JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-02-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 6 1834 & 35. Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Hedevig Christine Gylche, fød Pahl, og forhen afdøde Mand Klokker Rasmus Gylches fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 17de Februar 1834. Mourier. V. Jacobsen. 1 - 1834 & 35. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Frue Johanne Margrethe Lütken, fød Dedekam, og efterlevende Mand, Capitain i Søe-Etaten Christopher Lütken, Ridder af Dannebrogen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 18de Februar 1834. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1834-02-21
Da Jomfrue Johanne Dorthea Troclund her af Byen er ved Døden afgaaet og hendes Boe af os taget under Skiftebehandling, ere den Afdødes Creditorer, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Aalborg den 12te Februar 1832 passende. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1834-02-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 111. - 1832 & 33. Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Enkefrue Martha Gustava de Turen, født Klingfeldt, først givt med Major og Ridder Boye, og senere med Admiralitets Commissair og Toldinspecteur Louis de Tuxen, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 17de Februar 1834. Mollerup. Buchwald. Jlle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne i Sidse Hansdatter, Enke efter Huusfæster Jens Jensen af Blæsinge, Havrebierg Sogn, under Friherskabet Holberg i Holbek Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tersløsegaard pr. Sorøe, den 11te Februar 1834. J. P. Enkebølle.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Aar 1834. No. 46. den 22 Februar. Løverdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Brevposter. privilegerede. lingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Udenlandske Efterretninger. De Forenede Nordamerikanske Fristater. New-Orleans, den 18de Novbr. – Selv de ældste Folk i vor Stad kunne ikke erindre et saadant Ulykkesaar. Syg dommene have raset i en saa frygtelig Grad, at i denne Sommer ere allene henimod 900 unge Mennesker, imellem 18 og 25 Aar (Fremmede), døde her. – Nu ere vi for Tje blikket, Gud være lovet, fuldkommen befriede for disse Onder; men Ulykken forfølger os endnu stedse. – J de sidste tre Ugen ere paa Mississippi-Floden ikke mindre end som Dampskibe enten sunkne eller opbrændte, og deriblandt ogsaa Skibet San Martin, Capitain Cass, bestemt fra Bavon Sarab hertil, med 506 Baller, Bomuld, 90 Fade Sukker (ifølge uhjemlede Efterretninger ogsaa 50,000 Dollars i rede Penge) og mange Passagerer, af hvilke mere end 30 have mistet Livet. Blot Faa, og blandt dem Dhrr. Mirumond og Miller, bleve ved et Tilfælde reddede; og dem, saavelsom den i det Fjerne forbiseilende Capitain Hartshorn paa Dampskibet Black Hawl, have vi at takke for de nærmere Efterretninger herom. – Den 31te October, om Formiddagen, under en heftig Vind og Strøm, udbrød der saa pludseligen Jld i Skibet, at Alt kom i Forvirring. Jblandt Passagererne befandt sig ogsaa Capitain Sengstack, (en Søn af den værdige Consul Sengstack i Bremend; en ung Mand, der ved sin Virksomhed, Aabenhiertighed og Redelighed havde erhvervet sig almindelig Agtelse og Kjærlighed. Da han selv havde været Capitain paa et Dampskib, og derfor var bekjendt med et saadant Fartøi, Behandling, indgjød han Folkene Mod, og ilede til Roeret, forat sætte St. Martin ind paa Sandet ved Kysten; men Jlden greb fat i det Toug, ved hvilket Roeret blev regjeret, og øjeblikkeligt drev Skibet igjen ud i Midten af Strømmen, hvor ingen Redning mere var mulig, næsten Alt, hvad der undslap Luerne, fandt sin Død i Bølgerne. Hr. Mirumond saae endnu tilsidst, hvorledes Capitain Sengstack styrtede ind i den brændende Kahyt, for at redde to Fruentimmer, der vare blevne tilbage; man saae ham ei igjen fra dette Øieblik, og han er saaledes bleven et Offer for sin Menneskekierlighed. Havde Roeret, i Stedet for med Toug, været regjeret med Kjæder, hvilket nu ikke er saa ualmindeligt, da vilde det sandsynligviis være lykket Capitain Sengstack at redde Skibet.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Petersborg, den 2den Februar. Jfølge en fra den Dirigerende i Ministeriet for den offentlige Underviisning, udgaaende Anordning, der af Hs. Majestæt Keistren blev bekræftet den 7de f. M., skulle her og i Moskau tal age Privatpensioner, af hvilke den største Deel bestyres af Udlændinge, i Fremtiden overdrages til sex Jnspectorer, der ene raae bestaae af Academikere, Professorer og Adjuncter ved Videnskabernes Academie, og det herværende og Moskauske Universtet; aarligen skulle Nye udnævnes til disse Charger. Hidtil stode disse aabne for Enhver uden Undtagelse, og saaledes bleve da ofte Personer ansatte til disse Poster, der ingenlunde vare sammes Vigtighed vorne, og netop derfor viste sig efterladne i deres Pligters Udøvelse; heraf kom det, at der i mange af hine Jnstituter skeete utilbørlige Misgreb, af uvidende, ofte slettænkende Forstandere, Bestyrerinder og Lærere, hvilke Misgreb havde en skadelig Jndflydelse paa Ungdommen.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Ved Slutningen af forrige Aar udkom i London følgende Værk: Russia as it is, and not as it has been represented", forfattet af Collegiiraad Døbel, hidtilværende Russisk GeneralConsul paa de Philippinske Der, hæderligen bekjendt ved sin tidligere udgivne Reisebeskrivelse over China og Siberien. dette Værk fremstiller den agtværdige Forfatter, for det øvrige Europas Blik Ruslands nuværende Skikkelse i en sammentrængt Skildring. J det han gaaer ud fra Russernes tidligste, historiske Oprindelse, udbreder han sig over alle Ruslands Beboeres aandige og moralske Forhold, over dets hele indre Statsbestyrelse, det høieste Statsoverhoveds Rettigheder og de Retsforhold, der forbinde de forskjellige Classer af Jndvaanerne indbyrdes og til hverandre; endeligen har han bestræbt sig for, hvor mindste Anledning dertil frembed sig i Værket, at gjendrive med mueligste Grundighed alle de vildfarende Fordomme og Vildfarelser, som Udlændinger nære og udbrede om det af dem endnu saa lidet kjendte Rusland. Formedelst den høie Jnteresse, som den af Hr. Døbel behandlede Gjenstand vækker, skulle Oversættelser af hans Værk med det Første udkomme i det Tydske, Franske og Russiske Sprog.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Berlin, den 16de Februar. J Gaar Eftermiddags blev den forevigede Schleiermachers Liig jordet med stor Høitidelighed. J Sørgehuset holdt vor Universitets nuværende Rector Magnificus, Hof- og Dompræst, Dr. Stranss *), Prof. ord. i den praktiske Theologie, Ridder af den røde Orden, en Mindetale over den Afdøde. Derpaa satte Toget sig langsomt i Bevægelse til Kirkegaarden udenfor den Halleske Port, foran gik et Musikkorps, derefter fulgte Liigvognen, bespændt med 4 Heste; et andet Musikkorps fulgte, som, afvexlende med hiint, spillede Psalmer. Universitetets meest udmærkede Studerende bare Liigkisten, ovenpaa hvilken Bibelen og friske Blomsterkrandse laae. Næstester Kisten fulgte i en lang Række den Afdødes talrige Venner og Mænd, der, uden at staae i nøiere Forbindelse med ham, agtede ham høit, Alle tilfods, ligesom derefter Studenterne, ordnede efter de Faculteter, hvortil de høre, og anførte af Marskalker, som de selv havde valgt. Toget endtes med Prindsernes og en Mængde andre Equipager. Ved Graven fungerede Sognepræsten ved Nicolai Kirke, Prof. *) Den genialske Forsatter af det meget bekjendte og læste foræftelige Skrift Glockentine aus dem Leden eines jungen Geistligen, som har oplevet endeel Udgaver. Pischon, som med Ord, der opløftede Sindet til Andagt, nundte om den Begravnes mangfoldige Fortjenester, og om det store Tabet allene den Preussiske Stat, men hele Europa havde lidt ved hans Død. Umiddelbart efter Jordefærden begave de Studerende sig til Universitetets store Aula, hvor ogsaa Prof. Steffens ihukom den Tabte.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Preussen og Frankrige. Under denne Titel, Preussen og Frankrige, i statsveconomisk og politisk Henseende, af David Hansemann, udkom for saa Maaneder siden et Værk, der fandt stor Opmærksomhed ved den lyse og roelige Maade, hvorpaa det søgte at vinde en practisk Grund for Betragtningen og Sammenligningen, i Stedet for den stane Principstrid. Allerede er det andet Oplag udkommen i de sidste Uger. Menzel siger derom i Literaturbladet. Dersom nogen finde et Prødnet af Tydsklands nyere politiske Literatur fortjente Erkjendelse og Udbredelse, da er det dette. De Mænd, der, uden Theoriesyge og uden Jllasioner vandre Erfaringens tørre Vei; de Mænd, der uden Lidenskabelighed, blot med Lægens roelige Kulde, føle den lidenskabelige Tids Puld; de Mænd endeligen, der vel sige Meget, men tænte endnu Mere, slige Mænd ere sjeldne. Jeg holder denne Bog som Kiendetegnet paa et Fremskridt af Betydenhed i vore politiske Anskuelser. Dumhed og Logn paa den ene Side, falske Begreber og Jnsioner, forenede med megen god, reen Villie paa den anden Side; endeligt den, begge Dele med lige Kjerlighed omfattende Gammeldags-Klogskab i Midten – heraf havde vi hidtil Nok; men paa Forstand, den ægte Forstand, der dog ene kan hielpe, derpaa lede vi følelig Mangel."
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Bayonne, den 1ste Februar. Jfølge Breve fra St. Sebastian hersker en overordentlig Gjæring i denne Stad. Ved Reisende havde man der erfaret, at en Carlistbande, som i Omegnen mødte To af Dronningens Søl dater, havde slæbt disse bort med sig og lemlæstet dem paa den skrækkeligste Maade. Forbittret herover, forsamlede Folket sig foran Plads-Commandantens Bolig, og forlangte alle de Carlisters Hoveder, som man holder fangen paa Slottet. Gouverneuren var ligesaa opbragt som Folket, men kunde dog ikke lempe sig efter deres Fordring; han forsamlede hele Besætningen, der nu opretholdt Orden, uagtet den selv istemmede Forbandelserne.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Ved Courerens Afgang var man ikke uden Bekymring for Udfaldet. Jmellem Carlisterne og El Pastor har en haardnakket Fægtning fundet Sted ved Devar i Biscava. Efter fire Timers Modstand og betydeligt Tab maatte Banderne vige og adsprede sig. Et Pastor gjorde 74 Fanger, hvoriblandt Officerer, af hvilke En skjød sig. Nogle Dage i Forvejen havde El Pastor opdaget Tredssindstyve Fade Krudt i Kirken i Ondarrua, og fængsler sem medskyldige Klærker. Den samme General borttog fjorten Arrobas Sølv, som man netop var i Begreb med at læsse paa Karrer; efter Foregivende vare de bestemte til Frankrige. Oberst Jnarte stødte ved Pampeluna paa en Carlistbande, indlod sig i en Fægtning med den, og gjorde derved 1 3/4 Fanger, der blev skudt i Pampeluna. Jmellem Vera og Lasaca er det kommet til en alvorligere Kamp; man beretter, at Lorenzo paa den ene Side, og Valde paa den anden Side havde den 30te Januar omringet den store Bande i Navarra; at Jlden har vedvaret den hele Dag. En Engelsk Coureer, der den 31te reiste igjennem Villareal, vil der have seet flere Tusinde Carlister, som Lorenzo, for at gjøre sin Seier fuldkommen, drev foran sig. Allerede den 29de havde han forfulgt en anden Bande, der imidlertid undkom til Dalen i Erro, og stod i Begreb med at kaste sig indi Dalen Bastan, for at forene sig med Carlist Chefen Sagastibalza. Retop derhen havde den Navarresiske Junta begivet sig, der leder det Hele i Don Carlos Navn. Disse Carlistiske Stridskræfter ere endnu talrige; men Dronningens Generaler have combineret deres Angreb, og tvinge maaskee Fienden, til at kaste sig ind paa det Franske Territorium. – Den Coureer fra Madrid, der i Gaar kom igjennem Bayonne, skal fore et Decret hos sig, i hvilket Dronningen indkalder nye Tropper. Han melder den snart forestaaende Oprettelse af en activ Milits i alle de Stæder i Riget, som have mere end 3000 Jndvaanere. Denne Milits skal ikke bruges udenfor sin Provinds, Madrid var fuldkomment rolig. Man talede meget om et Manifest, som man ventede fra Hr. de la Rosa, i en ganske anden Mand, end det af Zea Bermudez.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Paris, den 12te Februar. Et af vore Blade berettede i Morges, at Dronningen af Spanens Tropper have lidt et betydeligt Nederlag i Nærheden af Lerma. Mange Fanger ere faldne i Carlisternes Hæmer Jmidlertid omtaler ingen af de Breve, der i Dag ere komne fra den Spanske Grændse, i mindste Maade denne Begivenhed. Men hvad der især kan opvække Uroe i Henseende til de Spanske Anliggender, er det ny Spanske Ministeriums totale Uvirksomhed.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Efter Forlydende ere angaaende Algier tre Meninger komne under Overveielse, den Ene stemmer for de Franskes øjeblikkelige Rømning af Africa; den Anden for Besætningen af nogle faste Pladser, og siden at oppebie Tid, Omstændigheder og gunstig Leilighed for med Sikkerhed at udvide sig i det Jndre; den Tredie ønsker Underkastelsen af Landet ved Anvendelsen af en tilstrækkelig Magt. Den første Mening maa have dannet sig formedelst Utilstrækkeligheden af de passende Midler til snart at sikkre Frankrige Ende paa sine Offere og Rydelsen af sin Erobring. Fraregnet Upopulariteten i denne Forholdsregel maatte man endnu vide, hvad man skulde gjøre ved Algier, dersom man opgiver samme. Kan man tænke uden Skræk paa de Farer, forhvilke man vilde udsætte den underkastede Befolkning, naar man forlod den uden Sikkerhed for dens Fremtid. Den anden Mening beholder alt det Skadelige af den beklagelsesværdige statis quo, der hviler paa Algier. Man kan hverken formindske Udgifterne eller Styrken af Besætningstropperne, man svækker Handel og Jndustrie og vanskeliggjør Colonisternes Lod; thi man forvandler hvad man hidtil kun frygtede som en Formodning, til Vished. Den sidste Mening vil, dersom man ei antager et System, der bringer alle Rettigheder, alle Jnteresser, alle Fornødenheder i Harmonie, kun aabne en nye Afgrund, der vedvarende turde opsluge alle Frankriges Skatte og Soldater. Ved det foregaaende Spørgsmaal hidrører hele Modstanden fra Landet og dets Jndbyggere. For at erholde disses Underkastelse, maa man tilstaae, dem Alt, hvad der kan tilfredsstille dem. Er dette vundet, da vil Jntet være lettere, end, under det System, som de have fundet deres Regning ved, at høste alle de Fordele, som Frankrige har lovet sig af Algiers Erobring.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Jfølge Breve fra Grenoble af 4de Februar har ogsaa derfra en bevæbnet Hob villet drage til Savoyen, men blev ved Chamberv af Sardiniske Tropper dreven tilbage til det Franske Territorium, og afvæbnede af Mairen i Entre-Deur-Guires. Denne Hob bestod af omtrent 30 Mand, mestendeels Savoyarder, Tjenestetyende i Grenoble. Den 3die Februar Kl. 6 begave de sig fra Voreppe, hvor de den foregaaende Nat havde forsamlet sig, under to Officerers Anførsel paa Veien til Schel les med ladte Geværer og en Jtaliensk trefarvet Fane. Saasnart de vare ankomne der, raabte de: "Det unge Jtalien leve! og udstroede republikanske Proclamationer. Efterat de havde overfaldet en Sardinisk Grændsepost, og gjort nogle Karabiniers til Fange, mødte de hiint Sardiniske Militaire og maatte, efterat have vexlet nogle Skud med dette, flygte tilbage til Frankrige. At Revolutionen i Juli-Dagene egentligen aldeles er udgaaet fra den laveste Almue-Classe i Paris, med den Parisiske Ungdoms Bistand, det vises tydeligst i Hr. Borards nys udkomne Skrift om denne Revolution; i sig selv er dette Skrift et niserabelt Produkt.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
London, den 11te Februar. Callico-Trykkerne i Glasgow og Paislav have forlangt deres Daglens Forhøielse, og da Fabrikejerne vægrede sig derved, ja endog afskedigede de Opsætsigste, gjorde disse Oprør, overfaldt adskillige Fabriker og bortjøge Arbeiderne. Fra Edinborg ere Tropper udsendte imod dem.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Af Throntalen ved Parlamentets Aabning skjønnes, at Ministrene have sørget for, ikke at binde sig ved bestemte Løfter. Dog indeholder den tre Erklæringer, der, endskjøndt de egentlig ikke tilkjendegive noget Ryt, dog ere at betragte som betydende, nemlig 1) den i Henseende til Tyrkiet; 2) den i Henseende til Forbindelsen mellem Kirken og Staten og endeligen 3) den angaaende Unionen mellem Storbritannien og Jrland. Alt dette blev i Overhuset videre udviklet af Premierministeren Grev Grev og i Underhuset af Lorderne Althorp og Palmerston; af alle tre Ministre paa en høist tilfredsstillende Maade. Naturligviis var Oppositionen ikke tilfreds med alle disse Erklæringer; men det forstaaer sig jo af sig selv, end ikke den Erklæring kan tilfredsstille Oppositionen, at Regjeringen har fattet den Beslutning, at haandhæve Foreningen mellem Kirken og Staten, og hverken i Kirkevæsenet eller i Corporationerne vil forestaae andre Forandringer end saadanne, der skjønnes nødvendigen at fremgaae af de nedsatte Kongelige Commissioners Jndberetninger. Torvbladene ved blive derimod at tilskrive Ministrene de skrækkeligste Planer, der ikke gaae ud paa noget mindre end den angikanske Kirkes torateOdelæggelse og al dens saavelsom Corporationernes Eiendommer Plyndring. Af det Ministrene agte at gjøre i Henseende til Afgifterne, er endnu Jntet bekjendt, uden at Statsindtægternes Tilstand tilstæde en Formindskelse i Skatterne, men, da denne sandsynligviis ikke er betydelig nok til aldeles at opgive Huus- og Vindueskatterne, saa maa vel endnu nogle andre Gjenstande – maaskee f. Ex. Vine og spiritusse Drikkevarer – beskattes høiere end hidtil dersom en Nedsættelse i hine nysnævnte directe Afgifter skulde finde Sted. Lord Altborp lovede at meddele sin Finantsplan inden 8 eller 14 Dage. J Anledning af det Spørgsmaal, om Ministeret vilde forestaae Fornyelsen af Tvangslovene for Jrland, der udløb i førstkommende August Maaned, erklærede Ministrene, at disse Love havde viist sig i høieste Grad velgjørende, thi Landet var derved, til Trøds for nogle Demagogers Bestræbelser, næsten blevet aldeles beroeliget. Det kom altsaa nu an paa Ja lænderne selv, om hiin Lov skulde fornyes eller ikke. – Alt dette var rigtigt og interessant nok, men det Jnteressanteste var den Strid, der strax i Tirsdags om Aftenen fandt Sted i Underhuset mellem Lord Althorp og Hr. Seil, og som vi allerede i Gaars No. omtalede.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Jndenlandske Efterretninger. J den Dithmarsker-Tidende læses en specificeret Fortegnelse over de i Provstiet Søndredithmarskens Menigheder, i Kirkeaaret 1833, skeete Ægtevielser, Fødsler og Dødsfald. Mærkeligt er det, at der paa Geesten, blandt samtlige Dødsfald blot findes En Selvmorder, at der paa 29 Fødte kun komme i uægte, imedens Forholdet i Marsken i denne Henseende er som 11 til 1, at meer end Halvdelen af de Bortdøde ikke har naaet det 10de Aar, og at endog i Menigheden St. Michaels Donn selv af 22 Bortdøde de 10 blot have overlevet det 10de Aar.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Kjøbenhavn, den 22de Februar.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 12te Februar er Sognepræst for Schibbye Menighed i Sielland, C. Thorsøe, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension; Sognepræst i Stege, Provst D. P. Smith, beskikket til tillige at være Provst for Meenboe og Baarse Herreder under Præstøe Amt, Sognepræst for Fersløv og Vellerup Menigheder i Sielland, A. Bergmann, til Sognepræst for Tjærebye Menighed sammesteds; Sognepræst for Herringe Menighed i Fyen, J. N. Lund, til Sognepræst for Tømmerup og Brylle Menigheder sammesteds; Sognepræst for Bredstrup Menighed i Ribe Stift, H. Agerbek til Sognepræst for Espe og Vantinge Menigheder i Fyen; Sognepræst for Vester Tørslev og Svenstrup Menigheder i Aarhuus Stift, A. Møller, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension; Cand. Theol. H. P. S. Schonau beskikket til personel Capellan for Torslev og Lendum Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. H. Fangel til personel Capellan for Hatting og Torsted Menigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Theatret. Mandagen den 24de Februar, Kl. 6: Elverbøi, originalt Skuespil i 3 Acter af Hr. Professor J. L. Heiberg, Musiken componeret af Kuhlau, Dandsen af Hr. Sølvdandser Funck Forestillingen er forbi omtrent Kl. 8 1/4 Kjøbenhavns Børs-Cours, den 21de Februar 1834. Hamborg 2 M. - a vista 207. - Species 207. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 1/2. Dito uden Renter, i Sedler 90 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 105 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 162 1/2 a 163. Svenske Sedler 15 1/4 a 46 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 70 1/4 a 71. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103. Dito dito til 4 pCt. 100 a 100 1/2 Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100 a 100 1/4 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Kjøbenhavns Torvepriser, den 21de Februar 1834. Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Rug, Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, toradet Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Byg, serradet Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Erter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Flesk, røget Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Flesk, frams. Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. Pd. Rbd. 1 Mk. - s. a - Rbd. 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Smør, Sne. Rod. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a - Rbd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Giær.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Literatur. idkommet staae Fruentimmernes Hemmeligheder, eller Konsten at for 4 skjønne det qvindelige Legeme og forlænge Livet. En nyttig Haandbog for crovert Fruentimmer, der agter at opfylde sin Bestemmelse og nyde en glad Alderdom af Dr. Rochlin, Faaes heftet for 4 Mk., hos Hofvoghandler Becken, Snaregaden No. 13 og hos Boghandlerne i Norge og i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
Fra tilstundende Foraar og fremdeles kan hos Undertegnede erholdes alle i Kiøbstad og Landsbyeskererne brugelige Bøger, Korter o. s. v., Alt til Kiøbenhavns bestemte Bogladepriser. De Herrer Sognepræster, Skolelærere og Kiøbmænd, som tage Partier, gives sædvanlig Rabat. For at faae Transporten, aa billig som mueligt enskes Bestillinger ilde af dem, der ville benytte sig eraf. Reel og prompte Behandling skal Enhver finde. Peter August Ploft. Ringkiøbing, i Marts, 1834.
Berlingske Tidende, 1834-02-22
AVERTISSEMENT. ergens og Trondhiems Tredsild, Sloe Sild og Vaarsiid, sælges til bil 4 lig Priis i Nyhavn No. 10, hos 1 Knudtzer.