JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den samme 10de, da det Keiserl. Hof reyste fra Frankfurt, kom det om Aftenen til Mergenthem, og fortsatte Reysen saa hastig, at i Steden for den 16de, som bemelte Rescript lyder paa, drog det den 14 ved 2 Slet Eftermiddag, Staden, Regensborg forbi paa Donaustrømmen, med nogle og 30 Skibe. Keiseren havde forud, ved en Skrivelse af Fyrsten Colloredo til Stadens Magistrat, ladet alle Solenniteter afsige; Suiten opholdt sig heller ikke, saa at ogsaa derfor kunde intet andet skee, end at man hilsede med 300 Skud af de Kanoner, som vare plantede paa Vandsiden og paa de to Donau Øer, og at den Catholske Geistlighed lod ringe med alle Stadens Klokker imedens Forbifarten vedvarede. Da Deres Majestæter naaede Staden, stege de og Erkehertugen ud af deres Kammere, op paa Skibets Gallerie, uagtet at det blæste og regnede, tilkiendegivende deres Behag over den Devotion, som mange paa Strandbredden staaende høyere og lavere Personer aflagde. Hoved=Skibet, hvorpaa det Keyserl. Herskab var, var prydet med mange Keiserlige og emblematisk broderede Faner; 3 Churbayerske Skibe aabnede Toget, paa det første af dem var en Commando Grenaderer med Trommer og Piber; paa de andre 2 befandt sig den Churbayerske Hofstat, bestemt til at ledsage Deres Majestæter.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den 20de anlangede dette Hof til Klosteret Molk, den sidste Station imod Wien. Samme Dag begav sig Keyser inde Dronningen fra Wien didhen, at tage imod dem. Der indfunde sig og de Neder=Østerrigske Landstænders Deputerede, at aflegge Lykønsknings Opvartninger, og, som man ville meene, at forære den Romerske Konge 25000 Specie Ducater. Denne lille Bye Mølk, tilligemed Kloster=Stiftet, var denne Aften smuk illumineret. Paa Stiftet opholdt det hele Herskab sig den 21de og 22de, da de der beginge Paaske Fæsten.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den 23de, anden Paaskedag, om Morgenen, brækkede de alle op fra Molk, til det Kongel. Lystslot Schønbruun, hvor de anlangede Kl. 11, der det K. K. Jægerie og Falkneriegjorde Opvartning. Didhen vare de 2 ældste Erkehertug, inder Maria Anna og Maria Christina reyste dem i Møde. og spiste der til Middags, med det øvrige Herskab. Der blev samme Tid holdt Forlovelse imellem Greven af Wurmbrand, som siden gik til Kiøbenhavn, som Keyserl. Gesandt, og Grevinden af Taroucon, hvilke Forlovede havde den Naade, at bivaane det Keiserl. Taffel med. Kl. 3 Eftermiddag reyst Keiserinde Dronningen og bemelte 2 Erkehertuginder forud af Wien. Kl. 4 brækkede Keyseren, Kongen og Erkehertugen op didhen, i saadan Orden: 1) 7 blæsende Postilloner og 3 Postholdere. 2) to 6 spendte Vogne, med 6 Reyserl. og Kongel. Kæmmerer. 3) den Keyserl. K. Livvogn, med 6 hvide Hofpostheste for, Postillonerne i Hoflivree. Keyseren sad paa høyre og Kongen paa venstre Side, og Erkehertugen paa Forsædet i Vognen. Efter denne Vogn rede. Rigs=Courerer, i deres blaae og rød med Guld broderede Dragt. Efter dem fulgte 2 adelige Arcier af den Keyserl. og 2 af den Romersk Kongel. Livgarde, i deres Tieneste Uniform, med blotte Kaarder. 4) 3 sexspente Vogne med Ministere, som beklæde de øverste Hof=Embeder. 5) 16 Mand af den Kongel. Ungarske adelige Livgarde, med en Major og en Ritmester til Hest, sluttede Troppen. Toget gik ind i gjennem Stuben=Porten, og igiennem 3 oprettede Æreporte, til Hofburgen, hvor imidlertid, da det kom til MarienHülferlinien, Kanonerne begyndte at lade sig høre. Paa Glacien paraderede Stadens Garnison til Hest og Fods: Ved Stuben=Porten paraderede et Compagnie Borgerlige Artillerister, alle blaae og rød klædte. Siden, langs igiennem Gaderne, i 2 Rader, det øvrige Borgerskab, i 8 Compagier, inddeelte efter de 8 Stads=Qvarteerer, med flyvende Fahner og klingende Feldmusik, anførte af deres Officerer, hvilke, tilligemed Under Officererne og de Musicerende, bare deres visse efter Qvartererne forskiællige Uniformer.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Ved Ære=Porten paa Kultorvet havde de Borgerlige Skarpskyttere opstillet sig paa begge Sider, alle grøn klædde, med røde og hvide Fiær i Hatterne, og der præsenterede Gevehr ved Giennemtoget. Den K. K. Adelige Livgarde til Hest, i sin Galla Uniform, havde befat Burg Pladsen. J øvrigt vare alle Gaderne besatte med Piketter af Rytteriet, og Tver Gaderne tilsluttede med Kiæder, saa at altsammen kunde gaae af i en smuk Orden. For Generalens af Cavalleriet, Fyrstens af Lowenstein, Bolig, stode nogle Mand af hans Dragoner til Fods, og af Vinduerne hørtes Feldmusik, med Trompeter og Pauker. Lige Musik hørtes ogsaa fra de tre Triumph=Buer, som vare besatte med dobbelte Chor af Pauker og Trompeter. Kl. var allerede 6, da de Reyserl. og Kongel. Personer stege af ved Hofburg, paa Spanier Ba sten, hvor Keiserinden og den hele K. og K. Familie imodtoge dem, under Opvartning af en talrig Adel en Galla. Samme, Aften var stort Apartement ved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
J Anledning af denne Høytid vare 3 Æreporte oprettede i Wien, over hvilke følgende er Beskrivelsen: Den første Æreport, som de K. K. befreytte NiederlagsVerwandten havde oprettet, stod in der Waldziel, og forestillede en Ære=Tempel, opført af rødsprengt Granit. Adgangen til Templen var bevaret af de 4 Regierings=Dyder, Retfærdighed, Standhaftighed, Viisdom og Forsigtighed. I Hoved Indgangen vare de 2 vigtigste Poster i Regierings Kunsten, Krigen og Freden, afskildrede. Krigen forestillede den Romerske Konge i Achilles billede, hvem Thetis fører for Jupiter, at imodtage de Vulkanske Vaaben. Freden forestillede ham i Sælskab med Gudinden Jrene, da han paa en Side tillukker Jani Tempel, og paa en anden kalder Mercurius til sig, efter hvem Overflødighed, samt Handelens, Naturens og Kunstens Rigdom følge. Over Gavlen svævede den Romerske Ørn, med en Krands af Laurbær=Greene. Uden for Templen stode Fromhed paa høyre og Lyksalighed paa venstre Side. Midt i Templen viiste sig den Romerske Konges Stytte, hvorledes Æren ophøyede ham, ledsaget at Mildhed, paa den tydske Throne, og hvorledes Dyden selv prydede ham med det Romerske Riges Krone. Jndskriften paa Forsiden var saadan : 10 PHO. 11. 20 MANov. Rdl. contrue mrk. REDVol. LAETIIIAE. AMORIS. FlDETATIS. MONVMENTYM. Og paa Agter=Siden følgende: PLAVDENTIVS. Cyneris. Viboson. Noll. IN. SPEM. FEl CIATIS. Prre-UA. LIBERVM. En Pr. AVovst E. VRBIS. ERERII.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Denne Æreport var Natten igiennem illumineret med 7000 grønne og røde Lamper.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den anden Æreport var opført af Stadens Magistrat paa Pladsen Stock am Eisen: dette var en overmaade høy og regelmæssig Bygning, 16 Favner, og 3 Fod høy, 11 Favner 2 Fod breed, og 4 Favner dyb i Grunden. Den mellemste Opsats endede sig i en Spidse, som var bedækket med den Romerske Rigskrone, og denne omgivet af klare Skyer, at hvilke mange Straaler brækkede frem. J Midten forestilledes ledes Kongen i Æne Person, over hvem Lyksalighedens Gudinde svævede, hvor næst ved Staden Wien stod i et Fruentimmers Gestalt. Paa begge Fløyene rakte 2 Spids=Stytter i Høyden, med adskillige musicalske Jnstrumenter omkring hængende. Over Hoved Indgangen holdtes paa en Side den Romerske Konges Vaaben af Vand=Nympher, paa den anden Side saaes den Keiserl. Ørn. Hele Bygningen var omgiven med Symboliske Stytter i Qvinde=Gestalter, som forestillede adskillige Kongelige Dyder, og andre Sindbilleder: Paa Forsiden stode Undersaatternes Kierlighed til Regenterne, Lærdom, Regierings=Kunsten, Troen, Majestæten, Godhed, Alderdommens Love, Bestandighed, das Lundergebiet, Aarvaagenhed, Tapperhed, Lovene for Keyser= og Konge=Valget. Paa Agtersiden fandtes Sundhed, Tanshed, Krigskunsten, almindelig Velfærd, Sandhed, Maadelighed, Arbeydsomhed, Videnskabers og Kunsters Fremvært, Lykønskning til Kongevalget, Ønske til et langvarigt Regiment, Vaabenkunsten og Huusholdnings Kunsten. Denne Port havde ingen Hoved=Jndskrift, men i dens Sted mange Sindbilleder og Tankesprog af gamle Poeter. Hverken Umage eller Omkostninger vare svarede paa at forherlige dette Majestætiske Kunststykke, hvis Opfindelse var af Hr. Theodor Valeri. Ved dens Jllumination om Natten vare 16000 Lamper anbragte.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den 29 blev Staden Wiens ældgamle og vidtberømte Universitet indladt for den Romerske Konge til Audience, anført af dets Rector Magnificus, Hr. Carl von Erthal, det hellige R. Riges Ridder, J. U. D., Keyserl. saa og K. K. Raadsherre, og Assessor i Oberhofmarechals-Retten: Han frembar Lykønskningen i hele Akademiets Navn, ved en smuk latinsk Tale, den Kongen ogsaa besvarede paa Latin, og lod alle de tilstæde værende Lemmer af Academiet kysse sin Haand. Dette Optog bestod af 30 Vogne, hvori vare bemelte Rector Magnisicus, Universitetets Canceller, Directeurerne for de 4 Faculteter, Senioris og Raad i Consistorie de 4 Nationers Procuratorer og Professorerne: 5 Pedeller ginge foran med deres Stave. Ved Jndtoget i Hofborg, saavelsom ved Tilbagetoget, paraderede Hoved=Vagten sammesteds. Samme Dag blev videre det adelige Løvenburgiske Collegium indladt for Hs. Romersk K. M., da den unge Fyrste Joseph von Lobkowitz holdt en Lykønsknings=Tale, og dette adelige Corpus derpaa ligeledes tilladt at kysse Haanden. For dette saaledes udfaldne Romerske Kongevalg og Kroning, blev paa adskillige Steder i det tydske Rige, samt i de K. og K. Arvelande, holdet offentlige Taksigelses Fæster, om nogle af hvilke allerede er meldet: Den 6te Mai blev en saadan Fest holdet i Staden Regensborg, hvilken for saavidt galt for det hele Rige, at alle under Riget hørende Hoffer have deres Gesandtskaber der forsamlede ved Rigsdagen: Til denne Fest, som blev holdet i Stadens Evangeliske Kirker, havde Magistraten ladet indbyde den Keiserl. PrincivalCommission, de samtlige Herrer Gesandtere, endog de Catholske Stifter og Klostere. Man lagde ellers Mærke til, at ingen flere af de Catholske Gesandtere bivaanede denne Fest under Gudstienesten, end den Eichstadtske, Hr. v. Fechenbach.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Dagen forhen, den 5te, blev holdet en Forberedelses Andagt, da man musikalisk opførte et smukt Magnificat: Paa FestDagen selv blev prædiket i Stadens 3 Evangeliske Kirker, over de dertil udvalgte Texter, af 1 Petr. 2, 17. 1 Kong, 132. 37. 1 Mos. B. 49, 26 Psalm 18, 50. 51, samt bedet en dertil forfattet Bøn. Ved Guds=Tienesterne blev opført Instrumental og Vocal Musik; i sær i Hell. Tresoldigheds Kirke, som var bestemt til Hoved=Høytideligheden, hvor adskillige Rigsdags Gesandtere og andre høye Personer med Stadens Magistrat bivaanede Tienesten, der blev den Ambrosianske Lovsang istemmet tør Prædiken under Pauken- og Trompeter, og efter Prædiken en Cantate, som var indrettet paa Festen, ligeledes under Musik. Eftermiddags. Tienesten blev i alle Kirkerne begyndt med en anden Cantate efter denne sidste Andagt blev Fæsten sluttet med Paukers og Trompeters samt andre blæsende Instrumenters Lyd af hell. Trefoldigheds Taarn. Dagen forud vare 36 Kanoner opførte paa Stadens Volde, hvilke bleve affyrede engang ved hver Gudstienestes Begyndelse, en 3 Gange imedens den vedvarede i hell. Trefoldigheds Kirke, og tilsidst om Aftenen ved 7 Slet, 2de gange, og saaledes i alt 9 gange. Stadens Garnison, som paraderede paa St. Jacobs Plads, under Tienesten i hellig Trefoldigheds Kirke, gav ogsaa en 3dobbelt Salve.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Vi have paa sit Sted erfaret de Erindringer, som det Rigsfyrstelige, saavelsom Rigsstads Collegium gjorde i Henseende til den Valg=Capitulation, som den nye Romerske Konge havde at ingaae. Om hvad Virkninger disse Erindringer gjorde i det Churfyrstelige Collegio, erfarede man intet, imedens Valg=Conferencerne vedvarede, og ikke førend baade Valget og Kronningen var til Ende, da man berettede fra Frankfurt, at ved Capitulationen vare disse 4 Punkter, komne i Betragtning: 1) angaaende Achten. 2) angaaende Religions=Besværinger. 3) om en nye Churfyrste, og 4) om Myndtvæsenets Forbedring. J Henseende til der Acht, blev holdet for, at de forrige Capitulationer kunde intet forbedres; dersom noget var handler imod samme, maatte det ansees for en blot Misbrug, hvilken, naar den blev afskaf set. maatte alting forblive ved det gamle. Til at raade Bod paa Religions=Besværingerne, skulle fastsættes en vis Termin, og naar den var forløben, skulle Selv=Hielp finde Sted.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Sagen om en nye Churfyrste, blev henviist til Rigsdagen, som did henhørende. Angaaende Myndtvæsenet sagdes, at en særdeles Commission skulle anordnes. Rigsstads Collegium havde ogsaa vendet sig til Kongen af Preussen, for at bestyrke sine Monita til Capitulationen: J Sit Svar til samme Collegium udlod Kongen af Preussen, sig saaledes: "At Hans Majestæt havde foresat sig som en Rettesnor, at handthæve Rigsystema, efter Rigets GrundLoves Tilhold, og at Han, i Følge deraf, var villig til at paa det beste medunderstytte de ærværdige fri Rigstæder ved forefaldende Leyligheder. Kongen skal ogsaa virkelig have givet sit Gesandtskab Forholds Ordre i denne Henseende, men den sagdes at være kommen for sildig. Man fornam ikke siden at Capitulationen blev almindelig bekiendt, men af det forbemelte kan nogenledes sluttes, hvorvidt Rigsfyrsternes og Rigstædernes Erindringer ere komne i Betragtning. Strax efter at denne Handel var forbi, allerede i samme April Maaned, begyndte man at mumle om den Romerske Konges Giftermaal, hvilket ogsaa siden, i Januarii 1765. gik for sig, med Churfyrstens af Bayern yngste Syster, Princesse Josepha Maria Walburga, som var en Datter af for tige Keiser Carl den 7de, saa at disse 2 Keyserlige Huuse bleve saaledes foreenede. Saasom.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Saasom det var i Anledning af dette Romerske Kongevalat Keiserinde Dronningen fornyede den ældgamle Ungersk Orden af St. Stephan, første Konge i Ungarn, hvilken Orden var kommen i Forglemmelse; og efterdi at dette tillige er en Mærkværdighed, som de fleste maaskee ville læse med Fornøyelse, vil man til Slutning af dette (i følgende Maaneds Tidende) meddeele Beretning om samme Høytidelighed, som gik for sig i Wien den 5te og 6te Mai samme Aar 1764. følger:
Berlingske Tidende, 1765-07-01
AVERTISSERENT. N.M. 9 Bekiendelse aflagt af Hans Kongelige Høyhed Kra Pressen er udkommen: En hellig og høytidelig Kron=Prinds Christian den 31te Mart. 1765., paa hvilken Priis=Co Korn.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Rugholstensk Td. 3 Rd. 3 a 4 Mk. Høste Sild Td. 6 Rd. 4 Mk. Jydskenkelt . 5 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Dansk Td. 3 Rd. 4 Mk. Norsk Sild Td. 4 Rd. 2 Mk. a 5 Rd. Fyensk 5 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Holstensk Hvede Td. Tran Tønden 16 a 17 Rdlr. Elle 4 Rdlr. a 4 Rd. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Laalandsk Td. . 5 Rd. 3 a 4 Mk. Salt. til Provinz. Birke. Byg Tønden = 2 Rdlr. 5 Mk. Norsk Tønd. 3 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk. Spansk Tønd. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Kiøbenhavns Malt Tønden 2 Rdlr. 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Havre Td. 1 Rd. 1 a 3 Mk. Fransk Td. Torve=Kiøb, for Jndvaanerne. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Viin. Brænde. Boghvede=Gryn Tønd. 5 Rdlr. 2 Mk. Erter Tønden, 2 Rdlr. 4 Mk. En Ahme Rhinsk Viin, 62 a 82 Rdlr. Et Bonde Læs 5 Mk. a 1 Rd. 1 a 2 Mk. uden Rigs 37 a 57 Rdlr. Et Læs Torv, 1 Rd. a Rd. 1 Mk. Fæde Vahre. Et Oxsehv. rød Viin 68 a 78 Rdlr. Kul Tønden 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Jslands salted Lammekjød Tønden uden Rig 48 a 58 Rdlr. J Et Oxschv. Fransk Viin. 40 a 48 Rdlr. Forring. Flesk røget Lispd. R. M. a 1 R. 2 Mk. uden Rigs. 22 a 30 Rdlr. Høe et stort Læt 3 Rd. 2 Mk. Oste Fynske Skpd. 13 Rd. Et Oxehoved Fransk Brænde=Viin. Dito mindre. Rd. 4 Mk. a 2 Rd. Holsteenske Skpd. 14 Rd. 86 a 90 Rdlr. Halm et Læs 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Smør Fynsk Td. 22, a 30 Rdlr. uden Rigs 46 a 50 Rdlr. Sællandsk Td. . 30 a 32 Rd. Tælle Lisp. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. Humle. Høns og Fiederværk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. 300 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 1 Rd. Mk. Garleb. 60 Rdlr. unge Parret Fisk. Norsk Jern Skippd. 11 Rd. 3 Mk. a 12 Rd. Capuner sæde et Par 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Bergens Fisk Skpd. 12 Rdlr. Tiære Tønden 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 3 Mk. mavre et Par Graasey salted Td. Hør Skipd. 20, 30 a 36 Rd. Refter den: Høns gamle Parret. 3 Mk. tør Skippd. 5 a 6 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 23 Rdlr.) Bonitet, unge Parret. 1 Mk. 4 s. Klipfisk Skippd. . 20 Rdlr. Kyllinger et Par 1 Mk. 8 a 12 s. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. 4 Mk. Brænde. Favnen. Ænder et Par 1 Mk. 4 a 12 s. Jslandsk Td., 6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr 3 Rd. 4 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 a 10 s. Islandsk tør Fisk Skpd. 11 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bøg 5 Rd 2 a 3 Mk. Æg en Snees 14 a 15 s. Dag Høystsamme offentlig i Christiansborg Slots=Kirke blev confirmeret i Sin Daabes Naade; tilligemed den Tale, som ved samme Leylighed er bleven holden, og efter befaling til Trykken hengivet af L. Harboe, Biskop over Siellands Stift, trykt hos Nicolaus Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dør paa høyre Haand fra Gammel=Torv, og findes sammesteds til Kiøbs, saa vel som i alle Stadens Boglader, paa Royal=Papiir for 2 Mark og stor Tryk=Papiir for 20 Skilling.
Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den af Hr. Thomas i det Franske Sprog skrevne meget prægtige Lovtal over Maximilian de Bethun. Hertug af Sully, Surintendant over Finandserne a., Præmier=Minister under Henrich den Fierde, er nu fra Pressen i mit Bogtrykkerie udkommen paa Dansk, og sælges i alle Stadens Boglader, saa vel som hos mig som Forlægger, paa Post=Papiir for 2 Mk. og Tryk=Papiir for 1 Mk. 8 Sk. Kiøbenhavn, den 4de Januar. 1765. Nicolaus Møller, boende i Frederichsberggaden, anden Dør paa høyre, Haand fra Gammel=Torv.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Verfolg der Nachricht von Kamtschatka und den Kurilskischen Jnseln. Jhre Kleider bestehen meistentheis aus Haulen von Land=und Seethieren, vornamlich Rennthieren, Hunden und Meerschweinen. Zuweilen oflegen sie sich aucder Vogelhante zu bedienen, und gemeiniglich setzen sig ein Kleidungsstuck aus vieletley Hauten zusammen. Jhre Ueberkleider sind meistens aus Rennthierhauten, zuweilen rings herum gleich rund geschnitten, zuweilen auch hinten langer mit einer Schleppe. Siettragen weite Aermel, welche bis unter die Knie reichen, und eine Monchskappe darhinter. Sie werden vorne nicht offen gelassen, sondern zugenheet, wie em Sack, mit einem Loch oben, das just gros genug ist, den Kopf durchzustecken. Rings um dieses Loch, nahen sie die Haute von Fachspforen, womt sie das Gesicht in starmischen Wetter bedecken. Siegieren ihre Summe und Aermemit Borden von weissen Hundsfellen, und auf dem Ruocken bevestigen sie kleine Stuckchen von Hauten oder buntfarbigter Seide. Sie tragen gemeiniglich zvey Röcke, den untern mit dem Haare einwarts, und den obern mit dem Haare auswarts, undzum letztern nehmen sie gemeiniglich schwartes, weisses oder gesprenkeltes Pelzwerk. Jn forweit sin beyde Geschlechter ubereins gekleidet, aber die Weiber haben ein ander Unterkleid, namlich Bruststuck und Hosen an einander. Die Beinkleider sindsoweit als Schifferhosen, und gehen bis unter die Knie. Das Brusiskuck ist nur oben weit, und wirdrings herzumit einem Riemen zusammen gezogen.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
London, vom 18 Junii. Am 15ten dieses kammen Se. Königl. Hoheit der Her zog von York des Abends auf dem Gute des Hr. Richard Richby bey Witham an, wohnten am følgenden Sonntage dem Gottesdienste in der dasigen Kirche bey, und begaden sich am Montage nach Harwich, woselbst der Lord=Maire und der Magistrat Sr. Königl. Hoheit ihre Auswartung machten und følgende Adresse uber gaden: Wir, der Lord=Maire, die Aldermanns und dieBürgerschaft der alten Stadt Harwich, Sr. Grosbrittannischen Majest. gehørend, erfreuen une, diese glückliche Gelegenheit zu haben, Ewr. Königl. Hoheit unsere unterthanige Ehrerbietung bezengen zu können, da Dieselben das erstemal diesen Theil der Königl. Herrschaften mit Dero Gegenwart beehren. Wann auch in verschiedener andern Hinsicht unsere Umstande unangenehm seyn magten, so sind wir doch oft und reichlich dafur durch diese Gelegenheit bezahlet worden, vor vile von Dero Vorfahren borgelassen zu mer den, sowie noch vor kurzem vor Jhro Königl. Hoheit die Prinzetzin von Braunschweig, Dero geliebte Schwester. Unsere inbrunstigsten Gebete und Wünsche geden dahin, das die Vorsehung die Person Ewr. Königl. Hoheit beschutzen und Selbige for alle Gesahr und Schaden, melche Dennenselben auf Dero Reise und Zurückkunst anbergzustossen tönnten, bewahren moge, damit Ewr. König Hoheit ein Schutz Dero Vaterlandes gegen dessen alte Feinde auf dem Meere seyn, und daf Dieselben viel Jahre lang der Trost und die Frende des Køniges, der Königl. Familie und aller getreuer Unterthanen SeinerMajestat verbleiben møgen.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Unterzeichnet und bestegelt anf Besehl und im Namen der Gemeine, den 10ten Junii 1765. G. Davis, Maire. Sc. Königt. Hoheit nahmen disse Adresse höchstanddig an, und liessen die samtlichen Herren zum HandkusHöchstdirselben begaden Sich noch an selbigem Tage am Bord der Jacht, Sie musten aber megen widrigen Win des zu dem Hr. Richby jurückkehren. Am Dienstage, machten Sr. Königl. Hoheit abermals einen vergeblichen Versuch in See zu gehen, jedoch des Rachmittags anderte sich der Wind, und Dieselben giengen mit einem gunstigen Winde unter Bedeckung veyer Kriegeschiffe unter Segel, und sind, wie man vernimt, des følgenden Tages glücklich in Holland angekommen.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Haag, vom 17 Junii. Am 13ten dieses wurde zu Leuwaarden die Leiche weiland Jhro Durchlaucht, der Prinzesin Marie Louise von Hessen-Cassel, verwittwete Prinzetzin von Oranien, in det grossen Kirche standesmatzig beygesetzt. Der da sige Medailleur, Herr Andeles, har eine schöne Gedachtnistmanze auf diese wurdige Farstin versertiget; die eine Sette dieser Medaille stellt das Brustbild Jhrer Durchlaucht mit Dero Namen, der Revers aber die StadsLeuwaarden im Prospecte mit einem mit Lorbeern umkranzten Monumente vor.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Frankfurt am Mayn, vom 18 Junii. Man versichert, Se. Churfürstl. Durchl. von der Pfalz werden, um den Rachtheil abzumenden, welche Dero handelnde Unterthanen von Jülich und Berg, durch die Befolgung der Verordnung, leiden durften, modurch verschiedene Geldsorten im Werthiverringert werden, gedachte Verordnung villig mieder anfheben, oder wenigstens einige Verinderungen darin machen. Zu Maynz har sich der Hr. Graf von Wartensleben, Minister der vereinigten Niederlande, uber diVorurthlile megen der Jnoculation der Blattern hin weg gester, und seine drey Kinder, dem jungen Gra fen von 9 Jahren, und den 2 Comtessen, der einen von 6, und der andern von 3 Jahren, die Blatterne mit guten Succes inoculiren lassen.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Cölln, vom 21 Junii. Den 16ten dieses sind Se. Hochfurstl. Durchl. der Fürst Bischof von Augsburg, Landgraf von HessenDarmstadt, zu Wasser incognito bey höchstem Wohisen, mit einer ansehulichen Sutte allhier angelangt, und haben den følgenden Tag die Reise nach Aachen sortgesett. Warschau, vom 9 Junii.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
Der Konigl. Preusische Resident, Herr Benoit, erklarte in einer gestern gehaabten Particulier Audien; dem Konge, unserm Souverain, das Se. PreusischeMajestat, in Betracht Dero Achtung for den Konia, unsern allergnadigsten Herrn, und for die Republik Pohlen, auf wiederholte Vorstellungen, den neulig zu Marienwerder angelegten Zoll aufgehoben haben.
Berlingske Tidende, 1765-07-05
AVERTISSEMENTS. Prises und Directeurs der Konial, octrovirten Danischer, Asiatichen Compagnie, thun hiemit kund, das ungeachtet deswegen geschehene Erinnerungen, sind ein Theil der Kaufen von der letten Auction noch rückstandig mit ihre Bezahlun, der Rechnungen, und also die Waaren unabgeholt; wedwe gen selbige forner hiedurch angemuthet werden, innerhalb : Wochen von Dato an ihre Rechnungen zu bezahlen, und di inder Compagnie stehende Waaren abholen zu lassen, weil indessen Ermangelung ihnen Schaden, Ungelegenheit und Unkostenzufliessen wird. Christianshasen, im Contoir der Compagnie, den 28 Junii 1765.