JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-19
Notarius publicus i Aarhuus har underrettet om, at han den 28de f. M. har aabnet de tilham indsendte Valgsedler angaaende en ny Committees Udnævnelse for den jydske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser, og er det da befunden, at 84 Actier have afgivet Stemmer, hvilke efter Optælling ere fordeelte saaledes: Hr. Kammerherre, Lehnsgreve de Frys til Frysenborg, Ritmester v. Friis til Lyngbyegaard, Major v. Flindt i Aarhuus og Major Baron Juell Wind i Horsens have hver erholdt 74 Stemmer, og Hr. Major v. Astrup i Randers 73, i Følge hvilket ovennævnte 5 Medlemmer for Fremtiden udgjor Committeen. – Næst efter disse havde Hr. Assessor pharmacie Apotheker Kaierod i Aalborg 10 Stemmer, Hr. Kammerjunker Skeel til Birkelse 9, Hr. Cancellieraad Wolffert i Aalborg og Hr. Regimentsqvarteermester Branth ibid, hver 8 Stemmer, Gaardeier M. Juel i Flomsted 7 Stemmer, og flere andre Medlemmer enkelte Stemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-19
Committeen for den jydske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser, den 7de Marts 1839. Fris. Friis. Flindt. Juel Wind. Astrup. Ved at tage disse Bestemmelser for Væddeløbene i indeværende Aar, har Committeen ikke overseet de Vink, som i Jyllandsposten og i andre Provincialaviser er givet om, at man formeentlig her i Provindsen ønskede andre Principer gjorte gjældende for Væddeløbene; men da Committeen ikke har kunne, finde tilstrækkelige Grunde til at afvige fra den engang lagte Plan, saa har man ikke kunnet tage videre Hensyn til de berørte Yttringer. Det vilde være for vidtløftigt her at fremsætte nogen Argumentation for den fattede Beslutning, og troer man ogsaa saa meget mere at kunne bespare denne, da Ritmester v. Friis i Jyllandsposten No. 28 for 1838 derom har udtalt sig, og de andre Medlemmer af Committeen i Et og Alt tiltræder hans yttrede Anskuelser. Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende Nr. 45.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
No 46. Torsdagen den 21 de Marts. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Nyheder fra Udlandet. J Paris var der ved Postens Afgang den 11te Marts udbrudt en Urolighed i det saakaldte Latinerqvarteer, hvor en Mængde Mennesker, Størstedelen i Blouser, drog gjennem Gaderne med en trefarvet Fane under Raabet: "Republiken leve, Ned med Ludvig Philip!" Hele Qvarteret var i stor Bevægelse; alle offentlige Huse vare lukkede. Otte Personer vare arresterede af Politiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Det franske Ministerium har andengang forlangt sin Afsked. Kongen har strax efter ladet Marskal Soult kalde til sig, for at raadslaae med ham om et nyt Ministerium. Soult og Thiers ville sandsynligviis blive Hovedmændene, uagtet flere af de udenlandske Gesandter have yttret deres Utilfredshed med Valget af Hr. Thiers, som man frygter for, vil paany opvække den belgiske Modstandsaand. Kongen frygter ogsaa for det, og har derfor tilbudt ham Jndenlandsministeriet, som han ikke vil modtage. Thiers har erklæret, at han kun vil modtage en underordnet Ministerpost under Soult, og kun som Udenrigsminister. Kongen vilde gjerne have Broglie til Udenrigsminister, men han vil kun indtræde som Conseilpræsident. Som Tilforladeligst hed det paa Børsen den 11te de, at det nye Ministerium vilde komme til at bestaae af: Soult, som Krigsminister og Præsident; Thiers, Udenrigsminister; Guizot, Jndenlandsminister; Duchael, for Finantserne Duperre, for Marinen; Passy, for Handelen. Berenger eller Villemain for den offentlige Underviisning; d'Argout for de offentlige Arbeider osv. Den 12te var en Telegrafdepesche kommen til Brussel, hvor Kong Leopold strax efter holdt en Konseilforsamling. Man mener, at den har angaaer det nye franske Ministerium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J det belgiske Kammer vare Debatterne endnu ved med den største Heftighed. J en Forsamling den 11te Marts om Aftenen gik det saavidt, at Hr. PirsonKammerets ældste Medlem, i sin Heftighed beskyldte Krigsministeren Hr. Wilmar for aabenbar Feighed. Derover opstod en rasende Tumult, der steg paa det høieste da Pirson forkyndte, at Kong Leopold skulde blive den første og sidste Konge af sin Slægt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Fra Spanien haves det mærkelige Budskab at Don Carlos holdes fangen (af hvem, meldes ikke, og at Cabrera vil blive proclameret som øverste Regjeringspræsident medens Prætendentens Fangenskab. Dronning Christine er syg og lader sig kun see af sin nærmeste Omgivelse. Forunderlige Rygter ere i Omløb desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Til den franske Grændse var indtruffet en Mængde spanske Flygtninge, blandt hvilke flere Generaler og Oberster, den hidtil saa almægtige Erkebiskop af Leon, Ministrene Teieiro og Labandero, General Uranga, D. Carlos's første Adjutant; Pater Larrago, hans Skriftefader; Præsten Pater Domingo, o. m. fl. Man angiver det som en Følge af, at D. Carlos har viist den Feighed, efter at han først havde erklæret den blodtørstige Maroto fredløs, siden har tilgivet ham og ladet ham blive paa sin Post som før, med uindskrænket Fuldmagt til at handle som han vil. Det har naturligviis vakt en forfærdelig Uvillie mod D. Carlos, selv iblandt hans nærmeste Omgivelse, hvilket har havt en Mængde Forviisninger til Følge. Mange havde ikke været saa heldige at beholde Livet. En stor Mængde – hedder det – vare blevne skudte. Eftersom D. Carlos – læser man i en fransk Avis – nu lader sig forlede til at blive en Blodtyran, saa haaber man, det ikke vil vare længe med hans Regimente, som virkelig var at ønske for det ulykkelige Land." -J sin nyeste Proclamation har Don Carlos yttret, at han, i det første Øieblik han modtog Efterretningen om de skeete Henrettelser, var bleven grebet af levende Smerte og dyb Bedrøvelse, og i sin Heftighed havde udfærdiget den strænge Forholdsordre mod General Morato, men da han senere erfoer den egentlige Sammenhæng, og indsaae, at de faldne Offre havde fuldelig fortjent deres Skjebne (Maroto havde forsikkret D. Carlos, at de henrettede Personer havde smeddet et Anslag mod Prætendenten for at tvinge ham til en Thronfrasigelse) da grebes han igjen af Retfærdighedsfølelse, og tog sit kgl. Dekret tilbage, kaldte Generalen til sig, og indsatte ham igjen i alle hans forhen havte Værdigheder. Og da Hs. M. ønskede, at oprykke det Onde med Roden, besluttede han tillige, at bortfjerne fra sig alle de Personer, som i Anledning af denne Begivenhed havde søgt at vække og vedligeholde Uenighed imellem ham og hans troe Vasaller. (Da Efterretningerne fra Spanien som sædvanligt ere meget forvirrede og upaalidelige, saa veed man ikke rigtigt, hverken hvor D. Carlos er eller ikke.)De franske Sørustninger vække megen Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Man siger, de gjelde Middelhavet, hvor de engelsk franske Flaader skulle forstærkes. Til Toulon var kommet Ordre at udruste alle brugbare Krigskibe. Sammesteds skeete nylig et Brandstiftelsesforsøg, Søearsenalet, som lykkeligviis blev opdaget i Tide, uden at man dog har faaet fat paa Gjerningsmanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Londonner Blade have i denne Tid travlt med at omtale nogle alvorlige Uenigheder mellem en høi Dame og hendes Moder, der som Følge deraf i fem Uger ikke have seet hverandre. For at bringe et Forliig istand havde Moderen anseet det for kloge ligst, at henvende sig til en berømt Hertug og Kriger, der endelig med stor Besværlighed havde bragt en Forsoning istand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J det Luxemburgske er udbredt en Mængde Proclamationer fra Konge-Storhertugen, som lover Jndbyggerne, der have taget Deel i Opstanden, ikke alene fuldkommen Amnestie, men endogsaa alle Embedsmænd, civile og militaire, at de skulle forblive paa deres Poster gandske som hidtil. Tillige forsikkres Luxemburgerne, at Skatterne skulle ikke blive forhøiede, idet mindste ikke de første fire Aar. Fremdeles opfordres alle de som have taget belgisk Tjeneste at vende tilbage til deres Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J Hannover har det gjort et høist ubehageligt Jndtryk, at Göttingens Universitet samt Residents stadens Magistrat og Borgerrepræsentanter have reentude nægtet at vælge nye Stænderdeputerede. Forbunds samlingen i Frankfurt har besluttet, at tage den hannoveranske Forfatningssag under Forhandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Wien er i denne Tid i stor Bevægelse formedelst den russiske Storfyrst Thronfølgers Ankomst dertil. Han var strax bleven Wienernes Yndling fordi hans første Besøg havde været ved Keiser Frantz's Grav. Rygtet om en tilsigtet Formæling mellem Storfyrsten og en østerrigsk Prindsesse erklæres for aldeles ugrundet, hvorimod det nu igjen fornyede Sagn om en ægteskabelig Forbindelse mellem ham og Kongen af Würtembergs tredie Datter skal have megen Rimelighed for sig. Keiser Nicolaus skal ønske dette Partie, men har gjort sig til Princip at lade alle sine Børn have frit Valg i saa Henseende. Man vil derimod vide, at der i Wien underhandles om et Giftermaal imellem en østerrigsk Prinds og den lille Dronning af Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J Stockholm har man paany begyndt Undersøgelserne angaaende Tumulten der i Fjor Sommer og hvorom man kun hidtil havde faaet Lidet oplyst Saaledes har man ikke engang kunnet forstaffe sig nogen sikker Angivelse om de Saaredes Antal, og et Menneske i Matrosklæder, der syntes at anføre Hoben, og som, idet han med en Steen i Haanden stor mede ind paa Soldaterne, blev strakt død til Jorden ved et Geværskud, forsvandt sporløs under Haandge. gemænget, hvori Tropperne bleve nødte til at trætte sig tilbage. Man har aldrig siden kunne erfare Hvemdette Menneske var. - Kongen ventes først hjem i Mai. Til Foraaret vil Hs. M. gjøre en Kystreisemed et svensk Dampskib til Bergen, Christiansand, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Blandinger. General Lallemand, Seierherren ved Sehestedt, er dod den 8de Marts, 65 Aar gammel. Formedelst sin Troskab mod Napoleon var han i 1815 bleven dømt til Døden, som han undgik ved Flugten fra Frankrig. (Der meldes ikke hvor han er død.)J Nordamerika er den nærværende Vinter den strængeste man har havt i 30 Aar. Thermometret havde paa ste Steder staaet 32 Sr. under o. Ved Splugen er en Transport af Heste (38 Stkr. tilligemed 6 Mennesker bleven begravet under en uhyre Snee=Lavine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Som en naturhistorisk Mærkværdighed fortælles fra Nederalperne, at en 62aarig Kone er i denne Tid bleven fortost med et sundt Drengebarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J Grevskabet Derby (England) tildrog sig nylig det sjeldne Tilfælde, at en Kone trak sin Mand tiltorv for at sælge ham, men fandt ingen Lysthavende, uagtet den høist lave Priis hun udbød ham forFra Glasgow meldes, at man der i Nærheden har fundet et Barn som i 4 Aar har været indespærret i en Meelkiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
J Paris afbrændte den 9de ds. Hr. Dagnerres berømte Tiorama, tilligemed et Par af Rabohusene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Den 7de Marts havde Hertugen af Rovige den Sorg, at hans Søn fik i en Tvekamp (i Skoven St. Germain, udenfor Paris) et saadant Stik i Brystet at man tvivler om hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
De bekjendte indiske Bajaderer ere indtrufne til Frankfurt, for at lade Publikum see deres Dands. De ventes ogsaa til Hamborg. Judith Grii, den Ene af de ved deres Sang berømte Søstre, er død i Rom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Handels-Efterretninger. Hamborg, den 14de Marts. Med Kornhandelen er det nu meget stille her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Priserne ere her for Øieblikket, at levere frit ombord i en Havn paa den danske Østkyst: Hvede 15 1/2 a 16 Mk. Byg 6 1/4 a 6 3/4 Mk. Rug 7 a 7 1/2 Mk. Havre 1 1/2 a 4 3/4 Mk. Raps 15 1/2 a 16 Mk. Bco. pr. dansk Tde. Her solgtes i Gaar et Partie tørret dansk Byg til 55 Rdr. Bco pr. Læst. Ogsaa et Partie overl. Raps til 130 Rdr. B. pr. L. (N. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Skibs-Efterretninger. Frederikshavn, den 13de Marts. Det uventede Jislæg fra alle Kanter af Havet giver os nu et sørgeligt Skue. Længere ud tilsøes kan man intet aabent Vand øine. Frosten og de stedsevarende østlige Vinde bebude endnu en vedholdende Vinter, og man befrygter, at der vil medgaae længere Tid inden Foraarsudsigterne atter begynde at nærme sig Fra Øen Hirtsholmen (1 Miil tilsøes herfra Byen, kom idag 7 raske og uforsagte Folk, gaaende hertil over Jsen, kun ved Hjelp af en liden Pram, men som de ikke uden i enkelte Tilfælde kunde have Rytte af, da Jsen var stærk nok. Jblandt disse vare 3 Lodser, nemlig A. Jensen og N. Poulsen fra Nyborg og L. C. Kierb; af Aarhuus, der havde lodset de 3 Grønlandsfarere, som den 9de passerede herforbi. En Jagt har været seet siden Mandag at drive om i Jsen mellem Skagen og (Aalb. Av.) Hirtsholmen. Hals, den 13de Marts. Af de i forrige Liste ommeldte Skibe ere Galeasen og Jagten, som laae nærmest Hurup, komne noget nærmere ind under Landet, hvorimod det nordligste, som ogsaa er en Jagt, endnu ligger paa samme Sted. Aabent Vand er ikke at see. Ved Gaaser, (S. Bl.) har man kjørt over Fjorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Hurup, den 13de Marts. Den 5te de indkom en Jagt og den 6te en Jagt og en Skonnert. Da den østlige Bind har besat Bugten, saa langt Øiet fra det høieste Punkt kan naae, og hvilket vel er over 4 Miil, med Jis som deels er bevirket ved Snee deels ved en saakaldet Kravl – og den saaledes ikke er sikker at gaae paa, saa har man først i Dag erholdt Underretning om, at den første Jagt er Sunne fra Aarhuus med Rug og Byg til Trondhjem, og den anden Jagt Eriksen af Marstal. Alle 3 Skibe have siden den de drevet om med Jsen, ligesom den har forskudt sig, syd og nord paa, og ere ikke uden Fare. – Sunne ligger nu 1/2 Miil N. fra i Ankerpladsen ind under Mulebjerg Grunden. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Forlangt Jndrykkelse. Det Stempel, Jyllandspost skal idelig fremvise: Maa trykkes kan dog somme Folk lovprise; Thi hvis slig Tvang den ei var underlagt, Den meldte sikkert meer om Amtsforvaltermagt, (Lippis notum est et tonsoribus.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Bekjendtgjørelser. At Forsynet har behaget igaar ved en rolig og blid Død, efter 6 Dages Sygeleie, at bortkalde min elskede Moder Johanne sal. Madsen, i en Alder af 6 Aar, og 3 Uger, bekjendtgjøres sørgeligst for Paarørende og Venner. Colding, den 17de Marts 1839. Paa egne og Sødskendes Vegne M. Madsen, Giestgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Da man antager, at Veiret i Søndags har forhindret flere baade af Byens og Omegnens Beboere, fra at bivaane den her paa Theatret givne Forestilling til Jndtægt for de Vandlidte vil samme blive gjentaget næstkommende Fredag den 22de Marts, om Aftenen Kl. 7. Billetter, a 3 Mark, for Børn det Halve, kunne erholdes fra Torsdag hos S. T. Hr. Kjøbmand og Borgerrepræsentant Bursche, samt Forestillingsaftenen ved Indgangen, der aabnes Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Ogsaa fra Snedkerlauget er til de Vandlidte indleveret 24 Rbd., hvoraf 9 Rbd. 4 Mk. 4 s. fra Svendene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Dette Beløb er ligeledes efter Forlangende tilstillet Committeen i Aalborg. Aarhuus, den 19de Marts 1839. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Onsdagen den 10de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes en Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Pastor From af Christrup i min, Procurator Jensens, Bopæl; hvilket herved bekjendtgjøres. Randers, den 12te Marts 1839. Chr. Jensen, Kjøbmand. Jensen, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Mandagen den 25de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11 1/2, bliver paa Raadstuen afholdt offentlig Licitation over Gaderenovationen her i Staden for 1840 og den fornødne Kjørsel ved Fattigvæsenet, Markvæsenet, Riis skov, og Byen i Almindelighed, deels for det ovennævnte og deels for indeværende Aar. Fortegnelser over Arbeidet og Conditionerne hvorefter Licitationen afholdes, ligge til Eftersyn paa Kæmner comptoiret. Aarhuus, den 12te Marts 1839. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Tirsdagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Hr. Pastor Jngerslev heri Byen afholdt Auction over Meubler og Effecter, bestaaende af Sophaer, Borde, Stole, Speile, fortrinlig gode Sengeklæder, Linned og Dækketøi, et Hjørneskab, diverse Kjøkkentøi, med meget mere. Auctionen afholdes i Hr. Kjøbmand Røses Gaard paa det store Torv heri Byen. Aarhuus, den 12te Marts 1839. Fleische Mandag den 25de Marts førstkommende, og følgende Dage, saavidt fornødent gjøres, afholdes her i Byen Gjæstgiver Lassens og afdøde Hustrues Boe offentlig Auction over en stor Deel Jndboe og Løsøre af forskjellig Slags, saasom: Borde, Stole, Skabe, Divaner, Comoder, Speile, Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Sølv, Plet og lakerede Sager, Meubler, Tin= og Jernfang, Steentøi og Trævare m.v., saa- og Vogne, Avlsredskaber, Seletøier, et Par brune 5 Aars Kjøre-Hopper, og endelig en Samling af Oldsager. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket, saavelsom at vederhæftige Kjøbere gives 3 Maaneders Credit med Betalingen, herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. veile, den 4de Marts 1839. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Jfølge passeret Udlæg bliver det Skomagermester Mikkel Kjær tilhørende og paa Smedegaden her i Horsens beliggende Sted No. 373 med Jordlod stillet til 3 Auctioner, der afholdes: Mandagen den 15de April, Mandagen den 29de April, og Mandagen den 13de Mai, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i selve Stedet, der ligger fordeelagtigt for Næring, er assureret for 600 Rbd. Sølv, og bestaaer af et 2 Etages Forhuus paa 4 Fag og af et 1 Etages Baghuus paa 3 Fag, Alt Egebindingsværk. – Dette bekjendtgjøres ifølge Placaten af 22de April 1817 tillige til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende. Conditionerne kunne erfares hos Procurator Horn her i Byen. Horsens, den 7de Marts 1839. Aaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Gaardauction. Jfølge anden Bestemmelse lader Proprietair Smith sin paaboende Gaard, Fuglsøegaard, med tilhørende Kastberg Sogns Kirketiende af 5 Huse, samt endeel Besætning og Jnventarium m. m. opraabe til absolut Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 5te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
bemeldte Fuglsgaard er beliggende 3 Mile norden for Randers, tæt ved Mariager Fjord, har udmærket gode Bygninger med gibsede og betrukne Værelser og en smuk Beliggenhed midt i sine Jorder, som ere indhegnede. Gaardens Hartkorn er omtrent 28 Tdr., med et Areal af over 300 Tdr. Land Ager og Eng, foruden en Elleskov paa 30 Tdr. Land og noget Kjærjord. Høbjærgningen er fra 160 til 180 Læs Enghøe; Udsæden omtrent 30 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg, 45 Tdr. Havre og Vikkehavre, 10 Tdr. Ærter, 6 Tdr. Boghvede, 30 a 30 Tdr. Kartofler og 5 a 6 Tdr. Land med Raps. Besætningen er 8 a 10 Heste og omtrent 100 Stkr. Fækreaturer. Af Kjøbesummen vil 4,000 Rbd. blive at udbetale i Juni Termin, forøvrigt blive Betalingsconditionerne billige. Eiendommen kan tiltrædes den 1ste Mai. Lysthavende indbydes. Herredsfogedcontoiret i Mariager, d. 11te Marts 1839. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Efter Begjæring af vedkommende myndige Arvinger bliver den, afgangne Søren Mortensen forhen tilhørende og af ham paaboende Gaard, af Hartkorn, Ager og Eng, 3 Tdr. 3 Fdk. 2 Alb., med Konge-Korntienden deraf, i Tange Bye, Høiberg Sogn, Lysgaard Herred, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv, Tirsdagen den 26de Marts d. A., om Formiddagen Klokken 10. Jorderne, hvorpaa findes overflødig Mergel paa beqvemme Steder, ere i god Drivt og for en Deel allerede bemerglede. For Tiden kan paa Eiendommen fødes: 12 Fæhoveder, 30 Faar og 3 Heste; den aarlige Udsæd er: 10 Td. Rug, 2 Tdr. Byg, 4 Tdr. Boghvede og 8 Tdr. Havre, saa avles og aarlig circa 16 Læs Høe. Paa Gaardens Eiendom, der støder til den seilbare Gudenaae, er et Teglværk, som med Fordeel hidtil har været drevet. – Af Eiendommen er omtrent 20 Tønder Land bevoxet med ung Ege= og Boge=Skov, og Fiskerie haves i Gudenaae. Bygningerne ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 22de Februar 1839. Jfølge Eierens Begjæring bliver Gaarden Aunsberg, beliggende i Lysgaard Herred, Biborg Amt, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 28 Tdr., 1 Fdkr. Alb., samt Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb., tilligemed Siørslev Kirke og dertilhørende Konge og Kirketiende, stillet til een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Onsdagen den 17de April d. A., om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Efter skeete Opgivelser ere de sælgende Eiendomme af følgende Beskaffenheder : Gaarden har et Tilliggende af omtrent 800 Tdr. Land, hvoraf 200 Tdr. Land ere Hugstskove. 100 Tdr. Land ere Enge, som aarligen afgive omtrent 200 Læs Høe, hvorhos bemærkes at Engene kunde betydelig udvides og forbedres. 300 Tdr. Land ere Pløiejord af Leer og Mul med Leer Underlag, tjenlig til enhver Slags Sæd, 200 Tdr. Land ere Hede og Mose. Heden er særdeles tjenlig til Opdyrkning og en Deel deraf allerede under Ploven. Moserne afgive overflødigt Tørveskiær, saavel til Gaardens Brug som til et Teglværk. Mergel findes overalt beqvemt for Marken. Den aarlige Udsæd er omtrent 40 Tønder Rug, 25 til 30 Tdr. Byg og 100 til 120 Tdr. Havre. Paa Eiendommen har været holde 100 til 120 Fækreature, 150 til 200 Faar, og de fornødne Arbeidsheste. Paa Gaardens Mark er et Teglværk, hvis teglhængte Ovn rummer fra 36 til 40,000 Muursteen, samt hvortil høre tvende Tørrelader, den ene paa 25, den anden paa 16 Fag. Bygningerne afgive Bopæl for enhver Familie. Til Gaarden høre 5 Huse, hvoraf svares ikke Ubetydeligt i Penge og en Deel Arbeidsdage. Den forommeldte Kongetiende ydes af 60 Tdr. Hartkorn og Kirketienden af 110 Tdr. Hartkorn, med Korn i Skjeppen, efter Forening, og det leverede Korn udgjør aarligen omtrent 33 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 73 Tdr. Havre. En Deel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen, og Bestemmelsen, om det gjørende høieste Bud enten approberes eller forkastes, vil formodentlig paa selve Auctionsdagen kunde meddeles. Forøvrigt kan Salgskonditionerne erfares paa Gaarden. Lysgaard og Hids Herreders Contoir Dalsgaard, den 13de Marts 1839. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-03-21
Eftersom Aftægtsmanden Jørgen Lauritzen i Rustrup er afgaaet ved Døden og har efterladt sig er med hans for flere Aar siden afdøde Hustrue Kierster Nissdatter, eller Kiersten Jørgens, under 20de December 1810 oprettet, allerhøist confirmeret Testament, hvori de Afdødes Sødskende, Sødskendebørn og disses Arvinger ere kaldet til Arv, saa blive, da Stervboet er taget under lovlig Skiftebehandling, Alle og Enhver som formene at have nogen Tiltale til de bemeldte Ægtefolk og deres Efterladenskab, eller som tilkommer Arveret efter dem, isærdeleshed, iblandt Konens Arvinger, den fraværende Christian Holm, en Søn af hendes afdøde Sødskendebarn Dorothea Nissdatter, hvis Opholdsted ikke vides, herved paa Rettens Vegne indkaldet, at anmelde saadant paa lovbefalet Maade, ved Straf af Udelukkelse og deres Rets Fortabelse, inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse afregnet, i det Kongl, Actuariat for Gramm Herred i Woyens lund ved Haderslef, saa og tillige, dersom de boe uden for Herredet, at bestille behørig Actaprocuratur. Tillige bekjendtgjøres herved, at Testamentets Publication vil finde Sted paa Gramm Herredsting i Tør ning, Løverdag den 11te Mai d. A., om Formiddagen Kl. 10. Haderslef i Gramm Herredsfogderie, d. 13de Marts 1839, Thomsen. En stor Vandmølle til Salg. Formedelst forandret Stilling agter Eieren af en meget betydelig Vandmølle at sælge samme underhaanden. bemeldte Mølle staaer for Hartkorn 8 Tønder, Mølleskyld og Jordskyld næsten 9 Tønder, og har et Areal af henimod 1400 Tdr. Land, hvoraf de 300 Tønder ere Ager og Enge, paa Sidstnævnte kan avles 80 a 100 Læs Høe. Det Øvrige er Hede og Mose, Møllen er for faa Aar siden smagfuldt opbygt og Toldkornet har været i de sidste Aar 300 a 350 Tdr. Nærmere Underretning om denne fortrinlige Eiendom erholdes paa Adressekontoiret i Aarhuus.