JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
I denne Tidendes No 133 for 13de dennes har en Anonym taget til Gjenmæle mod nogle bemærkninger, der til forskjellige Tider ere fremsatte i Form af Anke mod Directionen for det Classenske Fideicommis, fordi Naturalhoveriet ved dets falsterske Hovedgaarde ikke er afløst, imedens samtlige Falsters private Godseiere have forenet sig med deres Fæstere om Vederlag for Arbeidet. Vi ere enige med hiin Jndsender i, at Hoveriets Afløsning er et Gode for Fæsteren, og de mangfoldige Exempler, som haves for Øie, godtgjøre noksom, at dette Gode lader sig bringe i Harmonie med Godseiernes Jnteresse. Men netop derfor, fordi Fideicommisset bedre end de fleste private Godseiere er istand til at bringe det øieblikkelige Pengeoffer, som Bygningernes Udvidelse og Besætningens samt Jnventariets Forøgelse udfordrer, fordi vi mene, at en riig, offentlig og veldædig Stiftelse snarere burde stille sig i Spidsen, end trække sig tilbage, naar der er Spørgsmaal om at fremme et Nationalanliggende, fordi denne Stiftelses Bestyrelse har arbeidet paa at forøge Naturalhoveriet, og i denne Henseende begjært Authoriteternes Bistand efterat den offentlige Stemme og Regjeringens Ønske havde yttret sig for dets Afløsning, samt fordi Bøndernes Anbud og Vederlag af 6 Rbd. pr. Tønde Hartkorn for Hoveriet bestemt er tilbageviist, imedens 4 Byer under Fideicommissets Godser i henved et halvt Seculum have været hoverifrie for et langt mindre Vederlag, og imedens dog, ifølge Fideicommis-Stifterens fundamentale Bestemmelser, Bønderne endog skulde begunstiges med Hensyn til Hoveriet, – netop derfor, sige vi, vækker Directionens Stillestaaen en uhyggelig Følelse, der vanskelig kan udtale sig uden Bitterhed, som har stødt Directionens anonyme Apologist, der nok iøvrigt neppe er ret hjemme i denne Sag, for hvilken hanhar følt sig opfordret til at indlægge et godt Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Naar hiin Jndsender fortæller, at Fideicommissets Gods for største Deel er bortforpagtet, saa debiterer han en factisk Urigtighed; thi Godset, hvorved ordentligviis forstaaes Bøndergodset, kan ikke bortforpagtes. Derimod forholder det sig rigtigt, at begge Hovedgaardene, Corselitze og Carlsfeldt, ere bortforpagtede. Det forekommer os at være en noget streng og uoverlagt Fordring, at vi specialiter skulde oplyse hvorvidt den bestaaende, Forpagtningscontract lægger Hindringer iveien for Hoveriets Afløsning. Enhver Forpagtningscontract, der omfatter Gaard og Naturalhoverie, hindrer ordentligviis Eieren i, ligefrem at sætte en anden Præstation istedetfor Arbeidet. Men Hovedgaardene Gedsørgaard og Kirstineberg paa Falster og flere Hovedgaarde i Lolland vare under Forpagtning, da Hoveriet afløstes, og det tør forudsættes, at Directionen for Fideicommisset, ligesaavel som hine private Eiere, kunde have truffet en didhen sigtende Forening med Forpagteren, naar Sagen havde interesseret den. Dersom specielle Grunde, hidrørende fra Forpagtningscontracten og Forpagterens Vægring havde modsat sig et saadant Arrangement, er det ogsaa at formode, at Directionen, ved at nævne dem offentlig, vilde have gjort Ende paa Discussioner, der neppe kunne være den behagelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Den anonyme Jndsenders fra Landboforholdene hente de bemærkninger, der gaae ud paa, at den Besparelse af Arbeidskraft, som Hoveriets Ophævelse medfører, ubehagelig vilde indvirke paa Huusmænd, Jndsiddere og Tjenesteklassen, som derved muligen vilde komme til at mangle Arbeide, ere saa værdilose, at de neppe kunne tillægges nogen Jndflydelse paa Fideicommissets Seendrægtighed i at afløse Hoveriet. Jndsenderen burde dog vide, at Bortødslen af Arbeidskraft i Landbruget, alene for at fjerne Muligheden af, at den arbeidende Classe ikke saa let eller beqvemt vilde finde Beskjæftigelse, ei fortjener at anbefales, og nogen Sagkundskab med Hensyn til det Emne, han har paataget sig at behandle, vilde have overtydet ham om, at de nævnte Arbeidsclasser ikke mangle Beskjæftigelse eller befinde sig udi sær fortrykt Tilstand paa de Godser, hvor Naturalhoveriet i en lang Aarrække har været afskaffet, saasom Baadesgaard og de grevelige Reventlowske Besiddelser i Lolland, de Bernstorfske Godser i Sjælland og andre Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Da iøvrigt den anonyme Jndsender antager, at Gaard fæsternes moralske og materielle Jnteresser versere under Hoveriets Afløsning, er det dog nok formeget forlangt, at disse positive Jnterresser skulde vige for et i Luften grebet og af Erfaringen modsagt Postulat. Hvad in Specie Fideicommis sets falsterske Godser angaae, da er der nok snarere Mangel paa, end Overflødighed af arbeidende Hænder; idetmindste have vi havt Leilighed til at gjøre os bekjendt med Huusmands Fæstebreve, hvori det gjøres Fæsterne til Pligt, foruden det sædvanlige Hoverie, at forrette 52 Arbeidsdage aarlig for Betaling, en Omstændighed, der afgiver factisk Beviis for hiin Mangel, da Fideicommisset ellers ikke behøvede at stipulere et saa usædvanligt Fæstevilkaar. Vi kjende temmelig nøie Fæsteforholdet imellem Fideicommisset og dets Bønder, og erkjende tilfulde, at disse, i Sammenligning med andre deres Lige, ere i Besiddelse af store og vigtige Forrettigheder, saasom: at de med Retsvirkning kunne udnævne deres Eftermænd i Fæstebesiddelsen, at Jndfæstning og Landgilde engang for alle er bestemt efter en moderat Maalestok og ingen Fluctuation underkastet; men vi vide ogsaa, at disse Goder flyde af Fundamentalbestemmelser, der deels skyldes Fideicommis=Stifteren, deels en langt ældre Bestyrelse, og de kunne derfor ikke nævnes som Compensation for det Hoveriegag, den nuværende Direction synes utilbøielig til at fjerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Det er os ikke bekjendt, at Fideicommissets Bønder gjøre sig skyldige i Uskjønsomhed og Utaknemmelighed mod Directionen, skulde dette imidlertid, imod Formodning, være Tilfældet, var det vistnok retfærdigt mod Bønderne, at de enkelte Kjendsgierninger offentliggjordes i Forbindelse med denne generelle Beskyldning, paadet de kunne have Leilighed til at tilbagevise den. Det faderlige Forhold, der maatte ligge til Grund for den Varetagen af Bøndernes sande Interesser, som Jndsenderen tillægger Directionen, vilde være godt og smukt placeret i Familielivet, men bør neppe i Regelen kaldes til Anvendelse paa myndige Mænds gjensidige Anliggender. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Vi troe gjerne, at intet Forhold til Directionen skylder den anonyme Jndsenders bemærkninger deres Tilværelse, og vi tilføie, at vi antage, at Directionens Valg neppe vilde være faldet paa ham som dens Organ i Hoverisagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
AVERTISSEMENTS. Underviisning tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Saafremt Nogen skulle ønske Underviisning og Veiledning i Pædagogien, for enten at lade sig privat demittere ved et af Landets Seminarier, eller ogsaa for at erholde en saadan Duelighed, at et Aars Ophold paa en saadan Stiftelse ikkun var nødvendig - da vil de tæt ved Stubbekjøbing kunne erholde saadan. Attester om Duelighed og særdeles Kundskaber skulle forsikkre og Underviserens Dygtighed. Nærmere desangaaende erfares hos dette Blads Redacteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Undertegnede agter i Vinter ligesom de forrige Vintre, at undervise i Tegning 2 Timer hver Aften, imod et billigt Honorar. Nykjøbing den 22de November 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Hvalsøe, Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Et fem Octavs Fortepiano anvises tilkjøbs af Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
En ny, letseilende Jolle paa 8 Alen Kjøl kan erholdes tilkjøbs hos Undertegnede. Nykjøbing den 19de November 1810. F. Stybe, Skibstømmermand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
Dhrr. Medlemmer af det landoeconomiske Læseselskab her i Stiftet anmodes om, inden denne Maaneds Udgang at anmelde for Undertegnede, Selskabets Formand, hvorvidt de maatte ønske, fra anstundende Nytaar at vedblive. Eiegod den 16de November 1810. M. Lange. 231 Rbd. 54 s., Arvepenge under Fuglsang og Prierskov Godsers Overformynderie, opbydes herved til udlaan imod lovmæssig Sikkerhed. Sundbye den 17de November 1840 A. Andersen. 200 Rbd. Sølv og 126 Rbd. 31 s. Sølv, faste Kapitaler som tilhøre Thorebye Sognes Fattig- og Skolevæsen, ere i førstkommende 11te December Termin at erholde til Laans mod lovmæssig Sikkerhed, hvorom skrivtlig Begjering med Oplysninger om det stillende Pant, dets Taxation o. s. v. kunne, frigjorte for Porto, tilstilles Pastor Dresler i Flintinge eller Forvalter Andersen i Sundbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-22
J afgangne Geheimeconferentsraad Greve af Hardenberg Reventlows og efterlevende Enkes Boe afholdes en Skiftesamling paa mit Contoir Løverdagen den 5te December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, hvortil Boets Vedkommende herved indbydes, med Tilføiende, at der da vil blive taget Beslutning om Realisationen af Boets Eiendele, og vil Boet derefter, saalænge det er under min Behandling, blive foretaget paa mit Contoir den sidste Løverdag i hver paafølgende Maaned om Eftermiddagen Kl. 3. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 19de November, Ravnkilde. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Lollands Falsters StiftsVivende. No 158. Tirsdagen den 24 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn er det af Valgbestyrelsens Paakjendelses-Commitee decideret, at, hvor flere Medeiere besidde flere Eiendomme, der hver især begrunde Valgret og Valgbarhed, kunne disse Rettigheder, for hver enkelt Eiendom, udøves af Een iblandt dem, til hvem de efter Overeenskomst overdrage den; det er tvertimod hvad Cancelliet i 1834 har antaget, nemlig, at for Medeiere kunde kun Een af den ved en saadan Overdragelse blive berettiget til hine Rettigheders Udøvelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Det patriotiske Selskab i Fyen skal have indgivet Petition baade til den Jydske og Slesvigske Stænderforsamling om at understøtte Anlægget af en slesvigsk Jernbane. Efter hvad os er meddeelt skal Selskabet have tilbudt at ville tegne sig for 25000 Specier i saa Henseende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Fra vor Correspondent i Kjøbenhavn have vi modtaget Følgende: Om Reformernes Jværksættelse. gaaer der mange Rygter, men som man ikke kan meddele, da de for størstedelen i sig selv bære Præget af Ugrundethed. Man paastaaer imidlertid temmelig almindeligt, og det i selve Collegierne, at Aarsagen til Forhalingen skal ligge i, at Collegierne have fundet de for dem normerede Summer altfor lave, og derfor gjort Modforestilling. Man nævner saaledes, at der for Generaltoldkammeret kun skal være normeret 50,000 Rbd. aarlig, imedens Collegiet hidtil skal have kostet 80,000 Rbd. Har den sidstnævnte Sum maaskee været vel rigelig, saa turde dog vel den førstnævnte igjen være vel knap, men vi tør imidlertid ikke indestaae for de angivne Talstørrelsers fuldkomne Rigtighed, skjøndt vi have dem fra velunderrettede Mænd. J sit Princip kan det være meget rigtigt, at normere en bestemt Sum for hver Udgivt, men i det concrete Tilfælde maa det dog vistnok være begrundet paa en sagkyndig Beregning, hvorvidt Jndretningen hensigtssvarende kan bestaae med den normerede Sum. Finantsministeren skal nu have overdraget Etatsraad Unsgaard at udarbeide Regulativer, a. for Collegiernes Gagering m.m., overeensstemmende med de af vedkommende Autoriteter gjorte Propositioner. Landetatens Reform vil sikkert ikke skee til Nytaar, og efter adskillige trufne Foranstaltninger at dømme, lader det ikke engang til, at den vil skee i næste Aar, hvorom dog Jngen kan have nogen bestemt Mening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Af Kjøbenhavnsposten meddele vi nedenstaaende, hvilket vi overlade vore Læsere at commentere over efter eget Skjønnende: Hvilke Midler, der fremdeles kunde blive anseete for anvendelige til at neddysse Tidens Aand og stemple de lovlige Bestræbelser for dens retfærdige Fordringer som Pligtovertrædelser og Forbrydelser, er rigtignok ikke muligt at indsee. Jmidlertid gives der dog i Danmark allerede en Slags moralske Umuligheder, der giør, at visse Ting ikke kunne iværksættes, og som i det Mindste ere af lige saa stor Kraft som de saa meget priste moralske Garantier. Saaledes kan man med Føie ansee Jndførelsen af Censur for en moralsk Umulighed, og det ikke alene fordi Statens eneste moralske Garanti, der ligger i Kongens Personlighed, borger for, at sligt aldrig vil kunne skee, saafremt hiin Garanti skal kunne bestaae, men ogsaa fordi Jværksættelsen, og Overholdelsen deraf vel er et Baand, som ikke længer kan paalægges den danske Nakke. Som et andet, skjøndt vel ikke af samme Grunde, moralsk umuligt Middel tør man vel f. Ex. ansee enhversomhelst Anvendelse af den offentlige Gudstjeneste, hvad enten det nu skulde være for fra Prædikestolen at modarbeide Tidens politiske Tendents og den statsborgerlige Overbeviisnige, eller for at røre Samvittighederne ved at minde om den absolut Undersaats og Statstjenerens pligtskyldige Villie løshed, eller for at nedbede den Almægtiges Bistand til Vedligeholdelsen af det Bestaaende. At alt Sligt kan ansees som en moralsk Umulighed, fremgaaer vel allerede tilstrækkeligt af dets egen Absurditet, der hos ethvert oplyst Folk snart maatte fremkalde det Modsatte af den tilsigtede Virkning, men har tillige en Garanti imod sig i den dybe Opfattelse af Christendommen, som ikke kan andet end være den Alt i Danmark ene bestemmende Personlighed i høi Grad egen. Og Enhver, der der er kommen til en saadan Opfatning af den Religion, der langtfra at begrunde nogensomhelst Slags Undertrykkelse, udtaler Frihed og Lighed for alle Mennesker, vil heller aldrig ansee Ønsket og den rolige Bestræbelse efter Gjenerhvervelsen af Menneskets og Borgerens ufortabelige naturlige Rettigheder for stridende mod Religionen, og derfor langt mere modarbeide end tilstede, at under Gudstjenesten, - i den Time, da Alle, fra Kongen indtil Betleren, i een og samme Egenskab, som Mennesker, skulle deeltage i fælleds Ydmygelse for Gud, Sindet afdrages fra denne Christendommens første Fordring, for at henledes til Betragtninger over lave jordiske Forhold, der ere fremkaldte ved kortsynede syndige Menneskers Bestræbelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Fædrelandet meddeler ifølge flere Politirapporter en Beretning om Tvillingbrødrene Møllers Bestræbelser i Kjøbenhavn for at skaffe sig Penge ved at faae Folk, i Særdeleshed Tienestekarle, til at tage Actier i deres Dykkeri. Actierne gjelde kun for 10 Aar fra 1ste October 1839 at regne, og naar Dykkeriet skal begynde, vides ikke. En af Brødrene er i Foraaret 1839 straffet med Vand og Brød for Bedrageri, og siden 1837 have de, efter Forklaring i Politiretten, ingen Fortjeneste havt men levet af hvad de kunne erhvervet ved Laan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Jndholdet af en af hine Rapporter er i Korthed følgende: Tjenestekarl L. Samsing havde gjennem Adresseavisen søgt en Condition; samme Dag blev han i den Anledning hentet til Nørrevold No. 231, anden Bagsal, hvor tvende Brødre Møller efter flere Underhandlinger fæstede ham som Karl for en Løn af 9 Rbd. maanedlig, foruden Kost og Logis. De begyndte strax derpaa at overtale ham til at tage en Actie i deres Dykkeri, og da de erfarede, at han havde en Arv ivente paa Bornholm, tilbøde de at laane ham Pengene mod hans Beviis. Resultatet blev, at han maatte udbetale dem til Jndskrivning sin hele Pengebeholdning, stor 30 Rbd., og for Resten, mod at erholde 3 Actier, give en Vexelobligation paa 270 Rbd. Dette passerede paa et Contoir i Skindergaden. Saavidt Karlens Forklaring. Brødrene Møller have i Skrivelse til Politidirecteuren derpaa vedgaaet, at have solgt bemeldte Karl 3 Actier for 300, som han har betalt med 30 Rbd. contant og en Vexelobligation paa 270 Rbd. Hele Transactionen er foregaaet hos Procurator Jydtmann i Skindergaden No 39 A., og Actierne ere til Vitterlighed underskrevne af Jydtman og Kongens Fogeds Betjent Petersen. De nævnte Brødre, berette derpaa, hvorlunde de paa deres Dykkeri have ikke alene eet men 2 kongelige Privilegier, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Politiet har derefter tilkjendegivet, at der fra dets Side Jntet kunde foretages. Fædrelandet slutter Artiklen med en Opfordring til Hr. Redacteur, Jetsmark til i Adresseavisen, at optage denne Beretning eller en Extract af samme, helst under Rubriken: "Tjeneste anvises."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Det tidligere Meddeelte, betræffende Magister Monrads Nærværelse i Slesvig, er saaledes at berigtige: at den nævnte Officeer ikke udbragte nogen Skaal i modsat Tendents, men føiede kun til den første, ogsaa af ham tømte Skaal det af flere med Bifald optagne Ønske: at Hertugdømmerne i deres Forening stedse maatte blive nærmere forbundne med Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Helsingørs Borgerrepræsentanters Viceformand, Procurator J. D. Jacobi, afgik i Tirsdags ved Døden efter et kort Sygeleie, i en Alder af kun 43 Aar. Helsingør tabte i ham en af sine meest agtbare, dygtige og kundskabsrige Borgere, der, nøie bekjendt med Communen, med Jver virkede for dens Tarv. Capitain J. N. Petersen, Jagten Peter Bang, af Nykjøbing, ankom paa Helsingøers Rhed den 18de dennes om Aftenen slæbende med sig Jagten Elisabeth, Capitain Poulsen af Kjøbenhavn, som han fandt drivende ved Anholdt uden Mast; Bjergningen af dette Fartøi og Ladning kan efter al Sandsynlighed kun tilskrives Capitain Petersens Conduite og Beredvillighed; thi denne, der var bestemt fra England til Holbek, forlod sin Cours for at redde sin i Nød stedte Landsmand. Hos den tydske Guldsmed, som var overdraget Kronningsarbeiderne, er fra Hoffet blevet bestilt 12 Kors, af hvilke flere ere Storkors, paa hvilke Jnskriptionen skal fattes med Juveler, og 6 brillante Gulddaaser. Man vil vide, at disse Ordenstegn og Daaser skulle uddeles ved en høitidelig Leilighed, som snart vil finde Sted. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
En afskyelig Scene fandt forleden Sted i Valdbye, hvor en af Anstifterne til Jldebranden paa Ladegaarden, ifølge den over ham ergangne Dom, blev strøgen til Kagen. En af Bøddelknægtene, havde nemlig saaledes tilsnøret den Ulykkeliges Hænder, at Blodet sprang ud af Fingrene, men trods de Tilstedeværendes lydelige Kuurren og den Ulykkeliges Jammer blev hans Marter dog ikke lindret, og saaledes bunden maatte han udstaae sin Straf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Det var rigtignok ønskeligt, at det strængt paalagdes saa raae Mennesker, som Lovens Udøvere ved slige Leiligheder ialmindelighed ere, at gaae fremmed saamegen Mildhed, som Dommen kan tillade. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Udenlandske Efterretninger. England. Bladene berette, at Londoner, Conferentsen, sit Øiemed tro, at optræde som Mægler i de orientalske Anliggender, har efter en den 14de dennes holdt Raadslagning, fattet den Beslutning, at befuldmægtige Admiral Stopford til at tilbyde Paschaen af Ægypten de fire Magters Bistand og Mægling, for at sikkre ham den arvelige Besiddelse af Ægypten, naar han strax vil underkaste sig. Gjør han ikke dette, skal derimod KrigsOperationerne fortsættes paa det Alvorligste, og end ikke afbrydes af Vinteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Frankrig. Det er heelt vanskeligt for Øieblikket at faae noget klart Begreb om Tilstanden, her, da man kun har Rygter og Avisernes Raisonnement at støtte sig til. Aviserne ere nu som tidligere Modstandere af Ministeriet, og da de søge at indvirke paa Deputeretkammeret, ere deres Udfald meget hæftige, og da Lord Palmerstons sidste Note giver dem en god Leilighed til at fremstille Frankrig som tilsidesat, vedblive de med at raade til Krig. Om hvad der foregaaer i Deputeretkammerets Bureaux veed man i Virkeligheden intet bestemt, men tør man troe de mangfoldige Rygter, der ere i Omløb, har Ministeriet en haard Kamp at bestaae, da Stemningen ingenlunde er saa fredelig som man havde ventet. Guizot skal derfor føre en levende Underhandling med Lord Palmerston for at faae nogle Concessioner, hvormed han kan tilfredsstille Kammeret, og den AdmiralStopford givne Fuldmagt, vil man formodentlig ansee som en saadan, der af Frankrig tillige vil benyttes for at overtale Vicekongen af Ægypten til at give efter. Hvorledes Stemningen er mod Thiers, er vanskelig at afgjøre, at han har mange og mægtige Fjender er udenfor Tvivl, men da han heller ikke mangler Venner, og er en frygtet Modstander, vil man vel lade sig nøie med, at gjøre enkelt Udfald mod ham, uden dog at indlade sig paa noget alvorligt Angreb. Et udspredt Rygte om at det skulde være besluttet, at opløse Deputeretkammeret tilbagekaldes af de ministerielle Blade, som aldeles ugrundet. Fra Toulon meldes, at det skal være den paa Flaaden herskende Sygdom, der har foranlediget at den kaldtes tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Tyrkiet. Uagtet Begivenhederne i Syrien for Øieblikket ere af sær Vigtighed og Betydning for Europa, og derfor Opmærksomheden ene er henvendt derpaa, ere dog de Efterretninger, man faaer derfra, meget mangelfulde og upaalidelige, sandsynligviis en Følge deraf, at de Allierede ere i Besiddelse af Kystpunkterne, men mangle Kundskab Bre om hvad der foregaaer i det Jndre af Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Efter nogle Beretninger skulle Ægypterne nu frivillig have forladt Tripolis, Latakia, Tartus og endog Alexandrette, og Jbrahim skal med Garnisonerne fra disse Stæder concentrere sig mellem Balbek og Zahle. Mod ham staae de oprørte Druser, ligesom og Beboerne paa Bjergene Hauran, Ledschia og Hebron ere i fuld Opstand mod ham, hvorfor den engelske Flaade har maattet sende Bud til Malta, efter flere Geværer til Bjergboerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Efter senere Beretninger skal Jbrahim derimod ikke staae i Colesyrien, men ved Damascus og Maroniterne under Scheik Abdallah fægte for ham, ligesom og Efterretningen og Alexandrettes Rømning skal være urigtig. Commodore Napier bereder sig nu til at marschere mod Jbrahim og man kan vel saaledes snart vente et afgjørende Slag. De Allierede vedblive at skildre Jbrahims Armee, som i høi Grad demoraliseret, men efter nogle Beretninger fra Officerer, som tjene i hans Hær, skal dette ingenlunde være Tilfældet, hvorimod Jbrahims Operationer ere følger af en forud bestemt Plan, efter hvilken han godvillig vilde forlade Kyst punkterne, for naar Aarstiden tvinger Flaaden til at forlade Kysterne, da atter at bemægtige sig dem, og saaledes svække Tyrkerne. Bekræfter det sig derfor ikke snart, at Bjergboerne ere i Opstand mod Jbrahim og at hans Armee er fuldkommen opløst, under hvilke Omstændigheder han ikke længe kan holde sig i Syrien, da er man vel berettiget til at antage, at de Allieredes store Held, kun er de sædvanlige Overdrivelser. Forøvrigt skal der blandt de Allieredes Tropper og begynde at herske megen Sygdom. St. Jean d'Acre er endnu ikke angreben af de Allierede, og Blokkaden af Alexandrien, udsat til den 2den November,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-11-24
Blandinger. Den skotske Læge Dr. Turnbull, der ifølge Londoner-Bladenes Forskkkring ikke alene curerer for almindelig Døvhed, men endog skaffer fødte Døvstumme deres Hørelse igjen, naar ingen Misdannelse af Øret ellers gjør det umuligt, opholder sig fortiden i Paris. Fuldkommen Blindhed, paastaaes der, at han ligeledes curerer ved et Fludum eller et Gas, som han lader indstrømme i Øiet. Hvormeget der heraf er Sandhed eller Løgn, maa overlades til det lægevidenskabelige Publicum at bedømme; men vist er det, at hans Bopæl i forrige Sommer i London var beleiret af fattige Folk, som han curerede gratis, medens han af Formuende lod sig betale fra 60 til 100 Guineer. (De londoner Læger erklære det Hele for Charletaneri.)