Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-06-24
(Efter Jndsendt.) Neppe gives der nogen Green af Gymnastiken, som hvis Nytte der kan være mindre Spørgsmaal, end Svømmekonsten. Har end Naturen ikke skabt Mennesket til at være noget egentligt Amphibium, saa er det dog vist, at den har udrustet det med Ævner til at bevæge sig som en Fisk i et Element, der opsluger i sit Svælg saa mange andre Legemer, og os selv med, naar vi ikke i Tide ere blevne øvede i den Konst, at trodse dets slugende Kraft. Saare tidligen maatte Mennesket have kjendt og øvet denne Færdighed, thi hvor var det ellers mueligt for Naturmennesket, førend det endnu eiede den mindste Baad, at sætte over Floder og Strømme, for at undflye vilde og glubende Dyrs Forfølgelse? Vi see derfor ogsaa blandt Negerne Svømmere, der kunne svømme hele Mile, uden at trættes, og kun Nøden og Øvelsen have været deres Læremester. - J den civiliserede Stand er Svømmekonsten ikke mindre vigtig end i den uciviliserede. Hvor ofte kan man ikke redde sit eget og Andres Liv ved Svømningen, og hvor nødvendig er ikke denne Konst især hos os, hvor man næsten allevegne er omgivet af Vand, og som mange Tusinde fra deres Barndom af ere bestemte til, at betroe Havet deres Liv, - Dog ikke blot som Redningsmiddel, ogsaa fra den physiske Side betragtet, er Svømning et Sundhed styrkende og mange Uleiligheder forebyggende Middel. Men alting, selv det Bedste, kan misbruges og misbruges virkeligen i Menneskenes Hænder. Kun faa følge den gyldne Middelvei, og Yderligheden synes det Maal alle stimle til. Opdragelsen, denne vigtige Gjenstand, som hele Slægters Vel beroer paa, har næsten altid været dreven til Yderlighed. Snart søgte man at danne Aanden, uden at bryde sig noget om Legemet; snart søgte man kun at danne Legemet, uden at bryde sig synderlig om Aanden. Sielden stræbte man at uddanne Sielens og Legemets Anlæg til et harmoniske Heelt; og endnu sjeldnere tænkte man paa den store Regel: at en sund Siel kun kan boe i et sundt Legeme. Modens alvældige Spir har desværre i de nyere Tider alt for meget hersket i Opdragelsesvæsenet. Den daglige Erfaring lærer, at mange Forældre lade deres Børn lære eet og andet, uden selv at indsee den sande Nytte deraf, blot fordi de see Andre gjøre det. Saaledes lade nu mange deres Børn lære at svømme, ikke fordi de erkjende Svømmekonstens Værd, men fordi de see andre Børn svømme. Men da de aldrig have bekymret sig om at lære at indsee Svømmekonstens Nytte og Formaal, saa er det dem ogsaa ligegyldigt, hvorledes deres Børn undervises deri, og hvilke farlige Følger disse udsættes for, naar deres Underviisning ikke ledes med Forstand, Eftertanke og Sindighed. Sielden overveie saadanne Forældre, til hvilke Lærere de saaledes overlade deres Børns physiske og moralske Vel Jkke altid er den gode Svømmer tillige god Lærer. Hvorledes kan man troe, at Mennesker af den ringeste Classe, til hvis Raadighed Børn stundom overlades, ville iagttage den nødvendige Omsorg, under Af- og Paaklædning, hvor der saa let gives og findes Anledning til letsindig Skjæmt? Hvor mange Børn forføres ikke ved saadanne Leiligheder til hiin unaturlige Last, som er bleven saa almindelig i vore Dage, og hvis Følger ere saa sørgelige, Ved saadanne Svømmesvelser vaages. ikke altid over Velanstændighedens og Sædelighedens Forskrifter. Hvorledes kan man troe, at den af de mindre cultiverede Classer tagne Svømmelærer vil bruge nogen anden Maalestok for den ofteforkjelede Drengs physiske Dannelse og Styrke, end den, efter hvilken han selv er blevet opdragen? Hvorledes kan man endeligen antage, at saadanne Menneskeer kunne besidde den nødvendige Overbærelse, Taalmodighed og Velvillie, Det være i hvilkensomhelst Green af Underviisningen det vil, saa beroer Lærlingens større eller mindre Fremgang paa giensidig Tillid, Hengivenhed og Velvillie. Men ingen Konst kan ved Lærerens Udygtighed, U tænksomhed og Raahed have skrækkeligere Følger end Svømmekonsten. Jkke nok at Drengebørns Sædelighed derved kan faae det farligste Stød; selv deres Sundhed kan for stedse undergraves. Forfatteren af disse Linier har selv været Vidne til, at Krampe, Svækkelse paa Sandserne, Brystsvaghed have været følgerne af Svømmekonstens Misbrug. Vist nok ere disse Følger ikke lige farlige for alle, men de fleste Børn i vore Dage opdrages saaledes, at de allerede ere forkjelede førend man begynder at styrke og hærde deres Legeme. - Men hvad der end mere forøger de med Svømmekonsten, under saadanne Omstændigheder, forbundne Ubehageligheder, er Hovedstadens fuldkomne Mangel paa en hensigtsmæssig og velindrettet Svømmeplads, noget, som man længe forgieves har ønsket, og som hverken vilde mangle Opmuntring eller Søgning. *) Hændelsesviis har Forf. heraf seet i Hr. Capit. Thomsens Characteerbog for hans gymnastiske Jnstitut nogle ret gode Forsigtighedsregler ved Svømmeunderviisningen. De findes anførte fra 5. 15 til 21.