JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Hvad der i Sommer har bestemt Moden i Paris har især været Kostbarheden. Dyrt maatte Pynter være, ellers var der ikke noget Smagfuldt ved den og da den ikke, hvor meget Modehandlerinderne end- ogsaa studerede derpaa, kunde alene ved Stoffernes Bonitet naae en saa høi Grad af denne Slags Skjønhed som Damerne ønskede, fandt man en Udvei ved at gjøre Alt saa fiint og skrøbeligt, at det neppe kunde hænge sammen et Par Dage. Hvad der meest vandt Damernes Yndest var Hatte a la Elstler, af Straa silke - en halv Times Solskin var nok til at brænde denne Spindelværs=Hovedbedækning op, den var ødelagt ved at bruges to Gange i Theatret, kostede 500 Franes, og 2 eller 3 af disse zarte Hatte, en hvid, en kanarieguul og en blegrød, vare den høieste Nødvendighed for enhver ret elegant Dame – lutter Egenskaber, der bevise, at Mad. Bansange, den genialeste Hatteskaberinde i Verden, ved denne Opfindelse havde havt en Jnspiration, som viser, at hun er trængt ind i "Modens Poeste."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
J en af Parises meest besøgte Gader er et Skildt hvorpaa der læses: "Fusiis pour les femmes (Skydegeværer for Damer), og ligeoverfor hos en Syerske: "Corsets pour les hommes Snørliv for Herrer). Den forkeerte Verden, Den engelske Bank har gjort det kgl. Museum en Præsent med 20 Millioner Pd. St. i Banknoter, sammen formede som en lille Sukkertop - men opbrændte. Det Tegn hvorpaa Toryerne kjende hverandre i de offentlige Forsamlinger, er det hvide Halstørklæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Hvo som bærer et kouleurt eller sort Halstørklæde er en Radical eller Whig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Da Keiserinden af Østerrig nylig besøgte det berømte Valfartsted Mariazell, forærte hun dets Capel en gandske egen Slags Foræring, nemlig en kostbar Perlesnoer, ved hvis Laas den Jernkugle er indfattet i Guld og Ædelstene, med hvilken i Aaret 1836 en forvorpen Snigmorderhaand vilde myrde hendes Gemaal. Denne kostbare Foræring blev strax hængt om Jomfrue Marias Hals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
En af de fra Sverrig forviste tydske Studenter, Maximilian Scherer (Godsbesidder i Castell ved Bodensøen) har i Hamb. Correspondent oplyst de formodentlige Grunde til sin og sine Medkollegers Bort viisning fra det ellers saa gjæstfrie Sverrig. Man formodede - siger han - at jeg opholdt mig i Landet i et hemmeligt Ærinde for Prinds Gustav Wasa; min fredelige Udflugt til Dalekarliens Bjergværker, opvakte Bekymringer, som om det havde været min Hensigt at opflamme de djærve Bjergfolk til en ny Troskab mod det gamle Vasahuus." Han erklærer paa Grund heraf, at han aldrig har staaet i den fjerneste Forbindelse med Prinds Gustav, undtagen det skulde regnes ham til Forbrydelse, at han tilfældigviis er født i samme By hvor Prindsens Fader, ErkongeGustav IV, døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Fra Bergen meldes den 8de Septbr.: "J Forgaars afseilede Marqvis Waterford herfra med sin Lystbrig. Han var nu saa godt som restitueret, og skal have særdeles honet godtgjort Lægerne deres Umage. (Han var med alle sine Commerskammerater lykkelig indtruffen til Aberdeen, hvorfra de strax vare tagne til London.) Skibets Gentlemen - hed det kort forud, i et Brev fra Bergen - ere uafladeligt urolige paa Gaderne, de ville bestandigt have Løier over alle Løier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
To af dem bleve atter i Nat arresterede, men igjen frigivne mod Caution. Gid vi kun vare vel af med dem, Nylig havde de opdrevet en Commers af særegen Art: en bergensisk Matros holdt Bryllupsgilde, og de begav sig til Brudehuset, hvortil de iforveien havde sendt Mad og Viin i Overflødighed. Her drak de og dandsede til den lyse Morgen, og, hvad der især var mærkeligt, uden at indlade sig i mindste Klammerie eller Slagsmaal; de havde givet 10 Pund St. i Brudegave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Marqvien af Waterford - hedder det i en engelsk Avis – er vel stærkt hengiven til Optøier og Spektakler, men alligevel er han, i Ordets egentligste Betydning, en af Jrlands ædleste Herremænd, thi aarlig opoffrer han 60,000 Pd. Sterl. af sine uhyre Jndkomster til sine Undergivnes Bedste, saa tusinde irske Familier vilde begræde hans Død. Hans Moder overordentligt: paa sin Jagt, det mindste Fartøi som nogensinde har befaret Ocegnet, gjorde han for 3 Aar siden en Reise til Nordamerika, og da engang hans Hue blæste af ham paa Reisen, sprang han ud efter den og blev kun med Møie frelst. Paa sit Slot i Jrland havde han to tamme Løver, som spadserede frit om i Værelserne, og som han behandlede med samme Fortrolighed, men ogsaa med samme Strænghed, som sine Jagthunde. En Tiger kjøbte han i Aar paa et Marked, lagde en Strikke om dens Hals, bandt Dyret fast til sin Gig og kjørte hjem med det til sit Slot. Han selv er stærk som en Løve, 26 Aar, gammel, udmærket smuk og klassisk formet. Han er Hovedet for Familien Beresford.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Søormen - hedder det i Tronhjemsaavisen - har i Sommer ladet sig see forskjellige Steder her paa Kysten. Et af disse Søuhyrer har opholdt sig ved Storfossen og Krogvaagøerne, og har ofte sat Fiskerne i den største Forskrækkelse ved pludselig at have ladet sig see saa nær ved deres Baade, at de ikke havde vidst, til hvilken Side de skulde retirere. Uden at denne frygtelige Gjæst egentlig har gjort noget Angreb, har den dog fulgt efter Baadenes Løb i lang Distance. Af aldeles troværdige Mænd er forsikkret, at man med Vished kan antage Søormens Længde at være 6 til 800 Alen. Bag Hovedet er den saa tyk som en svær Hest, dens Øine ere som en Tallerken, Huden glat og mørk, med to til 3 Qvarteers lange tykke Haar paa Næsen, og paa Nakken noget Bevægeligt, der ligner Manken paa en Hest. Disse bemærkninger vare i de sidste Dage blevne anstillede af en paalidelig og fornuftig Mand, som tilligemed sine te Sønner var kommet op paa et Skjær eller Holm, hvor Søormen, som havde eftersat deres Baad, svømmede langsomt tæt forbi. Forlangte Indrykkelser. Maa bekiet. Fleischer. Gjenpart. Til Hr. Exam. juris C. G. Clausen. Paa Deres gjentagne Begjæring om fri Proces og Sagfører til de Tingsvidner, De agter at føre i en Sag mod Landvæsenscommissair Herredsfoged Rod undlader jeg ikke tjenstligst at tilkjendegive, at Det Dem meddeelte Beneficium for Landsoverretten formeentlig udstrækker sig til de Tingsvidner, De efter meddeelt Bevilling maatte føre og at den Dem af Landsoverretten beskikkede Sagfører Landsoverretsprocurator Nyboe formeentlig og saa maa fungere under disse Tingsvidner. Skulde Landsoverretsprocurator Nyboe troe at han hertil behøver yderligere bemyndigelse vil det være rigtigst, at han selv andrager det i saa Henseende Fornødne. Da De tillige 2de Skrivelser af 11te d. M. har af mig begjært adskillige Oplysninger til Brug i ovenmeldte Sag, saa maajeg ved denne Leilighed gjøre Dem opmærksom paa, at det er Deres beskikkede Sagfører, som skal sørge for Deres Sags Tarv i det Hele, til ham maa jeg der for henvise Dem, og fra ham forventer jeg at modtage alle de Begjæringer og Andragender, der maatte ansees fornødne. Et Billag, som fulgte med den ene af ovennævnte Deres Skrivelser, remitteres herved. Viborg Stiftamthuus d. 14de Septbr. 1837. Ahlefeldt Laurvig. Gjenpartens Rigtighed bevidner. C. G. Clausen. Gjenpart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Til det høikongelige danske Cancellie, Af vedlagte Stiftsamtsresolution af 14de de, vil det kgl. danske Cancellie erfare, at der paa mine 3de indgivne Begjæringer af 13de August, 2den og 8de ds. (som herved Gjenparter følger), om at vorde bestikket fri Sagfører i Underretten ved de Tingsvidner jeg nu agter afholdte, ingen forønsket Bevilling er meddeelt mig. Paa min første Begjæring derom modtog jeg nemlig intet Svar, paa den anden, det mundtlige at det Ansøgte ei behøvedes og paa mit sidste Forlangende den Beskeed at det mig med deelte Beneficium for Landsoverretten formeentlig udstrækker sig til de Tingsvidner jeg maatte føre og at den mig af Landsoverretten beskikkede Sagfører Landsoverretsprocurator Nyboe formeentlig ogsaa maa fungere under disse Tingsvidner. Eftersom imidlertid disse Formeninger af Stiftamtmanden staae i aabenbar Strid med den mig bestik kede Sagførers Overbeviisning, som i hans hoslagte Skrivelse af 7de f. M. udtrykker sig saaledes: at han udenfor Overrettens Skranker ikke har noget med disse Ting at bestille, nødsages jeg til at indgaae med den Forespørg, sel til det kongelige danske Cancellie om og hvorvidt Hr. Stiftamtmand Greve af Ahlefeldt Laurvig kan undslaae sig for ifølge Forordningen af 23de Marts 1827 § 4 under nærværende Omstændigheder at beskikke mig fri Sag. fører ved de Tingsvidner jeg nu agter førte ved Underretten, da jeg overeensstemmende med hiin Lovbestemmelse ligefrem maa ansee Hr. Stiftamtmanden forpligtet til at opfylde dette mit Andragende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Med Hensyn til den anden Passus i Hr. Stiftamtmandens Brev skylder jeg at bemærke, at naar denne forlanger, at de Oplysninger jeg gjennem Stiftamtet agter fornødne til Brug i Sagen mod Herredsfoged Rod (se f. Ex. Billag No. 5 og 6) allene skulde passere gjennem min Sagførers Haand, fra hvem han forventer at modtage alle de Begjæringer og Andragender, der maatte ansees fornødne og som skal sørge for min Sags Tarv i det Hele, da indseer jeg aldeles ei efter hvilken Lovbestemmelse eller med hvilken Ret Hr. Stiftamtmanden besværer mig med dette Paalæg, der ei alene vidtløftiggjør, men endog umuliggjør den Sags Undersøgelse, hvori jeg havde gjort sikker Regning endog paa Hr. Stiftamtmandens redebonne Bidrag, da ham derved lettes i den Control, som Hr. Rod ingenlunde kan undvære og Herredernes Beboere saaledes snarere vilde komme til deres Ret; ligesom jeg under ingen Omstændigheder finder det passende eller hensigtsmæssigt, at Stiftamtet vil give Raad af den Art, at min Sagjører skal sørge for min Sags Tarv i det Hele, thi som bekjendt bør man aldrig overlade for meget til Andre, og overbeviist er jeg om, at min Sags Tarv i det Hele ligesaalidet her vilde være tjent med at blive overdraget denne min Sagfører, som et Amts Tarv i det Hele vilde være tjent med at overlades en Amtsfuldmægtig, hvis Function sjelden eller aldrig naaer udenfor Bestridelsen af et Expeditions-Contoirs løbende Forretninger. Nei, min Sags Tarv paahviler mig, ene mig, ja hele Beviisbyrden er alene mig paalæsset; min Sag er det derfor at tilveiebringe de fornødne Oplysninger og Beviser, hvorfor ogsaa Hr. Nyboe meget rigtigen bemærker i ovennævnte Skrivelse: "Sagen. staaer saaledes fortiden paa Dem og alene paa Dem, som ogsaa alene veed hvad og paa hvilken Maade Beviserne rettelig skal søges og altsaa selv maa føie de fornødne hensigtsmæssige Foranstaltninger til at tilveiebringe samme. Forinden jeg altsaa selv har documenteret og med Vidner beviist mine mange og unægtelig vidtomfattende Beskyldninger kan min Sagfører altsaa umulig sørge for mit Tarv, hverken i det Hele eller Halve, og det saa meget mindre, som hiin jydske Deputerede i sin Tid afskar mig alle Midler til Beviisførelse. Paa en Tid derfor at det kongelige danske Cancellie tvertimod denne Hr. Otter strøms Domfældelse har benaadet mig ei alene med friProces i Under= og Overretten, men endog med Bevilling til at fremlægge nye Documenter, samt føre nye Vidner, vil det høie Collegium visseligen finde nærværende Andragende overeensstemmende med billighed, naar jeg forlanger Viborg Stiftamtmandskab paalagt: ei alene at beskikke mig fri Sagfører ved de Tingsvidner jeg i Anderretten agter førte, men tillige at meddele mig de til min Sag begjærte fornødne Oplysninger, uden hvilke Sagens hurtige Fremme meget vil forsinkes. Lesagergaard d. 20de Septbr. 1837. underdanigst C. G. Clausen. Gjenpartens Rigtighed bevidner. C. G. Clausen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Den ærede Redaction af Aarhuus Stiftstidende anmodes godhedsfuld at ville optage ovenstaaende Annonce. C. G. Clausen. Godt Raad for Jylland og Middel mod Brand i Hvede. Skuffede ved indeværende Aars mindre heldige Rapshøst, og ved selve Rapsens lave Priis, i Forbindelse med forrige Vinters Fodermangel, have mange Landmænd i Jylland forandret System med Hensyn til deres Jorders Dyrkning, idet de nu saae Rug istedetfor Raps. Jmidlertid for Bonden ikke vælge Vinterhvede, af Frygt for Brand - og dog kunne Rapssædskoblerne ikke benyttes til noget rigtigere Sædskifte, end netop til Vinterhvede - en Sætning, der aldeles støtter sig paa Erfaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Aarhuus. Skuespildirecteur Becker vil paa Onsdag begynde her med et nyt Selskab, der for en Deel bestaaer af Medlemmer af det Bornholdtske som i Sommer gav Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater ved Kjøbenhavn, og hvorfra endnu ventes Hr. Nusch, Tenorsangeren, samt Jfr. Sahl og hendes Moder, Begge meget yndede Skuespillerinder. Den første Forestilling vil blive Pariserdrengen." Ofte har denne Byes Publikum viist Beckers Familie stor Bevaagenhed, nu vil dens Fremtidskjebne, ved dette nye Forsøg, fornemmelig beroe paa dets Yndest og Godhed, hvortil vi hjerteligen anbefale den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Reisende. Med Paquetten Prindsesse Caroline fra Khvn: Landsoverretsprocurator og Bank=Casserer Otterstrøm, Capitain Lange, Pastor Fogh med Kone og 3 Børn, Skuespillerne Koch, Arnstadt, C. Becker og Petersen, Skuespillerinderne Mad. Koch og Jfr. Habermann, Skrædermester Ballin, Handelsmand Bærentzen, Madame Manniche, Snedker Baastrup og Arrestforvarer Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Bekiendtgjørelser. De ærede Medlemmer af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, som endnu staae tilbage med Contingentet for Halvaaret, fra 1ste April til 1ste Octbr. d. A., vilde be have snarest muligt at betale samme til Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Indbydelse til en Læsestue i Aarhuus. Da jeg af Flere er bleven opfordret til at oprette her ligesom man har det i Randers, Aalborg og flere Steder, en Læseforening eller Læsestue, hvori man hver Dag og Aften, gandske efter eget Behag, kan læse alle de vigtigste og interessanteste Blade og Tidsskrifter, danske, tydske og norske, der efter en vis Tids Forløb ogsaa ville circulere til Læsning hjemme hos Deeltagerne, og for en billig Betaling qvartaliter, saa har jeg herved den Ære foreløbigen at bekjendtgjöre, at hos mig ligger Udkastet til en Plan, hvorefter en saadan Indretning kunde bringes istand, samt hvilke Blade og Journaler, der mennes at kunne holdes, mod et Contingent af i det Høieste 9 Mk. Qvartalet. Denne Plan, tilligemed en Indbydelse at tegne sig som Deeltager, ligger hos mig til Eftersyn, for at prøve, hvorvidt det vil kunne lykkes eller ikke. Finder mit Forslag Bifald, hvori der naturligviis ogsaa kan gjøres Forandringer, ifölge dHrr. Deeltageres Ønske, da ville Læsestuen kunne aabnes först i November Maaned. Det Hele vil nu beroe paa, om det finder saa almindelig Interesse, at et saadant Antal Deeltagere ville tegne sig at jeg for det Første kan see mig i det mindste sikkret for Tab. S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Tirsdagen den 3die October førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader Possementmager Henius senior, formedelst Bortreise, bortsælge i hans Bopæl paa Frederiksgade, endeel Possementmager-Arbeide af Guld, Sølv og Silke samt Uldgarn, som og endeel Meubler og Effecter, saasom: et Chatol med Opsats, Sophaer, Stole, Borde, Sengesteder, Alt næsten nyt; endeel Kjøkkentøi med videre; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de September 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Jfølge vedtagen Bestemmelse foretages Auction i Consul og Kjøbmand A. Lewis's Fallitboe Tirsdagen den 10de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 og følgende Dage over endeel dette Bo tilhørende Handelsvarer, hvoriblandt: 165 Tdr. udmærket godt Raps af forrige Aars Afgrøde, særdeles godt conserveret; et Partie særdeles godt Læder af forskjellig Slags, 15 Sække Kaffe, circa 40 Lpd. Uld, 3400 Stkr. Kreaturhorn, et Partie Hør, Tømmer, Lægter, Planker og Brædder m. m. - saa og over de Boet tilhørende Meubler og Effecter, hvoriblandt: en Mahognie=Sopha, stoppet med Krølhaar, Mahogni Spilleborde, 1 Birketræes Secretair, 1 stort mahognie fineret Klædeskab, 1 Birketræes Schatol, 1 stor Skriverpult, forskjellige Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber af Kobber=, Messing=, Jern= og Træfang, noget Sølvtøi, Glas og Porcellain, en Skindpresse, 4 nye Kakkelovne, en Reisevogn, en Arbeidsvogn, en Rensemaskine, en stor og 2 mindre Ballancevægter, en Deel Lodder, enudeel gl. Kobber, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de September 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Torsdagen den 5te October førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes, efter Begjæring af Auctions holder Hertz, Auction i Gaarden Nr. 43 paa Skolegade her i Byen over endeel Jndboe, saasom: Sophaer, Borde, Stole, Speile, Sengeklæder, Kakkelovne, m. m. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de September 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde, forhenværende Skolelærer i Thiset, Rasmus Nielsen og Hustrue, bliver ved Auction, som afholdes hos Huusmand Mikkel Christensen paa Raun holdt Mark, Tirsdagen den 3die October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsolgt: a) Et Boet tilhørende Eng= og Tørveskifte paa Jngerslew Mark med Hartkorn 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., tilligemed Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden deraf, hvilket Engskifte for Tiden er bortleiet til Opholdsmand Søren Pedersen. Boets Anpart i Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden af Jens Rasmussen Holms Gaard paa Jngerslew Mark, hvis Hartkorn er 2 Tdr. 1 1/2 Alb.; og c. Boets Ind= og Udboe af forskjellige Slags, hvoriblandt: Sengeklæder, Linned, et Schatol, en Dragkiste, en Kakkelovn, Messing=, Kobber, Jern og Træfang m. m. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil Lysthavende herved indbydes. Hads=Ring Herreders Contoir, den 21de Septbr. Efter Constitution: Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Til en Skiftesamling, som Mandagen den 23de Octbr. d. A., Kl. 9 Formiddag, afholdes her paa Contoiret i Gaarden Nr. 52 paa Aarhuus Byes Middelgade i Boet; efter afgangne Forpagter Lars Erichsen af Galthen, indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, Arvingerne, Creditorerne og enhver Anden, der i dette Boe maatte have nogen Jnteresse at varetage. Hasle &c. Herreders Contoir, den 29de Septbr. 1837, Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Jfølge Forliigs- og Udlægshavers Reqvisition bliver det Anders Laursen tilhørende Huus, Haarup Nye lykke kaldet, beliggende paa Haarup Mark, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 3 Fkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 3 Fkr. 1 Alb. stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 18de October, den 1ste November, den 15de næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Forste og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen og den tredie i selve Huset paa bemeldte Haarup Mark. Nærværende Publication skeer overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Lysthavendes som Panthavernes Efterretning. Skanderborg, den 24de Septbr. 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Løverdagen den 14de October næstkommende, Kl. 10, Formiddag, bliver efter Begjæring af Uhrmager Niels Jensen Collins Enke i Nørrevissing, holdt Auction sammesteds over endeel Uhrmager=Værktøi, hvoriblandt en Blæsebælg, 1 Deelskive, 1 Ambolt, 1 Støbekasse, nogle File og Hamre; 2 Dreielad, 2 Stueuhre og noget meere Løsøre, samt endeel Mands Gangklæder. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 21de Septbr. 1837. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, bliver det Frederik Christian Wegner tilhørende, paa Nortvig Mark, Nørresnede Sogn, Wrads Herred beliggende Sted med underliggende Jordeiendomme, skyldsatte for Ager og Engs Hartkorn 1 Skp. 2 Alb. opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: Onsdagen den 25de October d. A. den 8de November næstefter, og Torsdagen den 23de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret og tredie Auction i det sælgende Sted. Den til Stedet indavlede og den i Jordeme nedlæggende Sæd følger i Kjøbet. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den 23de Septbr. 1837. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Tirsdagen den 24de October næstkommende, Formiddag Kl. 10, opbydes paa Horsens Raadhuus til absolut Bortsalg, om nogenlunde antagelige Bud gives: 1. En til Peder Sørensen bortfæstet Gaard i Hornborg Bye og Sogn af Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. 2. Fire Parceller af Hornum Skov, der hver staaer for priviligeret Hartkorn Skovskyld 2 1/5 Alb., tilhørende afgangne Consistorialraad Bechmanns Stervboe. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 26de Septbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Da det ved Auctionen over Hovedgaarden Rasch med Underliggende d. 30te August sidstafvigte givne høieste Bud, formedelst Overbud er forkastet, saa bliver benævnte Eiendomme, saaledes som samme findes beskrevne i denne Avis No. 127 og 136, samt Følge blad Nr. 134 for i Aar, under A, B. C. D og E. opbuden til absolut Bortsælgelse ved en nye Auction som afholdes paa Horsens Raadhuus Mandagen den 23de October næstkommende, Kl. 10 Formiddag. Det høieste Bud, hvorfor stilles en saadan Sikkerhed som Jncassator finder antagelig, vil paa Auctionsstedet blive approberet. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 26de Septbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Efter vedkommende Arvingers Begjæring bliver førstkommende Onsdag den 4de October, Formiddag Kl. 9, og følgende Dag saavidt fornødent gjøres, afholdt offentlig Auction i Naarup Præstegaard over afdøde Consistorialraad Bechmanns Boes Effecter, bestaaende af Bøger, Meubler, Sengeklæder, Linned, Kobber- og Messingtøi, Jern- og Trævarer samt Heste, Kreaturer og Avlsredskaber m. m. Lysthavende indbydes. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaard, den 27de Septbr. 1837. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur og ifølge tagen Bestemmelse paa Skiftet i Krigsraad Conradsens Dødsboe paa Nørlund, afholdes offentlig Auction hos Gjæstgiver Hvem i Hobroe Fredagen den 6te October næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 1, over 7 Stkr. Hingste fra 1 1/2 til 8 Aar gl. og over 23 Stkr. Plage, fra 1 til 5 Aar gl., samt over 4 Stkr. Hingst=Følle født i Aar, alle afdet Stervboet tilhørende Stutterie. Hingstene ere til Eftersyn her paa Gaarden og Plagene er leiet i Græs paa Asserg Mark ved Randers og forevises af Gaardeier Rosborg sammesteds. Vederhæftige Kjøbere forundes 6 Ugers Credit. Dette bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Nørlund, i Skifte=Commissionen i forbemeldte Boe, den 16de Septbr. 1837. Holm. Wulff. Weinschenck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Jordegods-Salg. Da den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, har forkastet det ved Auctionen over Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, sidstafvigte 8de August gjorte høieste Bud, og da senere er skeet Overbud og indkommen Begjæring om nye Auction, saa bliver fornævnte Eiendom atter saaledes forsøgt bortsolgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-30
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes denne Auction hos Gjæstgiver Brünnes i Aalborg, Løverdagen den 7de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket saaledes til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende, at Conditionerne blive de samme som ved forrige Auction, og at det, i et af Statsgjeldsdirectionen til Gods inspecteuren Justitsraad Bindesbøll udfærdiget Brev, som først aabnes efter at Hammerslaget er skeet, er angivet, om det gjordte høieste Bud er approberet eller ei. Godsforvalter Wegener paa Willestrup pr. Hobroe foreviser Eiendommene og Jordebogen, og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske dem.