JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Om Jndiens ældste Historie veed man saa godt som intet vist og de Engelske Lærde have ikke kunnet opdage historiske Skrifter hos Hinduerne iblandt de mangfoldige Skrifter som de besidde, og mistvivle om at der gives nogle . – Man vil af det anførte see, at vore Kundskaber og Jndiens Oldtid ere kun høist ubetydelige. Hinduerne selv vide intet eller kun lidet derom, eller deres Efterretninger derom kunne ikke forefindes. Hvad Grækerne og Romerne have fortalt os om det gamle Jndien og dets Begivenheder er deels usikkert og deels utilstrækkeligt og vi maae ved et Land, som fra de ældste Tider af har havt en saa stor Vigtighed meest henholde os til de nye Efterretninger; men ogsaa dette Land ere store Minds mærker blevne levnede fra den ubekiendte Oltid, som minde om vor Slægts Ælde og vore Kund skabets Ungdom. En Englænder ved Navn Daniel udgav for nogle Aar siden et høist prægtigt Værk om de gamle og nye Pragtbygninger, som findes paa den Ostindiske Halvøe, af disse Kaabere har Hr. Langles leveret de, som angaaOliden foruden mange andre han har heglet af andre Kilder. Kun er det Skade, at man oved saa lidt om, naar disse Bygninger ere blevne opført: de Jndiske Monumenter ere deri forskiellige fra de Ægyptiske, at de indeholde ingen bestandigt ledsagende Skrift imedens at disse ere overalt bedækkede med Hieroglypher (dog findes mange gamle Jndiske Jndskrifter hist og her anbragte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Den berømte Architect Hr. Qvatremere de Qvincy, som i Februar Hefter for 1822 af Journal des Savans har bedømt den Deel af Hr. Langles Værk, som handler og disse Mindemærker, og som har sammenlignet dem med de Ægyptiske tilstaaer, at de have ingen væsentlig Liighed med hinanden og at de ere hinanden mere modsatte end lige. J de Ægyptiske hersker en Simpelhed som grændser til Eensformighed, i de Jndiske en Forskjellighed, som gaaer over til det yderligste Bizarrerie; i de Ægyptiske maae Ornamenterne stedse rette sig efter Hovedformen, i de Jndiske er det modsatte Tilfældet. Den Ægyptiske Billedhuggerkunst deeltager i Architecturens Monotonie er kold, stiv, uden Udtryk (dog ikke overalt) og uden Fordring, paa Efterligning; men den støder ikke imod de naturlige Proportioner; men den Jndiske mangler al Proportion er fuld af Karricatur istedet for Bevægelighed, og af Grimasser istedet for Udtryk. (Et Beviis paa det gamle Ægyptens Fortrin i Culturen for det gamle Jndien. Hinduerne og Ægypterne have vel Pyramider og underjordiske Bygninger tilfælleds med hinanden; men Overeensstemmelsen er ikke større heri end, at man godt kan tænke sig, at hver Nation er afsig selv falden paa at opføre slige Værker. De Jndiske Pyramider kunne hverken i Størrelse eller i Soliditet sammenlignes med de Ægyptiske; de ere ogsaa heele deres Form meere ulige med dem end de ligne dem; det samme er Tilfældet med Bygningerne under Jorden. Forresten ere alle de gamle Bygninger, som findes i Ostindien ikke af Hinduisk Oprindelse; mange ere opførte sildigere af de Mahomedanere, som ere trængte ind i Landet, hvilket deres Form tydeligt udviser. Hr. Qvatremere troer ved at betragte de Jndiske Monumenters Form og Construction, at de ikke kunne besidde nogen overmaade høi Ælde, og at det maae være mueligt for de Personer, som have gjort den Hindiske Religion til deres Studium at kunne afgjøre noget vist herom. (Af alt dette som af mange andre Betragtninger synes at fremgaae det Resultat, at Menneskeslægtes Cultur har i den stærne Oltid udvikler sig, uafhængigt af hinanden paa den Ostindiske Halvøe og paa den nordøstlige Kyst af Afrika, at dens første Oprindelse og Fremgang er tabt for Historien; men at de Mindemærket, den har efterladt nøder os til med Forhauselse at betragte den Høide den havde opnaaet og til at beklage at Kundskaben om den er gaaet forloren).(Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Nyeste Post-Efterretninger. Den 22de dennes blev efter Hs. Majestæts Kongen af Sverrigs Befaling Rigsdagen sluttet i Stokholm, efter at derom var skeet offentlig Bekiendtgiørelse paa sædvanlig Maade ved Rigsberolder, ligesom ogsaa Stænderne vare indbudne dertil ord tvende af de øverste Kammerjunkere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Høitideligheden begyndte som sædvanligt med Gudstieneste, hvortil Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongelige Høihed Kronprinsen begave sig i høitidelig Procession ligesom ogsaa siden til Rigsfalen. Efterat Hs. Majestæt der havde besteget Tronen, og Kronprinsen taget Plads paa den for ham bestemte Stoel, holdt først Landmarskalken en Tale til Hs. Majestæt, og derefter ligeledes de øvrige tre Stænders Talere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Hs. Excellence Hofkanzleren, Greven af Wetterstedt, oplæste derefter Rigsdagsslutningen, hvorefter Hs. Majestæt Kongen overlod til sin Søn, Hs. Kgl. H. Kronprinsen, at oplæse den Tale, hvormed Hans Majestæt sluttede Rigsdagen, og hjemforløvede Rigets Stænder, hvilken Tale i det Væsentlige lyder saaledes: Velbaarne, ædle og velbyrdige, ærværdige, værdige, vellærde, ærebaarne, velagtede, hæderværdige og redelige. gode Herrer og Svenske Mænd!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Endskiøndt Grundloven ikkun bestemmer en Tid af 4 Maaneder for Rigsstændernes Forsamling, saa har jeg dog troet at burde give efter for de Ønsker J have yttret, og tillade Eder at fortsætte Eders Raadslagninger 7 Maaneder længer. Ved første Øiekast skulde man maaskee med nogen Grund forundres over en saa lang Rigsdag; men Erfarendeden og Vanen i at behandle vigtige Gienstande forfeile ofte deres Maal, naar de komme i Berørelse med de mange forskiellige Jnteresser, som følge med Menneskenes forskjellige Stillinger i Samfunde Ydre Omstændigheder have ligeledes en fær stillet Jndflydelse, som ikke kan forudsees eller beregnes, og Hændelser, ofte et Værk af Tilfældet eller af uventede Aarsager, tilintetgiøre Forsigtig hedens og Klogskabens Handlinger. Om J end ei have kundet opfylde Alles Forhaabninger, saa have J dog lent kommende Stænders Arbeide, naar de skulle lægge Grundvolden til en Financeforbedring, som ivrigen ønskes af alle Classer i Samfundet. Friheden, som oplyser Mennesket om dets egentlige Værd, giver ligeledes Styrke til, med Taalnødighed og Hengivenhed at udholde Livets Besværligheder. Men denne Frihed forsvinder, naar ikke Bestyrelsen har tilstrækkelig Magt til at vedliholde de Fordele, den har beredt Nationen. have seet de Ulykker, som ere overgaaede Europas meest blomstrende Lande. Naar Stater rystes, er det tilsidst Folket, som lider meest derved. Denne Overbeviisning bør formaae os til aldrig at tabe dets Vel og Held af Øie. Disse Fordeele udgjøre det nemste Gode, som Folket har Ret at fordre af os, og for at betrygge dem, paaligger det os, uden Forskiel, at overholde Lovene, som ere deres Værn. Vi føle den lykkelige Jndflydelse af Landets geographiske Beliggenhed. Om de Love, som skulle være vor Rettesnor, ei have naaet den Fuldkommenhed, som kan ønskes, saa bør dog Forandringerne tilveiebringes lidt efter lidt. Vil man dermed gaae fremfusende tilværk, skulde man let kunne miste de Fordele, vi allerede eie, og Fremtidens skjønne Forhaabninger. Nationerne have deres eget Lune. At ville paaskynde deres naturlige Udvikling, er at fremkalde voldsomme Rystelser, hvorpaa den nærværende Tid har givet og Beviser nok. Jeg har fulgt samme Grundsætning af Forsigtighed ved Tillempningen af vore giensidige Ret ligheder, og derfor anseet det for min Pligt at undvige at eensidig Fortolkning af vore Grundlove. Med det Forsæt, ene og allene at bevare mine lovlige Rettigheder, uden at træbe Eders fornær, skal jeg derfor stedse være beredt til at raadslaae med Eder over alt, som kan oplyse vor Constitution, og lidt efter lidt, ved fælleds og lige overeensstemmende Øiemed lede til en forøget og almindelig National Velstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Vor Udførsel har været betydelig, og Handels balancen, for dette og de foregaaende Aar, til vor Fordeel. Høsten har været god, men dog er Landmanden i Forlegenhed, og det vil ikke blive anderledes, saa længe ikke et nyt Hypotheksystem sætter ham i en sikkrere Stilling end den nærværende. Om det Haab jeg nærer, at see hans Forfatning forbedret, ikke opfyldes, skal jeg paa nye sammenkalde Rigets Stænder, for at foreslaae Midler, hvis Virksomhed ei skal kunne betvivles af andre end dem, for hvilke Hielpen ligger udenfor Grændsen af vore Kræfter. Den Comminee, til hvilken Udarbeidelsen af den civile Lov er bleven anbetroet, har fuldført dette Hverv, og dens Forslag er overleveret til min og mit Statsraads Prøvelse. Det skal blive forelagt Rigets Stænder ved deres næste Møde, med de bemærkninger og Forbedringer, som jeg kan ansee nødvendige, Straffeloven er ogsaa et Formaal for min Opmærksomhed; den skal bære Stemplet af en ombyggelig Baagen over den almindelige og hver Enkelis Sikkerhed. De Summer, J have anslaaet til Fuldførelsen, af det store Foretagende, Gra Canalen, og til andre offentlige Arbeider, anseer jeg for at ville blive tilstrækkelige til at opfylde vore fælleds Forventninger. Bestyrelsens Gang udvikler sig paa en saa øiensynlig Maade, at endogsaa den mindst klarseende ikke kan undgaae at erkjende dens Fremgang. Lykkelige de Folkeslag, som i Skjødet af den almindelige Fred kan forøge deres Velstand og forbedre deres Jndretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Det Neutrolitetssystem, som jeg har lagt til Grund for min Bestyrelse i alt, hvad som ei nøie og umiddelbart vedrører begge Rigers Tilværelse, forsikkrer os om, at denne Neutralitet skal vedblive at bestaae. Fra vor Side skal intet forsømmes til at opnaae denne Hensigt. Vore venskabelige Forhold med alle Europas Magter love os en varig Fred, dette høieste Maal for vore Ønsker. Jog takker Eder gode Herrer og Svenske Mænd for de mangfoldige Prøver, J have givet mig og ethvert Medlem af mit Huus paa Kierlighed og Hengivenhed. Jeg beklager, at Rigsdagens Slutning og den sildige Aarstid hindrer værksættelsen af det Ønske J have yttret om Dronningens, min Gemats, Kroning. Dette Ønske skal opfyldes ved Rigestændernes næste Sammenkomst. Vender nu tilbage til Eders Hjem, i Kredsen af Eders Familie, og befæster der Eendrægtighed og Fred. Værer Mænd – værer Svenskere! Dette skjønne Navn skal erindre Eder om, at Standhaftighedens Magt er meest vedvarende, og den første af alle, men at Svaghed og Uenighed styrte Staterne og berøve Nationerne deres Frihed. Jeg forbliver Eder, gode Herrer og Svenske Mænd, alle samtlige og Enhver i Særdeleshed stedse vel bevaagen med al Kongelig Naade og Yndest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Den Franske Moniteur af 23de December indeholder følgende Kgl. Forordning af 24de f. M. Ludvig o. s. v. Med Hensyn til den 50de Artikel af det Constitutionelle Charte, til Loven af 5te Februar 1817, 25de Marts 1818 og 29de Junii 1820. Vore Forordninger af 4de Septbr. og 11te October 1820 og ifølge Beretningen fra vor Minister Statsekretairen i Departementet for det Jndenlandske have Vi forordnet og forordne som følger. Artikel 1. De Deputeredes Kammer er opløst, Valgcollegierne blive indkaldte i hele Riget, de skulle forsamle sig paa de Steder, som ere anførte paa vedlagte Tabeller. De Arondissementscollegier, som kun have et Collegium, skulle aabnes den næste 25de Februar og Departementscollegiet den 25de Marts. Kammernes Session for Aaret 1824 skal aabnes Tirsdagen den 23de Marts Artikel 2. Jfølge deraf bliver Valglisterne publicerede den 25de Januar og sluttede d. 19de Februar da ingen Reclamationer blive antagne længere end til den 16de incl. Der skal ihenseende til Verificationen og Slutningen frem gaaes efter vor Forbord. af 4de September 1820 og med Hensyn til Collegiernes Operation efter Forordningen af 11te October 1820.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
En anden Kgl. Forordning af samme Dag indeholder Navnene paa de Præsidenter og Vicepræsidenter, som ere udnævnte. Journal des Debats leverer en lang Artikel for at forsvare denne Forholdsregel og for at formane alle Royalister til at vælge Deputerede, som ere Regieringen fuldkommen hengivne og deri efterfølge den brave Armees Exempel. - Greve Pozzo di Borgo er nu kommen tilbage til Paris. – Man siger: at den Expedition som bliver udrustet i Toulon ikke er bestemt til Afrika, men til Brasilien og Sydhavet. – De Franske Tropper rømme nu en stor Deel af Spanien og holde kun nogle enkelte Positioner og Provinser besatte. – Den 13de blev i Madrid holdet den saalænge i Forveien forberedede Tyrefægtning til Ære, for Hs. Majestæt, i Kongens og den Kgl. Families Overværelse. Kun Hendes Majestæt Dronningen indfandt sig ikke derved; men havde givet Befaling til, at man skulde give hende Efterretning om, naar den første Tyr var dræbt, og begav sig efterat dette var blevet hende meldet til BuenRetiro, hvor ogsaa Kongen snart indfandt sig til Middagsmaaltidet. Kamphelene vare hvide Kapper og Sværd med røde Greb for at forene Frankeriges og Spaniens Farver med hinanden. Amphiteairet var ikke meget opfyldt med Mennesker, og for den største Deel med Udlændinger; thi Almuen endskiøndt den paa det heftigste elsker denne Fornøielse, havde fundet en denne Aften for dyr og saaledes udeblev nogle Udraab: leve den absolute Konge o. s. v. som ellers aldrig pleie at mangle naar Kongen lader sig offentlig see. Hs. Majestæt havde taget 28 Loger for de Franske Generaler og deres Følge. Den 14de holdt han en Mønstring over 1200 Kongelige Frievillige og Tropperne defilerede for ham under det Raab: leve Religionen, leve den absolut Konge Hs. Majestæt søger at opmuntre fiine Tilhængere ved at uddeele mangfoldige Ordener saavel til geistlige som verdslige Personer. Tumulter har der været paa forskjellige Steder. J Bilbao har en Exmiliis dræbt en Royalist, hvorpaa han tog Flugten i det Franske Hovedqvarteer; men hvori Folk i brød ind og myrdede ham. J Barcellon, ere flere Constitutionelle blevne dræbte. Engelske Efterretninger skildre Tilstanden i Spanien som overmaade elendig. En fierdedeel af Nationen er i Sorg imedens de øvrige 3/4 Dele feire deres Triumph med lutter Glæde. Handel og Haandteringer standse, de anseeligste Personer ere indsluttede i Fængsel eller paa Flugten. Paa Gaderne og andre offentlige Steder seer man intet andet end Pøbel, Munke og kun nogle faae Fornemme, som ikke have holdet med Revolutionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Orlogskibet Glasgov paa 50 Kanoner har faaet Ordre til at afseile med forseglede Ordre fra Plymouth. Befalingen ankom saa hurtigt, at en Liutenant med 400 Mand, som ikke kunde komme tils nok ombord, maatte blive tilbage. De stærke Rustninger og Troppeudtagelser fornemmelig i Jrland have virket betydelig paa Korn- og især paa Kiøb priser. Ogsaa Orlogskibet Jupiter paa 60 Kanonee er blevet udrustet i Portsmouth for snart at afseile. – Den nye General Gouverneur i Ostindien Lord Amberst er efter 4 Maaneder og 15 Dages Stillads ankommen til Calcutta. – Hr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Canning har i lang Tid været syg af Gigt, men begynder at komme sig; dog holder han hyppige Conferencer med Ministrene. - Det bekræftes, at Prins Frederik af Nederlandene er bleven forlovet med Prinsesse Louise Augusta Vilhelmine Amalig af Preussen. – Den Vurtembergske Prinsesse Charlotte, som skal ægte den Russiske Storfyrst Michael har antaget den Græske Religion og bleven kaldet Helena Paulowna. – Paven er syg. Han har fattet den Beslutning at ville opholde sig Vin maanederne over i Vatikanet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
En Commet viser sig paa Himmelen i Sydost omtrent 15 Grader fra Horizonten og lader sig see 3 1/2 Time for Solens Opgang. Dens Kiærne er liden og ubestemt, men dens Hale er meget glimrende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Breve fra Laguaira have medbragt den vigtige Efterretning, at de Columbiske Tropper under Generalerne Pae; og Bermudehave den 8de November indtaget Puerte. Cabello med Storm, alt som giorde Modstand blev nedsablet, og Kl. 4 om Morgenen, vare Columbierne komne i en rolig besiddelse af Staden. De Spanske Anførere General Calda og Oberste Carrera faldt i Begyndelsen af Angrebet. Castellet i Havnen blev derpaa opfor dret og overgav sig den 10de. Den 13de bragte en Staffet fra General Paez denne Efterretning til Laquaira tilligemed en Reqvisition af Transportskibe for at bringe de fangne Tropper til Cu be, ogsaa de oprøriske Jndianere i Provinsen Santa Marta have underkastet sig, saa at hele Republiken Columbien nu er bleven fuldkommen uafhængig og beroliget. – Der skulle egentlig være forefaldne to Batailler i Peru først det, hvori General Sucre slog Generalerne Cantorat, og Valdez, og derpaa det andet, hvori General Sønte Cruz slog med en Afdeling Peruaner en Hær Roialister, som stod ved la Par. Fra begge Valdpladser flygtede Resten af de Spanske Armeer til Potosi. En Coureer fra Salta overbragte til Buenos=Aires Efterretninger om Sei ten og havde ikke fra Potosi af stødt paa nogen Spansk Soldat. Bolivar var den 21de August affeilet fra Guayaqvil til Areqvipa, O'Higgius skal commandere under ham. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Kiøbenhavns Børs, den 2. Januar. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. London 2 M. - Rblr. - s. - Specier 250. (Den 2den Januar 1822 250.) Disconto 8 PC. - Spec. solgtes til 2 Rbdlr. 3 Rbmk. - s. (Jfior 15 Rbmk. - s.) Kongelige Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 1/2 a 81 Rbd. Sdl. (Jfior 77 1/2 a 78). Nationalbank=Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbd.; dito i Sedl. 127 1/2 Rbd. - Norske Rigsbanksedler 147 1/2 Rbd. (Jfior 13). Svenske Sedler 3 Mk. 10 s. pr. 1 Rdl. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 2 Januar. Rug, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Fra Slagelse Raadstue er i Dag sat følgende for bemeldte Kiøbstæds Jndvaanere indtil videre gieldende Taxter. et Rugbrød til 4 s. Tegn skal veie 2 Pd. Lod-Qv. et dito . . o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Af sigtet Rugmeel. et Brød til 2 s. skal veie - Pd. 21 Lod - Qv et dito til 4 - - - - 1 - 10 . - - Rugtvebakker 1 - . . . . . 4 - 2 - dito . . . 2 Af sigtet Hvedemeel. et Franskbrød til 2 s. skal veie . . . 7 Lod et dito . . - 4 - . . . . . . . 14 - Hvedesimler . 2 - . . . . . . 7 Rundebrød . . 1 - . . . . . . . 5 Hvedetvebakker. 1 - . . . . . . . 4 - For at bage et Huusbagerbrød, som veier 9 Pd. betales 3 s. og for et dito paa 12 Pd. 4 s. en Pot fød Melk betales med . . . 3 Rbs. Tegn. en dito Dansk Kornbrændeviin 8 Grader nye Prøve . . . . . . . . 20 = = en dito godt Øl . . . . . . . . . 3 - - en dito simpelt Øl . . . . . Hvilket herved kundgiøres til nøiagtig Overholdelse af alle Vedkommende. Slagelse Raadstue den 31te Decbr. 1823. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
AVERTISSEMENT. Mandagen den 12te Januari 1824 om Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction i Carlsgaards Skov ved Slagelse, bortsolgt en Deel Bøgetræer paa Roden, hvoraf en stor Deel indeholde Gavntræe, De Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov Slagelse den 5te Januari 1824. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Gaarden Matr. Nr. 32, tillige med den dertil hørende saakaldte Smedegades Mølle, som er beliggende udenfor Slagelse Kjøbstæds Amedegades Port og tilhører Møller Johan Friedrich Schmanns til Skifterettens Behandling opgivne Boe bliver ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen her i Byen og den steste paa Stedet, stillet til absolut Bortsælgelse: 1ste Gang Onsdagen den 4de Februar 1844 2den Gang Onsdagen den 18de Februar 1824 og 3die Gang Onsdagen den 3de Martii 1844. hver Dags Middag Kl. 12.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
denne Eiendom, som i Brandkassen er assureret for 9250 Rbd. Sølv bestaaer af: a) et Forhuus paa 16 Fag, som afgiver en beqvem og behagelig Boepæl. b) 3 Uhule paa 18 16 og 11 Fag. Samtlige Bygninger ere opførte af Muur- og Ege Bindingsværk, og ere saavelsom Møllen i god og meget ved vedligeholdt Stand. e) en Stubveirmølle indrettet med hollandsk Værk til Sigt- og Grubbe-Maling, 3 Lofter høi, og har 2de Qværne. Til Gaarden hører, foruden Haugen, og en Jordlod, i Byens Mark af omtrent 3 Tdr. 3 Skpr. Lands Storrelse, en ved Møllen beliggende Eiendomslod, stor circa 21 Tdr. Land geometrisk Maal. Conditionerne for denne Eiendoms Salg ville 8 Dage forinden første Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 4de Januar 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Gaarden Matr. Nr. 31, som er beliggende paa Slagelse. Kiøbstæds Smedegade og tilhører Slagter Peter Krølls til Skifterettens Behandling opgivne Boe, bliver ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Stedet, stillet til absolut Bortsælgelse. 1ste Gang, Onsdagen den 4de Februari 1824. 2den Gang, Onsdagen den 18de Februari 1824 og 3die Gang, Onsdagen den 3die Martii 1824. hver af de nævnte Dage om Formiddagen Klokken 11. Gaarden som overalt er opført af Muur- og Egebindingsværk og i Brandkassen er assureret for 1300 Rbdlr. Sølv, bestaaer. a) af et Forhuus paa 9 Fag til Gaden, indrettet til Beboelse for 2de Familter, og b) et Udhuus paa 8 Fag. Til Gaarden ligger en god Urtehauge og i Byens Mark en Jordlod som har Areal circa 1 Td. 3 Skpr. Land geometrisk Maal. Conditionerne for Gaardens Salg ville være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir 8 Dage forinden første Auctions Afholdelse. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Efterretning i Overeersstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Slagelse den 4de Januari 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Da der ved den d. 17de f. M. afholdte 3die Auction over Gaarden Matr. Nr. 115, som er beliggende paa Slagelse Kiøbstæds Bredegade, og tilberer afgangne Kiøbmand J. J Krahls Stervboe, ikke er gjort antageligt Bud, saa bliver denne Eiendom med Tilliggende saaledes for samme er beskreven i den Vest Siællandske Avis No. 85, 86 og 87 for forrige Aar, stillet til 4de og sidste Aution, som afholdes paa Stedet Onsdagen den 21de denne Maaned Formiddag Kl. 11. Slagelse den 4de Januar 1824. Aude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Da der ved den d. 17de f. M. afholdte 3die Auction over den Jordlod, som er beliggende i denne Kjøbstæds Mark, stor 45 1/2 Tdr. Land og som staaer for Hartkorn, 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., hvilken Lod tilhører afgangne Kiøbmand J. J Krahls Stervboe, ikke er gjort antageligt Bud, saa bliver bemeldte Jordlod, stillet til 4de og sidste Auction Onsdagen d. 21de denne Maaned Middag Kl. 12. Auctionen afholdes i Stervboets Gaard her i Byen. Slagelse den 4de Januari 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
Torsdagen den 15de Januari førstkommende, Formiddag Kl. 10, vorder i Nyerup Skov under Frederichskundved offentlig Auction bortsolgt endeel Vindfælder, saavelsom nogle Ege og Bøgetræer paa Roden. De Jn havende ville møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 1ste Januari 1824. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
En Haugemand, som kan paataae sig at passe en Kiøkkenhauge, og som tillige vil paatage sig alt andet Arbeide i Huset, søger Condition til 1ste Mai. AvisExpeditionen anviser. H. Avling bli Gisselfelde HovedgaarMai 1824 at erholde i Forpagtning. Dagen, naar Auctionen derover vil blive afholdt, samt hvor Forpagtnings Conditionerne vil blive henlagte til Eftersyn, skal nærmere bleve bekiendtgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-05
For en Enke eller Pensionist, der maatte attraae at leve paa Landet, anvises i Ringsteds Omegn Logie med Kost og Varme for 120 Rbdlr. Sølv aarlig. Man henvender sig derom til Undertegnede i Skee Bye i Haraldsted Sogn ved Ringsted. H. P. Kornbeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-09
Den Vest-Siællandske Avis, eller: III. Ugeblad. Slagelse. den for. slandske Historie uden- og in denfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aa 2de A 3 Fredagen d. 9 Januar 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevpo i Danmark og Hertugdømmene.