JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
J der Freymüthige findes en udførlig historisk Efterretning om Dr. Galls Besøg i de Berlinske Fængsler. Den indeholder mange Underhistorier, som den, der ikke troer paa Troldmænd og Spaakjellinger, ikke kan andet end smille ved. Om en vis Arrestant, hvis Pandeskal Gall visiterede, sagde han, der vil aldrig blive noget Godt af ham, thi han har det meest udmærkede Tyvsorgan. Han bad Vedkommende om, at passe vel paa ham. Det arme Menneske skal nu ogsaa virkelig indspærres for bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Nyeste . der. 6
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Kjøbenhavn. No. 73. Den 24 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den modbydelige Lugt, som den har meddeelt denne Plante, kan tjene enhver til Advarsel, som vil lade sig advare. Den bliver først til Gift i Menneskenes Hænder og ved Misbrug. Den er en velgjørende Lægedom, naar den anvendes efter sin Bestemmelse. - Ved Siden af denne Plante staaer Soelsikken, der, ligesom Hofmanden, bestandig dreier sig efter Solen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Min Blomsterhauge kunde give mig Anledning til at skrive en heel botanisk Moral for Mennesker af alle Stænder, lige fra Landsby junkere til Straajunkere. Man har jo desuden allerede begyndt at skrive botaniske Liigvers, hvorfor skulde man ikke med ligesaa stor Føie kunne skrive botaniske Haandbøger i Moralen, Der gives ikke en Caracteer, ikke en Last eller Dyd, som jo en eller anden Blomst kan tjene til Billede paa Hvor mangen en Je-langer jelieber finder man ikke i vore Dage blandt Lærde og Kjøbmænd, kort blandt de fleste Menneskeclasser, Folk, som løbe i Veiret, uden at man veed hvorledes? Hvor mange Snyltemennesker finder man ikke, der snylte sig Forstand, Rigdom, Berømmelse, ja Udødelighed til Hvor mange Karteboller gives der ikke, som kun bruges til at opkradse fornemme Folk Bomuldstøier &c., og som, naar man har brugt dem, slænges bort som unyttigt Skrab? Hvor mange Violer trædes ikke grusomt med Fødderne, efterat man har aandet deres Vellugt, Jeg kunde saaledes gjennemgaae med Dem det hele Linneiske System, og ikke træffe en Blomst, hvis Egenskaber og Lod jo lode sig sammenligne med Menneskets. Sog derfor, min Herre, saa meget som mueligt, at opmuntre Deres Medborgere til at lægge sig efter Urtevidenskaben, og at studere Menneskene i Blomsterne. De kan være forvisset om, det er et Studium, som rigeligen lønner sine Dyrkere, og gjør alle moralske Haandbøger overflødige. * Deres forbundne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Politique. Hvad Statsmanden forstaaer under Politique, er temmelig bekjendt. Det er et Ord, som undskylder ethvert Middel; *) en usynlig Guddom, *) Men denne Politique er langtfra ikke Dannemark. Menneskelighed, Retfærdighed og Billighed ere Grundstøtterne for dets Statskonst. som paalægger alle Pligter evig Taushed, en Taskenspiller, som kan gjøre Hvidt til Sort og Sort til Hvidt; et vægelsindet Fruentimmer, som vil eet i Dag og i Morgen et andet; en Blaamand, der aldrig skifter sin Hund, og under enhver Himmelegn bliver sig selv lig; en Actrice, som taler ideligen om Dyd, Høimodighed og Uskyldighed, uden i Hjertet at bryde sig det mindste om nogen af Delene; et Barometer, som det mindste udvortes Jndtryk virker paa; en Jesper Snyltegiest, som holder sig gode Venner med enhver, som der er noget at snylte hos, og vender Ryggen til sin egen Broder, naar han seer, at der ikke er noget at hente meere hos ham; en Jacob v. Thybo, der bestandig taler om sine Heltebedrivter og den Braband ske Beleiring; en Modehandler, der stedse maa følge de Moder, der foreskrives i Modernes Hovedresidence og Fødeland ) Læseren vil maaskee finde det underligt, at Forfatteren her har dynget saa mange Billeder paa hinanden. Men det er efter den nyere Poesies gyldne Regler. Alle de, som efterligne den store Schlegel, den Mand, der har beviist, at Lessing var en Sinke, der frempiinte Men foruden Statspolitiquen gives der ogsaa en borgerlig Politique, som, en migniature, næsten har samme Egenskaber som hiin. Af Politique kan man tvinge sit Barn til at forlade sin Ungdoms Ven, og lade sig smedde til et Menneske, som det hader; af Politique kan man byde sin arrigste Fjende til Gjest, og kysse ham, ja trykke ham ømt til sit Bryst; af Politique kan man, mod sin bedre Overbeviisning, undertrykke sande Fortjenester og opløfte Dumheder til Skyerne; af Politique kan man træde sin Ven og fordums Velgjører paa Nakken, haane ham, ja styrte ham i evig Fordærvelse. Kort, hvad kan man ikke gjøre af Politique, Leiebibliotheker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Een af Oldtidens berømte Mænd lod engang sætte over sit Bibliothek: "Sielens Apothek."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Over Leiebibliothekerne kunde man maaskee sætte: Sielens Restauration. Her kommer man hverken for at søge Lægedom eller tilfredsstille sin naturlige Appetit, men for at kildre sin Emilia Gallotter ved, at tygge sine Nægle, følge samtligen denne skjønne Methode. Sandselighed, og meget ofte kun for at fordærve sin Smag. Et Leiebibliothek er Musernes Conditorbod. Alle de Varer, som ere Contrebande i den gode Smags Rige, rives man her om med samme Gridskhed som Kjøbenhavnerne om Engelsk Cassimir og Engelsk Klæde. Kotzebue opvarter her Cavaliererne med Chocolade og Punsch, Lasontaine Damerne med Jis og Limonade, Spies og Cramer med Bakkelse, Bon bons og Aquaviter. Mangt et Skrivt, som Recensenterne allerede for længe siden have villet expedere til Letheflod med Latinske Søpasser, læses, ja tygges og opsluges her med største Graadighed. Her vandre litteraire Aander, der faldt som Offre for Recensenters Grusomhed, i et sandt Eliseum, nyde den Lykke, som mangen en stor Mand forgjeves sukker efter, at leve i Efterverdenens Erindring. Det er hverken af en Suhm eller Rothe, hverken af en Kant eller Newton, at Bogndleieren ernærer sig og sine. Han maatte omkomme af Sult, dersom alle Forfattere havde skrevet som disse. Det er sædvanligst litteraire Emigranter, Fredløse og Banlyste, der skaffe ham legemlig og hans Læsere aandelig Føde. Bogudleiere kjende i Almindelighed ikke andet end Ryggen af deres Bøger, og have i det mindste der stor Liighed med mangen en Bibliothekar, ja mangen en stor Herre, som besidder en stor Bogsamling. De grave bestandig i Bøger, uden at de selv blive klogere derved. De ligne heri Bjergfolkene i Kongs bergs Sølvværk, som hidtil have gravet og gravet, uden at de selv eller Staten ere blevne rigere derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Blandede Nyheder. Blandt dem, som i Aar vise Konster i Jægersborg Dyrehauge udmærker Konstberideren Chiarinysig, hvis to Døttre besidde en Færdighed i deres Konst, som baade fortjener at sees og beundres. Deres naturlige Skabning, deres Stillinger og Bevægelser paa Hesten ere næsten saa skjønne som mueligt. Den ældste af dem er stukket i Kobber og kan sees paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den fortræffelige Bassanger Hr. la Valette reiser med Hr. og Mad. Foures til Rusland. Hr. Foures holdt den sidste Aften, han spillede, en Epilog, hvori han, efter gammel Stiil, forsikkrede, at han manglede Ord til at udtrykke sin Taknemmelighed, og at han aldrig skulde glemme den gode Modtagelse, han havde nydt hos det Danske Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Det hedder nu, at den afdøde Kammerherre, Anker skal ialt have efterladt sig to Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Efter Forlydende afgaae nu Medlemmerne i Landsoverretten i Vestindien om 14 Dage. Der har meldt sig saa mange Passagerer til at følge med det Skib, der skal føre dem derover, at Capitainen ikke har kunnet modtage det halve Antal deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Det Selskab af Schinderhanneske Vox-Røvere, som nylig har været i Odensee, er ikke, som nogle have ønsket, druknet underveis, men i bedste Velbefindende lykkelig arriveret til Jægersborg Dyrehauge, Ordsproget: den drukner ei, der hænge skal, stadfæstes her endog ved livløse Skjelmer. Selskabet bestaaer af 30 Personer, alle Mordere, og Tyve af første Skuffe. Manden, som foreviser disse Figurer, foredrager offentligen deres vitta ante acta meget oratoriskt. En Digter vilde her finde Stof til ti saadanne Stykker som Johanne Montfaucon og ligesaa mange Rinaldo Rinaldiner. Her forevises en Slagter og hans Datter, der have avlet tre Børn sammen, som den sidste har skaaret Hovedet af &c. - Hvilket Æmne til et Sørgespil i den nyere Smag, – Naar man har qvæget sit Øie med Synet af alle disse Mordere, saa opføres der et lidet Divertissement med Guillotinen. Man kapper nemlig Hovedet af en Mordbrænder og en Børnetyv til Forlystelse for de ærede Tilskuere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Storsultanen har nu endeligen modtaget Skrivelsen fra Keiser Napoleon, men ikke paa den Maade, som man ønskede. Efterat den Franske Charge d'Affaires havde erklæret, at han i Tilfælde af, at denne Skrivelse ikke blev modtagen paa den forlangte Maade, havde Ordre at begiere Passer for det hele Franske Gesandtskab, og at forlade Tyrkiet tilligemed samme, blev den Franske Tolk, Jaubert, indbuden til det Keiserlige Lystslot Kiatana, hvor han mødte Keiseren paa en Spadseretour, og een af hans Følge modtog Brevet og overleverede ham det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den Würtembergske Regjering har ladet be bekjendtgjøre, at der i Rhinegnene opholder sig Emissairer fra Hollandske Handelshuse, der udbrede deres Operationer dybt ind i Schwaben, ja indtil Grændserne af Schweitz. Efter Foregivende hværve de ny Colonister for Nordamerica, love de Udvandrende store Fordeele og skildre Colonierne med glimrende Farver. Men disse Emissairer ere Bedragere og egentligen Seelenverkoopere, der lokke troskyldige Mennesker i deres Snarer, og drive en skjændig Handel med dem. De Ulykkelige maae siden tjene paa Krigskibene som gemeene Matroser. Saaledes blev for en Tid siden en Kjøbmand i Frankfurt forført til at vandre til America. Men ved sin Ankomst til Amsterdam, blev han kastet i Fængsel og derpaa solgt til Søkrigstjeneste. Det lyktes omsider hans Broder at skaffe ham fri igjen. Sandsynligviis have endnu flere Würtembergere havt samme Skjebne, uden at man har kunnet komme dem til Hielp, thi disse skjændige Emissairer give sig al muelig Umage for, at skjule deres Slagtofferes Opholdsted og gjøre al Efterforskning frugtesløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Fredsførsten i Spanien lader nu forfærdige 150,000 Røgeapparater, efter den Franske Chemiker: Guyton Morvegus Opfindelse. De skulle fordeles i alle de Provindser, som hidtil ere blevne hjemsøgte af den gule Feber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Nylig gjorde en Engelsk Fregat 150 Spanske Soldater til Krigsfanger, som deels skulde garnisonere, deels, formedelst begaaede Forbrydelser, arbeide paa Fæstningsværkerne i Ceuta. Efterat de vare blevne bragte til Gibralter, foreslog man dem, at tage Engelsk Tjeneste paa fordeelagtige Vilkaar. Men ingen af dem vilde modtage Tilbudet. Kongen af Spanien har, for at belønne deres Troskab befalet, at deres retskafne Opførsel skulde proclameres ved alle Corpser, og at de, som vare dømte til Fæstningsarbeide, skulde have fuldkommen Pardon og i Fremtiden igjen kunne tjene ved den Spanske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Sir Sidney Smith søgte nylig paa en Masquerade i London efter to Veninder, som han vidste vare paa Ballet. Men da han ikke kunde finde dem, raabte han ganske høit: "de ere saa usynlige som de forenede fiendtlige Flaader!" - Det er dog vel neppe nogen Compliment for den Engelske Marine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Sex Linieskibe af den Engelske Canalslaade skulle forhindre den Rochefortske Flaade fra at løbe ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Fra Bordeaux har man den Efterretning, at Admiral Lindis har taget 8 Engelsk Ostindiske Skibe. J Leiren ved Zeyst findes nu det første Franske Husarregiment, som bærer Keiserens Vaaben. Husarerne have foran paa Huen en Kobberplade, hvorpaa der findes en kronet Ørn, som i Kloen holder en Tordenkile. Derved staaer No. 6 og længere ned Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
En Skaanert fra Barbadoes mødte for nogle Maaneder siden et af de mange Transportskibe, som føre Colonister fra Tydskland og Nederlandene til Nordamerica, i den skrækkeligste Tilstand. Det havde 250 Passagerer ombord; men da det allerede havde været 170 Dage paa Søen, saa var dets Mundprovision fortæret, og det havde 5 Fod Vand i Rummet. Skaanerten tog Folkene ombord, paa 30 nær, som maatte overlades til deres egen Skjebne; men ogsaa Skaanerten kom snart til at lide stor Mangel, og 40 Matroser døde af Sult, førend den naaede New=Pork.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
En Privatmand i Gouvernementet Astrachan har sendt Ministeren i St. Petersborg Rødder og Blade af en Plante, som i hans Egn voxer i Mængde, samt Meel og Brød, som kan laves deraf. Ved nøiere Undersøgelse fandt man, at denne Plante er den i hele Europa saavelsom i Siberien meget almindelige Butemus umbellatus, L. Melet har alle Egenskaberne af Kornmeel; Brødet er velsmagende, men noget bittert. Der anstilles nu Forsøg, hvorvidt det er nærende. Kalmykerne og Ostiakerne have iøvrigt allerede længe nydt denne Plante. Opfindelsen er bleven Keiseren forestillet, og han har sendt Opfinderen en anseelig Foræring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
J Leipzig har man nylig i et dramatisk Declamatorium givet Kotzebues Omarbeidelse af Holbergs ellevte Junii (der Gimpel auf der Messe),med temmeligt bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Giftblanderen Nissen har nu, Hr. Pastor Brorsons Skrivt fraregnet, fundet to Biographer. Som Morder fandt han dobbelt hvad han blot som ærlig Mand ikke vilde fundet enkelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den anklagede Lord Melville maatte d. 11 d. M. møde i Parlamentet for mundtligen at forsvare sig. Det skede med alle muelige gammeldags Ceremonier. Han holdt en lang Tale, hvori han søgte at bevise, at han var uskyldig. Man har bebreidet ham, sagde han, at han havde svaret Commissairerne: "saavidt jeg kan huske (to the best of my recollection) har jeg aldrig gjort det eller hiint. Men dette Udtryk var et Mundheld hos ham, endskjønt han ikke kunde negte, at han hellere burde sagt reent udne." (Man maa tilstaae, at et saadant Mundheld ikke just er nogen rosværdig Egenskab hos en Mand, der anbetroes Millioner, og som har Statens Vee og Vel i sin Haand). - Der blev debatteret længe, men Udfaldet blev dog, at Lord Melville skal anklages paa en criminel Maade ved Attorney general (Generalfiskalen). Man har valgt denne Maade, fordi man befrygtede, at Lorden, som er en gammel Mand, let kunne døe under Proceduren. Adskillige ville paastaae, at Processen imidlertid snarere vil overleve Lorden, end Lorden Processen. Nelson skal have forsikkret i et Brev, at han er meget vel underrettet og hvor den fjendtlige Flaade er, og at han ikke tvivler paa, at han vil træffe den. J Engelland derimod er man meget ilde underrettet og hvor Admiral Nelson er. Forstanderne for det Britiske Museum have ansøgt Parlamentet om at faae 20,000 Pund bevilgede til at kjøbe Hr. Townlys prægtige Kobber samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Nylig døde den ældste Engelske Admiral Mil bank, i sit 84 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den Franske Keiser vil nu snart udnævne en Vicekonge i Jtalien. Det Genuesiske District skal deles i tre Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
J Gibralter ere Levnedsmidlerne saa dyre, at man betaler 10 Spanske Rdlr. for en kalkunsk Hane, 2 Rdlr. for en Høne, 2 Rdlr. for en And &c. Oxekjød er aldeles ikke at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Den Franske Flaade ved Brest skal være fuldkommen seilfærdig og have indskibet 27,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Da man her til Lands vel i Almindelighed ikke har noget nøiagtigt Begreb om den Franske Nations Skatter og Afgivter, eller om dens Armees Lønning, kunne følgende enkelte Træk, som indeholde i Korthed det Væsentligste, maaskee ikke være uvelkommen: Hver Huuseier maae svare 18 1/2 pro Cent af Huusleien til Regjeringen, uberegnet Grund, Meubel= og Vinduesskat. Den Fattigere, som har hverken Gaard eller Grund, maae udrede 1 1/2 Lidres, den mere Velhavende 4 1/2 Livres Kopskat, for hver mandlig Betient betaler Herren 6 Livres o. s. v. Afgivterne paa Levnedsmidler gaae fra 5 til 20 af Hundrede. Luxusartiklerne ere, som billigt, høit ansatte: Enhver som holder Kareth, maa betale 120 Livres aarlig Skat af den. Capitalister maa svare 10 1/2 pro Cent af alle udlaante Penge; den nærmeste Følge heraf er da, naturligviis Aager. Hvert Blad stemplet Papiir koster 15 Sous, og alle Acter maa for Lovmæssig heds Skyld skrives paa saadant Papiir, deraf flyder høist betydelige Bekostninger ved alle Retssager. Selv Kjøbmændenes Handelsbøger skrives paa stemplet Papiir, og det ikke som hos os blot med et Stykke i Begyndelsen af Bogen, men hvert Blad maa være stemplet, og betalt med 15 Sous. En og hver Handel og Næringsvei er belagt med passende Paalæg, og er i denne Henseende inddeelt i 8 Classer, hvoraf den sidste indbefatter dem som leve af Haanden i Munden, saasom omstrygende Musikanter, Taskenspillere o. s. v., Vaskerkonerne ikke at forglemme. Hvad Armeens Sold angaaer, da faaer den Gemene daglig 5 Sous, fra hvilke Underofficieren endda afdrager noget for den fælles Madlavning; derimod er der 10,000 Mand i den Franske Armee, nemlig Consulargarden, der nyde 25 Sous. Mamelukkerne faae 50 Sous. Af Gensd' armerie Elite til Fods faaer hver Jnfanterist 3 Livres og hver Cavallerist endog 5 Livres daglig Sold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
J Engelland klagede en Vægter nylig over, at han om Natten ofte blev foruroliget paa sin Post af Spøgelser, der vare saa sorte som Ravne og førte en sort Liigkiste med sig. Nogle Folk fra Nabolauget lagde sig paa Luur og traf rigtig nok Spøgelserne med Kisten, men Spøgelserne bestode af Tyve, og Liget var et stort slagtet Sviin, som de havde stiaalet hos en Slagter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-24
Kjøbenhavn, Tryke hos P. H. Heckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
Nyeste kilderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
Kjøbenhavn. No. 74. Den 28 Junii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
Endnu levende Mænds Levnedsbeskrivelser. Mindet om de Mænd, der have gavnet deres Medmennesker, det være nu ved at styre et Scepter eller en Ploug, bør altid være Efterslægten dyrebart. Det er født, at dvæle ved Handlinger, der enten have fremmet eller endnu fremme det Ædle og Gode. Det er Pligt endog at forevige den i Skrivter. En fortjent Mands Levnedsbeskrivelse bør altid betragtes som en Ædelsteen i Nationalhæderens Krone. Den tindrer med ufordunklet Glands fra Slægt til Slægt. Men saadanne Levnedsbeskrivelser bør, naar de skulle opfylde denne deres store Bestemmelse, være Resultatet, ikke blot af Samtidiges, men ogsaa af Efterverdenens Dom. At hædre den sande fortjente Mand, medens han endnu lever, og lade ham være Vidne til, hvorledes Dyden ogsaa her i Livet bærer Frugter, er billigt og retfærdigt. Men at afsige nogen bestemt Dom over hans ufuldendte Løbebane, er noget, som hans Samtidige hverken bør eller kunne. Ligesom Croesus sagde: ingen kan kaldes lykkelig, førend han ligger i sin Grav, saaledes kan man ogsaa sige: "ingen bør kaldes stor førend han er død." Man har seet en Nero, som i Begyndelsen var en ædel Regent, blive til een af Jordens største Tyranner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
J vore Dage er det blevet Mode, at en Mand aldrig saasnart har begyndt at faae et Navn, førend man stikker han i Kobber eller beskriver hans Levned. Ofte træffer det Mænd, som virkelig fortjene det, og i dette Tilfælde kan altsaa ingen have noget imod Tingen selv.Men det bør dog ikke skee, saalænge han endnu lever, ikke ved hans Venner, og endnu langt mindre ved ham selv. En endnu levende Mands Levned kan dog aldrig blive andet end et Fragment af hans Liv, nogle enkelte Acter af et Skuespil, hvis Fortsættelse er skjult for enhver Dødeligs Øie. Den, der udgiver en saadan Biographie, forekommer mig som en Forfatter, der har skrevet nogle Acter af et Skuespil, og ikke kan give sig til Taals, førend han har faaet dem trykte og gjort hele Verden opmærksom paa sit ufuldbaarne Foster. Og hvo er det, som i Almindelighed beskriver endnu levende Mænd? - En af deres Venner, eller og en endnu fortroeligere Ven -de selv. Af de første kan man ikke vente andet end partiske Lovtaler, og af den sidste ikke andet end tørre Kjendsgierninger, skuede igjennem Selvtillidens og Selvkjerlighedens Prisma. Selvbiographier som af en Roussean bør man ikke vente sig i vore Dage, og kun den sære, af physiske Aarsager underlig stemte, Roussean kunde det falde ind, at ville skildre sig saaledes, som han virkelig var. Endog den store Mand gaaer det her som Maleren, naar han skal male sig selv. Han maa see sig i et Speil, og ganske stole paa, at dette viser ham hans eget Billede i dets rette og sande Skikkelse. Vor egen Phantastes Speil skuffer os snarest, naar vi ville see og selv deri. De Pletter, som vi saa tydelig see i andres billede, blive vi saa sielden vaer i vort eget. Den, der altsaa fordrer en fuldkommen upartisk Selvbiographie, kjender kun lidet til det menneskelige Hjerte, kun lidet til den større eller mindre Grad af Forfængelighed, som er vor fælles Arvesynd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
Biographier af samtidige Venner fordunkle sande Fortjenester mere, end de laane dem Glands. Hvad er modbydeligere, end at høre nogen vidne i sin egen Sag? Og naar Vennen offentlig roser Vennen, Yndlingen sin Velynder, mon da Tilfældet ikke omtrent er det samme. Ere Venskab, Taknemmelighed og Forbindelser ikke mægtige nok til at vise os de gode Egenskaber som Kjæmper, og de ufordeelagtige som Dverge? – Naar Graven har aabnet sit grændseløse Svælg imellem de Døde og de Levende, naar Venskab, Forbindelser og Jndflydelse have tabt deres Kraft, naar ene Sandheden seer sig istand til, uafbrudt at opløfte sin Stemme, først da er det Tid, at veie Fortjenester og fremstille dem i deres rette Lys for Efterverdenens Aasyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-06-28
Endnu levende Menneskers Biographier, skildrede med Venskabets eller Partiskhedens Pensel, maae altid stifte megen Skade. De føre den tilkommende Historieskriver ganske i Vilderede. De gjøre det næsten umueligt at faae nogen sand, paa upartiske Kjendsgierninger grundet, Historie. Det maatte da være, at der engang opstod et Genie, hvis dybtskuende Øie formaaede at drage Sløret bort fra det Gjøglerspil, hvor Partiskhed og Egenkjerlighed saa ofte bestræbe sig for at forblinde Mængden. Skyldnere. Hvor født, hvor behageligt er det ikke, at betale sine Creditorer, har den berømte Litt leton sagt. Dette Udtryk har maaskee været passende i hans Tidsalder, i vore Dage er det aldeles anvendeligt. Nu omstunder sige de fleste unge Mennesker, der forstaae at leve: "Hvor født, hvor behageligt er det, ikke at betale sin Gield!" Rigtig nok er det kun et lille Comma, som her udgjør den hele Forskjel, men et farligt Comma, som tilintetgjør ofte al gjensidig Tillid, og ødelægger mangen en Familie. At berøve sin Næste hans lovlige Eiendom; at tilvende sig den under venskabs Masque eller ved glimrende Løvter; at lønne hans Troskyldighed og Tillid med foragtelig Ligegyldighed, er en Forbrydelse, som saa mange Debitorer gjøre sig skyldige i, uden at Lovene i noget mueligt Land, i egentlig Forstand, have sat nogen Straf derpaa. Man kan paa denne Maade fraliste sin Næste al hans suurt erhvervede Eiendom; man kan hele ham, naar man først har lokket han i sin Snare, uden at man behøver at befrygte den Straf, som Loven har sat paa den allerubetydeligste Overtrædelse.*)¬