Berlingske Tidende, 1752-02-11
Fortsættelse paa forrige Aars Historie. September. J Begyndelsen af denne Maaned lode tre Spanske Orlogs=Skide og 2 Bebeqver sig gandske uformodentlig see for Algier, og hildsede de ved Strandbredden forsamlede Tyrker med et skarpt Lav af deres Canoner. Den de blev Antallet paa dem, som paa en føye Tid i Constantinopel ved Pesten vare bortrykkede, beregnet til 350000 Personer. Den 9de indløb til Rochelle i Frankrige den ubehagelige Tidende, at den nye Nabob af Golconda, som ved de Franskes Hielp var sat paa Thronen, var bleven myrdet af hans fornemmeste Betiente, og derved det meeste af de Fordeele forliist, som denne Prinz havde de Franske ind rømt. Den 11te døde Enke=Hertuginden af Bayern til Aa hans i Vestphalen. Samme Dag døde ogsaa Prinz Benedictus Philippus af Este, Hertugens af Modena 2den Prinz. Jligemaade blev samme Dag paa Corsica en Halm=Jld ved en stærk Blæst saaledes udbredt, at paa en Circumserenz af 40 Jtalienske Miile omkring, bleve Træer, Huuse og alt hvad som kunde brændes, ødelagt, hvor tilligemed en stor Mængde Qvæg omkom. Selv samme Dag saa vel som den 12te, havde man i Holsteen, Slesvig og Jydland, samt overalt ved Nordsøen og Vester=Havet saa stærk en Vandflod, som ingen kunde mindes, som giorde en ubeskrivelig Skade. Den 13de blev derimod over Mad. Dauphines lykkelige Forløsning med en ung Hertug af Burgundien, ved det Kongelige Franske Hof, i Paris og over heele Frankrige en uudsigelig Glæde, som siden har udbredet sig saaledes til alle Verdens Parter, at endog Tyrker og Tartarer have viist sig offentlig at tage Deel derudi. Tillige med denne Glæde udstød ogsaa en stærk Strøm af Franske Penge, thi de prægtige Festins, som 64. paa fremmede Steder residerende Franske Ministrer i den Anledning have holdt, skal have kostet henved 5 Millioner Livres. Den 15de kom Kongen af Preussen fra sin Slesiske Reyse lykkelig hiem igien til Potsdam. Den 18de var paa Antigoa og de øvrige Americanske Sukker=Øer saa hæftig en Orcan, at derved baade til Lands og til Vands skeede en stor Ødeleggelse. Den Skade, som de Engelske Colonier derved havde taget, beregnedes i Førstningen til 200000 Pd. Sterl. men befandtes siden gjerne dobbelt saa stærk. Den 22de blev den fameuse Oprører Theodor Kiuck, som i Croatien ved falske Persvasioner havde kommet den Keyserlige Milice til at giøre Oprør, til Gospich radbrækket. Den 27de tog den Grævel. Burghausiske Kiøbstæd Sulau stor Skade ved Jlds=Vaade, som ved nogle Børns Uforsigtighed var kommet afsted. Ellers rammede alt først i denne Maaned et forskrækkeligt Uveir den Egn fra Eisenberg over Zeitz, Leipzig, Waldheim indtil Grossenhavn, som gjorde usigelig Skade, og dræbte baade Dyr paa Marken og Fugle under Himmelen udi stor Mængde. J de Østerrigske Nederlande continuerede man at grave Canaler, og gjorde allehaande andre Jndretninger, som sigtede til at bringe Handelen i Flor. J Meyland begyndte man at giøre Porcelain, som skal ikke være meget slettere end det Meissenske. Sammesteds giorde man Anstalter til en Sammenkomst, for at afgiøre de hidtil værende Tvistigheder og Grændseskiellet imellem Hertugdommet Meyland og de til Schweiz henhørende Jtalienske Lande. J Genua fattede Raadet en Slutning, til Handelens Opkomst at declarere Havnen sammesteds til Fri=Havn. Samme Regiering lod næsten ved samme Tid jage alle Frimurere ud af Landet, efterfølgende derudi det kort tilforn af det Neapolitanske Hof givne Exempel. Kongen af Frankrige befoel, at alle Bekostninger, som de Franske Stæder og andre Societeter havde bestemt til Glædes Beviisninger over Hertugens af Burgundien Fødsel, skulde anvendes til at udstyre og gifte fattige Piger. Ved samme Tid eftergav Hans Allerchristeligste Majestet 4 Millioner af de Skatte, som Undersaatterne hidindtil havde maat betale til at give de Kongelige Coffres deres Vægt igien, som ved seeneste Krig vare blevne temmelig lættede. J denne Maaned havde ogsaa Paven nær mistet sit Liv formedelst et Steenkast af en forvoven Haand. En Pater og Doctor til Brediz i Mæhren, navnlig Procopius Divisch, opfandt et muficalsk Jnstrument, som indbefatter alle andre Jnstrumen ters Fuldkommenhed. De Engelske begyndte at faae Smag paa Piemontesisk Viin.