Berlingske Tidende, 1784-08-13
Fortegnelse paa de Prismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1784. (See No. 63.) 6. Jngen Patriot tænker paa det gamle forlorne Grønland, uden han ønsker det igjen fundet. J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbe Tid fra det bestemte Sted, er betydelige Omstændigheder paa alle, især paa disse Farvande. Landes Opdagelse veed man desuden hænger og af Tider og Leiligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller ØsterBøjadens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten haver seilet paa disse Vande eller handlet og talt med Grønlændere eller andre paa Vester=Bøigden og maaskee ved den Leilighed har erfaret adskilligt om en muelig Vej til de Østerdele, det kan tildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddele sine Tanker derom, naar han vidste at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om muligt at bevare saadanne Efterretninger fra Undergang, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste og fuldstændigste især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aars grundede Efterretning den Grønlandske Øster Bøigd angaaende, og dens muelige umiddelbare Beseiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester-Bøigden af Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. Saavit mueligt maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troeværdighed, naar samme er Selskabet ubekjendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøie sammes Priis. Premierne æskes til Udgangen af Aaret 1786, og kan Efterretninger indsendes i de Sprog man finder sig selv beqvemmest. 7. Da man af Erfarenhed veed, at adskillige Proprietærer ønskede at befordre deres Bønders Beste, ved at hielpe dem til en større borgerlig Friehed, end de virkeligen have, og de derfor fornødne Regier dog maae kunde bringes i et Slags System til Oplysning om saadanne velmeente Hensigter, saa udsætter Selskabet en Premie af den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. for den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste, at befordre Bondens borgerlige Friehed, f. E. ved Arve=Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse til Afgift i Penge, m.v. Æskningen indsendes inden 1ste November 1785. 8. For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hielpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare for med egen Gaards Besætning ved Hielp af det minste Antal Arbeids-Folk samt ringest Antal Arbeids-Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlings=Drift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie, udsættes en Premie af Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte overveies alle de Hielpemidler, som kunde udtænkes til Avlings Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindst Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel Deeling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Pløjning, Harving, Saaening, Høstning, Jndkjørsel, Tærsk ning m.v., hvorledes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbeids Bester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveie ved Høe=Bjeringen, ligesom der og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortnings Midler, som ved Korn- og HøeAvl i vaade Aaringer maatte benyttes. J Hensigt til StaldFoerings Maaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies og ved Beregning bekræftes hvad det vindes i Tid og Arbeide. Æskningen indsendes inden 1ste November 1785. 9. For den fuldkommeste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa, udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om denne Materie, fremdeles sin anden Guld Medalje eller 50 Rdlr. J denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses. at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ej reent kan afskaffes, kunde dog gjøres ham saa lette som mueligt, 3) J hvilket Tilfælde Forstrekninger og Gave af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives for at opnaae Hensigten, nemlig 4) Bondens sande Velstands Befordring? Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunde forbedre den, og derved hans Lykke; 5) Hvorledes kan Bondestandens, skadelige Fordomme og herskende Overtroe best udryddes, 6) Paa hvad Maade kan denne Stand best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele, og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til fælleds og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Staten, 7) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært Sammenhæng med eget og Bondens Beste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af det forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed Fredning, Rydning, Jord Forbedring, Qvægning, Valg af Ager Produkter, Jndavl, Skov brug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og øvrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v.