JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Da en Kobbersmed af samme Navn, som mit, har etableret sig i Nykjøbing, undlader jeg ikke, for at forebygge Misforstaaelse, at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder: at jeg, som hidtil, fortsætter min Profession heri Stubbekjøbing, anbefalende mig med Alt til mit Fag henhørende. Stubbekjøbing, den 8de November 1847. Ærbødigst J. P. Haagensen, Kobbersmed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Skipper J. S. Gram afgaaer til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Fragtgods. Nykjøbing, den 8de November 1847. Gulvtæppetøi. Med sidste Skipper har jeg modtaget et Udvalg af danske, hollandske og briisseler Gulvtæppetøier, Divanstæpper, Skammel- og Bordtæpper i forskjellige Størrelser, malet Gulvlærred, flere Sorter moderneste Meubel=Voxduger, hvide Piques Sengetæpper, Vindues-Jalousier m.m. Nykjøbing, den 8de Novbr. 1847. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
God dansk Uld sælges i større og mindre Partier til 44 a 48 sk. pr. Pd. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Hos Bager P. Madsen i Nakskov paa Mærk, Lolland kan for Fremtiden stadig bekommes paalideligt, godt udtørret og velsmagende Skibsbrød, af Rug efter Tidens billigste Priser. Et tokasset Sølvuhr er Tirsdagen den 9de ds. tabt paa Veien fra Ourupgaard til Nykjøbing. Finderen bedes at aflevere det paa Adressecontoiret, hvor en passende Douceur udbetales.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
En Arvefæstegaard under Grevskabet Christianssæde, med Tilliggende af circa 46 Tdr. J Land gode Jorder, der ere mærglede og i udmærket Drift, med saa godt som nye Bygninger, indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, er at faae tilkjøbs underhaanden og kan tiltrædes enten til 1ste Marts eller 1ste Mai 1848. I Jorderne er nedlagt 10 Tdr. Vintersæd af Rug, og Hvede, og medfølger til Vaarsæden 10 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, 3 Tdr. Ærter og 1 Tde. Vikker, samt til Fødekorn 6 Tdr. Rug, 2 Tdr. Hvede, 3 Tdr. Malt, 4 Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Tdr. Byg og 8 Tdr. Havre, ligesom og følger Be ning af 4 Heste, 8 Køer, 10 Faar, 2 Vogne, 2 Plo3 Harver, 1 Trumle, 1 Muldploug og 2 Par Sel Eiendommen anvises af Undertegnede, hvor till Conditionerne for Salget kan erfares. Pederstrup pr. Mariebo, den 7de Novbr. 1847. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Landeiendom til Salg. Paa Grund af forandret Bestemmelse og Eieren af en i Nærheden af Nakskov be gende Eiendomsgaard at bortsælge samt underhaanden. Gaarden, hvis Jorder staae for Hartkorn Ager Eng efter den nye Matr. 22 Tdr. 7 Skpr. 1/4 Alb. Skovskyld 1 Fdkr. 3/4 Alb., har et Tillæg af c. 178 Land, hvoraf de 24 Tdr. ere Skov. Jorderne ere alle fortrinlig Bonitet og i god Drift, og Skoven afgiver i end det fornødne Brændsel og Gjærdsel til Gaardens Brug. Til Gaarden høre 2de Huse, hvis Beboere for rette Uge- og Høstdage. Næsten alle Bygningerne er opførte af Nyt, nav Stuehuset, der afgiver en herskabelig Bopæl med gibse malede og tapetserede Værelser, beqvemt indrettet og u Kjælder under. Eiendommen, der kan tiltrædes strax eller til Fo aaret, sælges enten med Besætning og Jnventarium saa det fornødne Føde- og Saaekorn, eller uden samme, et Kjøberens Ønske; i første Fald er Kjøbesummen beste til 34,000 Rbd. og i sidste til 30,000 Rbd., og fordi da kun udbetalt omtrent 1/2 af Kjøbesummen. De herpaa Reflecterende ville behage at henver sig til Undertegnede, der meddeler de nærmere Oplysne ger, som maatte forlanges. Nakskov, den 6te Novbr. 1847. Fasing. a 6,000 Rbd., som indkomme i 11te Decembe. A. og 11te Juni 1848 af Umyndiges Midler under BaroSønderkarles Overformynderi, kunne imod lovbefalet Sikker erholdes til Laans enten samlet eller i mindre Capitaler, ne man herom melder sig til undertegnede Overformynderi BestyRaahaugegaard, den 7de Novbr. 1847. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Fredagen den 19de dennes frer mes Auction over afbarkede Egetræer Grevskabet Christiansholm Skov Roder tjenlige til Skibs= og Huustømmer sam andet Gavntræ. Mødestedet er bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 hos Gaardman Hans Knudsen af Taagense. Aalholm, den 7de November 1847. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-10
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbs, Postmester Tidemand i Rodby. Apotheker Grundtvig i Saxkiøbing. Postmester v. Staffeldt i Rysted og Færgerpagter Ankiel i Daabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Hollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 1ste November. No 180.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Jndenlandske Efterretninger. Foreningen for Udbredelse af Oplysning, Forgædling og Dannelse blandt Haandværkstanden holdt i Mandags Aftes et talrigt besøgt Møde i Hotel d'Angleterres Sal. Bestyrelsens Formand, Hr. Sadelmager Christensen, meddeelte, at Medlemmernes Antal nu var voxet til c. 250, og at Bestyrelsen havde Haab om, meget snart at komme i Besiddelse af et passende Locale, hvor der kunde indrettes Læsestuer, og de Cursus i forskjellige Dannelsesgrene, som vare bestemte i Lovenes § 4, tage deres Begyndelse. Flere Tilbud saavel om enkelte almindelige Foredrag som om Rækker af saadanne og Ledelse af Øvelserne vare alt gjorte, ligesom der ogsaa var Haab om, at et andet Selskab vilde hjælpe paa Foreningen med et større Locale til de almindelige Møder. Udkastet til Lovene var saavidt fremmet, at det rimeligviis vilde blive drøftet i næste Bestyrelsesmøde, hvorpaa det i et almindeligt Møde vilde blive forelagt Medlemmerne. Endelig berørte han den af en af "Jndustriforeningen nedsat Comitee fornylig udstedte Jndbydelse til Søndags møder, paaviste Overeensstemmelsen, mellem denne Jndbydelse og nærværende Selskabs Formaal, og udhævede det Glædelige ved en saadan Haand i Haand gaaende Stræben. Efterat derpaa Lieutenant Schumacher havde meddeelt, at der fra Nytaar af paa Bogtrykker Triers Forlag vilde udkomme et Ugeblad, nærmest bestemt for Haandværksstanden, hvis Hovedredaction han havde overtaget sig, udførte den talrigt tilstedeværende Haandværkersangforening nogle Sange, hvorefter Hr. Bøssemager Christensen, traadte frem og udviklede i et kort Foredrag Begrebet Frihed, hvilket han bestemte som Kundskab og Evne til at bruge sine egne Kræfter saaledes, at de hverken gjorde En selv eller Ens Næste Skade. Dette livlige Foredrag hørtes med megen Jnteresse, gjorde end Mangel paa Øvelse i at bevæge sig i Sproget stundom Udtrykket lidt dunkelt, saa forstyrrede dette dog hverken den sunde, fornuftige Tankegang eller svækkede Jndtrykkets Friskhed. Derpaa underholdt Sangforeningen atter en Stund Selskabet, og man sluttede endelig Aftenen med at tømme et Glas paa det nye Selskabs Fremgang og Flor (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Fra Vestindien hedder det i et i Fædrel." meddeelt Uddrag af et Brev. Her er Alt stille og roligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Hr. v. Scholten har gjort Stad med Emancipationsrescriptet paa Hs. Maj. Kongens Fødselsdag. Det vil vistnok forvolde endeel Omvæltning i Eiendoms forholdene her, men man kan jo egentlig ikke bebreide Nogen dette. Rescriptet har iøvrigt gjort et langt svagere Jndtryk her, end man vistnok i Moderlandet er tilbøielig til at troe. Slaverne ere ikke fornøiede med en Afgjørelse, som varer 12 Aar, det er en Forandring, der for dem saa godt som ingen Forandring er, Planterne have længe ventet Emancipationen, og hvorvel Fastsættelsen af den 12aarige Termin synes Mange et haardt Slag, saa erkjende de Fornuftigere dog, at der er levnet Eierne en nogenlunde tilstrækkelig Tid til at realisere en heel Deel af deres Eiendom. Den af Generalgouverneuren, ifølge Rescriptet, nedsatte Commission til at udarbeide og foreslaae de nærmere Bestemmelser om Emancipationen, bestaaer af følgende Embedsmænd. Regjeringsraad Kuntzen, Kammerjunker, Assessor Rothe, Justitsraad, Byfoged Frederichsen, Etatsraad, Byfoged Berg, Justitsraad, Byfoged Andresen, Kammerassessor, Procurator Arnesen, samt Planterne Maul, Abbott, Logan og Walker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Den for nylig i "Dannevirke omtalte, formedelst sit danske Sind fra en Skole paa Als afskedigede Skolelærer Berthelsen, har fundet Ansættelse ved Skolen i (Hp. Av.) Faaborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
J Mandags døde Generalmajor Zingelman i en Alder af 85 Aar. Han tjente i Armeen 57 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Kjøbenhavns Børscours den 9de November. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 a 196 3/4. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 3/5 a 48 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 103 1/2 a 104 88. 3 pCt. engelsk danske dito 81 a 81 1/2 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 171 1/2 a 171 3/4 88. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 65 a 66 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Armeen. Under 8de d. M. er, i Anledning af Commandeur for 1ste Jnfanteri-Brigade, Generalmajor v. Schous dødelige Afgang, allern, resolveret følgende Avancement i Jnfanteriet, nemlig: Oberst og Commandeur for 5te Linie-Jnf. Bat.,G. C. v. Krogh, C. af D. og Dom., udnævnes til Generalmajor og Commandeur for 1ste Jnfanteri-Brigade; Oberstlin. og Commandeur for 2den Lin-Jnf. Bat., F. R. H. v. Bülow, R. af D., tillægges Obersts Characteer og oprykker paa den for de 22 ældste Stabsofficerer normerede Gage; Major i den kgl. Livgarde tilfods F. M. Baron v. Haxthausen, Kherre, R. af D. og Dom., udnævnes til Oberstlieutenant og Commandeur for 5te Lin-Jnf.-Bat.; Capitain af 1ste Classe i den kongelige Livgarde tilfods, J. H. v. Kirchhoff, R. af D., udnævnes til Major i bemeldte Garde; Capit. af 1ste Classe i 5te Lin-Jnf. Bat., P. H. G. du Plat, fortsættes i lige Egenskab og med sin havende Anciennetet til den kongelige Livgarde tilfods; Capit. af 2den Classe i 7de Linie-Jnf. Bat., J. V. v. Dodt, forfremmes til Capitain af 1ste Classe, Premierlin, i 9de Lin Jnf. Bat., J. W. v. Nielsen, udnævnes til Capitain af 2den Classe i 5te Lin-Jnf. Bat.; Secondlieutn. i 9de Lin-Jnf. Bat.,A. R. v. Bjerregaard, udnævnes til Premierlin, i f. Bat og Secondlieutn. paa yngst Gage i 8de Linie-Jnf. Bat., C. T. Ryberg, oprykkes paa ældst Secondlieutenants Gage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Dødsfald. Kjøbenhavn: Generalkrigscommissair P. O. v. Røsenørn, 69 Aar; Frøken H. F. de Fischer, Kammerraad J.J. Bastholms Enke, f. Mathiesen, 82 Aar; Julie A. Aagesen, f. Drewsen, 48 Aar; Margrethe Algulin, f. Hansen, 65 Aar, Katrine A. Waagesen, f. Dübo; Capit. W. L. T. v. Angelo; Enkefru C. D. Lund, f. Petersen; Jnger D. C. Rohmell, f. Götz, 23 Aar; Frederikke Scharf, f. Eggert; Jda C. Starinsky, 19 Aar; Johanne M. Sørensen, f. Larsen, 57 Aar; Langsaugskærer R. Frederiksen, 29 Aar. – Skibsfører H. C. Lund fra Kbhavn (kastet overbord under en Storm den 23de Octbr. i Østersøen, paa Reisen til Kbh.) - Grønhøigaard: Hans L. Rasmuscen, 35 Aar. - Jensgaard: Enkemadame M. M. Hansen, f. Glud, 82 Aar. Sjørring Præstegaard. Consistorialraad J. Fabricius, 77 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Udenlandske Efterretninger. En Deeltager i den nysafholdte store Forsamling af Lærde i Venedig yttrer sig i tydske Blade angaaende de østerrigske Autoriteters bekjendte Jndblanding i Forsamlingen. Man nægtede os først, siger han, at afsløre Mindemærket over den berømte Venetianer Marco Polo; derpaa lod man Prindsen af Canino, der som Præsident i den zologiske Afdeling i sin Jndledningstale havde yttret sig rosende angaaende Paven og hans Politik, under Bedækning af Politisoldater føre til Grændsen. Men hvad der berørte os smerteligst, var den Adfærd, der blev viist imod Historieskriveren Cesare Cantu, en af de værdigste Repræsentanter for den italienske Liberalisme. Han havde forfattet en Afhandling over Jernbaneanlæggene i Jtalien, hvori han skildrede de forskjellige Landes politiske Stilling. Denne Afhandling vakte en levende Begeistring, der contrasterede meget stærkt til det Paafølgende. En vis Hercoliani foreslog nemlig en Tak-Adresse til Erkehertug Vicekongen; men Forslaget blev optaget med den dyseste Taushed, og, da Proponenten ikke vilde opgive det, besvaret med en almindelig misbilligende Knurren. Den næste Dag blev Cantu citeret for Politiet, hvor der blev ham forelæst en Klage, skreven paa Tydsk, der indeholdt de haardeste Bebreidelser, over hans "Patriotisme, hans fortsatte Hentydninger til Jtaliens Uafhængighed og Eenhed, hans Opraab til Nationerne og den Roes han havde ydet Paven. Derhos blev det ham betydet, at han havde forspildt den Pension, som han nød som forhenværende Professor. Bestyrtelsen, over en saa haard Forholdsregel mod en Mand, der overalt er agtet paa Grund af sin Maadeholdenhed, Lærdom og sine rene Hensigter, var meget stor. Da Cantu forøvrigt er meget beskeden baade i sine Ønsker og Fornødenheder, saa vil han let kunne bære Tabet af den ham fradragne Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Jfølge et Brev fra den svenske Minister i Petersborg til Udenrigsministeren i Stockholm, dateret den 23de October, er Choleraen i Moskau overordentlig mild. Omtrent 15 til 20 Personer angribes om Dagen, hvoraf sjelden Nogen døer, som faaer betimelig Lægehjælp. Fra Epidemiens Udbrud til den 18de Octbr. ere 250 Personer, blevne angrebne, hvoraf omtrent 50 ere døde. Forresten er Choleraen ankommen til Novgorod, 18 svenske Miil fra Petersborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Paa Norges Friheds Skjold hviler som en endnu uaftvættet Plet: Jødernes Udelukkelse fra Riget. En af de Nidkjæreste blandt Storthingets ædle Kjæmpere for at faae dette Mærke om Frihedens værste indre Fjende, den religiense og Fordommens Jntolerants, udslettet, var den desværre saa tidligt udaandede Digter Henrik Wergeland. Til hans synlige Minde forenede de jødiske Menigheder i Stockholm, Norrkjøbing, Gothenborg og Kjøbenhavn sig om at reise ham et Mærke paa den tidlige Grav. Monumentet, et gothisk Tempel, i hvis Midte der staaer et Brystbillede af Wergeland, er efter Chiewitz's Tegning modelleret af Hr. A. Salmson og støbt i Ludvigsbergs Støberi i Stockholm af Hr. Lamm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Paa Templets Forside læses følgende Jndskrift: "Henrik Wergeland, fød 1808 – død 1845, den utrættelige Kjæmper for Frihed og Ret", og paa den modsatte Side staae følgende Ord: "Taknemmelige Jøder udenfor Norges Grændser reiste ham dette Minde 1847. De, der have bekostet Monumentet, ere som sagt Jøder, og da Wergelands Grav er i Christiania, – kan saaledes Jngen af dem være tilstede ved dets Afdækning! De havde derfor besluttet, inden dets Afsendelse til Norge, i Stockholm ved dets Fod at høitideligholde Wergelands Minde, og indbød derfor adskillige svenske og norske Undersaatter, til et Antal af omtrent 100 Personer, at være tilstede ved Festen. Denne Fest fandt Sted Formiddagen den 22de Octbr. Jblandt de Tilstedeværende saae man den norske Statsminister Due, samtlige i Byen værende norske Cancelliembedsmænd, Overstatholder Frih. Sprengporten, Præsidenten i Commerce-Collegiet Skogmann, Over-Postdirecteur Friherre Hamilton m. Fl. Da Dækket var faldet fra det smukke Monument, optraadte ved dets Fod En af den jødiske Menigheds Medlemmer, Hr. Lippmanson, og skildrede Mindestøttens og Wergelands Betydning for Jøderne i en meget smuk Tale. Derpaa holdt Provst A. A. Afzelius et Foredrag, som endtes med nogle meget smukke Vers, der i trykte Exemplare, uddeeltes iblandt Publicum. Derefter fremtraadte Statsraad Due og takkede i en kort, kraftfuld og kjerner, Tale Jøderne for den Ære, de havde beviist hans Landsmand, henvendte Opmærksomheden paa det Sublime Contrasten imellem deres Foretagende, at opreise en Mindestøtte, og den Paragraph i Norges Grundlov, der forbyder dem at lægge sidste Haand paa Foretagendet, og udtrykte sit Haab om, at Jøderne Emancipation i Norge engang vil komme istand, at de Fro, Wergeland har lagt, ikke vil savne Frugt, og det omtalte Moment i Norges Statsforfatning forsvinde derfra. Blandt de Forsamlede uddeeltes Exemplarer af et meget smukt Lithographi, forestillende det omtalte Monument. Hermed endtes Sørgefesten, efterat de tre Talere, man havde anmodet derom havde yttret sig. Pastor Edahl talte særskilt nogle Ord. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Enhver Læge i en Kjøbstad vil have havt rig Leilighed til at iagttage, hvorledes slige hvide Mure fortrædige baade Sunde og Syge. Jkke alene de, der maa søge deres Livsophold ved Øinenes stadige Brug, men ogsaa Embedsmænd med jævnlige Contoirforretninger, hele den qvindelige Befolkning, der tilbringer en stor Deel af Dagen ved Syarbeide, ja selv Børnene i Skolerne ere i høieste Maade generede, naar de ere saa uheldige at komme til at boe ligeoverfor en saadan skinnende hvid Væg. Hvormeget den tiltagende Synssvækkelse og de hyppige Klager over Symtomer herpaa have deres Grund i de hvide Mure, er vistnok ikke let at afgjøre; men de synes af den rationelle Vei at maatte have en betydelig Deel deri, ligesom det ogsaa er vist, at jeg undertiden har hørt slige Klager forsvinde, efterat en Gjenbo har været saa skikkelig at give sit Huus en Farve. Naar vi erindre, hvilken Virkning de reflecterende Straaler fra en stor Sneeflade have paa Øiet, saa kan der vel neppe være Tvivl om, at de fra hvide Mure tilbagekastede Solstraalers stadige Jndvirkning maa være høist skadelig. Men lad os et Øieblik tænke os, at den, som er saa uheldig at faae et sligt Gjenboskab, bliver angreben af en Øienbetændelse, f. Ex. af en serophuløs med dens characteristiske Lyssky, da vil der vel neppe være to Meninger om, at en Saadans Lidelser blive forøgede baade i Styrke og Udstrækning, ikke at tale om de pecuniaire Udgifter og Lægens sørgelige Stilling, at han ikke er istand til at hæve maaskee den væsentligste Grund til Sygdommens Vedbliven, uagtet han har den ligefor Øinene. Den mere velhavende Syge kan vel her, som i saamange Tilfælde, hjælpe sig; men det fattige forophuløse Barn, hvis Forældre ikke kunne undvære Daglyset i den eneste Stue, maa ligge med Ansigtet i Pudderne hele Dagen, og trykke det saameget dybere ned i dem, som Solen skinner klart paa Gjenboens hvide Huus. Skulde her da ikke være Anledning for Sundhedspolitiet til efter Evne at værne om Menneskets ædleste Sands, som paa denne Maade staaer Fare for at svækkes hos saa Mange, og at bidrage til, at de Øiensvage kunne befries fra unødvendige Lidelser, helbredes hurtigere, eller idetmindste ikke staae Fare for meere og mere at miste Synet, Man indvende ikke, at Vedkommende kunne skifte Boliger; thi man vil let tænke sig alle de Vanskeligheder, der under forskjellige Omstændigheder kunne reise sig herimod. Og selv om det lod sig arrangere, hvo indestaaer da for, at den nye Gjenbo ikke om kort Tid finder, at hans Huus dog seer bedre ud, naar det bliver hvidt, Tilmed bestaaer den hele Foranstaltning, hvorved Kjøbstadbeboerne kunne blive befriede fra et føleligt Onde, blot deri, at det paalægges enhver Huuseier at give sit Forhuus en anden Farve til Gaden en den hvide eller lysegule, et Paabud, som for et almindeligt Kjøbstadhuus kan foraarsage en Udgift af høist 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
(Jndsendt.)Der er sagt, at agerdyrkende Borgere ere Statens Marv og Styrke og Grundvolden, hvorpaa al anden Vindskibelighed maa bygges. Dersom dette er vist, da er det ogsaa vist, at den agerdyrkende Classe, og navnligen Bonden, behøver meere Oplysning og meere aandelig Dannelse, end den, denne hidindtil har modtaget. Vi kjende jo ingen Embedstand, ja vi kjende jo ingen Haandværkstand, ligefra den kunstige Maskinbygger og til den simple Træskomand, uden han en vis Tid maa gaae i Skole eller staae i Lære for at forberedes eller dannes til sit i meere eller mindre Grad vigtige Kald. Kun Bonden eller Bondens Søn er dette ikke blevet til Deel; han har maattet nøies med de fra Skolen ofte tarvelig modtagne Forkundskaber, og med disse er han gaaet den ikke saa aldeles aandløse Syssel, Agerdyrkningen, imøde. Hvad Under da, at Agerdyrkningen i visse Egne og paa visse Steder er bleven staaende paa samme lave Standpunct, som de fra Forfædrene nedarvede Skikke og Sædvaner. Skulde da Agerdyrkningen, den vigtigste og første af alle Jndustrigrene, og den, som sætter enhver anden Beskjæftigelse i Liv og Rørelse, skulde denne være den eneste, man ikke behover at forberedes eller dannes til Jo tilvisse er Agerdyrkningen med alle dens Forgreninger en Beskjæftigelse, der kræver Tænksomhed og Eftertanke. Derfor er min Bøn til Bondestanden, hvoraf jeg selv er Medlem, at understøtte Agerdyrkningsskolen; thi vist er det, at vi mangle Oplysning, og skal vor Stand nogensinde blive en selvstændig Stand, skal vor Stemme nogensinde faae nogen Vægt og Betydning, da skal det skee ved Oplysning, det er: vi skulle lære at tænke over vore egne Anliggender, vort aandelige Syn skal øves og skærpes, saa vi see dybere ind i Tingene. Vi bør derfor søge Oplysning, hvor den er at finde; thi skal den projecterede Agerdyrkningsskole her i Stiftet strande paa vor Lunkenhed og Ligegyldighed, da er det os til liden Ære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Avertissements. Første Assemblee i Saxkjøbing afholdes Søndagen den 14de November, om Aftenen Kl. 7. At jeg har etableret mig som Kobbersmed i Nakskov og boer i Kjøbmand Lublins Sted, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, anbefalende mig med Alt til Professionen henhørende til Enhver, som vil forunde mig Arbeide. W. Haagensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Da en Kobbersmed af samme Navn, som mit, har etableret sig i Nykjøbing, undlader jeg ikke, for at forebygge Misforstaaelse, at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder: at jeg, som hidtil, fortsætter min Profession heri Stubbekjøbing, anbefalende mig med Alt til mit Fag henhørende. Stubbekjøbing, den 8de November 1847. Ærbødigst J. P. Haagensen, Kobbersmed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Die Pramien Anleihe Grossherzoglig Badischen Staates, uber eine Summe von Vierzehn Millionen Gulden, augenommen zur Erbauung der Eisenbanen, ist vertheilt in 400,000 Gewinne, deren Tilgangs-Summe aus obigen Capital, Zinsen u. Zinses-Zinsen bestehend, 30 Millionen und 261,495 Gulden betragt und innachfølgende einzelne Gewinne eingetheilt ist, welche mittelst Verloosungen erlangt werden mussen, nemlich: 14 mal 50,000 Gulden, 54 mal 40,000, 12 mal 35,000, 23 mal 15,000, 2 mal 12,000, 55 mal 10,000, 40 mal 5000, 2 mal 4,900, 58 mal 4000, 366 mal 2000, 1,944 mal 1000, 1,770 mal 250 u. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Die nachste Gewinnverloosung findet om 30sten, November 1847 statt, und jede dabei heranskommende Numer erhalt unbedingt einen Gewinn. Hierzu kann man sig bei dem unterzeichneten Handlungshause betheiligen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
auf diese eine Ziehung allen auf d. vier nachsten Ziehunmit einer Nr. fiir Thlr. 1. gen im Verlause v. 12 M.: mit 6 Numern für Thlr. 5. – smit einer Nr. fiir Thlr. 3 1/2. Plane und Anskunst werden von uns gratis ertheilt, und konnen auch bei der løbl. Expedition dieses Blattes, eingesehen werden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Auch wünschen wir noch in einigen Gegenden achtbaren und soliden Mannern den Verkauf 3 ubertragen, welche uns ihre desfalliges Anerbieten zu machen belieben. J. Nachmann J Söbne, Banquiers in Mainz af Rhein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
En Boutikindretning for en Provindsialhandlende staaer tilsalg for den billige Priis 40 Rbd. hos Arnzen i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-11-11
Særdeles god Krydder-Chocolade udsælges for2 Mk. Pdt., med flere Sorter, billigt hos Arnzen, ligefor Raadhuset i Nysted. Spentrups Sølv-Gradestok kan Mysted, kjøbes mig billigt. Arnzen. Appelsin-Liqueur og dito Punsch-Essents, Mysted. Jordbær-Liqueur, Solbær og Kirsebær Rom, gl. Rom, fiin og ordinair Cogne, fransk Pommerants, hollandsk Genever, Vanille Punsch-Extract, fiin Melis og Candis, dito Extract samt Soya faaes billigt paa Bouteiller hos Arnzen.