Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-12-24
Siden den sidste Meddelelse fra Nyekjøbing ere flere Fartøier fra Løgstøer ankomne dertil i aabent Vand, og deriblandt 4 af Byens Fartøier. J Fredags den 20de øinedes fra Nykjøbings Mark en Seiler som laae i Jsen med Vindstille 1 Miil nede i Brændingen og havde Flag fra Toppen. Denne kjendtes at være Skibsfører J. C. Sørensen af Nykjøbing, hvorfra 2de Baade brækkede ud til ham igjennem Jsen, og det lykkedes at faae ham iset indi den ydre Havn Løverdag Aften. Samme Aften øinedes igien fra Marken 4 Seilere at ligge 1 3/4 Miil nord paa midt i Brændingen omringet af Jis hvormed hele Fjorden var belagt og med Vindstille. Denne Aften var ikke noget at udrette fra Landet af, men om Søndag Morgen kastede 6 Sømænd, og Fiskere dem i en Fiskerbaad ved Nykjøbing Ør bage for igjennem den temmelig stærke Jis at komme de i Fare værende Fartøier til Hjælp, hvis Mandskab det tydeligen mærkedes arbeidede af alle Kræfter og avancerede betydelig herov efter. Længere op paa Dagen begav i samme Øiemeed 5 raske Skippere og 2de Matroser dem i en Baad – som de havde faaet kjørt ud norden Marken nærmere de i Jsen liggende Fartøier ud igjennem Jsen. Disse 2de Baade naaede – men det maae være skeet med megen Anstrængelse lykkelig Fartøierne, som nu forsaavidt, ere bjergede, da de allerede ere langt oppe under Or bagen og vil om 1 a 2 Timer være paa den ydre Rhed, hvor de ere aldeles frelste, og som man maae takke Gud for; thi havde det ei vedblevet med Frost, og østlig Vinde, men havde derimod Vinden kastet sig vestlig med Tø, saa havde efter al Sandsynlighed saavel Fartøier, som de temmelig værdifulde Ladninger været borte. Fartøierne ere: Skibsfører J. P. Madsen af Skive, P. Baadsgaard og Niels Svendsen af Nykjøbing samt J. Fisker af Thisted, denne skal have været oppe ved Fæggesund, men formedelst Stop af Jsen igjen tyet ned i Brændingen til sine Kammerater. J denne Flaade skal ogsaa have været Skibsfører Møller Astrup af Løgstøer, men som bestemt til Viborg søgte dette Farvand og ligger formodentlig i søndre Brænding og bører i Jsen, i hvilket Tilfælde man maa ønske han ligeledes maa komme godt fra det. (Ved Postens Afgang d. 23de vare de omskrevne 4re Fartøier alle i ydre Havn ved Nykjøbing.) Jkke de ældste Folk i Nykjøbing kunne mindes en saadan Jo ning fra Brændingen af, da de Seilere som have gaaet fra Løgstøers Grunde under Frost med østlige Vinde altid have naaet Nykjøbings Havn, som kuns er 3 Miil med et reelt Farvande derfra beliggende; imidlertid er det en Lærrestræg man for Eftertiden bør lægge Mærke til, og ei indlade sig paa en saa sildig Aars Fart som sjelden medfører Fordeel. Vedbliver Vinteren vil Nykjøbings Havn komme til at gjemme nogle og 30 Fartøier. Nævnte By skulle man tro var et billigt Levested, som omgivet af 2de saa frugtbare Landdistricter som Mors og Salling, men hvilket dog ikke i enhver Henseende er Tilfældet, thi sidste Torvedag - Løverdag den 21de kostede paa Torvet en saakaldet feed men dog ikke feed Gaas 1 Rbd. 1 Pd. Flesk 1 Mk. og 1 Pd. Bøndersmør 16 a 18 s. - Gjæssenes Dyrhed er formeentlig en Følge af deels de store Transporter som opkjøbes af Kræmmerne til at gaae sønder paa, og deels skeer der ogsaa i de senere Aar, Opkjøb fra Thy af - Siden Landbrænderiernes Opbør paa Fuur og for størstedelen i Salling kommer derfor ikke noget Flesk, og deri maa søges Aarsagen til denne Artikels Dyrhed, ligesom Smør rets Aftagende maa søges i den daarlige Græsgang, sidste Sommer og det Opkjøb er skeer ved omvandrende Landprangere der med Hensyn til flere Føde midlers Opkjøb plager den fattige næringsdrivende Kjøbstædborger.