Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-06-15
Marineministeren havde igiennem Telegraphen for langt af Søepræsekten i Toulon, at han skulde indberette hvad han vidste om Mandskabets Skjebne. Han svarede den 2den Juni Kl. 2; at han vidste ikke noget sikkert derom; men et almindeligt Rygte sagde, at Deyen havde befalet at respektere Fangerne. Ogsaa i London har man faaet Efterretning om dette Vanheld, og ligeledes om at den Engelske Corvette Ratlesnake er ligeledes forulykket paa Kysten af Algier, denne Corvet skulde hente den Engelske Consuls Familie; Mandskabet paa det Engelske Skib skal være paa det bedste blevet behandlet af Algirerne. Moniteuren siger: at paa Skibet Aventure befandt sig Hr. von Chabrol, en Brodersøn af Præsekten i Paris, en ung Mand af de skiønneste Forhaabninger; paa dette Skib vare 100 Mand ombord, og paa Silene 96, Officererne iberegnede. Man har ogsaa faaet Efterretning om at i Stormen ved Algier d. 14de, 15de og 16de Mai mistede Corvetten Bayonaise sin Formast, Fregatten Circe, som fra Tunis er kommen til Toulon, leed et svært Haverie, og Skibet Duchesse de Berri var i stor Fare. J Genua følte man samme Tid en Jordrystelse. - Paa Børsen, i Paris var man i høieste Grad modløs over Landets indvortes Forfatning. Fonds bleve solgte i en saadan Mængde at de tilsidst ikke bleve noterede. – Man fortæller i Paris at Planen for Tahir Paschas Afsendelse til Algier var følgende: Tahir skulde have foreviist der et Firman fra Sultanen og have ladet sig udraabe til Regent af den Tyrkiske Milits. Deyen derimod skulde beholde Rangen af Paschaens første Lieutenant, hvortil han allerede skulde have givet sit Samtykke paa den Engelske Consuls Forestilling. Naar den Franske Flaade ankom, saa skulde den have forefundet det Ortomanniske Flag heiset og Sultanens regelmæssige Authoritet respekteret. Firmanet skulde tillige indeholde Afskaffelsen af Søerøveriet og af de Christnes Slaverie, Frankerige vilde da ikke have havt noget Paaskud til at bemægtige sig Algier, og havde uden Nytte foretaget sine uhyre Udrustninger, da det havde været overmaade betænkeligt, at angribe en Gouverneur af Sultanen, hvormed Frankerige lever i dybeste Fred. Men den Franske Ambassadeur i Constantinopel Greve Guilleminot skal have faaet Efterretning derom og derpaa strax afsendt et Adviso=Skib til Blokade Eskadren foran Algier, hvilken da forhindrede den Tyrkiske Fregat fra at løbe ind i Havnen, og hvorpaa Tahir Pascha saae sig nødsaget til at seile lige til Toulon. Chefen for Blokade=Eskadren Hr. Mas sien de Clerval lod ham eskortere dertil af Fregatten Hertuginden af Berry. Tahir havde havt en lang Samtale med Paschaen, som giorde sig megen Umage for at overtale Admiralen til at lade ham seile ind i Algier, da han foregav at han var forsynet med ubetingede Fuldmagter, og haabede at udvirke af Deyen en glimrende Satisfaction; men Admiralen svarede ham: at nu vare Forholdene rykkede for langt frem; men skulde man bruge hans Mægling, naar den Franske Armee først var landet paa den Afrikanske Kyst, saa skulde man lade ham hente; det var derfor bedst at han opholdt sig saalænge i Toulon. - Fra Constantinopel skrives, at der er forefalden meget heftige Debatter angaaende den Algierske Expedition imellem Greve Guilleminot og Reis Effendi ogsaa var det Rygte i Omløb at Porten er i Begreb med at afslutte en Alliance-Tractat med Storbrittannien, for at modsætte sig de Franskes Foretagender i Afrika og Jndflydelse i Ægypten, som er Porten meget ubehagelig (man kan begribe at det maae ogsaa være det for England siden Udsigterne til dettes Jndflydelse paa Grækenland ere det betagne ved Prins Leopolds Abdication.) Det er meget tvivlsom hvorledes Forholdet er beskaffent imellem Frankerige og Vicekongen af Ægypten, thi ifølge Beretninger fra Alexandria af 17de April hersker der en stor Bevægelse imellem Tropperne; en Armee paa 20,000 Mand skal trække sammen til Kysten, og en stor Artillerie Park forventes dertil. J Kairo forfærdiges Gevære og Patroner, i Mængde. Jngen veed hvem disse Udrustninger gielde. Ogsaa Skibsbyggeriet drives med den største Virksomhed: Arbeidet paa de to Orlogskibe paa 90 Kanoner, som ligge paa Stabelen, rykke rask tremad, og saasnart disse ere færdige, saa skulle nye tages i Arbeide; Arsenalet skal udvides betydeligt. Disse Efterretninger ere komne over Paris og meddeles i Journal du Commerce Triest har man Efterretninger derfra i de første Dage i Mai, som bekræfte, at Paschaen fortsætter paa det alvorligste sine Udrustninger saavel til Lands som til Vands, og hvis Bestemmelse ingen kan giette sig til, naar den dog ikke er at operere i Forbindelse med den Franske Expedition, saasnart denne er landet; især ere betydelige Troppecorps trukne sammen ved Danientte og Rosette, og Flaaden er uafladelig i Bevægelse og beskiæftiget med Øvelser. Der er sendt Ordre til Livorno, hvor et nyt Orlogskib bygges for Paschaen, at ile med Udrustningerne, og strax at afsende det under Toskansk Flag til Alexandria.