JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-07-19
Muurmester Lahn paa Fredensborg har indsendt til Selskabet Prøve af Stikkelshærvin, som blev befunden god, men da Selskabet ei har udsat Premie for denne Slags Viin og der ei helle var opgivet den tillavede Qvantitet, saa har han ei kunne blive belønnet. For Bieaal. 49. Rasmus Christensen Bødker i Østerholm, JgenSogn, Als Nørre Herred, som i en Tid af 12 Aar har lagt megen Fliid paa Bieavlen, og bragt det dertil at har i 1804 havte 110 vel overfødte Biestader, blev tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Præsten Ahlmann og 2de Bønder. 50. Huusmand Jørgen Hansen i Svenstrup, Weile, Sogn, Wordingborg Amt, som for sine i Aaret 1804 havde 50 Stkr. vel overfødte Biestader, blev tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Hersom og 3de Mænd af Bondestanden. 51. Huusmand Frederich Nielsen paa Frue Kirkegaard i Roeskilde, som i 1804 havde 10 egne og 51 Biestade, tilhalvt, alle vel overfødte, og for sin Part har solgt 19 Lpd. Bieværk i 1803, blev tilkiendt en Premie af 15 Rdlr. Anmeldelsen attesteret af Hr. Herredsfoged Leigh, Degnen og 2de Tingmænd. Gaardmand Peder Didrichsen i Uldal, Riber Stift, og Jndest-Beboeren Søren Nielsen i Gabel, samme Stift, have for de af dem indmeldte Biestader ikke kunne blive belønnet, da deres Anmeldelser ei var attesteret i Overeensstemmelse med Selskabets Fordringer.
Berlingske Tidende, 1805-07-19
For Krølhaars Tilberedning. 52. Hr. Carl Gottlieb Reymann, Mester paa Liim fabriken paa Amager, som i afvigte Aar har spundet og tilberedt 100 Lispd. Krølhaar, hvilke ere solgte og for brugte her i Byen, og af god Bonitet, blev tilkiendt en Premie af 20 Rdlr. eller et Bæger. Anmeldelsen atter steret af Væverne de Herrer Køhlert, samt 2de Borgere. 53. Stolemager Hr. Johan Lieberoth i Svendborg, som i den Tid han har været Mester, nemlig 28 Aar, har tilberedt alle de Krølhaar han har brugt til sin Profession, aarlig 10 til 12 Lispd., blev tilkiendt en Belønning af 10 Rdlr. Anmelsen attesteret af 2de Borgere. For Salhundefangst. 54. Huusmand Niels Jensen i Næsbye, paa Ourøunder Roeskilde Amt, som i en Tid af 10 Aar har fanget 95 Stkr. Salhunde af forskiellig Størrelse, blev til kiendt en Belønning af 10 Rdlr. eller et Bager. Anmed delsen attesteret af Hr. Herredsfoged Galschiøt, Hr. T. Børresen og 2de Bønder. B. Overordentlige Belønninger og Agtelsestegn for Fliid og Vindskibelighed uden for Selstabets Jndbydelse. I. For Fliid i Jordbruget og andet til Landvæsenet, henhørende i Danmark. 55. Proprietær Hr. Christian Berg til Schjoldemose Gaard i Svendborg Amt, har i en Tid af 5 Aar gjort følgende Jordforbedringer: Gravet 11,271 Favne aabne. Grøvter, 2, 3 til 4 Alen brede, samt 1650 Favne bedækte Grøvter, hvorved i Almindelighed hans Jorder ere blevne forbedrede, men i Særdeleshed en Mose af 41. Tdr. Lands Størrelse, som tilforn var sumpeagtig og gav lidet Græs, er bleven udtørret og hører nu ypperlig Korn; opsat 210 Favne dobbelte Steengierder og 1323 Favne enkelte dito; gravet 9 Fiske= og Vand=Damme. J en Skov af 50 Tdr. Lands Størrelse, hvori der var aabne Pletter af 20 Tdr. Land, har han besaaet disse med 16 Tdr. Agern, som voxe godt og have i en Tid af 5 Aar opnaaet en Høide af 2 til 3 Qvarteer. Ved de til Steengierderne forbrugte Steen, er 23 Tdr. Land bleven op ryddet og bragt under Ploven, og af 97 Tdr. Land er desuden opryddet 10,000 Læs Steen. Han har anlagt en Hauge, som er beplantet med 4000 Stkr. Frugttræer. For disse meget betydelige Forbedringer i Jordbruget blev Hr. Proprietær Berg, til Beviis paa Selskabets Agtelse, tilkiendt dets 1ste Guldmedaille. Arbeidet bevidnet og indberettet af Præsten Hr. Fogh og 2de Bønder. 56. Hr. Kiøbmand Lorenzen i Apenrade, har i endeel Aar lagt megen Vind paa Høravlen, og driver samme i den Grad at han i 1804 havde 13 Tdr. Land besaaet med Hørfrøe, og avlede paa enhver Tønde Land imellem 50 til 60 Lispd. Hør, hvoraf den indsendte Prøve befandtes fortrinlig god. For denne ualmindelig Fliid til Høravlens Opkomst og Udbredelse blev Hr. Lorenzen tilkiendt Selskabets 2den Guldmedaille, som Beviis paa s. Al.
Berlingske Tidende, 1805-07-19
en bevidnet af Hr. Raad sen, borger. dr. Hisse og Hr. Nis Kallesen. 57. Sognepræsten Hr. Bogh til Præstøe og Skib ringe Memheder, har til udvendig Hegn gravet 321 Favne Jordvolde med dobbelte Grøfter, der ere 2 Alen brede og 12 Alen dyne, beplantet med Pilehegn. Sir Lod, 36 Tdr. Land stor og bestaaende af en Øe, der var begroet med Krat og steenig, har han ryddet og bragt under Ploven, saa han nu høster meget god Sæd. Af edebrudte Steen er opsat 14 savne Steengierder. TiVandsafledning fra hens Jord, som er stid i Midten og altsaa et Tilslagtested for Vandet, har han gravet følgende Vandgrøvter: 360 Havne, 4 Alen brede og 2 Alen byde, 70 Favne, 2 Alen brede og 1 1/2 Alen dyne, 186 Favne, 2 Alen brede og 1 1/2 Alen dybe, samt 650 Fav er 1 Alen bred. De uden gravet 33 Favne bedækte Grøver. Bekostet i Sluser, 3 af Træe, 1 af dito med Lom for, og 3 af Steen. Grøbet en Park og et Vandsted. Den af Grøfterne opkastede Jord er udjevnet paa Ane ren og deels anvendt til Giødnings Blanding. J 4 Aar brugt Sommerstal forring, nemlig aarlig 12 Køer og 4 Heste, til megen Fordeel, og dertil opbygget et Huus paa 8 Fag. Hertor bied Hr. Bøgh tillagt Selskabets den Guldmedaille til Beviis paa dets Agtelse. Anmeldelsen bevidnet af Hr. Kancellieraad Badstuber og Hr. Magister Cramer.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Skrivelse fra Constantinopel den 16de Junii. Efter endeel Conferencer imellem den russiske GesandReis-Effendi om den ansøgte fri Seilads for de russiske Jn dersaatter paa Floden Phasis i Mingrelien, er en formeliTractat bleven sluttet imellem begge Hoffer, hvorved Porten bevilger det russiske Hof den forlangte fri Seilads og tillader samme at holde to smaae Besætninger af russiske Tropper paa Breden af Phasis til Seiladsens Beskyttelse, nemlig i Slottet Cotolis og i Byen Pote. Porten har underrettet Pachaen i Erzerum herom med Ordre, i Nødsfald at understøtte Russernes Expeditioner paa Phasis.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Skrivelse fra Madrid den 27de Junii. Det Laan, som Hr. Over har negoceret i Holland for vort Hof, er nu bragt i Stand. Det beløber sig til 10 Mill. Gylden til 5 1/2 Procent, som skulle tilbagebetales i 10 Aar. Banquieren Croes fra Amsterdam, som ankom her til for 14 Dage, har foreslaaet et andet Laan, der formodentlig ogsaa vil komme i Stand, da Planen er meget forteelagtig.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Anliggenderne med Portugal synes ikke at staae paa bedste Fod. Man troer, at denne Magt enten maae erklære sig mod Engelland eller være udsat foren Jnvasion.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Den engelske Convoy, der laae i Gibraltar, er seilet derfra den 17de og 18de d. M. Man frygter, Fienden vil angribe Cadix, hvor nu 6 Linieskibe, 4 Fregatter og nogle andre Skibe ligge.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Hr. Hunter, den brittiske Regierings Agent for Krigs fangernes Udvexling, er ankommen hertil den 24de. J forrige Uge afgik en Coureer herfra til Keiser Napolcon, med 6 Ordener af det gyldne Vlies.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Skrivelse fra Paris den 10de Julii. Moniteuren melder følgende fra Genua under 3die Julii, "Keiseren har i Forgaars arbeidet hele Dagen med Rigserkeskatmesteren og Ministrene. J Gaar MorgeKl. 3 reed han ud og kom først tilbage Kl. 11 1/2, efterat have beseet Forterne, Lagarether, Skibsverftet og endeel andre offentlige Jndretninger. Om Eftermiddagen gav han Prindsen af Sachsen Gotha, Cardinal Maury og Gesandterne Gallo og Lima Privatandiencer, og derpaa endeel Borgere i Genua og Deputationerne fra Stæderne og Cantonerne en offentlig Andience. Om Aftenen gav Staden, Keiseren en overmaade glimrende Fere paa Vandet lige over for det keiserl. Pallads. Keiseren besteeg en prægtig Gondol, der bragde ham midt ud i Havnen. Vedderveningen begyndte strax og endtes da det blev mørkt, da 4 oplyste svømmende Øer nærmede sig Keiserens Gondol. Øerne dannede en med Træer, Blomster, Statner og Springvand prydet Have. Jmedens Deres Majestæter spadserede paa Øerne, bleve endeel Fyrværkerier afbrændte, deels paa Vandet, deels paa Landet. Strax derpaa bleve alle Skibene i Havnen, hele Staden og Landhusene prægtig illuminerede. Kl. 11 begave Deres Majestæter sig til Exdogen Durazos Pallads, hvor de bivaanede en Concert og et Bal. Moniteuren taler endnu intet om den forenede franske spanske Flaades Ankomst til Vestindien. Derimod meldes følgende officiel fra Vestindien: "Adskillige rigtladte Priser: ere bragte op til Guadeleupe. To Kapere have paa Surinamfløden taget 2 store Skibe, det ene med 540 Negre og det andet med 850 Fade gammel Maderaviin. Den ene Kaper, som convoyerede Priserne, blev paa Høiden af Demantklippen angrebet af 2 store engelske Corvetter. Kaperen gav Priserne Ordre at løbe ind til Martinique og begyndte selv Trefningen med Corvettene. Priserne komDemantklippen for nær og Engellænderne fyrede paa dem, men traf dem ikke. Derpaa lode de 2 Penicher med 80 Mand løbend, for at entre Priserne, men vort Mandskab gav Jld paa dem med saa god Virkning, at de maatte trække sig tilbage og kunde kuns med Møie naae deres Klippe igien. Priserne løb derpaa ind til Martinique og Kaperen, efterat have forsaget Corvetterne, til Guadeloupe. Den engelske Admiral Cochrane var neppe kommen til Vestindien, førend en lille Kaper fra Guadeloupe tog hans Spionskib, en meget skiøn Goelette paa 12 Kanoner. - Efterretningerne fra St. Domingo ere meget beroligende. Negrenes Flottille og de Fæstningsværker, de havde anlagt ved Floden, Santo Domingo, ere aldeles ødelagte.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Vore Tidender melde, at Kongen af Spanien har sendt Keiseren 4 Ordener af det gyldne Vlies og at Keiseren deri, mod har sendt Hs. katholske Majestæ 4 Decorationer af Æreslegionens store Orden.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Paris den 11te Julii. (Over Holland.) Keiseren har den 5te d. M. med et stort Følge begivet sig til Metropolitankirken i Genua, hvor han blev modtaget ved Kirkedøren af Cardinal-Erkebiskoppen og den høie Geistlighed. I Kirken tog han Plads paa en Trone, som alle Ministrene og Storofficiererne omringede. Efterat leldrum var afsiunget, aflagde først Exdogen Durazzo, nuværende Præfect, og derpaa alle de andre genuesiske Embedsmænd Eed. De 5 Procent consol. ere stegne til 62 1/2 Fr. Skrivelse fra Wien den 10de Julii.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Brødmangelen har nylig foranlediget nogle meget urolige Optrin her i Staden, fornemmelig i Forstæderne. Urolighederne begyndte den 7de d. M. om Aftenen i Forstaden, Weden, hvor en Mængde Menneskeer af de laveste Classen, brøde ind i en Bagers Huus og røvede og plyndrede, imedens Pøbelen ødelagde Huset uden fra. Politievagten var for svag til at standse disse Uordener; men Militairet, som Pøbelen endog angreb med Stene, tilveiebragde endelig Rolighed ved at fyre paa Oprørerne. Paa begge Siden bleve endeel Mennesker dræbte og saarede. Den 8de og Natten derpaa udbrød lignende Uroligheder i de andre Forstæder, saa at 4 til 5000 Mand maatte indkaldes hertil fra Simmering. Omtrent 40 Oprørere bleve deels dræbte, deels saarede, og mange ere arresterede. Der findes ikke en eneste anseelig wiensk Borger iblandt dem; men de ere nesten alle fremmede Haandværksvende, som vare uden Arbeide. J Gaar bleve meget skarpe Politieplakater opslagne, og siden have alle været rolige. Fra Brünn meldes, at Brødmangelen ogsaa der har opvakt nogle Uroligheder, som dog snart bleve dæmpede.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Ziegelstedel ved Jnspruck bygges Bagerovne, for hvilke 150 Feldtbagere ere antagne. Daglig afgaaer MunitionsTransporter og Artillerie fra Jnspruck til det sydlige Tyrol.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Der oprettes 6 Feldthospitaler, nemlig i Brixen, Rovered, Bozen, Jmst, Landeng og Jnspruck. Regimenserne, der staae ved Grændserne, maae ikkun beholde 4 Fruentimmere ved hvert Compagnie, de andre sendes til bage. J Chiozz og paa de andre Der langs med Lagunerne anlægges nye Fæstningsværker.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Fra Semlig meldes, at de serviske Jnsurgenters Tropper beløbe sig til 60000 Mand. De Christne i Dos nien og Bulgarien, ja endog Tyrkerne i disse Provindser levere dem Flinter, Sabler, Krudt og Kugler. Den Befuldmægtigede, so om de nylig have andt til Constantinopel, hør, foruden en anseelig Pengesumma, en uindskrænket Credit hos et Handelshuus i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Skrivelse fra London den 12te Julii. Admiralitetet har nu faaet sikker Efterretning om Admiral Nelsons Ankomst til Vestindien. Den af ham afsendte Schaluppe Curieur, Capit. Bettesworth, har overbragt denne vigtige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Lord Nelsen, som den 10de Maji afseilede fra Europa, er efter en lykkelig Seilads paa 24 Dage ankommen til Øen Barbados den 3die Junii. Alt har der faaet nyt Mod. Hverken Trinidad eller Jamaica er endnu bleven hiemsøgt af den forenede fiendtlige Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Admiral Nelson gik strax efter sin Ankomst i Land paa Barbades for at paaskynde vore tilkommende Operationer. Her fik han den Efterretning, at den fiendtlige Flaade var seilet mod Trinidad. Jkke et Øieblik blev spildt. Dagen efter havde han allerede 2000 Mand ombord paa sin Flaade under General Myers, tilligemed Vand, Proviant og andre Fornødenheder. Den 5te Junii seilede han med 12 Linieskibe (Spartiate og Northumberland vare stødte til ham ved Barbados), og var den 6te Junii ved Trinidad, hvor man ikke havde seet noget siendtligt Skib. Efterat Lord Nelson havde overtydet sig om Øens gode Forsvars. stand, seilede han tilbage til Grenada og St. Lucie, for at opsøge den fiendtlige Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Admiralitetet har strax efter sendt følgende officielle Efterretning til Loyds Kaffehuus.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Capitain Bettesworth ankom i Nat med Depescher fra Lord Nelson, daterte Antigua den 12te Junii. Lord Nelson var ankommen med sin Flaade til Barbados. Den fiendtlige Flaade seilede forbi Øen Antigua den 8de Junii og er den 20de Junii bleven seet af den til Engelland tilbageseilende Schaluppe Curieux under 33. 12 Brede og 5 Længde vestlig. Den styrede først mod Nord og siden Nord nordvest Admiral Nelson havde til Hensigt at forfølge Fienden, saasnart de paa Barbados ombord tagne Tropper igien vare udskibede. - Diamantklippen ved Martinique, som de Engelske havde besat med et lille Korps, er bleven nødt til at overgive sig af Mangel paa Vand, efter en tapper Modstand, hvori Fienden har tabt mange Folk og 3 Kanoneerbaade. De forenede Flaader har liidt meget ved Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Af Capitain Bettesworth selv er følgende Beretning opslaaet paa Loyds Kaffehuus: Den til Plymouth ankomne Schaluppe Curieur forlod Lord Nelson ved Antigua den 13de Junii og styrede nordlig for at forfølge den franske og spanske Flaade. Den havde forladt Martiniqve, uden at giøre noget Angreb paa Trinidad. Mandskabet var meget sygeligt og Fienden havde begravet 3000 Mand paa Martiniqve. Lord Nelson befalede Capitain Bettesworth at tage en særskilt Cours for at faae den fiendtlige Flaade i Sigte. Dette skeete, og Capitainen passerede samme den 19de Junii om Morgenen. Den bestod af 17 Seilere. Capitain Bettesworth troer, at Admiral Nelson paa den Tid kunde være omtrent halvanden Dag tilbage. Den fiendtlige Flaade seilede saa slet, at Schaluppen kunde løbe den forbi med blotte Topseil. Lord Nelson havde dengang kun 10 Linieskibe hos sig, da han igien havde tilbagesendt to Linieskibe til deres Stationer. Med den største Forventning seer man her Efterretningen om et Søeslag imøde.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Efter alle disse Efterretninger troer man, at den forenede fiendtlige Flaade er paa Tilbageveien til Europa, uden at have gjort andet i Vestindien end at indtage Diamantklipper ved Martinique. J et af vore Blade anføres, at den maaskee seiler til en amerikansk Havn eller har i Sinde at øde lægge vort Fiskerie ved New=Foundland. Lord Nelson forfølger den imidlertid med sine hurtigseilende Skibe, og et Søeslag bliver uundgaaeligt, dersom han naaer den. I Gaar bleve Depescher afsendte til Lord Nelson. Admiralitetet har faaet den Efterretning, at det spanske Linieskib Hannibal, forhen et engelsk Skib, som for 5 Aar siden faldt i de Spanskes Hænder ved Algesiras, er efter en hidsig Træfning med vor Fregat Lively bleven taget af en anden engelsk Fregat paa 44 Kanoner. En Koffardieslaade fra Middelhavet og den hele Jamaica=Flaade for London og Engelland, tilsammen 201 Skibe, ere lykkelig ankomne hertil. J Forgaars ankom Depeschen, fra Admiral Cornwallis, som nu igien har antaget Commanden over Blokerings=Flaaden for Brest.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
I Gaar indløb et Brev med Posten fra Lissabon af 22de Junii, det meldte, at Rochefort Eskadren igien var afseilet med endeel Tropper og man troede, at den var bestemt til det gode Haabs Forbierg og Jøle de Bourbon.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Forgaars nedlagde Hertugen af Buckinghamschire fir Post som Kanzler for Hertugdømmet Lancaster og LordHarrowby blev udnævnt til hans Eftermand og kom til Haandkys hos Hs. Majestæt. Grev Camden, hidtil værende anden Statssecretair for det udenlandske Departement blev installeret som Præsident i Geheimeraadet i LordSidmouths Sted og Viscount Castlereagh som Statssecretair for det udenlandske Departement i Lord Camdens Sted. Hr. Pitt var ved Hoffet. Lord Sidmouth havde ved sin Resignation erklæret Kongen, at han ikke længere kunde arbeide med det nærværende Kabinet. Strax efter havde Lord Greenville en lang Audience hos Hs. Majestæt. Lord Melville giør en Reise til Skotland.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Følge Efterretninger fra Gibraltar af 5te Junii skal General Moreau have foretaget sig en Lystreise til Tanger paa de africanske Kyster.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
En persisk Prinds Sedi Ali er ankommen til London. Han er henimod 45 Aar gammel. Stocks, den 12te. 3 per Centred. 59 1/2. 1.3 per Cent consol. 60. 52. Omnium 53.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Skrivelse fra Haag den 13de Julii. Deres Høimægtigheders Sommersession er bleven endt i Gaar ved et Budskab fra Raad=Pensionairen. Sessionen skal begynde igien den 1ste Decbr. Jndtil den Tid er den lovgivende og fuldbyrdende Magt ene i Raad=Pensionairens Hænder. Hs. Excellences Garde organiseres i Delft. Daglig afgaae Tropper og Artillerie til Helder. De to franske Regimenter, som vare ankomne dertil i forrige Uge, ere allerede indskibede paa Transportskibene. Vor Armees ny Organition er nu i fuld Virksomhed, saavel i Leiren ved Zeyst, som i Garnisonerne.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den keiserl. franske Charge d' Affaires hos Beyen i Tunis har ved sine Forestillinger strax udvirket, at Beyen har frigivet 7 Genuesere der vare tagne til Fanger paa en genuesisk Feluke, som en tunesisk Corsar havde taget. Man kan vente, at alle andre Genuesere, der ere tunesiske Slaver, snart blive frigivne. Dette er en af de første Fordele, som Genueserne have erholdt ved deres Forening med Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Den keiserl. Minister Hr. Bacher har officiel bekiendtgjort Rigsdagen i Regensburg Liguriens Forening med Frankerig.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Keiserens Hiemkomst ønskes meget ivrig af alle Jndbyggerne i Paris. Det har en mærkelig Jndflydelse paa Handelen, Manufacturerne og alle Slags Arbeider, at den store Mængde Embedsmænd og Hoffolk forlade Hovedstaden, om det endog ikkun er i en kort Tid.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Frue von Stael skal have faaet Tilladelse, at nærme sig Hovedstaden paa 20 Lieues. Tilbagegivelsen af hendes Faders anseelige Cautionssumma skal ogsaa være bleven hende bevilget. Blanchard havde nylig i Montpellier anmeldt en Luftreise, men blev syg og kunde ikke holde Ord. Hans Kone steeg derimod ind i Gondolen og gjorde en Reise paa 5 Lieues, hvorpaa hun endnu samme Aften holdt til Hest et triumpherende Jndtog i Staden og fik en Foræring af en Guldklæde og et Par prægtige Ørenringe af Handelspræsidenten. Moderne ere nu i Strid med Veiret. Vore unge Herrer bære nu Skoe og hvide Silkestrømper i Regnveir og Støvler i godt Veir. Damerne ligesaa. De, der hele Vinteren igiennem have gaaet næsten nøgne, indhylle sig nu i Flanell.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Engelland. Efter en officiel Liste faae følgende forhenværende Gesandter efterstaaende Pensioner: Lord Aukland 2300; Lord Whitworth 2300; Lord St. Helens2300; Lord Elgin og Sir Robert Lision hver 20000 og SirJammes Cranfurd 1000 Pd. Sterl. Lovise af Bourdon, Prindsen af Condels Datter, er ankommen til Gravesand. Hidindtil har hun levet i Warschau og var før Revolutionen Abbedisse i Remitimont. Hr. Pattersons Datter, Hæronymus Bonapartes Gemalinde, er i denne Tid bleven forlyst med en Søn.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Capitaine Bettesworth, som overbragte Depescherne for Admiral Neison, er bleven ophøiet til Postcapitain.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Batavisk Republik. Da den første Tønde nye Sild blev bragt Raad Pensionairen, lod han ligesom Arvestatholderen forhen, en Foræring af 100 Dukater udbetale derfor.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Østerrig. Erkebiskoppen i Wien har anordnet 3 Bededage, da man frygter, at den stærke Regn vil tilintetgiøre Korn- og Viinhøsten. Hvelvingen i Kirken Santo Maria Maggiøre i Trienter nylig nedstyrtet er har in elslaget 3 Mennesker. Dersom Hvelvingen var nedstyrtet en Time tioligere, havde nogle hundrede Mennesker mester Livet.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Preussen. J Førstendømmet Anspach har man Haab om en riig Høst. Man har ogsaa sammesteds betydelige Kornforraad, hvormed de Trængende understøttes.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Regieringen har i Kongens Navn erklæret, at enhver, der treffes som Kornpuger, skal straffes efter Lovens Skrenghed, enten med det haardeste Tugthuusarbeide eller endog med Strikken.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Frankfurt an den Oder udbrød nylig en stærk Jld, hvorved 16 Huse og lagdes i Aske.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Tydsklan. J Schwaden staae Sommer= og Vinterfrugterne nyderlig og love en overmaade rig Host, uagtet Foraaret og Begyndelsen af Sommeren syntes at spaae det Modsatte.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
En hannoversk Officier, der skal have givet sig af med engelsk Hverving, er bleven arresteret og bragt til Hannover.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Hamburg har Politiet opdaget nogle Personer, som dreve hemmelig og forbuden Hverving. Nogle Værtshuus holdere bleve dømte til strengt Arbeide i Tugthuset og andre bleve under Trusel af samme Straf forviste fra Staden og dens Gebeet.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Doctor Setzen, der gjør en videnskabelig Reise, har fra Aleppo sendt Hertugen af Gotha 6 Kister med Manuscripter.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Nordamerica. Beyen i Tripolis har sat de nordamericanske Fanger i Frihed, saa man snart kan vente Fred imellem de forenede Stater og Beyen.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Helsingøer den 22de Julii. Fra den 14de til den 21de dennes ere 453 Skibe pas feret Sundet. Den 16de ankom 2de Convoier med 54, Skibe. Den 18de gjorde Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, der opholder sig for nærværende Tid i Helsingborg, er Lysttour paa et armeert Skib i Sundet, hvorved han blev hilset fra Cronborg, Vagtskibet, Stydebanen og et her liggende engelsk armeert Skib med 27 Skud af hver, hvilke han ialt besvarede med 6 Skud, nemlig 2 for Cronborg, 2 for Vagtskibet og 2 for Skydebanen.