JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Paa en af hans Reiser i hendes Anliggender skulle de franske Politiagenter have truffet ham i Frankfurt og der aabnet de første Underhandlinger med ham. Derfra reiste han til Rom, fra Rom til Lissabon og skal have bragt Breve til Hertuginden fra Paven og D. Miguel. Efter Tilbagekomsten til Frankerig begav han sig til Paris, hvor han for 500,000 Fr., andre siger 1 Mill., lod sig kjøbe til Forrædetiet. Rummet, hvori Hertuginden med sine Ledsagere, var skjult, skal kun have været 3 Fod i Qvadrat, og de vare saa tæt trykkede mod Caminpladen, at der ta Gange gik Jld i hendes kogl. Høiheds Klæder, og saavel hun, som Frøken Kersabiet, fik Hænder og Fødder forbrændte. Det er ganske mærkværdigt, at den fra Paris afsendte Politicommissær Joly, hvis Virksomhed for at iværksætte den høie Dames Fængsling roses meget, er den samme Mand, som af Ludvig d. 18de blev sendt til Toulon, for at vaage over hendes Sikkerhed, da hun reiste til Paris, forat formæles med Hertugen, og som havde Vagt i Operahuset, da Hertugen blev myrdet. Den 11te havde man i Paris en telegraphisk Efterretning om at Hertuginden var ankommen til Blaye, som er en gammel fast Stad ved Gironde, i hvilken allerede Romerne havde en Besætning. Moniteuren er optraadt med et Forsvar for Regjeringens Forhold med Hensyn til Hertuginden af Berry, og har derved skaffet sig Oppositionsbladene paa Halsen. Det diplomatiske Corps i Paris interesserer sig meget for den høie Fange, og dets Forestillinger turde vel finde saameget lettere Indgang, som den kongelige Families Følelsen komme dem imøde, især skal Dronningen være inderlig bedrøvet og fælde bittre Taarer. Portugal. Dampskibet. Soho, som forlod Oporto d. 5te, har bragt de sidste Efterretninger derfra til London. Don Miguels Proclamation til de Constitutionelle havde Jntet frugtet, derimod tog Desertion blandt hans egne Tropper Overhaand. D. Miguel havde sit Hovedqvarteer i Vallonzo. Siden hans Ankomst var intet nyt Angreb skeet, og Dampskibets Captain var af den Mening, at han, uden 40,000 Rd. regulære Troppet og uden at opoffre 10000 af disse i Løbegravene, aldrig vilde tage Oporto. Med Transportskibet Wellington var Oberst Bacon med flere Officerer og mange Rekruttet og Heste ankommen til Oporto; men Dampskibet Liverpool, som var afseilet sidst i Octbr., skal være forgaaet med Mand og Muus. Man forsikkrer, at O. Pedro faaer betydelige Pengeforskud af Kong Ludvig Philip.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Polskerussiske Anliggender. D. 4de Novbr. forkyndte Fyrst Paskewitsch de i Slottet i Warschau forsamlede Embedsmænd, som havde indfundet sig til Lykønskning i Anledning af Storfyrst Michaels Fødsel, at hans keiserlige Majestæt har benaadet alle dem, der vare udelukkede fra den almindelige Amnesti, fordi de d. 7de Septbr. 1831 havde valgt en anden Regjeringschef, havde taget Deel i den revolutionaire Rigsdag i Zakroczyn og Plork og havde udstedt Proclamationer, hvori de opfordrede Armeen til Vedholdenhed i Kampen mod dens retmæssige Monarch. - De i Moldau og Wallachiet cantonerende russiske Tropper have i dette Efteraar faaet anseelige Forstærkninger. Ogsaa i Bessarabien ere flere nye Regimenter ankomne, saa at Krigsmagten i disse Egne beløbet sig til 70 a 80,000 Md. Hvad Grunden, hertil er, veed man ikke med Bestemthed at angive; men man formoder, at det er skeet med Hensyn til Tyrkiets Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Græske Anliggender. Kong Otto vil, efter Forlydende, først d. 5te Decbr. afreise til Grækenland. - Hvad der er fortalt om General Heide gers Udelukkelse af det græske Regentskab, paa Grund af de mod ham indkomne Forestillinger fra den græske Deputation og Nationalforsamlingen, erklæres nu for grundfalsk og for at være blot et Forsøg af hans Fiender paa at skade denne aandfulde Græker ven i den offentlige Mening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. En af Hr. Mag. Lindberg udgiven Fiirskillings-Pjece: "Skomagermester L. Jensens Klage til H. H. Hr. Biskop P. C. Müller, over Stiftsprovst Clausens Forhold ved Daaben, Søndagen d. 4de Novbr." skal, ej ter et Avertissement i Adresseavisen Nr. 269 at dømme, i mindre Tid end 8 Dage have oplevet 3 Oplage! - En ny Piece om lignende Besværing fra en Skriftstøbersvend, skal, som man erfarer, i disse Dage kunne ventes fra Hr. Magisterens Haand. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
af Hr. Magisterens ovennævnte Skrift seer Man, at det nu er kommet saa vidt med vor Kirkefred og Zelotisme, at en Fader ved den hellige Daadshandling, paa Stiftsprovstens Spørgsmaal: "Vil Du paa denne Troe være døbt?" tør træde hen til Døbefunten og svare høit, og lydeligt: "Nei, fordi det ikke er efterrettelig efter Ritualet. Men uagtet den gientagne Jndsigelse, udførte Stiftsprovsten alligevel Daaben. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Under 5te dennes faldt ved Hof= og Stadsretten Dom i den af Cheien for fyenske Regiment lette Dragoner, Oberst v. Guldberg, paa egne og Regimentets Vegne, anlagte Sag imod Udg. af "Raketten", Hr. M. Winther, i Anledning af de af den ne i No. 10 af bemeldte Blad brugte fornærmelige Udladelser, ved hvilken Dom disse Udladelser bleve kjendte for døde og magtesløse at være og ikke komme enten Citanten personligen eller Regimentet til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold idømtes en Mulct af 60 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsen. (Kbyp.) Til Examen Artium var anmeldt 234. Af disse deels afmeldtes deels udebleve uden Melding 11, altsaa Rest 223, som fremstillede sig til skriftlig Cramen. Af dem forlode To den skriftlige Prøve. Een af dem befandtes at have tilstrækkelig Grund dertil, da hans latinske Stiil rejeceredes. og andre reieceredes ligeledes for den latinske Stiil og En afvistes for dansk Still. Følgelig fremstillede kun 211 sig til mundtlig Exammen. Ved Censuren befandtes 10 værdige til publicum encomium; 116 erholdt Charakteren Laudabilis, 81 Haudillaudabilis, 3 noucont. og 1 blev erklæret for immaturus. - Til anden, Exammens anden Deel indstillede sig i dette Efteraar 167. Candidater, hvoraf i forlod Prøven og 2, som endnu ikke havde udholdt bemeldte Examens første Deel ikke kunde erholde nogen Hovedcharakteer. Af de 164, som fandtes at have underkastet sig begge Dele af anden Exammen, bleve 9 fundne værdige til encomium publicum, foruden disse erholdt 89 Charakteren Landabilis, 66 Charakteren, Haudillaudabilis. De Ni udmærkede vare: 1) Frederik Christian Emil Dahlstrøm, 2) Frederik Foss Stampe, Krarup, 3) Peter Andreas Lorentzen, 4) Hans Martin Boye, 5) Jens Martin Georg Bondesen, 6) Carl August Hoppe, 7) Carl Peter Ludvig Schor, 8) Andreas Conrad Putscher Linde, 9) Johan Georg Lowsen. - Til anden Examens første Deel indstillede sig ikkun een, som, da han endnu stod tilbage med den anden Deel, ikke kunde erholde nogen Hovedcharakteer. - Til særskilt Prøve i Hebraisk indstillede sig 2, som bleve antagne. - - Præliminair-Exammen for ustuderede Jurister have 29 underkastet sig i dette Efteraar, som alle bleve antagne; 3 af dem med Roes. (St. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Hr. Geheimearkiver F. Magnusen har sat vor Rast, følgende skjønne Mindevers: Han, som grandsked glad i hver en Bone, Fatted Oltids let som Nutids Sprog, Vandt, som Yngling, Visdoms Laurbærkrone - Lagde Pennen ved den sidste Bog. Som en Fakkel klar i Hallen brænder, Ei til sit, men andres Held og Gavn, Rask hentærtes du, - dog Verden kjender. Vel dit Værd, og foler dybt dit Savn. Dine Venners Ven, et trofast Hjerte, Danmarks ædle Søn, paa Jord du bar; Først vort Gjensyn fjerner Tabets Smerte, vist hvor Himlen lyser evig klar. Sl. Pr. Rask var fød i Brændekilde, 1 Miil fra Odense, den 22de Novbr. 1787, og dimitteret fra Odense K. Skole den 6te Novbr. 1807. Dagens Udgiver har ogsaa sat vor R. følgende Hædersminde, Prof. Rask er ikke meere. Den 14de bortrykkedes han fra den ædle Virksomhed for Videnskab og Sandhed, hvortil hele hans Liv var indviet. Fædrenelandet har i ham tabt en fortjent Søn, Videnskaberne et klartstraalende Lys, Verden en af sine navntundigste Granskere. Hvad hans Venner miste ved hans Bortgang, derom intet Ord, hvor Tabet er saa stort og almindelig: (Jv. Av)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Chefen for Veikorpset, Oberst v. Kochen, er den 16de dennes ved Døden afgaaet, og Oberstlieutenant v. Prangen allernaadigst udnævnt indtil videre at fungere som Chef for Korpset.)(Veile Av.) Calundborg, den 12te Novbr. Her i Byen indtraf i Aug. d. A. den yderst sieldne Naturbegivenhed, at en Smedemesters Kone fødte 4 levende Børn: 2 Drenge og 2 Piger. Det ene af Børnene døde Dagen efter Fødselen, og de to andre et Par Dage senere, men det Fierde (det førstefødte) lever, og er en rask Dreng, der voxer og trives ypperlig. Moderen er imellem 20 og 30 Aar gammel, og befinder sig vedvarende frisk og vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Den 6te dennes om Aftenen afbrændte Høiriis Mølles Vaaningshuus i Veggerby Sogn. Det meste Jndbo blev reddet, men en Deel af samme og alt paa Loftet værende Korn, Avlsredskaber og Gavntræ m. m., fortæredes af Jlden. Eieren, Møller Hans Fischer, har Kone, og 6 smaa Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Skagen. Den 7de om Aftenen strandede paa nordost Siden af Skagens Rev Skibet "Hazard", Capt. A. C. Weinberg, af Gothenborg, kommende fra Brasilien, lastet med Sukker, bestemt til Stockholm. Paa Grund af den sildige Aarstid og det farlige Strandingsted, kan man neppe giøre sig Haab om at see hele Ladningen ilandbjerget, saameget mindre da Sukkerkisterne, formedelst deres Størrelse ere meget uhaandteetlige. Hidtil er ikkun bjerdet omtrent en Snees Kister, for størstedelen ved at udtømme Sukker deraf ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Briggen "Ribs Grover, Capt. Gowen Wilson, passerede i Gaar Formiddag Riffet paa Reisen fra Riga til Hjemstedet Hull med Hør og Hørfrø.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Frederikshavn. Natten mellem den 9 og 10 Ds. er paa Jerup Forstrand i taaget og regnfuldt Veirligt, forliist Kufskibet "De goede Hoop" af Schiedam, Captain D. P. Smith. Ladningen, der er indtaget i Ahrensburg, og bestaar af Rug og Byg, var bestemt for Holland. Skibet, der er fuldt af Vand, kan ansees som et Vrag, og Biergningen af Ladningen vil ganske beroe paa Veiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Ved Tallotteriets 1240 Trækning i Altona udkom: No. 88. 1. 75. 82. 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Prædikanterne. I Domkirken: 23 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah. Avrit TSSk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
At Cancelliet har anmodet den Kongelige LandsOver, samt Hof= og Stads-Ret om at beordre Action anlagt imod Udgiveren af Bladet "Skjærsilden," Typograph F. Møller, i Anledning af de i sammes No. 1 indeholdte beskyldninger imod offentlige Autoritetet, bliver herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799. 18 bragt til offentlig Kundskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Det Kongelige Danske Cancellie den 15de Novemder 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Concert i Ribe. Med höie örrigheds Tilladelse vil Undertegnedes Elev og Sönnesön, den Haarige Violinist. Frik Simonsen, förstkommende Mandag d. 26 Novbr. have den Ære at give en stor Vocal- og Instrumental-Concert i Klubbens Locale, om Aftenen Kl. 6. hvis Indhold vil nærmere blive bekjendtgjort. Entree 16 Lbskl. Billetter ere at bekomme i mit Logie hos Hr. Gjæstgiver Fölsch- og siden ved Indgangen, der aabnes Kl. 5. C. H. Simonsen. Stadsmusicus fra Svendborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
1 forthielmet Qvie er den 13de d. M. optaget i den nye anlagte Plantage, hvorom Eieren ville henvende sig til Kæmnet Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Løverdagen den 30te Novbr. næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bliver ved offentlig Auction paa Ribe Raadstue bortleiet paa 4 Aar til Kornsæd den Hr. Stiftsphysicus Randrups iboende Gaard tilhørende Fenne i Sønderforte, inddeelt i 8 a 10 Lodder, efter de Skiel og Mærker som 4 Dage førend Auctionen vil findes afsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Ribe d. 23de Novbr. 1832. Tranberg. Söndagen den 25de Novbr. opføres. H.B. H. Comedien: Fornuftgivtermaalet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Til Biskolerne, Alsted og Lourup, Gjørding Sogn, ved Ribe, hvor der hvert Sted skal undervises tre Dage ugentligen, behøves en duelig Lærer. Lysthavende, vilde ufortøvet personligen melde sig hos benævnte Sogns Skolecommission. Gjørding Præstegaard d. 19de November 1832. Hans Nielsens Enke, Kirsten Marie Pedersdatter i Hulkjer Mølle, Brörup Sogn, er den 8de dennes af Amtet erklæret umyndig indtil videre, og som Værge for hende, er Undertegnede den 12te næstefter beskikket. Niels Hansen. Eskelund den 15de Novbr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Rhinske Møllesteene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Vores Oplag af Møllesteene er i disse Dage bleven forsynet med alle Dimentioner af udmærket Godhed. Vi anbefale os til DHerrer Møllere, som maatte være behøvende. Fredericia d. 14de Novbr. 1832. B. Bruun & Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-23
Gode flamske Sild faaes hos H. sal. Dessauer. Ribe d. 16de Novbr. 1832. Laadne Sælskinds Støvler, faaes i denne Vintet hos Skomager Krøldrup boende i Korsbrødre gaards Gade i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stiftsbes. Ti Adresse Avi og med Brevpost er som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmark. Tirsdagen den, No. 95.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
27de November. Redigeres, trykkes, og udgives. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Belgisk-hollandske Anliggender. Den 15de November om Morgenen Klokken 6 gik den franske Armee over den belgiske Grændse, og Klokken 10 indtraf Kavallerie af Avantgarden til Mons, som flere Regimenter snart fulgte efter. Troppernes Jndtog varede til Kl. 6 om Aftenen, da ogsaa Hertugen af Otleans indtraf hertil og næste Dag ventedes hans Broder, Hertugen af Nemours, i Spidsen for Landsedtagerne. Det store Hovedqvarteer skulde indtræffe den 17de, og for de 3 næste Dage var tilsagt en stor Gjennemmarsch af Artillerie. Nogle Pionner=Kompagnier vare allerede Natten forud førte igjennem paa Vogne og skulde endnu om Aftenen den 15de indtræffe til Mechen. Antallet af de den 15de indrykkede Tropper anslaaes til 20,000 Md. Med Patroner er hele Mandskabet vel forsynet; men har kuns Levnetsmidler paa 2 Dage, da Belgierne skulle sørge for dets Underholdning, og iøvrigt er befalet at holde "den allerstrængeste Mandstugt. Officerer og Soldater vare af den Formening, at det denne Gang vilde gaae alvorligt til, yttrende: "Vi ville gjøre en Ende paa Tingen!" Marskal Grardvar alt den 13de ind ruffet til Brüssel og begav sig strax til Lacken, hvor Kongen opholder sig. Den bele Brusseler Garnison er ogsaa den 15de November opbrudt til Grændsen, og Vagttjenesten besørges af Borgergaden. Det belgiske Hovedqvarteet skal forflyttes fra Lömen til Liet, hvorhen Kongen med det første afgaaet, medens Oliviers Brigade igjen kommer til Löwen. Divisionen Clumps Hovedqvarteer begiver sig til Egnen ved Wawre. - J Antverpen har Oberst Buzen udgivet en Dagbefaling, hvorefter Enhver, som ikke det har hjemme eller inden 24 Timer skaffer sig Tilladelse til at blive, skal udjages. Jndvaanerne ere opfordrede til at sætte Lysi Vinduerne, saafremt der om Natten bliver slaaet Allarm. Forsvarsanstalterne imod Citadeller ere iøvrigt saa anseelige, at der allene er plantet 90 Mørsere, som i 24 Timer kunne kaste over 25,000 Bomber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Udvandringen vedvarede og Gaderne vare hver Dag opfyldte med Vogne. Den 10de rømtes Daare=Anstalten, som var ganske udsat for Citadellets Jld Mecheln var saa opfyldt af Flygtende, at her intet Værelse meere kunde faaes for Betaling. - Alt hvad der endnu høres om Flaaden er, at fra Texel meldes, at man den 12te saae 2 Fregatter nær ved Kysten, uden at kunne skjelne deres Flag, og længere ude i Søen bemærkedes endnu 9 Krigskibe. Et af de skjønneste Antwerpener Skibe Schelden, som seilede for hollandsk Regning, er ved Udreisen til Batavia bleven anholdt af den engelsk franske Eskadre. Ved Bordeaux er ligeledes lagt Embargo paa 11 hollandske Skibe. - De franske Prindser og Marskalk Gerard et alt kommen til Brussel, i Nærheden af hvilken Bye det talrige og veleqviverede franske Kavalleri skal cantonere. En talrig Skare Mennesker vare Tilskuere ved deres Jndmarsch i Mons, men de yttrede kun liden Deltagelse og kun enkelte raabte: "de Franske le Massen af den franske Hær marscheter lige ve." mod Antverpen og Forsvaret af Belgiens Grændser, stulle ene overlades Belgierne selv. Dog er det besluttet at opstille en talrig fransk Observations=Armee paa Grændsen af Belgien, for at komme BeleringsArmeen tilhielp, i Tilfælde af at Hollænderne i Forening med Preusserne skulde forsøge at undsætte Antverpen. - Den danske Kaptain Drewitz var ved Jndseilingen til Antwerpen blevet anholdt af den franskengelske Eskadre og hans Papiter undersøgte. Efter et temmeligt usandsynligt Rygte, have ta hollandske Krigskibe erobret en engelsk Fregat. Den hollandske Regjering har bekjendtgjort, at alle franske og engelske Skibe inden 3 Dage skulle forlade de hollandske Havne, og alle samme Nationer tilhørende Skibe afvises saa al løbe ind i nogen hollandsk Havn indtil Seiladsen for nederlandske Skibe til franske og engelske Havne atter bliver aabnet. Videre er ved en Forordning første Afdeling af Landeværnet (Schutterny) indkaldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Ved et Statsraad i Haag bleve følgende 3 Spørgsmaal fremsatte: 1) Skal Antverpen rømmes, 2 Skal Notificationen af Blokaden betragtes som en Krigserklæring, og endeligen 3) skulle de hollandske Tropper rykke ind i Belgien, Det første Spørgsmaal blev enstemmigt besvaret benægtende. Det 2det angaaende erklærede Majoriteten, at Frankrigs og Englands Ultimatum ikke skulde ansees for nogen Krigserklæring; det 3die Spørgsmaal blev ogsaa besvaret benægtende skjøndt Prindsen af Oranien med Heftighed erklærede sig for et Jndfald i Belgien. Det kommer nu an paa, hvad Parti Preussen, der maa antages at handle i Overeenstemmelse med Østerrig og Rusland, vil tage i denne Kamp. At Preussen ved Vaabenmagt vilde understøtte Rusland maatte man ledes til at slutte deels af Dronningen af Hollands Nærværelse Berlin og den meere end almindelig pompøse Maade, hvorpaa hendes Fødselsdag der er bleven feiret, fremdeles af de fra alle Kanter indløbende Efterretninger og betydelige Troppemasser i de preussiske Stater, som hele Landeværnets Opbud, om Flytningen af den store Artilleri=Park fra Magdeburg til Rhinprovindsen, og endeligen og især af en halv officiel Artikkel den preussiske Statstidende af 11te November, hvori erkiæres at Preussen vil med Magt modsætte sig Frankerigs og Englands Jndblanding i de belgiske Affærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Derimod lyder en Beretning fra Berlin efterat de Franskes Jndmarsch i Belgien var bleven bekjendt det, langt fredeligere. Der tales om Kongen af Hollands Haardnakkenhed og om at Preussen ikke længere vilde finde sig i at Holland spærrede Seiladsen paa Rhin armene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Frankerig. Kongen har d. 19 Movember aabnet Kamrenes Møde med en Tale, som mest handler om de indvortes Uroligheder saavel republikanske som carlistiske, der har forstyrret Statens Ro i det sidste Halvaar, og som den erklærer for aldeles dæmpede. Angaaende Frankrigs Forhold til de øvrige Magter, forsikkres, at disse bestandigen yttre det fredeligste og mest velsindede Sindelag; dog siger Talen, kan Afgjørelsen af den belgiske Sag volde nogen Bekymring i Europa, og der tales ikke om andre Magtets end Englands Samtykke til Antverpens Beleiring. Da Kongen begav sig hen til de Deputeredes Kammer affyrede en Mand en Pistol mod ham. Han blev strax paagreben, men skal atter være undvegen; nogle paastaa at Pistolen ikke var ladt, og at det Hele har væert et Paafund af Politiet. - Chateaubriand har fra Gens af tilbudet Hertuginden af Berry at optræde som hendes Forsvarer for hvilken Ret hun end bliver citeret og han er derfor kommen til Paris. Hun skal alt have anmodet den berømte Advokat Hennequinom at paatage sig hendes Forsvar. Ved Jndholdet af de hos Hertuginden fundne Papirer skulle over 800 Personer være compromitterede. Der forefandtes fremdeles Breve fra Don Miguel og ikke færre end 7 tydske Fyrster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Spanien. Fra Madrid mældes under 8de November at Staden i 2 Dage har svævet i den største Uro. En carlistisk Sammensværgelse er nemlig opdaget netop som den skulde udbryde. En Mængde Huse bleve om Morgenen tidlig omringede og en stor Mængde af de fornemste hvoriblandt nogle Over-Officiere ved Garden, bortførte som Fanger. Sammensværgelsens egentlige Sammenhæng er endnu ubekjendt. Vist er det kun, at de kongelige frivillige uopfordrede have grebet til Vaaben, og at det selv i Garde du corps var sporet optørske Bevægelser. Det skal være lykkedes at afvæbne de Frivillige. Man ventede et Decret, hvori Kongen formelig vilde nedlægge Kronen til Fordeel for sin Datter under Dronningens Formynderskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Portugal. Oporto blev endnu den 11 stærk beskudt. Alle Tropper ere marscherede fra Lissabon, mod Oporto, to Regimenter have vægret sig ved at deeltage i et Vinterfeldtogs Møisommeligheder og ere blevne afvæbnede og behandlede som Forrædere. Dampskibet Liverpool, som man troede var forlist, er kommet til Oporto med 350 Rekrutter; et andet afgaar snart med 300. Da de fremmede Officiere ikke vilde tjene under Grev Villa-Flor og Don Pedro ikke vilde støde Portugiserne ved at udnævne en Fremmed til Over-General, saa har han selv overtaget Kommandoen. Og da Don Miguel ogsaa har sat sig i Spidsen for sin Armee, saa kæmpe nu begge Brødre, personlig imod hinanden. Don Miguels Penge Udsuelser skal overgaa alle Grændser og mislykkes hans næste Angreb mod Oporto, hvortil han har opbudt sine sidste Kræfter, saa er han udentvivl uden Redning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-11-27
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Ved det 85de Kal. Kjøbenhavnske Classelotteries 5te Klasses 2den Trækningsdag udkom den 19de de. følgende Bagtal: 101. 102. 113. 117. 123. 321. 332. 334. 345. 360. 383. 385. Den største Gevinst, 50,000 Rbd., udkom paa Amben 76383 i Be vers Collection, og den næststørste, 10,000 Rbd., paa Am den 432266, i Gethers Collection, begge i Kbhvn. Gevinsten paa 4000 Rbd., foruden en paa 2000 og en paa 1000 Rbd., tilfaldt Lottoet. De to øvrige Gevinster, hver paa 2000 Rbd., forbleve ogsaa i Kbhvn. Af de femten Gevinster, hver paa 1000 Rbd., tilfaldt de ti Collectionerne i Kbhvn., to kom til Odense, en til Jtzehoe og en til Frederikshavn. Af de mindre Gevinster kom 650 Rbd. til Aalborg, 550 til Viborg, 450 til Randers, 300 til Holstebroe, 200 til Ribe, 150 til Veile og 950 til Horsens.