Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-08-13
Paris, den 1. August. Hertugen af Orleans har udstædt følgende Proclamation til Parises Jndvaanere: "De for Tiden i Paris tilstedeværende Deputerede af Frankerig, have tilkjendegivet mig det Ønske, at jeg ville begive mig til dette Riges Hovedstad, for der at beklæde en Generallieutenants Værdighed. Jeg har ikke tøvet med at dele Eders Farer, men har begivet mig i Eders heeltemodige Befolknings Midte, og vil anvende alle mine Kræfter for at bevare Eder for en Borgerkrig og Lovenes Uoverholdelse. J det jeg vender tilbage til Paris, bærer jeg med Stolthed det National-Tegn, som J igjen have antaget, og jeg saa længe har baaret. Kammerne ere i Begreb at med at forene sig, de skulle beraadslaae om Midlerne til at sikkre Valgenes Herredømme, og Folkefrihedens Haandhævelse. Fremtidig skal Chartet vorde Sandhed. Ludvig Philipp af Orleans. Man fortæller at General Gerard skal i Dag have underrettet de Deputeredes Forsamling om at Hertugen af Angouleme havde i St. Cloud ladet 10,000 Md. passere Revue, og havde opfordret dem til at gjøre et nyt Forsøg mod Paris; men denne Opfordring blev meget koldt modtaget. Pair Grev de Sais i har oplæst 3 fra St. Cloud den 29de Juli daterede og af Carl den Tiende undertegnede Ordonantser, som tilbagekalder de 8 lovstridige Forordninger af 26de. En fjerde Anordning udnævner Hertugen af Montemart til Præsident for Conseilet, og Herrerne Gerard, Casimir Perrier, de Broglio og Dupin til Ministre. Om Aftenen gik det almindelige Rygte at Hertugen af Montemart havde foreslaaet Carl den Tiendes Abdication i Faveur af Hertugen af Angouleme eller Hertugen af Bordeaux; dog denne blev ikke antaget; men Hertugen var reist tilbage med et afslaaende Svar. Hertugen af Orleans er overalt bleven modtaget med megen Jubel (et usandsynligt Rygte siger, at Kongen skal have erklæret ham fredløs). Tvende rige Manufacturister vare ankomne til Paris for at tilbyde Hovedstaden en Forstærkning af 40,000 M.,de reiste strax for at besørge Forstærkningen opstillet en echelon paa Veien derhid. NationalGarden fra Douai, 5 6000 Md., var ogsaa paa Veien derhen. Kong Carl den 10de, er i Gaar Morges Kl. 3 afreist fra St. Cloud, med Hertuginden af Berry og Hertugen af Bordeaux. Dauphin afreiste først Kl. 5, og efter Privatbreve ventedes Kongen til Ostende den 1ste August; de nederlandske Tropper vare i fuld Marsch mod Grændsefæstningerne. Ophavsmanden til al denne Ulykke, Fyrst Polignac, skal incognito være indtruffen til Brussel. - Hvad under den hele Catastrophe enhver Tænkende meest maa forundre sig over, er Fyrsten af Polignaas jesuitiske despotiske og umenneskelige Tænkemaade, ved den senest udkomne Forordning om Valgrettigheden, ville det populaire Kammer være bleven næsten ligesaa fuldkommen tilintetgjort, som Trykkefriheden, thi efter samme ville det Deputeredes, Kammer kun have kommet til at bestaae af 258, Medlemmer istedetfor 450, og kun 8 a 10,000 Jndividuer ville i hele Frankerig være blevne Valg. berettigede, som da yderst let vare ledede af Præfecterne; for lettere at kunne iværksætte den hele Plan, havde Polignac paa flere Steder ladet de liberale Deputerede hemmelig arrestere, og endog havt den Dristighed at lade Hertugen af Chartres, en Søn af Hertugen, af Orleans, arrestere i Montrouge, hvilken dog nu igjen paa General la Fayettes Ordre er bleven løsladt. Da en Forsamling af Deputerede den 30te Juli, foreslog Hertugen af Ragusa et Forlig og bad at ophøre med at skyde paa Folket, nægtede Polignac enhver Overeenskomst o. s. v. og under Masakreen i Paris, lode Fyrstens Ord kun: "Fyr, hvor De vil, og hvor Dekan." J alle franske Stæder paa Grændsen af Holland have Uroligheder fundne Sted; men Alt har snart føiet sig efter det constitutionelle System, og Soldaterne have efter nogen Betænkning, strax gjort Fællesskab med Borgerne. - Assiseretten i Rouen havde dømt en 22 aarig Bondepige, Povline Bordeaux, der var angivet for Deeltagelse i de sidste Brandstiftelser, til Døden. Den Ulykkelige hørte sin Dom uden noget Spor af Bevægelse, og var endog sovet ind paa sin Bænk, medens Præsidenten forelæste Oversigten over Proceduren. Det er mærkværdigt, at Præsidenten har holdt en Tale til de Eedsvorne inden lukkede Dørre. Rygtet siger nu, at han i Forveien havde lovet Forbrydersken Benaadning, naar hun ville beqvemme sig til visse Udsagn, der kunne kaste Skylden for hiin Brandstiftelse paa det liberale Partie. Fra Algier skrives der: Vi have ikke vandret paa lutter Roser i dette Feldttog, paa den sandige Grund mellem Sidi-Ferutsch og Keiserfortet have vi lært at kjende den africanske Hede. Ti Soldater af een Brigade, faldt, vansmægtende af Tørst om paa Stedet, og 4 vare virkelig døde; Vinden var brændende, Luften ligesom en Bagerovn, Sandet gruligt hed, og Skyggen gav saagodt som ingen Kjøling. Heden i den franske Leir var stegen til 41 i Skyggen, Fra Toulonskrives der under 23de Juli, at Beyerne af Constantineh og Oran vare den 11te f. M. ankomne til den franske Leir for at underkaste sig, mod at svare den samme Tribut til Frankerig, som til Deyen.