JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra det Mecklenborgiske, den 8de Nov. Ved den disverre vedvarende Qvægsyge har man paa nogle Steder med Nytte brugt følgende Middel. Man taget Svampe af Lindetræer iblant Drikken, og lader det sund Fæe drikke deraf, det Syge gives man et Stykke af saadan førret og pulveriseret Svamp i Vand at drikke, og derved holder det varm.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra Sachsen, den 8de November. Ved det Churfyrstel. Hof have Geheimeraad von Saul, Oberstalmester von Tritschler, Oberlandjægermester v. Wolsersdorf, Legationsraad v. König og Kammerraad Heinicke, erholdet Afskeed. Ellers mældes fra Dresden at Græve v. Rex er udnævnt til Churfyrstel. Gesandt ved Republiquen.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Pohlen. To andre Personer sendes til Warschau som Comhissarier, for at aabne den forseglede Kongel. Cassa, og at Udbetale den resterende Pension til den høystsalige Konges Betientere.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Genua, den 24de October. Nu hører man intet mere tale om Øens Corfice Aftrædelse. Derimod forsikres at Frankrig har lovet vor Republik en mægtig Hielp for at bringe Rebellerne paa ommældte Øe til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Marseille, den 25de October. Fra Algier berettes, at en drukken Soldat har skudt den her værende Engelske Consul i Armen, men blev for samme Gierning den følgende Dag derpaa ophængt og siden parteret.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Erfurt, den 8de November. Man fornemmer fra Gotha, at der ere de Sachsiske 1 Drit Stykker den 4de hujus forandrede i deres Priis, og ned sin Groschen 8 Penninge. adestal Cadix, den 7de October. in regner til at nu befinde sig 118 til 120 Personer, skee i de Maroccanske Lande udi Slaverie, hvilke nesten ere tagne i dette Aar.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra Jtalien, den 24de October. De Efterretninger som man har haft over Mayland, og igien meddeelt andre, at Arveprinzen af Modena var forsomet med Hertugen Hs. Fader, have endnu været urigtige, saavidt man siden erfarer af Breve, saavelsom af andre Tidender, hvilke forsikre, at Arveprinzen var under en stærk Escorte bragt fra Sassuolo til Castel Alsonso, et Slot, som ligger paa Biergene af Garfagnana.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Paris, den 7de November. Man veed at Pater Sebastian Truchet er den første Mechanicus, som har forsøgt at hielpe den, som havde mistet en Haand, saa at han ved Kunst har gjort slig Mangel ukiendelig. Han indrettede og Arme, som nogenledes kunde bruges i Steden for de Naturlige. Hr. Kriegeseiffen fulgte ham lykkelig efter i sin Opfindelse. Siden har den kunstige Hr. Bourgevis her i Paris fornyet Kunsten, og bragt den til større Fuldkommenhed end nogen for ham. Hvilke Armes Beskrivelse kan læses i Memoires de Academie des Sciences. Før 2 Aar siden har Hr. Laurent passet en Arm saa net til Stumpen af den naturlige Arm paa en Jnvalider, at alle have anseet det med Forundring. Hr. Michel har nu gjort en nye Prøve, og forfærdiget en Arm og Haand af Fiskebeen, med hvilken man kan forrette hvad man vil, naar kuns Stumpen af den virkelige Arm er der; den er og let og bøyelig, saa at den er til ingen Besværlighed, ja man kan sove med den paa. Personen bevæger den som han vil, og det lader som den havde den samme Følelse som en naturlig Arm. Er Armen ikke bort over Albuen, men en Stump af den forreste Arm er igien, da kan den falske Haand, formedelst en Fieder i Tommelsingeren, tage fat paa forekommende og holde det, sye, spille Kort &c. Accademiet for Chirurgien giver Opfindelsen et stort Biefald.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Lissabon, den 18de October. Den 10de hujus døde den nyefødte Jnfant Don Johan. J Torsdags have Deres Kongelige Majestæter begivet sig til Mafra.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Nürnberg, den 8de November. Fra Augsborg berettes at der giøres alle fornødne Anstalter til den forestaaende Churfyrstel. Collegial=Dag. Da man paa denne Collegial=Dag vil handle og et Romerske Konge Val, hvor og naar det skal foretages, Men de Altfyrstelige Huse paastaae, at man og bør høre deres Tanker om Nødvendigheden i at vælge Romersk Konge, og have allerede 1752 tilstillet Churmaynz en skriftlig Forestilling derom; saa hører man, at disse Altfyrstelige Huse have besluttet at holde en Fyrste=Dag.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra Savoyen, den 23de October. For nogle Dage siden, har i Turin tildraget sig følgende Den Kongel. Storbritanniske Minister Hr. Pitt var gangen ud efter Kl. 10 om Aftenen, uden Betientere, Fakkeeller Lanterne. Nu er der en Forordning, at efter bemt. Tid maa ingen lade sig finde i Gaderne uden Lygte, da de ellers skal føres i Vagten; følgelig, da Vagten traf paa Hr. Pitt paa Gaden, og ikke kiendte ham, holdt den ham an og førte ham i Vagten, men han blev der ladt løs, saa snart han havde navngivet sig, og tilkiendegivet sin Caracter. Dagen derpaa klagede han over det som var veder, faret ham, som over en Affront, og forlangede Satisfaction derfor, Kongen da han blev underrettet om Sagen, lod giøre Undskyldning derfor hos Hr. Pitt, og lod sætte den Officier i Arrest, som havde commanderet denne NatPatrouille; men dermed var Hr. Pitt ikke fornøyet, men paastod at Officieren skulle afsættes. Herpaa har Kongen ladet svare: at Hs. Majestæt kunde ikke vel gaae videre i denne Sag, thi Officieren havde forrettet sin Tieneste, og Hr. Pitt, som ikke strax havde givet sig tilkiende, havde selv været Aarsage til det som var vederfaret ham. Her Pitt har berettet sit Hof Tildragelsen, og vores Ministe, rium har gjort det samme til den Kongel. Resident i London, for at tilstille Hs. Storbritanniske Majestæt den.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Cadix, den 11te October. J Morges Klokken halvgaaen 9, havde vi hørt et lidet Jordskielv.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Toulon, den 26de October. Krigskibet Hippopotame under Hr. von Fabrys, Fiere under Hr. von Baras, og Fregatten Chimare under Hr. von Baussieres befaling ligge her paa Rheden seylfærdige og vente allene paa Forholds-Ordre. Man troer her, som og synes rimeligt, at denne liden Escadre skal gaae til Algier, for at forhøre, hvorpaa deres Regiering har grundet sig, da den borttog Calle, et Establissement, som Handelen i Marseille havde i de Egne til Coral-Fangst? og af hvad Aarsag de har lagt vor Consul og de øvrige Personer af vor Nation i Bolt og Jern, Man tvivler imidlertid paa, at Algierer, nes Svar vil fyldestgiøre os; og hvis det eller er tilfulde grundet, som man fortæller os om disse Barbarer, saa er det at frygte for, at vi ikke kan undgaae Krigen med dem.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
En hidkommen Skipper paa en Neapolitansk Barke beret, ter at han har mødt en Pavelig Fregatte paa Cap-Corse, hvis Commandant sagde at han havde seet 20 til 22 Barbariske Seylere i Søen; et Tal som er tilstrækkelig nok til at giøre vor Handel og Skibsfart anseelig Skade, hvis man ikke i Tide forekommer dem.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Petersborg, den 24de October. Man fornemmer, at General Græven af Soltikof, har erholdet Befaling til at standse med sit Corps, som staaer paa de Pohlske Grændser, og at bie indtil et andet beordre Corps paa 20 til 25000 Mand foreener sig med ham; at han skal imidlertid holde sine Folk stille, og ikke tillade dem at forurolige Republiqven Pohlens Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
London, den 4de og 8de Novbr. Den Kongel. General=Procureur Hr. Carl York har nedlagt sin Betiening, og det, som her siges, fordi han tog i Betænkning at agere Anklager imod Hr. Wilkes, hvilket han frygtede at komme til, naar han blev i Embedet. Men at Anti Ministerial Partiet derved er bleven 9 Stemmer formeret, som her siges, det er vel endnu uvist, i det mindste giør Ministerium sig endnu sikker Regning paa Overvægten ved næste Parlaments Sæde. Den 6te fik Hoffet en Expresser fra Frankerige, og man siger, han har intet behageligt medbragt. Over de Efterretninger, at Hollænderne udrustede en stærk Flode til Ostindien, har det Portugisiske Hof betegnet en særdeles Urolighed; da man i Lissabon frygter at Hollænderne hellere ville udvide end blot forsvare deres Land i Ostindien, saa at man er bekymret i Henseende til Goa, og andre Portugisiske Establissementer. Det hedder endog, at bemeldte Hof har derom tilstillet vores Hof en Memorial, og at vi i den Hemeende skulle sende en Flode til Ostindien, Man læser i en af vore Tidender følgende: "J Følge nyelig erholdte Brevskaber, har vores Regiering overveyet 3 adskillige Magters Omhyggelighed med at formere deres Floder, og man slutter, at følgen deraf bliver denne at vore Commanderende til Søes, skulle snart faae nye Ordrer, og ny Anstalter blive gjorte ved den Kongel. Skibsfart, ligesonman alt erfarer at Admiralitetet udruster Skibe næsten i alle Havnene, og har beordret dem at afseyle til Occanen, under Titel af Observations=Skibe." En Coureer fra Tydsk, land er i Onsdags overfaldet af 2de Straten=Røvere paa Veyen imellem Essex og London, og bleven frataget over 40 Guineer. Det hedder at Churfyrsten af Sachsen har anholdt hos vores Hof om Bistand i sin Ansøgning om at erlange den Pohlske Krone, men at Hoffet ikke kan resolvere sig i den Henseende, førend det faaer sikker Efterretning om de øvrige Competentere. Derimod siges det, at Kongen har skriftlig lovet at ville befordre Vallet paa Erke=Hertug Josepl. til Romersk Konge; For Resten er Hoffet i sær nu, opmærksom i Henseende til Tydskland. Nogle Kiøbmænd i Pool, og paa Øen Jersey, havde anlagt et Factorie paa Øen St. Pierre, nu afstaaet til Frankerige, til Stokfiskens Tørkning: Samme Kiøbmænd gjorde Forestilling angaaende Øens Afstaaelse, men fik til Svar af Ministerio, at man vidste ikke, at der var noget Establissement paa denne Øe. Frankerige har alt ført en anseelig Ladning Stokfiske derfra til Marseille, Vor Søemagt bestaaer nu af 420 Krigskibe. Breve fra Dublin mælde at de andensteds fra fordrevne Jesuiter begynde der at indsnige sig, og have allerede faaet adskillige Protestantere paa deres Side. Men man er meget omhyggelig for at oppedage dem, og den 25de blev en greben, ved hvilke Tilfælde de maae ufortøvet rømme Landet. Havnen St. Pierre paa Martiniqve er paa 5 Aar erklæret for en frie Havn.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Regensburg, den 10de Novbr. Det hedder at Hans Churfyrstel. Durchl. til Bayern har, i Henseende til det Romerske Konge=Val, erklæret sig for Erkehertug Joseph.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Wien, den 5te November. Man vil sige at i tilkommende Aar skal udskrives en Ungersk Rigsdag til Presburg, og at den skulle sigte til at fuldføre Erkehertug Josephs Kronning til Konge af Ungarn, efterat det Romerske Konge-Val er kommen i Stand; men Rygtet behøver Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Marseille, den 27de October. Den Begierlighed, som man ellers har til at erfare Jndholdet af de Brevskaber, som Courererne medbringe, er ikke nær saa stor, som den vi nu her have til at faae de Nyeheder at vide, som komme fra Søen. Saa snart et Skib ankommer løber man strax hen til Skipperen for at høre Nyt, og fortæller det strax igien til andre. Skipperen paa Tartanen, Jomfrue Rosenkrantz kaldet, har erklæret, at den Kongel. Fregatte under Hr. af Vextrieux tilligemed 2de Bebekker have skudt en Salerisk Rebekke i Sænk, og jaget den anden paa Grund ved en Barbarisk Kyst, og at en Toscanisk Fregatte havde ogsaa været i Slag med en Saleisk Bebekke. Tartanen, Johannes den Døbere, har seet 3 Malthesiske Galeier og 1 Rebekke krydse ved Cagliari imod Barbarerne. Skipperen paa Skibet St. Peter, som den 5te afgik herfra til Calle, fortalte ved hans Tilbagekomst at han et Kanonskud fra Landet blev vaer, at der campe rede Algierske Tropper. Efterdi han nu frygtede for en Ruptur, saa afsendte han sin Chaloupe, hvilken ved en Forstørrelses-Glas saae, at Folk med deres Hatte gav dem Tegn til at skulle holde sig fra Landet. Chaloupen kom derpaa omBorde igien, og just da St. Peter sat Seyl til, kom en Galliot ud af Havnen med Algierisk Flag, som gjorde Jag efter ham, og kom ham saa nær, at man allerede begyndte at bruge Flintene, dette nødede ham til at affyre et Par Kanoner, hvilke havde saa god Virkning, at denne Barbariske Galliot ilede tilbage til Havnen. Foruden de ommælde te og adskillige andre Skibe er og den Hellige Anna her ankommen med 400 Qvintaler Stocksisk fra Terre-Neuve og St. Malo.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Helsingøer, den 20de Novembr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne, den 17de hujus, Tørres Frederichsen af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. Den 19de Dito, Peter Thiesen af Kiøbenhavn fra ibidem til St. Croix med Stykgods. Peter Boy Clausen af Eckernførde fra Danzig til Lissabon med Korn. Herman Lipman af Bergen fra Danzig til Drammen med Rug.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Kiøbenhavn, den 21de November. Den 26de October er ved det Slesvigske gevorbene Jnfanterie-Regiment den characteris. Major Christian Jacob von Luther allernaadigst bestilt til Premier=Major, og Generalmajor von Keiths forhen hafte Compagnie confereret til forrige Jæger=Capitaine Carl Frederich von Müller. Ved det første Bergenhusiske National-Regiment til Fods, den hidindtil ved Hans Kongel. Høyhed Kronprinzens Regim staaende Premier=Lieutenant Carl von Telleqvist bleven placeret som reforme Capitain
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Under Dato Fredensborg Slot, den 16de Novbr. 1763. er allernaadigst udstædet: Forordning, hvorledes med Deserteurers Straf herefter skal forholdes. Hans Kongel. Majestæt finder allernaadigst for Got at sætte den hidindtil paa Desertion satte Straf for nogen Tid in suspenso, hvorimod den første simple Desertion, hvormed ingen anden Forbrydelse concurrerer, straffes med saa mange Gange Spidsroeds-Løben, som de ved Gierningen forekommende Omstændigheder maatte udfordre; Den anden med selv samme, men dobbelt Straf, og den 3die med Fæstnings Arbeyde paa Livs Tid. Men rotter nogen sig sammen for at desertere, om de endskiønt røbes førend de komme bort, da straffes alle de Vedkommende, endog de som have havt Kundskab derom, og ey angivet det, efter Sagens Beskaffenhed haardere, nemlig første Gang med Spidsrod, og anden Gang med Fæstnings=Arbeyde paa Lives-Tid. Jndstiller sig en Deserteur godvillig, saa at man kan formode en sand Fortrydelse hos ham, da maa Krigsretten bruge Moderation efter Omstændighederne, ja vel og kiende om han bør være frie for Straf. Angivelse af Complotter, skal paa Forlangende holdes hemmelig, og Belønning derfor skee efter indhentet Resolution, eller, i vidrigt Fald, efter KrigsRettens Kiendelse.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra Regensborg berettes under 7de Novbr., at den Kongel. Danske Holsteen Glückstadtske Gesandt Hr. af Moltke, var did ankommen Dagen forhen fra Sachsen. Ligeledes under 16de Novbr. fra Altona, at Hans Høyfyrstel. Durchl. Arve=Prinzen af Hessen=Cassel med sit Følgeskab var den 15de did ankommen, og havde bemeldte 16de om Morgenen fortsat Reysen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Fra Neder=Elben berettes, at den Kongel. Spanske Gesandt Hr. de Liano, bestemt til dette Kongel. Danske Hof, var ankommen til Hamborg den 16de hujus, fra Berlin. J disse Dage har Kulden mærkelig yttret sig her, og det saa stærk, at den paa faa Dage, da det har frosset, har lagt smaa Damme og andre Steder til, saa at de allerede bare i Gaar. Kulden har i Gaar og i Dag været stærkest, da Thermometro har staaet 2 Grader neden for Fryse=Puncten efter Reaumurs Jnddeeling.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
I Dag er paa det til Canton i China destinerede Compagnie=Skib, Prinz Frederich, som føres af Capit. Elphinston, holdt Mynstring over Mandskabet, for derefter med første føyelige Vind at afgaae.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
J Fredags er Capit. Torris Frederichsen ankommen her paa Rheden fra Westindien med Sukker &c. Derimod ere i forrige Uge udgangne til de Vestindiske Eylande, Capit. Pet. Theissen, Hans Lind, Hartvig Hansen, Jens Kleyn, Wilhelm Bøndel, og Kaas.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
J Tirsdags ankom til Helsingøer i sin Skibs=Baad Skipper Martin Huberd af Kønigsberg, som den 12te huj. om Natten Kl. 12. i en stærk Storm i Cattegat paa Trindelen har haft det Vandheld at forlise sin førende Gallioth, med hvilken han var kommen fra St. Martin ladet med Salt til Kønigsberg, Skipperen med 6 Mænd blev med Livs Fare biergede, men fik ikke det ringeste med sig uden nogle faa Skibs=Klæder, som de kastede i Baaden.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Styrmanden paa samme Gallioth var Dagen tilforn, under Norge, i meget haardt Veyr af Søen skyllet over Bord og ikke blev bierget. Paa Udreysen herfra, beretter Skipperen at hans Tømmermand er udfalden og ey heller blev bierget.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Med Skipper Waack af Flensborg, som formedelst Modvind til Sundet er ankommen, beretter at han den 13de hujus i Cattegattet haver seet en stor tilladet Gallioth, formodentlig en Hollandsk, til Sundet og Østersøen bestemt, i tyk Luft at forulykke, hvoraf ikke det ringeste enten af Skib eller Ladning kunde blive bierget, og ligesaa umueligt nogen af Folkene formedelst den overmaade høye Soegang. Han kunde see fra sin Top, at Masten paa bemældte Skib faldt over Borde og at Baaden af Folkene var udsat for at redde Livet, men at den af den overmaade stærke Søegang, blev bortkast og ingen reddet.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Mandagen den 21de November er i det 10de Lotteries 5te Classes Trækning følgende Gevinster udkommen: Paa No. 23778, 100 Rdlr. i Sr. N. Collins Collection her i Staden; No. 21441, Præm. 400 Rdlr. i Hr. Ferslews Collection her i Staden.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
En Patriot, som ikke vil være sit Navn bekiendt, har her indleveret et Middel at bruge imod den Heste Syge, som yttrer sig, neml. nogle Pulvere hvilke han i Særdeleshed recommenderer Bønderne at bruge til deres Heste. Naar Hesten bliver syg, da maa den aarelades fastendes; seer man da at Blodet er meget sort, eller at det er blandet med Materie, maa man tage halv saa meget mere Blod, end ellers sædvanligt er, og stikkes paa Kernen. Derpaa røges den med Røg=Pulveret, som slaaes paa en Jldskuffe der vel en heed, dog ikke saa at den er rød, da den brænder Pulveret for hastig, og Hesten har ingen Nytte deraf. Man breder imidlertid et Dækken over Hovedet paa Hesten. En Time derefter tages en god Haandfald Havre, som giøres lidet fugtig; i den mænges af det første Pulver den halve Deehvilket man giver Hesten at æde, og en halv Time derefter gives ham den øvrige halve Deel i en Haandfuld Havre. Han maa derpaa faste i halvanden Time, efter hvilken Tid man giver ham Vand og Høe, og siden sit sædvanlige Foer dog ikkuns halvt saa meget som man ellers pleyede. Denne første Dag om Eftermiddagen røres Hesten en halv Time Den anden Dag om Morgenen, naar Hesten er fastendes, røges han med det andet Røg=Pulver, og ham gives strax derpaa det andet Pulver ind i Havre, to Timer derefter gives ham Vand og sit sædvanlige Foer, og han røres 2 Gange om Dagen. Den tredie Dag forholdes ligeledes med det 3die Røg=Pulver, og det forommældte Pulver som giver ind i Foeret. Hesten maa bestandig have Dækken paa, efterdi han immer damper. Disse sex Pulvere bruges som mældt, 3 til at røge med, og 3 at give Hesten ind, 3 Dage efter hinanden, hvorpaa mun kan bruge Hesten. Den er at agte ved de Heste som ere under 4re Aar, at man ved bemældte Aareladen ikkun tager halv saa meget Blod, som af en der er ældre. Er Hesten frisk, og har ikke hast Sygdommen kan disse Pulvere bruges til Præservativ imod den. For alle 6 Pulvere, som ere til en Hest, betales 3 Mk. Danske, men til Bønderne overlades de for 2 Mk. 4 Sk.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Efter Beretning fra Norge saa viser overalt der Kiøbmændenne sig imod den af Deres Kongelige Majestæts autoriserte og deputerte Kiøbmand, Hr. Anthon Thørig, saa beredvillig og patriotisk for de indenlandske Fabriqver, at den ene stem for den anden bestræber sig i deres Bestillinger paa Vahrene at forekomme den anden, og derudi at vise deres allerunderdanigste Lydighed i at efterkomme vores allernaadigste Konges Villie, som ved sin Allerhøyeste fortreflige Foranstaltning og forskaffer at Leveringen paa Commissionerne vorder det snarreste effectueret, som man sig der kan forestille.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Udi forrige Uge ere fra den 12te Novembr. til den 19de Dito her i Staden copulerede 15 Par. Føde 20 Drenge, 25 Piger, tilsammen 45. Døde 12 Mænd, 10 Qvinder, 19 Drenge, 18 Piger, tilsammen 59. Ere saa 14 flere Døde end Føde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 1, Brystsyge 8, falden til Døde 1, Forkolelse 1, Gigt 1, Hidsig=Feber 5, Kopper 10, Modersyge 1, Slag 24, Svindsoet 1, Tærende Syge 4, uangivne Svagheder 2. Ved Kiøbenhavns Told Kammer ere fra den 14de til den 19de Novbr. indkomne 101 Skipper, som have indbragt: 1120 Favne og 1 Læs Brænde, 3537 Tdr. Rug, 3744 Tdr. Byg, 4831, Tdr. Hvede, 820 Tdr. Havre, 127 Tdr. Erter, 313 Tdr. Gryn, 182 Tdr. Meel, 224 Tdr. 16 Botter, 29 Skpd. 10 Lpd. 4 Pd. Smør, 1537 Tdr. 6 Skpd. 19 Lpd. 61 Foust. Kiød, 13 Skpd. 14 Lpd. 10 Pd. 7 Foust. og 191 Tdr. Tælle, 6 Skpd. 18 Lpd. 2 Pd. Flesk, 41 Skpd. 14 Lpd. 8 Pd. og 1537 Stkr. Oste, 14000 Muursteen, 164 Læst. 7 Tdr. og 356 Moier Salt, 211 Tdr. 400 Kister Frugt, 129 Skpd. 4 Lpd. Jern, 328 Skpd. 10 Lpd. 4238 Stkr. Jern Kugler, 49 Læst. 3 Tdr. Sild, 7105 Pd. Tobak, 4 Skpd. 5 Lpd. Kobber, 108000 Søm, 46 Tdr. Tran, 23 Skpd. 17 Lpd. Uld, 40 Foust. Amdam, 21 Skpd. 11 Lpd. tør Fisk, 3 Tdr. Lindser, 24 Tdr. Bønner, 51 Tdr. Østers, 33536 Pd. Kommen, 44 Tdr. Allun, 11 Sække tørre Urter, 7 Foust. Ædikke, 10 Foust. Honning, 77 Tdr. Miød, 1 Skpd. 4 Lpd. Aal, 18 Stkr. Køer, 30 ledige Foust., 43 Tylter Bræder, 3600 Stkr. Tømmer, 130 Læst. Baand, 38 Planker, 100 Staver, 65 Tdr. Bark, 16 Stkr. Træer, 4 Skok Tønde=Bonde, og 2000 Kieppe. Udgangne 76 Skippere, som have udbragt: 146 Tdr. Byg, 14 Tdr. Hvede, 10 Læst. 4 Tdr. Steen Kul, 26 Læst. 6 Tdr. Salt, 13 Læst. 7 Tdr. Sild, 25 Læst. Kalk, 152 Tdr. Tiære, 230 Fade Sukker, 16 Tdr. Tran, 4 Oxh. 2 Anker Viin, 15 Skpd. 16 Lpd. Jern, 1000 Bouttellier, og 920 Stkr. Sukker Former.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Lands=Tinget holdes i Sielland = den 21de Decembr. . - - i Fyhn og Langeland, den 30te Novembr. . . - i Lolland og Falster = = den 30te Novembr. . . . i Nørre-Jylland = den 14de Decembr.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 58 Sk. Dansk pro Cento Pd. St. 2 M. Sigt. Amsterdam 28 pro Cento Agio 14 Dage Sigt. Hamborger Banco 31 1/2 pro Cento Ag. 14 D. S. Forsløv og Saltøe Gaarder, beliggende i Corsøer Amt, deres Avlinger med dertil henlagde Tiender, og det ved enhver Gaard endnu i Behold værende lidet Hollænderie=Qvæg, deels fra den grasserende Qvægdød overblevne, og deels igien tilkiøbte Køer, og nogle tillagde Qvier og Kalve, bliver til Bortforpagtning udi 3de Aar fra næstkommende 1ste Mai 1764. stillet til offentlig Auction førstkommende 5te Decembr., om Formiddagen Kl. 10 Slet, udForslov Tinghuus, efter de for enhver Gaard da bekiendtgiørende Conditioner, som ellers forinden kan faaes til Eftersyn paa Saltøe hos Forvalteren Marcus Bagger. Nogle 1000de Rdlr., samlet eller adskildt i mindre Summer kan Hr. Raadmand Torv i Aalborg og Hr. Lands Tings Procurator Leeragger i Wiborg anvise hvor ere at faae, til næste Snaps=Ting, 1764., for 4 pro Cent, naar Sikkerheden er antageliPaa 2de af det Kongel. Stilt Walløes Hoved= og Lade=Gaarde, nemlig Gunderup og Lellinge, med tilhørende Avlinger og underlagde Tiender, med videre, er berammet offentlig Auction at holdes, til deres nye Bortforpagtninger paa 3de Aar fra 1ste Mai 1764. til 1ste Mai 1767., udi Kiøge Værtshuus, Printsen kaldet, Fredagen den 2den Decembr. 1763., hvortil Conditionerne paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte, og ellers forinden ere at faae see paa Stiftets Skriverstue hos Amtsforvalter Rosted paa Billesborg; hvilket saaledes for alle og enhver hermed bekiendtgiøres, hvorefter de Lysthavende ville behage at indfinde sig paa bemeldte Auctionssted, fornævnte Dag til Kl. 10 Slet Formiddag da med Auctionen agtes at begynde.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Som Skiftet saa vel efter afgangne Birkeskriver Conrad Hegelund i Ballerup, som og efter afgangne Dorothea Sophia Søebet, ker, sal. Vincenz Merchels Enke, er berammet at sluttes og til endebringes den 20de Decembr. førstkommende, saa bliver herved indkaldet begge disse Stervboers Creditorer og nogen skulle være som dog ikke formodes, inden forbemeldte Tid at anmælde deres Krav hos Skifte Forvalteren Hr. Kammer=Herre og Amtmand Baron Juel Wind i Helsingøersgaden.