JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Frankrig har blot en Continental-Jnteresse; dets Jndtægter bestaae i hvad dets Marker, Viinbierge a. frembringe. Det hele Continent, som Naturens Velgierninger har skienket saa meget, der kan benyttes i de Jndiske Vares Sted, kan undvære disse. Frankrigs Opdagelser have bragt det dertil, at man i de sidste 3 Aar kun har forbrugt det Halve af Colonialvare mod hvad det før brugte. Druesukket er lettere i Prisen end Rør sukkeret, da det var lettest at faae. Bomuld fra Neapel og Rom er bedre end den Amerikanske. Den uægte Cochenille, Wald og Krav, erstatte, Tak være Chemiens Hielp, Colonialfarvestofferne. Nu tilberedes Soda overalt. Da den nye Verden blev opdaget var Chemien i sin Barndom. Continentalsystemet har tilveiebragt en uberegnelig Ompeltning. Det vil paalægge Englands Mæglerie en uimodstaaelig Tømme, og naar Continentalmagterne vil indsee, at der egen Jnteresse byder det, at lægge Told paa Colonialfrembringelserne, saa vil man kunne have Sukker, Caffe, Bomuld, Jndigo og raae Farver fra Continentet. Dette Resultat er ikke chimærisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Frankrig har Konsternes Hielp at takke for dens nærværende Velstand; ved en almindelig Fred vil England forskrækkes over de Fremskridt Chemien har gjort i Europa, over de amerikanske Planters Naturalisation i Continentet, og over den Modbydelighed samme har for at giøre sig fattig ved at give det sine Penge, for Ting den kan erstatte det med hos sig selv. Dette er en Hovedaarsag til Formindskelsen af Englands Mæglerieforretninger. Virkningen heraf vil være mere trykkende for England end Decrecerne af Berlin og Mayland. Lad disse Decretter endnu blive i Kraft i nogle Aar, de vil endnu 100 Aar efter deres Tilbagekaldelse blive følelige for England. Alliance med England har havt alle de Magters Undergang til følge, som have søgt den; England er intolerant mod sit eget Land, undertrykker de Nationer som forener sig med det, derfor maae det bevogte Jrland ved en stor Armee - i London kan den offentlige Rolighed kun holdes vedlige ved en bevæbnet Magt - Kongen tør ikke gaae alene ud i London - for at faae Matroser, smaae man presse, overalt er Magt Dagsordenen - des den bærer den engelske Regiering Tyranniets og Underrykkelsens Stempel med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Alle Frankrigs Bundsforvante befinde sig vel, de ere forstørrede - alle med det forenede Folk blive behandlede som Brødre - Tolerancen er grændseløs - i de forenede Lande selv, er ingen Tropper nødvendige - siden Revolitionens Endelse har ikke den offentlige Magt været an hendt paa noget Sted, og Keiseren spadserer omkring mellem Folket paa Caronsselpladsen, eller under Lensaalle af en Dage, kiører en Spadserefart med Keiserinder, en Calesche i Parken ved St. Cloud, hvor 150000 tilskuere ere forsamlede, og velsigne Landets Fader - J Frankrig er Meningen eens saavel hos den Høieste som hos den Ringeste; alt tager imod Fornuft a. - -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Den 8de Septbr. præsiderede Keiseren i et Statsraad i St. Cloud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
J en Tid af 3 Uger har 5 Englændere giftet sig med Fransosinder i Verduun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Efter et Keiserlig Decret af 4de August er Udførselen af Silke fra Frankrig for Eftertiden forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
England (over Frankrig). Fra Lord Wellingtor er indløben Depescher af 8de August. J Hensyn til begge Armeers Stilling har ingen betydelig Forandring funden Sted. Pena, Macor og Zibriera blev den 31te Julii besat af Regniers Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Efter Privatbreve fra Lissabon den 11te August er Romana opbrudt fra Olivenza med 20,000 Mand, for at forstærke Balasteros, og gaae Mortiers Corps i Møde, som rykker frem fra Andalusien mod Tajo. General Hill beovagter Regnier ved Castel Branco. Den portugisiske General Ballager staaer med 20,000 Mand portugisiske Tropper i Tralos Montes og ved Minho. Admiral Berkely er udnævnt til Overcommandeur for den portugisiske Marine og Lord Wellington og Gesandten Stewart ere udnævnte til Medlemmer af Regentskabet. De portugisiske Bønder og Militaire ere besielede af den bedste Aand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Med det til Portsmouth indløbne Linieskib Tonnant, som den 8de August forlod Cadix, erfarer man, at de spanske Linieskibe som laae der i Bayen, for størstedelen ere bortsendte til følgende Steder: Algesiras paa 74 Kanoner, til Portsmouth. Asia paa 64 Kanoner, til Plymouth. Glorioso, Justo, Paulo, Neptuno og America hver paa 74 Kanoner, ere sendte til Minorka. Falgeneso og Lorenzo paa 74 Kanoner, og Princepe og St. Anna paa 112 Kanoner, ere sendte til Havannah. Skibene St. Elmo og Montanez paa 74 Kanoner, og Minhopaa 50 Kanoner, ligger endnu i Havnen, men St. Elmo og Minho have alt befaling at afgaae, det ene til Minorka, og det andet til Vera Crux. Sidste er omskabt til et svømmende Batterie, og skal lægge for Anker ved Taraccass. Admiral Krats og Capitain Cockburndirigerer Bayens Forsvar og har anlagt flere nye Værker, Efter en nye Cabinetsordre bliver Licenzer uddeelt for Skibe under alle Slags Flag, undtagen Franske, for at indføre Korn, Meel, Slibestene, Olivenolie og Viin. Dog maae Ladningen kun bestaae i en Trediedeel af Viin; saa maae Skibet og paa samme Licenz have udført til Frankrig en Trediedeel af dets Ladning i Monufactur- og Colonialvarr. J øvrigt kan det og være forsynet med en fransk Licenz. Fra vor Side skal Licenzerne udstædes ufortøvet, men fra fransk Side, siger man, blive de ikke udstæde, førend den 21de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Herfra er afgaaet en Coffardieslaade til det Middellandske Hav, under Eskorte af Fregatten Undganth. Den har 6000 Mand Tropper ombord, som ere bestemte til Spanien og Sicilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
J et Brev fra en Officeer, som ligger paa et Kryds, tog i Kattegattet, bemærker man følgende Sted: Vi har nu krydset her i 4 Maaneder, og har altsaa havt Tidtil at lagttage den Handel som der drives. Den fornemste drives i Østersøen med fremmede Skibe, der alle, med Undtagelse af Amerikanerne, tilhøre Nationer den ere afhændige af Frankrig. Dette er altsaa en fortreffelig Kilde til gode Søefolk, for dermed engang at eqvipere denne Magts Flaade. Til denne Handel bruges omtrent 2500 Skibe, der beregnet det ene med det andet, hver fører 10 til 12 Mand. Vi vilde hæve af Stak, om man anmodede os at overlade Fienden 5000 erfarne Matroser til hans Flaades Besætning, og vi see med koldt Bied paa, at en Skole af 25 til 30,000 af samme løbe indi vore Havne og giøre sig bekiendte med vore Kyster. -Men dette er ikke den eneste Nytte, Napoleon har afdenne Handel; uden al Tvivl løbe mange af disse Skibe, som ere ladte med Skibsfornødenheder, ind i franske Havne naar de finde Leilighed dertil. Man har alt opsanget flere paa denne Vei, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Tydskland. Divisionsgeneral Compans befinder sig endnu i Frankfurt. Saa forbliver og flere franske Qvarteermestere der i Vinter, hvoraf man slutter sig til franske Giennemmarscher, som skulle finde Sted i næste Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Til Hanover var endnu den 13 Septbr. ikke indtruffen meere fransk Militair end det 25de Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
J den 987 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere : 67. 74. 79. 30. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Bekiendtgiørelser. Torsdagen den 27 September, Eftermiddag Kl. 6, holdes det lovmessige Fierdingaarsmöde, i det forenede dramatiske Selskab i Aarhuus hvortil Medlemmerne herved indkaldes. Aarhuus, den 22de Septbr. 1810. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Onsdagen den 3die October og Formiddagen Kl. 10, holdes Forsamling i Randers Amts Huusholdnings=Selskab. hvor da paa Torvet presenteres Tyre til Præmiers Erholdelse; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Torsdagen den 27de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet bliver hos Madame Christensen heri Byen foretaget offentlig Auction over en Deel Jndboe, saasom: 1 Sengested, nogle Sengeklæder, et 8te Dages Stueuhr, i Dragkiste, 2 Kister, endeel Tønder og Fierdinger m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 22de September 1810.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Harlemmer Blomster=Løg af 10 div. skiønne G. H. Sorter til Vintersøer er nu at bekomme hos Gartner Hamann ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Et ungt Menneske som kan regne og skriver en god Haand ønsker sig en Empløi enten strax eller til 1ste Novbr.; man melder sig paa Graven Nr. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Et Gaards-Avl er tilkiøbs eller til Leie hos Reddelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Et Partie god stærk ubleged Traad ønskes tilkjøbs af undertegnede. Behmann junior, Capitain og Munderings=Commissair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Hvem som maatte have en god Sengs Klæder at bortleie til førstkommende Michaeli behager at melde dem hos Mester Sorge. paa Skrædersalen i Aarhuus. Til behagelig Efterretning for disse, som har søgt den i Aarhuus og Randers Avertissements=Tidender averterede Condition, for en Huusholderske paa en Hovedgaard, der drives med egne Arbeidsfolk, meldes: at denne Condition nu er besat, og desformedelst bliver de indløbne Breve ikke besvaret paa anden Maade end ved denne Bekiendtgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Ved Meilgaards Teglbrænderie, beliggende 1/2 Miil norden Greenaae, kan bekommes Steenkalk til 6 Rdr. Tønden, og Meelkalk til 3 Rdr. Tønden, naar derom corresponderes med Forvalteren ved Meilgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Hos David Enghart i Horsens, boende paa Hiørnet af Graven, er at faae tilkiøbs alle Slags fiine udenlandske Lærreder for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
J Følge Amtets Ordre, bliver i Soelverg Kroe Tirsdagen den 9de October førstkommende, Kl. 10 Formiddag. foretaget Licitation over een eller flere Steenslusers Opførrelse, paa Astrup og Tulstrup Veiparter fra Tingsskoven ved Soelberg Bye, af 1 Alens Dybde, og ligesaadan Brede, samt Længde efter Veiens Brede, saa og over nogle Render, der skal pikkes over Veien sammesteds, af 72 Alen Størrelse, ligesom og uden for Kroet. De som maatte have Lyst, at paatage dem dette Arbeide, ville behage ovenmeldte Tid og Sted at indfinde sig. Kiersholm, den 13de Septbr. 1810. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
Creditorerne udi Stervboet efter Gaardmand RasmuHansens Enke, nu afdøde Kirsten Nielsdatter i Serritzler, Nebbel Sogn, Woer Herred, indkaldes herved til, inden 12 Uger fra Dato at anmelde og beviisliggiøre deres Kra for undertegnede Boets Skifteforvalter. Horsens, den 17de September 1810. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-22
En sorthielmet Koe med Consumtionsbrændet paa Honet og Aarhuus Markbrænde paa den venstre Bov, er bor kommen fra Aarhuus Mark den 20de September. Hr. som kan tilveiebringe samme, loves alle Omkostninger betal Aarhuus, den 22de Septbr. 1810. H. Svantemand, Kobbersmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Bekiendtgiørelse. Fra Premier=Lieutenant og Ridder Falsen, som med 2 Kanonbaade og 4 Kanonjoller har været detascheret til Læssøe, for om muligt at erobre nogle der i Farvandene sig opholdende fiendtlige Luggere, er indkommen følgende Rapport, dateret Kanonbaaden Litr. E. No. 7 til Ankers ved Fladstrand den 13de Septbr. 1810, og af følgende Jndhold: Jeg har herved den Ære at melde Erobringen af den engelske Krigskutter the Alban, armeret med 12 Stkr. 18 pundige Karonader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
"J Gaar Morges modtog jeg Melding om at den opholdte sig ved en strandet Hollænder Norden om Lassøe. De 4 Joller, der ei kunde roe med Kanonbaadene, overlod jeg da strax til Second-Lieutenant og Ridder Linde med Ordre at følge mig snarest mueligt, medens jeg med de 2 Baade Litr. E. No. 6 og 7 lettede af Aalborgs Dyk og roede Kutteren imøde. Kl. 2 1/2 Eftermiddag var jeg den paa Skuddistance og begyndte Affairen, som uafbrudt varede til Kl. 6 1/4, da det endelig lykkedes Lieutenant Linde, ved en over min Forventning gaaende Anstrængelse, at arbeide sig med Jollerne op til mig. Meget mishandlet paa Seil, Takkelage og Skraag strøg Kutte en da ved det første Lag fra den forenede Flotille. Dens Capitain Thomas og 5 Mand fandt jeg skudte; foruden disse 1 Lieutenant, 1 Master, 1 Doctor, 1 Secretair da 29 Mand ombord, hvoraf 5 vare saarede. Vi have havt det Held aldeles ubeskadigede at ende Affairen. "Det er mig en kiær Pligt at anbefale Maaneds Lieutenanterne Magnusen og Knudsen for deres gode Conduite og raske Færd, saaledes ogsaa det hele Mandskab, der ved deres Anstrængelse i 26 Timer uafbruepaa Aarerne har gjort sig fortient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Efter Fangernes Udsagn er Kutteren 4 Aar gammel og den bedste engelske Seiler i Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Hs. Majestæt har med Tilfredshed lagt Mærke til den kiække Maade, paa hvilken Preinier=Lieutenant og Ridder Falsen med 2 Kanonbaade har angrebet denne fiendtlige Kutter og erobret samme, og det har behaget Hs. Majestæt at lade saavel ham som de øvrige i hans Rapport nævnte Officerer og det hele Mandskab tilkiendegive Allerhøistsammes særdeles Velbehag for deres ved denne Leilighed viiste Kiækhed og Anstrængelse. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, d. 18 Sept. 1810. Bülow, Generalmajor, Hans Majestæts tienstgiørende General=Adjutant og Chef for General=Adjutant-Staben, Ridder af Dannebrog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Batteriet Trekroner, den 21de Septbr. Fra den 19de til i Dag ere indpasserede 11 og udpasserede 43 Skibe. En svensk Tjalk, kommende fra Wisbye med en Ladning Kalk og Tiære, og efter Skipperens Udsigende bestemt til Kiøbenhavn, er siunken omtrent 3 a 4 Kabellængder i S. S. O. for Batteriet. Det biergede Mandskab, nemlig Skipperen og 3 Mand, ere indtil videre tagne i Qvarteer og Forflegning her paa Batteriet, ligesom endeel biergede Seil m. m. er bleven oplagt her Helsingøer, den 19de Septbr. J Morges kom Generalmajor Grev Resen tilbage fra Paris og gik over til Helsingborg. Det bedder at Prinds Ponte=Corvekommer maaskee endnu i denne Maaned og gaaer herigiennem. Sundet ud med sin Jngt Emanuel og nat lede samme Dag Skipper Jørgen Torværd seilede den 25 August sidste ud for Siællands Rev, og holdt over ad Jylland til Næste Morgen fik han i Sigte et fiendtligt Linieskib 1/2 Miil fra Hielm. Han søgte ved formaderlig Cours at af alle Kræfter ind efter Helgenæs, men Kl. halv 9 satte undkomme, og roede endelig da Vinden skillede af til HieltFienden sine Barkasser ud som Kl. 10 vare saa nær at S. O. for Helgenæs og blev buxeret til Skibet, hvor de skiød 3 Skud, hvorpaa Skipperen brasede op 1 1/4 Miil med fine Folk bleve ved Fredsslag Kl. 6 om Eftermiddagen Ladning, Skib og Papirer anholdtes, men Skipperen, satte i Land ved Ørhagen. Den engelske Officeer, hedder det i Forklaringerne, var den første, som steeg i Land hvor han forblev til Mandskabet havde sat os med vort Tøi, alt med god Behold i Land, da Jntet fra den danske Militair=Side lod sig ved denne Leilighed see. Rangskibets Navn var Edgard, 72 Kanoner, Capt. Smit. saaes ved Odense i N. N. V. en stærk Jldebrand, som Den 19de Septbr. og Aftenen ved Solens Nedgang varede i halvanden Time. - Efter Sigende skal det have været et Sted i Nærheden af Allese, kaldet Slippehuset. Til Lykke havde Vinden den Tid lagt sig, da den ellers kunne have ført det brændende Korn, Høe og Tørv videre letteligen, saaledes som der stormede førend Jlden begyndte, omkring til andre Straatage. til Farve tienlige Jordatter, som findes her i Landet, sy J fyenske Aviser findes følgende Bekiendtgjørelse: De nes hidtil at have undgaaet den almindelige Opmærksomhed; jeg vil derfor til almindeligt Bedste herved bekiendtgiøre min Bemærkning, at der paa mange Steder i Danmark, hvor man graver Grus til Veienes Forbedring, der ei allene er ligesaa god som den Engelske, men og findes et Slags mørk Okker, ja endog virkelig Umbra efter min egen Erfaring, baade dækker bedre og tørres lettere, naar den bruges til Oliefarve. Jsær findes denne Jordart i Mængde mellem Frederiks og Veile. Peter Ebbesen, Lakerer i Christiansfeldt. (Forlangt indrykket.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Angaaende Jndrykke i Aarhuus Avis om Arbeiderne ved Gudenaae, skal med tilbørlig Beskedenhed skyldigen følge Noget til Oplysning, fra en Mand, som har Høiagtelse for begge herværende Modparter, men som ikke i mindste Maade tager Partie med Nogen af Begge; og Rigtige i denne og enhver Sag: hvilken imidlertid saasom han kuns er glad ved Kundskaben om det virkelige Han vil søge, saavidt Noget der maatte fattes Ham. At Læsere, saalænge, ei maatte overiet fatte Formodning eller affatte Dom, er at ønske, og tør af upartisk Ved Hr. Byefoged Schumacher er fra Liniedandser, Schrøder til Fattigkassen indsendt 2 Rdlr.; ligesaa ved Hr. Farver Johnsen indsendt 5 Mk. som en Mulct for 10 Giæs i Bleghaugen. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Copulerede i Aarhuus den 21de September: Hr. Søren Koldt og Jomfrue Maria Kirstine Hougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Prædikanterne paa 15de Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Paa førstkommende Søndag holdes her i Domkirken Confirmation ved den sædvanlige Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Udenlandsk. Frankrig. Hastigere end man torde vente det, nemlig den 27de August, har den vigtige Festning Almeida overgivet sig til den franske Armee paa Capitulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Moniteuren af 11 Septbr. indeholder følgende Efterretninger derover:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Fyrsten af Eslingen havde Natten til den 16de August ladet Løbegravene aabne; et falsk Angreb paa den nordre Side af Staden, trak de Beleiredes Opmærksomhed til denne Side; hvilket blev benyttet af 20000 Arbeidere til at grave den første Paralleie 3 Fod dyb i en Udvidelse af 500 Toiser, trods alle de Vanskeligheder denne Klippe grund medførte og Nødvendigheden af hvert Øieblik af dække det ved Sandkurve. Omendskiøndt Fiendens Jld var meget levende fra de 16de til den 19de, og hindringerne som Klippegrunden lagde i Veien for Løbegravenes Udvidelse, syntes uovervindelige, saa blev Parallelen dog fuldendt og Klipper udhulet ved Pedarder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Fra den 20de til den 25de vare 11 Batterier anlagde man maatte næsten overalt bruge Krudt til at faae den indlogerede. Natten til den 24de blev den anden Perallgle aabnet i Klippen, neppe 150 Toiser fra Festningen, den frygtelige Jld fra Festningen tillod ikke at ophold sig derved om Dagen; men den følgende Nat lykkede det Mineurerne at udgrave og udvide Løbegravene ved Pedarder. Batteriernes Besætning og Bevæbning ble endnu samme Nat udførte. Den 26de om Morgene, Kl. 5, begyndte 11 Batterier, som vare besatte med 6. Jldsvælg, at beskyde Festningen, der levende blev besyret. Men Kl. 4 og Eftermiddagen hørte Festning op at skyde, Kl. 7 blev Hovedkrudtmagasinet i Festning: forængt i Luften ved en af vore Bomber. Explosionsvar frygtelig. Jldebranden i Festningen blev hele Natten underholdt ved vore Bomber og Hauritzer. Om Morgenen lod jeg Gouverneuren opfordre til at overgive sig. Han sendte Officerer til mig for at parlementere. Jeg tilkiendegav ham Capitulations=Betingelserne; flere Timer forgik, uden at Hensigten blev opnaaet Jeg begyndte igjen om Morgenen Kl. 8 at lade Festningen beskyde, og først efter 3 Timers Forløb underskrev Gouverneuren Capitulationen som bestod af følgende Puncter: 1) Besætningen er Krigsfanger med Krigsære, der er: de trækker ud med deres Vaaben og nedlægger dem paa Glaciet. Militserne gaae til deres Hiem, men maae ikke i denne Krig tiene imod Frankrig eller dets Allierede. 2) Officererne beholder deres Kaarder og Bagage, Soldaterne kun deres Bagage. 3) Jndvaanerne beholde deres Eiendom, og blive ikke foruroligede i deres Meninger. 4 til 6) Krigsforraad og Artillerie tager den franske Armee i Besiddelse, saavelsom Kasserne og Magasinerne. Festningens Planer og Papirer overleveres Jngenieur-Officererne. 7) De Syge bliver paa den franske Regierings Bekostning underholdte, og naar de ere helbreddede, følge efter Besætningen. Kl. 9 samme Morgen rykkede Franskmændene ind i Festningen, hvor man forefandt 98 Batteriestykker, hvoraf 17 beskadigede, desuden 300,000 Rationer Tvebakker, 100,000 Rationer saltet Kiød, og en stor Qvantitet andet Mundforraad. Portugiserne yttrede stor Glæde over at være befriede af Englændernes Aag, og viste den største Modbydelighed for de Afskyeligheder Englænderne udøvede i deres Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Det er Divisionen Loison, af Hertugen af Eschingens Corps, som har udført Beletringerne for Cindad Rodrigo, og Almeida. Begge de andre Divisioner af dette Corps, de 3 Divisioner af Hertugen af Abrantes Corps og 3 Divisioner af det 2det Corps, have endnu ikke gjort et Skud. Hertugen af Abrantes er i Ledeswa: General Reynier, Commandant for det 2det Corps, i Zirza Major. Soldaterne ere ved got Helbred, Armeen vel forsynet og fuld af Forlangende, at kunde berede den engelske Armee samme Skjebne som Craufurts Division.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Besætningen i Tortosa gjorde den 3die et Udfald mod vore Forskandsninger. Forposterne maatte for nogle Øieblikke vige. Men Fienden blev af Generalerne Laval og Klopiski dreven tilbage med et Tab af 400 Døde, blant hvilke stere Officerer af Anseelse. Gouverneuren i Festningen, Grev Ucias, har faaet et farlig Skud. Vi giorde 300 til Fanger, hvoriblant en Oberst og 14 Officerer. Vor Tab bestod i 8 Døde og 33 Saarede, Balesteros, som medens det 5te Corps manuvrerede ved Guadiana, troede at finde en gunstig Tidspunkt til at overfalde Cordua, blev den 11te, i Spidsen af sine 6000 Mand, angreben af General Grard ved Villa, Garcia, slaaen paa Flugten og alt hans Artillerie ham Blocadearbeidet for Cadix bliver med Virksomhed fortsat; de umaadelige Batterier omkring Rheden erholder nu til Fuldkommenhed deres Besætning og Bevæbning:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
man bygger uophørlig Chalouper og andre Fartøier til Flotillen. Fiendens Landgange, for i Biergene af Ronda at opvække Opstand, ere tilbageslagne. Jndvaanerne i Kongeriget Grenada fører selv Krig mod Roverne, og fordriver dem fra deres Hytter. General Sebastiani har sat Fortet i Mallaga i den bedste Forsvarsstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-09-26
Journal de Empire har en Artikel over Englændernes Fremsart i Spanien og Portugal. Den første Epacheer efter denne Inddeeling, da General Moore stod med 25,000 Mand gode Tropper i Aaret 1808 i Spanien, og Spanierne havde 300000 Mand og alle deres Linietropper under Vaaben, og trak sig tilbage, uden at have gjort noget. Den anden Epache indbefatter Tidsrummet, da den 5te Coalitionskrig brød ud; et Øieblik, der syntes gunstig til, virksom at kunde giennemdrive de spanske Anliggender, da Lord Wellington ankom til Lissabon, og Europa ventede at Englænderne med Ære ville træde frem paa Landkrigens Skueplads; men den daarlige Expedition til Schelden opreev en Hær af 30,000 Englændere, som i Forening med de 25000 Englændere i Portuaal, og Overresten af den spanske og portugisiske Jnsurgent=Armee, maaskee kunde have været bruge paa en afgiørende Maade. Tabet af Sevilla og hele Andalusien var atter en følge af denne Uvirksomhed. Den tredie Epache falder efter Wiener Freden, ved hvilken Continentet blev beroliget, hvor England, som havde faaet den Erfaring, at den intet kunde udrette, og overalt kun gav Beviser paa sine feilfulde Kundskaber og Continentets Forfatning, burde have fratraadt Skuepladsen, og ikke længere gjort sig skyldig i Blodsudgydelsens Forlængelse. Men ulykkeligviis traadde Marqvis Wellesley paa denne Tid ind i Ministeriummet, som i sin Uvidenhed bedømte Europas Anliggender, efter sin Jndiske Politik, som han havde iagttaget imod Nabberne. Denne forledede Kongen af England til det Skridt at anerkiende og understøtte Jnsurgenterne - et Foretagende, som hverken General Moore, kunde have udført, da Jnsurrectionen var paa sin høieste Spidse, eller Lord Welling con, da de franske Armeer vare i Wien og Ungarn a.