JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Ved den arresterede Smed Niels H. Petersen, der har gjort falske Bankosedler paa 10 og 5 Rbdr., har Banken efter en løs Calcul allerede lidt et Tab af 10 til 12,000 Rbd., idet samme har fundet at burde godtgiøre de dertil indsendte Sedler paa Grund af den skuffende Efterligning. For at komme efter om Arrestanten har Deeltagere eller Medvidere havde man indsat til ham i Arresten en Person, der i flere vigtige Justitssager har viist sig virksom som Speider til at udlokke Medfangers Hemmeligheder. J denne Sag har dette kun ledet til det Resultat, at Spionen har fremført en Beretning om, at Falskneren havde betroet ham Navne og Opholdsteder af 45 Personer, der skulle have været hans Medhielpere, deels ved at afsætte Sedlerne, deels ved at skrive Underskrifterne, og ligeledes havde betroet ham, at han havde i det Hele udgivet for 1415,000 Rbd. falske Sedler, ja tildeels, hvorledes han havde brugt en saa stor Deel Penge; men ved Undersøgelse er det fundet, at Falskneren vel kjendte de opgivne Personer, men at disse ere aldeles frie for enhver Deeltagelse med ham, eller Kundskab om hans Brøde, saa at det Væsentlige af Spionens gjentagne Angivelse synes at være en reen Opdigtelse. - Det er beklageligt, dersom det er sandt, hvad Arrestanten har forsikkret: at han er bleven fristet til Forbrydelsen, fordi han er kommen i en trykkende Gield, ved at forfærdige to Hurtigpresser, der ikke ganske ere blevne fuldførte, og hvis Værdi ellers vilde have givet ham endog Overskud over hans Gield.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Fra Aarhuus skrives under 8de Januar: Vi havde i Gaarmorges her en Orkanstorm af S. O. med ualmindeligt Høivande, som har gjort megen Skade paa Bolværkerne. Et Stykke af Skolebækken, udenfor den forrige St. Olufs Kirkegaard, blev saaledes undermineret, at mange Menneskebeen ere komne til Syne. (De bleve opsamlede og nedgravne igien paa Kirkegaarden.)Et Færgefartøi, som om Natten i godt Veir var gaaet ud fra Kallundborg, indtraf hertil under det stærkeste Uveir, og man vil mene, at det har den nye Havnearm at takke for sin Redning. Atter sidste Nat har vi havt en stærk Storm af S. V.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Da ved den nye Toldforordning Tolden paa nogle Vareartikler er nedsat, paa andre forbøiet, saa ligger det naturligviis i de Handlendes Jnteresse, som have Varer, liggende paa Credit-Oplag, hvis Toldsatser ere forhøiede, at fortolde disse Varer, forinden den nye Tarif træder i Kraft. Som en Følge heraf er der i det sidste Qvartal af forrige Aar angivet betydelige Ovantiteter Varer, især Viin, til Fortoldning, og Toldindbetalingerne ville altsaa i det første Qvartal, af d. A. blive meget store, uden at man deraf kun drage Slutning til Virkningen af den nye Toldtari. (Ah. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
J Heide har i Helligdagene tumultariske Optrin fundet Sted, og "Kieler Correspondentsblad meddeler desangaaende en Skrivelse fra Hr. Captain Dige-Jnspecteur Christensen, hvoraf det Vigtigste er følgende: "Allerede den 2den Juledag om Aftenen fandt flere Opløb Sted, hvorved man bragte Hr. Actuarius Germar og mig ironiske Hochs, af hvilket Authoriteterne dog ingen Notits toge. Det var almindelig bekjendt, at Nytaars Nat skulle en endnu slemmere Tumult udbryde. Foran Landfogderiet, som den høieste Politie-Authoritet, bleve Placater til Ordens Opretholdelse bekjendtgjorte, men desuagtet forsamlede sig mod Midnat en Mængde Mennesker, der droge hen til Dr. Hubeners Boepæl, og gave denne tappre Forfægter af de ditmarske Toldprivilegier, et 9 Gange tordnende Hoch; det hedder at den const. Landfoged Boysen selv var tilstæde derved, der ogsaa skal have forhindret den her stationerede Capt. Jrminger fra at drive Folkehoben fra hinanden, som denne havde ønsket. Efter det bragte Hoch, takkede Doctoren i en ziirlig Tale Folket og skal have lovet at ville interessere sig ved Forbundsdagen for det. Herfra gik Toget forbi Overtoldinspecteurens Bopæl til det nye Told-Establissement, som det heed, i den Hensigt at rive Toldskildtet ned, hvilket dog ikke blev fundet. Derpaa væltede Hoben sig, der kan anslaaes til 5 a 600 Mennesker langs Markedspladsen og Semsgaden til mit Huus, under det frygteligste Hurraraab og det vedholdende Skrig: Herud med Forrædderen, Spionen døe o. s. v. og vedblev paa lignende Maade at holde Allarm en 20 Minutter, indtil en Infanteriepatrouille under Kapt. Jrmingers egen Anførsel ankom, hvorpaa Pøbelen, Tid efter anden adspredtes. Under dette Optrin bemærkede jeg ingen Politiebetient. Jndtil mod Kl. 4 om Morgenen gjennemstrøifede enkelte Hobe beskienkede Mennesker Gaderne, og udstødte Smædeord foran min Bopæl. Paafaldende er det dog at Folkets Vrede var rettet meere mod mig, der ikke staaer i fjerneste Forbindelse med det forhadte Toldvæsen, end mod Toldofficianterne selv, og jeg skylder min Ære i denne Anledning offentlig at meddele min Erklæring: Da begge Over-Jnspecteurerne bereiste i f. A. Dithmarsken, for at udarbeide Forslag for Indførelsen af Tolden, vare begge Herrer, ubekjendte med Kysternes Beskaffenhed og Localiteten; de henvendte sig da til mig for at erholde de nødvendige Oplysninger, og dette ansaae jeg for min Embedspligt at meddele. Dette er den Forbrydelse, hvorfor man vil tugte mig, idet man har indbildt det enfoldige Folk, at uden Medhielp, ville Tolden ikke være bleven indført i Dithmarsken. J dette Øieblik er alting roligt, men det er ikke at betvivle, at ved første Anledning ville lignende og maaskee alvorligere Exesser forøves, under disse Omstændigheder har jeg fundet mig nødsaget til, hos den kongel. Regjering paa Gottorff at søge Beskyttelse for Person og Eiendom mod Heide Publikums Jnsulter."J Omegnen af Apenrade ere flere Hunde blevne gale, hvilket paa denne Aarstid er noget usædvanligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Fra Aalborg skrives under 9de Januar: Det urolige Stormveir, hvormed Nytaar meldte sig, er idag sagtnet noget, men har dog ikke endnu aldeles lagt sig. Jforgaars Aftes Kl. 10 stod Baromerret 2675, paa samme Standpunct som den 23de Marts 1823 og altsaa endog 3" lavere end hiin uforglemmelige 11te Marts 1822, da det stod 26 8". Stormen har vel her og i Omegnen, saavidt os bekiendt, ingen væsentlig Skade voldet, derimod lade de forskjellige voldsomme Orkanstød, som fra Tid til anden, især i Natten til Tirsdag, gave sig tilkjende, formode at den paa fjernere Steder, og vistnok paa Landets vestlige Kyster, maa have anrettede sørgelige Ødelæggelser. - Ligesom paa flere andre Steder saaledes indfandt sig ogsaa her med Stormen et usædvanligt Høivande, der gav den Deel af Byen, som er beliggende nærmest ved Fjorden, en beklagelig Lighed med den italienske Østad, idet man i Baade, eller for at beholde Lignelsen, i Gondoler maatte befare visse Strøg, naar man vilde tale med Beboerne eller havde Forretninger at afgjøre paa Toldboden, som var heelt omflydt af Vand. Desværre har Oversvømmelsen paa disse Steder anrettet megen Skade paa Gods og Varebeholdninger i de nærmeste Pakhuse og paa de fritliggende Pladse, for hvilke endeel Tømmer o. s. v. dreves ud i Fjorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Under 20de November er udstedt et interims specielt Reglement for Løgstørs Lodseri tilligemed vedføiet Taxt, for Samme. Vi hæve heraf Følgende: Ved Løgstør skal være en Fastlods eller Formand og 2de Reserve lodser, som ere pligtige til at anskaffe og vedligeholde de til Lodstjenesten fornødne Fartøier, til at anskaffe og vedligeholde den ved Løgstors Grunde nødvendige Land og Sømærker og til ligeledes at paapasse og vedligeholde fornødne Veder i Aggersund og Klitgaards Drag imellem Løgstors Grunde og Aalborg. Formanden stal bestræbe sig for, iblandt Løgstørs Søfolk og Fiskere at kjende Nogle, som, naar ingen af Lodserne kunne undvære, kunne paatage sig Lodsning til Jndløbet af Angercanal eller til Aalborg og mellemliggende Steder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Af den fortjente Lodshyre udredes til den nuværende Overlods, Commandeur Krieger, 4 pCt., men til den(Aalb. Av.) nes Eftermand kun 2 pCt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Paa Pynten af Skagens Ris fordste Nytaarsdag et engelsk Brigskib, fra Petersborg bestemt til Leith med en Ladning Hamp. Af Skibsbesætningen, 10 Mand, bleve de 9, formedelst den haarde Storm og høie Bræksøe, først bjergede den 4de Januar; den Ene var frossen ihiel paa Vraget. Jntet er forresten bjerget, og Skibet der er nedmalet, i Grunden, staaer fuldt af(Ah. Ao.) Vand. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
En officiel Beretning om Havets og Fjordens Oversvømmelse i Hassing og Refs Herreder meddeler følgende: "Da Havet siden 1ste Januar 1839 er gaaet over Landtungen og ud i Fiorden, som har været meget opstemt, saa er derved foranlediget Oversvømmelser saavel fra Hav som Fjord, hvorved stor Skade er anrettet. Saaledes er efter den skrækkelige Orkan, som Natten mellem den 7de og 8de Januar sidstleden rasede og vedblev, Gaardhuset, Møllen og Farveriet saavelsom 4 a 5 Huse ved Krick satte under Vand, saa at Beboerne maatte forlade deres af Vandet ødelagte Boliger, hvorfra de ved Baade tildeels reddede dem. Mølleværket og Farveriet har lidt betydeligt. Taabel Bye var omringet af det fra Søe og Fjord sig nærmende Vand, som trængte ind i flere Huse og gik over Landeveien østen for Broen, hvoraf omtrent 12 Deel er nedfalden. Fra Aalum er Havet gaaet ind i Flade Søe, som var stærkt opsvulmet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Fjorden har oversvømmet Helligsøe Drav og er gaaet i Thyholms Veile, hvor Broen og en Deel af Landeveien er bortskyllet, saa at Passagen til og fra Thyholm for Tiden er ophørt. En Kone fra et af Husene ved Veilen, saavelsom Schack Selmers Kudsk med Heste og Vogn ere paa Helligsøe Drav druknede i Bølgerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Stormen har i større og mindre Grad beskadiget Huse og Tage. J Randrup og Tranker ere nogle HuusEnder nedfaldne. Efterat Havet havde borttaget den vesten for Lodshuset ved Agger liggende Gammeltoftbakke, og sønden for aabnet en nye Kanal, borttog Orkanen Natten til den 8de Januar Lodshuset, 2de Kaber og 3de Lodsbaade, som for kongl. Regning ere anskaffede. Ved den nedfaldende Taabelbroe, er Passagen til og fra Agger sperret." Private Efterretninger tilføie: at en Deel af Vraget af det svenske Dampskib "Odin skulle være kastet ind i Fjorden; i Ottesund skal Færgegaarden være sat under Vand, og være forladt af Beboerne. J Følge et Redactionen. meddeelt Privatbrev skal Fjorden have deelt Jegindøe i 2 Dele og borttaget 6 Huse, oppe i Fjorden seer man endog hist og her svømme, Døre, Vinduer, Borde, Væve, etc. saa at Ødelæggelsen desværre vel er meere udbredt end man endnu kjender til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Senere Beretninger til Redactionen fra Nyekjøbing bekræfte den der ved Oversvømmelsen den 8de og 9de De anrettede store Skade, (see f. No. af d. Bl.) og tilføier, at omtrent 140 Mennesker ere huusvilde. Hele Fjord gaden fra Havnen til den yderste Ende af samme, er saa at sige styrtet sammen; af en Snees Huse paa den Kant af Byen, ville neppe 3 blive tjenlige til Beboelse, og disse endda efter stor Bekostning; Foustager, Kasser, Kister, Klæder, Brød faldt i Fjorden og meget drev væk ;men til Lykke er intet Menneske omkommet derved. Hele det gamle Fattighuus er faldefærdigt; i det Nye, opført for 4 Aar siden, stod Vandet 1 Alen høit, løsnes Grunden, maae det naturligviis styrte sammen, hvor skal man da hen med de Fattige, og deres Tab er snart fordoblet. De senere Aars Uhæld har forknyttet vor Bye meget, med den bedste Villie kan vi et tilstrækkelig komme alle til Hielp. Hjertegribende er det at see de arme Mennesker vade i Vand til Armene for at bjerge deres fattige Levninger; vore raske Søegutter godtgjorde her Sandheden af det gode Skudsmaal, der er fælleds for alle de danske Søemænd, uden Hensyn til Faren, eller forknyt af Kulde og Storm, arbeidede de Nat og Dag for at hjelpe deres trængende Næste; først naar Naturen krævede sin Ret, og Kraften forlod en og Anden, toge de en kort Tids Hvile. Efter en løs Calcul har Vandet staaet 6 a 8 Fod over Middelstandpunctet. J Hr. Consul Schades nye Gaard ved Vesterport stod Vandet en halv Alen høit i Værelserne; i en Kaag færgede man over fra Kjøbmand Krogs til Dueholm. Paa 30 Timer faldt Vandet saaledes, at man kunne gaae ganske tørt tilfods fra Dueholm til Byen. Under Stormen Natten mellem Mandag og Tirsdag faldt Barometret 2/4 Tomme under Storm, (hvilket ogsaa var Tilfældet her i Thisted, hvor nu ogsaa Vandet er betydelig sunket."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Kjøbenhavns Børs den 4de Januar 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198 1/2; Species 200; (Specier solgtes til - 1 - sk;) B.-Disconto 4 pCt.; norske Speciessedler pr. 100 Specier 174 a 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 46 1/4 a - Rbs. Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 93 1/2 a 94 J Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 102 a 102 1/2 – r. S. Døde. Kjøbenhavn: Bergitte Jacobsen, f. Andersen, 40 Aar; Julie Sophie Eskildsen, f. Lose, 55 Aar; Ho ker Nicolai Petersen, 49 Aar; Maren Warburg, f. Skov, 48 Aar; Bolette Margrethe Schmidt, 48 Aar: Cicilie Caroline Brandt, f. Kofved, 33 Aar. Holbek: Eier af Stormøllen, J. Müller, 74 Aar. Aalborg Jfr. Johanne Marie Frisch, 26 Aar. SlettegaardProprietair Mogens Brix Kjeldgaard, 62 Aar. Meldorf, Landsfuldmægtig Jørgen Tiedemann, 84 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Ved Tallotteriets 1299.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
Trækn i Wandsb. udkom: 15, 56, 45, 7, 54.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-12
AVERTISSEMENTS. Subscriptionsplaner paa Jhændehaverne af almindelig Hielpebog, eller almeennyttig Raadgiver for Borger, Landmand og Professionist, ombedes hurtigst muligt at remittere samme til Redactionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
No. 7. No. 1839. THISTID Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 15de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Politiske Nyheder. Frankerig. Fra Paris meldes under 6te Januar: Paa Tindingen af Slottet San Juan d'Ullog vaier den trefarvede Fane; Blokaden for Veracrur er som en Følge deraf ophævet. Faldet af denne Fæstning (Røglen til Veraccur) efter 4 Timers Kanonade, meddeler nu Commercial Journal af Ny-Orleans. De nærmere Details ved samme er følgende: Den 27de Novbr. sendte den franske Admiral Baudin en Parlamentair til General Rincon, og tilkjendegav ham hans Forsæt at angribe St. Juan d'Ullon. Kl. 2 samme Dag lagde 3 franske Fregatter, 1 Corvette og 2 Kanonbaade sig foran Castellet, og aabnede en vel vedligeholdt Jld af Bomber og svære Kugler, og ialt ved 5000 Skud fra Kanoner af svært Caliber, bragtes om Eftermiddagen Kl. 4 Castellets Kanoner til Taushed; den berømte Redoute det Caballero ødelagdes, og 600 Md. af Garnisonen dræbtes og saaredes. Kl. 6 om Aftenen gav den Høistcommanderende paa Fæstningen det Ønske tilkjende, at Kanonaden maatte afbrydes, og bad om en Vaaben-Stilstand, for at bortfjerne de Saarede. Den franske General svarede, at han ikke kunde indvilge deri, men erklærede, at han tilstod Mericanerne frie Afmarsch, naar de ville capitulere; den mexicanske Befalingshaver modtog dette Tilbud, og Fæstningen blev da besat af franske Søesoldater.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
De Franske skulle kun have 4, men Meriranerne 4 a 500 Døde. - Den franske Admiral har derpaa udstædt et Circulaire til de forskjellige Magters Consuler, og tilkjendegivet, at Blokaden for Veracrur er hævet. Den mexicanske Hær ved Veracrur var 5000 Md. stærk, Admiral Baudinhar tilladt 1000 Md. mexicanske Tropper at forblive i Veracrur for at opretholde Orden i Staden. - J Larochelle have fra 31te Decbr. til 2den Januar ved Udskibningen af Korn, hvilket Folket ville hindre, sørgelige Scener fundne Sted. Authoriteterne vare ikke stærke nok til at holde Urostifterne i Tømme, saa at flere Huse bleve udplyndrede og forskjellige Voldsomheder begaaede Linietropperne saae sig nødsagede til at skyde med skarpt, og mange Personer bleve saarede; imidlertid er Orden igjen bragt tilveie i Staden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Belgien. Fra Brussel meldes under 5te Januar, at Regjeringen har modtaget officielle Depescher fra London, i Følge hvilke "Londonner-Conferentsen ved en nye, dens tidligere Bestemmelser opretholdende Dicision, har forlænget den nærværende Status qvo til 1ste Juli d. A.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Fra Berlin meldes ogsaa under 2de Januar, at alle i det belgiske Anliggende trufne Forholdsregler, ere for Øieblikket fuspenderede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Engeland. J Charam er der fra Admiralitetet indløben befaling til at udruste eller holde parat 8 Linieskibe og 2 Fregatter til at danne en 3die tjenstgjørende Division. Et engelsk Blad siger, at da de 20 unge til Engeland ankomne Canadiere have erklæret, uden at de lovmessige Former ere iagttagne, at være dømte af incompetante Retter, saa er en habeas corpus Act udvirket for dem, hvorved deres Sag paa Nye skal undersøges; af Maitlands Memoirer, sees, at man i Aaret 1815 ogsaa ville have udvirket en habeas corpus Act for Napoleon, da Admiral Keith bragte ham til Engeland, men hans Fangevogter den Gang Admiralen flygtede til Engeland, for ikke at underkastes Undersøgelse om, hvorvidt Napoleons Tilfangetagelse var lovmessig eller ikke; havde Retsbetjenterne truffet Admiralen, ville Engeland havt en Skamplet, mindre i sin Historie, vi mene Keiser Napoleons lange frige Henrettelse, og maaske ogsaa Rovet, paa den danske Flaade og Kjøbenhavns Bombardement, og Genuas Overgivelse til Sardinien, efterat Lord Bentink havde lovet det Uafhængighed og Frihed ikke existerer. Med Uret tilregner man hele Engeland disse Handlinger; den offentlige Stemme og Oppositionen i Parlamentet talte energisk derimod, og den nærværende Lord Durham, sandsynligviis Engelands tilkommende Premierminister, holdt en glimrende Tale derimod og mod Norges Aftrædelse til Sverrig, og har oftere tilkjendegivet sin Anskuelse i Faveur af en nøiere Alliants med Danmark, der kunne være af Vigtighed med Hensyn til Østersøens Lukning, i Tilfælde af en Krig med Rusland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
J Hamburg var der den 10de Januar Spørgsmaal. efter Byg og fra de danske Provindser vare flere Partier igjen kjøbt til 7 Mk. 8 sk. a 7 Mk. 11 s. Bco pr. Tønde. Havre betaltes ogsaa høiere og noteredes til 46 a 52 Rdr. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Indenlandsk. Den afsondrede Deel af Christiansborg Slot, som nu vil blive indrettet til Museum for Thorvalsens Kunstskatte, har sin Hovedsagade ud til Stormbroen, og af dens tvende Sidelængder vender den ene ud til Canalen, den anden til den Slotsgaard, som kaldes Prinds Jørgens Ridebane. Efter Slottets Brand har dette Parti været afbenyttet til Vognremisse, Theatrets Malersal og i nogle Aar til Artillericaserne. At Thorvaldsen, hvem Hs. Majestæt havde den Naade at gjøre dette Tilbud forinden den skriftlige Orden udfærdigedes, med Glæde, Tilfredshed og Taknemmelighed har modtaget det, kan forsikkres, og de, der havde bidraget til Museets Oprettelse, have nu Vished for, at deres Tilskud, mindre og større, snart ville blive anvendte efter Bestemmelsen. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Det i Nyyork udkommende Blad the Sun, anmelder vor Thorvaldsens Ankomst til Kjøbenhavn, i en Beretning om Modtagelsen paa Rheden, om de med talrige Flag og Blomsterkrandse smykkede Baade, om det afsjungne Digt, om hvorledes Folket, da Kunstneren var kommen i Land, spændte Hestene fra Vognen og trak ham i Triumph gjennem Gaderne." Derpaa slutter Beretningen saaledes: En Mand, med Thorvaldsens ædle Sind, maa have følt sig ydmyget ved denne Servilitet af hans Landsmænd. - Den Serenade, der bragtes ham om Natten ved Fakkelskin, var en langt mere passende Hyldning til ham, som som indgjod det kolde, ubesjælede Marmor Livets Varme og Lidenskabens Aand. (Hp. Av.) Den Skik at ryge Tobak paa Gaderne, udbreder sig mere og meere i vor Hovedstad. Tilforn saae Man vel Bønder og Folk af Almuen saaledes med Tobakspiben i Munden, nu derimod gaae ogsaa meget elegante Herrer omkring paa Gaderne, ryggende deres Cigarrer, jævnligst om Aftenen, men dog ogsaa meget hyppigt ved høi lys Dag. Og ikke blot slige Mænd, ogsaa deslige Damer vil Man (dog kun ved Aftenstid) have medmed Cigarren i Munden; ligesom ogsaa den i Stæderne paa de vestindiske Øer og i America velbekjendte Høflighed, at Møderne tænde Cigerrer hos hinanden, er med hiin Skik ligeledes kommen i Mode her.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Ole Kollerød har atter forsøgt paa at undvige, men blev greben af den aarvaagne Fangevogter Daniel Albertsen. - Den 4de De hændte sig i Skorboegaden i Kbhvn, at en Tjenestepige som polerede Vinduer i et Huus paa første Sal, styrtede ned og faldt i en forbikjørende holsteensk Vogn, og - som uskadt derfra.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
J Anledning af den Deputerede, Justitsraad Skibsteds Yttringer i Stændersalen under Debatterne om Kjøbstædbaandværkerne, indeholder Kjøbenhavnsposten, en bil ter Artikel med Overskrift: En splinterny Opfindelse om 100,000 nye Levebrød i Danmark, opfunden af Justitsraad, dog ikke Raadmand, Skibsted, og her paany fremstillet til Opbyggelse for Grosserer Nathanson og til Fornøielse for alle Andre. Frederik Ferdinand Hansen, Procurator ved Over= og Underretterne i Vestindien, er pludseligen død paa sin Gaard, Flynderup, i Nærheden af Helsingøer. Han var bleven bekjendt i de sidste Aar ders ved nogle der og skarpe Stykker i Kjøbenhavnsposten, deels ved sine Sager med forskjellige Grundeiere, om Actieret for de af ham tilkjøbte Bankhæftelser paa deres Eiendomme, og ved den Justitssag, der var anlagt imod ham for hans Skrivemaade i et trykt Jndlæg i en af disse Artiesager. Denne Justitssag, hvori han i første Instants var idømt en Mulct af 500 Rbd., stod uafgjort ved Overretten, og vil rimeligviis nu bortfalde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Gaardmand Peder Jørgensen i Bellinge ved Odense, udlover i den hempelske Avis en Belønning af 100 Rbd. til den, som beviisligen kan opgive ham, Hvem der har udspendt det Rygte: at han ved sine Tienestefolk skal paa Torvet i Odense have faldbudet og solgt Smør, der var blandet med Kartofler, at begge hans Piger, som Følge deraf, vare arresterede, og at han havde maattet udløse dem med 150 Rbd., foruden at betale Mulct.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Under Orcanen den 7de De, om Formiddagen indtraf det Uheld paa det i Helsingøers Havn liggende Dampskib Wilhelmine, at en Styrtese, som brød ind over Havnedæmningen, kastede 3de af Mandskabet, som skulde eftersee Noget ved Fortøiningen, overbord, og kun den Ene, Styrmand Rander, blev reddet. (Hels. Av.)Hr. Kjøbmand M. G. Bech i Aarhuus, der sammesteds allerede i en Række af 18 Aar har drevet en saakaldet Uldmølle, der opkraadser uldne Klude og gjør dem paany anvendelige, agter nu ogsaa at anlægge et lignende Establissement i Aalborg, hvor et ikke ringe Antal Almuefolk derved ville blive satte i Virksomhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Fra Ribe skrives under 9 Januar: J Mandags og igaar Aftes hjemsøgtes vi atter af Vandflod, der igaarAftes var ligesaa høi som Stormfloden 1825. Odelæggelsen er stor, skjøndt den i dette Øieblik ikke saa nær kan oversees, da Vandet endnu staaer høit. Ogsaa Bogtrykkeriets Bygning truedes af Vandet, hvorfor Avisen, ikke kunde blive færdig for Postens Afgang; denne vil kun med stor Vanskelighed komme fra Byen, da Veien, den skal passere, paa fitte Steder er gjennembrudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-01-15
Rendsborg har i afvigte Aar mistet 3 Skibe, næmlig : Skonnerten Eidora, ved Helgoland, Kuffen Frau Anna, udenfor Eideren, og Kuffen Frau Maria," forvist med Mand og Muus paa Hjemreisen fra Engeland. Derimod er i samme Tid i Rendsborg bleven bugget 1 Skonnert, 1 Galliot, 1 Slup og 1 Kuf. Endnu staae paa Stabelen 1 Skonnert, 1 Slup og nogle (Hmb. Brsb.) mindre Fartøier.