Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-03
Fædrelandet. J Anledning af Stiftsprovst Halds Forslag at indgive en Takadresse, aabnedes i de jydske Stænders Møde den 22de f. M. en Række af Discussioner, hvorunder Proponentens Motiv, Overraskelsen af den kongl. Bekjendtgjørelse, uden Hensyn til dens Jndhold, fandt almindelig Misbilligelse, hvorimod flere Talere stemte for en Adresse, derved Siden af en billig Paaskjønnelse af det gunstige Sindelag hiint Actstykke udtalte for Jnstitutionen, skulde frembære for Thronen Ønsker og Forhaabninger, der ikke passende egnede sig for en Petition. J Mødet den 28de vedtoges den allerede i flere Blade meddeelte Adresse, hvori Forsamlingen, næst at udtrykke dens Overbeviisning om, at Hs. Maj. med gunstig Velvillie har taget Stændernes Betænkninger og Andragender i allernaadigst Overveielse, glæder sig ved den trøstefulde Vished, nu da den anden Gang er traadt i Virksomhed, at dens Bestræbelser have funden Anerkjendelse baade hos Folket og hos Regjeringen, i det vigtige, i det borgerlige Liv indgribende Anliggender ofte bleve Gjenstand for Folkets Samtale, mange fandt billigere Bedømmelse, end førend de i Stænderforsamlingen vare fremsatte, modsagte, forsvarede og alsidig betragtede, og patriotiske Forfattere kaarede dem til Emne for grundige Undersøgelser, og idet de fremlagte Udkast til Love, have modtaget mange Forandringer og Tillæg efter Stændernes Jndstillinger, og adskillige af Folkets Ønsker ere bønhørte hvorved Jnstitutionen har vunden Betydning i den offentlige Mening og knyttet Baandet end fastere mellem Konge og Folk. Det bedrøvede os vel, hedder det videre, at den Standsning, Forretningerne leed ved D. M. Sygdom foranledigede dem til at udsætte Stændernes Sammenkaldelse over den Tid, som ved Lovbud er bestemt. Men Gud vil bevare i BaD. M. sund og kraftfuld og Jnstitutionens ophøiede Stifter vil fremtidig sammenkalde Folkeraadet efter den Beslutning, som med Glæde modtoges af Folket." Efterat Adressen har berørt de flere Forbedringer i Lovgivningen som ved Hs. Maj. utrættelige Jver for Landets Vel allerede ere iværksatte, at Undersøgelser ere indledede hvis Udfald med spændt Forventning imødesees, at Communalloven for Kjøbstæderne, som man haaber en lignende for Landet, snart vil paafølge, at Beslutninger til Realunderviisningens Fremme, en Filialbanks Oprettelse m. m. har Kravet paa Folkets taknemmelige Paaskjønnelse, gaaer den over til at omtale de tvende vigtige National-Jnteresser, Pressen og Finantsvæsenet saaledes: Deres Majestæt har fundet det nødvendigt, at lade et Lovbud udgaae, som Stænderne, i Tillid til Folkets sunde og besindige Omdømme og til den offentlige Menings Magt, samt i Betragtning af Deres Majestæts ophøiede Stilling, allerunderdanigst havde fraraadet; men de Formildelser som Deres Majestæt til samme Tid har ladet indtræde i den for visse mindre Presseforseelser forhen bestemte livsvarige Consur, have desuagtet bevaret den Overbeviisning, at deres Majestæt vil hævde Trykkefriheden, og at de med Folket erkjender den for et af Landets vigtigste Goder, uagtet nogle Misbrug uundgaaelig dermed ville være forbundne. Deres Majestæt har skjænket Stændernes Forestilling om Landets Finantser allernaadigst Opmærksomhed og erkjendt Nødvendigheden af en Besparelsesplan, og det glæder Stænderne, at De, Allernaadigste Konge, antager, at nye Statslaan ikke, saafremt ingen overordentlige Begivenheder maatte indtræffe, ville blive nødvendige, ei heller forøgede Skatter, som efter de sidste for Land og By uheldige, med Misvært forbundne Aar, for Jylland vilde blive en altfor trykkende Byrde. Deres Majestæt har allernaadigst tilkjendegivet, at nogle Besparelser ere iværksatte, og De vil ikke ophøre at henvende Deres Opmærksomhed paa dette Landets vigtigste Anliggende, saa at den rette Ligevægt mellem Statens Jndtægter og Udgifter kan blive tilveiebragt.