JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-20
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 tz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-20
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffverske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-20
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, D. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-20
Godt Maculatur Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Kiøbenhavns Aar. huus Huus, Post-Tidender. mit nen. Mandagen, den 23 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
London, den 9 December. Fra Philladelphia haves nu sikker Efterretning, at den gule Feber er aldeles ophørt, at Præsidenten var allerede den 19 October kommet tilbage, at de Herrer Jefferson, Hamilton og andre offentlige Betiente havde igien begyndt deres Forretninger ved deres forskiellige Departements og at Handelen, som i hele Uger havde ligget stille, var igien oplivet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Den Brittiske Levant-Flaade ankom den 15 October, under Convoy af Commodore Inglefield med 4 Krigskibe, til Smyrna. Den skulde den 18de, i Selskab med 13 Hollændere gaae til Malta, og derfra videre til Livorno, hvorfra den skulde forsynes med en stærkere Escorte. Den Scottske Conventions tre sidste Sessioner i Edimburg, den 21de, 22de og 23de November, har for største Delen beskjæftiget sig med den indre Jndretning. Herr Mar garat præsiderede. Der blev iblant andet spurgt, om den næste Convention ikke skulde holdes i Engeland, Herr Hastin foreslog, at det heller maatte skee paa Grændserne imellem Scottland og Engeland, for desbedre at standbringe den nye Union. Staden Pork ansaae han for uskikket dertil, siden den var Sædet for Aristokratiet, og Ærkebiskoppen. Skulde vil, lagde Herr Gerald til, desuagtet flytte vore Sessioner didhen, saa vilde vi derved efterligne Verdens Frelser, som ogsaa opholdt sig iblant Syndere, for at forbedre dem. En vis Herr Newton foreslog, at alle de, som ønskede en Reforme, burde holde en Faste og Bededag, men det forblev derved, at alle Friehedens Venner i Engeland og Jrland skulde formanes til at anraabe den Almægtige om hans Bistand til det store Forehavendes lykkelige Udførelse. Tilsidst blev man enige om at tage denne Resolution: "Lemmerne af begge Nationers broderlige Forening ansee en Parlementsreform, en almindelig Valgrettighed, og et aarligt Parlement for aldeles nødvendigt, og for paa enhver retmæssig Maade at opnaae dette Øyemeed, ville vi opoffre vort Liv. Herpaa gav alle Medlemmerne hverandre høytideligen Haanden, og Præsidenten tiltalede dem saaledes: "Medborgere. Den Forening, vi just nu have fuldbragt, vil, som jeg haaber, giøre en vigtig Epochvort Fædrelands Historie. Øyemeedet er høystvigtigt, det er en frievillig Union imellem Folket i to Lande, som længe ved gamle Fordomme og unaturligt Had have været adskilte, og hvortil Uvidenhed, Hoffernes Kunstgreb, og Partieaandens Jntriquer have troeligen bidraget alt hvad der stod i deres Magt. Gid dog dette høytidelige Skridt, Nord- og Syd Brittanniens Union, giøre det rette Jndtryk paa Folket, gid vi herefter maae ansee hverandre som Brødre, og besteles af standhaftigt Mod til at forsvare vore Rettigheder. – Paa Herr Sinclairs Forslag besluttede man eenstemmigen at kalde denne Convention: "Den Brittiske Convention af Folkets Deele om Constituenterne bestaae allerede af 5000 Pergerte. soner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Reebslagerne paa de Kongelige Værfter i Plymouth ville ikke arbeyde længer, førend man sætter den af dem. som man havde arresteret, paa frie Fod igien. Det skal være vist, at Greve Motra er med sine Landgangstropper forrige Tirdag ankommet til Den Jersey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Fra Landau Kanten, den 7 December. Franskmændene havde atter i Tirsdags begyndt at fyre paa Preusserne, for at hindre Arbeydets Fremgang paa de nye Batterier ved Dam og Nusdorf. J Onsdags vare der igien Deputerte fra Landan i den Preussiske Leyr. – J Torsdags transporterede man 400 Blesserte fra Nedre-Elsas igiennem Langenkandel til Lazaretherne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
J Billikam bliver der oprettet et nyt Preussiske Magasin i og i det Pfalziske giøres Anstalt til at udskrive et stort Antal Recruter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Hagenan, den 8 December. Franskmændene have atter i Dag fornyet deres hæftige Angreb imod det Condeiske Corps og den Keyserlige Armees høyre Fløy, men bleve med stort Forliis dreven tilbage. Dog mistede det Condeiske Corps ved denne Leylighed sin retskafne og kiekke General von Geld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Paris, den 9 December. J Gaar fik den fra Ludvig den Femtendes Tid saa bekiendte Grevinde Dubarry sin Dom. Revolutionstribunalet kiendte nemlig for Ret, at Johanne Vaubernier, Enke efter Dubnery, skulde døe, fordi hun havde paaet Republikens Fiender tilhaande, ved paa hendes forskiellige Reyser til Engelland at bringe dem betydelige Summer, exlet Breve med dem, lagt forg an for Ludvig den Sex ende, dengang hun var i London, levet i god Fortroelighed med det Engelske Ministerialpartie, og desuden ved sine vellystige Udsvævelser bortødslet Statens Penge. Tilligemed hende fik ogsaa den bekiendte rige Hollandske Banquerer van der Yven og begge hans Sønner deres Dødsdom. De beskyldtes for at have conspireret med Dubarry for at skaffe Emigranterne Penge, for at have været Medskyldige i og ladet sig bruge som Redskaber til en Plan til en almindelig Bankerot, og for at have havt Deel i den store Massacre den 10 August, paa hvilken man har seet dem være tilstæde paa det forrige Thuillerieslot. Den ulykkelige Grevinde havde endnu nogle af hendes tillokkende Yndigheder, da hun i Gaar førdes til Retterstedet. Forgieves søgde hun at skiule den Smerte, der fyldte hendes Øyne med Taarer, og man saae tydeligen, hvormeget det kostede hende at forlade et Liv, som for hende havde været saa riigt paa Nydelse og Glæder. Ved at see Guillotinen og den Piedestal, paa hvilken hendes elske Ludvig den Femtendes Statue forhen havde staaet, faldt hun i Besvimmelse, og maatte bæres op paa Skafortet, hvor hun med Magt maatte bindes paa det fatale Brædt. J Luciennes, hvor hun opholdt sig siden hun kom fra Hoffet, var hun meget yndet og elsket for sin Velgiørenhed. Man veed ikke heller, at hun, naar man undtager Choiseuls Partie, har havt Fiender. - Der mod viiste han den Yven og hans to Sønner større Kiækhed ved Henrettelsen. J sin Section var Faderen anseet for en meget retskaffen Mand, og han havde virkeligen ved adskillige Leyligheder gjort betydelige patriotiske Præsenter. Og endda maatte han nu høre det følesløse Folk raabe: "det er en feed Steeg, hvorved Nationen profiterer hele 20 Millioner. - Efter disse fire henrettede man den forrige Convent Deputerte Noell, som blev attrapperet paa den Schweitzerske Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Wien, den 11 December. Til Armeen er der nu atter afgaaer en Pengetransporaf 4 Millioner i Guld. Fra Gallizien og Provindserne paa den tyrkiske Grændse leveres en stor Mængde Recruter. Det frivillige Krigsbidrag har allerede indbragt 1 1/2 Million, da dog den svære Skat i Tyrkekrigen ikke beløb sig til mere end 14 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Der forsikkres, at Feldtmarschalen, Prindsen af Coburg, formedelst en vedholdende heumatisk Feber, og forat hielpe paa hans i dette besværlige Feldttog meget svækkede Helbred, seer sig nødt til, i det ringeste saalænge Vinteren varer, at forlade Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Efter Keiserens udtrykkelige Ordre af 29de November ere begge her værende Frimurerloger spærrede; ligesom ogsaa alle private Skuespil ere forbudne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Fra den Nederlandske Grændse, den 12 December. Som man nu veed, saa er Hovedaarsagen, hvorfor den imellem den saa kaldte Velfærdscommission i Paris og General Jourdan nyeligen aftalte Plan ikke blev udført, at den nordlige Armee er paa en kort Tid blevet meget betydeligen svækket; da der fra samme er over Hals og Hoved sendt 4000 Mand Cavallerie, 10000 Mand Jnfanterie, og 600 Kanonerere med det fornødne Artillerie Train, imod la Vendee. Herved er bemeldte Armee blevet skilt ved sine bedste Tropper, og sat ud af Stand til at udføre Jacobinernes Favoritplan, paa nye at bryde ind i Belgien. Den er derfor nu gaaet til sine Vinter Cantonneringer, og lader sig nøye med at dække sine faste Pladser. Paa samme Grund, og da Republicanerne vel i det ringeste for det første ville holde sig roelige, have nu ogsaa de samtlige allierede Armeer besluttet at tage deres Vinterqvarterer langs med Grændsen. Engelskmændene gaae til Ostflandern, Hannoveranerne og Hesserne til Vestflandern, og de Keiserlige dække den hele Linie fra Dornick til Luxemburg. – Et andet Beviis for, at man kan ansee Feldttoget for denne Gang endt, er Feldtmarechalen Prinds Coburgs Ankomst til Brüssel, hvor han i Løverdags Aftes med stor Glæde blev modtaget i Skuespilhuset. Rundt omkring Brüssel bygges der for nærværende Tid en stor Mængde Barakker til de paa Grændsen brugte Artillerieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Frankfurt, den 24 December. Hertugen af Brunsvigs Hovedcorps staaer endnu ved Lautern. Det er ikke at beskrive, hvilken Mængde af Viin, Kiød, og Bælgfrugter der fra alle Kanter sendes den Preussiske Armee, af Taknemmelighed, fordi den har frelst dem fra Fiendens Overfald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
London, den 15 December. Vor Længsel efter at høre noget Tilforladeligt fra Lord Howes Flaade, blev endelig i Gaar tilfredsstillet, da vi fik den sikkre Efterretning, at han i god Behold er igien løbet ind i Torbay. Men alle de udspredte Rygter, om erobrede franske Linieskibe vare aldeles ugrundede, da Flaaden ikke har medbragt nogen Prise, dog har den for saavidt naaet sin Hensigt, at den fik jaget den franske Flaade til Brest. - Om Greve Moras Expedition veed man blot dette, at den endnu ligger ved Øerne Jersey og Guernsen, og venter paa Rapporter fra Royalisterne i Bretagne, for at fuldføre Landgangen. Fregatten Flora, som Admiral Macbride fra Høyden af Cherbourg har ladet krydse langs med Kysterne af Normandie og Bretagne lige til Cancale Bayen, har blot seet Signaler, hvilke tilkiendegav, at Royalisterne i Bretagne endnu ikke havde bemægtiget sig nogen beqvem Plads til Landgang for vore Tropper, dog haabede man, at de om nogle Dage vilde faae Bugt med Cancale Bay. Lord Bentink, en Søn af Hertugen af Portland, giør denne Expedition med som Volontair, og Hertugen af Fleury og Greve Belsance gaae med som Greve Molras Adjutanter. Til Admiral Mabrides Escadre er der stødt to Linieskibe fra Plymouth. Derimod har Regieringen i Gaar fra Vestindien faaet den vigtige Efterretning, at en Deel af det franske St. Oming er bragt under Storbrittannisk Herredømme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Under Kanonernes Afforing blev denne Tidende først forkyndet, og dernæst i Dagens Hoftidende paa følgende Maade bekiendtgjort: "General Williamson har fra Jamaica med det 13de Regiment og 4 Compagnier, under Escorte af Commodore Ford med Fregatterne Europa, Penelope, Jphigenie, Hermine, og Spitfire, den 19de September besat Staden Jeremie, efterat der Engelske Flag i Forveien var plantet paa begge Forterne, og den 22de samme Maaned, efter frivillig Capitulation med Jndvaanerne, bemægtiget sig det endnu vigtigere Can Nicolas Mole, Nøgelen til St. Domingo, hvor man forefandt 140 Kanoner og 150000 Pund Krudt. Neppe havde den Engelske General faaet fast Fod der, og trukket nogle Tropper til sig fra Jamaica, førend Santhonax med de øvrige Conventcommissarier samlede et Corps af 5000 Mand, som under den franske Fregat Hvænes og adskillige bevæbnede Transportskibes Escorte skulde giøre et Angreb imod Cap Nicolas Mole, og allerede havde naaet Port a Pair, men som med to Fregatter blev af Commodore Ford saaledes bloqueret, at det indtil den 27 Octo der ey kunde sætte Angrebet i Verk, hvorfor ogsaa Santhouar for sin Person forlod Expeditionen, og forføyede sig til Port an Prince.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Efter vor nyeste Marine Liste er der for nærværende Tid 88 Linieskibe, 20 Skibe paa 50 Kanoner, 110 Fregatter, 8 Cuttere, altsaa i alt 289 Krigskibe i Brug.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Kiøbenhavn, den 23 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Barom. Varme. Uvis. 16 Decber. S. V. S. S. V. S. S. V. S. S. V. V. S. V. II. L.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Udi afvigte Uge, fra den 7 December til den 21 December, ere i denne Kongelige Residence Stad copulerede 36 Par. Fødte Drenge 56, Piger 39, tilsammen fødte 95. Døde Mænd 28, Qvinder 27, Drenge 30, Piger 22, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Apoplexie 1. Barselseng 2. Brystsyge 11. Blodstyrtning 2. Druknet 1. Durch løb 1. Falden til døde 1. Forraadnelses=Feber 4. Gicht 1. Halssyge 1. Jnflammation 1. Kopper 17. Mæslinger 1. Obstruction 1. Slag 16, Skiørbug 1. Slagen til døde 1. Tænder 10. Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 16. Vattersoet 6. Tilsammen døde 107. Altsaa 12 flere døde end fødte. Göttinger franske og tydske Futteral Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer- og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 sz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-23
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s. Nyst Mad, eller Forældre og Børne-Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Kiøbenhavns No. Aar ann. hans Post-Tidender. ge de Fredagen, den 27 December. der ladet ugentlig ude Sukker, ved van Søster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Constantinopel, den 10 November. J Tirsdags havde den Russiske Gesandt, Kutusow, sin offentlige Audience hos Storherren. Optoget ved denne Leylighed var baade det største og prægtigste, som her nogensinde er seet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Paa de udenlandske Ministres forenede Klage over, at Mandskabet paa de 4 i Smyrna liggende franske Fregatter toge sig der alt for store Frieheder, havde Porten lovet, at bemeldte Fregatter ey skulde nyde ringeste Beskyttelse i Smyrna, saafremt de ikke holdte sig Politieanordningerne Men førend disse Truseler kunde naaet efterrettelige. Smyrna, vare Fregatterne allerede gaaet deres Vey, og krydse nu i Archipelagus imod de allierte Magters Coffardiefarere. Den Russiske Gesandt har altsaa gjort Porten den Erklæring, at da Storherren havde givet hans Monarkinde den Forsikkring, at Franskmændene ey i de tyrtiske Farvande, skulde forstyrre Handelens Sikkerhed, og de Russiske Skibe paa denne Forsikkring vare passerte Dardanellerne til Archipelagus, saa maatte Storherren nu staae til Ansvar for sit Løvtes Opfyldelse. Herpaa har Porten ikke givet noget Svar, men venter paa nærmere Beretninger fra Archipelagus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Deschorches vil nu ikke reyse. Porten skal underhaanden have raadet ham at forholde sig roeligen, og paa det omhyggeligste at undgaae al Strid med de andre Enropæere. Deschorches har imidlertid giort sig al Umage for at formaae Porten til, i det ringeste at tilstaae ham noget af det til Gesandtskabscharacteren henhørende Udvortes; men baade Sultanen og Divanet ere fra denne Side uforanderlige, og han er og bliver fremdeles Kiøbmanden Deschorches.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
London, den 13 December. Greve Yarmouth, der har staaet som Engelsk Gesandt i Kongen af Preussens Hovedqvarteer, og Sir James Murray, Hertugen af Yorks Generaladjutant, ere i Forgaars komne tilbage fra Armeen, og have allerede været i Conference med Ministrene. Pitt og Dundas skal ogsaa allerede have forelagt Kongen en Plan til Handels indretninger, som skulde finde Sted imellem Toulon og St. Domingo. Hoftidenden leverer Navnene paa 11 for største Delen med Sukker, Bomuld og Jndigo ladte franske Skibe, som af de Kongelige Fregatter ere tagne i Flamands-Bayen ved St. Domingo. Man venter snart at faae at høre, at hele den franske Andeel af Den St. Domingo vil have overgivet sig, især naar man der faaer Efterretning om, at 8 Spanske Krigskibe og 22 Transportskibe med 8000 Mand havde bemægtiget sig Høyene ved Mirobolais og 8 Kirkesogner, samt truede med et Angreb paa Cap Francois. Saa troer man ogsaa, at Conventcommissairen Santhonax, som hører til det Brissotske Partie, i Stedet for at fægte imod Engelskmændene, snart vil gaae over paa deres Partie, allerhelst naar han faaer at vide, hvorledes det er gaaet Brissot og hans Tilhængere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Greve Moira og Admiral Mabride ligge endnu med den imod Bretagne bestemte Expedition ved Øerne Jersen og Guernsey. Et Byerygte siger, at Royalisterne virkeligen den 9de havde givet Signaler fra Kysten af Bretagne, og at man altsaa med første kunde vente at høre noget om Greve Moras Landgang. Dog trænger dette Sagn til Bekræftelse. – Lord Howes Flaade, 27 Skibe stærk, indtager blot den fornødne Provision i Torbay, for strax at gaae i Søen igien, siden den Brester Flaade atter skal være udløbet, og der ved St. Malo skal ligge to franske Linieskibe. – J Nordsøen skal tre Dunkircher, Kapere have borttaget adskillige Engelske Skibe, og nogle Gange giort Jagt paa den Ostender Paketbaad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Stockholm, den 13 December. Overstatholderen Moder har offentligen bekiendtgjort, at alle sig her i Residencen opholdende Franskmænd havde personligen til en bestemt Tid at indfinde sig hos Politiemesteren, for at opgive ham deres Navn, Boepæl, og Hensigten af deres Hidreyse. Samme Foranstaltning bliver efterhaanden gjort over hele Riget, paa det ingen Urostifter skal indsnige sig i dette neutrale Land. Jmidlertid troer man ikke, at det ved denne Leylighed vil komme til nogen Eeds Aflæggelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Hertuginden af Sudermannland er pludseligen blevet saa haardt angrebet, at man endnu i Gaar tvivlede om, hendes Restitution. Hendes Sygdom bestaaer fornemmeligen i heftige Koliksmerter. Dog haaber man, at hendes stærke Natur vil redde hande. Vort Borgerskab kappes ret om, saa offentligen som mueligt at vise den afgaaede Politiemester Norlin deres Erkiendtlighed; hvoraf man vil drage den Slutning, at den nye Politiemester udholm ey vil blive sammel i Embeder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Den nye Finantsminister, Baron Pederhielm, arbeyder for nærværende Tid paa Planer til Creditens Ophielpelse, og man troer, at der i denne Anledning forestaaer Riigsbanken adskillige nye Jndretninger. – RiigsgieldsContoirets Revision er nu tilendebragt, og Revisorerne reyste hver til sit Hiem, for igien om tre Aar at forsamles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Paris, den 13 December. Den her dagligen tiltagende Brødmangel bliver større og større. Trængselen udenfor Bagernes Huse tager hver Dag til, Brødet bliver slettere og vanskeligere at faae. Man vil ogsaa allerede have hørt Fortvivlelsens Stemme udraabe: "Lader os giøre her ligesom man har besluttet at giøre i Lion, Kartætskerne skille os paa eengang ved de nogle tusinde unyttige Ædere, som hensidde i Fængselerne!"¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
J Gaar blev Adjutanten ved den for to Aar siden oprettede constitutionelle Kongelige Livgarde, Capitain Descours, en Mand paa 68 Aar, som Dubarry's Medskyldige guillotineret. Samme Skjebne havde 5 Skrædere, 3 Skoemagere, og en Munderings Leverandeur, for begaaede Utroeskaber. Den arresterte Finantsminister Claviere, en Schweitzer af Fødsel og Neckers Creatur, har dræbt sig i Conciergeriet med en Dolk. Hans betydelige Efterladenskaber blive nu confiskerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
Da Conventet har decreteret, at enhver Borger skal have Ret til at holde sin Gudstieneste paa hvilken Maade han vil, saa ere nu adskillige hidtil spærrede Kirker igien blevet aabnede, og Fruentimmerne, som flittigst besøge Kirkerne, sige derfor: "Nu kan man dog giøre noget for Republiken, uden at frygte for at blive fordømt. Jmidlertid ere de dog endnu meget opbragte imod Chaumette, som de ansee for Ophavsmanden til alle de i Kirkerne udøvede Voldsomheder, og kalde ham derfor Antichrist, i Stedet for Navnet Andragoras, som han selv har paataget sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
J Hensigt til den offentlige Underviisning har Conventet endeligen decreteret følgende: Underviisningen er frie og offentlig, enhver Borger eller Borgers Kone, som vil betiene sig af Friehed til at undervise offentligen, skal være forbunden til, for sin Municipalitet eller Section at erklære, hvorledes han eller hun har i Sinde at aabne en Skole, og medbringe Vidnesbyrd om deres ulastelige Forhold. Skoleholderne staae under Municipaliteternes, Fædrenes, Mødrenes, Formyndernes o. s. v. umiddelbare Opsyn, Skoleholderne og Lærerne maae rette sig efter de Clementarbøger, som blive dem givne, alle Fædre, Mødre og Formyndere ere forbundne til at sætte deres Børn og Myndlinger i de offentlige Skoler, paa det alle Borgere kunne blive dannede i een og samme Form. - Om Lærernes Løn er der ey endnu noget afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-27
General Rossignols nyeste Rapport fra Angers er dateret den 7de d. M., og blev i Forgaars Conventet forelæst. Det vigtigste af Jndholdet bestod i følgende: "Esplanaden, Forstaden, og de dertil stødende Veye, ere alle besaaede med Rebellernes døde Legemer. J de sidste to Dages Træfninger har vort Cavallerie, som fra Laval forfulgte Rebellerne, været dem stedse i Hælene, og dræbt mange af dem paa deres Flugt. Men vores General Marigny har ogsaa derved maatte sætte Livet til. Jeg lader dem endnu forfølge af et Corps Cavallerie, som allerede har skilt dem ved 1200 Mand. De Fanger, vi giøre, lader jeg paa Stedet henrette Om Slaget ved Kayserslautern og Conventtroppernes derpaa fulgte Tilbagemarch forbi Zweybrücken, tales i Velfærdscommissionen som om enhver anden Bagatel.