JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Hr. Aug. Esmarch, pastor emeritus, opkaster i Christiania Avis følgende Spørgsmaal, Herved fordrister jeg mig til at spørge Philosophiens Yndere, om min offentlige Yttring: at Mennesket paa Jordens Overflade staaer med Siel og Legeme, i Forbindelse med et skjult Menneske, som kan komme ud af Jorden, er mere ubegribelig og mindre nyttig, end Hofpræstens Christiani Paastaaelse i hans "Gewisbeit unsrer ewigen Fortdauer" P. 66, at Mennesket bestaar af trende Dele, nemlig af et organisk Legeme, af en Siel, og af en over Legemet og Siel ophøiet Aar, og lider i Haab til Guds Ære og Menneskelighedens Velfærd paa et offentlig Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
J Christiania Avis læses følgende: Enhver Landmand i Norge vilde sikkert være Hr. H. Mathiesen Tak skyldig, hvis Saaenings- og Behandlingsmaaden af den i Christiania Jntelligentssedler No. 74 d. A. ommeldte Johannes=Rug, der hos Hr. Mathiesen gav 144 Fold – endskjøndt noget seent sædet – bler offentlig bekjendtgjort, thi end- og det halve Fold vilde skaffe Norge, i godt Aar, næsten tilstrækkelig Korn at føde sig selv, da man hidindtil ansee 20 a 24 Fold for overordentlig god Avling, af Norsk Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Ved Priseretten i Aarhuus er det til Fladstrand opbragte Skib Hoppet, Skp. C. Asplund, bleven tilkjendt Caperførerne Tønsberg og Callesen til lige Andeel som god Prise, dog forbeholdes Toldvæsenets Ret for saavidt Skibet paa indeværende Reise er passeret Sundet, uden at betale Told. Ligeledes er ved samme den til Fladstrand, opbragte Brig Welland, ført af Skp. John Høgh. tilkjendt Roflottillen, og forbeholdes Toldvæsenets Ret i Anledning af, at Skibet i afvigte Sommer paa en Reise fra London til Riga, og nu paa en Reise fra Østersøen, ikke har erlagt Sundtold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Det til Kierteminde opbragte Skib Twe Gebroeder, Skp. J. L. Mülder, er bleven tilkjendt Opbringeren Capersorer og Dannebrogsmand Andrea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Den af Caperfører H. Hansen opbragte Baad Admiral, Skp. P. Nielsen, er frigiven. Den af Maanedslieuten. Jngerslev opbragte Baad Freden, Skp. 3. Johansen, tilfalder Kongens Casse, dog at vedkommende milit. Capteurer forbeholdes den dem tilkommende PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
J Aarhuus Avis læses i Anledning af Vanskeligheden, at faae Tjenestefolk paa Landet og den end større Vanskelighed at fyldestgiøre dem i Henseende til Lønnen, et Forslag, hvori ønskes, at Øvrigheden saavidt mueligt og i Medhold af de Kgl. Anordninger, maatte søge at hæve nogle af de Aarsager, der for en Deel give Anledning til hiint Onde. Blandt disse Aarsager regner Forfatteren de mange omvandrende uberettigede Handelsmænd, thi deels finde Karle, ja endog Drenge nu bedre deres Regning ved at streife omkring i Landet med alskens Kram, Kreature, Uhre, Pibehoveder m.v., end ved at tage fast Tieneste hos en Mand, deels findes der mange Leiesvende af Karle og Drenge, der saavel af Kjøbstæds, som Landmænd lade sig bruge til Opkjøb og Forprang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Naar saadanne Løsgjængere og uberettigede Handelsmænd ikke alvorlig standses og behandles efter Anordningerne af Vedkommende, vil Landmanden see sig blottet for Medhielp til sit Arbeide, hvorved Avlsbrugen og Landet i det Hele maa lide. De mange Tjenestefolk af begge Kjøn, som man saaledes seer drive omkring, burde tilholdes at tage fast Tieneste. Tjenestetiendes Løn maatte bestemmes enhver efter sin Stilling og sit Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Naar dette Uvæsen af Landprangerie og Ørkesløshed blev standset, vilde man lettere kunne faae Tjenestefolk, og, naar Lønnen blev bestemt, vilde en ringe Dreng ikke, som nu, kunne forlange ligesaa meget som en tjenstdygtig Karl, og den sidste ikke vove at forlange 8 til 1200 Rdlr. aarlig Løn, fordi han veed, at der er Mangel paa Tjeneste karle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Mariboe, d. 25 Oct. J denne Tid har en benedidet Pranger eller Opkjøber slagtet en Deel Sviin i Guldborg, og ladet Flesket sælge til alskens Folk paa Falster. Formodentlig har han befrygtet, at blive standset mit paa sin ædle Prangerbane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Convoyen Øster fra ankrede i Aftes S. S. O. for Romsøe og gik i Morges til Seils Nordefter. Convoyen Nord fra bestaar af et Orlogsskib, en Fregat, 2 Kutterbrigger, en letter of marque og 7 Costerdieskibe og ankrede i Aften mellem Gulstav og Vesternæs. J Forgaars Morges Kl. imellem 5 og 6 blev en Dansk Caper sat paa Grund, omtrent 250 Skridt fra Land, lige udfor Korsenakke, da den blev jaget af et fiendtligt Skib. Af Besætningen vadede 7 Mand i Land.Da Vagten ved bemeldte Kossenakke kom til Stranden, vendte det fiendtlige Skib, efter at have gjort nogle faa Skud. Cooperen var bemandet med 10 Mand, kaldet Sammelline, ført af Andreas Schals og hjemmehørende i Kjøbenhavn. - Hs. Majestæt Kongen har under 1ste d. M. allernaadigst befalet, at en kort Beretning om Aarsagerne til nærværende Forsvarskrig med Sverrig, skulle offentlig bekjendtgjøres fra Prædikestolene med en høitidelig Bøn til Gud om at skienke Hs. Majestæts Vaaben Held og Velsignelse. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Under 27 Oct. d. A. er udstedt et Kongelig allernaadigst Patent, hvorved de i Forordningen af 7 Sept. d. A. indeholdte Forskrifter angaaende Forholdsmaaden med de i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen værende Svenske, udvides til russiske, preussiske og meklenborgske Undersaatter, som opholde sig i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Forordning, angaaende de ved Jgjenindførelsen af Sølvmynt, som lovmæssigt Betalingsmiddel i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen nødvendige Bestemmelser i Henseende til Pengevæsenet og de samme vedkommende Forpligtelser. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c., gjøre vitterligt: J Vort allerhøieste Patent af 30 Julii d. A. angaaende Bank= og Pengevæsenet i Vore Kongeriger og Hertugdømmer, ere de Forskrifter, der med Jgjenindførelsen af rede Sølv som lovmæssigt Betalingsmiddel i Vore Hertugdommer blive nødvendige, forbeholdne for en nærmere Anordning. Angaaende de hertil henhørende Bestemmelser saavel i Henseende til Pengevæsenet i Vore Hertugdømmer for Fremtiden, som med Hensyn til Opfyldelsen af de sammesteds allerede gjeldende Forpligtelser til Pengepræstationer, saa og til de af Vore Undersaatter i Kongerigerne indgaaede Forpligtelser i Slesvig=Holsteensk Courant eller Species, have Vi nu besluttet, ligesom Vi ogsaa herved byde og befale som følger. I. Det lovmæssige Betalingsmiddel i Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen skal, foruden Kobber Skillemynt efter de Bestemmelser, der indeholdes i §. 3 og 4, være rede Sølvmynt. Følgelig er Jngen forpligtet, at modtage i Betaling de hidtil i Omløb værende Bancosedler eller andre Repræsentativer, undtagen i de Tilfælde, som herefter i denne Forordning findes anførte. Jblandt de Sedler, som herefter udstædes af Banken, ville de, som paa Forlangende omvexles mod rede Sølv, blive at antage i Vore, Kasser som rede Sølv. Dog skal Jngen være pligtig, imod sin Villie, at modtage samme i Betalinger mellem Mand og Mand. 2. Den i Forordningen af 6 Jan. d. A. §. 5 fastsatte Myntfod bliver herefter uforandret i Hertugdømmerne, saaledes at 18 1/2 Rbdlr. udpræges af 1 Mark fiint Sølv, Cøllnsk Vægt, og at 1 Rbdlr. indeholder 6 Rbmark eller 96 Rbskilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Speciesmynten vedbliver ligeledes, saalænge den er i Omløb, at gielde tilligemed Rbdalerne og de mindre Mynter, som i Overeensstemmelse med det Foranførte ville vorde udprægede, saaledes at 1 Species gaaer for 2 Rbdlr.; eller 1 Rdlr. Slesv. Holst. Courant for 1 1/2 Rbdlr., og de mindre Mynter beregnes efter samme Forhold. 3. Foruden den Sølv Skillemynt, som ved Forordningen af 29 Febr. 1788 og Patentet af 8 Febr. 1801 er sat i Omløb i Hertugdommene, skal indtil videre ingen anden Kobberskillemynt gielde sammesteds end de i Aaret 1771 udprægede Enesteskillinger, de Slesvig=Holsteenske Sechslinge og de Tolvskillinger, som i Aaret 1812 bleve satte i Omløb i Dannemark, hvilke alle skulle gaae og gielde for 2 Rbskilling Stykket. d. Jngen er forpligtet at modtage paa engang i Betaling af forommeldte Skillemynt mere end 2 Rbmark eller 32 Rbskilling. J Henseende til den Summa, indtil hvilken denne Skillemynt bliver at modtage i Vore Kasser, samt i de Skatter og Afgifter, som til disse skulle erlægges, skal det fornødne nærmere vorde foranstaltet. 5. De øvrige 4 Sorter Kobber Skillemynt, som hidtil have gjeldt i Hertugdømmerne, sættes strax ud af Omløb, og afleveres til Vore Kasser, hvor de indløses med de Repræsentativer, hvilke, i Følge Forordningen af 5 Jan. d. A., circulere i Hertugdommerne som Rigsbankpenge, efter den begge tillagte lovbestemte Værdie, saaledes at det f. Ex. for 240 Rigsbankskilling i Skillemynt gives 2 1/2 Rbdlr. i Repræsentativer. 6. Alle Contracter og Overeenskomster, som begrunde Forpligtelser til Pengepræstationer, saa og alle Dokumenter og Papirer, som angaae Penge præstationer, skulle, for saavidt de oprettes mellem Jndvaanere i Vore Hertugdømmer, fra nu af lyde paa Rigsbankpenge. Hypothekariske Forpligtelser, til Pengepræstationer, som herefter indgaaes mellem Jndvaanere i Vore Hertugdømmer, skulle ikke kunne indføres i Skyld- og Panteprotocollerne, med mindre de lyde paa Rigsbankpenge. Ligeledes skulle Domstolene i deres Domme og Kiendelser, angaaende Opfyldelsen af saadanne Forpligtelser, som i Følge det Ovenstaaende skulle sluttes i Rbpenge, ikkun tilkjende Betalingen i denne Pengesort. Dog forblive alle nuværende, i Overeensstemmelse med tidligere Love gyldig indgangne Forpligtelser til Pengepræstationer i Banco eller fremmede Mynt sorter i fuld Kraft. 7. J alle Tilfælde, hvor der herefter loves eller tilkiendes en Præstation i Rbpenge, uden nogen nærmere Bestemmelse i Henseende til Pengesorten, skal derved forstaaes Rbpenge rede Sølv §. 2). Jmidlertid kunne Alkorder om Pengepræstationer i Rbpenge Sølvværdie eller Navneværdie, fremdeles gyldig afsluttes imellem Jndvaanerne i Hertugdømmerne, og Domstolene bør i Overeensstemmelse hermed afgive de Kiendelser, som angaae de derpaa udtrykkelig lydende Overeenskomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
8. Kjøbmandsvexler kunne ogsaa herefter lyde paa enhver indenlandsk eller fremmed Pengesort, Ligeledes er det en Selvfølge, at Overeenskomster, hvorved andre Præstationer end Penge, f. Ex. Kornvare tilsikkres, ikke allene gyldigen kunne indgaaes, men endog kunne give Panteret og indføres i Skyld- og Panteprotocollerne. 9. Alle for Bekjendtgjørelsen af Forordningen. af 5 Januarii d. A. ved Lov bestemte Summer i Slesvig=Holsteensk Courant eller Species, som, i Følge bemeldte Forordnings §. 44 ere gaaede over til Rbpenge Sølvværdie, forblive uforandrede i Henseende til deres nuværende Nominalbeløb, men gaae nu igjen over til rede Sølv. 10. Hvor Omsætningen af saadanne Summer fra Slesv. Holst. Courant eller Species til Rbpenge, vilde give Brøk i Roskillinger, bliver Brøken imder 1/2 ikke at regne, og hvad der er større Brø regnes som 2 Rbs, i Sølv. 11. J de Tilfælde, hvor lovbestemte Summer i Slesv. Holst. Cour. eller Species ere blevne forhøiede efter Bekjendtgjørelsen af Frd. af 5 Jan. d. A., falder for Fremtiden Forhøielsen bort. Men dersom Summer, for hvis Størrelse der, førend Frd. af 5 Jan. d. A. udkom, ingen Lovbestemmelse gaves, ere, efter bemeldte Frds. Publikation, blevne i Overeensstemmelse med Anordningerne bestemte til Repenge S. V., da skulle saadanne Summer efter Omstændighederne nu fra nyt ansættes i rede Sølv. 12. Naar, efter Bekjendtgjørelsen af Frd. af 5 Jan. d. A., en Tings Værdie, ved lovmæssig Taxation, er ansat og bestemt i Rbpenge, saa gaaer Summen over til rede Sølv, Daler for Daler og Skilling for Skilling, saafremt ikke nogen af de i Sagen Jnteresserede, ved en nye Taxation, eller, hvor saadant ikke meer er anvendeligt, paa anden Maade, kan bevise, at der ved den forrige Taxation har været lagt et andet Forhold for Repengene til Grund. Jøvrigt er det en Selvfølge, at denne Forskrivt ikke langere er anvendelig, naar der, i Følge Taxationen, skulde udbetales en Pengesum, og Betalingen allerede er paafulgt, forinden Bekjendtgjørelsen af denne Forordning. 13. De oprindelig i Species eller Slesv. Hvist. Cour. ved Lov bestemte Præstationer, altsaa og de i samme Pengesort fastsatte Skatter og Afgivter til Vore Kasser, som ere forfaldne efter den 1ste Aug. d. A., eller hvis Betalings Termin endnu ikke er indtruffen, skulle udredes i rede Sølv. Men 4 Aar. hvor Præstationer bestemmes efter Procent eller efter et andet Forhold til en vis Summe, hvoraf de skulle beregnes, saasom ved Auctionsgebyhrer, udredes disse i samme Pengesort, hvori Hovedsummen er bestemt, følgelig i Rigsbankpenge SølvVærdie, eller Navne Værdie, dersom Hoved-Summen bestaaer deri, hvilket skal finde Sted endog om Betalings=Terminen først indtræffer efter den 1ste Augusti d. A. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Kjøbenhavns Børs, den 2den November. J Dag noteredes Coursen 810 a vista Specier solgtes for 50 til 51 Rbmk. - J det Hele hersker stor Stilhed i Handelen. - Ogsaa Trælast er betydelig falden i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Hamborg, d. 26 Octbr. Efter adskillige udspredte Rygter skulde, som det lader, fra d. 16de til d. 19de være forefaldet et stort Slag. Fienden synger samme Seierssange, som i Slagene ved Lazen og Bautzen. Vi skal meddele Resultaterne, saasnart vi faae dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Bremen, d. 23de Octbr. Den 21de Kl. 4 om Eftermiddagen indtraf her i Byen en Colonne franske Tropper under General Lauberdiere. Russerne bleve tvungne at drage dem tilbage over Achim og Verden, efter at have lidt et stort Forliis. J Byen herskede den største Orden. Mayland, d. 10 Oct. Tre Dage efter hinanden har vor Armee tilbudt Fienden Slaget, og hver Gang forgjeves. Den har sin Stilling langs med Jsonzo. To fiendtlige Colonner vare marscherede over Bjergere til Canale og Tolmino. Neppe lod Teten af en Bataillon sig see for det første af disse Stæder, saa trak Fienden sig tilbage. Vi vente Efterretning om, at det samme har fundet Sted i Tolmino. J Egnen af Pinnechen bleve omtrent 2000 Fiender drevne tilbage, efterladende sig 100 Døde paa Valpladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
London, d. 8 Oct. Den gule Feber har ytnede. tret sig i Gibraltar og Cadix. Fra d. 8 til d. 13de Sept. ere 28 Personer døde deraf i Gibraltar. - Paa Fægtningen d. 29 ved Danzig fulgte adskillige andre Fægtninger paa nogle Ydrepuncter af Fæstningen. Hert. Alexander af Würtemberg agter at udmatte Garnisonen ved gjentagne Angreb og Allarmeringer. Der forløber ingen Nat uden at jo Garnisonen paa een eller anden Punct trues, hvilket nøder den at være bestandig under Vaaben. Gen. Rapp har formeret af Byens unge Mandskab 8 Batailloner og givet dem Navn af Kongen af Roms Batailloner. Flottillen for Danzig har hidtil formedelst der slette Veir ikke kunnet foretage noget Alvorligt mod Fæstningen. Saasnart de fornødne Artillerister og Sappeurer ere ankomne for Danzig, skal Beleiringen ufortøvet begynde. - Briggen le Dominique, paa 15 Canoner og 83 M., er, efter mere end en Times Fægtning, bleven tagen af den Americanske Caper le Decateur paa 17 Canoner og med flere end 103 M. Besætning. - Under Majesties Overfart, der har ombord Cont. Adm. Griffeth, som skulde til Halifax, opkom i Nærheden af Krudtkamret, hvori der fandtes 300 Fade Krudt, en Jld, som lykkeligviis blev slukket. Majestic har imidlertid taget et Americansk Skib, hvis Capitain har budet 30,000 Dollars i Løsepenge for samme, Ladningen uberegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Hamborg Correspondent leverer Adresser fra Municipalitetsraaderne i Staden Paris, Dunkirken, Provins a. til den Franske Keiserinde, i Anledning af Hendes Opfordring, indeholdende de varmeste Forsikkringer om, at enhver Fransk Undersaat vil vove sidste Blodsdraabe for sin Keisers Hæder og sit Fødelands Forsvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Mayland d. 13de Oct. J Følge de sidste Efterretninger fra Hovedqvarteret befandt Vicekongen sig i Gradisca. Corpset paa høire holdte Linien ved Jsonzo besat, og lænede sin venstre Fløi mod Caporetto. Corpset paa venstre, under Gener. Grenier forsvarede Snevrene ved Fella Dalene. Fienden har gjort nye Forsøg mod Grado, der vare ligesaa frugtesløse som de første. Dette Fort har en tilstrækkelig Garnison og en Reserve i Aquileja, for i Nødsfald at understøtte det. Nogle fiendtlige Tropper have ladet sig see paa Øvre Piaves Bjerge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Mayland, d. 14 Sept. Ved et Decret, udstedet af Vicekongen i Hovedqvarteret Gradisca, den 11 Sept., befales, at der af Conscriptionen, for Aarene 1808, 9, 10, 11, 12 og 13 skal udtages til den active Armees Tjeneste 15,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Udskrivningen skal skee i Forhold til det Antal Folk, der af benævnte Aar ere disponible. Lodkastningen skeer 14 Dage efter Decretets Kundgjørelse. Vicekongen har ved samme Leilighed udstedt en Proclamation til Kongeriget Jtaliens Folkeslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Verona, d. 6 Oct. Vicekongen har befalet, at der skal organiseres en anden Reserve Division. Organisationen er overdraget til General Ping. Desforuden skal der med det første ankomme her en stærk Colonne neapolitanske Tropper. 2 Regimenter Fransk Cavallerie ankom i disse Dage her. De bestaae for største Delen af Soldater, der have tjent i de forskjellige Feldttoge i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
J Gaar fortsatte de deres Marsch til Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Erfurt, d. 30 Sept. De forskjellige fra Maynz ankommende Colonner, som siden nogen Tid have forenet sig i Egnen af vor Stad, danne, vor Garnison uberegnet, et Corps af flere end 20,000 M. anførte af duelige Generaler, og understøttede af et meget skjønt Feldtartillerie. Dette Corps skal, som man troer, sætte sig ufortøvet i Marsch, men hvorhen er ubekiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-02
Fra Livorno meldes, under 24 Sept., at Pesten paa Maltha er næsten forbi. Mine Forelæsninger over Europas nyeste Historie, fra Consularregjeringens Jndførelse i Frankrige af, med en foreløbende Udsigt over den franske Revolution, begyndtes Søndagen den 31 October Kl. 1, og holdes i Kongens Klubs Værelser, paa Østergade. De Herrer, som vil modtage Adgangsskort, anmodes om at tegne sig hos mig i Kronprindsensgade No. 34 fjerde Sal, eller hos Boghandler Steen i Vimmelskaftet No. 37. De, som allerede have tegnet sig, uden at erholde Adgangskort, ombedes at lade disse afhente. J. Kragh. Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-06
Nyeste FraAlderiraskjøbenhavn. Hos Heate Tiende Aargang. No. 89. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. ske Løverdagen den 6 November 1813. saadan To høist forskjellige Domme over Ludvig Holberg i Aaret 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-06
(Jndsendt.) Gives der, som Leibnitz har paastaaet, ikke to Blade, der fuldkommen ligne hinanden, hvi skulde der da gives to Domme over en Forfatter, der fuldkommen ligne hinanden, Hver Ting i Verden lader sig betragte fra to forskjellige Syns puncter, og stundom behøver eet og det samme Øie kun at rykkes lidet, for strax at see Gienstanden, fra en forandret Synspunct. Men naar paa een Tid og i eet Land to aldeles forskjellige Domme fældes over en Mand, som eengang beklæder den første Plads i Nationens Pantheon, saa er dette altid et Særsyn, der fortjener Tænkerens Opmærksomhed. To saadanne Domme ere paa een Tid fældede over den store Holberg. For Contrastens Skyld afskrives de her jevnsides. Den ene er af Digteren Hr. Prof. Ølenschlæger, og læses i et Fragment og Evalds Liv og Værker i October Heftet af Maanedsskriftet Athene; den anden Hr. Pastor Grundtvigs Verdenskrønike, Øhlenschlæger. Naar man betænker, at Holberg var et Digtergenie af første Rang; at den comiske Satire var hans Hovedstyrke; at den franske Litteratur, havde udviklet Moliere, hans Grundtvig. 2 En anden Tale udgiffra Bergen sydpaa, som tyktes Mange et bedre Evangelium og blev gladelig annammet i alle Nørrelande, men spaaede ei Godt om Kraft og Kri Øhlenschlæger. umiddelbare Forgiænger, der med sine Værker forhausede Europa, at Poesien i Holbergs Fødeland, var for længe siden uddødt paa enkelte Glimt i Asken nær, at Tydskland, som man for Protestantiemen, Krigskunsten og de lærde Videnskabers Skyld. ærede, endnu forresten ligesaalidt som Danmark havde nogen nyere skjøn Litteratur, at Soldaten og den Lærde, af Mangel paa Dannelse, foragtede userne; at Theologen hadede dem, i den Mening, at de vare Diævelens Børn, som hørte med til Catolicismen og Hedenskabet; at Lægmand morede sig ved de absurde Fadaiser, som det store Naboriges Landstrygere indbragte, der havde lært Veien herind, ved bestandig at følge Soldater og Professorer i Hælene; – naar man overvejer alt dette, siger jeg, hvor var det vel muligt Grundtvig. stendom. Det var Ludvig Holbergs Tale, og dette var den anden Aarsag, hvi Pietismen ei vakte mere Gysen, Holberg. i blev Folkets Mand, som sjelden Nogen, sagtens kom det meest deraf, at han talte hvad Man gjerne vilde høre, men han var ogsaa et af de faa store Hoveder, som kan gøre deres Synsmaade gældende i en vid Kreds. Han skrev foruden sin aabenbare Skemt, Historie om Kirken og Jøderne, om Danmark og Verdens berømte Mænd, Dom lover Oldtidens Sæder, Moral, og i Brevstil smaa Afhandlinger om Allehaande, selv om Kristendom og Bibelfortolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-06
Siden Luthers Dage var Man vant til at betragte. Alt under Solen som forfængeligt, og Evigheden. som det forjættede Land, til hvilket Man, kun glad i Haabet, skulde alvorlig Phlenschlæger. andet, end at denne Tilstand i høieste Maal maatte udklække Holbergs Talent, til med attisk Salt, at virke det for Smagen. og den sunde Sands,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-06
hvad man vilde behøvet langt længere Tid til paa den alverlige Vei, Man kan virkelig sige om Holberg, at han har strubhøvlet Nationens Smag, og givet den sin første Grad af Dannelse, ved at vise de spidsborgerlige, de pedantiske, og de lapsede. Daarligheder i deres rette Lys. Paa samme Tid har han i flere Skrifter, især i sin danske Historie (hvis sidste Deel vel endnu er det Bedste villeie af historisk Udarbeidelse, siden Snorro) givet Exempler i et skjønt Sprog, og med en sund Philosophie, paa hvad der var Vigtigt og Stort. Han reolede den i lang Tid udyrkede Jord, Han var den Røst, som raabte i Ørken, og tilberedte den høiere Poeste sin Vei. Uden ham vilde den hellige Musa ikke været istand til at bryde gjennem det vildtindflettede Krat, og bygge sig et Tempel. i Herthas Skov, paa den mosgroede Steen af hendes siunkne Alter. Grundtvig. C. stævne gennem Verdens Ørk. Historien betragte. de man som Undervisning. om Guds Varetægt over sin Kirke og Straffedomme over de Ugudelige, Kirkens Lærere, som hellige. Mænd, hvis Skrøbeligheder Man skulde dække med Kærligheds Kaabe, boglige Konster som en Mur mod Pavedom og en Nøgel til de hellige Skrifter. Saaledes var endnu Tidens Tankegang. og Tale, men det var tvertimod dens Attraa og Adfærd. Dette var en piinlig Tilstand under Nordens stille Huusliv og med den Trang til at læse og tænke, som er Nordboen, egen og maatte være den protestantiske det end mere. Nu kom Holberg med sin forunderlige Gave til at se og vise Alt bagvendt, samt til at bortkyse Alvor og snerte Daarligheder. Forholdet imellem Tid og Evighed slog han hen med Spas: at Tid er mod Evighed, som liden Landsby mod en stor og mægtig Stad; Fædrenes Liv afmalede han i ste Komedier og Peder Paars, som et Væv af Daarskab, og derved fik Man Mod til at anse Gudsfrygten, der hos Mange var et Mundsveir, for en Del af den gamle Daarlighed. (Fortsættes.)