JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Hans Cariske Majest. lader Assoff stærck fortificere efter den nye Fortifications Maneer, som nu er brugelig, for at giøre en Hovet-Festning deraf, og siden med en stærck Guarnison, den Tartarske Magt at holde i Tømmen; Donetsky og Hutin haver ligemaade givet sig, hvilcke ogsaa bedre fortificeris. Den 20 Septembr. er General le Fort upasselig fra Assoff tilbagekommen. Mand giør store Præparatorier til Hans Majestæts Car Czarens hidkomst, og skal hand ligesom udi Triumph blifve indhendtet udi Residentzen. De Muscovitiske Cosacker haver slaget den Tartarske Armee, hvorved 8 Murser er blefven nedsablet og nogle 1000 Heste dennem frataget. Tørckiet. Jcke alleniste Assoffs Erob. ring, men ogsaa Tartarnis store Nederlag af Muscoviterne, hafver foraarsaget udi Constantinopel stoer Bestyrtning. Sultanen haver en Expresse Cureer afskicket til sin Moder Sultaninden, Valide, med Beretning, at have fegtet og vundet en stoer Victorie imod de Christne, og i hvor vel mand allerede haver bedre Underretning, nemblig: At den Tørckiske Armee ey engang torde vofve at begifve sig af deris Fordeel og Vognborg, saa udbredis alligevel over det heele Rige, at Sultanen hafver vundet et FeldtSlag, udi hvilket hand ofver aldt var self med, og frygtede sig for ingen Fare; Og at Slaget hafde varet indtil Aften, udi hvilcket de Christne haver mist meere end 4000 Mand, og mange fornemme Officerer vare blefne fangne, som Sultanen med de erobrede Stycker og Fahner til en Triumph bringer med sig af Feldtoget, at den Christelige Armee bestod af 80000 Mand, og den Tørckiske ickun af 50000.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
De Tørcker hafde ey heller mist meere end 3000 Mand, og af Officerer var bleven Stor-Vizirens Broder, Janitskarernis Effendi, og adskillige andre Basser og Officerer. Ellers kand mand vel forsickre, at Sultanen, fører et got Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Fødsel.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Den 7 Octobr. imellem 3 og 4 om Eftermiddag er Hendis Chur-Førstl. Durchl. ChurFørstinden, med en Printz blefven forløst udi den Chur-Første. lige Residentz-Stad Dressden. Hendis Chur-Førstl. Durchl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Ober-Hofmester von Pflug er saa strax med denne glædelige Tidende til Chur-Førsten ad Vien til bleven affærdiget. Døds-Fald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-10-01
Den 18 Septembr. er den Kæyserlige Princessinde Theresia af Smaakopper til Eber dorf, salig udi Herren hensofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Kiøbenhafn. Den 11 huj. som var St. Mortens Dag, er holt en skiøn Masqverade til Hofve, til hvilcken Printzen af Baden Durlach, som samme Tid var her i Staden, ogsaa blef inviteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Hans Høye Excellentz Herr Ulrich Christian Gyldenlev er lyckeligen fra sin Reyse tilbage kommen. Ved hans Ankomst hafver Hans Kongelige Majestæt aller naadigst beskikket hannem til at være Admiral.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Den 27 hafver Hans Høye Excellentz Herr Christian Gylden. ler holdt Bilager med Hans Høye Excellentzis Herr General-FeldtMarskalck Gyldenlevs Frøicken Charlotta Amalia, Hans Kongelige Majestæt fremlede self Bruden til Copulationen, som blef forrettet af Kongelig Majestæts Tydske Hof-Prædickant Møller, paa voris Danske Maal. Den 30 var en skiøn Fæstin til Hans Høye Excellentzis Herr General-Feldt-Marskalck Gyldenlevs, hvilken Begge Kongelige Majest. Majest. med Begge Kongelige Høyheder, og Hendis Høyhed Princessinden, sig har indfundet, og blef samme Dag tilbragt med største Fornøyelighed. Tydsk Tydskland. Ober-Rhin-Strømmen. Marggreven af Baden haver, førend hand reyste fra Heylbronn, Linien med Folck forseet. Oberste Schønbeck, ligger med 1400 Mand til Eppingen, og Oberste Horn er Commandant udi Heylbronn med en stærck Guarnison.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Stridighederne imellem Chur-Pfaltz og Landgreven af Hessen Cassel, anlangendes Vinterqvarteerene, ere nu mest bilagde, og forventis ickun Keyserens Samtycke, imidlertid har de Landet omkring Franckfurt, temmelig forderfvet. Dressden. Den 1 huj. om Morgenen blef Klockerne paa Slottet ringet, og til samme Tid paa Volden lige over for, 6 Canoner afskudte. Klokken 8 blef Guds Tieniste i Slots-Kirk ken med en skiøn Music begyndt; Klocken 9 gick den Chur-Førstl. Ober Hof-Prædicker Doctor Carpzovius paa Prædickestolen, og forklarede Texten, tagen af Propheren Jeremiæ 31. Cap. v. 9. Jeg vil være Jsraels Fader, og Ephram skal være min første fødde Søn. Efter Guds Tieniste, skeede Processionen fra Chur-Førstindens Losament, alle udi Spanske og Rhin-Grevelige Klæder, igiennem Kiempe og Kircke Sahlen ind i Hiørne-Sahlen; Chur-Førstindens Søster, som er Princessinde af Bareith, bar Chur-Printzen, hvis Christne-Klæder med kostbare Ædelsteene vare smycket, hun blef ledsaget af Hr. Geheime Raads-Directeur von Gerstorf og aff Hr. General Feld-Tøygmester Greve Reus, her nest følgede Hendis Høyhed Encke-Chur-Førstinden af Pfaltz, som Hr. Geheime Raad Hunicke førte, derefter gick Hendis Høyhed dend Chur-Førstelige Fr. Moder, ledsaget, af Herr Geheime Raad Knocken, og saa det Chur-Førstl. Fruentimmer. Ved Daaben blef Chur-Printzen kaldet Friederich Augustus. De høye Faddere vare Kæyseren og Kæyserinden, Kongen og Dronningen af Danmarck, den Rommerske Konge, Chur-Førsten og Chur-Førstinden af Brandenborg &c. Efter at Daabe Ceremonierne vare bragte til Ende, lode Trompeterne og Pauckerne sig lystig høre, som blæste til Bords, Marggreven af Brandenborg Bayreith tog Overstellet, havendis Hertugen af Saxen-Weissenfels paa den høyre, og den unge Marggreve af Bareith, paa den venstre Haand, de andre høye Giester sad hver efter den Rang som dennem kunde tilfalde. Maden blef af de Chur-Førstl. Cadeter opbaaren, hver gang 40 Rætter, og det trende gange. Siden tvende gange 40 Fade med Confect og andet. Ved Skaalernis dricken blef Styckerne afskudt, nemblig 6 Skud for en Førstl. Person, og 3 for de andre. Hans ChurFørstl. Durchl. er endnu icke reyst fra Vien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Vien. Alle Regimenter ere nu marscheret udi Vinterqvarteerene. Ge
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
General-Staben af den Ungariske Armee ligger nu igien i Vinter til Edenborg. De Ungariske Stænder hafver i denne Krig icke været belagt med saa store Vinterqvartere som i Aar; Hvilcket foraarsager de af Jtaden kommende Tropper, som ogsaa maa indqvarteris. Keyseren haver en streng Mandat ladet publicere, imod alleslags Kort og andre unyttitige Spil, hvor ved hidindtil mange Fornemme og andre Personer har forspillet deris Midler, Straffen er meget stoer, som imod Overtræderne skulde exeqveris af hvad Stand de og monne være.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Hans Kongl. Majest. hafde icke formodet at Parlamentet i Engelland igien Kong Vilhelm skulde føye, efter som Kong Jacobs Favoriter der i Riget gandske anderledis berettede. Kongen haver til de forestaaenne Freds Tractater Trende Plenipotentiarier udnæfnet: Nemblig Hans Majestets Tvende Estats-Raade Hr. Courtin, og Hr. Harlay, og til den Tredie Monsr. le Marqvis de Colliere, som befinder sig i Holland. Til Brest eqvipperis stærck paa en Esqvadre af 20 Krigs-Skibe, som Monsr. de Pointy skal commandere, hvilcken maa være anseet paa et vigtigt Des sein, eftersom mangfoldige Krigs Materialier og 2800 Mand ere blefne indskibede. Monsr. Chateaurenaud, som med en Esqvadre paa den Spanske Sølf-Flode krydsede, er kommen tilbage, efter at hand for stoer Storm skyld, maatte forlade Kusterne ved Havana, imidlertid er den Spanske Sølf-Flode lyckeligen der i Hafnen indløben. Alle Marskaller af Franckerige ere til Hofve ankomne, undtagen Catinat, som mand og er forventendis. Princessinden af Savoyen ankom den 1 Novembr. N. S. til Montargis: Samme Dag om Formiddagen gick Hertugen af Orleans, som er hendis Moders Fader, og hendis Moder Broder Hertugen af Chartres derhen, dennem følgede Kongen med Dauphinen om Eftermiddagen, Kongen logerede i en Gaard, hvor Princessinden maatte age forbi; Jmod Aften ankom Princessinden, Hans Kongl. Majest. stoed i Vindvet saa længe indtil hand kunde see Princessindens Vogn, hvorefter hand gick ned paa Gaden for at tage imod Princessinden. Saa snart hun saae Kongen, gick hun af Vognen og vilde falde i Knæ for Hans Majestæt, men Kongen tog hende under Armen og sagde. J er nu min Datter, og efter at hun adskillige gange Majestætens Haand hafde kysset, førde Kongen hende ind i Gaarden, hvor de blef om Natten. Den følgende Morgen reyste de samptlige derfra ad Fontainebleau. Til Nemours blef de stille holdende, hvor Majestæten præsenterede Princessinden Hertugen af Burgundien, som der mødte efter Kongens Ordre, og da hand hender med mange Ord vilde bevelkomme, sagde Hans Majestæt til hannem; Omfafner og kysser hende, de andre Complimenter kand J forrette til Fontainebleau, derefter satte Hertugen, af Burgundien sig udi Kongens Carosse, og fortsatte de deres Vey til Fontaineblau, hvorDauphinens andre Sønner de Hertuger af Anjou og Berry med de øfrige Printzer af den Kongl. Blod hender imodtog. Samme Aften spisede Princessinden allerne, efter Aftens Maaltid skickede Hans Majestæt hende den største Deel af sine Juveler. Den 7 gick Dauphinen af Mendon, og Kongen med det gandske Hof ad Versailles. Monsr. de Bonrepos er igien reyst til sin Ambassade udi Dannemarck. Tvende Polniske Kongl. Printzer, Alexander og Constantin ere til Paris ankomne, de har foruden Ceremonier været hos Kongen til Audientz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Den 20 October kom Kongen i Parlamentet og giorde en Tale til de der udi forsamlede Herrer, som var at følgende Jndhold: Mylords og Edle. Jeg hafver ladet der tilsammenkalde det snareste mueligt kunde være, og agter det for en synderlig fordeel, at dette Aar er afgaaet uden skade eller u-Orden saavel inden Riget som uden Lands, i sær naar jeg betencker den store fortred, som i eders sidste Session ved de bevilgede Subsidier, med dens Oppebørsel er forefalden, disligeste de besværligheder som Pengenis Ommyntning hafver foraarsaget, at Betalingen ey kunde paafølge som det sig burde. Det er en klar Beviissning om den gode Anstalt som er ved min Armee, saaog mit Folckis trofaste Affection, at jeg tæncker derpaa med stoer Fornøyelighed. Voris Fiender var i Forhaabning at slige Conjuncturer for os skulde være høyskadelige, men ligesom de udi deris Haab er bleven bedraget, saa erjeg viss og forsikret paa at eders eendrægtige Resolution ved denne Session, deres Meening om en Misforstand imellem os, ved hvilcken de formeener at vinde stoer Fordeel, skal slaa dennem seil. Jen maa bekiende at det Verck som E. L. skal giøre, er meget stoert, icke alleeniste i henseende til at suplere det resterende, men ogsaa om at forskaffe de Midler som behøvis for det tilkommende Aar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Ved denne leylighed holder jeg for nødvendig at tilkiendegive E. L. at der er skeedt en Proposition for at komme til en General-Fred. Dog er jeg forsickret at vi herudi skal stemme overeens, at det skal være det eeniste Middel at handle om Freden med Franckerige, at tage Sværdet i Handen, ellers hafver mand ingen Forhaabning, at saa en reputeerlig og bestandgred; Derfor maa vi sætte os i saadan postur for at kunde udføre krafteligen denne Krig. til hvilken ende E. L. i Under-Huset alvorligen recomanderer, at det vilde lade sig behage, at opbringe det resterende af hvis forleden blef bevilliget, saavelsom de Midler som for det tilkommende Aar udkræfvis. Ved det samme maajeg giøre E. L. bekiendt, hvis Hofbetienterne endnu tilkommer, hvilket uden eders Hielp ellers umuelig kand skee.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Om de Franske Protestanters Elendige Tilstand udi dette Rige, vil jeg og hafve paamindt. Mylords og Edle, Myntens fuldkomne Regulering, er ogsaa et høy nødvendigt Verck at tage betenckning, om at remedere alle de derved forekommende Uleyligheder, og forhaabis at J stræber efter at for hielpe Crediten paa Fode igien, hvilcken baade til Krigens Forsætning, saa og til Kiøbmandskabets Fortsættelse, er høynødvendig. Til Slutning, forhaabis at der findis vel icke en redlig Engels-Mand, som jo i sig er overbevist, hvor meget magt ligger paa denne nu værende Session, derfor vil jeg formode at J endrægteligen og hasteligen skrider til en god Resolution, hvilket udi denne Tid er saa nødvendig som det nogen tid tilforn har været til Engellands Conservation.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Den 23 kom Kongen, paa Parlamentets Ansøgning, udi deris Forsamling; Da Hans Mayestæt af Parlamentet deris Svar skriftlig af Spreckeren blef ofverleveret, som var af følgende Jndhold. Med Eders fortreflige Majestets gode Behag. Det er nu den ottende gang at Eders Majest. med troe forpligtede Undersaatter udi det forsamlede Parlament, Eders Kongelige Majest. store Subsidier til en retmæsssig Krig hafver gifvet, hvormed dette Rigis Religion, Rætte og Friheder af Eders Majest. kraftig er blefven erholdet. Alt dette forhaaber vi under Eders Majest. Regering endnu lenger at besidde, og overlefvere til voris Efterkommere. Og i hvorvel den forhverfve Frihed har kost Nationen meget Blod og mange Penge saa hafver dog Forhaabningen, sligt berømmeligt Verck at udføre, hidindtil Eders Majest. Undersaater den paabyrdede Krigs-Last gjort, dislettere. Og den gandske Christenhed kand bevises, at de Engelske Undersaattet ey vilde vi ge fra deris faste Resolution, Krigen paa berømmelige maader at udføre;
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
saa fornyer vi hermed voris Forsikring til Eders Majest., at vi Eders Majest. troe Parlament, Eders Majest. og Hans Regiering fremdeelis med ald voris Magt og Formue vilde bistaa, om at fortsætte Krigen imod Francke rige. Hvilcken Adresse Kongen saaledis svarede til: Milords og Ædle. Jeg tacker eder for eders Nidkierhed, og Affection som J til mig hafver, Eder forsickrendis at dette Konge-Rigis Velstand, skal være voris fornemste Omhyggelighed og Sorrig, saa lenge vi lefve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Fra Terraneuf har mand Tidende: at 5 Franske Fregatter Bilsbay og Fi reland har afbrendt, og ved 33 Skibe borttaget og forbrendt. Et Skrift kaldet Relation af Underhusets Procedurer i henseende, til de beskaarne Penge, er efter Parlamentets befaling, af Bødelen blefven forbrændt, og 400 Pund Sterling sat paa Authoren. Goodman en af de pardonnerede Conspispiranter hafver sig absenteret, og siges at hand skal være gaaet af Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Floden til det Mideelandske Haf er med meere end 200 Engelske og Hollandske Koffardi-Skibe den 3 hujus gaaet til Seils. Ridder Fenwick er til Kensington udi Hans K. M. Nærværelse blefven examineret, og af Kongen hans bekiendelse ved den Geheime Etats-Secretarius Trumbal Parlamentet tilskikket, som hand maatte aflæse, som bestaaer deri, at hand Hans K.M. fornemmiste Ministrer derudi beskylder; Nemlig Hertugen af Skrevsbury, Admiral Ryssel, at de Anno 1690 skulde hafve været i de Tancker at forraade Floden til de Franske Grefven af Malborough og Lord Godolphin, at de sig med Kong Jacob for Tre Aar siden allerede skulde hafve forligt, og siden med hannem Corresponderet. Admiral de la Val og andre meere skulde ogsaa være Kong Jacobs Væn. Hvilket disse Herrer er gaaet saa nær, at de hafver gjort Ansøgning, at det Parlamentet maatte foredragis, paa det de sig kunde defendere, som Kongen ogsaa gjorde, men Trumbal sagde paa Hans Majest. Vegne, at Hans Majest. holt Fenvicks Bekiendelse for et Farligt Anslag imod Regeringen, for at sætte Uenighed imellem Kongen og sine Tro Minister. Admiral Ryssel som var nærværendis, begiærde paa hans og de andris vegne, at Fenvick maatte blive op hendt. Derfor blef Lord Cuts de Messers Harry, Hubert og Noris anbefalet, Fenvick at bringe for Parlamentet: Da hand kom, blef hand om sin Bekiendelse tilspurt. Men hans Svar var saa tviflagtig og ufuldkommen, at Parlamentet forklarede Fenvicks Bekiendelse at være grundet paa en løss, Snack, og var den forbemelte Herres Ære for nær, og derfor kiendis samme Bekiendelse, for falsk, skammelig, og et Anslag at forderfve Regeringen. Derpaa blef resolveret at opsætte en Acte til at overbevise hanem det be skyldede høye Forræderie. Peter Cooks Execution er igien opsat. Mand taler sterck om en nye Conspiration, dog blifver det holdet meget geheim Der maa ingen komme til Kongen uden Vel-Affectionerede Persohner; J Londen blifver alle Huse og Gaarde, randsagede og maa ingen Herbergere nogen Heste, uden tilladelse; Ved alle Havner holdis sterck Vagt, og i Londen patrollerer Begge Regimenter af Gaarden. Floden har ogsaa Ordre at Conjungere sig, som kand blifve henved 40 Skibe. Dragonerne holder Strand-Vagten, og skal give Tegn fra sig naar de fornemmer ickun en Baad paa usædvanlige steder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Pohlen. Til Varskau hafver sig alleredis en Fransk Ambassadeur, ved Navn Polignac indfundet, som den Franske Jntresse skal observere og recommanderer. til Kronen Printzen af Conty. Den Beyerske Envoye Abt Scarlati er og her ankommen. En stoer deel af den Polske og Lithauiske Armee, hafver sig af mangel for Betaling, foreenet, og lefver udi Pohlen saavelsom udi Lithauen, paa Discertion, og i hvorvel dennem ald Satisfaction er bleven tilbudet, agter de det dog intet, men udskatter Landet efter egen Behag.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Jtalien. Rom. Cardinalen von Goes er udi sin Alders 84 Aar ved Døden afgangen; hand var af Tydsk Nation og Biskop til Gurck, hvilcken udi mange Aar har været en Keyserl. Minister, og den Keyserl. første Plenipotentiarius ved de Nimvegiske Freds-Tractater. En af de Pavelige Galleerer som har tient udi Levante ved den Venetianiske Flode, er paa Tilbagereysen, med ald Mandskabet blefven paa de Calabriske Kuster.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Venedig. Enddelig har mand bekommet efterfølgende Underretning om hvis som er forfaldet den 20, 21 og 22 Septembr. imellem Republickens og den Tørckiske Flode. Ved den Tid da udi Krigs-Raadet blef sluttet at ødelegge den Provintz Thebe, kom den 17 Augusti Tidende, at den Fiendlige Flode sig lod see. Capitain General seiglede saa dend imod, og kom den 21 til Havnen for Andros. Skildvagterne som paa Biergene vare udstillede, saae den 22 den Fiendtlige Flode, som bestoed af 35. Sultaner, 2 Brandere og 30 Gallioter. Republickens var ickun 24 Krigs-Skibe, 2 Corssarer, nogle Galle affer og Galleer, Galliotter med 2. Brandere sterck. Da Tørckerne saae at den Venetianiske Flode hafde taget Posto udi den beqvemme Havn af Andros, skickede derfor 2 Sultaner for at Cannonere udi Havnen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Capit. Extraordinair Contarini, formerckte strax at Fiendens Jntention var at vinde Luven fra Havnen, og blef denne gang intet videre foretaget, uden at en Petasche skulde recognosere, og som Vinden var contrarie, kom det til ingen Action, førend den 20 Sept.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
da Capitain Bassa sin Flode lod forbiseigle et Skib efter det andet. Jmod Aften maatte Fienden formedelst en Norden Vind søge sin Havn. Den 22 var Vinden saa favorabel, at Capit. General udløb med den heele Flode, Galleerne blef commanderet, at anfalde den Fiendlige Flode paa begge sider. J begyndelse lod General Capit. ey svare paa Fiendens Canoneriug, indtil Skibene kom nærmere, da Contarint Skib gaf fuld Lag, hvilcke af 6 andre Skibe blef secunderet; De øfrige kunde ikke komme saa nær for at Fecte; Disse Skibe slog sig udi 2 Glas med den gandske Tørckiske Flode, som dog nogenledis af adskillige Galleer blef bistaaet, hvortil kom ogsaa det Skib Aurora, og saasom Vinden begynde at vende sig, blef Galleerne gifvet Ordre at forføye sig til Gallentzerne, for at giøre Fienden dis mere Afbreck. Da nu de Tørckiske Sultaner blev tvungen til at reterere sig, lod General Capit. den heele Linie fortrycke, i meening at komme til et ret Slag, men Capit. Bassa hafde ingen Lyst dertil, og søgte ickun at salvere sig. Republickens Flode fick ingen Skade, uden at Contarini miste Masten, og den gandske Flode miste hen ved 200 Mand. Om Natten tog den Tørckiske Flode Flugten. Republicken hafver paa Moscovitternis Ansøgning, 13. Skibsbyggere af Muskov henskikket, for at bygge Galleer til Assoff. Mæyland. De Kæyserl. Tropper haver bekommet 100000 Dublonæ. ner paa Regenskab, og for Resten god Caution, hvor paa de ere afmarscheret. Marqvis de Louvigni GeneralLeutenant over de Spanske Tropper, er ved Døden afgangen, hand var 88 Aar gammel, som har gjort sin Konge tilforn udi Nederlandene stoer Tieniste. De Engelske og Brandenborgiske Tropper giør sig nu ogsaa reysefærdige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Piemont. Alle de Franske Tropper haver nu forladt dette Førstendom, og er udi god Orden afmarscheret, dog hafver disse mangfoldige Tropper, snart det heele Lands Forraad opædet, at Landmanden vel i lang Tid skal føle det Marskallen af Catinat har været til Turin, hvor hand af Hans Kongl. Høyhed meget venligen blef imodtaget. Samme Tid var Gouverneuren af Mæyland, Marqvis de Lega nes iligemaade i bemelte Stad. Greven af Mansfeld er icke endnu bortreyst. De Værcker som var gjort omkring den Stad Turin, ere nu igien nedrefne og udjæfnede. Alle Herrer og Dammer som voris Princessinde har ledsaget, ere komne tilbage igien, og af Franckerige rigeligen begafvede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Holland. Krigs Estaten skal udi tilkommende Aar være langt større end udi dette Aar. Mand vil sige at Armeen udi Nederlandene skulle formeeris med 30000 Mand, og den ved RhinStrømmen med 10000 Mand. Mand haver meget handlet og confereret med den Franske Commissarius Monsr. le Marqvis de Coliere, men om det som hidindtil er blefven handlet, kand mand icke blive klog af; Thi en Tid sigis at Præliminarierne ere mest afgjorde, og til en anden Tid, som nu, sigis, at Tvende Hofvet-Poster skulde endnu først af Franckerige bevilligis. Nemblig Luxenburgs Restitution udi den Stand som det nu er, og at Kongen af Franckerige Kongen af Engelland for en Konge ofver Trende Riger skal erkiende, førend mand begynder at tractere, men de øfrige holder mand for afgjorde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Kongen af Spannien har til sine Plenipotentiarier udnævnt den Spanske Minister de Qviros, som her i Landet sig befinder, og Greven af Tirlemont, den Tredie skal Chur Førsten af Bæyren udnæfne. U-lyckelig Jldebrand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-11-01
Den 6 hujus er til Plaun udi Mecklenborg ved ulyckelige Jlds-Vaade, Kircken, Raad-Huset, saaog alle Huse og Gaarde, som laae ved Torfvet afbrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-12-01
Kiøbenhafn. Fortegnelse paa dennem, som her udi Staden ere fødde og døde, fra Nyt-Aarsdag 1696, til Aarsdagen 1697.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-12-01
Fødde. Drenge Piger. Slots-Kircken. Vor Frue Sogn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-12-01
Hellig Geistes Sogn St. Nicolai Sogn Trinitatis Sogn Holmens Sogn, St. Peders Sogn Vor Frelseris Sogn Den Holland; Luth. MeenFrederichsh. Meenighed Den Reformerte Meenigh: 18 20 Hellig Geistes Hospital Børnehuset, Pæsthuset, Garnisonens Meenighed 190. 160. Summa fødde Drenge 108, Piger 1091. Er tilsammen Drenge og Piger 2176 Num. 12.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1696-12-01
Døde. Vor Frue Sogn Hellig Geistes Sogn, St. Nicolai Sogn Trinitatis Sogn - Helmens Sogn St. Peders Sogn Vor Frelseris Sogn, Den Hollandske Luth. Meenigh. 4. Frederichshafns Meenighed Den Reformerede Meenighed 29. Hellig Geistes Hospital Børnehusets Kirckegaard 93. Pesthuset og dets Kirckegaard 22 Skibs-Kirckegaard 622 Garnisonens Kirckegaard 43. Ny Kirckegaard Summa 1762. Ere saa 414 meere fødde end døde. Udi Penge, Udi denne Maaned er ved Trycken bleven publiceret, Forordning om Matricul-Skat og Rytterholds-Penge, saa vel som Oxe- og Flæske-Skatten udi Danmarck for Aar 1697. dateret den 19 Decembr.