Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-10
Jndsendt.)(Sluttet.) Endelig mener Forf., at der ikke kan hentes advarende Grunde fra Liimfjorden, og siger blandt Andet: "fordi denne strækker sig igjennem den store Brede af Jylland og staaer i Forbindelse med Kattegattet. Men disse Omstændigheder maae jo forholdsviis netop være gunstige her, eftersom Liimfjorden derfor kan optage en saameget desto større Vandmasse forinden Landet oversvømmes, og har desuden stedse Afløb til den modsatte Side. Og at Agger-Canal ved Orcanstormen er bleven opreven i stor Breden viser netop, hvor farligt ethvert Brud paa Klitten er. Om det skeer ved Havet eller ved Menneskehænder kan Jntet gjøre til Sagen. Og Jngen kan borge for, at en lignende Udvidelse ikke ogsaa vil finde Sted ved Ringkjøbing Fjord. Vel kan der naturligviis intet Beviis føres for, at en saadan Ulykke ved en Gjennemgravning virkelig vil indtræffe, men Sandsynligheden er for aabenbar, Risicoen for stor, Advarslerne baade fra For= og Nutid for mange til at hvilkensomhelst timelig Jnteresse skulde kunne retfærdiggjøre et Skridt, som det omtvistede. Og naar det ikke var for at alle de mange Paastande, der ere fremførte til Fordeel for den projecterede Gjennemgravning, skulde erholde en vis tilsyneladende Vægt, dersom de henstode nigjendrevne, saa var det i Grunden nok ene og alene at støtte sig paa det øiensynligt Farlige og Vovelige i et saadant Foretagende. Thi med den rigtige Besvarelse af Spørgsmaaler herom maa dog Projectet om denne Gjennemgravning staae eller falde. Men Jndsenderen siger udtrykkelig denne Gjennemgravning. Thi uagtet Alt hvad der er sagt imod ethvert Gjennembrud af selve Klitten, vil han dog nok give den ærede Forf. og Mange med ham Ret i, at den nuværende Jndseiling muligviis burde flyttes. Maaskee vil det, af alle Hensyn uddragne, rigtige Resultat gjøre Fordring paa, at Noget i denne Henseende blev indrømmet. Og ligesom Landboernes Opposition hidtil har været stilet imod den af Beboerne i Ringkjøbing intenderede Gjennemgravning af selve Klitten, uden at man bestemt har udtalt sig imod, at Gabet blev flyttet noget imod Nord, saaledes mener Jnds. ogsaa, at den lave Tange, der danner Klittens Fortsættelse, maaskee burde gjennemskiæres noget Sønden for Toldhuset. Ved Anlæggelsen af en ny Jndseiling bliver der nemlig efter Jnds. Formening i Særdeleshed 3 Hensyn at tage. Først og fornemmeligst, at den bliver anlagt saaledes, at Localiteterne frembyde al den Sikkerhed mod Havets Oversvømmelse, som det er muligt at tilveiebringe, dernæst at den bliver saa seilbar og saa varig, som efter Omstændighederne kan opnaaes. Og det er ikke blot billigt mod et Parti, men overeensstemmende med Alles Jnteresse, at de tvende sidste ikke blot tages, men at de, uden at træde den første for nær, dog komme den saa nær som muligt. Og hvad nu bemeldte første Hensyn angaaer, saa maa man ved Anlægget af en ny Jndseiling blandt Andet iagttage: 1) At den indenfor sin yderste Deel og saameget som muligt langsmed dens Sider faaer sammenhængende Klitter, der kunne danne det nødvendige Bolværk imod Havet. 2) At den faaer behørig Længde for at gjøre Havstrømmens Voldsomhed mindre, for, om muligt, at sikkre den imod at blive opreven i en farlig Brede og miste sin Retning. 3) At den faaer en sydvestlig Retning for at dække det imod Vest- og Nordvestvinden. Hensynet til Seilladsen fordrer maaskee paa den anden Side, at den bliver saa kort som mulig. Uden derfor at tilsidesætte nogen af de ovenanførte Betingelser, kunde muligviis, som bemærket, en Forkortelse tilveiebringes derved, at den lave Tange blev gjennemgraven paa det ovenfor betegnede Sted, For at bevirke den fornødne Dybde er der projecteret med Planter at opdæmme et Løb. Jndsenderen tør ikke have nogen Mening om, hvorledes eller hvormed en Opdæmning i det Hele taget skulde kunne iværksættes. Dog forenede Kræfter og Tilskud fra Statens Side kunde virke Meget. Men naar Forf. til den Jydske Halvøes Vestside, gjør opmærksom paa det ved Elben og andre Steder anvendte Redskab, der sættes i Bevægelse ved et lille Dampskib, saa er dette en Sag, hvorpaa den offentlige Opmærksomhed ikke noksom kan være henvendt. At et saadant Redskab med tilhørende Dampskib her vilde gjøre overordentlig Nytte, er øiensynlig. Muligt, at det endog kunde gjøre enhver anden betydelig Bekostning overflødig. Derfor bør det i Sandhed være Beboerne saavel af Landet som Byen høist magtpaaliggende at lade det nærmere undersøge, og, hvis Hensigtsmæssigheden bekræfter sig, da skyndsomst at anvende alle Kræfter til dets Anskaffelse. Og da Handelens Opkomst maa være i Regjeringens Jnteresse, er det ogsaa at haabe, at den her vil række en velvillig, opmuntrende og hjælpsom Haand. Hvad endelig det tredie Hensyn, Varigheden, angaaer, da kan Jnds. kun aldeles hypothetisk tale derom. Jkke desmindre vil han dog fremsætte denne sin Mening. Den indsigtsfulde og tænkende Forf. af den Jydske Halves Vestsiden har paa viist den naturlige Grund til at Gabet flytter sig mod Syd. Formodentlig møde disse tvende Strømme - Havets og Fjordens - hinanden under en spids Vinkel, hvori det fra begge Sider tilførte Sand afsætter sig. Jnds. veed ikke om herpaa kunde raades Bod derved, at Strømmen fra Fjorden, naar den blev samlet i et smalt Leie, tillige kunde gives en Direction, der dannede en ret Vinkel med Havets sædvanlige Strømning. Hermed vilde vel Sammenstødets Styrke forøges; men den concentrerede Fjordstrøms Seier vilde ogsaa blive saameget desto mere afgjørende, og Sandet vilde da ikke saa let afsætte sig, men derimod føres udi Havet og fordeles. Hvorhos det da blev en Selvfølge, at jo stærkere Fjordstrømmen blev, jo meere samlet den kom til at virke paa et Punkt, desto langsommere vilde ogsaa Tilsætningen af Sandet gaae for sig. Men da Jnds, ikke tør haabe, at denne herved ganske vilde ophøre, mener han ogsaa, at en Jndplankning, selv om denne var udførlig høiere oppe i Jndløbet, ikke var tilraadelig yderst i samme, hvor Havets Voldsomhed desuden let vilde rive den op. Dog ogsaa uden en saadan Jndplankning vilde Varigheden paa ovenantydede Maade maaskee nogenlunde betrygges, saameget mere som det omtalte Redskab ogsaa her sikkert vilde være til megen Nytte. Men glemmes maa det paa ingen Maade, at det til Sikkerhed imod Havets Oversvømmelse er aldeles nødvendigt, at der indenfor Jndløbets yderste Deel og langsmed navnlig dets østlige Side er sammenhængende Klitter i en tilbørlig Længde. Jnds. er aldeles ubekjendt med de omtalte Strømninger og veed derfor ikke om de, saaledes som antydet, kunde komme til at møde hinanden paa det ovenfor paapegede Sted. Thi høiere mod Nord bør Gabet under ingen Omstændigheder flyttes - end ikke op til Bugten, hvor den lave Tange begynder. Og hermed har Jnds. efter ringe Evne fremsat sine Anskuelser, der deels ere udtalte med fuld Overbeviisning, deels som Formodninger, der maaskee kunde give et eller andet Vink til nærmere Overveielse.