Viborger Samler, 1810-03-12
Paris 23de Februar. Gaarsmonitøren var indholderiig og særdeles mærkelig, da den oplyser om Hollands Skjæbne, Tilstanden i det sydlige Spanien og Frankrigs Forhold til Nordamerika. Jndholden af disse Anførster er følgende: a) Holland angaaende. Ministeren for det Udenlandske, Hertug af Cadore, tilkjendegiver, i en vidtløftig Note, den hollandske Minister Baron von Roell "at Keiseren, da Han satte sin Broder paa den hollandske Throne, ikke kunde forudsee, at England ville vove, offentlig at forkynde en evig Krig og, for at føre den, gribe til det uhyre Middel at udstæde sine Cabinetsordrer af 1807, (der paalægger alle Kofardiskibe at gaae til England og betale Licents for at befare Havet) Keiseren lod derpaa i Mayland forkynde, at han agtede at lukke Fastlandets Kyster for Modtagelsen af de Skibe, som before Havet under engelske Licentzer. Denne Anordning, som burde lukket Hollands Havne for engelsk Handel, angreb Hollænder. nes Jnteresse som Handlende og, en hemmelig Opposition begyndte imell. Frankrig og Holland. Keiseren saae med Smerte sin Broder Kongen af Holland i Strid mellem de Pligter han skyldte Frankrig og det Land han regjerede; dog lukkede han Øjnene og ventede med Taalmod et Tilfælde, der kunde drage ham ud af denne piinagtige Forfatning. Endelig kom Tilsitfreden. Kejseren af Rusland, opfordret ved de Forhaanelser England viiste Hans Flag, imens Han førte Krig for dets Sag og, opbragt over den skrækkelige Begivenhed ved Kiøbenhavn, gjorde derpaa fælleds Sag med Frankrig. Keiseren haabede, at England skulle kjedes ved en unyttig Kamp og bøje Øret til Fred. Det skeede ikke. Tvertimod udkom Kabinetsordrerne af 1807. Nordamerika, kjed af at komme under engelsk Aag, lagde Arrest paa alle dets Skibe og opofrede hellere alle Handelsfordeele. Denne Patriotisme besiælede ei Holland; der handlede man uafbrudt med England. Keiseren gjorde Forestillinger derimod. Det hialp ikke; 2 Gange lukkede de franske Toldbetjente de hollandske Havne. De ere nu lukte igien; Holland har nu ingen lovmæssig Samqvem med Fastlandet, og Keiseren vil, at det saa skal blive. Paa den anden Side indseer Keiseren, at Holland har intet Middel til Krig; ja ikke engang Midler til sit Selvforsvar. Det har ingen Flaade. De 16 Orlogskibe, det skulle levere, ere blevne aftaklede. Det har ingen Kraft. Ved Englændernes sidste Tog var den vigtige Stad Veere hverken provianteret eller istandsat til at giøre Modstand, og Fortet Batz, som kunde afgiøre meget, rømtes 6 Timer efte Fjendens Ankomst. Uden Armee, Toldbetjente og, man kan næste sige: uden Venner og Allierede, ere Hollændere kun et Selskab af Kiøbmænd, der blot besiæles af Handelsfordeele; men ikke nogen Nation. H. M. Keiseren ønskede Fred med England. J Tilsit og Erfurt har Han tilbuden den; alt uden Nytte. Selv det Forslag, at sende Kommissarer til Morlaix, for at underhandle om Fangers Udvexling, er, skjøndt England selv foreslog det, blevet uden Virkning, da man frygtede der maatte aarsage fredelig Nærmelse. Dersom altsaa den Forandring, der nylig er skeet i det engelske Ministerium, ikke frembringer nogen Forandring i Englands Sindelag, som kan faaer at see af Talerne i Parlementet, saa er den franske Minister beordret at underrette Hollands Minister om, at Hs. M. Kejseren har besluttet" 1) at kalde sin Broder, der er fransk Prinds, og som Saadan, skyldes Frankrig sine første Pligter, fra den hollandske Throne. 2) at besætte Hollands Floder og Havnemed franske Tropper, ligesom i Aaret 1794, da Holland erobredes. 3) at anvende Alt hvad der staaer i Hans Magt, til at hindre, at Holland ei skal være Oplagstedet for Englands Vahre og dets Kiøbmænd Englands Agentere." b) Nordamerika angl. Gav Ministeren saadan Note: Da England udstrakte sine Kabinetserdrer for at beskatte alle handlende Nationer (hvil ten Skat de vist nok, saasnart man finder sig deri, vil forhøje) maatte Keiseren erklære, at et saadant i England beskattet Skib, havde tabt sin National- ret, naar det anløb Frankrigs, Hollands, Spaniens og Jtaliens Havne. Keiseren maatte derfor ansee det for en uformodet Lov, at man i Nordamerika fra Mai Maaned af, ogsaa udelulde de franske Skibe fra dets Havne. Han maatte nødvendig altsaa bruge Repressalier med amerikanske Skibe. Neppe ere 30 Aar forløbne siden de kjekke Nordamerikanere med meget Menneskeblods Opofrelse afkastede Englands Blyaag - og, disse kunne mindste formode, at Englands Kabinetsordrer søge at paalægge dem et sværere Aag ved at beskatte deres Produkter og Fliidsfrembringelser. Ministeren tilstaaer frimodig, at det er Frankrig sær meget angelegent, at modtage Amerikanernes Skibe venskabelig i sine Havne. Dets Forhold med de Neutrale er dets Fordeel. Det er fornøjet med at kunde med Neutrale Skibe afsætte sine Vahre og Produkter. - Vil altsaa Nordemerika ikk lyde de engelske Kabinetsordrer eller deres saakaldte Blokadesystem; saa er Ministeren befuldmægtiget til at slutte en Convention med Nordamerika, der fornyer Handelen med Nationen og forøger dens Velstand. c) Spanien angaaende. Kongen af Spanien har i en Generalordre aflagt de franske Soldater, sin Tak og bevidnet dem sin Tilfredshed for deres Erobring af Spanien; endelig befaler Hs. M., at der imellem de to Herkules=Støtter skal reises en tredie, hvorpaa skal indgraves de franske Generalers og Divisioners Navne, som erobrede det. Hertug. af Bellune melder Kongen, at han den 31te Jaar, fik 2 Parlamentærer fra Sevilla, med Forslage, der ei kunde antages. Derimod medgav han dem en Erklæring, hvori Jndvaanerne og Besætningen lere des Sikkerhed og Beskyttelse. Hertugen af Dalmatien melder d. 2den, 3die og 5te Februar fra Sevilla "Staden overgav sig den 1ste Febr. Man fandt der 263 Kanoner foruden Krigsforraad og Magasiner. Juntaen skal allerede i forveien have bragt endeel til Cadix og solgt Englænderne det, forat faae Penge. J St. Lucar venter man at finde endeel af Værdi. Sevillas Forskandsninger vare meget vidtløftige og fordrede 60,000 Mk. til forsvar og saamange havde man ikke. Jnsurgentkornsere skilles ad. Engl. skal have Tropper i St. Rech. Man haaber Cadix overgiver sig. Venegas, som kommanderer der, nægtede nylig at tage imod 4000 Englændere. Paa Cadix Rhed ligger 22 spanske og franske Linieskibe. J Havnen ligge 5 engelske Orloggere og endeel Førselskibe. Hert. af Bellune har besat Medine Sidonia og alle andre Pladser for Cadix. Af 18 til 20000 Jnsurg, under Hert. Albuquerque, vare, da han drogigjennem Cadix, kun 5500 Md. tilbage; de andre havde forladt ham.