JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Proclama. Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Conventualinde Christiane Magdalene Krückow af Støvringgaards Kloster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel bemeldte Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Skiftesamlinger afholdes her paa Contoiret den 6te April og 5te Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 7de Marts 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
At Boet efter afdøde Conventualinde Frederikke Juliane Sophie Bertouch, i Støvring gaards Kloster, aabnes Tirsdagen den 24de April d. A., Kl. 9 Formiddag, bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 30te Marts 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Jeg Undertegnede bekjendtgjør herved at Enhver som ønsker sig noget til Blegning af Lærred og Linned eller andre Dele, kan vente god Behandling og saa billig Betaling som muligt. Hvad Enhver ønsker sig indleveret modtages fra Dato af Jørgen Eskelsen, Aarhuus. den 3die April 1832. Blegmand Møllestien No. 708, Ved Hvitvedgaard kan til anstundende Mai 1832, faaes Græsning til 50 Stude løs Drivt (helst 3. a 4aars) naar der snarest muelig accorderes med Egholm, Eier af Gaarden, der er beliggende i Torsager Sogn, ved Calløe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Omtrent 200 Lpd. godt Rugham kan bekommes hos Garver Nielsen paa Veste gade. Sumac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Jndenlandsk Product, for hvis udmærkede Bonitet de herværende Hrr. Farvere paa Forlangende ville give Vidnesbyrd, faaes for 5 Rbd. Sedler pr. 100 Pd. F. Stelfeldt. hos Undertegnede. En Huuslærer, der i en uafbrudt Række af Aar har underviist hos flere Familier, og i den Tid demitteret 6 unge Mennesker med Held til vore lærde Skolers høiere Classer, søger til 1ste Mai en Huuslærer-Plads. Han er forsynet med fortrinlige Attester fra flere Professores og Familiefædre. De Reflecterende ville behage at henvende dem til Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus, som anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Skipper Th. Jacobsen fra Kjøbenhavn afseiler bestemt Retour i denne Uge og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Fredagen. den 6 April. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts Tidende. Aarhuus COLLIOT.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Nyheder fra Udlandet. Jordskjælvs=Ødelæggelser i Jtalien. Paa mange Steder i Jtalien vare Jordskjælvene endnu bestandigt ved, og Skrækken er overordentlig stor. Man fortæller, at en Stad i Kalabrien er gaaet under med 13,000 Jndvaanere. Allerede den 13de Marts var der kommet Stafetter til Neapel med det sørgelige Budskab, at Catanzaro, en af Kalabriens Hovedstæder, havde lidt forskrækkeligt, og at 700 Mennesker vare omkomne derved. J Parma var ikke eet Huus bleven ubeskadiger, og i Reggio var et Kirketaarn styrtet ned paa en Kasserne og havde slaaet en heel Deel østerrigske Soldater ihiel. J Neapel frygtede man hvert Øieblik foret stort Udbrud af Vesuv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Polens nye Forfatning. Som særskilt Stat existerer der nu intet Polen mere, det er for bestandigt forenet og sammensmeltet med det russiske Rige. Under 25de Februar har Hs. Maj. Keiseren udstædt et Manifest som afgjør Polens Skjebne. Der bliver herefter ingen særskilt polsk Armee, Landets øverste Bestyrelse tilkommer et Administrationsraad, hvis Præsident er Statholderen, hvortil Fyrst Paskewitsch er bleven udnævnt. Pressen bliver underkastet nogle fornødne Jndskrænkninger, og til høie Embedsmænd, baade geistlige og verdslige, kan Hs. M. udnævne uden Forskjel blandt alle sine Undersaatter. Keiserne skulle ikke meere krones i Warschau, men kun i Moskau allene. a. &c. J Jndledningen til bemeldte keiserl. Manifest hed der det blandt Andet: "Nu, da Vaabenmagt har gjort Ende paa Urolighederne i Polen, og den af urolige Hoveder vildledte Nation er vendt tilbage til sine Pligter, have Vi fundet det gavnligt, at indføre en saadan Tingenes Orden, som for stedse kan betrygge begge Nationers Fred og Rolighed. Med faderlig Omsorg for Vore troe Un200LIOTOOLLICDe dersaatters Vel holde Vi det desaarsag for den helligste af Vore Pligter, ved alle de Midler, der staae til Vor Raadighed, at forebygge lignende Uheld som de, der have rammet dem, derved, at Vi unddrage Jldesindede de Midler, ved hvis Hielp det var lykkedes at forstyrre den almindelige Rolighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Frankrige. Paris, den 25de Marts. Siden i Gaar er her et fast utroligt Rygte i Omløb, man siger nemlig, at Regjeringen vil opløse den Pariser Nationalgarde under Paaskud af at lade eftersee dens Vaaben, og at denne befaling skal udstrække sig til hele Kongeriget. Der skal være kommet meget foruroligende Depescher fra Lyon, Marseille og Toulouse; og Nationalgardens Afvæbning i Grenoble havde fundet megen Modstand. Med ængsteligspændt Forventning imødeseer man den 31te Marts. At vore Tropper ville atter rykke ind i Belgien saasnart Holland begynder Krigen, er saagodt som afgjort. Den russiske Ambassadeur har protesteret derimod, og den hollandske Minister er parat til Afreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Paris, den 27de Marts. Foruroligende Rygter have været i Omløb angaaende et Maskeoptog, som skulde finde Sted her paa Torsdag, lig hiint i Grenoble. Depescherne fra Vesten skulle være af den Art, at man maa tage sig vare for at lade dem blive bekjendte. Jdag tales om en meget alvorlig Træfning mellem Tropperne og Chouanerne. Disse have, som det hedder, afskaaret alle Kommunicationer og gjort mange Soldater til Fanger. Hele Militairmagten i hine Egne er derfor opbudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Strassborg, den 23de Marts. Siden i Forgaars bemærkes her en usædvanlig Virksomhed ved vor Telegraf som staaer i Forbindelse med Paris, og ved Nattens Jndbrud blev der truffet militaire. Forholdsregler, der bragte vor Stad i en sælsom Bevægelse. Flere af de offentlige Pladser i Byens forskjellige Qvarterer bleve pludseligt besatte med Tropper, Kanonererne stode ved deres Kanoner, som om Fjenden ventedes hvert Øieblik. Til Soldaterne blev der uddeelt Patroner, men ikke til den vagthavende Nationalgarde. Natten løb dog rolig af. J Morges erfoer man, at alle de vor Stad omgivende Landsbyer ere fyldte med Soldater. Mange af dem vare i største Jil bragt dertil paa Vogne og kampere tæt ind til vore Porte. Hvad det skal betyde, veed man ikke, og man udtømmer sig i de besynderlig ste Formodninger. (Den 29de havde man i Berlin faaet Privatefterretninger, at det var meget uroligt i Strassborg. Garnisonen var marscheret ud derfra, Nationalgarden havde grebet til Vaaben, og de Grenobler Optrin vare her blevne efterlignede.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Den franske Expedition til Jtalien. J samme Øieblik som der meldes fra Paris, at der er kommet truende Noter dertil baade fra Wien og St. Petersborg, læser man tillige at der er sendt Ordre til Toulon af udruste endnu 30 Krigskibe, blandt hvilke 6 Linieskibe og 6 Fregatter. "De politiske Forhold - skrives der fra Paris den 27de Marts - synes i de senere Dage at være blevne meer indviklede, og nogle ministerielle Blad erklære ligefrem, at der for det første ikke er at tænke paa Anconas Rømning, idet mindste ikke førend det er bevirket at Paven giver sine Undersaatter en høitidelig garanteret Konstitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Nederlandene. Alle de hollandske Troppers Bevægelser tyde paa at Fjendtlighederne ville begynde igjen først i April, og i Belgien træffes derimod de alvorligste Foranstaltninger. Det ansees for en mærkelig Omstændighed at en fransk General Evainer bleven belgisk Krigsminister. Fra Brüssel meldes under 28de Marts "J Forgaars Aftes kom der en Koureer hertil fra Haag, og strax blev der givet Ordre til: at fire Regimenter skulde holde sig parate til inden to Dage at marschere til Grændsen. Samme Aften havde der været en stor Officeerforsamling, hvori Kongen skal have sagt, at der nok ikke bliver andet for end lade Vaabenmagten afgjøre og Belgien skal vedblive at være afhængig eller ikke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Cholera i Paris. Gazette de France melder under 28de Marts, Sørgeligst tilkjendegives i Dag vor Læsere, at der i Paris har viist sig en Sygdom, som har alle Symptomer af den frygtelige Cholera morbus. Tre Personer ere alt døde deraf, blandt hvilke Marskal Lobaus Kok, og i Morges have flere nye Anfald fundne Sted. Og Londonneravisen Times af 30te Marts beretter, at Cholera er udbrudt i Paris, at allerede 10 Personer vare bragte til Hotel-Dieu og 7 deraf døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Ved en Undersøgelse af de anseeteste og kyndigste Læger er Sagens Rigtighed sat udenfor al mulig Tvivl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
London var der indtil den 29de Marts død 915 Personer af Cholera.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Fædrelandet. Rhvn. den 3die April. J Løverdags Aftes holdt det kgl. Kunstacademie paa Charlottenborg sin aarlige Stiftelsesdag under Forsæde af dets høie Præses Hs. K. H. Prinds Christian Fredrik, og bivaanet af D. K. H. Prindserne Frederik og Ferdinand samt Akademiets øvrige Æresmedlemmer. Efter at der var bleven holdt en Tale af Akademiets Secretair Hr. Prof. Thiele, bleve de Elever fremkaldte som i det afvigte Aar havde gjort sig værdig til Belønninger, som de underdanigst modtoge af Hs. K. Høiheds egen Haand, nemlig: C. Eckersberg, Holmer, Raadsig, Købke, Monies og Holm den store Sølvmedaille; Roed, Leiner, Lyngbye, Schou, Kornbeck og Krampden mindre. For et Malerie efter den levende Model blev E. Roed, og for en modelleret Figur, ligeledes efter en levende Model, blev N. Simonsen tilkjendt den udsatte Pengepræmie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Hr. Rosenkildes Aftenunderholdning i Søndags vandt heeltigjennem Publikums bifald, af hvilket den almeennyndede Kunstner ogsaa modtoges ved sin første Jndtrædelse. Den humoristiske Prolog - i hvilken Hr.R., ved Oplæsningen af et Brev fra Publikum, med en Vexel, stor 10,000 Rbd. - paa flere Aars Sigt, mindede om Dagen: den 1ste April – egnede sig fuldkomment til at sætte det i den bedste Stemning. Et Jndfald af ypperlig Virkning var det i Brevet ommeldte Rygte, at Hr. R. skulde have ifinde at anvende Jndtægten af denne Aftenunderholdning til Vartous Op pudsning;" mod hvilken Jntension Fremsigeren, med den ham egne tørre komiske Humor, høitideligen protesterede. Ogsaa for sin moralske Fortælling En Abekats traurige Historie," den herlige Blicherske Ballade i jydsk Bondedialect, og Epilogen vandt Hr. R. lydelige Kiendetegn paa Publikums Tilfredshed. Den sidste introduceredes ved nogle Ord af vor komiske Scenes Mester, Hr. Jnstructeur Frydendal, hvori denne, beklagende sig over at Publikums Bifald havde gjort Hr. R. hovmodig, bønfaldt om at det til Slutningen ved lidt Kulde vilde lægge Kiemme paa hans Overmod. - Ligesom allerede Prologen tydede paa 1ste April, saaledes var dette ogsaa Tilfældet med et Jfr. Abrahamson tildeelt Nummer i 2den Afdeling: "Romancen: 1ste April, idet den unge Kunstnerinde, istederfor den af de Fleste ventede Sang, i en vakkert reciteret lille Monolog gav en Undskyldning for at hun - ikke sang. Det sidste af Declamationsnummerne var: "Slaget paa Rheden," nyt Digt af Forf. til Gjengangerbrevene, og man kunde hermed Rette sige: finis coronat opus. Mad. Wexschall reciterede det med en Aandfuldhed, en Følelse, der hævede sig til høi Begeistring - kort, med en Danskhed, der herligt stemte med Digtets nationale Tone; og Digteren og Kunstnerinden henreve saaledes i Forening Publikum til et bifald, der var ligesaa værdigt og fortjent, som det var enthusiastisk. (Khonsp.) Alt 8 Dage iforveien var der ikke en billet meere at faae til denne meget interessante Aftenunderholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Jgaar kjørte en meget stor Diligence eller af de saakaldte "Omnibus med et Forspænd af 4 forskjellige Heste, der styredes af en med et ziirligt Liberi udstafferet Kudsk, under Gadedrengenes Husen og Hurraraab, over Østergade. Dette store, her maaskee hidindtil useete Slags Kjøretøi, som baade ved sin egen Originalitet og sine livlige Omgivelser vakte almindelig Opsigt i alle Gader, hvor det passerede igjennem, oplyste det nys gjerrige Publikum først senere og dets Jndhold ved denne Paaskrivt paa den ene Side med store Bogstaver: Voiture de la familie de Madame Laura de Bach Forrige Løverdags forsvarede paa Borchs Kollegium Hr. Cand. Theol. H. O. C. Laub pro Stipendio Collegii medicei sine Observationes ad vitam Johannis a Staupnitz illustrandam; Mandagen derpaa Hr. Stud. Theol. J. Møller sin Afhandling: De difficultatibus muneris theologici. Partic. pr. (V. Av.)Hr. Cand. philos. og forhenv. Lieutenant i den polske Armee, Heilbuth, er vendt tilbage til Hovedstaden, hædret med den polske Orden pro virtute militari. Samme Aften som Grynmøllen brændte ved Langebroe var der hos Kapelmusicus Bruun i Falkoneer-Alleen en Sørgefest for afd. Prof. Kuhlau, som derved blev afbrudt paa en ubehagelig Maade. Jlden var saa stærk, at Gnisterne fløi lige hen til Laboratoriet At Øhlenschlægers, Rybezahl ikke blev optaget med almindeligt bifald kan vel tilregnes, at man altid venter noget Overordentligt af den store Mester (M. Mellem en i en offentlig Stilling værende Kavalleer og Dennes Chef skal det være kommet til mee end verbale Jnjurier, der muligen ville fremkalde en betænkelig Sag. (Veile Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Hr. Grosserer Benners har udgivet en Beskrivelse over Maaden at dyrke en nylig i Engelland opfundet Sort tyrkisk Hvede, saakaldet Dwarscorn, samt hvad Fordeele der kunne høstes af sammes Dyrkning her i Landet. J f. A. havde han selv gjort Forsøg med 4 Ax som han havde faaet fra Engelland, der gave et Udbytte af 436, altsaa over hundrede Fold. Det udmærker sig fra al anden Hvede ved sin Haardførhed, tid lige Modenhed og mindre Trang til Varme. Ogsaa yder det mere og bedre Foder end hvilketsomhelst andet Straa, da der er intet paa denne Kornvært, ligefra Toppen af Axet til Rødderne, som jo bliver spiist og fortæret af Qvæget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Fra Sverrig meldes, at Toldkammer=Fiskalen berøiser i denne Tid Rigets Kyster i Anledning af, at Regjeringen har isinde at forbyde fremmed Brændeviins Jndførsel dertil. Man vilde vide, at der paa Bornholm er oplagt et betydeligt Qvantum russisk Brændeviin, hvis Bestemmelse ikke er vanskelig at gjætte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Helsingøer. Forleden Aften lod den lille Theodor Stein sig høre her paa Klubsalen, og lønnedes ved Udførelsen af hvert Nummer med levende bifaldsyttringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Sønderborg, den 1ste April. Hs. D. Prinds Friedrich til Slesvig=Holsteen-Sønderborg har for 260,000 Rdr. Courant kjøbt Godset Noer til sin Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Kallundborg, den 2den April. Her blev nylig arresteret en Person i samme Øieblik han var kommet hertil med Smakken fra Aarhuus, hvorved skeete det besynderlige Sammentræf, at han just skulde komme hertil paa samme Dag som en anden Person stod i Begreb med at tage over til Aarhuus for at gribe ham i Jylland. Horsens. Natten mellem Torsdag og Fredag afbrændte trende Gaarde paa Øen Endelave. Beboerne af det ene af de afbrændte Steder, i hvilket Jlden først opkom, fik næsten Jntet reddet, og mistede blandt Andet alle sine Kreaturer, 3 Heste, 7 Køer foruden Faar og Sviin m.m. Derimod vare de to Andre saa heldige at frelse det Meste af deres Ind- og Udboe, saa at kuns Bygningerne bleve et Rov for Luerne. Hvoraf Jlden er opkommet, vides endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Khvns Børs=Cours den 3die April 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 209. 12 Rbmk. 9 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Ved den 1229 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 71. 78. 30. 10. 33.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Kjøbmændene H. og J. Knauer, Fabrikant J. Rencke, Fuldmægtig Jversen, Vollonteur Blom, Baronesse J. W. Arenfeldt, Frøken Heramb med Tjener, Gaardmand v. Essen Barfod, Forvalter N. Hagen, Proprietair Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Bekjendtgjørelser. At Sognepræsten for Pedersborg og Kindertofte Menigheder i Sielland, Joh. E. Müller, den 21de f. M. er død pludseligen af et epileptisk nerveust Tilfælde, faa Maaneder efter sit Embeds Tiltrædelse, en Alder af 43 Aar, efterladende Kone og tvende Smaae, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af den fl. Afdødes eneste Broder. Barrit Præstegaard, den 5te April 1832. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Efter Forsynets vise Styrelse, maatte jeg friske den ublide Skjebne, at see mig ved Døden berøvet min uforglemmelige Kone, Severine Bierring fød Bra mer, i hendes Alders 54 Aar, sidstafvigte 29de Marts, hvilket herved bekjendtgjøres fraværende Familie og Venner. - Grumstrup, den 5te April 1832. H. Bierring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Bibelselskaber. for Aarhuus Bye og Omegn høitideligholder sin Stiftelse ved en Generalforsamling i Aarhuus Domkirke næstkommende Torsdag den 12te April om Formiddagen Kl. 11, ved hvilken Anledning Stiftsprovst Lindhard holder Tale, ligesom og Beretning om Selskabets Forfatning og Virksomhed medde les saavel Selskabets samtlige Medlemmer som og de flere Ordets Venner her af Byen og Omegnen, som finde Sagen vigtig, og ønske at underrette sig om Foreningens Bestræbelse, indbydes til at overvære Forsamlingen. Aarhuus, den 5te April 1832. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
De Forældre eller Værger, hvis Børn skulle indskrives i Domsognets Borgerskole paa Middelgade, ville møde paa Skolen førstkommende Mandag den 9de om Formiddagen Kl. 9 med Børnene og medbring disses Døbe= og Vaccinations-Attester. Domsognets Borgerskole, den 5te April 1832. Selskabet til Hesteavlens Fremme. i de danske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Endskjøndt det maatte synes overflødigt at bemærke, at Enhvers Bidrag er Selskabet kjærkommet, saa finde man sig, formedelst indkomne Forespørgsler i den Henseende, dog foranlediget til at erklære, at enhver Enkel der nu ved Selskabets Stiftelse tegner sig for og Fremtiden erlægger et aarligt Bidrag af 8 Rbd. Sølvmynt, er derved stemmeberettiget Medlem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Endvidere kundgjøres, at i Lollands-Falsters Stift have flere Bønder forenet sig om at tage Nummere. Denne Kiendegierning godtgjør Ugyldigheden af den Jndvending, at det i Jndbydelsen fastsatte aarlige Bidraer for høit, da den viser den simple Udvei, der staaer Enhver aaben til at bidrage til Selskabet med et mindre aarligt Ti skud, og den fortjener saameget mere at offentliggjøres, som det vilde i flere Henseender være ønskeligt, paa denne Maade at faae ret mange Bønder til at med virke til Selskabets Formaal, ved at yde et aarligt Bedrag af en eller to Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Tirsdagen den 17de April om Formiddagen Kl. 11 afholdes en eeneste frivillig Auction paa Hovedgaarden Skjerrildgaard, beliggende i Bjerre Herred, Weile Amt, hvorved bemeldte Gaard, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, agtes bortsolgt. Bemeldte Eiendom, der er beliggende i en smuk og frugtbar Egn, 2 Mile fra Horsens og 3 Mile fra Weile, staaer for Ager og Engs Hartkorn 17 Tdr. 171 Alb. Skovskyld 3 Fkr. 1/5 Alb. fri Hovedgaardstaxt, og ufri Hartkorn 3 Tdr. 4 Sk. 1 1/2 Alb. Bygningerne ere meget gode og velindrettede, og Vaaningshuset, der er Ætager Srundmuur, afgiver Bopæl for enhver Familie af Stand. Ved Gaarden er en velvedligholdt Hauge paa 3 Tdr. Land. J Efteraaret er 22 Tdr. Land besaaet med Raps, 20 Tdr. med Hvede og 10 Tdr. med Rug og kan der i dette Foraar, efter den vedtagne Drift, besaaes 20 Tdr. Land med Byg og 20 Tdr. Land med Havre, og sidste Foraar er 30 Tdr. Land udlagt med Kløver, alt geometrisk Maal. Gaarden kan tiltrædes 1ste Mai. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Eieren Proprietair Hoffmann paa Skjerrildgaard og paa mit Contoir. Herredscontoiret paa Dalsgaarden, den 2den April 1832. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Ved Auctionen paa Løenholm den 11te April førstk. bortsælges endvidere: en smuk laqveret Wienervogn og pletteret Seletøi til 4 Heste Til en Hovedgaard, som han holde 150 a 200 Creature og drives ved complet Hoverie samt er beliggende i een af Jyllands gode Egne, anvises en solid Kjøber af Procurator Jngerslew i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Den af mig i Aarhuus Stiftstidende Nr. 40 til Salg averterede Landeiendom er nu solgt, hvilket meldes til Efterretning for de Liebhavere som have meldt sig, og et modtaget Svar. - Aarhuus, den 4de April N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
De Ædle som bidroge til at min uforglemmelige Kone, der saa uventet døde bort fra mig og 6 smaae Børn, blev faa hæderligt begravet, og hvis Deeltagelse var en Trøst i min tyde Sorg, modtage herved mit Hjertes inderligste Tak. ærbødigst, Dabelsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
2de meublerede Værelser ønskes tilleie maanedsviis. billetter desangaaende bedes aflagt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Nye Christiania Ansioser faaes til billig Priis hos J. F. W. Røse. Spiger saavel til Eege som Fyrretræe fra 2 1/2 til 10 Tommers Længde, 3 & 4 Toms Søm faaes til billig A. W. Stigaard. Priis hos Endeel diverse Skrivpapirer faaes til meget billige Fr. Cl. Døcker. Priser hos Ny Liedauer Sæde-Hørfrøe, rød og hold Kløverfrøe er at faae hos M. Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Cichorie-Rødder-Frøe faaes og Clopriefabriken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Nogle Fjerdinger godt Herregaards-Smør kan faaes C. F. W. Lewerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Hos Undertegnede haves adskillige Møber færdige saasom en Mahogni Sekretair. Komoder af Mahogni, og Birk, forskjellige Sorter Sophaer, Borde og Stole Bech, Snedkermester. alt til billigste Priser. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist. re-Blad. Fød til arhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
No. 30.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-04-06
Fredagen den 6te April 1832. Mere om Planen for det nye Selskab til Hesteavlens Fremme. et har især været forbeholdt den senere Tid at fremme store Foretagender, som overskride den Privates Evne, ved et simpelt Middel, nemlig Forening mellem Flere, der hver gjøre et ringe Tilskud, som ved Mængden af Deeltagerne stiger til en betydelig Sum. Hvo kjender ikke, hvilke herlige Foretagender der ere bragte istand paa denne Maade, især i Nordamerica og England. De andre civiliserede Lande have efterfulgt dette Exempel, men vi maa desværre tilføie, at vort kjære Fødeland heri staaer tilbage, thi der hersker snarere en Afsondringsend en Foreningslyst, skjøndt det lille Danmark, hos hvis Borgere ikke findes Rigdom, men temmelig Velstand, just ved Foreninger burde fremme det, ingen enkelt Mand kan sætte igjennem, ja man har her end ikke et rigtigt Begreb om Maaden hvorpaa slige Foreninger dannes. Naar et udstrakt Foretagende skal sættes i Værk, pleie Mænd, som troe Tiden dertil at være kommen, at udstæde en Jndbydelse, med Berøring af de Midler, hvorved de troe, at Maalet bedst kan opnaaes, for at give de af deres Medborgere, der ere interesserede i Sagen, og antage de foreslaaede Midler i Hovedsagen for rigtige, Leilighed til at forene dem til fælles Virksomhed. Deeltagernes første Forretning bliver nu at vælge en Bestyrelse og forfatte de nærmere Bestemmelser, for Foreningens Virksomhed. - Men hvordan vilde nu en Jndbydelse blive optaget, der indeholdt, at Jndbyderne skulde være Bestyrere eller vælge disse; at Deeltagerne derimod kun skulde give deres Penge, dem Bestyrelsen nok skulde anvende uden at give de Betalende Ret til at tale et Ord med?