Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-06-09
Da Antallet af de i Julii Maaned indløbne Sager var meget betydeligt, berammedes tvende Kontinuationssmøder til den 26 Juli og den 1 August, i hvilke Kaarup atter overtog sin Function som Viceformand, og hvori Følgende forhandledes: Da Repræsentationen havde modtaget Ligningskommissionens Betænkning over Oberstlieutenant v. Abrahamsons Andragende, betræffende Ligningen af Kommuneskatten, besluttede man, med Hensyn til at Magistraten havde anseet det for uhensigtsmæssigt, at lade dette Andragende tage under foreløbig Overveielse af en combineret Committee af Magistrats og Repræsentationsmedlemmer, og fordi man følte, at Forsamlingen ikke er, saaledes som man havde forudsat hos Magistraten, tilstrækkeligen udrustet med de nødvendige Kundskaber til at kunne afgive en tilfredsstillende Dom over et Andragende, som angaaer en Opgave, der, (som Magistraten selv havde bemærket), hidtil af Publicisterne er anseet for en af de vanskeligste, at anmode Magistraten om, at den først vilde tage dette Andragende under nøieste Overveielse, og derpaa meddele Repræsentationen Resultatet. Man gjentog tillige (i Skrivelse af 5 August, hvad man alt havde yttret i Skrivelse af 19 April), at man ikke deelte Magistratens Anskuelse om Uhensigtsmæssigheden af den foreslaaede combinerede Committee for dette Tilfælde, samt den allerede i hiin Skrivelse udtalte Formening, at Spørgsmaalet og slige combinerede Committeer kunde tages under nærmere Overveielse i et Fælledsmøde ved den da forhaabentligen snart forestaaende Drøftelse af Regulativet. - Magistraten havde indhentet, Betænkning fra Brandkorpsets Chef, Jnspecteur Langhoff, over Repræsentationens Forslag, om Afskaffelse af den ældre Vedtægt, at udbetale "Drikkepenge til Brandfolkene efter Sprøitemønstringerne. Da Hr. Langhoff havde erklæret, at der fra Brandkorpsets Side Jntet var at indvende imod, at den hidtil skete Anvendelse af Pengene til Forfriskninger ophørte, men derhos foreslaaet, at den dertil medgaaende Sum i Fremtiden maatte anvendes til Anskaffelse af forte Kitler til nogle Brandfolk, udbad man sig igjennem Magistraten indhentet nærmere Meddelelse om, hvad Bekostningen kunde blive for hver enkelt Kittel, samt hvor stort det hele Antal er af de Straalemestere og Brandsvende, som Brandchefen kunde ønske forsynet med slige Kitler. - Efter Forslag af Ove Thomsen, vedtoges, at tilstille Kancellieraad, Raadmand Hempel en Taksigelsesskrivelse for den Opmærksomhed han havde viist Repræsentantskabet, ved at tilstille ethvert af dets Medlemmer et Exemplar af et ved ham i Trykken udgivet Register til Kommunalanordningen. - De øvrige Sager i disse Møder vare enten mindre væsentlige eller ere alt omtalte i deres Forbindelse med tidligere Sager. Desuden holdtes i August Maaned et overordentligt Møde den 5te, og tre ordentlige, den 2den, 16de og 30te, i hvilket Sidste S. Hansen fungerede som Viceformand. De væsentligste Forhandlinger i disse Møder vare: Da mindelig Overeenskomst ikke havde været at opnaae med en af Kommunens Naboer, hvis Folk formeentligen havde tilføiet denne en Rets krænkelse ved at gaae Byens Jorder for nær ved Oprensningen af en Grøvt, havde man indstævnet Vedkommende for Odense Herreds Politieret. Paa Kommunens Vegne medte Ove Thomsen, F. Larsen og S. Hansen. Den Jndstævnte forpligtede sig da til at erlægge 7 Rbd. 3 Mk. i Erstatning for den tilføiede Skade og at betale Sagens Omkostninger. - Anledning af Repræsentationens Forslag om Natmandspostens Ophævelse havde Stiftet forlangt Repræsentationens Betænkning over en til Stiftet af Skapretter Steengel afgiven Erklæring, der gik ud paa, at han ikke kan eller bør renoncere paa Natmanden som Medhjelper; men dersom han erholdt et Par Heste og Køer frit græssede, kunde han antage en fast Medhjelper istedetfor Natmanden. Repræsentationen formeente imidlertid, at Skarpretteren var aldeles uberettiget til at nedlægge nogen af disse Paastande, hvilket man især støttede paa en Cancellie=Prememoria af 1 Decbr. 1802 til Fyens Stiftamtmand, hvorefter Skarpretteren for den Betaling, som han i Overeensstemmelse med Taxten af 12 Marts 1698 erholder for Executioner, selv bør forskaffe sig de nødvendige Hjelpere, ligesom han ved Kagstrygning maa besørge Pælen reist og bortført enten ved Natmanden, eller en Anden, hvem han i saa Fald derfor betaler. Man gjentog derfor sit Andragende om Postens Ophævelse til Besparelse for Communen. - Formanden refererede alle Documenter betræffende den sindsvage Boyesen i Utrecht, i hvilken Anledning man besluttede at indgaae til høiere Vedkommende med et Andragende. - Det overdroges Formanden at bortleie den Kommunen tilhørende Baraqve i Skulkenborg. Dette skete for en aarlig Leie af 11 Rbd. - En fra Veimesteren Capitain v. Recke indgiven Regning til Beløb 50 Rbd., for Deeltagelse o. s. v. ved det i Vindegaden udførte Veiarbeide, fandt Repræsentationen billig; man androg for Magistraten paa, at den formeentligen maatte udredes af Vand-, Brand= og Bro kassen. - Den Muurmester, som ved den afholdte Licitation havde erholdt Arbeidet ved Hovedreparationen i "Provstegaarden, havde under 9 August indgivet et Forslag om at Muren, paa Ridehuset maatte forøges med en halv Steens Tykkelse. Formanden havde herover strax indhentet Provstegaardscommitteens Betænkning, og overeensstemmende med denne besluttede hele Kommunalbestyrelsen eenstemmig, at Arbeidet, skulde ufortøvet fremmes efter den engang lagte og approberede Plan. - Under 30 Aug. communiceredes Magistratens Skrivelse af 23de, hvorefter den vil underkaste Oberst v. Abrahamsons Andragende om Skatteligningsmaaden en nøiagtig Prøvelse og i sin Tid meddele Resultatet. Efter Jndbydelse fra Formanden var Repræsentationen den 10 Septbr. forsamlet i Provstegaarden, for at tage Syn paa den af den foran omtalte Muurmester lagte Grund under Ridehuset, over hvilken Tilsynscommitteen havde ført Anke. et samme Dag paa Raadstuen afholdt overordentligt Mode besluttede man at lade Provstegaardscommitteen give Muurmesteren Valget imellem at nedtage saameget af den lagte Grund, som Repræsentationen havde fundet fornødent, eller erholde Oversyn, hvilket Committeen da strax havde at foranstalte taget. (J Mødet den 13de anmeldtes, at Muurmesteren havde valgt det Første og nu sat Grunden paa en tilfredsstillende Maade.) - Efterat have modtaget nærmere Oplysning fra Brandchefen, Hr. Langhoff, angaaende de af ham foreslaaede Kirker til nogle Sprøitefolk, indstillede man, at der af de be sparede Douceurpenge udredes Betaling for 10 Kitler til Stadens Kabinetssprøite, for de Brandfolk, som skulle tage paa Landet. Dersom Erfaring da maatte vise, at Foranstaltningen er hensigtsmæssig, - paa nogle Steder skal man have gjort den Erfaring, at Brandfolkene ere yderst uvillige til at føre sig denne Dragt, – kunde det nærmere tages under Overveielse, hvorvidt en udvidet Anvendelse af de besparede Douceurpenge paa denne Maade kunde være at tilraade. - Foranlediget ved et Andragende fra Politimesteren, Kammerjunker de Klauman, angaaende de saakaldte Cachotter og øvrige Arrester i Raadhuset, udbad man sig med Hensyn til de første meddeelt et af Brandchefen, Hr. Langhoff, formeentligen til Magistraten indgivet Forslag angaaende disses Forandring, og erklærede iøvrigt, at man for Øieblikket ikke saae sig istand til at foreslaae nogen hensigtsmæssig Forbedring ved de øvrige Arrester. - Kommunalbestyrelsens Betænkning var af det kongelige danske Cancellie igjennem Stiftamtet forlangt over, om og hvorvidt det maatte ansees hensigtsmæssigt, at det for Tiden gjeldende System, hvorefter adskillige Omkostninger i Medfør af Frdn. 8 Juni 1830 reparteres paa samtlige Kjøbstæder i et Amt, istedetfor at afholdes af enhver vedkommende Kjøbstad især, bør vedblive, eller overeensstemmende med et Andragende fra en Amtsøvrighed forandres derhen, at alle slige Omkostninger afholdes af enhver Kjøbstad for eget Vedkommende. Repræsentationen var enig med Magistraten i, herover at afgive Betænkning saalydende: "De Udgivter, hvorom her er Spørgsmaal, ere: a) Delinqventomkostninger, b) Udgivter efter Frdn. 18 Marts 1778 § 3, c) Anledning af beneficerede Sager, d) i Anledning af veneriske Syge og e) i Anledning af Afsindiges Jndspærring overeensstemmende med den kongelige Resolution af 20 Octbr. 1830. Vel medfører den hidtil brugelige Repartition af disse Kommune Udgivter nogen Vidtløftighed og Uleilighed, saavel for Amtmanden som for den locale Administration, og vel kunde denne Fremgangsmaade nu synes mindre passende til det Forhold, i hvilket Kjøbstad=Kommunerne ved Frdn. 21 Octbr. 1832. De ere stillede til Amtmanden; men det skjønnes dog ikke rettere end at disse Hensyn ere underordnede, og at overveiende Grunde tale for Opretholdelsen af det System, der for Tiden er det gjeldende. Samtlige foran specificerede Udgivter foranlediges nemlig ved offentlige Foranstaltninger, og uagtet de forsaavidt gribe ind i Kjøbstædernes Oeconomie, som de skulle udredes af deres Kjæmnerkasser, saa have de vedkommende kommunale Bestyrelser som Saadanne dog aldeles ingen Jndflydelse paa Bestemmelsen af dem, og det staaer ikke i deres Magt at afværge dem. Saaledes afhænge f. Ex. Udgivterne i Anledning af beneficerede Sager af tilfældige Omstændigheder i Forbindelse med Amtmændenes større eller mindre Tilbøielighed til at meddele beneficium processus gratuiti; de i den kongelige Resolution af 20 Octbr. 1830 omtalte Udgivter af Domstolenes paa vedkommende medicinale Autoriteters Betænkning grundede Anskuelse af Forbrydernes Sindsforfatning: Delinqventomkostninger af den tilfældige Omstændighed, hvor Forbrydelser begaaes uden Hensyn til Forbrydernes Hjemstavn o. s. v. - Det er altsaa Regjeringen, som ved sine Organer maae træffe de paa bemeldte Udgivter influerende Foranstaltninger, hvilke ikke sigte udelukkende til den enkelte Kjøbstads Tarv, men til at fremme almindelige Statsøiemed. De nævnte Udgivter maae altsaa ansees for offentlige directe Paalæg, hvis Fordeling maae blive ligere og retfærdigere, jo større det District er, som bliver Gjenstand for Fordelingen; thi der ere mange Omstændigheder, der dog ikke ere grundede i Communens indre Forhold, der kunne foranledige, at oftmeldte Udgivter forefalde hyppigere i een Kjøbstad end en anden.