Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-09-10
Nederlandene. Opstanden antager ogsaa her en alvorlig Karakteer, hvori vel Man meget maa beklage, at saavel her som andre Steder en Deel Jldesindede og Pøbel, der ikke ville andet end Spektakler, for at kunne fiske i rørt Vand, blande sig i Folkets Kamp for Borgerfrihed og ved deres Excesser give Modpartiet Leilighed til at sværte Revolutionens Hensigt. En klart Exempel herpaa har Man deri, at hollandske Blade kalde Belgierne Rebeller, og tale om, at lade Tropper rykke imod dem, medens just Borgerne overalt ruste sig, for at hindre Excesser og vaage over deres ved Forfatningen grundede Rettigheder. - Den 1 d. M. indtraf Prindsen, af Oraniens Adjutant til Brussel, som Afsending til Borgergardens Chef. Allerede i Forveien havde Efterretningen og Tropper, der skulde rykke mod Brussel, bragt Gemytterne der i største Bevægelse, og Borgerne havde faaet mange Patroner uddeelt; talrige Patrouiller af Borgergarden streifede gjennem Gaderne, Man havde oprevet Brostene, anlagt Barrikader og Alt tegnede til en Kamp, da Borgergardens Chef, Baron Hoogvorst, formaaede Generalerne, der kommanderede de i den øvre Deel af Brussel, værende Tropper, til at give de Fremrykkende Kontraordre, hvorfor disse have leiret sig ved Gent. Efter Prindsens Jndbydelse begav en Deputation, i Spidsen for hvilken Baron Hoogvorst stod, sig til ham til Vilvorden; de vendte tilbage samme Dag og da en utallig Menneskemængde havde samlet sig, for at høre Forsamlingens Udfald, eftersom Rygtet havde udbredt sig, at Prindserne kun vilde vise sig i Brussel, naar de lovstridige Faner og Kokarder bleve aflagte, viste Folkets Stemning tilfulde, at det paa ingen Maade vilde føie sig heri. Kl. 10 om Aftenen blev Prindsens Svar bekjendtgjort, der indeholdt, at Prindserne under ovennævnte Betingelse vilde komme til Brussel, omgiven af Borgergarden og fulgt af en Militairmagt, som skulde være bestemt til at lette Borgerne den besværlige Vagttjeneste. Skjøndt Folket paa Torvene allerede lydeligt havde erklæret, at det ikke vilde aflægge de tre Farver (hvilke iøvrigt ikke staae i nogen Forbindelse med de Franskes, men er de gamle Farver for Brabant, Hennegau og begge Flanderne), lod Chefen for Borgergarden, dog stemme derom, hvilket havde det samme Udfald, nemlig, at Man ikke kunde opfylde Proklamationens Betingelse. Dette Svar overbragte en ny Deputation, i Spidsen for hvilken Baron Secus stod, Prindserne (af Oranien, og hans Broder Friederich) i Vilvorden, og skjøndt disse først ikke vare tilbøielige til at forandre deres Beslutning, maatte de dog, efter meget levende Debatter, hvori Man besvor Dem ikke at bringe Jndbyggerne i Brussel til det Rderste, give efter. En Proklamation tilkjendegav nu Underhandlingernes Udfald: at Prindsen af Oranien den 2 Septbr. vilde komme til Brussel med sin Generalstab, dog uden Tropper, og ønskede at modtages af Borgergarden, Derved forhindredes en Blodsudgydelse, der vistnok vilde have blevet skrækkelig, thi Gemytterne vare i frygteligt Oprør, da Borgerne havde fast besluttet, før at døe, end af tilstæde nogen Troppeafdelings Jndmarsch. De Deputerede maatte stille sig som Gidsler for Prindsens Person og indestaae for, at han frit maatte kunne begive sig ind og ud af Staden. Derpaa blev Borgergarden 10,000 Md. opstillet paa Pladsen udenfor Raadhuset; hver Sektion, havde sine Faner med de tre brabantske Farver. Kl. 1 ankom Prindsen til Staden, kun ledsaget af sine Adjutantere og fandt til sin Forhauselse Brostenene optagne, Træer fældede og Barrikader anlagte. Jmidlertid viste han Borgergarderne den Tillid, at begive sig allene med faa Adjutantere imellem dem, men slap kun med megen Besværlighed igjennem de mange Forskandsninger, dog under Folkets lydelige Udraab: leve Kongen, leve Prindsen, leve Friheden! J en Proklamation opfordrede han derpaa Borgerne til Rolighed, og lovede at overlægge med en Kommission de fornødne Forholdsregler, for at oprette den gjensidige Tiltroe. Til denne Kommission er udnævnt som Præsident Hertugen af Ursel, v. der Fosse, Provindsens Gouvernør, de Wellens, Borgemester i Brussel, v. Hoogvorst, Borgergardens Chef o. a. Fl.