Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-27
Nederlandene. Haabet om at see Stridighederne bilagte ved Generalstaternes Mellemkomst svinder stedse mere. Belgierne nyse af Harme over Regjeringens seendrægtige Fremgangsmaade, og stille sig paa en meere kampfærdig Fod, men tillige begynder indvortes Stridighed at yttre sig imellem dem. Paa Hr. Donker Curtius's Forslag er i Generalstaternes Forsamling en Kommission af 10 Medlemmer bleven udnævnt, for at undersøge, ved hvilke Midler Man burde foreslaae Kongen at gjenoprette Roligheden. Hr. Stassart, Deputeret for Namur, har forladt Haag og er ankommen til Brussel, hvor han offentlig har retfærdiggjort dette Skridt dermed, at da han saae sig skuffet i sig Haab om, at Regjeringen vilde fremkomme med saadanne Lovforslag, som Belgierne ønskede og en forstandig Politik fordrede, indsaae han ikke, hvad en belgisk Deputeret, havde at bestille i Haag. Blandt de belgiske Deputerede befinde sig endnu Hr. de Celles, Hr. d. Brouckere og flere bekjendte Mænd, som alle i det første Møde bare Orange kokarder. J et Andragende af Hr. v. Sytzama, at Kongen skulde anmodes om, ved sine Ministre at afgive en udførlig Beretning om Aarsagerne til Oprøret, beklagede han, at kraftige Forholdsregler ikke allerede vare tagne til dets Undertrykkelse, medens andre Deputerede besværrede sig over, at Forhandlingerne fjernede sig fra Hovedmatte. rien. Ligesom nu i Generalstaternes Forsamling hverken disses Gang lover nogen hastig Afgjørelse eller Stemningen noget fredeligt Forlig, saaledes bereder Regjering, sig ogsaa til, i fornødent Fald at anvende Magten. Krigsamtet hersker der stor Virksomhed; mange Befordringer finde Sted, og med stor Skyndsomhed gjøres der Jndkjøb af Heste for Artilleriet. Hollænderne vise ogsaa paa adskillige Steder, at de ønske Afgjørelse ved Vaabenmagt saaledes have Jndvaanerne i Grönningen i en Adresse bedet Kongen, at han vilde drage Sværdet af Skeden. Endskjøndt Antwerperne rose Kongens Tale ved Generalstaternes første Møde, for det Maadehold, som hersker deri, og fordi han gikke tiltaler sine forførte Undersaatter, med Strænghed, har den næsten allevegne i Belgien gjort det værste Jndtryk. J Brussel er den endog bleven sønderreven og brændt paa de offentlige Pladser, og har formodentligen bidraget til de senere Uordener. Den 18de kom nemlig de til de belgiske Deputerede i Haag afsendte Herrer tilbage, og berettede, at de havde afleveret den dem betroede Addresse; men det havde været dem umuligt at gjøre dette i en Forsamling af alle belgiske Deputerede. Man havde derimod bedet dem at afreise saasnart som muligt, da deres Liv og Frihed vilde være i Fare, hvis Pobelen eller Politiet erfarede deres Ankomst, og yttret, at Fleerheden af de hollandske Deputerede nægtede at ville indlade sig paa de belgiske Anliggender, saalænge Oprøret; vedvarede. Samme Aften viiste sig allerede en heftig Bevægelse blandt Folket, og da dette næste Dag misbilligedes i en Proklamation af Sikkerhedskommissionen, tiltog Gjæringen. Med Skrigen drog en Skare af Pøbelen til Raadhuset, hvor en Art af Protest blev oplæst, som modtoges af Mængden med levende bifaldsyttringer, og hvori blandt andet forlangtes, at Sikkerhedskommissionen skulde kalde alle de sydlige Provindsers væbnede Patrioter til Brüssel, Derefter trængte Pøbelen ind i Raadhuset, og bemægtigede sig de Vaaben, som den forefandt. Henimod Kl. 10 begyndte den at drage gjennem Gaderne med Tambourer og Nogle af den Lütticher Borgergarde i Spidsen, og erklærede at ville drage ud af Byen; men Kl. 1 fik den i Sindeat afvæbne adskillige Poster, som vare besatte af Borger, garden, og paa det store Torv blev endog givet Jld, hvorved nogle Menneskeer saaredes. Om Morgenen den 20de herskede stor Forvirring i Staden; Generalmarschen blev slaaet, og en Proklamation udstædtes, hvorved Sikkerheds kommissionen søgde at berolige Gemytterne; men denne blev strax nedreven. Pøbelen dannede imidlertid et talrigt Korps, i den Hensigt at drage til Vilvorden, og omsider lykkedes det at faae den ud af Byen. Lignende Optrin have fundet Sted i Lüttich. Den 13 Septbr. gjennemsøgde Folket adskillige Skibe og Magasiner, for at finde Vaaben, som skulde være bestemte til Holland. J et Skib fandtes virkelig nogle, men som foregaves at være bestemte til Brasilien. Først bragtes de i Sikkerhed, men siden forlangte Pøbelen dem tilbage. Da Borgergarden forsøgde at driv Mængden fra hinanden med Bajonetten, blev den modtaget med Steenkast. Nu gav den Jld, Hoben blev adspredt, eet Menneske dræbtes og 3 saaredes. Uheldigviis stødte i Mørket 2 Patrouiller paa hverandre, og da begge fyrede, bleve mange herved saarede. J Ath begyndte Tropperne den 14 Septbr. at forskandse Vagthusene; men Jndvaanerne samlede sig, forstyrrede de oprettede Barrikader, og kastede Materialet i Fæstningsgravene. Garnisonen maatte derpaa udlevere Krudtmagasinerne og Kanonerne til Borgerne. Namur er erklæret i Beleringsstand.