Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Den Skrivelse, som de den 24de August har beviist mig den Ære at addressere til mig er først kommen mig i Hænde den 4de November; den indeholder bemærkninger af Grækenlands provisoriske Regiering var et Document, som i de Europæiske Aviser er blevet udgivet for at være en Plan der er udgaaet fra Cabinettet i St. Petersborg forat tilveiebringe Freden i Grækenland. Det er udenfor al Tvivl at dette Document er blevet publiceret uden Tilladelse dertil. Jeg formaaer hverken at bekræfte eller at nægte, at det er fremgaaet af en authentisk Kilde; imidlertid er det den Brittiske Regierings Formening, at enhver Plan til at retablere Freden i Orienten, som gaaer ud fra Kabinettet i St. Petersborg, kan kun være forfattet i en venskabelig Jntention for Grækerne, og at følgelig en saadan Plan hverken kunde have til Formaal at foreskrive Grækerne Love, eller at ville imponere den Ottomanniske Regiering; og at Hs. Keiserlige Russiske Majestæt, i hvad der forresten maatte være hans Hensigter, vilde holde det for rigtigt at forelægge de øvrige Magter sine Allierede enhver Plan af dette Slags, førend han vilde foreslaae den for de stridende Partier, Keiseren, har virkeligen forelagt de allierede Hoffer den Plan paa samme Tid at foreslaae Porten og Grækenlands provisoriske Regiering at høre op med Fiendtlighederne for at vinde Tid til en venskabelig Mægling; og den Brittiske Regiering vilde ikke have vægret sig ved at have deeltaget i dette Forslag, naar det var blevet gjort i et dertil tienligt Øieblik. Man maae ikke oversee, at det Dokument, som har opvakt en saa stor Misfornøielse hos den Græske Regiering ogsaa frembragte den samme Følelse i Divanet. Jmedens Grækerne lægge en uovervindelig Afskye for Dagen imod enhver Overeenskomst, som ikke er bygget paa deres nationale Uafhængighed, saa tilbageviser Divanet ethvert Slags Udsoning, som ikke giver det sin Souverainitet over Grækenland tilbage. Ved denne Stemning hos Partierne vil der udentvivl blive lidet Haab til en antagelig og virksom Mægling. Naar Rusland, førend det kom til det yderste, hvortil de modsatte Stemninger førte, og til en Tid da endnu Krigens afvexlende Begivenheder syntes at tilbyde ethvert af Partierne mere end en Bevæggrund til en fredelig Overeenskomst havde foreslaget en saadan, saa kunde man hverken tilregne Rusland det som en Forbrydelse eller dem, som vilde tage en saadan Plan i Overveielse. Dokumentet betragtet, som en Russisk Memoire indeholder Grundvolden til at stifte en Fred, endskiøndt denne Grundvold var sandsynligen ikke bragt i en Form, som kunde være stikket til at blive forelagt de krigførende Partier. Naar Tyrkernes Souverainitet slet ikke skulde blive oprettet paa nye, naar Grækernes Uafhængighed aldeles ikke skulde erkiendes, to med en Mægling uforeenelige Extremer, naar Mæglerne ikke kunde fremføre deres Meening uden at constituere sig som Partie i Sagen, saa blev intet Valg tilbage uden paa en vis Maade og indtil en vis Grad at modificere saavel Portens Souverainitet, som Grækernes Uafhængighed; at undersøge og forhandle Formen og Graden af disse Modificationer synes at blive Qvæstionen. Ethvert af de to Partier kunde unægtelig ved Protestationer bringe ethvert Udkast til en saadan Overeenskomst til at gaae tilbage i hvor fornuftig den end kunde være i Henseende til sin Grundsætning og upartisk til sine Dispositioner; men vi vide at begge Partier have i samme Grad besluttet sig til at forkaste enhver tænkelig Udsoning og at Haabet om en heldig Mægling kan i dette Øieblik slet ikke fattes. – J Henseende til den Deel af deres Skrivelse, hvori de opfordrer den Brittiske Regiering til at staae Grækerne bie i deres Uafhængighedskamp, hvori de sammenligne deres Fortienester saavelsom deres Fordringer om Biestand med de Spanske Provinsers i Amerika, som have løsrevet sig fra Moderlandet, saa maae jeg bemærke, at Storbrittannien har forkyndet og iagttaget en streng Neutralitet imellem Spanien og disse Provinser, og at den samme Neutralitet, ogsaa bliver iagttaget i en Krig, som for næværende Tid ødelægger Grækenland. Grækernes Rettigheder, som krigførende ere uforanderligen blevne respekterede, og naar den Brittiske Regiering har ved en nyere Begivenhed været nødt til at standse de Excesser, som forefaldt ved Udøvelsen af nogle af deres Rettigheder, saa haabe vi at en saadan Nødvendighed skal ikke oftere finde Sted. Grækenlands provisoriske Regiering kan giøre Regning, paa at denne Neutralitet skal vedblive; den kan være forsikkret og at Storbrittannien vil ikke tage Deel i noget Forsøg paa at ville med Magt paatrænge den en Plan til at tilveiebringe Freden, som kunde stride mod dens Ønsker, dersom en saadan nogensinde skulde blive bragt i Forslag; men dersom Grækerne tidligere eller sildigere skulde holde det for raadeligt at forlange vor Mægling, saa ville vi tilbyde Porten den, og ifald den blev antaget ikke forsømme noget for at gjøre den virksom i Forstaaelse med andre Magter, hvis Medvirkning. kunde lette Overeenskomsten og være en Borgen for dens Varighed. Det er efter vor Mening alt hvad man med Fornuft kan forlange af Brittiske Ministre. De kunne ikke bebreide sig, at de enten middelbart eller umiddelbart have ophidset Grækerne i Begyndelsen af deres Foretagender, eller at de paa nogen Maade have standset deres Fremskridt, da de ere forbundne med Porten ved venskabelige Forhold og ved gamle Traktater, som Porten ikke har overtraadt, saa kan man sikkert ikke forvente at England vil indlade sig i Fiendtligheder, som hiin Magt ikke har fremkaldet, og i en Strid, som ikke angaaer os. Jeg haaber min Herre, at det, som jeg nu har havt den Ære at foredrage dem, vil fierne ethvert Slags Mistanke eller Bebreidelse, som Vildfarelse eller Cabale maae have opvakt om den Brittiske Regierings Sindelag imod Grækerne og blive modtaget som et Beviis paa Reenheden af vore Hensigter, og paa den Aabenhiertighed, hvormed vi ere beredte til at bekiende dem. Jeg har den Ære at være o. s. v. Canning. Disse to mærkværdige Dokumenter synes at være paa en inddirecte Vei blevne publicerede for i dette afgiørende Øieblik at lægge det Engelske Ministeriums Synsmaade og Stemning ved det Græske Anliggende for Dagen. Den Græske Statssecretairs Skrivelse er for uforsigtig til at den kan have oprindeligen være bestemt til offentlig Bekiendtgiørelse.)