Københavns Adresseavis, 1766-04-22
Det har saaledes behaget den Evige Viisdom at danne det Menneskelige Hierte, at dets bevægelses Kraft bestaaer derudi at være med Tanker beskeftiget; at tænke viselig uden at forglemme det vigtigste. Men aldrig saa snart undviger det Menneskelige Hierte af disse Skranker og Begierlighed efter høye Ting forernes og det i sig selv finder Fornøyelse over sine i saadan Deel stærke Skridt, da udfordres at prøve sig efter Syrachs Viisdom Cop, 3 som klinger i det Tydske. Was den Ampts nicht ist da last den Vorwitz. Dog dette kand ikke hindre eller afskrække en Philopator som ikkun nogenlunde har lært af det udvortes ey at lade sig undertrykke; Thi da kand han altiid være oplagt til, at arbeyde noget alvorligt, særdeles hvor Fædrenelandets Stemme opvækker, da bør Tankerne opmuntres, intet arbeyde være skræksom; Thi det er Fornuftens Lov og en retfærdig Æres Vall da et høyere Kald med det naturlige forbindes. Hvor er et Menneske i Verden som ikke tragter efter Ære, og hvem som ey tragter derfter maa vel kaldes et unyttig Lem i det Mennskelige Sælskab. De som i denne Materie ønske at have Jnsigt, efterlæse selv Gehieme Conferentz Raad, Marchus Gise Falksens over Elephant Ordenen ( i hans Fortale, hvorpaa vi allerede have er stort Exempel at vores allernaadigste Konge, Kong Catsran den Syvende skiønner, at Ærg til sine Høye Ministre er Dyds, Viisdoms, Mandhaftighede, Troes og Nidkiære Tienesters Belønning, hvilket i gien forbinder de høye Ministers Hierter til det som den troe Jthai sagde til David, Saa vist som Herren lever og saavist som min Herre Kongen Lever, paa hvilket Sted min Herre, Kongen bliver, være sig til Døden eller Livet, der skal og din Tienere blive. Dette bliver ligeledes enhver troe Undersaatters Forsæt, saa sandt han virkelig erkiender Lyksalighed for, at maa værdiges at kaldes en Dansk Undersaatt. Men min Hr. Philopator, hvorfor har De opmuntret mig igien at tage til min Pen, var det ikke at bevise største Utaknemmelighed om jeg med Stiltienhed vilde hvile ved deres gode Tanker De har fattet om mine Oeconomiske Tanker over Jsland (?) endskiønt jeg har ingen Ære derfor; Thi de gaaer til høyere Betænkning. Min Hr. Philopator ønskes Naade af Gud, bliv ved deres Forsæt, og Herren skal give Lykke dertil. Det sees af Fortalen til 1ste Deel af mit Oeconomisk Skrift og Pag. 11 og 2den Deel Pag. 31, 63. at vores allernaadigste Konges Faderlige og Kierlige Hierte har været min eneste Opmuntring (ved Erfarenhed) at optænke hvad som kunde have Nytte til at opfylde vores allernaadigste Konges Øyemærke over det Fattige Land Jsland; Erfarenhed har ligeledes søgt det almindelige Bæste og har allene været mine bevægende Grunde. Jeg lever i Haab at det anførte 2den Deel Pag. 78, faar sin Fremgang, imidlertid har jeg nok, at mine ringe Tanker er igiennemlæset med Fornøyelse, hvilket jeg mindst havde ventet uden af de som kunde have Haab at høste Frugt deraf 2den Deel Pag. 55, 56, 57, Der ere vel Tanker nok (saa at kalde) af det slags indtil en Begyndelse deraf kand sees at være til nogen Nytte, da skal det snart erfares at de Geistlige saavelsom Verdslige i Jsland vil findes villige at forfremme saadan Oeconomie i Island da det hører til deres Leve=Brød, særdeles Fiskeriernes bedre istandsættelse og vilde de snart oprette saadan Fiske-Jnteressentskab, jeg vil forbigaae den Smag Almuen i Jsland har haft i nogle Aar af Jnteressentskab. Jeg havde ventet at fleere vilde have aabenbaret deres Tanker om mit Oconomisk Skrift, dog haaber jeg at der findes paa denne Tiid visse Personer fra Jsland i Kiøbenhavn der vil yttre Deres Meening muelig i denne Materie saavelsom om Jslands indvortes Oeconomie og dets Forbedring. Men hvad vil de efter 2den Deel Pag. 18, 7 Linie vel sige dertil, hvad kand ventes saalænge Fiskeriet i Island bliver det samme. Min Hr. Philopator bliv troe i sin Deel og Herren skal lade Dem finde Barmhiertighed til sin bestemte (Meere skal følge.) Tiid.