JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Endelig hedder det: at Statsgrundloven af 15. Sept. vil i Forbindelse med Loven angaaende Opretholdelse af et Ministerium, Valgloven samt Loven ang. Ministrenes Ansvarlighed med Forbehold af Stadfæstelse, ved Freden og uden Præjudice for samme, blive opretholdte og saavidt de under Vaabenstilstanden bestaaende Forhold tillade blive bragte i Anvendelse, og endelig bliver de af den provisoriske Regering trufne Foranstalt, anerkjende som de for Øieblikket bestaae. Da det ved Vaabenstilstands-Konventionens 7, og 11. Artikel, samt 5. Seperatartikel udtrykkelig var stipulert, at Konventionens Betingelser i det hele ligesaalidt som de under Vaabenstilstanden udkommende Love maatte præjudicere den endelige Fred, men flere af ovennævnte Anordninger, navnlig den schleswigholsteinske Grundlov, stride derimod og aabenlyst præjudicere Freden, forlode de to Kommissærer, den danske saavelsom tydske, øieblikkelig Hertugdommerne. Kammerh. Reed og Hr. Sedmann ere saaledes begge med "Skirner ankomne til Kkjøbenhavn. Frdl.)J Rigsforsamlingens 4 Møde blev valgt en Komitte til at udarbeide en Adresse Ryholm spurgte derefter Udenrigsministeren, der forud havde erklæret sig beredt til at svare, om han ikke maatte see sig istand til, ved at meddele nærmere Oplysninger, at berolige den Spænding, der naturligen havde maattet opstaae i Gemytterne ved de igaar Aftes ankomne og i nærværende Blads Dagsnumer meddeelte Efterretninger fra Hertugdømmerne. Ministeren bemærkede, efterat have gjort opmærksom paa, at netop nye indtrædende Begivenheder vare de vanskeligste for ham at oplyse tilfredsstilende, at de offenliggjorte Efterretninger hidrørte fra ham selv. Den nye Jmmediatkommission, som den danske Regering havde troet at burde gaae ind paa, efterat dens Medlemmer uden Forbehold havde erklæret at ville regere Hertugdømmerne overensstemmende med Vaabenskilstands-Konventionen, havde desuagtet strax truffet Foranstaltninger, der vare i aabenbar Strid med denne. Desaarsag havde den danske Kommissær taget den Beslutning at forlade Hertugdømmerne og begive sig hertil, hvori han havde handlet fuldkommen rigtigt, og da den tydske Kommissær havde erfaret dette, havde han taget samme Beslutning, hvilket Ministeren ansaae for godt og heldigst. Udførligere Meddelelser var han villig til at gjøre, dog ikke for om nogle Dage; heller ikke kunde han endnu sige, hvad Beslutning den danske Regering vilde tage. (Frdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Den danske Gesandt i London, Grev Reventlow, er paa et til hans Raadighed stillet engelsk KrigsDampskib ankommen til Kjøbenhavn. "Times mener, at hans Reise staaer i Forbindelse med Fredsunderhandlingerne mellem Danmark og Tydskland. Jmod ingen har Stemningen i Danmark siden Oprørets Begyndelse været saa ophidsende som imod Hertugen af Augustenborg, og Glæden over at man kom i Besiddelse af de Augustenborgske Godser, Sølvtøi, Diamanter, Heste og Vogne & var ikke ringe. Men man har slet ikke hørt tale om, at man tillige kom i Besiddelse af Hertugens hele Korresondance. Efter sigende skal denne være indsendt til Kjøbenhavn og være overleveret til en Kommission. Men hvad har den Kommission hidtil foretaget Er det paa denne Kommissions Jndstilling at man har frakiendt Hertugen af Augustenborg Ret til at bære Elephant ridderkorset, Og hvorfor ikke bekjendtgjøre hvad denne Korrespondance indeholder, det vil sige om det grave rer Hertugen eller ikke. J alt Fald maa man advare imod at gjøre til en Sandhed, hvad som bekjendt Hs. Durchlauchtighed engang skal have sagt til Kong Christian den 8de: "mine Venner boe i Danmark, det vil sige de Mænd, der sørge for at jeg vinder og beholder min Popularitet i Hertugdømmerne."Man maa vel erindre, at Hertugens Afmagt, og forTiden er ingen afmægtigere end Hertugen af Augustenborg, hidrører derfra, at det hvad der vederfares ham, med Rette vederfares ham. Gjør man ham til en Martyr, vilde han blive ligesaa mægtig og farlig som han nu er afmægtig, vilde han vinde, hvad han nu ikke er i Besiddelse af, Tydsklands Sympathier, Det er derfor nødvendigt, at det snarest muligt dokumenteredes, om Hertugen af Augustenborg virkelig kan ansees som Ophavsmand til Oprøret. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Juridisk Examen for Ustuderede. D. 24. Octbr.:G. T. Harlykke Bekvem; H. G. C. Nordberg og A. C. Tørsleff Ei ubekvem; 1 forlod Examen. D. 26. E. J Wadum, H. F. Haugsted og A. F. Jørgensen, Bekvem; H. Svanholm Ei ubekvem. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Af et Privatbrev erfare vi, at der ifølge kongelig befaling bliver udpræget to Medailler med Jnskriptionerne: "For Tapperhed og For FædrelandsKjærlighed, hvilke ere bestemte til at være ligesaavel en Belønning som et Erindringstegn om det sidste Felttog. Den første tildeles de Combattanter og Andre, der have været i Jlden uden at vise Frighed, Malconduite eller Uduelighed, eller som paa anden Maade have lagt Mod for Dagen. Den sidstnævnte Medaille, der nærmest er bestemt for Civile, der have gjort sig værdige til denne Dekoration, kan ogsaa tildeles Tropper, der ere stødte til Armeen efter den faktiske Vaabenhviles Begyndelse. (F. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Loll. Falst. Avls kjøbenhavnske Korrespondent har hørt forsikkre fra god Haand, at Preussen skal have gjort sig al mulig Umage for fra sin Side at finde 2 Mænd, der vilde regere med Carl Moltke, ja det skal endog have overladt Greven selv at opgive dem men det har ikke været muligt at formaae nogen dertil. - Samme Korrespondent beretter af 21.) af der efter Sigende er en Meningsforskjellighed i vor Ministerium, idet Majoriteten er for, Minoriteten imod Jndrykning i Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Til vedkommende Regeringsdepartement er i disse Dage indsendt et Andragende, underskrevet af 100 Borgere og Jndvaanere i Maribo, hvis Jndhold vel tør henregnes til det Usædvanlige. Vi bede det høie Kollegium. - hedder det deri at befri os fra en Embedsmand, der har hele Befolkningen imod sig, næmlig Toldinspektør, Assessor Harboe, hvis Person er Gjenstand for Folkets Had og Forfølgelse, og det rkke uden Grund, idet han, tvertimod Nutidens Fordringer og vistnok lige tvertimod Kollegiets liberale Principer, misbruger sin Embedstilling ved at opirre et roligt og fredelskende Publikum. (Aarh. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
J "Dyk." skrives fra Nordslesvig af 16. ds. De fleste Sogne i min Egn ere blevne enige om, ikke at ville betale Skatter. Først naar en saadan Enighed udstrækker sig til hele Sogne, helst hele Herreder, faaer den Betydning. Den enkelte Mands Negtelse fører kun til hans Ruin. J Gram Egn forsøgte i Fredags en slesvigholstensk Dragon (en Ditmarsker. at desertere til Jylland, men han blev desværre strax indhentet og bragt tilbage, bunden til Hesten og med en Strikke og Halsen. Tvende Læs Matroser lykkedes det sidste Dag at flygte fra Haderslev til Flensborg og herfra at komme ombord paa en Orlogsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Efter 28 Aars Forløb er den bekjendte Skribent, Harro Harring, Nordfriseren, endelig vendt tilbagetil sit Hjem, efter at han med Vandringstaven har udmaalt Verden og sidst dvælet i Nordamerika. Han landede i Tønning, og begav sig derfra til sit Fædrehjem ved Husum. Det lader til, at de politiske Begivenheder have drevet ham hjem; thi allerede paa Landingspladsen havde han holdt en begeistret Tale og opfordret Nordfriserne til et Folkemøde. "Denne Nordfriser - hedder det i et slesvigholstensk Blad –er vistnok en meget respektabel politisk Karakteer, men han er exalteret; det aabenbarede sig strax, da han talte om at oprette en nordfrisisk Republik. Ved sine danske Sympathier, som han uforbeholden udtaler, vækker han her megen Forargelse. Med Forventning imødeseer man nu hans videre Foretagender."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Jaftes og ingt skrives fra Randers i Byens Avis af 25, – men voldsomst fra Kl. omtrent 9 til 11, blæste her en orkanagtig Storm af Sydvest, der anrettede endeel Skade paa Tagene, nedkastede nogle Skorstenspiber og oprykkede adskillige store Træer, med Rod. Under dette voldsomme Veir opkom desværre Jldløs i Dronningens Mølle, hvorved tillige Gaardens Bygninger antændtes og, paa Stuelængden nær, aldeles nedbrændte tilligemed al den indavlede Sæd, baade den, der sad i Husene, og den, der stod ude i Hesser. Gaardens Besætning er reddet, tilligemed Jndboet, men, som man let kan tænke sig, i en maadelig Forfatning, da det i en øsende Regn maatte føres ud paa Marken. Et Par fra Randersdidilende Sprøiter manglede i Begyndelsen Vand og kunde ifølge de lokale Omstændigheder vel heller ikke udrette stort, men maa imidlertid dog nok væsentligst tilskrives Stuehusets Redning. Eieren Hr. Rahr, lider, uagtet alt var assureret, ligefuldt et stort Tab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Døde. Kjøbenhavn: Augusta F. Læssøe f. Tritzler-Hanck, 38 A., Charlotte A. Ebsen f. Schall, 82 A., forhenv. Høker J. F. Holldorff, Tømmersv. C. V. Leuchte, 55 A. Nestved: Enkemad. Wissing, 81 A. Vestenskov Præstegaard. Magrethe Nannestad f. Dorph. 41 A. Odense, Snedkerm. H. Hansen, 53 A. Kiel; Louise Lesser f. Lehmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 27. October. Hamborger Banco a vista 187 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 83 s. Do. K. S. 8 Rbd. 89 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 87 a 89 Rbd. - Nationalbankactier 141 a 113 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Ribe. Af de paa Kongens Fødselsdag i Haderslev mishandlede Borgere, ere Kurvemager Thomsen, Skrædder Petersen og Reebslager Møller saagodt som helbredede; de mere haardt saarede: Hattem. Trabholt og Skomager Petersen ligge endnu paa Lazarettet; dem angaaende veed man intet, da Adgangen til dem er spærret af den bremerske og badenske Læge. Om Dreier Møllers befindende veed man heller intet. Flere af de badenske Soldater have senere tilstaaet, at de baade ved Penge og Drikkevare vare kjøbte til at begaae det bekjendte morderiske Overfald, og skal navnlig Dr. Michelsen, Tingskriver Timmermann, Postholder Raben, Guldsmed Petersen og et Par andre Slesvigholstenere have været særdeles virksomme i denne Retning. – En Maler fra Hygum sidder arresteret i Haderslev fordi han har skrevet paa en af Bruhns Bekjendtgjørelser, at denne er en meensvoren Embedsmand; man mener, at Maleren vil blive sendt i Tugthuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Hertugdommernes ny Regering, der ifølge Borsenhalle hverken er indsat af Danmark eller Preussen, men af den tydske Centralmagt, som Danmark nu ogsaa skal have anerkjendt, har under 22. Octbr. ogsaa udstedt en Proklamation til Als og Ærø, hvori den fortæller Jndvaanerne, at den vil prøve de fra det øvrige Lands forskjellige Love, som ere indførte i de sidste 7 Maaneder, høre Beboernes Ønsker, anerkjende hvad der kan bringes i Samklang med det øvrige Lands Love, der ifølge den under samme Dato udstedte Bekjendtgjørelse skulle træde i Kraft, samt at den vil ære nedarvet Sprog og Sæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Borsenh. har ikke endnu vidst, at Reedz og Sted mann have forladt Slesvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
- Den nye Regeringskommission for Hertugdømmerne er ikke officielt anerkjendt af vor Regering og bliver det, efter hvad der nu er forefalden, vel ikke heller. Slesvigerne kunne saaledes, efter vor Formeening ligesaalidt adlyde denne som den provisoriske Regering. Jmidlertid have Præsterne i Slesvig allerede modtaget en Proklamation til Offentliggjørelse fra Rigskommissær Stedmann af 22. Otbr., hvori han fortæller, at Regeringskommissionen er af ham og Kherre Reeds indsat. Endvidere en Proklamation til Slesvigholstenerne, fra de 5 Regeringsmedlemmer, hvori de blandt andet love at hævde Landets som Kronens Rettigheder. Og endelig have Sognefogderne faaet Ordre til at opkræve de ordinære Skatter. Paa flere Steder ere disse Protlamationer allerede bekjendtgjorte, hvilket vi maa indrømme, ogsaa vil kunne forsvares. Vi haabe imidlertid, at Regeringen snart vil give vedkommende Præster og Sognefogder bestemte Ordre, hvorefter de under de indtraadte Omstændigheder skulle handle
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Ribe Torvepriser, d. 28. Octbr. Rug pr. Td. 2 Rd. 61 ls.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havre, Rd. 16 ls.; Boghvede 1 Rd. 16 s.; Boghvedegryn pr. Skp. 28 ls.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 7 ls.; Æg 7, 1s. Snesen, Kartofler pr. Skp. 71s. (Forlangt indrykket.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
J denne Avis Nr. 128 af 21. Octbr. har Redactionen, meddeelt en Begivenhed fra Tønder hvori Kjøbmændene Rebhoff og Radoor angives som to Mænd der havde taget sig af mig, da jeg for nogen Tid siden blev mishandlet der af nogle Pøbelknægte. Da dette ikke er aldeles rigtigt saa tillader jeg mig blet herved at bemærke, at Rehhoff virkelig, understøttet af Borgermester Knudsen, tog sig varmt af min Sag, hvorimod Radoor paa ingen Maade har viist mig Deeltagelse. Døstrup den 27. October 1818. Thomas Niel. Hack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Bekjendtgjørelse. J afvigte Foraar modtog Communalbestyrelsen fra Sognepræsterne for Domkirkens og St. Cathrine Kirkes Menigheder, Catecheten og begge Klokkerne Lister over de af Byens offerpligtige Jndvaanere, som ikke havde efterkommet deres Pligt at offre til Julehøitiden f. A., og fra den residerende Capellan ved Domkirken ligeledes en Liste over dem, der ikke have betalt ham Offer for indeværende Aar, med Anmodning om, i Henhold til Pl. 9. Juni f. A., at ansætte enhver at de Forsømmelige til et passende Offer. Endvidere have bemeldte Offerberettigede, med Undtagelse af Capellanen, der ikkun har 1 Offerdag om Aaret, nemlig Fastelavns-Søndag. senere tilmeldt Bestyrelsen, at omtrent de samme Familier og Personer ligeledes have forsømt at offre til dette Aars Paaske og Pintse-Høitider, hvorhos de have andraget paa, at de forsømmelige ogsaa maatte vorde ansatte til et passende Offer for disse Høitider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Da det nu ikke uden Vilkaarlighed var muligt at bestemme Offeret for de enkelte Offerpligtige, saa har Bestyrelsen troet at det saavel for disse som for de Offerberettigede vilde være hensigtsmæssigst, at der blev udarbeidet en Offertaxt, som viser, hvad hver Familiefader eller Huusbond for sig, Familie og Huusgesinde aarlig i det Mindste bør erlægge i Offer til hver af de Offerberettigede, imedens det iøvrigt overlades de Vedkommende selv at fordeele saadant Offers Beløb paa de 3 Offerdage, der tilkomme Sognepræsterne og Klokkerne respective af de Menigheder, ved hvilke de ere ansatte, Catecheten derimod af begge Menigheder. Paa denne Tart, der nu er henlagt til Eftersyn paa Raadstuen, er Offeret fastsat for de forskjellige Classer, i hvilke Byens Jndvaanere aarlig blive inddeelte med Hensyn til Udredelsen af Fattig- og Skole-Skat, hvilken Classification for 1817 og 1818 ligeledes er henlagt til fornøden Efterretning for de Vedkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
J det vi nu tillige paa Raadstuen have henlagt de ovenmeldte Lister, maa bestyrelsen herved anmode samtlige paa disse optegnede offerpligtige Personer om, snarest muligt og senest inden 4 Uger fra Dato at berigtige deres resterende Offer, saavel for Jule-Høitiden f. A. som for Paaske og Pintse-Høitiderne d. A., til Sognepræsterne, Catecheten og Klokkerne, samt for Fastelavns-Søndag d. A. til Capellanen, da Udpantning for de paadragne Restancer, efter de Offerberettigedes Forlangende og Amtets Approbation, i modsat Fald vil vorde iværksat. Sluttelig bemærkes det, at Kæmneren er tillagt Ordre til i Fremtiden i Enhvers Skattebog aarlig at anføre, til hvilken Classe paa Skatteligningen Contribuenten hører, for at denne derved kan sættes istand til at erholde Kundskab om, hvormeget han efter Offertarten har at erlægge, forsaavidt han ikke maatte være tilbøielig til frivillig at betale høiere Offer. Ribe, den 30. October 1818.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Communalbestyrelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Søndags Tegneskolen for Haandværkere, vil for dette Vinterhalvaar tage sin Begyndelse den 29. dennes. Ribe d. 23. Octbr. 1848. Chr. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
En rød Kvie mkt. N. staaer hos Undertegnede, hvor Eieren kan afhente den mod at betale Omkostningerne. R. Jørgensen i Ribe. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Efterlysning. Fra Slotsbakken ved Ribe er i forrige Uge bortgaaet en toaarig mørkerød Stud med Klaptræer og et Stykke af Tøiret. Den formodes at være gaaet over Aaen Sydvest efter, da den havde hjemme paa Mand. Hvo som kan give nogen Oplysning om denne Stud, ville behage at henvende sig til Niels Jensen i Ribe, hvor de havte Udgivter og en passende Duceur for dens Tilveiebringelse vil blive betalt. Tvende sortbrogede Stude mkt. Np paa venstre Side ved Hoften, ere bortkomne mellem Varde og Kikkenborg og en sort Ko er paa sidste Marked i Varde bortkommen. De som herom kunne give Oplysning, ville behage at mælde det til een af Kromændene mellem Ribe og Varde eller Kjeldsen i Ribe, mod en passende Ducer. Kirkeby d. 29. Octbr. 1818. Anders Andersen. Berlingste Tidende, som udgaaer daglig 2 Gange, vil uden nogen Godtgjørelse levere til sine Aabonnenter et fuldstændigt Referat af den forestaaende Rigsdags Forhandlinger umiddelbart efter deres Afholdelse. Tiltrædende Abonenter ville behage at lade sig indskrive paa det dem nærmest værende Kongelige Postcontoir. J Provindserne er Betalingen inclusive Porto 2 Rbd. 3 Mk. 2 s. qvartaliter. Abonnenter som tiltræde fra 1ste November erlægge kun Betaling for November og December Maaneder af indeværende Qvartal og ville saavidt Oplaget tilstrækker blive tilsendt Bladet fra Rigsforsamlingens Begyndelse uden videre Godtgjørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Kjøbenhavn i October 1848. Udgiverne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Bekjendtgjørelse. Ved en ad mandatum under 5te dennes udfærdiget allerhøieste Ordre er det bestemt, at det Krammarked, der ifølge Kongelig Resolution af 4de Septbr. 1845 hidtil aarlig er afholdt her i Ribe den 28de September, i Fremtiden skal afholdes hvert Aars 23de September, hvilket saaledes bringes til offentlig Kundskab. Ribe Magistrat, den 23 October 1848. Juel. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-30
Høivande ved Sønderhoe fra 31. Octbr. til 6. Novbr. incl. D. 31. Octbr. Kl. 3 58 Min. 1. Novbr. Kl. 4 32. Kl. 5 11 - 3. - Kl. 5 35 4. - Kl. 6 49 Kl. 7 57. Kl. 9, Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klork slet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høiste Flod efter Springstod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flotider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 31. October. No 18
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Udenlandske Efterretninger. Kampen ved Wien har begyndt. Hamb. Korresp. af 2. October leverer Efterretninger derfra af 24.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Octbr. Fyrst Windischart havde sat Wienerne en Frist af to Gange 24 Timer forinden hvilken TidsForløb Byen maatte være afvæbnet. Denne Frisk var først udløben d. 24.; men allerede d. 23, gjorde Wienerne 2 Udfald, der dog ikke bragte dem nogen Fordeel. D. 24. fortsattes Kampen paa forskjellige Punkter. Donaubroerne bleve rømmede og Tropperne rykkede over. Det hedte at Jellachich til samme Tid var bleven angreben af Ungarerne. Efterretningerne ere forøvrigt meget forvirrede og usikkre; kun saameget synes vist, at der i disse Dage har staaet en blodig Kamp ved Wien, hvis Forsvarere ikke have villet indlade sig paa Afvæbning. Om Tilstanden i Wien ere Beretningerne sørgelige; Staden er snart udhungret, alle Forretninger ere standsede, Forsvarsanstalterne ledes slet, saa man vel kan vente, at Staden ikke kan holde sig ret længe, især da den har Windischaratz imod sig, en Mand af den ædleste Karakter, men ubøielig fast, og som er æret og elsket af sine Soldater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Den 17. Octbr. blev Forfatningsdekretets 1. § forhandlet i Frankfurt. Paragraphen lyder: "Detydske Rige bestaaer af det forrige tydske ForbundsLande; Hertugdømmet Slesvig og Posens Forhold ville nærmere blive ordnede." Den blev antagen. Under Discussionerne vilde Claussen have at Paragrafen skulde lyde. "Det tydske Rige bestaaer af det forrige tydske Forbunds Lande og Hertugdømmet Slesvig." Francke bestred ham og mente, at det var ingen Sandhed, naar man sagde, at Slesvig var en Deel af Tydskland; det var en Sandhed naar man sagde, at det vil blive en Deel deraf (?). Danmark vilde ikke længere nogen Jndlemmelse af Slesvig i sig og han greb med Glæde denne Leilighed til at bemærke, at det danske Folk fortjente Ære og Agtelse for dets Nationalitetsbestræbelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Indenlandske Efterretninger. J Rigsdagsmødet den 28, de interpellerede Lansen i Anledning af Anordningen 23. Septbr. Han fandt det billigt, at den hidtil for Værnepligt fritagne Befolkning kaldtes til dennes Udøvelse, naar Fædrelandet var i Fare; det var kun Maaden, hvorpaa dette var skeet, der havde vakt Misbilligelse. Forholdet var næmlig nu blevet saadant, at mange Undtagelsesgrunde vare gjældende for den værnepligtig Befolkning, men slet ingen for den ikkeværnepligtige og den Forstyrrelse, som derved foraarsagedes i Manges Stilling, stod ikke i Forhold til Formaalet, der kun var en ikke meget betydelig Forøgelse af den alt udskrevne Hær. Han spurgte altsaa, om denne Lov skulde udføres eller stilles i Bero, Justitsministeren svarede, at der var en nøie Forbindelse mellem den tidligere Lov og Udskrivning af Jkkeværnepligtige, nærværende Anordning og den bebudede Lov om almindelig Værnepligt. Dette var kun et Forsøg paa at udjevne alle bestaaende Uligheder saaledes, at man opnaaede et hurtigt Resultat. For at raade Bod paa Forstyrrelsen, Loven vilde medføre i Livsforholdene, var Tjenestetiden begrændset til Krigens Varighed. Hæren trængte ikke blot til Forøgelse af Mandskab, men ogsaa til den moralske Styrelse, ved at see Værnebyrden udstrakt til de hidtil fritagne Klasser. Forresten vilde Loven, paa Grund af andre paatrængende Arbeider, ikke for det første blive sat i Kraft. Krigsministeren tilføiede, at han ogsaa vedkjendte sig Ansvarlighed for denne Lov, thi den var foreslaaet af ham, og han var bevæget dertil ved at see, hvor dybt den bestaaende Værnepligt ofte greb ind i de dermed betyngede Klassers Livsforhold. – Udenrigsministeren kunde endnu ikke idag tilføie noget væsentligt til det han i Forgaars havde meddeelt. Først efter en nøiere Undersøgelse af Dokumenterne, for hvis Offentliggjørelse han skulde sørge, kunde man afgjøre, hvorvidt Jmmediatkommissionen kunde søge nogen Undskyldning for sin Færd i det tagne Forbehold, at ville regere saaledes som Vaabenstilstanden var ratificeret, og hvorvidt den danske Kommissær havde handlet rigtigt i at indsætte den efterat dette var taget. Det sidste Spørgsmaal var imidlertid uden praktisk Betydning. Da Nyholm derpaa havde bemærket, at Jmmediatkommissionen, efter den Maade, hvorpaa den var optraadt, maatte komme til at øve en fordærvelig Jndflydelse paa Hertugdømmernes Forhold, og at Regeringen ikke burde indrømme den nogen Magt over Als og Ære, svarede Ministeren, at han var enig i, at den danske Regering burde optræde saaledes. Fremdeles meddeelte Hage Beretning om et sket Jndkjøb af Bøger til Forsamlingens Bibliothek, og indstillede, at Roeskilde- og Viborg-Stænderbibliotheker maatte flyttes hertil, hvilket bifaldtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Endelig oplæste Sekretærerne Protokollen over Ugens Forhandlinger. (Frdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-10-31
Hs. Maj. har i Naade entlediget følgende i Udlandet ansatte Embedsmænd. Den kgl. Ministerresident i Konstantinopel, Baron Hubsch, tilligemed alle de ved dette Gesandtskab ansatte Embedsmænd, den kgl. Ministerresident ved det neapolitanske Hof, Grev Moltke-Huitfeldt, Charge d'Affaires i Rio Janeiro, Kond. Prydtz; den kgl. Charge d'Affaires i Haag, Baron Brockdorff, den kgl. Charge d'Affaires i Lissabon, Kmjunker Castenschjold. Ligeledes har det behaget Hs. Maj. at inddrage Gesandtskabet ved de frie Hansestæder (Hamborg, Lübeck og Bremen) og som Følge deraf i Naade at entledige Kmherre Løvenørn fra hans Post som Ministerresident sammesteds. (Dep. T.)