JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Løverdagen den 1ste Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden til Salg: Huset No. 18 i Nyhavn, tilhørende Skipper Blachs Fallitboe. 2den Auction afholdes Løverdagen den 15de Marts og 3die Auction Løverdagen den 29de f. M., begge om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Proclama. Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Snedker Hans Peter Møller af Marienborg paa Møen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes Boets Debitorer til at betale hvad de til Samme maatte være skyldig, Stege, den 25de Januar 1834. Black.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Ved Proclama, som er læst inden Vends-Herredsting, og som vil vorde læst inden vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Sognepræst til HusbMenighed – Niels Müller i Sønderaby – under Grevskabet Vedelsborg i Fyn, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret og inden Proclamas Udløb at anmelde og bevise deres Fordringer, under sammes Tab og Udelukkelse, efter Placaten af 26de Marts 1790; – hvilket herved, til alle Vedkommendes Efterretning, endvidere bekjendtgjöres. Ligeledes blive den Afdødes Arvinger herved, med lovligt Varsel, indkaldte for at melde sig og legitimere deres Arveret, samt varetage deres Tarv under Skiftet. Endelig tilkjendegives, at i Boet afholdes en Skiftesamling pa Radhuset i Middelfart Onsdagen den 19de Februari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvortil savel Arvingerne som Kreditorerne indkaldes at møde forat tage Bestemmelse angaende Boets Realisation og andre vigtige Gjenstande. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende vedtage. Vends-Herreds Skifteret, Middelfart, den 21de Januari 1834. Johnsson.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Dritte und legte Bekanntmachung. Extract, des in No. 26 dieser Zeitung in axtens eingerückten Proclams. Auf Antrag der Beneficialerben haben Alle und Jede, welche Ansprüche undForderungen, an die Erbmasse der verstorbenen helente, des Rathsverwandten, und Stadtcassirers Peter Matthiessen und der Adelheit Matthiessen, geb. Schmidt, in Flensburg, geltend machen zu konnen vermeinen, oder damit inunabgemachter Rechung stehen machten, sub poena præclusi et perpetui af lentii, so wie bei Berlust des Compensationsrechts, sich innerhalb 12 Wocheim Stadtsecretariate zu melden und das sonst Erforderliche dabei zu beobachten. Flensburg, den 25sten Januar 1834.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Bürgermeister und Rath.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Fæste-Gaardmand, under Skjoldenæsholms Gods Jens Ulriksens Enke, Ane Olsdatter af Allindemagle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet. Skjoldenæsholm pr. Ringsted, den 24de Januar 1834. Bergmann.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
De, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den her Byen afdøde Agnete Kirstine Hveisel, fød Wessing, Enke efter forbeafgangne Frederich Erhard Hveisel, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 25de Januar 1834. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Enhver som maatte have noget at fordre efter afdøde Gaardmand Henrik Pedersen i Varpeløv, og hans nu ligeledes afdøde Hustrue Karen Olsdatter, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gjorsløv pr. Storehedinge, den 29de Januar 1834. Dorph.
Berlingske Tidende, 1834-02-06
Med Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, saavelsom ved Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jomfrue Jngeborg Kirstine Møller her af Byen, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere med lovligt Varsel indkaldte, benævnte Afdødes Arvinger og navnlige hendes Brodersønner Bertel Wohnsen Møller og Christopher HendriMøller, at møde for at anmelde og bevise deres Arveret, samt for at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 30te Januar 1834. Birch. Sylow.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Aar 1834. No. 33. Gange, Fredagen. den 7 Februar. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møller.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Ægypten. Den Ægyptiske Moniteur af 16de Novbr. f. A. indeholder Følgende: Nilen har nyelig frembudet et Phænomen, der er usædvanligt paa denne Aarstid. J Novbr. Maaned plejer Vandet i den at trække sig tilbage, men nu er det pludseligen steget to Fod høit, Det er beklageligt, at denne Vandets Stigen finder Sted saa seent, thi nu kan Landet ingen synderlig Nytte drage deraf Den Tydske Naturforsker, Hr. Ruppell, fra Frankfurt ved Main, har nys endt sin vidtudstrakte Reise til Abyssinien, hvorfra han har medbragt talrige, meget mærkelige og sjeldne Specimina af Naturhistorien. Denne udmærkede Reisende opholder sig for nærværende Tid i Caro og venter paa en Leilighed til at vende tilbage til Europa. Hr. Ruppells Navn er allerede kjendt og agtet i den videnskabelige Verden ved hans udgivne Skrifter og ved Resultatet af hans videnskabelige Undersøgelser i Sennar og Cordofan. Blandt de mærkeligste Gjenstande, som han har samlet paa sine Reiser, ere nogle Abyssinske Manuscripter, fra det første eller andet Aarhundrede efter den christelige Tidsregning, og nogle Guldmynter, slagne under Abyssinske Fyrster, der vare samtidige med Constantin den Store. De Skrifter, hvis Udgivelse man snart kan vente af Hr. Ruppell, ville afgjøre nogle vigtige Spørgsmaale i Geographien.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
En anden reisende Videnskabsmand har fuldendt sine Forskninger i Ægypten og er nys ankommen til Alerandrien; det er Englænderen Hr. Burton, som der oppebier en Leilighed til sit Fæderneland. Han har tilbragt elleve samtfulde Aar paa at gjennemreise Ægypten i alle Retninger og i Særdeleshed den Deel af Orkenen, som ligger mellem Nilen og det røde Hav. Gjenstandene for hans Undersøgelser have fornemmelig været Geologie og Zoologie. Under sine ivrige Forskninger har han samlet en Masse af Materialier til disse Videnskabers Fremme. Han hjembringer nogle levende Dyr, blandt hvilke er en ung Giraffe og et lidet, meget sjeldent, Dyr, der i Arabien kaldes Ouchar. Hr. Burton har ogsaa skjænket Hjeroglyphernes Undersøgelse endeel af sin Tid. Han har allerede udgivet nogle Afhandlinger om denne Materie, og er nu sat i Stand til at udvide sine Granskninger desangaaende. Det er at haabe, at disse tilligemed Hr. Wilkinsons, en anden lærd Englænders, der for faa Maaneder siden forlod Ægypten, vil udbrede et nyt Lys over en Videnskab, hvori hidtil saa megen Tvivl og Mørke herskede, thi ogsaa Hr. Wilkinson har meget grundigen studeret den gamle Hieroglophik. Hr. Burton var paa sine lange og besværlige Reiser ledsaget af Hr. Humphries, en udmærket Konstner, der har afcopieret en meget talrig Samling af Hieroglypher. Nogle af hans Tegninger ere lithographerede i Caro.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Grækenland. München, den 23de Januar. – Vor Samfærsel med Grækenland er, siden Oprettelsen af Paquetskibe, blevet mere regelmæssig; den er uafbrudt hyppig. Efter de 24 Drenge og Ynglinge, der ankom hertil, for at begynde deres Studeringer, ere endnu fulgte som Andre til Triest, der, tildeels paa det Kongl. Regentskabs Bekostning begive sig til München i den samme Hensigt. De ser Vogne, i hvilke hine unge Grækere kom fra Triest, blive for Tilbagereisen benyttede til at transportere de Koner og Børn, der ledsage den næste Militairafdeling til Grækenland. Otte Dage sildigere end Grækerne ankom vore Chevaurlegers (lette Cavallerie), der ligeledes bleve førte paa Vogne ligge til Hovedstaden; uagtet Regnen bleve de modtagne med stor Deeltagelse. (Lignende skeete i Augsborg, hvor begge Escadroner indtraf den 22de. Deres friske og kraftige Udseende viste, at de under den fremmede Himmelegn ikke havde mistet enten Sundhed eller Styrke. Paa de Vogne, som havde hidført dem, afgik i Gaar en Militairafdeling paa 250 Mand til Triest. Man finder, at dette Slags Transport maa foretrækkes den tilføde over Braunau, igjennem Karnthen, selv formedelst de ringe Omkostninger. Efter dette Militair vil Resten af de hvervede Tropper følge i Begyndelsen af Februar Maaned, tilligemed deres værdige Chef, Oberst Lesuire, og derved vil Dannelse af den Græske Krigsmagts Kjærne paa Tydsk Grund være sluttet.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Efterretningerne fra Grækenland tale vedvarende og Roligheden i Landet; enkelte Røverbander bleve ved Gendarmeriets Virksomhed endnu stedse forfulgte eller indbragte. Den Kongl. Græske Gesandt, Fyrst Caradia, har i disse Dage forladt os, for at udføre sin Mission i Wien, og siden i Berlin. Man haaber, at han om to Maaneder vil komme tilbage til München.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Petersborg, den 18de Januar. Bekostningerne for den Tyrkiske Gesandts temporaire Ophold her bestrides aldeles af vor Regjering. Dertil bleve strax ved hans Ankomst maanedlig 35,000 Rubler Banko anviste. Det af ham beboede prægtige Hotel er, efter Forlydende, leiet paa tre Maaneder. Hans Nærværelse her tillægger man ingen blot ceremoniel Høflighed; meget meer troer man, at diplomatiske Anliggender af Vigtighed virkelig ligge til Grund. Ogsaa her besøger den Tyrkiske Gesandt med samme Jver, som han gjorde paa sin Reise gjennem Odessa, alle videnskabelige Anstalter og for Jndustriens Fremgang bestemte Jnstituter, og udbeder sig de fuldstændigste Notitser om deres Jndretning og Mechanisme. Da han nyelig besaae det for sine fortræffelige Arbeider berømte Porcelain, Glas- og Krystal=Fabrik, befalede Keiseren, at han uden Betaling kunde vælge af hvert af disse tre Establissementer Varer for 4,000 Rubler Banko. Vor Vinter er i dette Aar een af de strængeste, og vi have ikke i lang Tid seet Mage til dens Heftighed. J adskillige Ugen efter hinanden vedligeholder Kulden sig her imellem 15 til 20 Grader Reaumur og ofte meer. Den hyppige Snee har grundlagt et ypperligt Vinterføre, som har fremmet den indenlandske Handels-Communication og den vor store, folkerige Keiserstad saa nødvendige Tilførsel af Levnetsmidler, paa den ønskeligste Maade. Af denne Vinterens Consistents bebude kyndige Meteorologer og Landmænd os en velsignet Høst, der tilstrækkeligen vil holde os skadesløse for det store Tab, vi have lidt ved Mis værten i afvigte Aar.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
J Aaret 1832 bleve i Petersborg fødte 9912 Børn af alle Troesbekjendelser; derimod døde 11,075 Jndividner; de De des Antal oversteeg altsaa de Fødtes med 1665. Nervefeber og Tæring bortrev de fleste Personer; af den første døde 1901, af den sidste 1106. J samme Aar bleve 1905 Par af alle Troesbekjendelser ægteviede.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Ansbach, den 24de Januar. Her er følgende officielle Bekjendtgjørelse udkommen: J adskillige inden og udenlandske offentlige Blade ere om Hittebarnet Caspar Hausers Død Artikler optagne, hvis Jndsendere give sig Mine af at være i Stand til at oplyse Publikum om dette Factum fra officielle Kilder. – Dette anlediger undertegnede Autoritet til den Erklæring, at de i forskjellige offentlige Blade, desangaaende indrykkede Beretninger, beroe meer eller mindre paa falske Forudsætninger, paa mand eller dog van kabt Fortælling om altmæssige Fakta, og at overhovedet, de competente Justits Autoriteter undtagne, Jngen kan have en paa Akterne grundet Kundskab om denne Sag, og derfor ligesaa lidet meddeele Oplysninger, som ere grundede herpaa. Ansbach, den 21de Januar 1834. – Kongelig Bayersk Kredsret.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Nürnberg, den 24de Januar. Den Mening er bleven herskende hos os at man fra Begyndelsen er gaaet for sangvinisk tilværks med Caspar Hauser, og derved lagt Grunden til utallige Vildfarelser. Den Formodning, at Hanser havde ombragt sig selv, yttrede sig strax i Begyndelsen, da Mordhistorien var indbyllet i barnagtige Eventyr, og i Særdeleshed den efterladte Seddel gav meer end een Hentydning. Men Lægernes sildigere Erklæring, at Caspar Hauser, selv havde ikke kunnet give sig et saa betydeligt Saar, foraarsagede, at Mange igjen frafaldt hiin Mening; indtil atter Hr. von Lang uden Omsvøb fremsatte hiin Anskuelse, i Blatter fur litterarische Unterbaltung. Hvorledes det end maatte forholde sig med Rigtigheden af denne Anskuelse, saameget er dog vist, at den Charakteristik af Hauser, som Lang gav, bliver erkjendt for at være overeensstemmende med Sandheden, af Alle, der nøje kjendte Hauser, og ikke lode sig skuffe. J Ovrigt fattes det ikke paa videre Mystificationer i denne Sag. Saaledes var fra Wiener Theater-Zeitung) et Brev fra en vis Dr. Hartmann blevet optaget i mange Blade; ham skal Hauser, i Form af en Drøm, have meddeelt den Omstændighed: at en Fremmed havde bestilt ham. - Meni Ansbach eristerer aldeles ikke en saadan Dr. Hartmann. – Vel er fra det Bayerske Ministerium ankommen en Befuldmægtiget til Ansbach, for af Acterne at forskaffe sig Oplysning i den Hanførste Sag; men i Henseende til den sidste Tildragelse kunde der, formedelst Forsømmelsen, næsten Jntet optages, og de omløbende Fortællinger ere blot i Folks Munde, men ikke i Rets-Acterne.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
London, den 31te Januar. Følgende Antal Krigskibe bygges for nærværende Tid paa de forskjellige Kongelige Skibsværfter i England: 2 paa 120 Kanoner, 2 Dampskibe.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
J den Beretning, som Commissionen, hvilken Parlamentet i Maymaaned 1833 nedsatte til at undersøge Hensigtsmæssigheden af de nuværende Koppe Jndpødningsanstalter, findes følgende Opgivelser om Vaccinationens Arksomhed i England. J de Londonske Kirkesognes Dødelister beløb de aarlige Dødsfald af naturlige Kopper sig i Aarene. 1770 1780 til 2204 1780 – 1790 til . . . . . . . . . . . 1712 1790 – 1800 til 1768 1800 – 1810 til 1374 1810 – 1820 til – . . 833 1820 – 1830 til . . . . . . . . . 715 J de tre Aar – 1822 til . . . . . . 654 Lægen ved Koppe-Anstalten i London, Dr. Gregorv, har lagt taget, at af 1785 Koppepatienter som i de sidste syv Aar bleve forpleiede, vare 619 vaccinerede. Af disse Vaccinerede døde ikkun 40, men af de 1166 Jkke-Vaceinerede derimod 494.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Paris, den 28de Januar. Messager indeholder et Brev fra Madrid, som beretter, at det ny Spanske Cabinet vil ved nogle fremmede Magters Mægling underhandle med dets forrige Sydamerikanske Lande, og bidrage til at ordne Tingene i Portugal, ved at forjage baade Don Carlos og Der Miguel derfra. Dette Brev melder ogsaa, at Cortes, eller rettere National-Forsamlingen, skal bestaae af to Kamre, af hvilke det ene skal dannes af Notablerne og det andet af 250 Deputerede, der skulle udvælges af Municipaliteterne.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Journal des Debats, der paastaaer, at Oppositionen daglig vorder svagere, siger: "Ministrene ere blevne angrebne paa alle Maader, paa Tribunen, af Pressen, af Comptes rendus og under de blødige Junidage ved Jnsurrectionen, men de ere hvergang gaaet triumpherende bort fra Angrebet.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Jfølge Breve fra Brest synes det, at Mandskabet paa Linieskibene Galathea og Superbe har viist en stor Mangel paa Disciplin under Stormen den 14de og 15de December f. A., da Superbe sank. Mandskabet paa Galathea gik ned i Rummet, og overlod Arbeidet paa Skibet til Officererne og Styrmændene.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Det i Toulon udkommende Blad Corsaire af 23de f. M. melde, at de Polakker, som ere ankomne didhen, og vægrede sig ved at seile til Algier, ere nu ombord paa Skibet Malouine, som ligger paa Rheden. Det er den forbudet, at have mindste Communication med Kysten. Skibet holdes færdigt til at seile paa første Vink, dersom Regjeringens Beslutning skulde være disse Flygtningers Ønsker ugunstig.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Det af Krigsministeren, Marskal Soult, forelagte Lovforslag om Armeens Reserver, er af Commissionen, som blev nedsat til at prøve den, forkastet; man finder Planen dertil forvirret og dens Udførelse altfor kostbar.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Fra Oran i det Algierske Regentskab meldes under 9de d. M. en meget sørgelig Tildragelse, som har fundet Sted med en Afdeling af Franske Jægere. Disse, 25 Mand stærk, foretoge sig fra et derværende Blokhuus, som ofte er skeet, en Recognoscering. Efter en kort Marsch bleve de omtrent 50 Beduiner til Hest vaer, der opstillede sig i Slagorden, da hine nærmede sig, Jæger-Pelotonen trak sig tilbage og dennes Anfører lod Estadronschefen for de Afrikanske Jægere underrettes derom, som strax med Resten af sine Tropper ilede til Hjelp, for at gjøre Jagt paa Beduinerne. Araberne trak sig tilbage, i Stedet for at indlade sig paa Fægtning, og Hr. Thorigny forfulgte dem, men pludselig overfaldt de franske Jægere den Frygt, at de havde vovet sig alt for vidt, de vendte desaarsag tilbage til Blokhuset. Men dette var nu for seent. Allerede omringedes dette ringe Antal af Beduinerne i Tusindtal. Paa 23 Franskmænd, blandt hvilke en Lieutenant, bleve Hovederne afskaarne; omtrent 50 Heste bleve dræbte. Kl. 9 om Morgenen blev General Desmichels underrettet derom, som befalede strax Jægerne at ile til Hjelp. Men de udsendte Tropper fandt ingen Beduiner; disse havde fjernet sig. Blot Franskmændenes lemlæstede Legemer fandtes, af disse vare Hoveder, Fødder og Hænder afhuggede og opstillede i en regelmæssig Lime.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Efterretninger fra Algier melde, at Forsøgene paa at indføre Cochenille-Jnsecten til Mrika har havt stort Held, og ventes at faae en Udvidelse, der snart vil sætte Frankrige i Stand til at faae alt Behov af Cochenille Farve fra dette Land, i Stedet for at hente den fra Spanien. Der synes at være en fuldstændig Revolution i Lufttemperaturen. Medens vi i Frankrige nyde den mildeste Vaar, erfare, vi ved Breve fra Palermo, at Steilien har i Midten af Decbr. Maaned, i flere Uger lidt af hestige Storme fra Norden, ledsagede af Sneefog.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
En Privatskrivelse fra Madrid af 11te f. M. beretter, at den pavelige Runtius har modtaget sine Passe, tilligemed den befaling, strax at bortreyse. Man siger at Hovedaarsagen til denne i Spanien overordentlige Forholdsregel er denne, at Carl den Femte findes i Hs. Helligheds Statsralender anført som Konge af Spanien. Dette kunde maaskee have en Excommunication til Følge, der visseligen vil gjøre et særdeles ugunstigt Jndtryk paa de fantiske Landmænd. Man forsikkrer ogsaa at et udenlandsk Laan er sin Afslutning nær, ja allerede saagodt som afgjort.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
De nyeste Efterretninger fra Havti lade et Fredsbrud vente imellem Frankrige og denne Republik som nær forestaaende. Man tvister endnu stedse om den betingede Skadesløsholdelses Udredelse.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Præsidenten Boyer har vægret sig ved, at overgive Fortet Jere mie til Frankrige som Underpant for de fremtidige Betalinger; Følgen deraf var, at den Franske General-Consul forlod Republiken.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Hamborg, den 3die Februar. Posten fra London indtraf hertil med Dampskibet den 31te f.M.; den bringer endeligt nogle interessante Efterretninger fra Lissabon. Det Streiftog, som General Saldanda, efterat have aftraadt Overcommanden for Santarem til Hertagen af Terceira, foretog i de nordøstlige Provindser, har havt et lykkeligt Udfald.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
En Portugisisk Officeer fra Lissabon, siger et i Falmouth. udkommende Blad af 26de Januar, der i Gaar Aftes landet her, forsynet med Depescher fra sin Regjering, er strax reist til London, han vilde ikke meddele Jndholdet af sine Depescher, men Skipperen fortalte, at Dronningens Tropper havde gjort et Angreb paa Migueliterne, der fuldkommen var lykket; de havde indtaget den befæstede Stad Leirig. J Santarem rasede Cholera; 80 Personer døde dagligen af denne Sygdom, der i Særdeleshed var fremkaldt ved Soldaternes slette Ræringsmidler, navnligen ved Rydelsen af umodne Frugter. Virkeligen meddeler den i Lissabon udkommende Cronia af 17de, følgende fra Hovedqvarteret ved Leiria daterede Beretning fra General Saldanda til Krigsministeren. Jeg beder D. Exc. tilkjendegive Hs. Majestæt, at hans Befalinger ere fuldførte. Leiria er i vor Magt. Af Garnisonen, der bestod af 1,376 Mand Jnfanterie og 36 Mand Cavallerie, ere blot 3 Officerer og 6 Cavallerie-Soldater undkomne; de have tager Veien til Combra. Commandanten Brigadeer Jøse de Mello Pita Osorie, to Overofficerer, Capitain Mor og flere Fanger, saavelsom 1/4 Stykker Skyts og Regimentet Leirias Fane ere faldne i vore Hænder. Corregidoren, et troløst Menneske, er bleven dræbt. J Morgen vil jeg have den Ære, at melde D. Exc. de nærmere Details om Dagens Begivenheder. En Corporal af Cagaderos No. 5 er saaret. Det er vort hele Tab. Affairen ved Alcacer er hævnet. P. S. Hele Fjendens Bagage er faldet i vore Hænder. Cronica af 18de melder ligeledes, at Cholera hersker i Santarem, og over 20 Heste ere faldne siden den 14de Januar: endvidere, at Pedrotterne have ogsaa ved Marvar tilkæmpet sig nogle Fordeele. Don Miguel selv skal være meget farligt syg, og lader ikke meer Nogen komme for sig. – Saldanda var endnu den 16de i Leirig; dog troede man, at han vilde bryde op til Combra, hvis Jndtagelse ikke kan vorde ham vaskelig, da denne Stads Jndvaanere have saa ofte yttret deres Hengivenhed for Dronningens Sag. Derved kom da et allene Rigets tredie Stad i Pedrøiternes Hænder, men den directe Communication med Oporto vilde da ogsaa gjenoprettes. Don Miguel mægtede vel da ikke at holde sig ret længe.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Jfølge Aviser fra Malta, der naae indtil den 8de Januar, bliver der den hele Escadre under Sir P. Malcolm med Undtagelse af Alfred, der bliver i Smyrna, og Madagascarsom Kongen af Grækenland vil beholde til sine Reiser i Nærheden af sig ventet til Malta. Privatbreve af 10de d. M. berette, at Admiralen var med tre Skibe allerede ankommen i Nærheden af Den.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Vi have erholdet Efterretninger fra Buenos Ayres (over Rio Janeiro) af 27de October, hvorefter Borgerkrigen paa Nyt var udbrudt der. J Nærheden af Staden vare allerede nogle Fægtninger forefaldne. Jnsurgenterne vare stærkere end Regjeringens Partie, der havde kaldt Rosas til Hjelp. J Stedet for den afdøde Lord Greenville er Hertugen af Wellington bleven eenstemmigen valgt til Cantsler for Universitetet i Orford, den 29de Januar. – Hans Jndsættelse vil skee i Juni Maaned, med stor Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Oldenburg, den 23de Januar. Det vorder i Fremtiden Undersaatterne, i Storhertugdømmet Oldenborg, af Mandkjønnet ikke tilladt, uden Landsfaderens Dispensation at gifte sig førend i sit 21de Aar. J Henseende til uægte Børn skal herefter ingen Klage antages imod en ung Mand, som endnu ikke er 21 Aar gammel. Naar Nogen, førend han har fyldt sit 21de Aar, gifter sig uden for Landet, da ansees Ægteskabet vel som gyldigt, imidlertid bliver Manden, ved sin Tilbagekomst, sat fire Uger i Fængsel. Mænd, som under Understøttelse af Fattigvæsenet, faae aldeles ikke Tilladelse, til at gifte sig. Gifte de sig i Udlandet, da bliver Konen tilbageviist og Manden sat 3 til 6 Uger i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Kjøbenhavn, den 7de Februar. Brevsten fra Hamborg ankom hertil i Formiddags Kl. 8 1/2 i samme Øjeblik Redactionen af Berlings politiske Avis havde sluttet og sendt den til Trykkeriet.
Berlingske Tidende, 1834-02-07
Theatret. Løverdagen den 8de Februar, Kl. 6: Correggio, original Tragoedie i 5 Acter af Hr. Professor og Ridder Oehlenschlager. – Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.