Aalborg Stiftstidende, 1830-09-06
En Skrivelse fra Marineministeren giver Ordre til paa ny at udruste alle fra Algier tilbagevendte Krigsskibe, og Reserve-Divisionen har befaling at holde sig beredt til Jndskibning, hvilket vel vil være saa meget nødvendigere, som alle algiersk Søestæder behøve stærke Garnisoner, og Expeditionshæren selv er meget svækket ved Sygdomme. Ministerial-Beretningen til Kongen. (Sluttet, see a 136.) Deres Majestæt ville da laane Øre til de vedholdende Klager, som Uvillie og Frygt opløfte paa alle Puncter i Kongeriget. Fredelige velsindede Borgere, Venner af Orden og Roe hæve bedende deres Hænder til Tronen. Alle fordre de af Dem at blive frelste fra Gjentagelsen af de Trængsler og Farer, som de selv eller deres Fædre allerede eengang saa smerteligt have begrædt. Altfor grundede ere disse Bekymringer til ei at finde Gehør, disse Ønsker ere altfor billige til ei at opfyldes. Der gives kun eet Middel til at tilfredsstille dem, nemlig at tage sin Tilflugt til Chartet. Om ogsaa Bogstaven i den 8de Artikel tillader en dobbelt Fortolkning, saa er dog Aanden i den klar. Der er ingen Tvivl om, at Chartet ei har bevilget Dagsblade og periodiske Skrifter Censurfrihed. Rettigheden at offentliggjøre sine personlige Meninger, indbegriber vist ikke Ret til, tillige at offentliggjøre Andres Meninger, naar egen Fordeel synes at kræve det. Chartets Hensigt i denne Henseende er tydeligt forklaret i Loven af 21de October 1814, og udgjør denne ligesom et Anhang dertil; dette er saameget mindre nogen Tvivl underkastet, som denne Lov blev forelagt Kamrene den 5te Juli, een Maaned efter Chartets Kundgjørelse. - Da et modsat System beholdt Overhaand i Kamrene i Aaret 1819 blev det tillige udtrykkelig erklæret, at den periodiske Presse ei var medindbegreben i den 8de Artikels Bestemmelser. Jøvrigt tale Lovene selv for denne Bestemmelse, efter hvilken Dagsbladene ere underkastede Cautions-Betingelser. Spørgsmaalet er altsaa ikkun, Sire, hvorledes denne Tilflugt til Chartet og til Loven af 21de October 1814 kan blive iværksat. Vigtigheden af nærværende Tidspunct har allerede løst denne Opgave. Vi befinde os ikke under en repræsentativ Regjerings sædvanlige Betingelser. De Grundsætninger, hvorefter denne Regjering blev indført, kunde, under saamange politiske Forandringer, ei blive uantaskede. Et ubændigt Democratie, som trængte dybt ind i Lovgivningen, tragter efter at indtage den retmæssige Magts Sæde; ved Dagsbladene og ved talrige Foreninger har den afgiørende Jndflydelse paa Valgene. Saameget det sted i dens Magt, har den lammet den som Kronen at opløse Valgkammeret. Allerede herved rystes Statsforfatningens Grundpiller. Deres Majestæt allene besidder Kraft til at føre den tilbage paa sin Grundvold og paa ny befæste den. Saavel Rettigheden som Pligten at opretholde Forfatningen er Souverainitetens uadskillelige Attribut. Jngen Regjering i Verden vilde kunne bestaae, om den ikke havde Ret til at drage, Omsorg for sin Sikkerhed. Denne Rettighed maae være ældre end alle Love, da den ligger i Tingenes Natur. Dette, Sire, ere Grundsætninger, som Tiden har helliget og som finde Medhold af alle europæiske Publicister. Men de have endnu en mere positiv Bekræftelse for sig, nemlig Chartet selv. Den 14de Artikel har forlenet Deres Majestæt en Magt, som er tilstrækkelig, ei til at forandre vore Jndstitutioner, men vel til at befæste og gjøre dem varigere. Den bydende Nødvendighed tillader ikke endnu at tøve længere med Udøvelsen af denne høieste Magt. Øieblikket er kommet til at tage Forholdsregler, som hjemles af Chartets Aand, men ligge udenfor den lovmæssige Orden, hvis Hjelpekilder ere udtømte. Disse Forholdsregler, Sire, hvis heldige Virkning Deres Ministre have at sikkre, tage vi nu ei i Betænkning at bringe dem i Forslag, i den Overbeviisning, at Magten vil kunne gjøre sin Ret gjeldende. (Underteg.) Fyrst Polignac. Chantelauze. Baron v. Haussez. Grev v. Peyronnet. Montbel. Grev v. Guernon Ranville. Baron Capelle.