JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
J Marseille har man opdaget en underjordisk Gang, der under en Arm af Havet og Havnemundingen fører fra den ene Deel af Staden til den anden. Sagnet havde længe talt om denne Tunnel, nu er den, som sagt, opdaget og undersøgt, hvorved man har fundet dette herlige Kunstværk, der tilskrives Romerne, at overgaae den londoner Tunne i architectonisk Skjønhed, da den kun bestaaer af en eneste Bue af 30 Al. Spændevidde. Med 500,000 Fr. lader dette skjønne Oltidsminde sig fuldstændig restaurere. Augustinus Herman Steenbuch, Ridder af Dannebroge, Sognepræst for vor Frue Menighed i Odense. Du Herrens Tjener i Sandhed og Aand! Dit Hoved har Döden bøiet - Du jubler frigjort fra Jorderigs Baand, Mens vi knuse Taaren i Öiet, Skilsmissens Bitterhed fængsler Dig ei, Din salige Tanke sig svinger Høit over Stjernernes funklende Vei Paa Aandens mægtige Vinger. Her har Du altid Dig høiet saa glad For Ham, som saarer og læger Herren Du saae i det mindste Blad, I Blomstens fineste Bæger, Herren Du hørte, naar Stormene gik I Din Lund med de dybe Sange, Herren Du følte – Dit Ord, dit Blik Har sagt mig det mange Gange. Du ædle Ridder jeg kjendte Dig godt, Jeg kjendte Dit Hjertes Varme Trofast mod Frænder, mod Brødre, mod Drot, Mod alle de mange Arme – Saa tillidsfulde de kom jo til Dig, Du vilde dem alle tjene; Var fattig din Haand, var din Sjæl dog rig, 2 Det kjendte ei Gud alene. Ja reent var dit Sind og hvidt som dit Haar, Og Du vil savnes af Mange; Naar Vaaren vækker din Urtegaard, og sysler i Havens Gange, Da veed jeg, at mangen Plante døer, At mangen Blomst maa sig bøie Thi den Gamle kommer ei meer som forMed det milde, vaagende Öie. og den Gamle kommer ei mere hjem Til hende, han elskede saare, Til de forgfulde Börn og til alle dem, Som græde omkring hans Baare – Skilsmissens Bitterhed fængsler ham ei, Hans higende Tanke sig svinger. Høit over Stjernernes funklende Vei Paa mægtige Englevinger. Hist vil han staae som en tjenende Aand For Mesterens Trone og bede: "Herre, hold Du din forbarmende Haand Over dem, som græde dernede " – og naar der kommer en mildere Dag I Tidernes vexlende Skifte, Da mærke vi Englenes Vingeslag, Som Lys og Trost os tilvifte. Fred da med din Aand, som hos Herren boer 1 Englenes salige Række! Fred da med dit Stev i den Plet af Jord, Som de deiligste Blomster skal dække! Ak. aldrig, nei aldrig vi glemme Dig Med det venlige, ærlige Öie: Gud glæde din Sjæl i sit Himmerig! – Vi sees igjen i det Høie. Aske Præstegaard, den 18de Marts 1845. F. Schjött. (Forlangtindrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Langs med Falsters Østkyst strækker sig en meget betydelig Skov, der, som bekjendt, tilhører det Classenske Fide commis. I denne findes en betydelig Vildtstand, der med megen Strenghed bevares. Man har derfor høiligen undret sig over, at de ellers saa paapassende Skovbetjente have taalt flere Skovuhyre paa deres Gebeet, som man ved deres forskrækkelige Udseende ei ret har vidst til hvad Art de skulde regnes. Nogle have troet i dem at see Heste, ja gaae saavidt i deres Gisninger, at de vil indbilde Folk, at disse ulykkelige Skabninger, som i 14 a 18 Graders Kulde, uden Ly eller Læ, uden anden Føde end det tørre Græs, de med Hoven kunne skrabe ud af den høie Snee, skulle ligne nogle Material heste, Fideicommisset sidste Sommer brugte til Skovarbeide. Skulde dette virkelig være Tilfældet, da vil sikkert Bestyrelsen kalde deres skyldige Undergivne til Ansvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Pastor Mørch Hansen holder Confirmation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
AVERTISSEMENTS. Paa mit Forlag er udkommet: Den practiske Huusven, indeholdende Forskrifter og Anviisninger til Brug for Huusfædre og Huusmødre, Landoeconomer- og Kjøbstædbeboere. 8. 308 Sider. Priis 1 Rbd. og faaes i alle Landets Boglader. H. Berggreen. Nylig er udkommen:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Dansk homletisk Magazin, samlet at J. L. Rohmann. 638 S. stor Octav, 3 Rbd. 4 Mk. heftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Dette Værk, som er det første i vor Literatur udkomne originale homletiske Magazin, indeholder en Samling af henimod 2000 Dispositioner eller Udkast til Prædikener paa alle Aarets Søn, og Helligdage, saavel over Epistel- som Evangelietexterne, samt en Samling af Udkast til Høst- og Fasteprædikener, uddraget af de bedste danske Prædikanters Arbeider fra 1780 til 1842. Desuden indeholder det en betydelig Samling af bibelske Texter til alle Slags Leilighedstaler, ordnede efter de forskjellige Leiligheder, ved hvilke slige Taler pleie at holdes af den Geistlige i vor Kirke. Bogen anbefales derfor som en brugbar Haandbog for enhver geistlig Mand. Den faaes i de fleste Boglader, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, i Nakskov hos Thierry og i Maribo hos Giegengack, i Odense hos Forlæggeren Den Hempelske Boghandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
At jeg herefter ikke paatager mig nogen Commission til Spare- og Laanekassen i Nakskov, finder jeg mig foranlediget til herved at bekjendtgjøre. Nysted den 29de Marts 1845. v. Staffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Undertegnedes Parasol=Fabrik i Kjøbenhavn. Gammel Amagertorv Nr. 39, er i Aar forsynet med et ganske udsøgt Udvalg af de nyeste og eleganteste Parasoller med Silke-Betræk af udmærket Qvalitet, i de smukkeste Mønstre, og brillanteste Farver; af disse nævnes Knæk=Parasoller, Engelske dito, Franske dito, dito dito med nedhængende Klas- og Fryndser (ny Mode).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Da jeg indestaaer for smukt og forsvarligt Arbeide, og da jeg har ansat Priserne saa lavt som det er mig muligt, haaber jeg af Dhrr. Handlende at blive beæret med deres respective Ordres, som skal blive udført tilfredsstillende og prompte. Mod contant Betaling gives 6 pCt. Rabat Kjøbenhavn i Marts 1845. A. C. Bang, Hof=Kunstdreier samt Paraply og Parasol-Fabrikant, Daguerreotyper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
At jeg, i Daguerreotyp, leverer Portraiter, og Prospecter, samt Gjenstande i Kunsten eller Naturen, man paa denne Maade muligen kunde önske aftagne, tillader jeg mig herved at bekjendtgjöre. Prisen er 4 Rbd. for et Portrait, der, efter Ordre, leveres omtrent i en halv Time.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
For to eller flere Portraiter paa een Plade er Prisen modereret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Da jeg for Tiden conditionerer hos Hr. Apotheker F. Bagge, kunne Operationerne ei foretages uden om Onsdagen og Løverdagen og en mit Atelier da paa Apotheket i Maribo. D. C. E. Harder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
For en Pige, der kan paatage sig Madlavning i en mindre og tarvelig Huusholdning sam Vadsk og Reengjørelse i Huset, er en god Condition at erholde til 1ste Mai d. A., som Kokkepige, naaman henvender sig enten mundtlig eller i portofrie Breve til Forvalter Vieth i Nysted eller i Hr. Kjøbmand Benzons Boutik i Nykjøbing, som give nærmere Anviisning; men uden særdeles gode Anbefalinger om Duelighed og god Opførsel nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
En lille Pige paa 16 Aar, hvis Forældre forlængst ere døde, og for hvis Opdragelse en veldædig Præst i de sidste 6 Aar har sørget, ønskes hos en Familie udenfor Bondestanden, for at deeltage i al huuslig Gierning; det første Aar forlanges inges Løn. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Paa Prindseholm sælges Charlotter for 12 s. Pundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Hos Undertegnede kan en skikkelig Dreng af honnette Forældre blive antaget i Slagterlære. Nykjøbing den 29de Marts 1845. L. Schreder. Amme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
En sund og godmodig Amme kan i Löbet af April faae Condition. Adresse
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
J contoiret og Kjöbmand Wulffi Stub, bekjøbing giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
En god solid Seilbaad af Eeg med Seil og Redskab, som fører circa 20 Tdr. Korn, er meget billig at faae tilkjöbs hos Færgemand Jensen i Grönsund, Engelsk Porter, i hele og halve Flasker H. P. Roed. faaes hos Godt afproppet Øl faaes for 4 s. Flasken. H. P. Roed. Nykjøbing den 22de Marts 1845. Udsalg af Have- og Blomsterfrø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Paa Apotheket i Saxkøbing kan erholdes alle Slags særdeles godt Have- og Blomsterfrø til de billigste Priser: Et nyt Huus opført af Eeg og Fyr hvortil hörer circa 4 1/2 Tönde Land, er at erholde tilkjöbs, at tiltræde strax eller til 1ste Mai, paa billige Vilkaar, naar man desangaaende henvender sig til Rasmus Olsen Skrædder i Maglebrænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Den Udflyttergaard fra Blands By, Stokkemarke Sogn under Grevskabet Knuthenborg, som sidst havdes i Fæste af Gaardmand Frands Pedersen, og som staaer for nye Matricul Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. foruden 2 1/2 Alb., der hviler paa Gaardens Part Byens Tørvemose, med et Areal af circa 60 Tdr. Land, kan nu underhaanden erholdes i Arvefæste naar de Lysthavende derom ville henvende dem til Undertegnede. Forat Vedkommende ikke skal gaae forgiæves bemærker jeg, at jeg stedse er hjemme om Fredag Formiddag. Knuthenborg den 26de Marts 1845. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Ifølge allernaadigst Bevilling af 19de Marts 1845, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret og Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn og ved Nykjøbings Bytingsret paa Falster, – blive Creditorerne i Kjøbmand Jacob Jensen Kramers til Skiftebehandling overgivne Boe, saavelsom i afdøde Kjøbmand Peter Henrik Bergs af ham overtagne Dødsboe, herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldede, inden den foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for mig som Skifteforvalter. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 19de Marts 1845. Møller
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Proclama. Ved Proclama af 23de dennes, der Dags Dato er læst ved Underretten og vil blive læst ved den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Frantz Pedersen i Sjunkeby, Cappel Sogn, Lollands Sønderherred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som den ordinaire Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom ogsaa den Afdødes Arvinger ere indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov den 27de Marts 1845. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-29
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Lollands Falsters N Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 51. Marts. No 58.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Gaver. Naar jeg under denne Overskrift, gjennem nærværende Tidende, henvender mig til min høitærede ubekjendte Correspondent, veed jeg det ikke er forgiæves, omendskjøndt det er mig ubekjendt, til hvem det er jeg her henvender mig. Men kan jeg end ikke kaste Blikket bag det Anonymitetens Slør, hvormed De bedækker Dem, vil den Ahnelse dog vist ikke skuffe mig, ifølge hvilken jeg har antaget, at hvad der foregaaer her i Staden ikke er bleven Dem ubekjendt, og at De navnligen ikke har været uvidende om, hvad jeg, i en Række af Bekjendtgjørelser, har sagt Publicum om den Virken, der, i hele denne strænge Vintertid, har beskjæftiget mig. Jeg har troet at handle rigtig i at udsætte det Øieblik da jeg, gjennem denne Tidende, atter skulde tage Ordet, saalænge til jeg ogsaa kunde give en lille Oversigt over hvad jeg har udrettet, og skulle jeg have feilet heri, smigrer jeg mig med Haabet om den Mands Overbærelse, hvis Ædelsind udtaler sig ligesaa klart i hans Breve som i hans Handlinger. Jeg har allerede afgivet Beretning om Anvendelsen, af en Deel af den store Gave, 50 Rbd., som De havde den Godhed at sende mig til Fordeling blandt Trængende, det er derfor alene betræffende Resten jeg nu skal tillade mig at tale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Foruden at jeg, strax da Kulden indfandt sig, troede det fornødent atter at betænke de under No. 1 5 og 6 forrige Gang betegnede Familier med Hjælp, anvendte jeg Resten af Pengene til følgende Trængende, nemlig: 1. En fattig Vævermester, Fader til 12 Børn, hvoraf de 4 Ældste ere i Lære, men maae klædes af Forældrene, de 8 Yngste ere hjemme og i Alder fra 131 1/2 Aar. Det er klart, at Mandens Flid og Stræden er utilstrækkelig til saa stor en Families Fornødenheder og desuden har han havt det Uheld at knuse sit Skulderbeen og saaledes mistet noget af sin Arbeidsdygtighed. Da han fik Hjælp havde han just maattet pantsætte sin eneste Frakke og sad derfor i Skjorteærmer ved sit Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
2. En Stolemagersvend, der har Kone og 9 Børn at forsørge, hvoraf de 7, i Alder fra 12-4 Aar, ere hjemme. Konen er høifrugtsommelig og saa svag, at det er høist tvivlsomt om hun vil kunne overleve hvad der forestaaer hende. 3. En 9-aarig gammel Pige, der med den ene Fod i Graven, endnu, til Trods for hendes Fattigdom og Elendighed, synes at have bevaret et mildt og glad Sindelag. Det var som om en ny Sol randt op paa hendes Livs sildige Aften, da hun uventet modtog en hjælpsom Understøttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
4. En Skræddermester, der har Kone og 9 Børn at forsørge, Børnene i, Alder fra 16 1/2 Aar, der lever i de elendigste Kaar, og, i Ordets egentlige Forstand, led Mangel paa Alt. 5. En stakkels Haandværkssvend, der tyede til mig i sin Nød. En stræng Huusvært, hvem han ikke kunde betale, tog midt i den haardeste Kulde, for at gjøre kort Proces og faae ham med Kone og et lille Barn, 5 Maaneder gammel, ud af Huset, Vinduerne bort af hans Stue! Den lille beklagelsesværdige Familie erholdt nu, af hvad der var mig betroet til Fordeling, Understøttelse, saalænge til den fik sig en ny Leilighed. 6. En flittig og dygtig Skomagersvend, som mistede for 4 til 5 Maaneder siden sin stræbsomme Kone, blev nu selv syg og bragt paa Hospitalet. Af 5 nu sig selv overladte Børn maatte det Ældste, en lille 14-aarig Pige, være Moder for sine 4 smaae Sødskende, hvoraf den Yngste var 3 Aar gl. Denne lille Familie har jevnligen faaet Hjælp herfra under hele denne strænge Tid – en gammel Bedstemoder fik Tilsyn med Børnene om Dagen og nu kommer Faderen i Morgen hjem fra Hospitalet og kan atter sørge for Sine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Kjøbenhavn den 26de Marts 1845. C. F. A. Turen, Capitain og Rd. af Obr. Om Midlerne mod Fattigdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Af Kjøbenhavnsposten.")
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Uagtet den meest levende Anerkjendelse af de mange Ædle og Barmhiertige, som i denne haarde Vinter have hjulpet deres trængende og lidende Medmennesker ved gjentagne milde Gaver, maa man dog beklage, at al øieblikkelig ydet Hjælp vel lindrer, men ikke radical hielper den Fattige, der nogle Dage efter at have faaet en Understøttelse af nogle faa Dalere, falder tilbage i sin forrige Jammer og Elendighed. Altsaa er slig Hielp, hvor roesværdig den i sig selv er, dog kun palliativ. Det Onde ligger dybere end at det saaledes kan afhjælpes og Jnds. vil derfor raade til at angribe Fattigdommen i Roden. Fattigdom kan kun modarbeides ved Arbeide og Vindskibelighed. Hjælp uden Vederlag bør kun 28de. ydes den til Arbeide Udygtige, (altsaa ogsaa Børn) den gamle Udlevne og den Syge og Svagelige. Alle Arbeidsdygtige bør arbeide. Vel er det sandt, at de arbeidsdygtige Fattige kunne inddeeles i tvende Classer: de som ville arbeide og intet Arbeide kunne faae, og de, som kunne faae Arbeide, men mangle Lyst og Drift til at arbeide, enten fordi de ikke kunne leve af den Løn, Arbeidet afgiver, eller fordi de ere Løsgængere, der igjen kunne inddeeles i forfaldne raae og udannede Subjecter, og saadanne, der ansee sig for fornemme til at søge Erhverv ved simpel Haandsgierning og hellere foretrække at tigge paa fornem Maneer. Det gjælder altsaa at skaffe de, der kunne og ville arbeide, Beskjæftigelse mod en saadan Arbeidsløn, at de deraf kunne leve; de Andre maae da overlades til de Bestemmelser, Statens Sikkerhed, og Tarv fordre. Aarsagerne til Fattigdom mener Jnds, nærmest maae søges især i følgende Omstændigheder, nemlig: i Næringsskildernes Forfald og Jndskrænkninger, i Monopolerne, i Laugsvæsenets forkeerte Jndretning, i Mangel paa Frihed, og den deraf følgende Demoralisation, i Handelens Standsning, i Mangel paa Manufacturer og Fabrikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Ophævelsen af Bagerlauget, der de facto endnu er at ansee som et Monopol, er saaledes f. Ex. saare ønskelig. Bonden burde uden Accise, kunde indføre sit Brød til Staden og frembringe en Concurrence, som vilde bringe Brødet, denne den første Nødvendigheds-Artikel, ned til det allerbilligste. Ophæv al Accise, som fordyrer Levnetsmidler, gjør Laugsvæsenet til hvad det burde være, en fælles Understøttelse i Arbeide og en fælles Fortjeneste, giv Handelen fri og betyng den ikke med unyttige Lænker, reduceer Skatterne, indskrænkEmbedsclassen til det allernødvendigste, afskaff Sine curer og alle de unyttige Hofholdningsfolk – ja, jeg kan ikke undlade at tilføie – afskaf det hele Titelvæsen og Jnddelingen af Nationen i 9 Classer, tilintetgjør den naragtige Rang= og Titelsyge, som foraarsager, at Mange troe de burde kunne leve af deres og deres Familiers Titel og Rang, uden Arbeide - og der vil da levnes den virksomme og arbeidsdygtige Borger endeel Ressourcer, som nu unddrages ham i Form af Bidrag til det Offentlige. Men ophiælp derimod Handelen og Jndustrien i alle dens Grene! Saaledes vil paa bedste Maade Fattigdommen, angribes i dens Rod og megen Elendighed kunne afhjælpes. Det kommer her an paa radical at afhjælpe Fattigdom og ikke ved Palliativer at lindre den øieblikkelige Nød. Hvor Friheden indfinder sig, der svinder Fattigdommen. Altsaa Frihed Frihed og atter Frihed! Strax vilde jeg proponere følgende: Hvorfor tør den Fattige ikke ernære sig ved Smaahandel, Er man maaskee bange for, at den rige Kræmmer ikke skal blive rig nok, at Monopolet ikke kan fede nok, Man forsøge strax at afhjælpe 100 a 200 fattige Familiers Trang, ved at tilstaae dem Tilladelse, ligesom i Hamborg, at drive Smaahandel ved at kjøre Vare om paa dertil indrettede Hjul høre, og falbyde Vare paa Gaden; skikkelige Fattige vilde snart finde Credit og betroes Vare til et lidet Beløb. Giv 100 Familier og atter 100 Familier af Haandværkstanden Frihed til at ernære sig ved deres Hænders Gierninger, uden Jndskrænkning af Mesteriet &c. Undersog den saakaldte Sjouer= eller Arbeids mands-Classe og tag Hensyn til en billig Tilfredsstillelse af dens Trang og Fornødenheder; lad det være en Anbefaling ved Meddelelsen af Arbeidsfortjeneste, at den Paagjældende er Familieforsørger. Lad en Comitee sammentræde for at faae oprettet ved Actietilskud en Mængde Fabriker som vi nu savne, og lad det hele begrundes paa en solid og indsigtsfuld Grund og uden Jndblanding af Egenfordeel eller Egennytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
10 a 12 nyttige Faberiker vilde vist kunne indrettes, og vilde kunne betale sig saasom: 2 Bomuldspinderier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
1 Gulvteppefabrik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
1 Sengeteppefabrik. 1 Lærreds-Appreturfabrik. 2 Silkefabriker. I Uldspinderi til Brodeergarn. 1 Farveri til Dito. 1 Teglværk med de nyere mecaniske Redskaber. 1 Papirfabrik. i Klædefabrik. I Dampsaugmølle, 1 Fabrik til Forfærdigelsen af Kasser, Æsker, Legetøi &c. Kom slige Fabriker istand, vilde atter 10 a 1200 Fattige finde Underhold og stadig Beskjæftigelse. Flere saadanne Comiteer, som det forenede Velgjørenhedsselskabs, burde sammentræde for at forskaffe de Fattige Arbeide ved Spind, Syening, Strikning. Ophielp overhovedet den Fattige ved Arbeide meer end ved Gaver og kun øieblikkelig Hielp; det vil baade gjøre ham stræbsom og velhavende. Lediggang, Dovenskab, Drukkenskab ere desværre altfor indgroede hos os, og det ikke blot blandt de Fattige - Arbeide derimod ringeagtet. Men Arbeide er ærligt, Dovenskab og Lediggang uærlige. Naar dette lagdes paa Hjerte, saa ville de mange privilegerede og uprivilegerede Dagdrivere ikke fortsætte deres unyttige Levnet, men tiltræde den Virksomheds=Bane, som alene kan gjøre dem til nyttige og værdige Medlemmer af det menneskelige Samfund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
En Under af radicale Reformer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Kjøbenhavns Børscours den 25de Marts 1845. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 200. - Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 103 Rbd. - Nationalbank Actier 152 1/2 a 152 3/4 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 22de Marts 1845. - Rug, 3 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 16 s.; Hvede, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. 16 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 s.; dito seradet, 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd. 4 s.; Havre, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. - s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 64 s. a 1 Rbd. 88 s.; Smør, Pd. 23 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 28 s. a 32 s. ; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. a 15 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Literatur. Den paa Hr. Berggreens Forlag nylig udkomne Praktiske Huusvend, indeholdende Forskrivter og Anviisninger til Brug for Huusfædre og Huusmødre &c. fortjener unægtelig Paaskjønnelse i Publicum. Udg., Hr. C. Matzen, har tilstrækkelig lagt sit Kjendskab for Dagen til de Fornødenheder og Mangler, som i mangt et Huus navnlig paa Landet ved de givne Anviisninger let og billigt kunne tilfredsstilles og afhjælpes, ligesom man maa vide ham Tak for at have optaget flere hidtil lidet bekjendte, interessante Afhandlinger og Havevæsnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Forbundsforsamlingen har den 19de Marts udsat sine Møder paa ubestemt Tid. De Efterretninger om dens Forhandlinger, som hidtil meddeles i de tydske Blade, ere ufuldstændige og tildeels utydelige, men det synes, at den ikke har kunnet komme til noget Resultat i Henseende til de vigtige Gjenstande, som den har havt at behandle og navnlig i Henseende til Jesuiterne. Da den næste ordentlige Forsamling skal sammentræde den 1ste Juli, er det muligt, at den nærværende vil lade den prøve, om den kan have bedre Held, men imidlertid hedder det – venter man Jesuiterne i Lucern og 2 af disse skulle allerede være indtrufne fra Belgien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Frankrig. Marschal Bugeand er den 18de Marts reist tilbage til Algier, hvor man belaver sig paa en alvorlig Krig til Foraaret. 25,000 Mand under Anførsel af Marschallen selv ere bestemte til at operere mod Cabylerne, medens 16,000 under Lamoriciere skulle bevogte den maroccanske Grændse. At Abdel Kader atter til den Tid vil begynde Fjendtligheder og til den Ende har vist den største Virksomhed ansees for vist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
J de Deputeredes Kammer har man nylig vedtaget følgende Reglement for Afstemningen: Ved Propositioner af liden Betydenhed og hvor der kun spores ringe Meningsforskjellighed beholdes den sædvanlige Afstemningsmaade ved at staae op eller blive siddende. Ved vigtigere Sager bruges en offentlig Afstemning, hvorved 2de Vaser benyttes: en hvid for de Kugler, der skulle betyde Ja, og en sort forde Modsatte. Saasnart en Deputeret har stemmet, indføres hans Navn i Stemmelisten med Tilføiende om han har stemt for eller imod det Forslag, som er Gjenstand for Afstemningen, derpaa tælles Kuglerne i enhver af Vaserne og Resultatet bekjendtgjøres af Præsidenten. Den hemmelige Afstemning finder kun Sted i overordentlige Tilfælde og naar den forlanges af 20 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-31
Den i forrige Numer omtalte Bletryske Proces i Colmar er nu afgjort ved Juryens Kiendelse, som lød paa Jkke skyldig.