Berlingske Tidende, 1834-03-25
Kjøbenhavn, den 25de Marts. Brevposten fra Hamborg ankom hertil i Morges Kl. 2 3/4. Hr. Etatsraad og Professor Hornemann, Ridder af Dannebrog, har meddeelt det Kgl. Videnskabernes Selskab en Beretning om det 36te Hefte af Flora Danica, (hvilket vil udkomme ved Slutningen af dette Aar) tilligemed nogle Efterretninger om Cand. Pharmaciæ J. Vahls Reiser og Undersøgelser i Grønland i Aaret 1831. – Forfatteren erkjender med Taknemmelighed, at han ogsaa ved Udgaven af dette Hefte har erholdt mange Bidrag af Hr. Dr. Nolte, Professor i Botaniken i Kiel, Frugter af hans utrættelige Jver for at undersøge Planterne i Hertugdømmene. - Ligeledes har Hr. Lieutenant v. Suhr, som i flere Aar med Jver og Held har beskjeftiget sig med Algernes Undersøgelse, leveret Udgiveren af hiint Værk interessante Bidrag til de nordiske Algers nøiere Undersøgelse, og endelig har Forfatteren selv, paa sine Reiser samlet nogle Bidrag til den danske Floras Forøgelse. – Blandt de Botanikere, som have bereist Grønland, er der Jngen, som har udstrakt Undersøgelserne saa vidt og med saa megen Held som Hr. Vahl; men ei heller nogen, som ved Kongens Naade, nød saa megen Understyttelse dertil. Han kom, i Selskab med Hr. Capitain Graah, R. af D., fra 59 30 til 62, paa Østkysten, eller fra Cap Farvel til Cap Adler, og fra samme Punct til 64, 30 paa Vestkysten, eller fra Cap Farvel til Colonien Gothaab. Paa denne Strækning har han undersøgt de vigtigste Fiorder, og havt Leilighed til at meddeele flere botaniske Oplysninger end nogen anden hidtil. Men uagtet alle de Møisommeligheder og Farer, som ere forbundne med Reiser i et Land, hvor man maa savne mange af Livets Beqvemmeligheder, er hans Jver, saavel for Botaniken som for Zoologien, ikke kjølnet; hans Plan gaaer endog ud paa at forblive der endnu i flere Aar, og at trænge frem mod Nord forbi Upernavik, eller saa langt, som det er mueligt at erholde Befordring til Søes. Om det Jndre af Landet veed man, som bekjendt, kun meget lidet; imidlertid har Vahl dog fundet Leilighed til at gaae dybere ind i Landet end nogen Naturforsker for ham. Da han nemlig befandt sig i Upararsook, dybest inde i den længste Arm af Baals Revier, besluttede en Deel af de Grønlændere, som for en kort Tid opholdt sig der, at anstille en Rensdyrsjagt dybere inde i Landet, og indbøde ham til at følge med. Han modtog Tilbudet, og kom efter 3 Dages Vandring til det Sted hvor Jagten blev anstillet. Den første Dag stege de omtrent 3000 Fod, men havde siden et temmeligt jevnt Dalstrøg, indtil de omsider naaede Jisbræen, eller, som den der kaldes, Jisblinken. Her fandtes Steenhytter, som efter Grønlændernes Sigende, vare opførte af de gamle Nordmænd, og som nu benyttes af Grønlænderne paa deres Jagttoure. Egnen var fattig paa Planter, og af Buskarter fandtes der kun Andrömedatetragona Linn., som, da den kan bruges som Brændsel i grøn Tilstand, indsamles af Grønlænderne til at kaage deres Kjød ved. Hr. Professor Reinhardt, R. af D., som i de sidste tvende Aar har erholdt fra forskjellige Colonier i Grønland, flere tildeels i Tegning og andre Kiendetegn fra hinanden afvigende Jndividner af den med Ophidium viride (Fauna grønl.) overeenstemmende Fiskeart, om hvilken de første Oplysninger bleve meddelte Selskabet i Aaret 1830, har derved seet sig sat i Stand, til at bestemme de væsentlige Kiendetegn for denne nye Slægts form, som har faaet Navn Gymnelus. J en Selskabet derom meddeelt Afhandling, som snart bliver trykt, gives tillige en Oversigt over de Forandringer, som Fortegnelsen paa de grønlandske Hvirveldyr har modtaget ved de nye Opdagelser og nøiagtigere Sammenligninger som ere gjorte siden Udgaven af Fabricii Fauna grønlandica. – Denne Oversigt viser, at vor Kundskab om de grønlandske Pattedyr ikke er blevet synderligt udvidet siden Fabricii Tid. Om de af ham efter Grønlændernes Beskrivelse optagne, men uvisse Pattedyrarter, Kappik (Mustela Gulo) Amarok (Ursus luscus) og Søbjørnen (Phoca ur sing), have vi ikke faaet nyere eller sikkre Efterretninger. Hvalfiskene, Kaskelotterne og Delphinerne i det grønlandske Hav ere for største Deel i samme systematiske Forvirring som før, og nye Erfaringer om deres Levemaade ere kun sparsomme. At Grinde hvalen, (Delphinus globiceps Cuv) forekommer ved de grønlandske Kyster er en Tilvært, som bekræftes ved flere til det naturhistoriske Museum nedsendte Cranier af denne Art. Kun en eneste nye Pattedyrart, Mus (Hypudæus) grönlandicus, er blevet opdaget af Scoresby paa Landets Ostkyst, men er endnu ikke fundet paa de sydlige og vestlige Kyster. - J Fortegnelsen over de grønlandske Fuglearter derimod er der skeet store Forandringer, deels ved rigtigere Artsbestemmelser, deels ved Opdagelsen af Arter, som bleve ubekjendte for Fabricius, under hans Ophold i Landet. Disse beløbe sig til omtrent 25, af hvilke den største Deel udgjør saadanne Arter, som ere fælles for Amerika og Europa. Kl. 12 Middag.