JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Jndkomne Skippere. Den 27de April Andreas Petersen af Svendborg med Ruug, Byg, Malt og Boghvede Gryn, fra Dantzig. Den 28de Jens Treboe af Nykiøbing med Rug, Byg, Erter, Lintzer og Øl Ædikke hiemme fra. Dito Rasmus Udsen af Grenaae med Rug, Byg, Malt, Boghvede Gryn, Erter, røget Flæsk, og Korn-Brændeviin med videre fra Ebeltoft. Dito Michel Andersen af Odense med Rug, Byg, Malt, Havre, Ærter, Boghvede Gryn og Miød, samt Vox, grøn Sæbe og Dynevæhr hiemme fra. Dito Anders Andersen af Jom. med Rug, Byg, Malt, Ærter, Boghvede Gryn, Byg Gryn og Miød hiemme fra. Dito Villiam Heges af Engeland med sin Hommer=Byse, baglastet. Dito Henrich Theisen Palm af Dragøe med Rug fra Dantzig. Dito Christian Lauridsen af Erøes Kiøbing med Rug, og Ærter fra Dantzig. Den 29de April Andreas Soland af Flekkefiord med Baglast af Graaesteen og lidet Kride hiemme fra. Dito Rosmus Meltoft af Nye-Kiøbing med Byg og Ærter hiemme fra. Den 30te Jacob Jacobsen af Lister-Amt med Baglast, agter videre til Trundhiem. Dito Poul Willenberg af Aabenraae med Byg fra Præstøe. Dito Peter Møller af Kønigsberg med Rug, Hvede og Hamp hiemme fra. Dito Age Obes af Tessel med Salt fra den Middellandske Søe. Dito FinkelColbensen af Flekkefiord med Baglast af Graae steen og Stang-Jern. Den 1ste Mai Peter Sjourd af Kønigsberg med Rug og Hamp hiemme fra. Dito Berent Flyger af Oldenburg, med Brændeviin og Støkgods fra Hamburg. Den 3die dito Hans Røpkie af Molde med Rotskiær, Klipsisk, Rogn og Tran hiemme fra Den 27de April 1ste, 2den og 3die MayJægter, nemlig: 15ten fra Helgeland, 2 fra Nummedahlen og 1 fra Sundmør med Sild, Rogn og Tran samt lidet Tørfisk. Ellers med Skipper Berent Flyger 6 Passaniers som dog ikke haver meldet sig. Den 3de Mai Christian Jbsen af Sønderberg med Byg, Malt og endeel Skind-Pelser fra Kiøge. Passagiers. Kiøbmands Svend, Christian Vilhelm Bech med Skipper Hans Røykke fra Molde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Udgangne Skippere. Den 27de April Allexander Ferghuusen af Skotland med Bord, Spansk Salt, udførsels Rum og Brændeviin. Dito John Reed af Jbm. med Bord og Tiære samt Brændeviin, Viinædikke og Kalve-Skind. Dito Hans Mathiasen af Flækkestard med Tørfisk og Sild til Danmark. Dito Henrich Grandorff Meyer af Bergen med Bord, Rogn og Brændeviin til Frankerige, Dito Rasmus Brøndel af Stub Kiøbing med Fiskevahre, hiemme fra. Den 29de Lauriz Brandt af Jom. med Bord Fiske vahre og Talg-Lys, hiemme fra. Den 30te Jens Jørgen Ferøe af Hitterøe med Sild, Brændeviin og endeel hidbragt rødt Klæde til ØsterSøen. Dito Nicolay Mant af Engeland med sin Hommer Byse, og endeel udførsels Brændeviin, agter at indtage 4000 Hummer her paa Leeden og dermed at gaae Hiem. Den 4de Mai David Wiepert af Femmern med Fisk og Skind Vahre, samt Brændeviin til Lybeck. Den 1ste May Hans Studemann af Rostock med Sild og endeel Sækker til St. Petersborg. Dito Arnoldus Montagne af Bergen til Kiøbenhavn med Torsk, Brisling, røget Sild, Østers, Ryber, Smør og Ost, samt Bord og endeel Hassel-Nødder. Den 2den Mai James Deyle af Skotland med Bord Sild og Brændevim til Lissabon. Dito Christian Schvabe af Rostock med endeel Brasmer, Baste-Matter Brændeviin og Steen Baglast hiem. Dito Jørgen Elberg af Aalborg med Fiske-Vahre, Bord, Steenkul, og Brændeviin agter hiem. Dito Sivert Jansen af Lister-Amt med Tørfisk, Sild, og Hassel-Nødder, til Christiania. Dito Robbert Barch af Engeland med Tørfisk Viin og Brændeviin samt sin hidbragte Blye Baglast, agter til Strædet. Dito Abraham Joensen af Engeland med Bord og Brændeviin hiem. Den 3de Mai Georg Crachaf Engeland baglastet med Viin og Brændeviin samt endeel tilbage hiemførende ulden Strømper og Sukker til Skotland.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Udgangne Passagiers. Den 1ste Mai Bager Svend Peder Abe af Bergen til Kiøbenhavn. Dito Bondemand Hans Olsen Kierkeboe af yttre Sogns Fogderie, tilligemed Jens Jensen Lunden, Brynild And findsen, Mogns Abrahamsen, og Johannes Larsen Øhre af Jndre Sogns Fogderie alle til Kiøbenhavn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Den 4de hujus er paa Marke-Veien mellem Smørs Almindingen og Raadstuen tabt en Fiolet Damaskes Qvinde-Skoe, hvorfor, naar den her leveres, loves en passelig Finde-Løn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Skifte Forvalterne ved det Civile Forum i Bergen lader ved Avertissement i dette Steds Addresse Controirs Aviser, foruden ved ordentlig Proclama indkalde afg. Friderich Otto Floers Stervboes Debi og Creditorer at møde for Skifte Retten her sammesteds med saa lov tilstrækkelig Beviis og Rigtighed for hvis de enten maatte have at forre eller gielde, som efter Død Mand udfodres, alt inden 6 Uger a dato, Da enhver derefter skal skee hvad Ret er efter boets Beskaffenhed. Bergen den 4te Mai 1765. H. Holst. H. S. Heiberg. H. Geelmuyden. Samme Skifte og Liqvidations Forvalter Averterer, og ey allene herved Handelsmand her sammesteds Sr. Jan Ravels Falliment, men end og foruden ved det ordentlige Proclama for Retterne, indkalde samtlig bemelte Opbuds Boe, Credi og Debitorer som i Byen og Stiftet sig maatte opholde at møde for Liqvidations Retten, her i Bergen inden 6 Uger a dato de første deres Fodringer Lovgemæs at anmelde og Ligitimere, og de sidste deres pligtige Gield til Boet at betale, hvorefter da enhver skal skee den Deel Rett er efter Boets Tilstand. Bergen ut supra. Salig Afgangne Frue Justice Raadinde Flors Stervbods efterlatte Vaan-Huus, inden i Marken beliggende og bestaar af følgende Leiligheder, nemlig, 3de rømlige Stuer med VindOvn Tromme og Røer, den ene Stue med VoxDug betrækket og betrukken Tag, de 2de andre Stuer ere røde Malede, et Lyst og stort Kiøken med 2de Spise-Kammere, Et stort Jld-Huus med Skaarsteen og derhos nedmurret Kaaber Brygger Kiedel ungefæhr paa 4re Tønder. J anden Etagie er en liden med Vox Dug betrukken Sahl. med Vind-Ovn og derved 3de mindre Kammer uden Ovn, En Lem med et af deelet ruske Kammer, Gaards-Pladsen er meget stor og rømlig hvor hos mod Vesten er bebygget, En stor Tømret Spise-Boed, Et lidet dito Panelet-Kammer, mod Sønden staar En Hæstestal og en liden Tømret-Boed med 2de smaae Kammere og mod Østen staar en i Jorden nedmuret Kielder, hvor over er bebygget Stue ne med Kakelovn et lidet Kiøken med Skaarsteen og 2de smaae Kammere, paa siden deraf er en Tømret-Boed, over alt med Pande-Steen bedækket, en Vandrig-Bægpaa Pladsen med Pombe udi, En stor Urte-Hauge med 4re inddeelte Qvarteer den ene til Blomster, rigt med Busbom og diverse gode FrugtTræer og endelig et stort Støkke Hauge Grund beklæd med endeel Frugt-Træer. Efter GrundeMaalings Forretning passeret den 22 Augusti 1750 er Grunden 100de Alen lang og Circa 74. a 75 Alen Bred. Gandske Eien Dommens under og tilliggende Grunde ere Aldeles frie for nogen Aarlig Afgift, skal første anstundende Fredag den 10de Mai 1765 udi Herberget Altona til Høystbydende ved offentlig Auction vorde solgt efter de Conditioner som samme Tiid bliver fastsat og Publiceret, da ellers Notificeres at den Kiøbende om forud forlanges imod Prioritered Resten. kaForpandting udi dette Eiendom, mueligen kand blive Soulageret med 4 a 600 Rdlr. Hvilket alt saa herved Communiceres af dette Stervboeds Tilsynsmand. Thomas Løw Preus. skal følge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Fortsættelsen af den i No. 13 afbrudte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
J Henseende til Kraften af denne Følelse, har jeg ingen Regler at give. Det vilde være ligesaa urimeligt at ville lære Menneskerne at elske, som at vilde lære dem at aande. Begge Den ere dem lige naturlige. Det vil være Graden af deres Empfindtlighed, som skal bestemme Styrken af deres Venskab. Men det, som man vel kand lære dem, og det som de fleste ikke veed, det er, at man giør sine Venner en slet Tieneste naar man for dem beskiæmmer sin Ære og sin Samvittighed. Man kand aldrig elske dem for meget. Det er aldrig ved Formeget, at man forseer sig i Venskab, men ved en ilde forstaaed Bevaagenhed. Denne tienstagtige Herre, hvilken, siger man, saa ædel anvender sin Gunst og sin Anseelse, har han gjort Calais en ret Vens-Tieneste ved at beklæde ham med denne skinnende Æres Post, hvorved hans Udygtighed kort efter har skilt ham, J det han vilde tiene ham paa sin Regents og sit Fædernelands Bekostning, har han paadraget ham en fornedrende Ulykke. Naar Aride eengang har forladt denne skammelige Ryggesløshed, hvori Lystas har nedsænket ham, skulde han da vel være forbunden til at takke ham for hans forføriske Raad, for hans nedrige Tienstvillighed? At forskaffe en utilladelige Fornøielser, det er mere at være Ruffer end Ven. Den første Regel i Venskab er et at elske uden at kiende. En anden, som ikke er mindre vigtig, er ei at udvælge Venner uden blandt redelige Folk. De Planter kand ikke blomstre længst med samme Stilk, som voxe hastigst: Venskab er ligeledes, i Almindelighed, ei fast og varagtigt, uden naar det er bleven langsom til. At elske ubesindigen, det er at udsætte sig for Uvenskab. skal følge. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bro
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Ao. 1765. No. 1 Efterretninger. Fra drer Boer. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Mandagen, den 13de Mai.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Det bifald, disse ringe Blade hidtil have nydt, kand ikke andet end ligesaa meget forbinde som opmuntre mig. Af hvad Tænke-Maade maatte jeg vel være, dersom jeg ei her skulde finde mig forbunden til Skiønsomhed og Taknemmelig hed? Hvor udværdig maatte jeg ei være til mine Lands-Mænds Yndest, dersom jeg af al Magt søgte at giøre mig værdig dertil, Paa min Side skal ingen Flid spares for med disse ringe Blade, mere og meere at nytte og fornøie mine Medborgere. Men dertil vil jeg dog være og blive vanmægtig uden mine kiære Lands-Mænds Hjælp. Jeg øndskede at bekiendtgiøre adskillige Tidender og Efterretninger, nyttige for Handelen og de Handlende. Jeg har lovet at meddeele Anmærkninger til Forbedring i Handelen, som vel dertil saa høiligen trænger, i den, uden hvis Ophiælp Bergen inden kort Tid vil falde tilbage til det Jntet, hvorfra den er bleven til det den var i sin Velmagt, Men hvorledes kand jeg naae dette mit Ønske, hvorledes kand jeg opfylde dette mit Løvte, uden det maatte behage de høistærede Handlende at meddele mig de deres uden og indenlands fra havende Handels-Efterretninger, af hvis Bekiendtgiørelse andre havde Nytte, de Meddelende ingen Skade, Jeg har alt forliden Jndsigt i Handelen til at jeg der skulde kunde undervise mine Medborgere. Efterretninger af det første Slag have adskillige mine Velyndere blandt de Herrer Handels Mænd havt den Godhed at love mig. Jeg er ligesaa forsikred om Opfyldelsen af disse gode Løvter, som jeg er forvissed om, at flere i begge Fald herved række hjælpsomme Hænder. Herom er det og jeg, paa det Almindeliges og egne Vegne, indstændigst beder. Adskillige paa Landet boende Patrioter have, er jeg forsikred, deels selv gjort Forbedringer i Land-Huusholdningen, deels have Kundskab om hvad andre heri have udrettet. Denne deres Kundskab, disse deres Erfaringer, disse deres Anmærkninger vare vel værde en bedre Skiæbne end at skiules for andre, som derved kunde undervises og opmuntres. Disse kunde vel her finde et beqvemt Sted. Her vilde de modtages med Fornøielse og Taknemmelighed.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
En og anden patriotisk Byens Jndbygger har deels selv i de sidst forløbne Aaringer oprettet en og anden Mangel i denne Byes Fabrik og Manufactur-Væsen, deels have god Kundskab om hvad andre der kunde have foretaget. Efterretninger derom vilde være alt for opmuntrende til at slige gode Patrioter skulde undslaae sig for at indsende dem til Bekiendtgiørelse i disse Blade, hvor de vilde antages med lige saa stor Fornøielse, som de vilde være det Almindelige nyttige. Jngen lade sig i foranførte Fald afskrække derved, at de ei kunde forfatte deres Tanker i den Stil, som de vilde. Jngen undsee sig ved, at dens Navn paa denne Maade skulde blive bekiendt, naar han heller vilde have det skiult. Slige Efterretninger modtages med lige Taknemmelighed i eget eller fremmed Sprog, i hvilken Stil Forfatteren kand føre, uden at hans Navn skal blive bekiendt, naar sligt er mod hans Villie. Alt hvad her er sagt i sær angaaende Handelen, Land-Væsenet, Fabrik og Manufactur-Væsenet, maatte og i Almindelighed forstaaes om alt hvad der i den til disse Blade under 31 Decembris 1764 udgangne Jnvitations Plan er anført. De Erindringer, som een eller anden kunde agte fornødne til denne Jndretnings Forbedring, antages med største Taknemlighed. Men om slige Erindringer ei altid kand blive fulgte, det vilde slige Patrioter hverken henregne til Skiødesløshed eller Utaknemmelighed. De af slige Erindringer, som een eller anden Patriotisk Landsmand har havt den Godhed mest mundlig at giøre, ere bleven fulgte, naar det har været mueligt at rette sig derefter. At en eneste, indsendt fra en Geistlig Mand paa Landet, ei har kundet følges, dertil har været samme Aarsag, som til det, at et Slags Efterretninger som fra Begyndelsen af her ugentlig og Maanedlig indførtes, nu ere udeladte. Raar slige ei kand faaes aldeles efterrettelige og paalidelige, saa er det vel meere skadeligt end nyttigt, at de anføres. Denne har været Aarsagen til, at jeg, som alene ønsker at nytte og fornøie mine Medborgere, som ei kunde bekymres meere over noget end om jeg i det allerringste skulde være dem til Skade og Misnøielse, har derfor udeladt de første og ei kundet begynde med at indføre den anden. Der er ingen Tvil paa, at saavel Reisende selv, som Jndbyggerne kand være tiente med, at de førstes Ankomst og Bortreise bliver Bekiendt. Men at give fuldstændig Efterretning herom, er aldeles umueligt, med mindre de Reisende selv eller deres Verter vil have den Godhed selv her at melde deres Ankomst og Bortreise. Fra det Sted, som meddeler den Underretning om indkommende og udgaaende Skibe, hvilke her ugentlig indføres, haves vel tillige Fortegnelse over deReisnede, som indkomme og udreise til Skibs. Men end ikke alle disse melde sig der, mindre de, som reise inden Stiftet. Derfra kand altsaa om sligt ei faaes den fornødne Kundskab. Jeg beder derfor til Slutning, at de som kand og heri vilde meddele den fornødne Efterretning. Addresse-Contoiret i Bergen den 13de Maji 1765. O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Hos Under-Foged og Procurator Ottesen, er at faa til Kiøbs en Nye Lov Bog i stor Octav, med Reent Skrivpapir imellem hvert Blad.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Hvo som maatte have at bortleie et Huus i Nykirke-Sogn for en honet Familie, vilde derom melde sig hos Fuldmægtigen i Stifts-Contoiret Hr. Johann Gerhard Haar, hvilken har i Commission saadant Huus at leie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Det Huus, beliggende ved Dom Kirken i Broe-Gaden strax ved Hr. Justice-Raad Gartner, som nu beboes til Leie af Hr. Regiments Qvarteer=Mester Undal, er tilkiøbs at bekomme, og kand til Michaelis nestkommende tiltrædes. Huset bestaaer af tvende Stuer neden til, begge betrokne, og med dobbel Vind-Ovn, et lyst Kiøkken og Kramboed i Gangen, med en magelig Trappe til anden Etage, hvor et Kammer er med Kakkelovn, men Salen uden Træk og Ovn, med videre gode Leyligheder. Liebhaberne vilde addressere sig til Eieren, Hr. Byefoged Dass, om Kiøbet at accordere. Halve Kiøbe-Summen, kand blive staaende i Eiendommet, mod Pante Brev.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Paa en skikkelig Person, hvilken søger Tieneste som Lakei, kand herfra giøres Anviisning Et paa Strand-Gaden beliggende beqvemt Kiøbsmands-Huus med Søe-Boder er tilkiøbs og herfra anvises.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
En Person, som har godt Skudsmaal, søger Condition som Skriver-Karl og kand herfra anvises.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
De, som fra næstkommende Julii Maaneds Begyndelse maatte forlange de Efterretninger, som hver Mandag her fra Contoiret udgives, maatte det behage sig strax derom her at melde, da der indtil Udgangen af dette Aars Junii Maaned, da er udrunden det første halve Aar, i hvilket disse Efterretninger udgives, ei blive trykte flere Exemplarer end de, hvortil nu allerede haves Jnteressenter, Men fra Julii Maaneds Begyndelse skal disse nye Herrer Jnteressenter ligemed de forrige, forsynes med de forlangende Exemplarer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Den contoriske Egenhandler Hr. Jochim Henrich Jordan sælger god Humle for billig Priis.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Peder Brevig agter under Haanden at bortsælge hans ejende og iboende Huus beliggende i Madame Danckertsens Gaard og meget beqvemt til Bonde-Handel og Salterie, tilligemed vedhørende Søe-Boder.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Den 22de Aprilis næstleden er for den Kongelige Over-Hof-Ret dømt i Sagen indstevnet af Vilhelm Theting mod Berent Reinertsen om 100 Rdlr. tillagte Reinertsen af Jnteressenterne i Grimeliens Kaaber-Verk for den Skade han, som Jnspecteur, derved havde taget, saaledes, at ei alene Raadstue-Dommen som tilfandt The ting at betale de 100 Rdlr. og Omkostninger forBytinget og Raadstue-Retten 24 Rdlr, skal staae ved Magt, men end og Theting betale Over Hof-Rets Omkostninger 40 Rdlr. og til Justice-Cassen 10 Rdlr. Samme dog har høibemelde te Ret afsagt Dom Sagen indstevnte af Jochim Dreves med flere contoirske Geseller mod Actor Procurator Brose med flere, hvorved Dreves og Andreas Georg Schumann for Opløb ved den contoirske Vagt ere dømte at betale til Bergens Manufactur-Huus hver 12 Rdlr. og ellers i øvrigt bekræftet Raadstue-Dommen, som tilfandt Johann Arent Hilman, Peter Stavel, Johann Brochenwogen, Frantz Vos, Christian Borch, Erich Christian Schade, Daniel Jürgens, Bruno Sullau og Jochim Brudigam hver at bøde til Stadens Tugt-Huus 6 Rdlr. og een for alle betale til Actor 8 Rdlr. og Jndstevnings Bekostning med 6 Rdlr. 3 Mk. Næstfølgende. Den 23de Aprilis er sammesteds i Sagen indstevnet af Procurator Crammer mod BrunoSullau, Andreas Georg Schuman og flere som han havde tiltalet for at have demitteret ham fra deres Sag, Raadstue-Dommen confirmered, Appellanten tilfunden at betale Over-Hof-Rets Omkostninger 40 Rdlr. og til Justice-Cassen. 10 Rdlr. Samme Raadstue-Rets Dom tilfandt Procurator Crammer at betale Omkostninger med 14 Rdlr. Videre er den følgende. 24de Apprilis der dømt i Sagen indstevnet af Christopher Berents mod Carl von der Fehrom den sidstes Fordring efter en usvækked Over Hof-Rets Dom, saaledes at Berents skal betale 500 Rdlr. 10 sk. med Rente 5 af Hundrede af 300 Rdlr. 12 sk. fra 28de Octobris 1763. til Betaling skeer, Omkostninger for alle Retter, skadesløs efter indgivne Regning 87 Rdlr. 92 sk. og til Justice-Cassen 10 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Endelig er den 25de Aprilis i Sagen, indstevnet af Sogne-Præsten Hr. Ludvig Daa mod Stifts Provsten Hr. Rennord med flere angaaende et Vidnesbyrd antagen for Provste-Retten der Sagen afvist til nye og lovligere Jndstevning for vedkommende Ret og Hr. Dag tilfunden at betale Stifts Brovsten og Piskop Friis Kost og Tæring 40 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Den 6te denne Maaned om Aftenen er en Bondemand fra Sogn navnlig Anders Andersen Dyrdal i en Søe-Gaard uden for Nykirken druknet ved et Feiltrin da han vilde gaae af Bryggen ind paa hans Jægt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Med forrige Post haves fra Christiania, at der er død Hr. Capitaine Hans Henrich Mathiesen, en Søn af Sal. Cancellie-Raad og President Mathiesen her i Staden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Paadømte Sager. Den 6te Maji ved Bytinget 5 Sager hvoraf de 3de rene Gields Sager. Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
J Domkirke-Sognet 2 Drenge Piger ingen, i Korskirke-Sognet 1 Dreng 1 Pige, i Nykirke-Sognet Drenge Børn ingen, Piger 2 tilsammen 6.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
J Domkirke-Sognet Mandfolk 2, Qvindfolk 5. J Korskirke-Sognet Mandfolk 1 gammel 74 Aar, Qvindfolk 1. J Nyekirken Mandfolk 5, Qvindfolk 4 tilsammen 17.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Viede. J Domkirken 1 Par, i Korskirken ingen, i Nyekirken ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Afgangne Herman Danielsens efterladte Huus med underliggende Grund, bliver 3die Gang den 15de Mai førstkommende ved offentlig Auction udi Herberget Altona bortsolgt, af Stervboets Tilsynsmand. Jørgen Brunchest de Vahl.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Fra den 4de til den 10de Mai.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Jndkomne Skippere. Den 4de Torchel Andersen af Eggersund, med Baglast af Graasteen hiemme fra samt Kakkelovner og Stang Jern fra Laurvigen. Dito Jan Hiddes af Friisland, hiemme fra med St. Ubes Salt. Dito Christian Smith og Henrik Dan. Eggers af Rostock med Rug og Hveede fra Dantzig. Den 6te William Balfor afStatland med Korn hiemmen fra. Dito Robbert Kilde af Orcades med Korn hiemmen fra 7de Ole Sørensen Woye af Hitterøe med Graae steens Baglast hiemmen fra. Dito Jan Mill af Skotland med Baglast og endeel Strye hiem men fra. Dito Niels Spur af Wordinborg, med Rug Byg og Malt samt endeel Hatte og Sukker hiemmen fra. Dito Jaen Hey af Skotland baglastet og ellers endeel Bielker her paa Leiden indtagen. Dito Niels Christian Hansen af Kiøbenhavn med Rug fra Dantzig. Den 8de May Robbert Merants af Skotland med Baglast hiemmen fra. Dito Rasmus Christian af Aalborg med Rung Hveede og Ærter fra Kønigsberg. Dito Anders Løfstad af Sverrige med Rug fra Kønigsberg. Den 9de Thor Ellingsen af Eggersund med Graaesteen Baglast hiemmen fra. Den 10de Johan Lemcke af Rostock med Rug, Byg, Malt og Havre hiemmen fra Dito John Smith af Skotland med Tobak hiemmen fra. Dito Andreas Havden af Rostock med Rug, Byg og Malt samt lidet Hamp og Stryehiemmen fra. Dito Nordlands Jægter af Salten 1 af Helgeland 3, af Nummedalen 2, og 1 Jægt fra Syndmør.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Jndkomne Passagers. Den 14de Mai Demitterede Mariner fra Frederichs Wærn Gule Michelsen, Ole Erichsen, og Hans Christophersen, Abraham Jensen, Jan Hansen og Tecken Christophersen hvilke agter dem videre hiem til Nordlandene. Den 10de Peruqvemager Svend Frederich Flemming tilligemed Matroser Jens Jacob Thøde og Carl Larsen Hagelund fra Trundhiem.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Udgangne Skipper. Den 8de Mai Lorenz Nicoll af Skotland, med Bord Spansk Salt og Brændevin til sit hiem. Den 9de tvende Nordlands Jægter af Helgeland. Dito Poul Willenberg af Aabenraa med Fisk og Sild hiem. Dito Hans Henrich Grivvaan af Rostock med Baglast, samt endeel Sild, Længer, Tran, og Bukke-Skind. Den 10de Anders Andersen af Odense med Fiske Vahre til Øster-Søen. Dito Georg Fedler af Bergen med Fiske-Vahre til Stokholm. Dito Lacharias Bradstæd af Lister-Amt med Fisk Sild Nødder og Talg til Øster paa Norge, Dito Henrich Ludvig Godknegt af Lübeck med Sild, endeel Bord, Matter og Tabak til sit hiem. Dito Finkel Kolbensen af Lister-Amt med Fiske-Vahre, Talg og dito Lys til Øster paa Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-13
Udgangne Passagers. Den 9de Mai 4re fra Frederichs Wærn Dimitterede Mariner Navnlig Tharald Mandropsen, Anders Christensen. Peder Thorstensen, og Christen Olsen. Som nu agter sig hiem igien til Nordlandene. Oversat.