JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
J Hovedstaden gives kun faa Mennesker, som jo ere Medlemmer af een eller flere af dens mange Klubber. De, som ikke ere Klubmedlemmer, søge sædvanligen at fordrive, om just ikke altid Formiddagen og Eftermiddagen, saa dog Aftenen, paa Skienkesteder. Man drikker, man røger Tobak, man disputerer om Jus nature og Jus gentium, om Politik og Polemik; Mabbilloner, Neckarer, Puffendorfer, Hugo Grotiusser, findes her i Hobetal. Blodet ophidses og man bliver varm. Naar man nu fra et saadant Sted træder ud i den kolde Aftenluft, saa er man let udsat for en Forkjølelse ved den pludselig undertrykte Uddunstning. Foruden den oeconomiske Nytte medfører det altsaa og et vigtigt physisk Gode, i rette Tid, førend man endnu er blevet alt for varm, at forlade saadanne Sundhednedbrydende Steder. For Fortræd og Ærgrelse vogte i denne Tid enhver sig, saa meget han seer sig istand til Aarstiden har væbnet physiske Fiender nok mod vor Sundhed; det er uklogt, at vi selv ville forøge disses Tal ved at tænke os Tingene og Menneskene værre end de ofte virkeligen ere. Man vænne sig til, hvor det lader sig gjøre, at betragte alle Spillopper paa denne Jord fra deres lystige Side, og man vil da undgaae mangen en Ærgrefse, der undergraver vor Helbred og lægger Spiren til mangen ulæggelig Sygdom. Paa Munterhedens Triumphvogn kjører man rask igjennem Verden, naar Tilfredshed og Sindsro ere de Løver, der drage den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
De mange Skildpadder man i denne Tid, snart for, snart uden Betaling, bydes til Gjæst paa, vogte man sig for. Ere de end for Søfarende en sund og nærende Føde, saa ere de det dog ikke for dem, der agte dem meest som et godt Recommendations- og Creditbrev til Hr. Bacchus, som, efter Winkelmann, ikke uden Føye forestilles paa en gammel Statue i Villa Albani, ridende paa en Tiger, og omgiven af en Abe, et Sviin og en Løve. Veiret er bedragersk og falsk som saa mange Mennesker. Ofte smiler Solen nok saa behageligt om Formiddagen, og om Eftermiddagen er det meget koldt. Man være derfor forsigtig, og lade sig ikke forlede af det smukke Formiddagsveir, til at gjøre Lysttourer, med mindre man er klædt derefter. Let kan en saadan Lysttour blive til en Sørgetour¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Vort Skuespilhuus er et sandt Conservatorium for alskons Forkjølelse: denne Moder til Bryst- og Nervesvaghed, der er saa almindelig her. De, som boe ved Strandkanten, staae i den Mening, at Havet hvert Aar vil have sine Offere. Næsten synes det, som Thalia og Melpomene ikke ere bedre end Neptun. Ogsaa de ville hvert Theateraar have deres Offere. De lade sig ikke nøie med gamle Mænd og Qvinder; de kræve unge og blomstrende Møer, der ikke noksom kunne lade deres Yndigheder straale fra de Loger, hvor Avind, misundelig paa deres Triumph. hvert Øjeblik synes at raabe til Wolus: incutevim ventis, eller for at tale med Avind i Peer Paars: See, hvor hun mig til Trods i Haabet sig fornøjer, Ak, sliv en kraftig Vindv. sv." Wolus pleier her sjeldent at lade sig bede længe, hver Gang Dørene i Logerne, som nu, efterat man ikke længer kan udstykke Herregaarde, parcelleres, gaaer op, seer man de tyndtklædte Smukke fare sammen, og gyse ligesom ved Forsoningsseenen, Menneskehad og Anger, eller Optrinet med Barnet, der skal dræbes, i Johanne v. Montfaucon, Vel ere mange af vore Damer sande Amasoner, som ofte sige Sparto til en Lagertha, vel fortjene de med Rette Navnet Mandinde, og de Ord: han skal herske over Dig, bør i vore Dage forandres til hun skal herske over Dig. Men aldrig burde de dog glemme, at de med al deres Manddom, med al deres Kraft og Ævne til at blande sig i Mændenes Anliggender, dog, som Odvardo siger, af Naturen ere dannede af et finere Leer, og ikke kunne udholde hvad vi formaae at taale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Jndenlandske Efterretninger. Den 20 d. M. begyndte den offentlige Ex men i Kjøbenhavns Metropolitanskole. Det i den Anledning forfattede Jndbydelsesskrift af Hr. Overlærer H. A. Kofod, behandler det Æmne: "Kuni Forening med Moralitet er Videnskabelighed et Middel til Menneskeforædling." (18 S. 4to.) De Candidater, som i Aar dimitteredes til Academiet, ere: C. C. Clausen, en Søn af Hr. Stiftsprovst, Prof. og Ridder H. G. Clausen, P. H. B. Baumann, en Søn af H. S. Baumann, Jnspecteur ved det almindelige Hospital; C. W. Elberling, en Søn af afd. Glarmester Elberling; H. B. Hornbeck, en Søn af Consumtionsskriver og Cassere Hornbeck; C. L. Børresen, en Søn af Pastor T. Børresen paa Øen Ourøe; G. J. Martensen, en Søn af afd. Bogbindermester Martensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
J disse Dage er udkommen: "Lovtale over den danske Helt Daniel Rantzau, med forudskikkede Betragtninger over Poeste, Veltalenhed og Smag, samt Tillæg af historiske Oplysninger, forfattet af Prof. J. Boye, forhen Rector. 210 Sider 8vo, foruden Betragtninger over Poeste 821 S. - Den faaes hos Boghandler Ludewig paa Børsen. - Ogsaa Hr. Capitain Fibiger har udgivet sin indsendte Lovtale. Foruden den af Selskabet for de skjønne Videnskaber kronede Lovtale ere nu hidtil tre udkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Da der ialt var indleveret 10, hvoriblandt den anførte kronede, og den, som vandt Accessit ved afd. Biskop Hjorth, der formodentligen ogsaa snart kan ventes fra Pressen, saa ere endnu 5 utrykte tilbage. Een af disse vil, som Anmeld, veed, med det første blive udgivet i en Samling af flere æsthetiske Arbeider. – En Kritik over den kronede Tale, under Titel, Kraft-Extract &c., er udkommen. J Adresseavisen for i Gaar læses fra Hr. Prof. J. Boye: "at ikkun fordi han ogsaa concurrerede er det han bekjendtgiør, at han hverken middelbar eller umiddelbar har Deel i Kraftextracten o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Hr. Overkrigscommissair N. C. Øst har udgivet et lidet Skrift om Opløb og Tumult samt Politiets Myndighed i Kjøbenhavn, 16 S. 8vo. Heri anføres alle de Anordninger, der fra 1677. til 1810 ere udkomne angaaende denne Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Blandt andet anføres Plac. af 28 Martii 17731, som forbyder Skoledrenge og Andre at skraale efter Nogen, hvilken Placat burde være opslaaet i alle Skoler og paa alle Værksteder. Ligeledes Anordn. af 27 Julii 1741, hvis 46, byder Jndvaanerne at holde deres Børn og Tyende fra Opløb, under Mulct af 1 Rbdlr. for hver Person, hvilke sidstnævnte desuden straffes paa Vand og Brød &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
General-Lieutenant v. Blome var den 21. Sept. ankommen til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Mad. Catalani, som, da hun var i Hamborg, ventedes af Mange her til Kjøbenhavn, denne Sangens Fugl Phoenix har ikke villet glæde Herthas Lund med sine Trylleroner, mueligen fordi hun gjorde sig en alt for overdreven Forestilling om vor Himmels Ublidhed. Hun er gaaet til Berlin, hvor hun har ladet sig høre. En Berliner Konstdommer siger i Anledning af den Contert, hun gav der d. 16de d. M.: Ligesom Fyrsterne stundom gjennemreise deres Provindser, for at Undersaatterne kunne glædes ved Synet af den, saaledes lader Angelica Catalani, Sangens Fyrstinde, sig igjen see hos os, hendes Slaver, der, ei ulig Perus oprindelige Beboere, villigen offre hende vort Guld. Hun er næsten den samme som for tre Aar siden. Vi sige næsten thi vist nok er der foregaaet en liden Forandring med hendes Stemme. Hun har i Høiden tabt i Omfang og Styrke, og vundet i Dybden, noget, som er temmelig almindeligt (skjøndt Mad. Catalani ikke er ældre end 36 Aar), i hvorvel det Modsatte vilde været behageligere. Jøvrigt er hun uforandret. Den samme Adel og blide Alvor, samme grundende mørke Øine og samme individuelle strængt betegnede Methode. – En anden Sangerinde, sin Tids Cataloni Mad. Mara, reiser i denne Tid ogsaa til Berlin, dog ikke for at lade sig høre, men for at lade sig see - som et Slags Antiquitet – maaskee for at minde Mad. Catalani om det Forgjængelige i al menneskelig Storhed. Hun er nu en sølvlokket Matrone, der 1770 var for Friedrich den Anden, som Sangerinde, hvad den den Gang endnu ufødte Catalani er for hans Ærling, Friedrich Wilhelm den Tredie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Mariboe, den 20de Septbr. J denne Tid lever man her i Byen ret i Fryd og Gammen med Nød- og Hvidkaal, Purrer, Æbler, Pærer, o. s. v., der falbydes paa Torvet og som med Hensyn til Tiderne sælges til billige Priser; men endnu er her ikke ankommen en eneste Høstsild til Salg, en enkelt Gang imellem opvartes vi med færske (paa Lollandsk grønne Aal og Flyndre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Fiskeriet i begge Jndsøerne her ved Mariboe ligger i Dvale, ja synes at drage det sidste Suk man seer næsten ikke en eneste Fisk derfra. - J mellem Mariboe og Ourebye staaer det nye Vinterkorn i frodigste Vext, paa andre Steder begynder man nu først at faae. - Varmen afvexlede i Gaar og i Forgaars, især henimod Aften, med en kold Storm. - Man kan neppe forestille sig hvormeget begge Jndsøerne her ved Mariboe ere i denne tørre Sommer bortsjunkne fra deres gamle Bredder. Fra Nørreindsøe er i denne Sommer et lidet Stykke inddæmnet, hvorpaa Kartofler o.s. v. staaer i frødigste Vext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Odense, d. 24. Septbr. Fra Odense Kathedralskole er i dette Efteraar demitteret til Universitetet: Wandall, Hempel, Graae, Bendz, Monrath, Dahl, Wagner, Wederkinch, og Bang. Af 14 Nyanmeldte have 6 faaet deres Plads i første, 3 i anden, 8 i tredie, og 1 i fierde Klasse, og En ventes endnu. Samtlige Disciples Tal bliver da ved Skolegarets Begyndelse 104, hvoriblandt 4 Jkkestuderende. – Jgaar ved Jerndogns, eller første Efteraarsdag, gik Vinden østlig. Om 8 eller 14 Dage, naar Jevndognets uroelige Vinde have renset Luften, vil man fand synligen kunne givne hvad vi, naar Vinden har fæstet sig til Stadighed kunne vente af Efteraaret og tildeels af Vinteren med. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Aalborg, den 8de September. Paa det ved Leerup holdte Marked, skal Priserne have været følgende: Fæekreaturer solgtes for 12 til 20 Rbd. Stykket; Smørret for 20 s. Pundet; Æg for 10 s. Snesen; Ænder for 2 Mk. 8 s. Parret; Gjæs for 3 Mk. a 3 Mk. 8 tz. Stykket, Kyllinger for 8 s. Stykket; Ost for 4 a 6 Mk. Lispundet. - Paa det her ved Aalborg i Gaar hold te Marked, vare Priserne følgende: Smør, kostede fra 20 til 28 s. Pundet; Ost 6 a 7 Mk. Lispundet; Honning 3 Mk. 8 s. Kanden; Gjæs 4 Mk. Stykket; Ænder 3 Mk. Parret; Høns 24 s. a 2 Mk. Stykket; Æg 20 a 24 s. Snesen; Havre fra 2 Rbd. til 14 Mk. Tønden; Faarhøvder fra 2 Rbd. til 16 Mk. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Aalborg, d. 22 Septbr. Paa det i Gaarden 21de September ved Nibe holdte Marked, var en stor Forsamling, saavel af Sælgere som af Kjøbere, hvortil det særdeles skjønne Veir bidrog meget. Priserne vare følgende: Sæderngen solgtes fra 5 Rbd. til 7 Rbd. Td.; Brødrugen for 4 Rbd. 3 Mk. til 5 Rbd. Td.; Smørret for 24 a 28 s. Pundet; Ostene for 6 a 7 Mk. Lispundet; Giæssene for 3 Mk. Stykket; En Snees Æg for 16 til 20 s.; Ænder for 2 Mk. 8 s. Parret; Høns for 24 tz. Stykket; Hørlærred for 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. 4 s. Alen, Blaarlærred for 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. Alen. Paa Hestene var kuns ringe Afsætning. En Stud kostede 11 a 12 Rbd.; og en Koe 15 a 16 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Blandede Efterretninger. Lucian Bonaparte. (Slutn., see No. 76.) Lucian vilde, at hans Datter skulde berette ham om Alt, hvad der foregik ved det Pariser Hof, og brugte ingen anden Forsigtighed, end at Brevene bleve overleverede til en Fortrolig, og under dobbelt Omslag, med fremmed Paaskrift, forsendte med Posten. Han havde sendt hende til Paris, for der at formæles, og da efter den spanske Prinds Ferdinand, Storhertugen af Würtzburg blev hende foreslaaet, fordrede han hende bydende tilbage, og for sig Passer til America. Jeg veed, skrev han til N.: at Deres Raserie kan forlede Dem til et Brodermord." – Hans Afreise, hans trungne Ophold i Engelland, hans Tilbagereise a Rom, og hans Forsoning med Napoleon er bekjendt. Denne udbad sig nu hans Raad. Lucian saae i Frankrig og i Europa et Partie, der var nær ved at bukke under, og vilde staae det bi, i det han hengav sig til Mænd, ved hvilke allene N. kunde bringes tilbage til Magt. Fouche havde ligeledes sendt sine Udsendinger til Rom og Neapel, og smigrede sig med at kunne danne en hurtig Forbindelse mellem alle revolutionaire Bestanddele i Frankrige og Jtalien, og modsætte den Kongernes Forbund. J Slutningen af October blev Forholdsplanen mellem Bertrand, Thibeaudeau og Lucian aftalt. Joseph var den, der drev ivrigst derpaa, fra Slottet Prangrin i Schweiz, hvor han satte sig fast, løb Brevene fra Elba til Grenoble, Lyon, Dison og Paris. J Slutningen af Aaret holdt de indviede Generaler i Paris deres første Sammenkomst. Lucian, nyligen udnævnt af Paven til Fyrste af Canino, tilbød ham, efter N. Landing, at afværge ved sin Nærværelse nye Undertrykkelser. Saaledes fik han Passe, og begav sig ukiendt til sin Broder, derpaa i en Sendelse til Engelland, hvor han ikke blev antagen, og i Schweiz til Underhandlings forsøg med Østerrige. Siden paatog han sig det Hverv, at vinde Hjerterne, og regnede derved især paa den saakaldte Maiforsamling og Føderationerne. Men Virkningen blev ligesaa meget ander hans Forventning, som den Lykke, han haabede hans Heltedigt skulde gjøre. Da han blev hefter i Turin, syntes hans Mod at synke. Han blev siden udleveret til Rom. Han sysselsætter sig nu med at forbedre sit Fyrstendømme Canino, som i sin forvildede Tilstand dog endnu indbragte 80,000 Fr. Hans Landsted Frascati er Ciceros Tusculum, og har faaet dette Navn igjen. J Tivoli eier han den Deel af Villa Mæcenatis, hvori Vaaningshuset var, og driver igjen Hammerværket, som ligger stille. Hvor meget han end ellers elsker Pragt, saa seer man ham dog paa hans Godser i en grov Trøie og tyksaalede med Som beslagne Skoe gaae omkring blandt Arbeidsfolkene ved hans nye Anlæg og Bygninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
J London er i forrige Aar udkommet et interessant Værk om den europæiske Handel. (Auropean Commerce, or compl. merc. guide to the continent of Europe, by C. W. Roerdanse, 691. S. 8vo.) Først tales om Handelen i det nordlige Europa, Rusland, Preussen, Meklenborg, Danmark og Sverrig. Derpaa om den i Midten af Europa, Tydskland, Frankrig, Spanien, Jtalien og Tyrkiet. J Nordeuropa, især omkring Østersøen, har Handelen en og samme Skikkelse. Der bestaaer den i Udførsel af det Jnderes Producter, der bringes i Havnene, hvor de sælgefordeelagtigst. De fleste komme fra Rusland og Polen, fordi Bønderne i disse Lande ere Livegne slet fødte og slet klædte, fordi deres Afsavn bliver til Besparelse for Jorddrotterne, og fordi denne Besparelse yder et rigt Overskud til Udførsel. Archangels Udførselsliste af 181 1/2 Mill. opvækker Forhauselse, og den stigende Handel denne Havn, maa have en anden Aarsag end den raske Skibsfart paa Dwina, som tilforn hverken var langsommere eller farligere. Mange Russer meente, at Messen ikke kunde forlægges fra Makeriew til Nischnei Nowogorod, uden at fornærme dens Stifter, den hellige Macarii, men Keiseren samtykkede i dens Forlæggelse, og bevilgede 17 Mill. Rubler til at bygge et Varemagazin af Steen, til Landingspladser, Stader og Boder &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Allerede 1817 aabnedes Messen i Nischnei Nowogorod med 1000 flere Boder end der var i Makeriew. J Petersborg indførtes 1817 over. Mill. Aschiner (omtrent 1 1/2 Alen hver) Bomuldstøier, næsten 2 Mill. Arschiner Silketøi, og 1 Mill. Arsch. Uldentøier. Jndførslen af Lærred er, paa Cambringe nær, til stor Skade for Tydskland, forbuden, og overhoved er Toldforordningen af 31 Marts 1816 fordeelagtigere for Tyrkerne end forde Tydske, hvis Haandværksvarer næsten ganske ere forbudne at indføres. Men den begunstiger derimod Jndførslen af Haandværkstøi, og lader alle trykte Bøger komme toldfri ind. - Svenske Skibe, hvoraf der fra 1800 til 1805 ere byggede 919, foretrækkes af de spanske Kjøbmænd fremfor alle andre. De svenske Bjergværkers Producter ere sædvanligen tidligere solgte til Engellænderne end de ere vundne, og for Bygningstømmer optages aarligen i Gjennemsnit 900,000 Rd. Det sidste Beløb vilde, efter Handelskammer Præsidentens Beregning, udgjøre 2,400 Mile Skovgrund. Paa det de ikke skulle fortære deres Hovedrigdom i sig, har man foreslaaet, at erholde Trælastudførsel paa fremmede Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Af Stændernes Forhandling i Baiern og Baden, saavelsom af statsoeconomiske Beregninger over Forstvæsenets Tilstand i Tydskland overhoved, sees, at blot Spøgelsefrygt har foranlediget Skriget over Brændemangelen, og at Salget af overflødigt Statskovgrund kunde være et fordeelagtigt Middel til at lette den nuværende Slægts Skattebyrder og til ikke at paabyrde den kommende unyttig Gield. Befolkningens Tilstand maa være Maalestokken for Brændebehovet. Middel landene i Europa. Deres Handel er yderst foranderlig. Wien har de nyere Tider at takke for sin Handel i det Store. Den nederlandske Gjennemfartstold har forjaget de engelske Varer, fra Rhinen, og fortrængt dem til Weser og Elben, hvorfra de forsendes til Frankfurt og Rhin. 1817. ankom i Hamborg 589 engelske og kun 178 nederlandske Skibe. Reflectioner, i Anledning af de i Stockholm og dens Omegn begangne Mord. (Af Bladet Anmarkaren.) Denne Mængde Misgierninger hidrører ufeilbarligen fra fordervede Grundsætninger og Sæder, hvoraf Liderlighed og Dovenskab ere følgerne; vi tilføie blot et Spørgsmaal: Hvorledes skal denne Sæd til det Onde udryddes, Al Historie, al Erfaring svarer derpaa eenstemmig, ved Opdragelse og Retfærdighed; alene den Første skaber hos Mennesket sand Agtelse for sig selv, alene den Sidste Agtelse for Samfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Der, hvor Opdragelsen meddeler Enhver ei blot Duelighed til Arbeide, men ogsaa Lyst dertil, og Ulyst til Lediggang, der, hvor den lærer den opvoxende Borger, i Naturens Orden og Skjønhed at ane en overalt nærværende Gud, i Konstens, Vindskibelighedens og de dedre Passioners giensidige Virken et bestandig virksomt Forsyn, hvor den lærer ham hos sig selv at høiagte ikke blot sine personlige Egenskaber, men sin Værdighed som Medlem af et cultiveret Samfund; der endelig, hvor Retfærdigheden i den civile Vei ikke gjør nogen Forskiel paa Fødsel, Stand eller Rigdom, i den criminelle ikke kjender inqvisitorisk Rettergang, og i den oekonomiske ingen udelukkende Laugsrettigheder, der begaaes ei mange Forbrydelser. See, f. Ex. Qvækernes, Mennoniternes, de udenlandske Herrnhuters fortræffelige, glade og fredelige Colonier i Holland, i Schweiz, i Nordamerica, Men der, hvor Underviisningen gaaer ud paa at indpræge nogle Religionsceremonier, som ei tale til Hjertet, nogle Sæderegler, hvilke Hukommelsen snart glemmer, og hvis Anvendelse forudsætter en philosophisk dømmekraft, som ei falder i hverMands Lod, nogle Underretninger om Maaden, hvorpaa man bedst kan være Tyv i sin Næring, som Konstudtrykket lyder, der, hvor Domstolene sædvanlig give den Fornemme eller Rige Ret og den Ringe og Fattige Uret, der findes ikke et Folk, der findes blot en Pøbel, hvis fattigere Classe ligesaa snart er beredt til at begaae en stor Forbrydelse som en liden, eftersom Straffen for den første er mindre barbarisk end for den sidste, og fordi i alt Fald – den hemmelige inqvisitoriske Undersøgelse er grusommere end alle aabenbare Smerter, der høre ogsaa Bedragerier, Røverier og Mord til Dagens Orden. Der seer man Banditernes, de organiserede Røverbanders og Jnqvisitionens egentlige HjemMen lad de Lancasterske Skoler i disse Lande vedblive at meddele Hoben Evne og Trang til at fatte den meere udstrakte, sandere og klarere Hensigt af Livet og Samfundet, hvilken gode Skrifter i Tusindtal tilbyde den, lad Tidsaandens Magt afskaffe Middelalderens Ulighed imellem Borgerne i Loven, saavel i civil som i oekonomisk Henseende, lad den præstelige, confessionelle, hemmelige, inqvisitoriske Criminal-Undersøgelse forsvinde forden offentlige accusatoriske, og lad en Jury bestemme den Anklagedes Skyldighed eller Uskyldighed; sæt disse store Drivehjul, almeen Opdragelse og almeen Ret i Bevægelse; – og vore nærmeste Efterkommere skulle i Historien blot see Muligheden. af de Forbrydelser, som vor Tid hver Dag har for Øinene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 267, a vista 270. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 270. Specier solgtes til 16 Rbmk. 4 s. Obligationer 79 12 a 80. Committees. 98. Norske Rigsbanks. 17. Svenske S. 64 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Agerdyrkning. J Henhold til min Bekjendtgjørelse af 5te Januar d. A. i Kjøbenhavns Skilderie No. 2, og Landhuusholdnings=Selskabets i samme Tidende No. 4, d. 12 Januari, betræffende den særdeles gode og nyttige Maskine til at præpare Hamp, Hør a., som er opfunden af Hr. Christian, Directeur ved Konsternes og Haandværkernes Academie i Paris, har jeg herved den Ære at underrette Dhrr. Agerdyrkere og Landmænd og andre Lysthavende, at da jeg er Deeltagende i en stor Fabrik af disse Maskiner, saa kan jeg levere samme, nemlig: Af Jern, aldeles liig den, som er udsat i Landhuusholdnings Selskabet, for den bestemte Priis. 350 Rbd. rede Sølv. Men saasom jeg kun kan lade den forfærdige paa Bestillingen deraf, og dette vil medtage en temmelig lang Tid, saa udbeder jeg mig af Dhrr. Lysthavende, som maatte ønske af disse Maskiner, at de, i det de bestille dem, behageligen ville opgive mig her i Byen en Mand, som kan modtage den naar den er færdig, mod contant Betaling ved Modtagelsen, enten i Viingaardstrædet No. 132. eller paa Blaagaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Kjøbenhavns Nørrebroe, paa Blaagaard, d. 28de Septbr. 1819. L. P. Dubocage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Fra Pressen er udkommen: Humoristen, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn; 5te Hefte, indeholdende: Lovtale over Daniel Rantzau. Det faaes for 4 Mk. paa Trykpapiir hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144, hvor Subscriptionen paa dette Hefteskrift tillige modtages, Sammesteds faaes Lovtalen særskilt aftrykt, heftet for 4 Mk. 8 s. paa Tryk= og 6 Mk. paa Pospapiir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Rettelser til forrige Numer: S. 1223, Lin. 2, for, Ladige læs, Ladiges S. S. - 8, for: 12 Mill. Specier les 1 1/2 Mill. Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-09-28
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-02
To Contraster møder man i denne Tid, som ikke er let at forklare, nemlig uophørlig Klage over Tiderne og en indtil Kaadhed grændsende Overgivenhed. Hører man Klagerne, saa skulde man troe, at de fleste vandre paa Torne; seer man Overgivenheden, saa synes Alle at danse paa Roser. J fordums Dage vare mange Folk, især unge Mennesker, vel overgivne; men nu findes der saa mange Kaade, hvis største Glæde det er, at foraarsage Ulempe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-02
Man tæller omtrent 150 Millioner Mennesker i Europa, endnu engang saa mange i Africa og over tre Gange saa mange i Asien. Antager man, at America og Sydlandene kun ere halv saa befolkede, saa kan man paastaae, at der dagligen døe paa vor Jordklode over 100,000 Mennesker. Den, der altsaa kun har levet tredive Aar, har 1400 Gange undgaaet denne frygtelige Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-02
Den nyere Tids Oplysning har megen Liighed med Gasbelysningen. Den er meget fortræfselig, men man har dog seet, at alle Lygtern, i en heel Stad kunde paa eengang slukkes ved denne konstige Belysning.