Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-17
Hvad har Falsters Landboforening gjort Side Britet. Mødet den 27de August 1844. 1) Beretning blev aflagt om de til en høiere Bondeskoles Oprettelse tegned Bidrag. Da disse endnu vare aldeles utilstrækkelige, blev Sagen udsat. 2) Forslag af Hans Rasmussen: at indgaae til Stænderne med en Petition, som skulde gaae ud paa, at saavel Gaardmænd som Huusmænd maatte vorde fritagne for at udføre Pligtarbeide ved Kirkernes Reparation, antaget. 3) Forslag af Borcher Skytte: at indgaae til Bestyrelsen af Nykjøbings Hospital med Begjering om, at denne Stiftelses Midler meere end hidtil maatte anvendes til Bondestandens Bedste. En Comitee blev nedsat til at undersøge Hospitalets Fundats og derefter affatte og indgive et Andragende i den opgivne Retning. 4) Forslag af P. Steffensen, at indgaae til Stænderne med en Petition om Forandring af Forordningen om ulovligt Krohold, antaget. Den 26de November 1) Den i forrige Møde nedsatte Comitee angaaende Nykjøbings Hospital gjorde Forsamlingen bekjendt med et Andragende, som den havde indgivet til Stiftsøvrigheden som Hospitalets Direction, om gjennem det kgl. dansk Cancelli at bevirke den Forandring i den bestaaende Fundats, at Pengeunderstøttelse udenfor Hospitalet kan tilstaaes værdige Trængende, navnlig af Bondestanden. (Paa dette Andragende indløb senere et afslaaende Svar.) 2) Peder Hansen fra Lundby, der atter var indført som Gjæst, oplæste et Forslag om at indgaae til Hs. Maj. Kongen med et Andragende om, at et Lovndkast om Nedsættelse af en Landbocommission maatte blive forelagt Stænderne i 1846. Skjøndt Jdeen om en saadan Landbocommismission fandt meget bifald, blev Forslaget dog ikke antaget, da man deels tvivlede om i Foreningens Midte at finde den fornødne Sagkundskab og Dygtighed til Udarbeidelsen af et saadant Andragende, og man deels i ethvert Tilfælde ansaae det for rigtigst at oppebie Udfaldet af Stændernes Forhandlinger over Landbosagerne. 3) Af Forhandlingen om den foregaaende Gjenstand toge flere Medlemmer af Bondestanden Anledning til at foreslaae en Adresse til Falsters Lands Deputerede, Kammer. Drewsen, og den Deputerede for Lollands Nørre- og Sønderherred, Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen, Dette Forslag blev eenstemmig antaget, en Comitee udnævntes til at affatte den og til personlig at overbringe den til Roeskilde valgtes P. Steffensen og H. Rasmussen. - Mødet den 25de Februar 1845. 1) Til Formand for Aaret 1845 valgtes Borcher Skytte, til Viceformand P. Steffensen. 2) Formanden for den nylig stiftede lollandske Landboforening, H. Olesen fra Sæddinge, der tilligemed samme Forenings Secretair var indført som Gjæst, henledte Forsamlingens Opmærksomhed paa en paatænkt Brandassuranse-Forening for Stiftets mindre Jordbrugere. 3) Viceformanden oplæste et af H. Rasmussen og Jens Madsen forfattet Udkast til et Andragende til Kongen angaaende de Landbosager, hvorom Petitioner vare indgivne til den sidste Roeskildske Stænderforsamling. Sagen blev overgiven til en Comitee bestaaende af H. Rasmussen, J. Mortensen og O Rode. 4) Til samme Comitee overgaves et Forslag af O. Rode, at Foreningen skulde søge at bevirke en Forandring i Sognefogdernes Valg og Lønningsmaade, saaledes at disse kunne vælges enten af Sognets Beboere eller af Sogneforstanderskabet og lønnes ved en fast aarlig Afgift, f. Ex. 4 s. pr. Tønde Hartkorn, men derimod deeltage i alle Byrder lige med andre Gaard brugere. 5) Endelig besluttede Foreningen efter et Forslag af Gaardmand Hans Smed i Gundslev, at indgaae til det kgl. danske Cancelli med en Forestilling. om, hvorvidt Skoledirectionen for Falster har været berettiget til at forbyde Skolelærer Sidenius at fungere som Foreningens Formand, ligesom og aa til at nægte Beboerne i Skovby Skoledistrict at afbenytte deres Skolestue, til Læseværelse udenfor Skoletiden. – Den 27de Mai 1) Peder Hansen fra Lundby var tilstede som Gjæst og oplæste et Andragende til Kongen, der gik ud paa følgende 4 Punkter: a) om fuldstændig almindelig Værnepligt b) om lige Beskatning af det privilegerede og uprivilegerede Hartkorn, c) om Fæstegodsets Overgang til Selveiendom eller Arvefæste paa billige Vilkaar for Eier og Leier, d) om Tiendernes Afløsning af bestemte Penge afgifter pr. Td. Hartkorn. Formanden B. Skytte, Sognefoged H. Rasmussen og et Par andre Medlemmer meente, at Petitionen burde forkortes og modificeres i nogle Poster, men efter nogen Discussion og efterat Proponenten havde bemærket, at Andragendet allerede havde en Deel Underskrifter, blev det med stor Majoritet besluttet, at det i uforandret Skikkelse skulde omsendes til Underskrift. 2) Ole Rode oplæste et Forslag sigtende til at skaffe Tienestetyende større Betryggelse i Sygdomstilfælde. Den nærmere Forhandling herover udsattes til et følgende Mode. – Den 26de August. Paa Grund af Høsten vare saa mange Medlemmer fraværende, at det blev besluttet til næste Mode at opsætte Afgjørelsen af de til Forhandling anmeldte Gjenstande. Disse vare: 1) O. Rodes ovenfor nævnte Forslag. 2) Sagen om en høiere Bondeskole, som atter blev bragt paa Bane derved, at det (see Stifts tidenden No. 99) var oplyst, at Stifteren af det classenske Fideicommis havde bestemt 1200 Rbd. aarlig til et saadant Øiemed. 3) Forslag af P. Steffensen: at opfordre samtlige Sogneforstanderskaber til at indgaae til Amtsraadet med et Andragende om en Forandring i den i Amtsraads=Mødet den 18de Februar d. A. tagne Beslutning: "at anmode Jngenieurcapitain Dreier om at overtage Overbestyrelsen af Amtets Veie, hvorfor der udbetales af Amtsrepartitionsfonden 850 Rbd. Dette Møde er det sidste, som Foreningen hidtil har afholdt thi det til den 25de Novbr. berammede, hvor de tre sidste nævnte Sager skulde have været forhandlede, blev som bekjendt forbudet. – Tage vi nu vort Spørgsmaal: "Hvad har Falsters Landboforening gjort, i den Betydning Hvad har den syndet, hvori har den forbrudt sig? – da vil neppe nogen retselskende, sandhedskjærlig Mand betænk sig paa Svaret, og ethvert Medlem i Foreningen vil med Glæde og Tillid tænke paa, at det er Kongen selv, som har fremsat dette Sporgsmaal, og at Kongen, som baade har Villien og Magten til at skaffe Enhver Ret, har givet sit kongelige Ord for at Foreningens Moder atter skulle blive tilladte, saafremt den intet Ondt har gjort Tage vi derimod vort Spørgsmaal i den Betydning: Hvad har Foreningen udrettet, hvad Nyttigt og Godt har den virket? – da kan det Svar, som er indeholdt i vor historiske Oversigt, vel synes nedslaaende for den, som blot seer paa udvortes synlige Resultater; men Enhver, som forstaaer at vurdere en aandelig Bevægelse, Enhver, som bygger sit Haab om vort Fædrelands Lykke paa Folkets, og altsaa ogsaa paa Bondestandens Fremgang i Oplysning, Almeenaand og Dygtighed, han vil erkjende, at Falsters Landboforening allerede har virket meget Godt, og lover i Fremtiden stedse at virke meere. Til min ubekjendte Hr. Correspondent. Atter igjen i Aar har jeg havt den Glæde at modtage 50 Rbd. fra Dem til Uddeling blandt Hovedstadens Trængende, og efterkommer en behagelig Pligt ved herved at aflægge Dem min hjertelige Tak, saavel for den hædrende Tillid De saaledes viser mig, som for den behagelige Skrivelse, der ledsagede hiin Gave. – Jfjor aabnede Deres milde Gave en Række af lignende velgjørende Bidrag der saa rigeligen strømmede ind til mig, at jeg maatte søge Hjælp til at bestride de talrige Fattigbesøg og Undersøgelser, hvortil den herskende Nød og de forhaanden værende Midler opfordrede. Ogsaa i Vinter er Deres den første betydelige Gave jeg modtager, og det vil vist glæde Dem at erfare, at denne allerede er bleven efterfulgt af en Anden paa 80 Rbd., som, indsamlet i en Vennekreds Nytaarsaften, er bleven mig tilsendt den 7de ds. - Deres Ønske, at høre om hvad jeg i den forløbne Mellemtid muligen kan have udrettet, skulde jeg gjerne efterkomme, men dette indskrænker sig til Fordelingen af nogle mindre Gaver som nu og da, f. Ex. ved Flyttedagen eller hellige Dage, ere blevne mig sendte. Dog har jeg, i Forening med et Par agtede Mænd heraf Staden, i Efteraaret havt den Glæde, ved at indsamle Penge til 2de meget værdige, trængende Familier, at bringe disse paa Fode igjen. Til den Ene erholdt vi i Alt 84 Rbd. 3 Mk., hvorved den kom i Besiddelse af en god Bolig, hvor Leien betaltes for 1/2 Aar, endeel pantsat Tøi blev indløst og Mandens Erhverv fik, ved Tilskud af Materialier, et nyt og kraftigt Sving. Til den anden Familie, som bestod af Mand, Kone og 6 Børn, hvoraf det Enger svageligt, ja incurabelt, og det Yngste dengang ikkun faa Uger gammelt og hvilken Familie var huusvild, i Begreb med at tye til Varton Loft, kort, paa Randen af Fortvivlelsen, vare vi saa lykkelige at modtage over 200 Rbd., hvorved dennes Kaar ligeledes undergik en fuldstændig og høist velgjørende Forvandling. Det er en Selvfølge, at man i slige Tilfælde ogsaa maa være den Trængendes Formynder, og vore Forretninger, betræffende denne sidste Familie, ere endnu ikke tilendebragte.