøgelse Grundprincipet for dette Samfund, som Sølv, eller Mere. 3) Æresmedlemmer; dertil kunne optages, erkjendte Elskere, Kjændere og Befordrere af Literaturen, ligesom og de, af begge Kjøn, der i Fædrelandet eller i Udlandet, have søgt at bidrage til Danmarks Agtelse, og hvem enten Samfundet ved Optagelsen vilde hædre, eller ved dem vorde hædret. De foreslaaes af Bestyrelsen, og vælges af hele Samfundet, i Forsamling, ved de Flestes Stemmer iblandt de Mødende. De kunne altsaa være indenlandske, eller udenlandske, men maae ikke overskride et bestemt Antal af 28. De have Stemmeret, ligesom de ordentlige Medlemmer. Jngen Indenlandsk optages til Æresmedlem, som ikke forhen har vist Selskabet den Opmærksomhed, at ser. være indtraadt i en af Samfundets andre Klastale eengang for alle en Sum af 50 Rbd. rede 8) Korresponderende Medlemmer. §. 3. Jblandt Medlemmerne udnævnes omfundets Direktører, hvis Antal, foruden læses, Kassereren og Sekretæren, ikke antadis at være over 9, eller under 5. §. 4. Til Skriftdommere over de literaire Aleider, der maatte komme under Bedømmelse nogensomhelst Henseende, udkaares bekiendte Videnskabsmænd, som maatte være villige til at paatage sig det, hvad enten de ere Medlemmer af Samfundet eller ikke. §. 5. Jngen af Samfundets Direktører, eller Embedsmænd eller Skriftdommerne kunne, saalænge de ere det, søge eller tildeles Understøtlelse, eller Laan, efter §. 1. 3. Litr. 2 og b. Ei heller Samfundets lønnede Betjente. Sidstnævnte have ingen Stemmeret i Samfundets Anliggender. §. 6. Kassereren og Sekretæren, som ifølge deres Embeder ere Medlemmer af Direktionen, faae alt Udlæg, til Postpenge, Trykke omkostninger, o. s. v. erstattet, men ingen Løn. Hvert Halvaar aflægges Regnskab over Indtægter og Udgifter, forsynet med behørige Bilag. For disse Regnskabers Rigtighed meddeles Kassereren af den øvrige Direktion vedbørlig Qvittering. §. 7. Sekretæren holder en Protokol, hvori han i Samfundets Samlinger indfører, hvad der omhandles og besluttes, oplæser det Indførte, inden Mødet hæves, lader det underskrive af de tilstedeværende Direktører (altid i det ringeste 3de. Han holder en Dagbog over de indkomne og en Kopibog over udgaaende Breve. - Fremdeles et Stam-Register over Samfundets Medlemmer efter §. 11. §. 8. Om Valg af Direktører og Repræsentanter, Revisorer, og om hvad iøvrigt Samfundets Tarv maatte udfordre, samt om Direktionsmøder og Generalforsamlinger bliver det Fornødne nærmere at bestemme. §. 9. Den 28de Januar, eller den efter Omstændighederne nærmeste beleilige Dag, holdes et højtideligt Møde, hvori Samfundet underrettes om det betydeligste Forefaldne i det forløbne Aar. §. 10. Naar et Æresmedlem afgaaer ved Døden holdes en Mindetale over den Afgangne, hvilket Directionen foranstalter. §. 11. Alle Medlemmer indtegnes i den Følge, de have meldt sig, og beholde bestandigen deres No., endog efter Døden, Bortreise, eller anden Udgang af Samfundet. Naar de døe, antegnes Dødsdagen, og andre korte biografiske Notitser ved deres Navne. §. 12. Af de Skrifter, hvis Udgivelse, paa en eller anden Maade, fremmes ved dette Samfund, rabatteres af Beløbet, som betales Forlæggeren (med hans foregaaende Samtykke), 16 pCt., de 8 pCt. til det fubskriberende Medlem i Samfundet, de 8 pCt. til sammes Kasse. §. 13. Samfundets Bestyrelse og Kontor maa stedse have Sæde i Kjøbenhavn. H. 14. En Lov-Kommission udnævnes til at forfatte Lovene *). Naar Udkastet er af *) Ved Lovenes Affattelse eftersees de andre tilværende, standsede, eller ophorte literaire JnstituBestyrelsen gjennemgaaet, forelægges det Samfundet i en Generalforsamling. Findes det siden nødvendigt, at træffe Forandring i, eller Tillæg, til de nævnte Love, da giøres dertil Udkast af Medlemmer. §. 15. Der sørges for, at Selskabets Jndtægter snarest muligt blive frugtbringende paa en i det Øjemed udvalgt Commission af 3de Lovene give de nærmere Bestemmelser, indsættes komme. fundets Loves Overholdelse bestemmes: 1) Af Lovene trykkes et tilstrækkeligt Antal Exemplarer, hvoraf et Original-Exemplar bevares af Directionen til Underskrifter af Med§. 16. Som Regler til Tryghed for Sam de i Sparekassen efterhaanden som de ind beste og sikkerste Maade. For det første, indtil lemmernes Navne, og hvori de Forandringer gjøres, tilføjes.