Aalborg Stiftstidende, 1829-07-04
J Anledning af Dampskibets sidste Besøg i Malmøe, siger blandt Andet "Manøe Allehanda": at den venskabelige Fortrolighed, der ved denne, saavelsom ved alle andre lignende Leiligheder viste sig mellem Danske og Svenske, er en paalidelig Gjendrivelse af de, i Rigets nordlige Provindser, især iblandt Almuen endnu spøgende Sagn, om et fra ældre Tider rodfæstet Nationalbad, som afholder Naborigets Jndvaanere fra en fortroligere Omgang. Om Studenterne i Kiel. (Fortsat.) En anden Gienstand, om hvilken jeg her maa sige et Ord, er Adspredelsesygen. Denne udtaler sig paa mere end een Maade. Hos den Ene yttrer det sig som Lyst til at ride og kjøre, hos den Anden som Lidenskab for Billard- og Keglespil, eller for Dands og Lystighed, eller for høit Spil, eller for Romanlæsning hos Nogle som en hensigtsløs Driven omkring paa Gaa derne, eller oppe hos Bekjendte; hos Andre igjen som Tilbøielighed til en ustyrlig Nydelse af Spirituosa 3 Man seer let, at ikke enhver af disse dens Yttringe er lige dadelværdig, fordi ikke enhver af dem i samme Grad nedværdiger Den, der er hengiven dertil Men alle træde aabenbart imod Studentens Formaal, idet de deels røve ham det Kostbareste han eier Tiden, deels alle, meer eller mindre, ere forbundne med andre slemme Følger. Der lod sig sige Megeom denne Gienstand, navnlig kunde Spil og Dand fremhæves som meget dadelværdige Forvildelser. De fattes desværre ikke Exempler paa, at en Studen, strax i Begyndelsen af Semestret har bortspillet sin Halv-Aars Vexel, og ved den deraf nødvendig flydende Gjeld seer sig styrtet i en Labyrinth af Forlegenheder. Ligesaa fordærvelig er den overhaandtagne, over drevne Dandsesyge, og ikke sieldent Besøget i Dandse selskaber, der ikke altid ere passende for dannede Ynglinge. - Hvorledes det for Øieblikket staaer til, veed Ref. ikke nøie, og skjøtter ikke om at vide det; men vist er det, at der gaves et Tidspunkt, hvori den fordærvelige Drikkesyge ligeledes havde taget Overhaand. Kun advarende vil jeg tale derom; det vilde nedstemme mig til Veemod, hvis jeg skulde gaae ind paa Enkeltheder. Jeg opfordrer alle redeligt findede Mænd til at afgive Vidnesbyrd med mig. Jeg stemmer gjerne imod dem, der ere vante til at afmaale Studenternes Raahed efter det ydre Udseende, efter det lange Haar, den skyggeløse Hue, den gammeltydske Kjortel; men jeg tilføier den bemærkning, at i den Studenterverden jeg kjender, den ziirlige Frakke, den høie Krave og den fine Filtehat saare godt lade sig forene med den umaadelige Kummel-Drik. Det selvsamme gielder i Henseende til en anden, undertiden paa en raa og skamløs Maade yttret Deel af Sædernes Fordærvelse, for hvis videre Udmaling disse Blade ikke torde være Stedet, og som jeg vil lade det beroe ved blot at paapege Vende vi derimod vort Blik til det, der dog vel billigen skulde kunne ansees for Studenterlivets Øiemeed: den videnskabelige Uddannelse, saa vil man udentvivl indvende mig, at Collegierne blive talrigt besøgte. Men sæt at dette Besøg ogsaa virkeligt var saa talrigt, saa er det dog hverken i Almindelighed eller bestandig at ansee som et Beviis paa Flid. Thi at Mange ville høre Collegierne for Testimoniernes, ikke for Videnskabernes Skyld, er ikke ubekjendt for Nogen, der selv har været Student. At hos et stort Antal af de Studerende Collegiernes Besøg forenes med roesværdig huuslig Flid, med ivrig Fremstræden paa Videnskabernes Bane; at Fædrelandet med de skjønneste Forhaabninger og en retfærdig Stolthed fæster sit Blik paa mange af de Ynglinge, der nu besøge Universitetet; hvo vilde nægte dette, Men at ogsaa Mangen opholder sig i Kiel for at studere, der maaskee i et Fjerdingaar ikke hører et Collegium; der i et heelt Semester ikke bruger to Penne, og udsætter alt Arbeide til det sidste Aar før Exammen; - at det blandt mange Studenter er en ganske sædvanlig Synsmaade, at den nyankomne Student idet mindste i det første Halvaar aldeles kan lade være at bestille Noget; - og endelig at Alt dette just ikke har formindsket Tallet af tredie Charakterer ved Candidatexamina: det er ogsaa bekiendt, Heri kan intet Bedrag finde Sted. Thi hvis i Kiel Alt, ihenseende til Flid og Sædelighed, var som det burde være, vilde det være ubegribeligt, hvorfor mange Forældre, hvis Formuesomstændigheder tillade dette, hellere først sende deres Sønner nogle Aar ud af Riget, for at erhverve sig den fornødne Fasthed, paa det at de ikke siden skulle falde paa det Kielske Universitetslivs Slibrige Jordbund; eller hvorfor andre endog ved en (som Forf. troer Bibliothekkassen, tilfaldende) Sum skulle have foretrukket at løskjøbe sig fra Bienniet. Disse ere da rigtignok Skyggesider, hvis Betragtning kun kan yde en mørk Udsigt; men de ere, som enhver upartisk Bedømmer med egne Øine vil erfare, overeensstemmende med Sandheden, og derfor maatte de engang offentlig fremstilles. Men derhos tør vi aldrig forglemme, at her bestandig kun har været Tale om en Deel af de Studerende; bestandig kun om den herskende Tone, ikke om den Enkeltes Tænkemaade og Vandel. Thi ogsaa der hvor Vedholdenhed i Flid og sædelig Vandel ikke bliver gjort saa let for Ynglingen som det kunde og burde skee, vil det Gode derfor dog aldrig ganske savne Tilhængere *).Men at Sandheden bliver sagt frit og aabenlyst, vil ventelig ikke lægges Ref. til Last af Nogen, der erkjender vore Studiers høie Formaal, og ønsker Landets Blomst betrygget for Lastens og Vildfarelsens Gift.