JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-05
Hørfrøe, Dor, Hampefrøe og Bygfrøe, kjøbes som sædvanlig og betales til høieste Priser af C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-05
Undertegnede vedbliver at modtage Commissioner baade i og uden for det juridiske Fag. Klager til Forligelseskommissionen og Ansøgninger, samt ellers Ark - eller Alt - Skrift, kan stedse faaes ervideret hos mig. Møder i Forligelsescommissionen, med behørig Fuldmagt, paatager jeg mig ogsaa. Jeg anbefaler mig, under Forsikring at den Haandrækning jeg, efter det mig meddeelte Testimonium juridicum har gjort fordet høykongl. juridiske Fakultet skal være mig i hellig og dyrebar Erindring. Rosensgade No. 253 i Aarhuus, den 5te Decbr. Soetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-05
Hvor en Tiener, vant til Opvartning, og en duelig ugivt Gartner kunne faae Condition førstk. Maidag, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-05
Hos en Urtekræmmer i Kjøbenhavn kan et ungt Menneske af god Opdragelse, som har Lyst til at lære Handelen og nogenlunde kan skrive og regne, strax blive emploeret, naar man derom behager at henvende sig til Aarhuus, den 5te Decbr. 1823. J. Bøggild, junior,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Aar 1823. No. 174. Løverdagen. den 6te December: Den til Forsendelse :med Brevposterne Kongelig allernaadigst privilegerede. Aarhuus Stiftbeidindt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Blandinger. Engelske Tidender offentliggjøre nu et Bønskrift som Riegos Kone, Maria Theresa y Riego, havde skrevet til den franske Minister Hr. Chateaubriand, og tilsendt det Hr. Canning, for tillige at udbede sig den brittiske Konges Forbøn. Men det kom for sildig, hendes Gemal var alt henrettet. Af dets høist rørende Jndhold leveres følgende Udtog: "Naturens uimodstaaelige Stemme opfylder en sørgende fra sit Fødeland, og sin elskede Mand adskilt Kones beklemte Bryst. Jkke en Stavelse har hun seet fra sin ulykkelige Mand - en Mand, der endnu mere beundres for sine Dyder end for sin Tapperhed. J denne sørgelige Stilling vender hun sig til D. C. og spørger: for hvilken Brøde mod Himlen eller Jorden bliver min ulykkelige Mand saa grusomt forfulgt, O skulle Tapperhed, Standhaftighed, Sundhed og Liv, ofret paa Føddelandets Alter for at forbedre Medborgeres Kaar, skulle slige Heltebedrifter udslettes i af Dydernes Tal og henregnes til Misgierninger, Skaldet Sværd, som blev en af Nationens Trofæer, skulle de Jubelsange, som det glade Andalusien hørte og som gjenlød ved Seinen, Themsen, Donau og Eiben, skal den patriotiske Soldat, som togange afslog den Generalssabel hvormed hans Monark vilde beære ham, og Udnævnelsen til hans Adjutant, skal dette Alt kun være et Blandværk, Hans Skjebne bliver som Himlen har besluttet. Rammer end Politikens og Fanatismens blodtørstige Havn Riegos til Offer indviede Hoved, aldrig ville dog hans Dyder kunne forvandles til Forbrydelser, aldrig vil den franske Regjering kunne afvaske den Plet som vilde hvile paa den, om den tillod at en General, som de franske Vaaben bekrigede paa Valpladsen, hvori han befandt sig ifølge sin Konges Befaling, nægtedes en Krigsfanges Ret, og man lod ham falde som et Of ser for Lidenskaber, der tilsidst ville ryste alle Dynastiers legitime Throner i deres Grundvolde, hvis der ikke med Magt sættes en Dæmning derfor. Skulde saamange vigtige Grunde være utilstrækkelige, o saa lad en landflygtig, dybt nedbøiet og i sin blomstrende Alder af Tæring lidende Kones bittre Taarer vække Medlidenhed. Blandt Sindbillederne paa Kongen af Spaniens Triumphvogn saae man ogsaa et lænkebundet Fruentimmer, der skulde tyde Spanien under de Revolutionaires Aag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Staden Bayonne har ifinde at forære hver fransk Soldat, naar Tropperne drage derigiennem fra Spanien, en Flaske Viin. Man venter at 20,000 Mand komme derigiennem. Al den Lykke som den franske Bankør OprardsDatter gjør i Spanien, er at blive gift med Hertug, Jnfantados uægte Søn, som rigtignok efter svanske Love kan arve Faderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Fyrst Ludvig af Ottingen, der afvigte Sommer formælede sig med en af sine Embedsmænds Døttre, har nu afstaaet sit hele Fyrstendomme til en ungreBroder, om for bemeldte Giftermaal, omtales ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
J Storhertugdømmet Sachsen Weimar er indi rømmet den katholske Gudsdyrkelse samme Rettigheder som den evangeliske, med Undtagelse af, at den i Jena og Weimar ingen Processioner maa holdes uden J for Kirken, ligesom alle Valfarts=Processioner ere forbudne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Østerrigs Gjæld til Engelland befindes nu at være ikke større end halvtredie Million Pd. Sterling, eftersom det østerrigske Kabinet har fremlagt et Brev fra 3 Pitt, hvori denne 1805 lovede at betale Ostertig Subsidier for at erklære Napoleon Krig, da han truede med Landgang paa Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
J London anklagede nylig en katholsk Kone sin Mand for Fredsdommeren, fordi han ikke sørgede for hendes og hendes Børns Underholdning. Ved Undersøgelsen fandtes det: at han for 12 Aar siden havde ladet sig formelig vie til hende af en katholsk Præst i London; men ikke i den anglikanske Kirke. Fredsdommeren sendte strax Manden befaling til at forsørge sine Bastarder; thi efter den engelske Lov ere Ægteskaber, som i Jrland ere skeete ved katholske Præster, gyldige baade der og i Engelland; men lignende Ægteskaber, indgaaede i Engelland, hverken gyldige der eller her. - (Dette er altsaa det nittende Aarhundredes Liberalitet.) Malerie og Musik have meget tilfælles, hvilket ikke allene strækker sig til visse Konstudtryk, f. Ex. Tone, men og er grundet i deres Natur og i den skjulte Forbindelse, Lyden og Lyset i visse Tilfælde have. En Franskmand ved Navn Castel har opfundet etslags Klaveer, som end nærmere opklarer dette. Fra Enden af hver Tangent gaaer en lang elastisk Fjær til en dertil svarende Baandrulle, og eftersom Fingrene berøre Tangenterne, udvikles disse Ruller, hvorpaa findes Baand, af alle mulige Farver, og fremstille, under en behagelig Musik for Øret, tillige for Øiet en harmonisk Blandinaf forskiellige Farver. En vis Hr. Eloi Johanneau, iøvrigt en meget lærd Mand, har fattet den underlige Idee at ville i Paris oprette en Slags Forening af lærde Pebersvende, som mod et bestemt Jndskud eller en vis aarlig Betaling i Fælledsskab, skulle forsynes med alle Livets Fornødenheder og i det Hele føre et Slags Klosterliv. Hr. Johanneau har givet denne Stiftelse Navn af Coenobium. Han gaaer ud fra den Regel, at Lærde i Almindelighed ere slette Huusholdere og at de her fra Morgen til Aften aldeles kunde hengive sig til deres lærde Grandske ning, uden at forstyrres af huuslige Anliggender. J Statuterne, som Hr. Johanneau agter at give sit Coenobium, er det strængelig forbudt noget Fruentimmer at tilbringe Natten i dette Pebersvende Palai. - (Udelukker han dem ogsaa om Dagen, saa bliver det pariser Coensbium jo et sandt Monte-Santo eller Athos. Det vilde i Sandhed være noget gandske Nyt i Paris, J Engelland har et Genie opfundet en Maskine, hvorved Æg kunne udruges uden Hønens Hjælp og i en langt kortere Tid end paa den sædvanlige naturlige Maade. De saaledes ved Konst udrugede Høns og Ænder yde den Fordeel fremfor de andre, at de lægge Æ paa enhver Tid af Aaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Under en stærk Søegang opkastedes nylig et Fad Viin paa Stranden af Yorkshire. Neppe vare Toldbetjenterne og Forvalteren paa det nærmestliggende Gods blevne underrettede om den gode Gjæstes Ankomst, før send de ilede at byde ham velkommen. "Vi tage det i Kongens Navn!" sagde de Første. - "Holdt!" raabte den Sidste, "denne Viin tilhører Den, paa hvis Grund den er funden. - "Jngenlunde, den er indsnegen; den har ikke betalt Havneafgivterne. - "Mig synes det er Madera. - Hvad Madera, Havneafgifterne burde dog først være bleven betalte, inden det blev indført. - "Men, min Gud, Vinen er jo ikke bleven indført i nogen Havn; den er jo af sig selv kommen til Stranden!" Herrerne kunde ikke enes; Toldbetjenterne ønskede først at forespørge sig hos deres Foresatte og at Vinen imidlertid skulde oplægges i et nærved Stranden liggende tomt Pakhuus. Dette skete. Beati Possidentes (Lykkelige Besidderne!) tænkte Forvalteren, og lod strax Vinen føre til sin Herremands Kielder, som staaende under hans middelbare Raadighed. - "Naa, naa, sagde Toldbetjenterne: "den leer bedst, som leer sidst, nu tilhører Vinen os uden al Modsigelse. Det er jo uden Fortolding blevet bortført. - Havde jeg ikke gjort det, vilde Bølgerne have gjort det. Det skulde have bekommet dem ilde; de skulde nokhave kommet til at tilsvare Toldrettigheden. - Hele Yorkshire var i Bevægelse over det Spørgsmaal, hvem Vinen skulde tilhøre. Ogsaa ved et Møde til Forlig kunde man ei faae Sagen afgjort i Mindelighed. Den blev indstævnet for Retten, og Dommen gik ud paa, at dette Viinfad ikke behøvede Fortoldning til dets videre Fremskaffelse. "Den Viin, hed det, som skal betale Told, maa først være indført, men da Viin ikke kan indføre sig selv, men dette maa foranstaltes af en Anden, saa kunne ingen Havneafgivter fordres af den til Stranden opkastede Viin. Alle Herregaarde ved Søkysten frydede sig over den vise Dom. Forsvareren af deres Rettigheder fik Vinen og maaskee 20 Gang saa meget i Salarium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Den Peckinger Avis indeholder et Keiserligt Deeret. angaaende den staaende Hærs Formindskelse. Man seer deraf at China har en staaende Hær paa 600,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Den forhenv. franske Krigsminister Gouvion St. Tyr, er død i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Nogle Dage efter at den portugisiske Ambassadeur, Marqvis Marialva, havde overrakt Hs. M. Kongen af Frankrige og hans Broder Monsteur, hver tre portugisiske Ordener, nemlig Christus, St. Benediet og St. Jacobs, døde han pludseligt af et Slagflod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Dr. Castaing har appelleret, men da man, efter nogle hans Yttringer, frygter han vil ombringe sig selv, har man givet ham den snævre Trøie paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
En italiensk Læge Dr. Cagnola har offentlig kundgjort følgende Raad mod Bendelorm: Man skal nemlig lægge Mærke til naar en Portion af denne Orm gaaer ud af den naturlige Vei, hvorpaa man skal berøre den med noget Blaasyre; denne Berørelse forplanten som en Lynild sin dræbende Virkning giennem alle Ormens Ledde indtil Hovedet, og bevirker at den faldet død ned, uden at Patienten lider det ringeste deraf. (Dette Middel bør dog ikke prøves paa egen Haand, men kun under Lægens Opsigt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Da Kronprindsen af Preussens Brud besøgte Skuespilhuset i München, opførtes Balletten Par i L's Dom. Men idet Paris vilde række Venus Æbler, fremkom en Amor og viste op til Skyerne, som aabnede sig, og saaes i det samme Prindsesse Elises Portrait, omgivet af Genier og Amoretter, at nedsmile til Forsamlingen. Det kunne være en Speculation at sende Skibsladninger Kartofler til Jrland, da Høsten af samme der er gandske seilslaaet, især i Sydvest af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
J London er Cochenelle paa eengang falden 25, Procent i Prisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Fængslerne i Altona have i nogle udenlandske Blade været dadlede som yderst usunde og uhensigtsmæssige i den Grad, at Hs. Majestæt Kongen skulde ved sin Nærværelse der i Staden have tilkjendegivet Vedkommende sit allerhøieste Mishag dermed ; dette modsiges nu den Altonaer Mercur, forsikres paa det Bestemteste, at selv den som Morder og Ransmand høistmistænkte Vaith. mann, sidder i et lyst og tørt Værelse i anden Etage, og at der aldeles ingen underjordiske Arrester gives eller bruges, og endelig: at vor allernaadigste Konge aldrig har yttret noget Mishag med disse offentlige Jndretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 7de Decbr. om Aftenen Kl. 6. præcise, gives Concert i Selskabet Polyhymnia Medlemmernes Damebilletter, og Billetter forFremmede, afhentes hos Adjunct Asmussen fra Söndagformiddag Kl. 9 til om Eftermiddagen Directionen. Kl. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Ifølge effectueret Udlæg hos Overkrigskommissair, Soetmann, den 3die May og 23de August 1824, foretages efter Vedkommendes Reqvisition, offentlig Auction hos bemeldte Overkrigskommissair Soetmann - Onsdagen den 10de Decbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, over endeel Meubler og Effecter hvoriblandt et Mahogni=Chatol, en dito Commode, 3 dito Borde, en Birketræes=Divan og 8 dito Stole, endeel Sengeklæder, noget Køkkentøy, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Decbr. 1823. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Tirsdagen den 23de Decbr. næstk. Kl. 10 Formiddag, bliver paa Frysenborg Birks Tingsted, stillet til offentlig Auction, afgangne Skolelærer Petersens Boes Fordring 300 Rbd. Sedler, staaende paa 2den Prioritet hos Selveier Morten Christensen paa Ørting Mark, hvortil Liebhavere indbydes. Dyrhuset, den 4de Decbr. 1823. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Tirsdagen den 23de Decbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver, i Følge Forlig og Udlæg samt Vedkommendes derpaa grundede Reqvisition, foretaget offentlig Auction, hos Gaardmand Niels Jørgensen i Schoubye, over dennes Besætning, Jnd og Udboe, bestaaende af: Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Kister, Skabe og andre Meubler, Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver m. m. Lysthavende ville møde bemeldte Tid og Sted. Hasle a. Herredscontoir, den 3die Decbr. 1823. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Korn-Auction. Mandagen den 15de Decbr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver Auction foretaget paa denne Byes Raadstue, hvorved vorder bortsolgt: circa 70 Tdr. Rug 70 Tdr. Byg og 62 Tdr. Havre, af indeværende Aars Afgrøde. De Lysthavende ville behage at møde foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 30te Novbr. 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Forpagtnings=Auction. over Hovedgaarden Schjervad afholdes paa Scheel, ved Grenaae, Tirsdagen den 22de Decbr. næstk., om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Schjervad Hovedgaard der er beliggende i Randers Amts Nørre Herred, omtrent 1 Miil fra Greenaae Kjøbstæd og 1 1/2 Miil fra Gjer ild Bugts bekjendte gode Ladeplads, agtes bortforpagtet i 7 Aar, fra 1ste Mai 1824 til 1ste Mai 1831. Gaarden staaer for Hartkorn, Ager og Eng, fri Hovedgaardstaxt 61 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. og hvortil henligger et Areal af Ager, Eng, Kjær og Hedejord af 1105 Tønder Land geometrisk Maal, tildeels gode Jorder, som for en stor Deel drives ved Hoverie, og til Gaarden oppebæres in natura Tienden af omtrent 649 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn. - Naar Gaarden kommer i ordentlig Drift, er den aarlige Udsæd omtrent 9 a 100 Tdr. Rug, 20 a 24 Tdr. Byg, 40 a 50 Tdr. Havre, 70 til 80 Tdr. Boghvede, som dog meget ville kunne udvides, og af Besætning kan da aarlig holdes 150 2 180 Stkr. Qvæghøveder, 10 a 12 Heste, og 200 a 250 Stkr. Faar. Foruden den nedlagte Rugsæd er tillige i dette Efteraar opdrevet 2de hele Vange, for i næste Foraar at benyttes til passende Kornsæd. Om Eiendommens Tilstand og Beskaffenhed kan nærmere Oplysning erholdes ved at tage samme i Øiesyn; og skal Foreviisningen, naar forlanges, foranstaltes af undertegnede Godsforvalter. Conditionerne to Forpagtningen skal inden den 5te Decbr. d. A. vorde henlagte til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Statstidendens Udgivere, i Nyborg hos Hr. Gjæstgiver Scharlborg, i Odense hos Hr. Bogtrykker Hempel, i Colding hos Hr. Bogbinder Melbye, i Ribe hos Hr. Bogtrykker Hyp hoff, i Horsens paa Postgaarden, i Aarhuus hos Hr. Krigsraad Ahnfeldt, i Viborg hos Hr. Amtstuefuldmægtig Jngstrup i Aalborg hos Hr. Gjestgiver Brünnes, i Hobroe hos Hr. Postm. Brendstrup, i Grenaae hos Hr. Cancellieraad Aagaard, i Ebeltoft hos Hr. Bye- og Herredsskriver Sinding, i Randers hos Hr. Gjæstgiver Rydell og paa Scheels Skriverstue. Liebhavere indbydes til Møde paa bemeldte Dag og Tid. Scheel, den 24de Novbr. 1823. Efter befaling, Laurberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Jfølge kongl. allernaadigst Bevilling af 22de August d. A. som den 17de d. M. er læst ved Sønder og Mol Herreders Ret, og som tinglæses ved den Kgl. Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii Alle og Enhver, som i afgangne Proprietair Knud Høyers til Fæeveile, og efterlevende Enkes Mette Høyers af Sidstnævnte til Skifterettens Behandling opgivne Boe, maatte have noget at fordre, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, eller i Tilfælde Boet inden dette Proklamas Udløb skulde med de anmeldte Creditorers Samtykke blive Enken extraderet, for Enkemadame Høyer selv paa Fæeveile med Laugværge. Cheltoft, den 27de Novbr. 1823. Stokfleth. Den i Aarhuus Avis No. 172 anførte Slagter mester Faxholm, kjender jeg ikke her i Lauget, men er formodentlig Slagtersvend Faxholm. Joh. Ernst Ziegler, Slagtermester. Paa Grund af at Korn-Priserne og Fourage i dette Vinter er lettere end tilforn, nedsætter jeg Tar ten for Karet=Kjørsel saaledes, for i Vinter: 1 Kareth til Bryllup 4 Mk. Tegn, 2 dito til Barsel 4 Mk. 1 dito til Bal 3 Mk. Aarhuus, den 6te Decbr. 1823. C. Andersen. Endskjøndt jeg er tilstaaet 3 Mk. Tegn for hver i Koe som bliver betjent hos mine Tyre, og til hvilket Hold jeg for Aarhuus er ene berettiget, nedsætter jeg dog, indtil videre, formedelst de lavere Priser paa Foderet, Priserne til 2 Mk. Tegn pr. Koe. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Hos Undertegnede kan saavel Byens - som Reisende Folk, faae Calescher tilleie. C. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Undertegnede anbefaler sig med at tage alleslags Pletter af Klæder for en meget billig Betaling. Nolfi, boende hos Kirkeerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Hos Elias Møller er gode Spegesild at bekomme Stykviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Bundtmagerarbeide. Som sædvanlig er jeg undertegnede forsynet med et velsorteret Partie Bundtmagerarbeide, bestaaende af: alleslags Vinterkaskjetter og Jagthuer, ogsaa en ganske ny Slags Vinterkaskjetter af en ny Facong, og særdeles hensigtsmæssig til Reiser, saaog med Pels forede Dameskoe= og Støvler af Fidtlæder, Sælskind og Safian, forede Mands- og Damehandsker. Ligeledes er jeg forsynet med et Partie velsorterede Kaabebesætninger af mangeslags, nu meest brugelige Skind, og til forskjellige Priser, (hvoriblandt nogle til 24 s. pr. Alen)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Dame=Modester, og Pelleriner af mange Faconger og forskjellige Slags Skind, Mands, Reisestøvler og Kaloscher, Fodposer og Kurve, Underfoder til Mands og Dame=Peltser af forskjellige Slags Skind, med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som sælges til meget billige Priser, og indestaaer jeg for Varernes Godhed. Bestillinger fra Udenbyes besørges hastig. - Sammesteds kjøbes Ræveskind, Jlder, Maar, Brok Odder, og flere Sorter Vildskind, og betales for samme den høieste Priis de ere værd. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Hos undertegnede, boende i Hr. Capitain og Compagnie-Chef v. Klems Gaard paa Rosensgade, kan strax faaes tilleie 2 a 3 meget smukke Værelser for hos nette Personer, enten i Maanedsviis eller og nu fra til Paaskeflyttetid. Spisekammer, en ypperlig Kielder og Adgang til Kaagestedet kunne ogsaa erholdes. Meget billig Leie forsikkres. Aarhuus, den 5te Decbr. 1823. Soetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-06
Anviisning til Bibelens Brug i Almueskoler, afDinter, 3 Deele. - Ochienschlagers samlede Digte, 1ste og 2den Deel. - Alphabetisk Real-Register til nyt juridisk Arkiv. - Arkiv for Lægevidenskabens Historie i Danmark af Prof. Herholdt 1ste Hæfte. Thaarups Handels-Statistik. - Fortælling om en Reise til Bryssel og Coblenz 1791, skreven af Ludvig den 18de, Konge af Frankrig, m.m. faaes i Aarhuus hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-09
No. 175. Aar 1823. den 9de December. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. tiftssiotad. Aarhuus i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-09
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Endnu har vor Konge ikke - skrives der fra Madrid - bekjendtgjort de vigtige Dekreter, som skulde betegne hans Tilbagekomst, tvertimod siges der, at hans Majestæt reentud har forkastet alle de Forslage som ved en Amnestiekundgjørelse forbinde ham til Giemsel og Tilgivelse. Ogsaa har Kongen afviist det Forslag at sammenkalde et Nationalraad, men givet Haab om, at naar det behøves skal der vorde sammenkaldt et Statsraad, hvis Medlemmer han dog selv vil forbeholde sig at afsætte og udnævne. Den elske værdige Denning har gjort alt mulige for at overtale sin Gemal til mildere Forholdsregler, men hidtil forgjæves. Over 10,000 Personer have derfor efterhaands forladt Hovedstaden, thi man veed, at over halvtredietusinde alt holdes fængstedes hist og her, ene og alene for deres liberale Grundsætninger. Men Kangen har befalet, at den hele Armee, saavel Konstitutioneller som Royalister, skal opløses, og da man frygter for, at Troestropperne ville blive utilfredse over denne Løn i for deres Jver, saa har Hs. M. endvidere besluttet, at drage til Escurial saalænge indtil Alt er bragt i Orden, atter ved de Franskes Hjelp. Derfore skulle de franske Tropper for størstedelen overvinere i Spanien og desuden skulle 20,000 Franskmænd blive staaende i de franske Pyrenæer=Egne for at observere. J Kongens Fraværelse regleres Landet af et Ministerraad, hvori hans Skriftefader, Don Victor Sae; skal præ sidste. Man har paa flere Stæder seet Oprørstegn, som f. Ex. i Corunna, hvor de franske Tropper i 3 Nætter havde været under Vaaben, da man havde faaet Nys om, at der skulde udføres en afgjørende Streg; 5000 Troessoldater under Juanito og Ladronhave havt ifinde at bemægtige sig Pampelonas Kastel og smuglet allehaande Vaaben ind i Staden, som blev opdaget, og havde mange Arresteringer til følge. Men nu true samme Tropper med at trænge ind med Magt i Navaria, hvor de ellers intet have at bestille. Ligeledes har man paa en øde Øe ved Staden Vigo fundet dybt under Jorden nedgravet 3000 Geværer og endeel Krudtfade. - Empecinado har slaaet General Morales ved Alcantara. General Bourmont, der nu kommanderer alle de franske Tropper i Spanien, er bleven hædret med Ferdinandsordenen. (De franske Ministre, Villie og Chateaubriand ere blevne Riddere af det gyldne Skind.) Hertugen af Angouleme holdt den 28de Novbr. sit Jndtog i Bayonne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-09
Frankrige, Privatbreve fra Paris omtale ved varende Kongens betænkelige Helbredstilstand. Sandhed er det, at Hs. M. har siden han bivaante Notredamekirkens høitidelige Tedeum, udstaaet to farlige Krisis: Beenflodet standsede nogle Timer og satte Kongens Liv i største Fare, men det er begge Gange under den høieste Anstrængelse lykkes Lægerne, at faae Saaret aabnet igjen paany, og derved at frelse Hs. Majestæt. - Rusland, Frankrige og Spanien have besluttet at erkjende de sydamerikanske Staters Uafhængighed imod at indrømme disse Riger visse Handelsfordeele, i modsat Fald at angribe dem med Vaabenmagt. - En Krigsret i Perpignan har dømt de franske Militaire, som toges tilfange med Vaaben, i Handerne mod deres Landsmænd, til at lide Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-09
Preussen. Om Aftenen den 29de November, holdtes Vielsen af Biskop Cylert i Slotskapellet, hvorved Kronen paa sattes Bruden af Kronprinds Wilhelm Gemalinde. Slabet bares af 1 Hofdammer. J samme Øieblik, da Brudeparret vexlede Ringe, fyredes atter 72. Kanonskud, og efter Taffelet aabnedes en Fakkeldands, af de virkelige Geheimeraader og Statsministre med hvide Voxfakler i Hænderne. Kronprindsessen opbød Kongen til Dands, og giorde siden med alle Prindserne en Tour igjennem Salen. Derefter uddeelte Frue Overhofmesterinde Grevinde Reder Strømpebaandet. J flere Aftener har været almindelig Jllumination i Residentsen og frie Bespiisning for de Fattige. Ved Jndtoget tildrog sig den Ulykke, at Passagen blev stoppet ved en Bro formedelst en Vogn som var væltet, hvorved endeel Mennesker stødtes i Vandet og endeel andre klemtes ihiel paa Stedet, foruden mange som fortraadtes at Folkemassen, som styrtede frem over de Ulykkelige som vare faldne omkuld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-12-09
Blandinger. Det fortælles fra Paris for vist, at Den Cypern er bestemt til Residentse for Maltheserridderne.