Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-09-14
Stænderne i Roeskilde. Niogtredivte Møde. Derefter foretages Sagenang lettere Adgang til Bevillinger til at betiene sig af udensogns Præst til endelig Behandling. De Punkter, som ved Afstemning bifaldtes, ere følgende: 1) At en Petition maa indgives om, at vedkommende Præster ikke bør negte deres Samtykke til, at et Barn af deres Sogn maa confirmeres i et andet Sogn, naar Forældre eller Værger ønske det; dog at ingen Præst maa til Confirmationsforberedelse antage noget Barn af et fremmed Sogn, som er forpligtet til at søge offentlig Skole, med mindre det ved den Halvaars Examen, som gaaer forud for Antagelsen, er paa lovbefalet Maade af vedkommende Skolecommission udskrevet af Skolen; ligesom vedkommende Præst, saafremt han finder det fornødent, er berettiget til at fordre, at ogsaa de Børn, der ere fritagne for Skolegang, forinden skulle i Skolecommissionens Overværelse underkastes en Prøve, om de ere i Besiddelse af de befalede Kundskaber. Finder en Præst sig beføiet til at negte saadant Samtykke, og den Paagieldende vedbliver sin Begjering, da bør Præsten strax giennem Provsten andrage Sagen for Biskoppen, som, hvis han finder, at Samtykke uden tilstrækkelig Grund er negtet, kan meddele den fornødne Tilladelse, men i modsat Fald indberetter Sagen til det Danske Cancellies Afgjørelse. 2) At Bevillinger til at communicere i en fremmed Menighed herefter maae kunne erholdes hos Provsten i Districtet, naar Vedkommende henvende sig til ham des angaaende, mod en Kiendelse for de Personer, der kunne henregnes til den arbeidende Klasse, af 2 Rbd., for Andre af 5 Rbd. – hvilke Kiendelser blive at anvende til kirkeligt Øiemed – men af Trængende uden Betaling. At Bevillingen maatte gielde for Mand, Hustru og confirmerede Børn, saafremt disse ønske at benytte samme, men ikke for Tjenestetyende eller andre Personer i Huset. At disse Bevillinger skulde kun være gjeldende for 3 Aar, da de derefter, ved Provstens Paategning paa Bevillingen, uden Erlæggelse af nogen Betaling kunne fornyes, dog kun, naar de Paagieldende for Provsten fremlægge Beviis for, at de virkelig have communiceret i anden Menighed. At Provsten i de særegne Tilfælde, hvorhan paa Grund af den Paagieldendes utilbørlige Forhold maatte formene, at Bevillingen ikke bør tilstaaes, strax indberetter Sagen til Afgjørelse paa foranførte Maade af Biskoppen eller Cancelliet. 3) At der ved Afgjørelsen af de her omhandlede Begjeringer ikke bør tages Hensyn til Vedkommendes religiøse Meninger, men at de kun bør afslaaes, naar andre tilstrækkelige Grunde ere forhaanden. Tre Amendements af Godseier Tutein forkastedes med stor Majoritet; ligeledes forkastedes Kammerh. Tillisch's Amendement, at ingen Petition indgives, med 34 St. mod 31. - Derpaa oplæste Godseier Tutein er Andragende fra Sukkerraffinadeurerne i Kjøbenhavn om, at ingen Bestemmelse om Afgift at raffinerede Sukkere maa tages, før Sagen paany har været Stænderne forelagt. Med 31 St. mod 26 besluttedes en Comte: Gross. Hansen (14 St.), Capitain Herforth (39) og Etatsr. Hvidt (22) Fyrretyvende Møde den 2den Septbr. Sagen og Jndicie- og Tyvsbeviset foretoges til endelig Behandling. Derpaa foretoges til foreløbig Behandling Brændeviinsbr. J. Sidenius's Forslag om, at Skibsbyggerne maa tilstaaes en passende Godtgjørelse for de Skibe, som bygges i Danmark. Comteen havde indstillet, at Forsamlingen ingen Petition skulde indgive i denne Sag. – Dernæst foretoges Sagen ang. den af Kammerr. Drewsen indgivne Besværing fra nogle Gaardeiere i Hjortespring over de dem ved kgl. Skjøder tilstaaede Rettigheder, der ere dem fratagne, til foreløbig Behandling. Comiteen (Bang, Scavenius, AlgreenUssing) udtalte som sin Formening, at der ikke tilkommer Hjortesprings-Gaardeierne anden eller større Skattefrihed end den de privilegerede Sædegaarde ere i Besiddelse af, men foreslog tillige Forsamlingen at indgive en Petition om, at det maa vorde de paa gjeldende Gaardeere tilstedet at faae Spørgsmaalet om Fortolkningen af deres Skjøder afgjort ved Domstolene, saafremt de endnu maatte ønske saadant. Endvidere foretoges Sagen ang. Etatsraad Johns sons Andragende om Jslands Skattevæsen til foreløbig Behandling. Comiteen havde indstillet, at Andragendet maatte tilstilles den i Jsland nedsatte Forsamling af Landets Embedsmænd til nøiagtig Prøvelse og Betænknings Afgivelse. Derefter blev Sagen ang. Justitsr. Salicaths Forslag om en Petition til at bevirke større Eenhed og Simplification i Henseende til de criminelle Sagers Behandling i Kbhvn. foretagen til foreløbig Behandling. Comiteen havde foreslaaet: At det ved en dertil anordnet Commission maa blive taget under Overveielse, hvorvidt den skadelige Fordeling af Undersøgelsen i criminelle Sager, mellem Politieretten og Hof= og Stadsretten i Kbhvn. kunde blive hævet ved en Forandring i disse Retters Organisation. Eenogfyrretyvende Møde den 3die Septbr. Sagen ang. Udkastet til en Anordning om Landcommunevæsenet foretoges til endelig Behandling. Efter en af Præsidenten omdeelt Liste vare til de 23 første Paragrapher 78 Jndstillinger og Amendements Gienstand for Afstemning. Forhandlingerne ere naturligviis for udførlige, til at vi kunne meddele noget Udtog af dem. - Sagen fortsattes i Torgfyrretyvende Møde den 4de Septbr.