JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-14
Efterat Auctionen over den faste Eiendom er tilendebragt, vorder afdøde Jens Alstrups løse Eiendele, saasom : Heste Køer, Faar, Jndbo og Avlsredskaber, forhauctionerede. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 12te August 1833. Heiberg. Den til den 17de Dennes berammende 2den Auction, og den til den 31te næstefter bestemte 3die Auction, over den Lars Jensen Fourholt forhen tilhørende, den Kongelige Kasse for Skatte= og Afgivts=Restancer tilkjendte Gaard, Brønden i Dronninglund Sogn, med KongeKirke-, Korn- og Qvægtiende, blive herved tilbagekaldte. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 12te August 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-14
Mandagen den 2den September næstkommende, og føl agende Dage, bliver, efter Eiernes Begjæring, paa Grund af Rødsleths Salg, afholdt Auction paa Hovedgaarden Rødsleth, over en Deel Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Borde Stole, Speile, Sengesteder, Kjøkken=, Brygger= og Meieri=Redskaber, Avlsredskaber af Vogne, Plouge og Harver, en Deel Vogntømmer, en ny hjemskovet Mølleaxel, nogle Materialer af Tømmer og Planker, samt Seletøier med mere. Auctionen paabegyndes hver Dags Formiddag Kl. 9. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 18de Juli 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-14
Mandagen den 19de August d. A., om Formiddagen Kl. 110, og følgende Dage, bliver, ved offentlig Auction, som holdes i Kjøbmand Rasch's Bolig paa Algaden heri Byen, bortsolgt afdøde Pastor Hennebergs efterladte Bogsamling, bestaaende af over 3000 Bind i alle Sprog og Videnskaber. Det anmærkes, at Manden var meget bekjendt for sin videnskabelige Sands, som i en Række af Aar bevirkede at han samlede meget Jnteressant og Ryttigt i mange Videnskabsgrene. Trykte Cataloger ville være at erholde i de fleste større Stæder, heri Byen hos Boghandlerne Aalborg, den 8de Juli 1833. Schmidt. Sadolin og Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Schweiz. J denne Forbundsstat er Borgerkrig udbrudt paa et Sted og truer med at udbryde paa et andet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Den 1ste August indløb til Forbundsforsamlingen Efterretning om, at Oppositionspartiet i Canton Schwyz, som repræsenteres af den "Sarner Forsamling havde ladet Flækken Küsnacht besætte af 600 Mand under Commando af Oberst Abyberg. Den lucernske Deputerede Amthyn tilligemed Øvrigheden i Districtet Küfsnacht havde forgiæves protesteret mod Jndmarschen, den første endog i Forbundets Navn; den fjendtlige Anfører erklærede, at han ikke aner kjendte Forbundsdagen i Zürich, og følgelig heller ikke vilde reflectere paa nogen Protest i sammes Navn. Efterat Præsidenten havde meddeelt Forsamlingen denne Efterretning, vare Alle enige i, at her maatte handles med Raskhed og Eftertryk. Det blev derfor besluttet, at Districtet Küsnacht i Canton Schwyz ydre Land i det indre Land har Oppositionen sit Sæde) skulde besættes af Forbundstropper, og et Corps paa 5 a 6000 Mand bestemte, hertil. Andre Corps skulde besætte de øvrige truede Pund ter i Canton Schwyz ydre Land.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Som en Følge heraf hersker en betydelig militair Virksomhed i de tilgrændsende Cantoner. Uden Tvivl, siger Zütichertidenden, have Sarnerne ikke ventet, at den af den saa længe spottede Qvasiforbundsforsamling skulde optage den henkastede Handske med saamegen Enighed og Bestemthed, og at de vakkre Militser i de gjenfødte Cantoner skulde lyde Opfordringen til Kamp for Ret, Frihed og Fornuft, saa villige og saa talrige. Det er en Fornøielse at see, hvorledes Militserne i Canton Zlrich, som først opbødes afvigte Nat, allerede denne Middag ere rykkede ind i Staden med Jubel, og 4000 Mand stærke, ogsaa Aargaus Contingent samledes igaar (2den August) og Canton Berns Magt er udentvivl, ligeledes under Vaaben. 12000 Mand kunne altsaa imorgen være i Bevægelse og ligesaamange ere marschfærdige. Den forsædehavende Canton vil ikke staae tilbage, men ved sin Energie vise sig den samme tildeelte Fuldmagt værdig. Men nu - da Folket er kaldet under Vaaben - vil det ikke nedlægge samme, før det har faaet fyldestgiørelse for den længe taalte Haan, og engang for alle Sikkerhed. Vil den første Canton vel undlade at sikkre det Corps, der skal besætte Küsnacht, og maaskee kan indvikles i en alvorlig Kamp, Ryggen, har den ikke Ret til at besætte begge Deele af Canton Basel i samme Hensigt, og for at forebygge lignende Optrin, J al Fald er Afgjørelsens Øieblik kommen, der opfordrer Forfatningens Venner til yderste Virksomhed, og i hvilket de frivillige Skarer kunne yde den bedste Tjeneste. Allerede have ogsaa disse organiseret sig i flere Canto siner og underkastet sig Regjeringens Disposition. Vi haabe, at Udlandet vil komme for sildig med sine Noter og at den første Canton i al Fald vil tilbagevise disse med Fasthed. Enhver fri Schweizer veed, at det her kommer an paa om vi skal komme under Tyranni, ligesom Piemonteserne."
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Under 6te August meldes fra Zürich, at Forbundsforsamlingen har besluttet at besætte ikke allene det ydre, men ogsaa det indre Land af Canton Schwyz. Efter Privatbreve, kan den hele Sag maaskee endnu jevnes uden Blodsudgydelse, da den Sarner Forsamling ikke skal have billiget Oberst Abybergs Adfærd, men erklæret hans Besættelse af Küsnacht, for egenmægtig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Portugal. Fra dette Rige haves dennegang ingen nye directe og officielle Efterretninger. Af meddeelte Privatberetningers sees, at nogle af Don Miguels Haandlangere have maattet bøde med Livet ved Regjeringsforandringen i Lissabon; blandtil andre nævnes en Dommer, som endnu Dagen før hiin Begivenhed havde ladet en politisk Arrestant henrette. Om England og Frankrig ufortøvet ville anerkjende D. Marie, er endnu ikke offentlig bekjendt. Den engelske Regjering havde virkelig gjort Anstalter til at fragte et Antal Transportskibe til Portugal, og man formodede disse bestemte til at overføre en Militairmagt, for offentlig at kunne optræde som den unge Dronnings Beskytter, men Accorden ere endnu ikke bleven afsluttet, paa Grund af at Regjeringens finder den forlangte Fragt for høi. Et fransk Blad (Constitutionnel) saavelsom et engelsk (Globe) ville vide, at de forseglede Ordrer, som Cheferne paa de franske og engelske Krigskibe, ved Lissabon have modtaget, med befaling, at aabne dem, naar D. Marias Fane vaiede i Staden, indeholde en Opfordring til at understøtte hende og hendes Tilhængere, hvis Miguelisterne skulle forsøge paa atter at bemægtige sig Byen. Den engelske Courier fortæller iøvrigt, at Don Miguel allerede skal have begivet sig til Spanien, men dette er dog neppe mere end et ikke urimeligt Rygte; vissere er det, at Dronning Maria, i Løbet af August, vil afgaae til Portugal, da det Hotel, som hun med Følge beboede i Paris, er opsagt til 1ste September.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Da de directe og officielle Efterretninger fra Portugal, som forhen anført, ikke gaae videre end sidste Postdag, nemlig til den 27de Juli, har et Actstykke, som Times meddeler, dateret: Oporto den 28de Juli, vakt stor Opsigt, saa at endog den portugisiske Gesandt, Chev. de Lima, har funden sig foranlediget til at forhøre, hvorledes det er kommen til London. Det fører til Overskrift: "Hvilket er det lovlige, bretmæssige og uomtvistelige Regentskab i Portugal." Det constitutionelle Charte - saa lyder Svaret - besvarer i Cap. 5, Art. 92, 93 og 94 dette vigtige Spørgsmaal saaledes: Art. 92. J Mindreaarighed skal Riget Fregieres af et Regentskab, til hvilket Kongens nærmeste Slægtning efter Tronfølgens Orden og som er over 25 Aar gl. hører. Art. 93. Har Kongen ingen Slægtning, hos hvem disse betingelser findes forenede, skal Lan lidet regieres af et permanent Regentskab, som Cortes vælger, dette bestaar af 3 Personer og den ældste præsiderer. Art. 94. Jndtil dette Regentskab er organiseret, fører MiUnisteren for det Indenlandske a. provisorisk Regjeringen. Der gives altsaa ingen Forudsætning af noget Slags, ifølge hvilken D. Pedro d'Alcantara, en brasiliansk Prinds, kan blive Portugals Regent uden Usurpation og uden at overtræde Grundloven. Ville Portugiserne skjænde Trium sens Dag ved at fornægte de Grundsætninger og den Fane, under hvis Skygge de erhvervede sig fremmede Nationers Deeltagelse og fægtede med saamegen Kjekhed og Udholdenhed, Vist ikke. Naar altsaa Ordene: det constitutionelle Charte er udeladt i den Act, ved hvilken D. Maria nylig udraabtes til Dronning af Lissabons troe Beboere, saa kan en slig Udeladelse kun tilskrives den Jilfærdighed, med hvilken de i deres patriotiske Enthousiasme oversaae det Ufuldkomne i hiin Acts Form. D. Marias Rettigheder ere paa det Nøieste forenede med det constitutionelle Charte; at tilintetgjøre dette er det samme som at træde hine under Fødder og smedde os nye Lænker. Det er umuligt, at den portugisiske Nation skulde bryde en Usurpator blodige Aag blot for at bøie Hovedet under en Andens Sværd, der blev forskudt saavel af den Nation, der valgte, som af det Land, der adopterede ham. Hvilke Forbrydelser have begge vore portugisiske Prindsesser begaaet, at man skulde berøve dem deres Rettigheder, For at være frie - sagde en af de første Talere i den constituerende Forsamling - maa man fremfor Alt være retfærdig." Det kommer nu an paa, hvad D. Pedro vil sige til dette smukke, tydelige og fyndige consilium abeundi Har iøvrigt sammes Forfatter truffen Portugisernes Mening, saa opgaaer der virkelig et Lys over den Gaade, hvi disse saa længe taalte D. Miguel, da der dog nu allerede i rum Tid var dem tilbudt en Leilighed til at blive ham kvit. Forresten mangler D. Pedro ikke en ny Skueplads for sin Virksomhed, thi et nylig til England fra Ri Janeiro ankommet Dampskib medbringer ikke alene Efterretning om Partiaandens Virksomhed i Brasilien og deraf udspringende Uenigheder, men ogsaa en Gesandt, Senhor Carlos Ribeiro d'Andrade, som skal indbyde Exkeiseren til at vende tilbage og til den Ende stod i Begreb med at afgaae til Lissabon.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Beskrivelse af de mærkelige Saltværker. ved Wielizka.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
(Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Kjøbenhavn, den 12te August. Jgaar (Søndag), om Morgenen Kl. 9, begav Hs. Kgl. H. Prinds Frederik Carl Christian sig ombord paa den af Høisamme commanderede Skonnert Delphinen, og afseilede Kl. 10 paa det intenderede Krydstog i Østersøen. Det behagede Høisammes Gemalinde, Hs. Kongl. H. Prindsesse, Vilhelmine Marie og D. Kgl. Høiheder Prinds Ferdinand og Gemalinde, ledsagede af flere Medlemmer af Hof=Etaten og Sulte, at følge Hs. Kgl. Høihed ombord paa Skonnerten. De høie Herskaber bleve satte ombord i den Kgl. Slup, og saluteredes saavel da de kom til Borde, som da de gik fra Borde med 27 Skud. - Paa samme Tid som Hs. Kgl. Høihed begav sig ombord, ankom Cadetcorvetten Najaden, under Commando af Hr. Captain, Ridder T. Lütken, og gik til Ankers i Renden; og da Hs. Kgl. Høihed, paa Udseilingen passerede Corvetten, hilstes Høisamme med Hurraraab af den i Ræerne commanderede Besætning og fuld Salut. (Khvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Imorges Kl. 6 1/2 ankom hertil fra Travemünde og ankrede herpaa Rheden det paa Chronometer=Opmaalinger commanderede armeerte russiske Dampskib Hercules. Det vil forblive liggende her til paa Onsdag. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
I den sidste Tid har man spurgt flere høist beklagelige Ulykkesbegivenheder, som ere hændte ved Baadfart paa Sundet. Jngen har imidlertid, og med fuld Føie, tildraget sig saa almindelig Opmærksomhed og Deeltagelse, som den Skjæbne, man maa antage at have rammet trende af vore unge Søofficerer. J Torsdags Formiddags Kl. 9 gik nemlig Secondlieutenanterne i Sø=Etaten Krieger, Hjalmar Bang og J. W. Dahlerup, i en lille Kragejolle ud til den søndenfor Hveen liggende Cadetcorvette. Her begave det sig ombord, og de forlode igjen Corvetten om Middagen Kl. og toge Coursen nordefter. Siden den Tid har man, al Efterforskning uagtet, Jntet erfaret om deres Skjæbne, saa at der nu, efter 4 Dages Forløb, desværre er altfor megen Sandsynlighed for at disse tre unge Mænd have fundet deres Død i Bølgerne (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
J Søndags sluttede det Beskerske Selskab sine Forestillinger paa Vesterbroes-Theatret. Huset var atter denne Aften fuldt, og Vaudevillen: "Discipel=Streger, eller de smaa Vildttyve", blev, som sædvanligt, optagen med almindelig bifald, der in Specie tildeeltes Hr. Poschel som Første, ren, Md. Rosenbusch som Felix, Jfr. Lichtenstein i Elsker indens Partii, og - ironisk udbragt - Hr. Rosenbuschsom den elskende Hyrde. Det første Stykke: "Lorenz og hans Familie er et ret vakkert lille Syngespil, med smuk Musik, Hovedrollen gaves med Natur og ægte comisk Lun af Hanstein. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Hr. Dr. Ryge kom i Torsdags, paa det norske Dampskib, tilbage hertil fra Christiania. Den 29de havde han spillet Saft i Sovedrikken. Forestillingen var denne Aften bleven bivaanet af Kronprinds Oscar, der modtoges med Hurraraab og Afsyngning af den norske Nationalsang. Den 31te Juli havde Dr. Ryge givet sin sidste Gjæsterolle, som Hakon Jarl, hvorefter han havde fremsagt en af ham selv forfattet Epilog.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Den Kongelige Generalpostdirection har ved en ny Foranstaltning atter bidraget til de Reisendes Beqvemmelighed, idet den har bevirket allerhøieste Tilladelse for Vognmændensaavel i Kjøbenhavn, som paa alle de Stationer, hvor Wiener, eller Offenbacher=Vogne kunne erholdes, til, med disse Vogne at befordre igjennem een eller flere Stationer, efter Overeenskomst med de Reisende. Fragtet for saadanne Befordringer kan, forsaavidt Taxten ikke taget til følge, bestemmes ved Accord imellem Vedkommende Dog maa samme paa ingen Maade overskride den til enhver Tid gjældende Taxt, under Straf af Mulct for de Vognmænd, der maatte gjøre sig skyldige i at affordre de Reisende en høiere Betaling, end den taxtmæssig Fragt. Endvidere har Directionen indskjærpet Vognmændene, at forevise de Reisende Timesedlen, hvorpaa den taxt mæssige Betaling er anført. Denne er for Tiden for en Wiener= eller Offenbacher=Vogn 1 Rbd. Sølv pr. Miil Desuden betales i Tilsigelsespenge, i Kjøbenhavn 16 s. Sølv og paa alle andre Stationer 10 s. Sølv. De reglemenrerede Drikkepenge til Postillionen ere 8 s. Sølv pr. Miil og Bompenge 7 s. pr. Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 13de August. Hamborg 2 M. - a vista 209. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 1/2 Rbs. Tegn. 2 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 92 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 88 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 9100 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto zalod i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 72 1/2 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Hamborg, den 9de August. Bordeaux 1883. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s., k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid 473. Cadix 47 1/2. Lissabon 433. Amterdam 2 M. 35, 60; k. S. 3545. Kjøbenhavn 209. Species 3 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Blandede Efterretninger. De første Danske fra Hovedstaden som nød den Glæde at byde Hs. M. Kongen en Velkomsthilsen, havde været Passagererne paa Dampskibet Caledonia, som paa en Tour til Møen havde mødt det Kongelige Dampskib og udbragt get fleregange gientaget enthusiastisk Hurraraab for vor elskede Landsfader.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Den 2den Dennes bleve 4 Gaarde og 10 Huse lagte i Aske ved en hæftig Jldebrand i Landsbyen Helsned, Humble Sogn paa Langeland. 15 Familier med 77 Personer bleve pludselig huusvilde og berøvede næsten Alt hvad de eiede, da den heftige Blæst udbredte Jlden saa voldsomt i de straatækte Huse, at de faa hjemmeværende Beboere kun fik Tid til at redde Livet, men Lidet eller Jntet af deres Gods. Et Barn paa 6 Aar omkom i Luerne. Samme Skjæbne havde adskillige Huusdyr. Med temmelig Vished kan forsikkres, at Jlden ikke var paasat. At de raske Brandfolk fra Marstal ilede en Miil over Havet, trak og bar den store Sprøite henved en Fjerdingvei over Land og derefter arbeidede med Kraft flere Timer, er et skjønt Træk af ædel Hjelpsomhed, der bør paaskjønnes med Tak og nævnes med Ros. Sognepræsten, Pastor Plesner i Humble, har i den Hempelske Avis, der saa ofte var et velgjørende Organ for Nødlidende, meddeelt en Beretning om Branden og anraabt Medborgere om Understøttelse for de Brandlidte. Hr. Kammerjunker, Herredsfoged for Fjends og Nørlyng Herreder, v. Bülow i Viborg, bekjendtgjør: at Pramme, som ladede ei stikke dybere end 3 Fod, nu kunne fra Liimfjorden gaae op i Skals Aa til Lindum Skov og Hornum Vasehuus.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Stiftamtmandskabet i Viborg bringer til offentlig Kundskab, at der fra 1ste Juli at regne ingen Bropenge opkræves for Passagen over Hagebro.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Det Kgl. Landhuusholdningsselskab har besluttet, ogsaa i Aar at foranstalte en Præmie=Pløining i Randers Amt, nemlig paa Stamhuset Gammelestrup Hovedgaards Mark, Løverdagen den 21de Septbr. førstkommende. 11 Præmier uddeles, nemlig: 1 paa 35 Rbd., 1 paa 30 Rbd., 1 paa 25 Rbd., 2 paa 20 Rbd., 2 paa 15 Rbd. og 4 paa 10 Rbd. Sedler. Fuldblodshingsten Capodistria, tillagt 1828 i det hertugl. Augustenborgske Stutteri, got by Herod ont of Mis Blücher, er død i Stutteriet den 13de Juli af Lungesyge. Den blev kjøbt til Stutteriet i Foraaret 1831, og har i den Tid givet 18 Halvblods- og 2 Fuldblods=Føl til Afkom. I dette Aars Bedækningssaison havde den foruden Stutteriets Fuldblodshopper tillige bedækket 38 StutteriehopAper og 13 for Private. Dens Tab beklages meget.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Fra Fyens Stifts Physikat er udlovet en Præmie af 100 Rbd. for den som fremkommer med den første beviisliggenAngivelse om et nyt Udbrud af Kopperne i Svendborg Kjøbstad. Der anmeldes tillige, at den sidste uvaccineredes Børnekoppe=Patient i Svendborg nu er helbredet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Med Forhauselse - hedder det i Kieler Correspondent, - hører man den Formening, at Regjeringen maa brugelgjennemgribende Midler, eller med andre Ord: physisk Tvang, for at bringe Dithmarskerne til at frasige sig deres Toldfrihed. Vor Regjering vil viist aldrig følge den afskyelige Grundsætning: at Rettigheder maa vige for Magtsprog, for Fordeel, Og hvilke Fordeele vandtes i det omhandlede Tilfælde? Man betænke dog, hvor vanskeligt, for ei at sige umuligt det er, at hindre enhver Toldsvig. Man kaste et Blik paa den vide dithmarske Vestkyst, og betænke, hvilke uhyre Midler der behøvedes for der at hindre Smugleri. Jstedetfor at nu maaskee Enkelte indføre ufortoldedes Varer over Eideren og andre Hertugdommernes naturlige Grændser, vilde Smugleriet upaatvivlelig, ved en speciel Toldsfor Dithmarsken, udstrække sig flere Mile vestlig, og ders formelig kunne organiseres i det Store. Men sæt ogsaa, at Staten ved at paalægge Dithmarskerne Told, fik en ubetydelig Fordeel, mon ikke dette Paalæg kunde vække Utilfredshed, som noget der ikke med Rette sket. Saavist som Hertugdømmerne i Almindelighed ønske og med fuldeste Tillid til Regjeringen haabe, at deres dem garanteredes Rettigheder vorde uantastede, og at kun en gjensidig venskabelig Overeenskomst kan forandre dem, ligesaa sikkert tørt Dithmarskerne haabe, at deres, med ei ubetydelige Opoffrelser erhvervede Rettigheder, vorde uangrebne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
J norske Morgenblad (og derefter aftrykt i Kjøbenhavns posten) læses et Velkomstdigt til Oehlenschlager, der, som bekjendt, fortiden opholder sig i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
En Landmand i Egnen af Aarhuus, har med meget Held anvendt Steenkulsaske som Gjødske, en Opfindelse, der, synes at fortjene Opmærksomhed. (Veile Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Af Annoncer i Viborger Samler fra Herr By- og Herredsfoged Lynge i Nibe, sees det desværre bedrøvelige Særsyn, at 72 Steder, i nævnte By, skulle bortsælges ved 9 Auctioner, altsaa 8 paa Gangen, samtlige udlagte for resterende Kongl. Skatter og Afgifter. Mon Aggerkanalens Tilstoppelse i Tide ikke kunde have forebygget saadan Jammer, Skipper T. T. Winther er med sit Fartøi Dragedukkensk paa Reisen til Altona med Huder, indkommen under Havari i Grentsyhl i det Hannoverske.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Skipper Krohn fra Aalborg er den 10de Ds. ankommen til Cuxhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Copulerede i Viislef Kirke: Hr. SandslugtesmmissaiN. C. Grooss og Jomfru G. Friis. Yderligere Forklaring, i Anledning af Hr. Pastor Stenersen Gads Erklæring (Af Kjøbenhavnsposten.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Den anonyme Recensent af Herr Pastor Gads iturgisk Stridsskrifter har allerede i sin Erklæring i Dansk Litteraturtidende Nr. 27 tilkjendegivet sin Beslutning, ikke videre at deeltage i den liturgiske Stid, og han vedbliver denne Beslutning, dersom Striden ikke tager en anden og bedre Vending. Derfor vil han ikke tage videre Hensyn til Hr. Pastor Gads Erklæring i Kjøbenhavnsposten Nr. 139, men han vil her blot forklare et Udtryk, som findes i hiin Erklæring i Dansk Litteraturtidende, og som er blevet misforstaaet. Naar nemlig Recensenten sagde i denne sin Erklæring, at næsten alle de Præster, som han kjender, følge Ritualet, forsaavidt som dets Forskrifter ikke ere ophævede ved andre gieldende Bestemmelser, og at han derfor har Grund til at antage, at de fleste Præster følge Ritualet eller rette sig efter dets Forskrifter, forsaavidt som de skulle rette sig derefter: da meente han, at næsten alle de Præster, som han kjender, følge den autoriserede Alterbogs Anviisninger eller Forskrifter, og rette sig efter det Kongelige Danske Canellies Skrivelse af 12te August 1828 i Henseende til Ritualets Forskrifter for ministerielle Handlinger, og i denne Mening har han sagt og troer endnu at kunne sige, at næsten alle Præster, som han kjender, følge Ritualet, forsaavidt som det ikke middelbart eller umiddelbart er ophævet ved andre Bestemmelser, og at han derfor har Grund til at antage, at de fleste Præster følge Rituatet eller rette sig efter dets Forskrifter, forsaavidt som de skulle rette sig derefter. Skulde Recensenten have feilet i denne Mening, saa har han dog talt efter sin Overbeviisning og har ikke gjort sig skyldig i nogen Usandhed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Iøvrigt behøver Recensenten ikke at sige, at han ikke har sagt hine heftigt angrebne Ord for at bestride Nødvendigheden af Ritualets Revision, hvilken han tvertimod paastaaer; men han tilføiede disse Ord, fordi han troede at skylde baade Sandheden og Geistligheden denne Erklæring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Den anonyme Recensent af Hr. Pastor Gads liturgiske Skrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-08-17
Døde. J. G. Christiani, 65 Aar; Fr. Chr. Brammer, 40 Aar; N. Seerup, 60 Aar; Th. A. M. C. Düring, f. Caspary, 43 Aar; alle i Kbhvn. J. F. Schaldemose, 16 Aar, paa Kronborg. Jfr. M. T. Halle, i Svendborg. Student A.F. M. Hjorth, 23 Aar, til Ørumpræsteg. Jac. Sørensen, 165 Aar, i Randers.