JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-08
Blandede Efterretninger. Ved Kgl. Resolution af 20de Jan. er bevilget, at Rug, Byg og Havre, samt Meel af samme Kornsorter, maa indtil Juni Maaneds Udgang d. A. toldfrie indføres til Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-08
Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sver lig og Norge har naadigst behaget atter at skienke Christiania Huusarme og Fattige et Partie Korn, bestaaende af 300. Tønder. Byg Mæglerne N. Andersen og C. W. Holler, have, i Anledning af, at den tvungne norske Bank nu, efter Kgl. Befaling, skal istandbringes, ladet bekjendtgjøre i norske Tidender, at de ere villige tilat besørge Specier kjøbte til Dagens Cours for dem, som maatte behøve dem til Jndskud i Banken. De anmærke derhos, at deres Hensigt især gaaer ud paa at forekomme urimelig Opdrivelse af Prisen paa Sølv og Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-08
Det norske Bibelselskab har ladet trykke et Oplag af 10,000 Exempl. af Luthers liden Catechismus, som sælges for 48 s. N. V. (Norsk) hvert Exempl., indbundet. Til de Fattige uddeles er vist Antal uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. saasomheeFjortende Aargang. No. 12. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Februari 1817. Om Eenhed i Skolernes Lære- og Læsebøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
J Skilderiet No. 79 f. A. læses i Stykket om Landemode følgende Yttringer om den Gienstand, vi her agte nøiere at drøfte: Var det da ikke raadeligt, at, foruden de anordnede, tillige blev bestemt, hvilke Lære og Læsebøger, der overalt i Stifterne skulde lægges til Grund ved Underviisningen i Skolerne, paa det at Eenformighed i det Hele kunne indføres, Vel indseer jeg heelt vel, at der endnu paa nogle Steder maatte tages Hensyn til Lærernes Ævne. Men hvad Skade, at man havde en Bestemmelse for alle dem, som kunde følge den Mon det ei vilde befordre Eenhed og lette Arbeidet saavel for Lærerne som Tilsynsmændene, naar samme Bøger overalt lagdes til Grund ved Underviisningen, Mon ikke Valget af disse Bøger til Regel for Alle bedst ved Landemodet kunde bestemmes, Biskoppen og Amtsprovsterne have ved deres aarlige Visitatser, bedst Leilighed til at bemærke, hvor Underviisningen havde bedst Fremme, hvad Bøger der brugtes, ved hvilke Hensigten nærmest opnaaedes o. s. v. Dem tilkom altsaa Valget af Læsebøger i de Underviisningsgrene, som Skoleanordningen foreskriver, naar disse allerede haves af saadan Beskaffenhed, som nødvendig udfordres af en Bog, der bør tjene til Regel for Alle, saavel i Henseende til Retskrivning, som med Hensyn til Bestemt hed og Orden, Sandhed og Fattelighed m. v. Det kan ikke nægtes, at Eenhed i Underviisningen ligesom i enhver anden Disciplin, under visse Omstændigheder, kan være en gavnlig Ting. Men en saadan Eenhed forudsætter, naar den skal svare til sit Øjemed, at et Lands Litteratur i Underviisningsfaget maa have naaet den tilbørlige Grad af Modenhed, og at Lærerne, i det mindste den større Deel, ere enige om Fortrinet af de Bøger, ved hvilke denne Eenhed skal frembringes. Hvor dette ikke er Tilfældet bliver den attraaede Eenhed til Eensidighed, og hvor skadelig denne i Underviisningen, som i hvert andet Fag er, trænger til intet Beviis. Saaledes er Sprogenhed saare gavnlig, men et Sprog maa have naaet en meget stor Grad af Dannelse og Fuldendelse, førend denne Eenhed med Nytte vil kunne indføres Først naar man har en Ordbog, som Frankrig, eier i sit franske Academies Dictionaire, kan der med Rette tænkes paa Eenhed i Sproget. Som det er med dette, saa er det og med Eenheden i Underviisningsbøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Om Kornvarers Salg. Blandt de mange Raad, der i offentlige Blade gives Landmanden, findes ogsaa dette, at han skal være forsigtig med, at sælge sig for nær, da der mueligt, efter 3 overvættes frugtbare Aar, kan komme et ufrugtbart. Dette er et meget godt Raad for den, der behøver, og NB. kan bruge det. Men angaaende de 3 overvættes frugtbare Aar maa dog en Landmand fra Lolland gjøre Jndsigelser. 1814 var et særdeles misligt Aar; da fandtes mangen Bonde, som ikke høstede det, han havde saaet af Vinterkorn, nemlig: Hvede og Rug. En Bonde, med 8 Tdr. Hartkorn, er mig bekjendt, som kun avlede 2 Tdr. Hvede efter 3 a 4 Tønders Udsæd, og mange flere Exempler kunde anføres. Men just 1814 havde Skatterne naaer deres største Høide. Det paafølgende Aar var bedre, men da gieldte i Lolland 1 Tde. Hvede 17, a 18 Rbdlr. og 1 Tde. Byg 7 Rbdlr., og da skulde betales det, som ikke var betalt forrige Aar; men dertil kunde de ringe Priser ikke forslaae, saa der endnu blev megen Debet hos Landmanden. Nu kom 1816, da stege Priserne. Nu iler Landmanden med at betale, hvad han er bleven skyldig fra de to forrige Aar; han kræves, han stev nes fra alle Sider. Glad over, at kunne afgjøre det meeste af sin Gield, sælger han saa længe han har en Kjærne, og dertil er han nødsaget. Det gaaer nu, som det altid har gaaet, den fattige Bonde. Til Efteraaret sælger han for at kunne betale, hvad han om Sommeren har kjøbt til Saa= og Fødekorn, til Skatter og Afgivter. Til Foraaret maa han igjen kjøbe; og, naar nu næste Aars Skatter blive høiere end det Foregaaendes; Kornet, han har borget, o. s. v., skal betales; Skatter og Afgivter udredes: saa kan Jntet redde ham, uden atter et godt Aar og gode Priser. For den fattige Bonde er det givne Raad unyttigt; han har kjendt det længe, men kan ikke afbenytte det; den Formuende vil nok være forsigtig, og ikke sælge sig for nær. Den Regel, som iagttages i Archangel, hvor Regjeringen sælger Korn, som er samlet i Magaziner, og tilbageholder 3/4 Deel, i Tilfælde af mislig Høst, kan ikke godt af den private Sælger sagttages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Den Skrivfel, som Herr B.... har havt den Godhed at gjøre mig opmærksom paa, at maa finde Sted i Professor Dinesens i min Afhandling om Jordeiendommes Matriculering, Side 72 o. f., Ord for Ord, aftrykte Maade, ved en Pendul at finde den nu brugelige danske Alens Længde paa, at Secund=Pendulens Længde der, nemlig, er anført, at skulle inddeeles i 1000 Dele i Stedet for 10,000, skal blive rettet i et særskilt Anhang, som jeg nu lader trykke; og skal jeg tillige bestræbe mig for ved Beregninger at prøve, hvorvidt bemeldte Dinesens opgivne forskjellige Methoder, hvorefter saavel det gamle ved Landmaalingen og Matriculeringen 1683 brugte, som det samme Aar befalede og nu for Tiden brugelige danske Alenmaal vil kunne findes, uden Sammenligning med de i andre Stater brugelige Maal, maatte være rigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Den Erkiendtlighed, jeg skylder Herr B., ved denne Leilighed, viiste venskabelige Opmærksomhed, forbinder mig til at opfylde hans Forlangende og foreløbigen at giøre denne Anmeldelse saavel i Kiøbenhavns Skilderie som i Dagen. Bemeldte min Afhandling om Jordeiendommes Matriculering faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere paa Børsen og hos Herr Boghandler Lange i Sværtegaden No. 120, 1ste Sal, saavelsom og hos mig selv i Prindsensgade paa Christianshavn No. 297, for 14 Rbmk. uindbunden og 15 Rbmk. heftet. Aabye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Om det Ratzeburger Dombibliothek Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
(Jndsendt.) Uagtet jeg ikke er nogen Oldgrandsker og Lauenborgs Forvandling til en dansk Provinds ikke staaer i nogen Forbindelse med Domkirken og dens Bibliothek i Ratzeburg *), seer jeg mig dog istand til at meddele nogle Efterretninger om de i Kjøbenhavns Skilderie No. 9 omtalte Oldsager. Adam af Bremens Betegnelse af det gamle Rhe*) Den nordlige Deel af Staden Ratzeburg ved Søen, indbefatter Domgaarden med Domkirken o. s. v., men denne Deel hører, tilligemed Dom Udg. kirken, under Mecklenburg=Strelitz. tras Beliggenhed i hvilken Stad Radegast *) og andre hedenske Guder især bleve dyrkede, og hvis Afstand fra Hamborg han anfører at være 9 Dagreiser, har givet de Lærde megen Anledning til Strid, om den egentlige Plads, hvor Rhetra hav ligget. Nogle paastaae, at det laae paa Kysten af det saakaldte svische Haff, andre ved Mieriz, indtil man omsider blev enig om at antage, at det har ligget paa det samme Sted, hvor det forrige adelige bredowske Gods, Prillwitz, ligger, hvilket den sidst afdøde Storhertug af MeklenborgStreliz for 20 Aar siden tilkjøbte sig paa den sydlige Odd af den med Tollensee forbundne Nonne See, omtrent 1 1/2 Mile fra Noustrelitz og ligesaa langt fra Neubrandenburg. Hvad der giver denne Mening megen Vægt, var den Omstændighed, at i Slutningen af det 17de og i Begyndelsen af det 18de Aarhundrede bleve mange Oldsager fundne her, og intet Sted passede iøvrigt saa nøje til Adam af Bremens Beskrivelse. Den daværende Præst i Prillwitz, ved Navn Sponholz, opdagede den største Deel af disse Oldsager, ved Foden af den der paa Stedet liggende eenlige Høi, Slots borgen kaldet, i sin Hauge. Han forærede siden sin Læge, som havde helbredet ham for en Sygdom, en stor Deel af disse Sager, der bestode af Afgudsbilleder, Offerredskaber, Smykker, Urner og alskøns Kar, og denne Deel blev en Tid derefter overladt til den Ratzeburger Domkirke, hvor samme bleve gjemte i et derværende Bibliothekværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
En endnu større Deel af den afdøde Præst Sponholz's Sønner og Sønnesønner, af hvilke den sidste Eier var saa heldig ved Eftergravning meget at forøge samme. Hofmaleren Daniel Wogen, der døde i Neustrelitz, i en Alder af nogle halvfemsindstyve Aar, udgav 1771 i Berlin kodberstukne Afbildninger af disse Oldsager, og den, 1807, døde Strelitzske Hofpræst, Consistorialraad og Superintendeur A. G. Masch, føiede til disse Afbildninger en meget ucritisk Beskrivelse, under Titel: Die gottesdienstlichen Alterthumer der Obotriten aus dem Tempel zu Rhetra am Tollenzer-See, *) Radegasts Billed af Guld, med en Seng af Purpur, skal have staaet her i et stort Tempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Udg. nach den Original aufs genaueste gemalt und inKupferst. dargestelle, nedst A. G. M. Erlautrung, derselben, Berlin, bey Rellstab 1771 gr. Ato. Kort efter Storhertug Carl v. Mecklenburg-Strelitz's Regjeringstiltrædelse forskaffede denne sig, mod en anseelig Erstatning, den Ratzeburger Dom Samling; men Eieren af den øvrige Deel af Samlingen satte en saa høi og overdreven Priis paa samme, og var saa hemmelighedsfuld med og indtaget af dens Besiddelse og Fortrin, at man aldeles ikke kunde formaae ham til at sælge sine Oldsager. Den i Begyndelsen af forrige Aar afdøde Greve Johann Potockis havde paa en Reise igjennem Nenbrandenburg vakt hos ham disse overspændte Fordringer og Forhaabninger, fordi han fik ham til at troe, at Keiserinden af Rusland vilde afkjøbe ham sine Sieldenheder. J det af Grev Potocki udgivne, og hos Schiebes i Hamborg trykte Verk, Voyage dans quelques partier de la basse Saxe pour la &cherche des antiquites Slaves og Vendes, fais en 1794, 4to, ere hine Oldsager afbildede paa mange Kobbere. J Aaret 1804 lykkedes det endeligen den afdøde Pastor Schmidt i Prillwitz at overtale Hr. Sponholz til at afhænde sin Samling, og den Høis. Storhertug, Carl var nu saa heldig, at faae begge disse vigtige Samlinger for en ikke anseelig Sum og en ubetydelig Livrente, som Sponholz kun nud i 1 1/2 Aar. De bleve i Begyndelsen opbevarede deels i den herskabelige Borg i Prillwitz, deels i Stor hertugens Sommerbolig i Hohenzieritz, men efter den Tid ere de blevne bragte til Neustrelitz. Denne Samling er sikkerligen een af de rigeste og fuldstændigste i sit Slags, og den venter nu, om ikke paa en udførlig Beskrivelse, som kun faa besidde Dygtighed nok til at levere, og som i sin Tid Prof. Rühs i Berlin havde givet Haab om, saa dog, i det mindste, en fuldstændig og velordnes Fortegnelse. Bøn til Theater-Directionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Jndsenderen tager sig den Frihed at gjøre Directionen det Forslag, næste Sommer at foretage med Theatrets Bygning en Hovedforandring, som uden at foraarsage stor Bekostning, vil være Theaterkassen til Fordeel, Publicum til Fornøielse og Bygningen til Ziir, nemlig: At lade forhøie den Fløi af Bygningen, som vender ud til Canalen, hvor Jomfrue Astrup nu boer, indrette den ligesom Fløien, der vender udtil Torvet, hvorved Bygningen kan forskjønnes, og lade Theatret rykke ind i Fløien, som vender til Canalen; derved vil vindes, at Huset vil kunne rumme mange flere Tilskuere, hvilke dog alle ville kunne høre og see tydeligt; at der ikke vil blive saa trangt for at faae billetter og PublicumsSkuespillyst saaledes tilfredsstilles. Jndsenderen haaber, at Directionen, der stedse villigen foretager saa Meget, der bidrager til Publicums Forlystelse (især da Omkostningerne ikke kan være saa betydelige, da alle Materialierne kunne bruges), vil iværksætte denne Forandring næste Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Paaklædningsværelserne til Skuespiller- og Dandsepersonalet, der nu ere oven over Jomfrue Astrups Værelser, kunne, ifald der ikke skulde være anden Plads, indrettes paa Gjethuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra det Holsteenske af 1ste Febr. Jkke førend nu seer jeg mig istand til, efter Løvte, at meddele Dem nogle Efterretninger om Høst=Markedet i Husum, som blev holdt midt i Juni Maaned f. A. Det var hele Ugen saa besøgt af fremmede Sælgere og Kjøbere, at man næsten kunde kalde det en Messe. Det gode Veir begunstigede det meget. Endnu aldrig har et Marked, saavidt man mindes, været saa glimrende Kjøbe og Handelsmænd, næsten fra alle Stæder, Hertugdømmerne, Skomagere, Dreiere o. s. v. og andre Professionister vare her i Mængde, men især udmærkede de i Husene af Hamborger Kjøbmænd anlagte Boutiker sig meget; ogsaa traf man her Modehandlere med udsøgte Varer. Handelen syntes især at gaae godt for Hamborgerne; man havde i Forveien anbefalet sig ved lokkende Kundgjørelser. De store Boutiker besøgtes kun af velklædte Herrer og Damer; enhver kjøbte sig en Modeartikel. Havnen laae fuld af Skibe, fra Helgoland, Pellworm, Nordstrand, Sylt, Bohr o. s. v. Disse Folk bringe deres Producter, som: Uld, Strømper, Erter, Kornvarer o. s. v. til Salg. Fra det faste Land indfinder der sig Landmænd fra Amterne Tøndern, Husum, Bredstedt, Eiderstadt, Dithmarschen, Stapelholm, Hatten, Gottorf o. s. v. med mange Producter, især bringes meget Vox, Talg og Uld, som opkjøbes af Fabricanterne og Kjøbmændene. Kræmmerne fra de mindre Stæder og Flekkene gjøre hos de fremmede store Kjøbmænd betydelige Jndkjøb af Lærred, fremmede Tøier, Jernvarer o. s. v., kort, Omsætningen kan i dette Marked godt sammenlignes med en Messes. Jntet Marked kan sættes ved Siden af det Husumske; selv det før saa berømte schleswigske Dommarked er langt fra ikke hvad hiint er, thi siden nogle Aar er det i Forfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Markedet i Husum er en sand Folkefest. Fra omliggende Egne drage Alle for deres Fornøielse did; de vende tilbage med tomme Lommer, men med smukke Sager. Viinhusene besøges af Herrer og Damer, og, under munter Musik, smaae Viin og Confecturer desbedre; hvilke sidste unge Piger falbyde med smukke Ord og i nydelige Kurve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Den Fremmede, som ikke har besøgt Viinhusene, har ei været paa Markedet; det er gammel Skib og Brug. Lystige og vel tilmode kjøre om Aftenen hele Rækker af Vogne hjem; Landeveiene ere fulde af Liv og Jubel. Børn ligge paa Veiene, og skrige i eet væk: Jahrmarkt. Jahrmarkt Man kaster Pebernødder og Kager hen til dem, og hele Skarer falde over det Tildeelte. Af store og smaa Boutiker fandtes der paa Markedet henved 200; de Kjøbmænd, der havde deres betydelige Oplag i Husene, uberegnede, af hvilke der gaves over 60. Adskillige Bagerboutiker udmærkede sig ved et formeligt Sortiment af alle Slags Luxus brød og Bagværk, Opstillingen var meget indbydende og forenede Smag med Konst. Den ene Galanterieboutik gjorde den anden Rangen stridig. Paa det ogsaa anden kunde finde Næring her havde Boghandler Koch fra Schlesvig indfundet sig i Skolebygningen med et udvalgt Forraad af indbundne og uindbundne Bøger og Musicalier. Her træffer man Præster fra Landet, Skolelærere og Embedsmænd, der endnu unde Litteraturen. Ligeover for Boghandleren stod en Hamborger med alle Slags Kobberstykker, Musicalier, Skrivmaterialier; fremdeles med forskjellige sinSnustobakker fra Tydskland, Frankrig og Holland, med Briller for Nær- og Langsynede. Afsætningen er ikke ubetydelig, og Staden Husum selv drager megen Fordeel deraf, skjøndt den store Concurrence med fremmede Handlende, maa være skadelig for Kræmmerne og Kjøbmændene i denne Stad. Den har iøvrigt ogsaa stor Næring fra Øerne og Amterne. Særdeles vigtig er det saakaldte magere og fede Studemarked. Tre Gange er hver Uge saakaldt Varemarked, hvor Øebeboerne og Landmændene bringe deres Varer til Torv. Husums Beliggenhed aabner mange Næringskilder. for det. - Den derværende lærde Skole har altid havt megen Søgning, den besøges endnu meget af Fremmede, og har fortræffelige Lærere. Kort, i Husum forener sig Alt til fortrinlig Næringsdrivt, kun Skade, at Stadscommunerne fra gamle Tider af ere bebyrdede med Gield, og Borgerne derfor maa bære store Skatter og Tyngder. Deraf kommer det da vel ogsaa, at Communerne ikke ere istand til at lade opbygge den for mange Aar siden afbrændte Kirke. Denne Kirke med sit majestætiske Taarn var tilforn Stadens Prydelse; Tomten, hvorpaa den har staaet, ligger ganske øde. Det vilde være at ønske, at vi snart igjen maatte see den ny Kirke erført. Ellers hersker der blandt de næringdrive ørgere megen Velstand, og man synes ikke at vre meget hengiven til Luxus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Et nyttigt Tidsskrift er i disse Dage begyndt under Titel af: den occonomiske Correspondent. Det udgives af Prof. Begtrup og Jnspecteur Troyel. Dets Formaal er at udbrede Lys over landoeconomiske Gienstande, efter Øieblikkets Trang, Aarets Tider og Gierningernes Gang, ved at omtale det, som til enhver Tid er at foretage. Det skal tillige være et Middel tilat kundgjøre det, som har saavel occonomisk som privat Jnteresse. De to første Numere indeholde følgende Stykker: Hvorledes kunde den danske Kornhandel bedst befordres og sikkres, (af Jnsp. Troyel); om Markfred (en Skrivelse fra Pastor C. C. Arntzen); blandede Noticer. Anmeld. er for liden Landmand til at kunne være nogen beføiet Dommer over dette Blad; men saa meget troer han dog at burde sige, at det fortiente Opmuntring og Understøttelse af den Almeenhed, som det, nærmest er bestemt for J Horsens Egnen avle nu mange Bønder selv den Tobak, de bruge, og i de sidste Aar har Pastor Arenzen, uden mindste Vederlag udleveres 35 til 44,000 Planter aarligen. Den samme virksomme Mand har ogsaa udleveret nogle 1000 Frugttræer til sine Bønder, uden Betaling. Ligesaa har han i afvigte Aar vaccineret 1377 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Capitelstaxten paa 1816 Aars Afgrøde for Siellands Stift er: Rug 18 Rbd. 2 Mk. 12 s., Byg 12 Rbd. 1 Mk. 8 s. og Havre 7 Rbd. 1 Mk. 8 s. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Capituls=Taxten paa Afgrøden i afvigte Aar 1816, er for Aalborg Sift sat saaledes: For Wensyssel og Hann-Herreder, Rug a Tdn. 18 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg a Tdn. 11 Rbd. 3 Mk. 4 s. Havre a Tdn. 5 Rbd. 5 Mk. 6 s. - For Thye og Morsøe, Rug a Tdn. 18 Rbd. 10 s. Byg a Tdn. 10 Rbd. 5 Mk. 10 s. Havre a Tdn. 6 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Capitelstaxt for Ribe Stift i Aaret 1816. Ribe Amt: Rug 1 Td. 18 Rbdlr. 66 s. Byg 1 Td. 12 Rbdlr. 17 s. Havre 6 Rbdlr. 75 s. Boghvede 1 Td. 14 Rbdlr. 59 s. Tør Flesk 1 Lspd. 5 Rbd. 70 s. Smør 1 Lspd. 8 Rbd. 68 s. Honning 1 Potte 1 Rbd. 14 s. - Weile Amt, Rug 1 Td. 17 Rbdlr. 62 s. Byg 1 Td. 10 Rbd. 61 s. Havre 6 Rbd. 32 s. Boghvede 1. Td. 15 Rbd. 88 s. Tør Flesk 1 Lspd. 6 Rbd. 87 s. Smør 1 Lspd. 10 Rbd. 10 s. Honning 1 Potte 1 Rbd. 2 s. - Ringkjøbing Amt: Rug 1 Td. 18 Rbd. 4 s. Byg 1 Td. 11 Rbd. 43 s. Havre 6 Rbd. 23 s. Boghvede 1 Td. 13 Rbd. 7 s. Tør Flesk 1 Lspd. 5 Rbd. 58 s. Smør 1 Lspd. 7 Rbd. 9 s. Honning 1 Potte 79 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Odense, d. 7 Februar. Endnu savner Man ganske authentisk Beretning om den rædelige Røverhistorie fra Hobro Egnen. J Mangel deraf har en Ven meddeelt Udgiveren følgende Oplysninger: Hovedpersonen i dette Drama er en Søn af de velberygtede jydske Natmændsfolk. For Skarnstykker kom han i Slaveriet i Rendsborg, hvorfra han slap løs, da Cosakkerne 1814 vare i Holsteen. Han boede først i et Huus i Røirup; men da dette i Foraaret 1816 afbrændte, gave Bymændene ham Penge for Pladsen, og for disse kjøbte han et Stykke Hedeland af en Mand Nøragger, og byggede paa samme en Jordhytte ved Siden af en Høi, hvori han, som en sand Troglodyt, levede med Kone, 3 Børn og 1 Koe Konen og Børnen ernærede han ved Natmands arbeide og Tiggerie; men det er aldrig bekiendt, at han i det Halvaarstid han har opholdt sig der, har skadet eller fornærmet noget Menneske, og han er følgelig urettelig bleven betitlet som Røver. Jmidlertid blev han omsider røbet og paagrebet sidste Juleaften. Endnu bør tilføies, at de 2 Bulbidere, som bevogtede Indgangen til Hytten, var 2 almindelige Bønderhunde, bundne ved hver Side af Indgangen, da han nok paa sammeTid frygtede for Ugler i Mosen. Hans Moder, som Manden er rendt fra, boer endnu i Nøragger, og Man fortæller, at da Sønnen Morgenen derpaa blev ført herigjennem, skal hun grædende have tilraabt ham: "Ah Christen, Christen, Nu har jeg havt 25 Børn, men ikke Glæde af En af Jer, hvorpaa han sønlig rømt svarede: "Aa Sk. hold Jer Mund, har J noget Brændeviin." - Maatte Man - tilføier Brevets Forfatter - med sand Nidkjærhed stræbe at udrydde den øvrige Natmandsyngel, da fortjente det Teledritet. - Dog, Tidens Aand er at skrive og snakke. - Det urolige Veir er permanent. Sidste Nat var Stormen her atter ledsaget af saa voldsomme Orkanstød, at det rystede i Husene, Kjøbenhavns Brevpost indtraf først hertil i Gaar henimod Aften. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Odense, den 7de Febr. Kjøbenhavnsposten, som skulde have kommet her til Odense i Onsdags; ankom formedelst det haarde Veir, ikke førend i Torsdags Aftes. Tvende Smakker skulde i Onsdags have været i stor Fare paa det store Belt. Veiret var ogsaa mageløs haardt med Storm og Slud. Den vedholdende Fugtighed der opfylder Atmosphæren vil endnu frembringe megen Storm inden Luften engang bliver renset. Det var derfor ønskeligt at Søfarende ikke vove sig for tidlig ud iaar, hvortil det aabne Vand er saa fristende. - Til Kjøbenhavn ankomne Skippere fortælle det Rygte at Den Madera skal være gaaet under. Skulde det være sandt, saa var det skræksomt for alle Øeboere, da denne Øe var af 18 Miles Længde og over 4 Miles Brede, indeholdt store Skove og mange Jndvaanere. Ogsaa smerteligt maatte det være for alle Elskere af Madera-Viin - dog man er jo allerede saa van til at hielpe sig med den eftergjorte Madera! (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Aarhuus, d. 7 Febr. Veiret er her endnu lige ustadigt, egentlig Vinter har vi endnu slet ikke havt, tvertimod er det iblandt som Foraar, Blomster pippe frem og Smaafuglene qvidre; gid vi ikke faae – altfor barsk en Efterslæt. - Efteren blid Gaarsdag havde vi her i Nat en Orcan storm som om Husene vilde styrte sammen. Gyllingnæss er i denne Tid solgt for 22,000 Specier; Staugaard for 46,000 Rbd. (Aarhuus Av.)J Aarhuus Stift er i afvigte Aar 1816 copulerede 1385 Par, fødte af Mandkjøn 2469. og af Qvindekjøn 2253, foruden 365 Uægte af begge Kjøn, tilsammen 5087. Døde af Mandkjøn, 1855, af Qvindekjøn 1767, Tilsammen 3622. Altsaa 1465 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-02-11
Blandt de Fødte er anmeldt 188 Dødfødte og 34 Par Tvillinger, samt en Kone født Trillinger.