JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-02-25
Den berlingste Tidende kan, i Anledning af de badenske og brunsvigske Kamres Jndblanding i den slesvigske Sag, ikke troe Andet, end at den danske Regjering vil drage Omsorg for hine Fremmedes tilbørlige Tilbageviisning. H. C. Andersens nye Eventyr-Commedie, "Lykkens Blomst, vandt den 17de De om Aftenen almindeligt bifald, der kun forøgedes ved den Opposition, nogle Enkelte følte sig opfordrede til at fremkomme med. (Aftenb.) Paa Grund af nogle Forandringer bemeldte Stykkes Forfatter agter at foretage i samme, er dets anden Opførelse deraf udsat nogle Dage senere end efter Bestemmelsen. Det vil saaledes atter snart optræde i en noget forandret og maaskee heldigere Skikkelse. Man fortæller som vist, at Digteren ikke oftere vil optræde som dramatisk Forfatter, hvis dette Stykke ikke behager Publicum. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1845-02-25
J denne Uge vil Jfr. Franziska Ryge ved sin anden Debut optræde i "Amors Genistreger, i Fru Heibergs Rolle. Balletten Kirstine Pill" vil blive opført den 26de. Paa Grund af Theaterbladets plumpe Opførsel har Jfr. D. Petersen forlangt sin Afsked fra det kgl. Theater. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Foruden de i Bladene tidligere omtalte Theaternyheder, som ere antagne til Opførelse af den kongelige Theaterdirection, er ogsaa: Et Eventyr i Fastelavn", der allerede for 8 Aar siden af den anonyme Forfatter blev indsendt til Directionen. Da den Sidste ønskede nogle Forandringer foretagne i bemeldte Stykke, tog Autor det tilbage og har nu først iaar underkastet det Theaterdirectionens Dom. Det ventes nu opført i denne Saison. - Ogsaa et andet nyt Lystspil: Et Avertissement af en Anonym skal være antaget til Opførelse. – Det i Theaterbladet bebudede nye Drama af Carit Etlar(Forfatteren til Eiaghs Sønner) vil neppe kunne ventes paa Scenen i denne Saison. Det skal foreløbigt være antaget til Opførelse. Forfatteren agter i April Maaned at foretage en Reise til nogle af Tydsklands smukkeste Egne. (Aarb. Av.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Den i sin Tid saa yndede kgl. Skuespiller og Sanger Hr. Cetti, der nu har faaet sin Afsked fra Theatret, skal have erhvervet kgl. Tilladelse til at give en Aftenunderholdning paa Hoftheatret, hvortil han har valgt Farinelli, og hvori han for sidste Gang vil optræde i Titelrollen.
Viborger Samler, 1845-02-25
Efter sin Hjemkomst fra Mecklenborg-Strelitz agter Hs. kgl. Høihed Kronprindsen, efter Sigende, nu i længere Tid at opholde sig paa Slottet i Odense.
Viborger Samler, 1845-02-25
Oldeslober Ugeblad vil, som det synes, fra en troværdig Kilde udsprunget Rygte vide, at Hs. kgl. Høihed Kronprindsessen skal befinde sig i velsignede Omstændigheder, Torsdagen den 6te De, blev der blandt Sprøitemandskabet i Altona uddeelt 183 Medailler, hvilke Staden, Hamborg har ladet præge af Klokkemalm, til Erindring, om den store Jldebrand i 1842 og den virksomme Bistand, Altonas Sprøitefolk ved denne Leilighed ydede. Hs. Excl. Overpræsidenten uddeelte egenhændig Medaillerne. Af Flensburger Zeit, sees, at samtlige spillende Medlemmer af det Müller-Orlamundtske Selskab bleve fremkaldte den første Aften, der gaves Forestilling i Flensborg. Hr. Quirin-Møller, med sine levende Tableauxer, befinder sig ogsaa fortiden der i Byen. Som en Curieusitet fortjener det at anføres, at et Bordselskab, bestaaende af den flensborger lærde Verden, lod sig forleden hente endeel billetter hos Hr. Qv. Müller; men da de lærde Herrer fandt, at de vare trykte paa Dansk, tilbagesendte de dem med den Besked: at danske Billetter kunde de ikke bruge. Kun en af Selskabet gjorde herfra en Undtagelse; han vilde ikke for Schleswig=Holsteins Sag gjøre sig latterlig Hvilken stor Trøst maa der ikke heri ligge for den tydske Nation, at man saa dybt inde i Slesvig med slige Argusine vaager over dens helligste Jnteresse, J Østerskjælderen i Flensborg har man ogsaa begyndt sk. at spille Gavn paa den Maade, at Jndsatsen tilfalder Hermanns Monumentet. J Hohl's Halle spilles samme Spil derimod til Jndkjøb af Brænde for Stadens Fattige. (Flensb. Av.) Veile. Folkemængden her i Byen og paa dens Grund, Gaarden Petersholm og 2 til samme hørende Huse derunder indbefattede, er ved sidste Folketælling befunden at være 2,975 Jndivider, henhørende til 595 Familier. Heraf falde 35 Familier med 166 Jndivider paa Byens Grund udenfor Sønderport og paa Søndermarken; paa Byens Grund udenfor Nørreport og Vesterport boe 16 Familier med 66 Jndivider, og 4 Familier med 33 Jndivider henhøre til Petersholm og sammes 2 Huse. Folkemængden i selve Byen indenfor Porten er 540 Familier 2710 Jndivider. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Nibe, den 19de Febr. J Mandags overtog vor Cathedralskoles nye Rector, Hr. Bentzen, sit Embede. Den fratrædende Rector, Hr. Prof., Ridder, Dr. Thorup, læste for sidste Gang paa Skolen i Løverdags og tog da Afsked med Disciptene, der i Anledning af hans Fratrædelse havde tilstillet ham et smagfuldt Taffeluhr som Beviis paa deres Taknemlighed. Hr. Prof. Thorup begyndte 1804 sin lange, hæderlige Embedsbane ved Skolen som Viceconrector, og var nu Byens ældste Embedmand. 1814 blev han udnævnt til afdøde Prof. Hansens Eftermand i Rector-Embedet og har i den Tid dimitteret til Universitetet 124 Disciple 1 til Kiel). Af disse erholdt ved Examen art. 1 Land. p. c., 77 Laud. 42 h. ill. og 3 n. cont. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1845-02-25
I Hjørringegnen har man søgt at jage en unyttig Choleraskræk i Folk, i Anledning af flere i een Familie i Landsbyen Skallerup hurtigt paa hinanden fulgte Dødsfald, hvorom der i Lægeattesten skal have været anført Cholera, som Dødsaarsag. Aalb. Av. giør i denne Anledning opmærksom paa, at det er en i det medicinske Sprog benævnet Cholera danica, der viser sig i Brækning, Diarboe og Krampe i Læggene, og som vel i sig selv skal kunne være angribende nok; men ellers i farlig Beskaffenhed Jntet har tilfælleds med sin frygtede og berygtede Navnesøster.
Viborger Samler, 1845-02-25
Thisted. Ved den her i Byen foretagne Folketælling beløber Jndvaanernes Antal i Thisted Bye sig til 2165.
Viborger Samler, 1845-02-25
Ved sidste Folketælling i Aaret 1840 var Antallet kun 1814; altsaa er Jndvaanerne i 4 Aar forøget med 351 Mennesker. - J Onsdags Eftermiddags Kl. 6 afbrændte et Huus en Fjerdigvei østen for Thisted, tilhørende Anders Gasberg; en Deel af Besætningen og Jndboet blev Flammernes Rov. Jlden siges at være opkommen ved Bagning. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Ved den seneste befalende Folketælling i Nykjøbing paa Morsøe befandtes det, at Byen havde en Folkemængde af 1259 Mennesker og har havt en Tilvext siden sidste Folketælling af 91 Mennesker.
Viborger Samler, 1845-02-25
Udnævnelser og Entledigelse. Under 15de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst udnævnt Capitain af Livcorpset A. F. Holstein til Postmester i Nykjøbing, i Sjælland fra 1ste April d. A. at regne, mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppeborslerne. Under 19de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Cand. juris A. F. C. Gede til Tiendecommissair for Vordingborg District. Under 20de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket personel Capellan forVeilo= og Vester=Egitsborg Menigheder i Sjælland M. Melbye, til Sognepræst for Asperup og Reerslev Menigheder i Fyen (Besidderen af Stamhuset Hindsgaul, Kammerherre Føns, udover jus proponendi til dette Kald) og Cand. theol. C. F.C. Lehn til personel Capellan paa eget An= og Tilsvar hos Sognepræsten for Steenmagle og Steenlille Menigheder i Sjælland G. F. Bendtsen. Under 21de d. M. har Hs. M. allernaadigst beskikket Patrouillebetjent ved Toldgrændsen mellem Nørre-Jylland og Slesvig, F. C. Plum, til Controlleur ved bemeldte Toldgrændse. Under 11te Dennes er Præst i Fahretoft i Tøndern Provsti, S. F. Dester, beskikket til Præst i Qveern i Flensborg Provsti. Under 22de Januar er Consul i Peru, H. Witt, allernaadigst udnævnt til Generalconsul sammesteds. Under 5te Februar er H. R. Klagenberg udnævnt til Translateur ved Kanaltoldstedet i Rendsborg. – Under 20de d. M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Chefen for Correspondencecontoiret ved Tallottoet i Altona, J. H. Wasserfall. – Under 20de d. M. har Hs. Maj. allernaadigst optaget Landfoged paa Østerlandfør og Retsfoged i Wück L.H. Dorrien, Ridder af Dannebrogen, med ægte Descendenter i den danske Adelstand.
Viborger Samler, 1845-02-25
Ledigt Embede. Thyregod og Vester Sognekald i Ribe Stift; gl. Angivelse 200 Rd. Dette Kald er iblandt dem, der nyde særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 20de Febr.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Handels- og Skibs-Efterretninger. Kjøbenhavn, den 22de Febr. Beltet er nu ogsaa tillagt imellem Sprog og Korfør, saalangt man derfra kan observere, og Jistransporten synes at ville blive meget besværlig. De fra i Torsdags Morges manglende Hamborg=Poster ligge paa Knudshoved og Onsdags=Posten herfra paa Sprog. Førend Jsen kan bære, ville Posterne neppe kunne overføres. (Bl. Td.)To danske Smuglere fra Helsingøer ere i næstforrige Ug paagrebne paa svensk Kyst, i Nærheden af Helsingborg. Deres Baad med indeværende Ladning Smugvarer til flere tusinde Dalers Værdi er confisceret og de Paagrebne øieblikkelig, efter svensk Lov og Ret, dømte til Fæstningen i 9 Maaneder. En Udløsningssum af 1200 Rbd. kan udløse dem, og der skal alt ved Subscription i Helsingøer være sammenbragt 600 Rbd. til de 2de Synderes Frelse, da de begge ere Familiefædre og besiddende i sidstnævnte By. (Flyvepst.)
Viborger Samler, 1845-02-25
For omtrent 14 Dage siden er af Hirtsholmens Fiskere bjerget, drivende i aaben Sø, Halvdelen af et Chatol, hvori ved Aabningen befandtes nogle Bøger, en Præstekjole og Krave m. m., sandsynligviis henhørende fra den ved Fornæs sjunkne Jagt "Porsgrunds Paquet", Skipper J. H. Bech af Horsens fra Hobro. (Nævnte Skipper bringer i Hors. Av." Hr.
Viborger Samler, 1845-02-25
Forpagter la Cour paa Steensmark hans hjertelige Tak for den Maade hvorpaa han hialp ham i hans Havsnød ved hans Skibs Forliis).
Viborger Samler, 1845-02-25
Aarhuus, den 21de Februar. Jdag er Havet tillagt med Jis saalangt som man kan øine. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1845-02-25
Døde. Helsingøer; Thrine Pauline Poulsen, 24 Aar. - Roeskilde: Karen Ellev, f. Jepsen, 73 Aar; Skomagersvend Peter Petersen, 34 Aar. - Aalborg: Hørhegler Niels Thorsted, 53 Aar. - Torstedlund, Forpagter Hans Peter Fr. Hansen, 47 Aar.
Viborger Samler, 1845-02-25
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 17de Februar 1845. Nr. 11. - Ldsovrpkt. Nyboe, som Actor, cer. Bogtrykker, A. Fogh i Horsens (Ldsovrpkt. Jespersen), tiltalt ifølge det Kgl. Danske Cancellies Ordre for, som Udgiver af Skanderborg, Amtstidende, at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, ved i bemeldte Tidende at have indrykket en Artikel med Overskrift: Extract af den slesvigske Forenings Protocol", og ved Horsens Kjøbstads Extraret af den constituerede Sættedommer, Justitsraad, Herredsfoged Bernth, dømt til at erlægge en Mulct af 100 Rbd. Sølv til Skanderborg Amts Fattigkasse samt til endvidere at være den i Frog af 20de Septbr. 1799, § 20 foreskrevne Censur undergiven i 1 Aar. Dom: "Bogtrykker A. C. Fogh bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at han udreder Actionens Omkostninger".
Viborger Samler, 1845-02-25
Nr. 28. - Ldsoprykt. Juul som Actor, ctr. Johanne Christensdatter, Enke efter afdøde Gaardmand Jens Andersen, Vammen af Storvorde (Ldsovrpkt. Lykke), tiltalt for Overtrædelse af Frog, af 4de August 1819, ved ikke efter bemeldte Anordnings Forskrifter at have draget Omsorg for bemeldte hendes Mands Frelse, efterat han den 27de Mai f. A. ved et Stød paa Baghovedet havde erholdt en Læsion, der maa ansees som Aarsag til hans den 7de Juni næstefter paafulgte Død, og ved Hornum Fleskum Herreders Extraret frifunden for Actors Tiltale, hvorhos Actionens Omkostninger ere paalagte det Offentlige. – Dom: "Tiltalte, Johanne Christensdatter, bør bøde 20 Rbd. Sølv til Aalborg Amts Fattigkasse. Saa bør hun og udrede Actionens Omkostninger". Nr. 36. - Ldsoprpkt. Juul som Actor, ctr. Christen Sørensen (Ldsoprykt. Nyboe), tiltalt for at have aflagt en salt Forklaring for Retten, og ved Woer og Rim Herreders Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. – Dom: "Tiltalte, Christen Sørensen, bør hensættes i simpelt Fængsel i 4 Dage. Nr. 37. – Ldsorpkt. Cancelliraad Møller som Actor, contra Arrestanten Andreas Moriz Arriens (Ldsovrpkr. Lykke), tiltalt for Tyveri, og ved Vestertrudfør og Amrum Birkers Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Arrestanten Andreas Moriz Arriens bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Nr. 39. - Ldsovrpkt. Holm som Actor, contra Arrestanten, Jens Hansen (Ldsorpkt. Cancelliraad Møller), tiltalt for Tyveri, og ved Salling Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. - Dom: "Arrestanten Jens Hansen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Nr. 71. - Smed Lars Larsen af Almind (Ldsorpkt. Jespersen), contra Gaardmand Niels Frederiksen sammesteds (Ldsovpkt. Lykke).¬
Viborger Samler, 1845-02-25
(Under denne Sag paaanker Citanten, Smed Lars Larsen, en inden Lysgaard og Hids Herreders Ret den 5te Juli f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Jndstævnte, Gaardmand Niels Frederiksen, imod Citanten, under hvilken Sag hiin har søgt denne til at betale en til 1ste Novbr. 1843. resterende halvaarlig Leieafgift, til Beløb 6 Rbd., af et paa Jndstævntes Mark beliggende Huus, som ved Leie contract af 22de Septbr. 1841 af den forrige Eier af Jndstævntes Gaard er overdraget Citanten i Leie paa hans og Hustrues Levetid, hvorhos Jndstævnte tillige paastod Citanten tilpligtet paa Grund af den paadragne Restance, og i Henhold til Leiecontractens Bestemmelser at have Leiemaalet forbrudt).
Viborger Samler, 1845-02-25
Ved den paaankede Dom er saaledes kjendt for Ret: "Naar Citanten, Gaardmand Niels Frederiksen af Almind-Kirkegaard, efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke har indgaaet Forliig med Jndstævnte, Smed Lars Larsen af Almind Kirkegaards Mark om til denne at sælge det under denne Sag omhandlede Huus, bør Jndstævnte til Citanten betale 6 Rbd. med Renter fra Dato af Klagen til Forligelsescommissionen 8de December 1843 indtil Betaling skeer, og uden Godtgjørelse fratræde bemeldte Huus efter foregaaende lovlig Opsigelse. Sagens Omkostninger bør da ogsaa være ophævede. Trøster Citanten sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed, bør Jndstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Saa betaler Citanten ogsaa i dette sidste Tilfælde Jndstævnte Processens Omkostninger med 8 Rbd. At efterkommes under Adfærd efter Loven. – Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 16 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse
Viborger Samler, 1845-02-25
AVERTISSEMENTS. Da en Portion paa 4 Rbd. 40 Sk. af Rectorinde Jessens Legat til Fattige er ledig, indkaldes herved overeensstemmende med Fundatsen den eller dem af den stenfeldske, reenbergske eller jessenske Familie, som maatte ønske at nyde den nævnte Portion, til at melde sig inden førstkommende Mai Maaneds Udgang med de fornødne Beviisligheder hos under R. M. Ursin. tegnede Stiftsprovst Viborg, den 26de Februar 1845. Fiin Congo Thee til 6 a 7 Mk. pr. 24., friske Anschiovis 5 Mk. pr. Dunk, er atter arriveret hos J. Samson.
Viborger Samler, 1845-02-25
Jslandsk Klipfisk er Færørst Nodskiær, faaes hos J. Samson.
Viborger Samler, 1845-02-25
J. Dagspoven indtraf dertil iaften Kl. 9. Den havnske Brev- og Pakkepost der udeblev i Mandags, er endnu ventende.
Viborger Samler, 1845-02-27
Nr. 33.
Viborger Samler, 1845-02-27
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts-Tidende. ViborForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Danmarangeaarsgaardsgaden. Danaassagensangangssagogsaa saasnares. Torsdagen den 27de Februar 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-02-27
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 17de Novbr. Pariser journalerne beskæftige sig kun med udenlandsk Politik, og fornemmelig er det Sir Rob. Peels sidste Tale, der fylder deres Spalter, og til hvis rige Jndhold Oppositionspressen knytter mangen bitter bemærkning. Saaledes maa den af Peel udtalte Hensigt at forlange større Summer for at forstærke den engelske Sømagt tjene som Beviis for at den "hjertelige Forstaaelse" vel ikke er saa ganske hjertelig. Saaledes stilles Dronning Victorias, af Sir Rob. Peel udbasunede, Sparsommelighed ligeoverfor den franske Konges evindelige Dotationsforlangender. og National anbefaler i denne Anledning Peels Ord til Civillisten - en stor Beundrer af Alt hvad der kommer fra England.
Viborger Samler, 1845-02-27
Det i de sidste Dage circulerende Rygte om Erkebiskoppen, af Lyons Fastemandat, der paa Grund af de i samme imod Dupin indeholdte Krænkelser og ærervrige Beskyldninger af Cabinettet – tilsendt Statsraadet, som vil see sig nødsaget til at udtale en skarp Dadel imod Mandatet, er stadfæstet idag i Moniteurens officielle Artikel. Man tør antage, at Cabinettet høist ugjerne har besluttet sig til dette Skridt, deels fordi Bonald skylder Juliidynastiet, sin Ophøielse til Erkebiskop og Cardinal, deels fordi det i dette Øieblik ikke kan være Ministeriet behageligt, foruden den politiske Kamp ogsaa at bestaae en Kamp med en af de meest indflydelsesrige Geistlige. Bonald har aabnet Kampen ved at udstede sit Forkjettringsmandat, der maa ansees som en Krigserklæring imod alle liberale Jnstitutioner. Det af Erkebiskoppen fordømte Værk af Dupin er iøvrigt kun et nyt Oplag af dennes allerede under Restaurationen udgivne Værk: "Manuel de Droit ecclesiastique, imod hvilket de daværende Biskopper ikke gjorde den mindste Reclamation. Af Journalen Univers sees, at Dupin til det nye Oplag har føiet en Giendrivelse af Greven af Montalemberts Paastande i dennes "atholske Manifest." Det hedder i Slutningen af Erkebiskoppens Mandat: "Det er, i det vi paakalde Guds hellige Navn, at vi fordømme og have fordømt de omtalte Værker som saadanne, der indeholde Lærdomme, der egne sig til at fordærve Kirkens sande Friheder, og i deres Sted indsætte afskyelige, nedværdigende Servituter, accreditere Maximer, der staae i Modsigelse med de gamle Canones og de af den gallicanske Kirke antagne Maximer, svække den Ærbødighed, der skyldes den hellige Stol, indføre i Kirken Presbyterianismen, standse den retmæssige Udøvelse af den geistlige Jurisdiction, begunstige Schisma og Kjetteri: altsaa indeholdende Sætninger - der ere falske, kjetterske, og Gjentagelse, som vor hellige Fader, Pave Pius VI, under 28de Aug 1794 har fordømt i sin Bülle: "Auctorem side." –
Viborger Samler, 1845-02-27
Vi forbyde alle Geistlige i vort Direces at læse og beholde disse Værker; vi forbyde dem at tilraade at læse disse Værker, vi forbyde paa samme Maade Professorerne i Theologien og den canoniske Ret at give den dem anbetroede Ungdom disse Bøger at læse, og kun at forklare de i dem indeholdte Lærdomme saaledes, at disse gjendrives og bekæmpes." Jøvrigt er ikke Dupin den eneste, hvem den geistlige Censur har rammet. Ogsaa Biskoppen af Rennes har publiceret et meget skarpt Hyrdebrev imod slette Bøger, Theatrene, Pressen og Feuilletonsartiklerne.
Viborger Samler, 1845-02-27
Til Paris ere ankomne 10 Newsoundlandske Hunde, der skulle have et vaagent Øie med hvad der nedstyrtes i Seinen. De dresseres nu til at bringe tilbage paa Strandbredden hvad der udkastes i Floden, navnligen til at bringe i Land paaklædte Figurer, der forestille menneskelige Legemer. Paa Broerne indrettes der Hunde huse til disse Dyr. I Parisersalons og i hele den politiske Verden gjør Cabinettets Befaling, ifølge hvilken flere Udlændinger ere forviste fra Paris og Frankerig, stor Sensation. Dr. Mark, tidligere Redacteur af Rheinische Zeitung" er afreist til Schweiz; Arnold Ruge forlader Paris for at vende tilbage til Sachsen. Camille Bernays, der endnu hensidder i Fængslet, og Heinrich Børnstein befinde sig endnu i Paris, og haabe at bevirke Ophævelsen af det imod dem publicerede Landsforviisnings Decret. Men nu er der ogsaa udstedet et Udviisningsdettet imod den bekiendte Publicist Adelbert von Bornstedt, i hvis Bopæl en Politiofficiant indfandt sig for to Dage siden, og tilstillede ham en befaling, ifølge hvilken Bornstedt inden 24 Timer skulde forlade Paris og snarest muligt det franske Territorium, hvor, som det hedder i Decretet, hans Nærværelse er af den Art, at Statens offentlige Sikkerhed og Rolighed derved forstyrtes (ou sa presence est de nature a troubler Tordre de letat et lasecurite publique). Derhos støtter Decretet sig paa et i Republikens Tid udstedet Decret af 28 Vendemiaire, an VI. altsaa paa en loi des suspects (Lov angaaende mistænkte Personer). - Sagen er authentisk, vi vide dette, hedder det i Correspondentefterretningen, af Børnstedts egen Mund. Bornstedt har strax nedlagt Protest imod Udviisningens Ulovlighed. Disse Forfølgelser gjøre i Paris et ubehageligt Jndtryk, og i et af Kammerets Bureaux har den Deputerede, Marquis la Grange, endskjøndt streng ministeriel, interpelleret Jndenrigsministeren i Anledning af denne brutale Forholdsregel. Af en høi fransk Embedsmand har A. Bornstedt forlangt befalingens Ophævelse ikke som en Gunst, men som en Ret, og derhos forlangt af de franske Auctoriteter Beviis for den Paastand, at han skulde have forstyrret den offentlige Sikkerhed og Tingenes Orden. Bornstedt skal dog tillige deels mundtlig deels skriftlig have anmodet de forskjellige franske Journaler om ikke at benytte Udviisningsdecretet til en Polemik imod Ministeriet for saaledes ikke endnu mere at ophidse Gemytterne imod Ministeriet. Efter hiin Lov fra Republikens Tid, og efter en nyere Lovgivning af 21de April 1832 staaer det Ministeriet frit for at fjerne fra Frankerig enhver Fremmed, naar Auctoriteterne ere af den Formening, at hiin truer den offentlige Sikkerhed."- Correspondenten melder som Efterskrift, at det erlykkets Bornstedt ved flere Deputeredes Jndskriden foreløbig at erholde 8 Dages Frist for at kunne gjøre Tilberedelser til sin Afreise.
Viborger Samler, 1845-02-27
Fra den franske Overrhin meldes under 17de Febr.,at Vinteren atter har indfundet sig i sin hele Strenghed.
Viborger Samler, 1845-02-27
Sneen er falden i saa store Masser, at alle Courerer og Poster ere indtrufne 16 a 24 Timer sildigere end efter Bestemmelsen. Paa Elsasseriernbanen maatte paa nogle Steder ikke mindre end sex Locomotiver sættes i Gang, og flere hundrede Arbeidere maatte antages for at bortskaffe de uhyre Sneemasser.
Viborger Samler, 1845-02-27
Paris, den 19de Febr. Jmorgen begynder Debatten angaaende Lovforslaget om de hemmelige Fonds. Ministeriet gjør Regning paa en Majoritet af 30 Stemmer, La France vil derimod vide, at Ministeriet neppe kan gjøre Regning paa Halvdelen af denne Majoritet, og at Greverne Montalivet og Mole staae i Spidsen forde Conservative, der arbeide paa Ministeriets Undergang.
Viborger Samler, 1845-02-27
Journalen La Presse har ikke noget Haab om et forde antiministerielle Conservative fordeelagtigt Resultat af Debatten. Bonald, Cardinal-Erkebiskoppen af Lyon, er kaldet til Paris for at forsvare sig i Statsraadet i Anledning af det af ham udstedede Hyrdebres.