JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Blandede Efterretninger. Franskmændene have allerede engang for været i Besiddelse af Morea, nemlig paa Korstogenes Tid. Da Balduin af Flandern havde bemægtiget sig Constantinopel, besluttede en Greve af Champlitte at gaae til Morea, for der at erobre sig en god Arvelod, som den gamle Krønike siger. Han meddeelte Greven af Champagne sine Tanker, og denne gjorde, foruden de bedste Ønsker, ogsaa Forskud af Omkostningerne. Vilhelm af Champlitte drog fra Burgund en Mængde Æventyrere til sig. De gik til Venedig, leiede der Fartøier, ved Paasketid 1225 indskibede de sig, og ankom den 1ste Maj til Morea, hvor de landede ikke langt fra Patrasso. Efter en Rast af to Dage stege de til Hest, deres Trompetere opfordrede Patrasso til Overgivelse, og imod billige Betingelser aabnede Portene sig. Ligeledes gik efter kort Modstand Corinth, Argos etc. etc. over. Ny tilkommende franske Riddere erstattede det afgaaende Tab, og i kort Tid var Morea saa franciseret, at Pave Honorius kaldte det Ny-Frankrig. Jmidlertid udslettedes, ved nye Æventyrere fra Jtalien, Catalonien og Tyrkiet, ethvert Spor af dette franske Herredom. De daværende Forhold, især Riddervæsenet tilstedede meget let saadanne æventyrlige Rigers Opkomst. Saaledes kom Athen, endnu i det 13de Aarhundrede, til at staae under endeel Catalonieres Herskab, hvilke længe som Lejetropper havde kæmpet mod Tyrkerne, derpaa gjort Oprør mod deres Leieherre, Keiser Andronikus, og endeligen til Lands banet sig Veien til Grækenland. Dette Fyrstendom Athen holdt sig vel omtrent 200 Aar, og alligevel blev intet Spor af disse Æventyreres Sprog og Sæder tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Hr. de Lalande – fortæller Akademikeren d'sjonval –, der, saa længe jeg boede i Frankrig, hver Torsdag spiste hos mig, fandt intet behageligere for sin Gane, end Edderkopper og Kaalorme. Da mit Værelse stødte ud til en Have, kunde han bestandig have de sidstnævnte friske, men min Kone samlede ham hver Gang især et temmelig stort Antal og satte dem for ham strax efter hans Ankomst, før Maaltidet. Da jeg aldrig delede denne Ragout med ham, kan jeg blot, af hvad jeg hørte ham sige, berette, hvad Forskjel der i Smagen er mellem en Edderkop og en Kaalorm. Den første smager akkurat som en Nød og den anden som en Kjærne (la premiere a un excellent got de noisette, es la Seconde un veritable gout de fruit a noyau. Det er hans egne Ord).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Kjøbenhavns Børs d. 28 Juli 1829. Hamburg 2 M. - a vista 208 1/2 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 2 Rbd. Sl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 499 1/2 Rbs. Tegn. 96 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. 92 1/4 Nationalbank-Obligationen, (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 - Rbd. r. S. Dito Dito. .... 4197. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 108 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 100 100 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 72 - L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-24
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Mærkværdigheder ved Algiers Crobring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Førend Algiers Overgivelse kom en Franskmand til General Bourmont og erklærede sig for hans Fange. Han havde tjent Deien, som Oberst, og været i 29 Aar borte fra Frankrig, hvor han in Contumaciam var bleven dømt fra Livet. Han tilbød sig, at gjøre Generalen vigtige Opdagelser, dersom denne vilde forskaffe ham fuldkommen Benaadning. Generalen lovede at gjøre for ham hvad han kunde, og nu berettede Franskmanden, at hele Keiserslottet og Stierneskandsen vare underminerede. Denne Frelsens Engel havde været Deeltager i det Mord og den Plyndring, der i Aaret 1801 blev begaaet paa en Mad. Gas, der opholdt sig paa sit Landsted ved Toulon. Hans Medskyldige, tre i Tallet, bleve henrettede. - En Division Franske havde allerede nærmet sig Keiserslottet, i hvis Nærhed paa en Høi en Tro Beduiner havde opstillet sig, for at lokke dem i Garnet, men Minen sprang for tidligen og Franskmændene slap med, at Steene og Støv fløi omkring dem, uden dog at foraarsage dem Skade. Deien saae sig ogsaa i en anden Henseende særdeles skuffet i sin Forventning. Han troede nemlig, at den Storm, som opkom d. 16 Juni, vilde, som det ved foregaaende Expeditioner har været Tilfælde, tvinge hans Fiender til at trække sig tilbage. Han befalede derfor sin Hær at trække ud imod dem, efterat Mufti med stor Pomp havde lyst Velsignelse over dem. Men de bleve modtagne saa drabeligen, at de i største Uorden droge sig tilbage. De 2000 tilbagevendte Saarede gjorde især et slemt Jndtryk paa Algiererne. Artilleriet anrettede et frygteligt Blodbad blandt Araberne. De congreveske Ranquetter gjorde deres Heste skye; de bleve løbske og kastede deres Ryttere af. Om Stadens nuværende Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
En Mand, som har opholdt sig der i adskillige Aar, meddeler derom følgende: Den ene Side af Staden beskylles af Søen, og de andre to Sider trække sig ind af Landet til og danne den Pynt, hvor Deyens nye Pallads, Casba kaldet, ligger. Staden beherskes af det saakaldte Keiserfort, der bestryger Slætten ved Babazon, Staden og Slottet Casba. Fra den nederlandske Consuls Hauge beherskes, ligesom i Nærheden af den svenske Consuls, Keiserslottet. Denne Omstændighed er vigtig, og jeg anfører den, for at vise, hvor let man vil kunne ødelægge det Fort, hvorpaa Algiers Skjebne beroer. - Paa Søsiden er Algier frygtelig befæstet; paa Landsiden derimod kan det ikke udholde tre Dages regelmæssig Beleiring. Staden er ikke engang fuldkommen lukket; Voldene afbrydes hist og her af Vaaningshuse, hvis høje Vægge mod Gravene vel see ud som Fortification, men i Virkeligheden ikke ere det. Stadsgravene ere bestandigen tørre, og kunne ikke sættes under Vand, fordi de have en meget stærk Sænkning, og Vandet derfor ikke kan blive deri. Paa Landsiden har Algier tre Porte, vestlig ligger Babalnet, sydlig den nye Port, mod Østen Babazon. Besætningen bestaaer af 4000 Tyrker; 2000 ere fordeelte i Regentskabets forskjellige Pladser. Araberne ere udisciplinerede, slet bevæbnede Horder, mange føre endnu Geværer med Lunter. Climatet er meget fundt, maaskee ikke ganske saa varmt som Provences. Febre herske ikke i Algier og Pesten raser der kun, naar den slæbes did fra Ægypten. Over i ti Aar har man ikke sporet noget dertil. Gielstrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Den i Aar afdøde, høit bedagede Skuespiller Gielstrup var umodsigeligen den første og originaleste Comiker, vor Skueplads i nyere Tider har eiet. Ligesom Knudsen var han fra Ungdommen af bestemt til et ganske andet Kald, men hans medfødte Genie anviste ham den Plads, han siden, i en Række af 34 Aar, med saa meget Held beklædte. Han ombyttede Penselen med Thalias Maske, og henrykkede den danske Almeenhed ved sit høist sjeldne Lune. Jkke lidet bidrog han ved sit Spil til, at gjenopvække Sands for den udødelige Holberg, der var nær ved at komme ud ellige Mode. Hans Jeppe, Arv, Studenstrup etc. kun alt betragtes som raphaelske Originaler i den mingheder Konst, der vel kunne copieres, men ikke lille vor opnaaes i Liv og Sandhed. Ogsaa i at sig var han en stor Mester, og forsømmeog af hø anstændigt Middel til at blive selv i detndringer ere Naturen saa tro som mueligt. Han havde der, thi vor de, paastaaes i Theatret Foyer, en Koffert singes lige saa Apparater til sin Maskering. Endvandle. Jkke han har som Jeppe paa Bjerget, sk. men ogsaa ginalhat, som en virkelig Jeppe enne Tendents er paa Landeveien. Hans Taler store Aabenbarinler, kom ham meget til Hucteer, i de herskende vilde bringe sit fyldige Ansigt i Overensstemmelse med den Characteer, han skulde spille. Knudsen, hans Medbeiler og Efterfølger, langt fra at vise ham nogen Misundelse, paasatte ham endog, saa vidt mindes i de to Gjerrige, en Krands med de Ord: "jeg ærer Kunsten, noget, som imidlertid forvoldte denne værdige Artist Ubehagelighed. Gielstrup forlod meget for tidligen Skuepladsen, da han var en meget kraftfuld Mand. Endnu som Olding gik han jevnligen ud til et Landsted, en Miil fra Kjøbenhavn, for at besøge en Ven. En Aften, da han kom der saa sildig, at Porten allerede var lukket, satte han sig uden for, røgende sin Pibe indtil det blev Dag. Hans Enthusiasme for Skuespillerkonsten aftog ligesaa lidet som hans Jver for Malerkonsten. En Aften, da han ved en Forestilling paa Hoftheatret befandt sig i en Loge sagde han med Ungdomsforighed, i dette Øieblik kunde jeg have Lyst, at gaae lige ned paa Skuepladsen og spille med. J sit 74de Aar malede han et Landskab, som saaes paa Kunstacademiets Udstilling. Da han i sine yngre Aar befandt sig i Selskab med Schrøder og flere store Skuespillere anmodede disse ham om at vise dem nogle Prøver paa sin Konst. Han undskyldte sig med, at han ikke kunde spille Tydsk. "Saa spil da paa dansk raabte hine. Han gjorde det, og spillede en Scene af et af Holbergs Lystspil. Alle brast i Latter blot ved at see hans Mimik, uden at forstaae hvad han fremsagde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Jndenlandske Efterretninger. Altona, d. 19de Juli. Allerede i længere Tid have Badene i den ei langt herfra beliggende Stad Oldesloe, formedelst deres gavnlige Jndflydelse paa Helbreden, været meget besøgte; men i dette Aar haaber man der et særdeles talrigt Besøg af Fremmede, eftersom d. 30de Juli de første Hesteveddeløb der i Staden skulle finde Sted, ved hvilke der er udsat en offentlig Priis af circa 200 Frederiksd'ors, om hvilken Heste fra alle Lande, uden Hensyn til deres Eieres Nationalitet, kunne concurrere, og hvorved der for Deeltagerne kun viser sig Gevinst, uden de ringeste Omkostninger. - For Fremtiden har man Haab, om at mange af de meest udmærkede Sportsmen fra England, Østerrig og Ungarn ville besøge disse Veddeløb; dog allerede i dette Aar bliver Forsamlingen vist høist glimrende, da man med Bestemthed veed, at de fortrinligste Produkter af den Melkenburgske og Slesvig-Holsteenske Hesteavl ville maale deres Kræfter imod hverandre, hvilket ogsaa, formedelst Nærheden af Hamburg og Lübeck, torde bevirke et saa talrigt Sammenflod af Tilskuere, som man ellers kun seer i England ved Veddeløbene i Exsom. (A. M. 115.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Glückstadt, d. 13de Juli. Hs. Maj. Dronningens her garnisonerende Livregiment højtideligholdt idag sin saa almindeligen agtede Chefs, Hr. Oberst v. Leschly's (St. af D. og Dom.), Fødselsdag. Ved et af Hr. Premierlieutenant v. Knabbe forfærdiget Fyrværkerie, hvilket afbrændtes paa Slotspladsen og ved adskillige Salver af Jægercompagniet med lysende Kugler, fandt ogsaa Stadens Jndvaanere Leilighed, til ved denne Høitid at slutte sig til det vakre Officeer-Corps, som ogsaa i Telte paa det hjerteligste modtog og beværtede mange Herrer og Damer. ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Jmedens Navnet Diebitsch-Sabalkanske ganske hørte til Dagens Orden, var det under Ventilation i vore offentlige Blade, hvorvidt denne berømte Feltherre havde opholdt sig i Kjøbenhavn eller ikke, og Sagen blev da saaledes afgjort, at den her kjendte Diebitsch var en anden. Som et Curiosum fortjener at anføres, at Grev Diebitsch har, om end ikke Slægtninge, saa dog en Navner her i Landet. J Landsbyen Torrild, i Egnen af Skanderborg, levede nemlig i syttende Aarhundrede en Oberstlieutenant Nichel Burchard von Diebitsch, som efter Kirkebogen døde sammesteds d. 28de April 1665, i sit 76de Aar. Han havde i længere Tid beboet en Gaard der i Byen, og efterlod sig talrig Afkom. J Grumstrup, en Annex bye til Torrild, lever endnu en Bonde ved Navn Elias Diebitsch. Dagen 106.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
- J Aarhuus Avis No. 96 læses følgende Avertissement: En Bjørneunge, der er saa kjælen som et Lam, og har faaet langt bedre Opdragelse end mangt et Menneske der river i Folks Skind, er sendt fra en af mine Bekiendte i Norge til Salg. Skulde Nogen ønske dette Dyr til Moerskab, kan Sælgeren anvises af P. D. Faber i Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Efter det Tydske, af Stunden der Andacht. Dig, Ugrandskelige, vi lovprise, Gjennem Sekler æredes dit Bud, Oldtids Slægter, Hellige og Vise Nævne Zeus, Jehova, dig og Gud. Største Væsen, hvo kan dig betegne, Her min ringe Sands formaaer ei mer, Kun din Godhed seer jeg allevegne; Men i øvrigt, at en Blind jeg er. Dog i dette Mørke du os giver Sands for Ondt og Godt, det føle vi, Og Naturen i sin Skranke bliver, Kun vor Villie - den lod du os fri Gud, dit Tempel Himlens Bue være, Luft og Hav dit Altar byde frem, Alle Slægter juble til den Ære, Hele Skabningen udbrede den Beundringsfuld betragte. Naturens Yndighed, Er største Fryd jeg smagte, Er sand Lyksalighed. Naar Skov og Engen prydes Med Duggens Perleslør, Ved Følelser jeg frydes, Som mig lyksaliggjør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Ved Morgensolen qvæges Hver Plante, hvert et Blad. Den mindste Orm bevæges, Og ved sit Liv er glad. Rundt om os i det Fjerne Guds Almagt see vi stor, I Glandsen af hver Stierne, I mindste Moos, som groer. v. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Kjøbenhavns Børs, d. 27 Juli 1839. Hamburg 2 M. - a vista 208 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 72 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1533 154 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 96 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. 92 92 1/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Nationalbank-Obligationer - Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 10212. Dito Dito. . . . . 107 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 102 1/2 108 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104, 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 100 1/2 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . .- Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske StatsobligaL. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-27
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Denne Flaade var i November Maaned lø den ud, imedens Hawke var nødt af Storm, at søge Torbay. Det kom nu an paa, at faae Hawke igjen i Søen, for at opsøge den franske Flaade; Aarstiden var ugunstig og farlig. - Pitt maatte just til den Tid holde Sengen for Podagra, og modtog alle Besøg i sit Sovekommer, hvori han ikke kunne taale Varme. Hertugen af Newcastle kom til ham, for at tale om hiin Sag. Efter hans Mening burde Flaaden ikke løbe ud i saa stormende Veir. Næppe var han traadt ind i Kammeret, førend han zittrende af Kulde raabte: Hvad! De har ikke i Kakkelovnen?" Nei, svarede Pitt – naar jeg har Podagra, kan jeg ikke taale Varme." Hertugen svøbte sin Kappe om sig satte sig paa den Syges Seng og begyndte at tale om Sagen; men i det samme bliver han opmærksom paa en anden Seng, som stod i Kammeret, og ikke istand til at udholde Kulden, siger han: "Dersom De tillader, saa vil jeg lægge mig i deres Seng, for at blive varm, og lægger sig uden at tage Kappen af i Sengen, som tilhørte Pitts Gemalinde Lady Ester. Nu begyndte Debatteringen paany. Ligesaa bestemt som Hertugen, erklærede sig imod Flaadens Afseiling, erklærede Pitt sig for den. Flaaden maa absolut ud!" raabte han fra sin Seng. Nei, Neil Det er umuligt!" – skreg Hertugen fra sin - Den gaaer forloren – forloren!" Saaledes fandt Sir Charles Frederik, Chef for Marinedepartementet, begge Statsministerne i den latterligste Stilling at discutere den vigtigste Sag, og havde Møje med at holde sig alvorlig. Pitt sexrede, Flaaden løb ud, og Følgen retfærdiggjorde ham. Admiral Hawke slog Conflans den 20de November, paa Høiden af Guberon, og denne Seier var afgjørende for England. Maria Stuarts Uskyldighed beviist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
J et i England for en Tid siden udkommet Værk: The Lise of Mary Qveen of Scots, by Georg Chalmers, bliver Marias Uskyldighed i alle de Forbrydelser, man har paabyrdet hende, tydeligen lagt for Dagen. Disse Forbrydelser lade sig reducere til 3de Puncter, Daruleys, hendes Gemals, Mord; Formælingen med hans Morder, og hendes Forse paa, fra sit Fængsel, at undergrave Elisabeths Trone. Forfatteren godtgjør, at hun er uskyldig i dem alle tre, allerede Biskoppen af York beviste til sin Tid, at hun ingen Deel havde i Darnleys Mord, Whitaker, Tytter og Goodael viste i nyere Tider, at Brevene fra hende til Bothwell vare opdigtede. – "Men hun giftede sig med denne Morder, og blot derfor hviler Mistanken om den skammeligste Letsindighed paa hende!" Ogsaa her optræder Chalmers som hendes sejrrige Forsvarer; hun blev tvungen til Ægteskabet med ham af hendes eget Statsraad, hvor fornemmeligen De spillede en Hovedrolle, som havde sammensvoret sig med Bothwell til Darnleys Mord, og havde lovet Bothwell Maria til Løn for hans Andeel deri. At fralægge hende den tredie Beskyldning kunde mindst falde en saa vældig Ridder som Chalmers vanskeligt. - Hvo gav Elisabeth Ret til at kaste den af Rebeller fordrevne, til hende flygtende Dronning i Fængsel, Hvo kan nægte Marie den Ret, at befrie sig fra dette Fængsel paa enhver Maade? Hvo har beviist, at hun vilde gjøre det paa hendes Tyranindes Trones og Livs Bekostning, Chalmers har, med utrolig Flid, samlet alle mulige Parirer og Documenter, samtidige Parlementsakter, og Krøniker baade for og imod Maria, excerperet dem, og forsynet ethvert til Beviis trængende Sted med umodsigelige Data. Maria var et Offer for Catholicismens og Protestantismens Kamp paa hiin Ø. - Den første maatte bukke under, og hun, deres Støtte, lige overfor en listig grusom Modstanderske faldt med den som en Martyrinde. Plagiariernes nye men probate Methode. At disse Herrer fordum vare saa foragtede, kom deraf, at de dreve deres Plagium i det Smaa og hemmeligt. Nu derimod følge de den skarpsindige Lichtenbergs Raad og bære sig af som Erobrerne, hvilke man vel ikke tør nægte Plads imellem honnette Folk. De lade nemlig ligefrem Andres Værker trykke under deres eget Navn, og vover Nogen at ymte herom, saa slaae de en saadan Person lige i Næse og Mund, dersom han er nærværende, er han derimod fraværende, saa skjælde de ham i alle Aviser og lærde Blade ud for en Spitsbub, en Cabalsmed, en Diævel og bede ham gaae Fivold, undertiden lade de sig assistere af Adjuncter, som maaskee med Tiden ogsaa kunne faae isinde at betræde samme Heltebane. Den store Hobe troer, at saa drabelige Karle maae have Ret, og jeg, Louis, kunde paa denne Maade bilde Folk ind, at jeg havde skrevet Birkners Bog om Trykkefriheden. Flid pro 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Under Thorvaldsens Ophold i Munchen fra 14 Febr. til 14 Marts d. A. i Anledning af Hertugen af Leuchtenbergs Mindemærkes Opstilling, vilde til de mange Hædersbeviisninger, den store Kunstner mødte, ogsaa det derværende Universitets Rector, Hofraad Thiersch føje sin Skjærv. Han digtede to Sonetter, der, i et Exemplar af hans Bog om den dannende Konsts Epoche blandt Grækerne, overraktes vor, til et Aftensmaaltid i den smykkede Bibliothekal indbudne berømte Landsmand. J den ene af disse Sonetter hedder det: Entsannte Thor aus seinem Wald den Sohn. Denne Hentydning paa Konstnerens Navn er materialiter delig, men formaliter temmelig mislykket; thi Vall paa Islandsk er ikke det tydske Wald, men det danske Magt, Vold, Herredømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Jndenlandske Efterretninger. Afdøde Etatsraad Ridder B. Thorlacius efterlod sig, som bekjendt, et betydeligt og udvalgt Bibliothek. Derover er offentlig Auction berammet til d. 6te September d. A. i Gaarden. No. 250 paa Nørregade. Catalogen, bestaaende af 250 Octavsider, er allerede udkommen. Denne Bogfortegnelse udmærket sig fremfor dem, man iden senere Tid pleier at see her til Lands, ikke blot ved sit fortrinlige Indhold, men og ved sin Orden og Correcthed; vi ville derfor i Korthed gjøre Læseren lidt nærmere bekjendt med samme. - Den første Plads indtage Manuskripter, fra S. 111 Nr. 1166, hvoraf største Delen angaaer den islandske Saga-Literatur og de nordiske Rigers Historie, nogle, især Archæologien vedkommende, ere forfattede og skrevne af Thorlacius, selv. - Den 2den Afdeling, S. 1145, udgjøre de græske classiske Autores, 970 Numere i Folio, Qvart og Octav, hvoriblandt fortrinlige ældre og nyere Udgaver. Det samme gjælder om 3die Afdeling, S. 46-73, de romerske Forfattere, fra No. 9711729. Den 4de Afdeling, S. 7329, No. 1730,2079, indeholder Verker henhørende til den græske og romerske Philologie og Kritik, Lexika, Grammatiker osv. Den 5te Afdeling, S. 89,95, No. 2080,2239, bestaar af nyere Forfatteres Verker, Breve og Carmina, skrevne paa det latinske Sprog. Særdeles rig er den 6te Afdeling, S. 96130, No. 224022907, vedkommende Antiquiteterne, Mythologien og Archæologien. Her findes næsten lutter udmærkede Verker og Samlinger fra ældre og nyere Tid med og uden Kobbere. Den 7de Afdeling, S. 130-137, No. 29083046, indeholder numismatiske Skrifter. Den 8de, S. 138. 140, No. 304773109, bestaaer af chronologiske, genealogisk heraldiske, diplomatiske og geographiske Bøger, men denne Afdeling, uagtet der findes endeel fortrinligt, f. Ex. Scaligers og Petaus Verker om Tidsregningen, er dog mindre righoldig i Sammenligning med de øvrige. J 9de Afdeling, S. 140-158, No. 3110-3604, findes mange ypperlige Skrifter angaaende Universalhistorien. Den 10de Afd., S. 158-161, No. 36053724, omfatter Literærhistorien. Den 11te, meget rige Afdeling, S. 162195, No. 37254581, indeholder Verker, om Nordens Historie, Antiquiteter og Philologie Theologiske Skrifter udgjøre den 12te Afdeling, S. 195,213, No. 4582,5034. Den 13de Afd.,S. 214,216, No. 50355083, vedkommer Jurisprudentsen, især den romerske. 14de Afd., S. 216. 220, No. 5084,5150, indeholder den linguistiske Literatur. Den 15de, S. 220,230, No. 5151. 5435, bestaaer af enkelte Skrifter og samlede Verker, henhørende til de skjønne Videnskaber og Kunster. Philosophiske, physicalske, naturhistoriske, mathematiske, medicinske og oeconomiske Bøger danne den 16de Afdeling, S. 230,238, No. 54365659. Dernæst følger endeel uindbundne Bøger, S. 238,239, hvoriblandt Oplaget af nogle af Thorlacii latinske Verker. Den sidste Afdeling bestaaer af Tegninger, Kobberstik og Landkaarter, S. 239. 245. Hertil kommer endnu et Appendix, bestaaende af 62 Numere, meest latinske Bøger, og deriblandt nogle sjældne, S. 2462250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Vesterport har ved Istandsættelsen i Sommer faaet et saa zirligt Udseende, at den nu kan regnes for den skjønneste blandt Hovedstadens Porte. Der, hvor den nu er, blev den egentlig anlagt 1668, thi for den Tid laae den lige for Enden af Vestergade. Den til Broen vendende Fa gade med Krigsemblemer og Aarstallet 1668 er omhyggeligen bleven vedligeholdt og udbedret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Ved Bogense Kjøbstad er nu indrette, en Baad-Canal af 640 Alens Længde, 12 Alens Bredde og 5 Fods Dybde, med tilhørende Bassin, 60 Alen langt og 30 Alen bredt, forsynet med indvendigt Bolværk og to Slæbesteder. Herved er aabnet en forhaabentlig Velstandskilde for Bogense Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-31
Paa Bornholm har Man d. 28de Juni havt saa stærkt et Tordenveir, at der næppe kan mindes Mage til af nogen Nulevende. Lynilden slog ned paa adskillige Steder, blandt Andet dræbte den en Bonde og en ham tilhørende Koe, som han just vilde drive drive hjem. Lynstraalen havde ramt ham ligge paa Issen og havde derfra ligesom spredt eller deelt sig i flere smaae Straaler. En var gaaet ned af hans Pande og havde kløvet den; de andre vare gaaede i alle Retninger rundt om ham ned i Jorden. Man talte 11 til 12 saadanne Huller, ligesom af et Karteschskud. Mandens Klæder vare iturevne og splittede rundt omkring, ret ligesom om et vildt og glubende Dyr havde ihielrevet ham.