JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-01-15
Efter Forlydende søger Legationssekretair Hvass Cancellist i udenlandske Departement, Afsked fra denne sin Tjeneste. Da han er theologisk Candidat, vil han sandsynligviis atter betræde den geistlige Bane. En meget stærk Jld udbrød Natten imellem 10de og 11te Januar i lille Strandstræde, hvorved den Dhrr. Procurator Abrahamson og Grosserer Heymann tilhørende Gaard aldeles afbrændte, men Sidehusene bleve til Lykke ubeskadigede. Hverken den forhenværende eller nuværende Eiere, som nyligen havde kjøbt Stedet, boede der. Det vides endnu ikke, hvorledes Jlden er opkommen; muligen fra den forrige Eiers Smedeværksted, som laa i Bagbygningen. Tvende af den i overste Etage af den brændte Gaard boende Skorsteensfeier Schmidts Folk, en Svend og en Dreng, maatte frelse sig ud gjennem et Vindue, og bleve, noget forbrændte, bragte paa Hospitalet. – Jfr. Astrup, saavel den endnu levende, som den døde, der begroves Dagen efter, boede i Gaarden ved Siden af den brændte. At der, efter Cancelliets Resolution, vil blive ansat en Procurator paa Prøve i Aarhuus Amt, samt at Ansøgninger desangaaende kunne indgives til Collegiet i Løbet af 6 Uger, bringes herved til offentlig Kundskab. Under Titel af Homoopathiken eller den reformerte Lægekunst: et Ugeblad for Sundheds og Sandhedsyndere", er igaar (9de Jan.) udkommet det første Nummer af et nyt Tidsskrift, samlet og udgivet af H. C. Lund, Homøopath. – J nærværende Øieblik, da flere ved et Par af vore yngre Læger foretagne særdeles heldige homoopathiske Kure, tildrage sig baade Lægers og Lægmands Opmærksomhed, synes et Tidsskrift som dette hverken at være uhensigtsmæssigt eller uden almeen Jnteresse. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1833-01-15
Til Berigtigelse af det i flere offentlige Blade Jnd rykkede, om Auctionen over det ved Bierregaard strandede Skibs Ladning, tjener, at det – efter Skrivelse fra Ringkjøbing af 8de d. M. – ingenlunde er rigtigt, at et Oxehoved Viin solgtes i Gjennemsnit for 20 Rbd. Sølv; thi hvad der virkelig var Viin og ei Søevand, kostede i Gjennemsnit 30 Rd. S HC. eller 48 Rbd. Sølv pr. Oxehoved. Og er vel Vinen drikkelig som den er, men dog neppe dertil bestemt, da det i Ordets egentlige Forstand er Druesaft af 1832 Aars Avl og ligger endnu paa Druen. Det skal forøvrigt være en ypperlig Sort Viin. Den øvrige Deel af Ladningen, med Undtagelse af Bjergernes Trediepart, skal udføres, og skal der alt være et Skib underveis fra Hamborg, for at afhente det. (Hp. A.) Sidstafvigte 4de Octbr. blev paa Landeveien Vesten for Aakirkeby, paa Bornholm, foretaget et Hestevæddeløb, hvortil 22 Heste vare anmeldte. Banens Længde var 3,900 Alen, som de 4 hurtigst løbende Heste tilbagelagde i 4 Minutter og 11, 13. 24 og 28 Secunder. Præmierne vare 60, 30, 20 og 10 Rbd. r. S. J et Møde den 18de Septbr. besluttede "den bornholmske Forening til Hesteavlens Fremme at foranstalte opkjøbt 2 a 3 Hingstfølfaldne efter Hopper af almindelig Landrace og en Fuldblodshingst. Efter at have erfaret dette Mødes Forhandlinger har Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg naadigst behaget at skjænke Foreningen et Halvblods-Hingstfol af Høisammes Stutteri. Horsens den 11te Jan. Efter Begjæring bemærkes det, at Frue Fischers i forrige No. af dette Blad omtalte Ansættelse hos en høi Dame i Jtalien, endnu ikke er definitiv bestemt. Viborg den 13de Januar 1833. Jgaar i Middagsstunden opkom der Jldløs i Tørrehuset ved Fabrikken Bruunshaab ved Viborg. Jlden udbrød i det Øieblik da Folkene havde forladt Huset for at holde Middagsmaaltid, og da Huset. var straatækket, var Overdeelen allerede ved Opdagelsen saa omspændt af Luerne at Redning for samme Hus eller Noget af hvad der befandtes var umuelig. Men da Veiret var næsten stille, Vinden har fra de øvrige Bygninger, og man ikke fattedes Vand, saasom Fabrikken er anlagt paa en Aar, ved hvis Kraft, Værkerne drives, saa lykkedes det at forebygge videre Ødelæggelse. Jntet Menneske kom til Skade. Jldens Aarsag vides ikke, men antages med al Rimelighed at have været Fyrbøderens Uforsigtighed ved at hede Kakkelovnene saa stærkt at der er gaaet Jld i dem og Rørerne.
Viborger Samler, 1833-01-15
Ledige Embeder. Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Middelfarth samt Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Vends Herred. – Gauerslund og Vindinge Sognekald i Ribe Stift, 570 Rd. – Sognekaldet til St. Mikkelstirke i Slagelse, 444 Rd. - Ordineret Catechet- og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Holbek. Løn, 300 Rbd. Sølv, og, imod at prædike til Aftensang, Renten af det Pedersenske Legat, 32 Rbd. Sølv aarlig, samt fri Bolig eller Huusleiehjelp og 4 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer, af Menigheden.
Viborger Samler, 1833-01-15
Befordringer og Afgang. Funder det danske Cancellie: Den 2den Januar er Sognepræst for Nordborg Menighed paa Als C. C. Tomsen beskikket til tillige at være Provst for NørreHerred paa Als; Sognepræst i Ærøeskjøbing, J. Stephensen, til tillige at være Provst over Øen Ærøe.
Viborger Samler, 1833-01-15
Døde, Kjøbenhavn: Enkefrue M. D. Schyth, f. Köbke, 64 1/2 Aar. Frideriksborg: Enkemad. A. Brammer, f. Plum, 90 Aar. - Skibhusene ved Odense. Skolelærer C. A. Pade, 27 Aar. - Tiørnslunde: F. Randløv, 32 Aar. - Aarhuus: Forhenværende Eier af Skaungaard, Capt. Gorm, 81 Aar; J. A Galthen, 96 Aar. - Nyekiøbing paa Morsøe, Kjøbmand Sepstrup, 79 Aar. - Thisted, Enkefrue Toft, fød Estrup, 45 Aar. (3 Maaneder efter sin Mands Død;) Jfr. C. M. Ove, 17 Aar; (En Datter af Pastor Ove i Langaae.) annusinessererandsnings-
Viborger Samler, 1833-01-15
Bekiendtgjorelser. De levende Yttringer af Deeltagelse, der ved min Hjemkomst sidstleden mødte mig fra Viborg Byes Borgere og Indvaanere, opfordre mig til at aflægge min varmeste Tak og at tilføje Forsikkringen om, heri at finde en Fjær Opmuntring til stedse at Fortjene mine Medborgeres Agtelse og Velvillie. Viborg den 14de Januar 1833. Ahlefeldt Laurvig
Viborger Samler, 1833-01-15
At min kjære gode Fader, Jver Olesen, forhenværende Eier af Gudumkloster og Nyegaard i Gudum Sogn, henslumrede ved en stille og rolig Død, Søndagen den 23de December sidstleden, i hans Alders 73 Aar, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner. Nyegaard i Gudum Sogn pr. Lemvig den 30te December 1832. C. N. Olesen. Paa mine Sødskendes og egne Vegne.
Viborger Samler, 1833-01-15
En Dreng af en honet Familie, og som er confirmeret, kan strax eller til Paaske blive antaget i Lære hos Naalemagermester H. C. Tørsleff i Skive.
Viborger Samler, 1833-01-15
Nye flamske Sild af dette Aars Nedlægning, ra fineret Lampeolie og Roeolie sælges hos J. Salmonsen.
Viborger Samler, 1833-01-15
Min Gaard paa Vestergade er strax at faae tilkjøbs eller til Leie. J. C. Tetens.
Viborger Samler, 1833-01-15
Hos Farver Algreen kan alle Slags uldne Kaabe tøier blive farvede og trykkede efter nu Tids brugelige Mønstre. Gamle falmede Merinos kunne blive farvede og trykkede med Glands som de var nye, alt for billige Priser.
Viborger Samler, 1833-01-15
Hos Farver Algreen modtages Tøi til Stampnintil Beklunds Mølle.
Viborger Samler, 1833-01-15
Tirsdagen den 22de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Følge det Kongelige Rentekammer; Ordres, og Amtstuens derefter stedte Begjæring, et Qvantum af 230 Tønder Rug, 190 Tønder Byg og 13) Tønder Havre, af Rinds Herreds Bispe Tiendern for Aaret 1832, der af Amtstuen er modtaget og her i Byen oplagt, bortsolgt ved Auction, som afholdes paa denne Byes Raadhuus, efter de Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen. Viborg den 12te Januarii 1833. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1833-01-15
Da der ved Auctionen den 10de d. M. over en Obligation tilhørende Jndsidder Anders Jørgensens Dødsboe, udstædt af Peder Jensen i Bjerregrafor 265 Rbd. Sedler med Pant i flere forskjellige Eiendomme, dat. 19de Mai 1830 og tinglæst 14de October f. A. intet Bud skeete, saa bliver samme Obligation efter Foranstaltning af Skifteretten stillet til nye Auction den førstkommende 25de Januarii, Formiddag Kl. 11. Auctionen holdes paa Fousingøes Skriverstue. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 14de Januarii 1833. Rod Efter det Kongelige Rentekammers Bestemmelse, bliver Aalefiskeriet og det øvrige Fiskerie til Hovedgaarden Silkeborg opraabt til Bortforpagtning, ved Auction som holdes paa Hovedgaarden selv Løverdagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos undertegnede Forvalter. – Lysthavende indbydes, Silleborg d. 10de Jan. 1833. Knudsen.
Viborger Samler, 1833-01-15
Placat. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgl. Maren Marie Nielsdatter, Hustrue af Huusmand Hans Knudsen af Asmildgaarde, bliver det Stervboet tilhørende Huus i Asmildgaarde, Svostrup Sogn, af Hartkorn Ager og Engs 4 Skpr. 2 1/2 Alb. med Konge- og Kirketienderne deraf, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 2den Februarii 1833. Løverdagen den 16de f. M. og Onsdagen den 6te Martii 1833. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes herpaa Contoiret og den 3die i Stervbostædet Asmildgaarde, hvor da tillige bortsælges Boets Besætning, Ud- og Jndboe. Denne Publication skeer, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 28de Decbr. 1832. H. H. Holm. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-01-17
61de Aargang. No. 8. Torsdagen. den 17de Januar 1833. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig privilegerede. Viborger Tamler.
Viborger Samler, 1833-01-17
IndretningsassurantzarenaarørSTIANISHANNISHANNISSISSEMERS.
Viborger Samler, 1833-01-17
Udenlandske Efterretninger. Grev d'Espanna. J den i sidste No. af Samleren nævnte Memoire over denne Tyrans Forvaltning af Catalonien, findes især følgende Omstændigheder anførte: "Grev d'Espanna har ladet 350 Mennesker skyde, blandt disse Stabs- og Subalterne-Officierer, Kjøbmænd, Grundeiere &c. Efter Henrettelsen bleve de Afsjæledes Legemer slæbte af Galeislaver fra Citadellet (Barcelonas) til Galgen, medens de Skudtes blodige Lemmer spredtes omkring paa Gaderne og fortæredes af Hundene. Dette er en beviist Kiendsgierning. Lutter Uretfærdigheder gik forud for denne voldsomme Daad. Man tillod ikke de Anklagede at vælge sig Forsvarere, og satte sig ud over alle juridiske Formaliteter; ligeledes afslog man de Domfældte den Trøst, at erholde en Skriftefader. Alt dette documenteres med Actstykker, som den kongelige Fiscal Cantillon har maattet bringe til Madrid. Over 400 Personer bleve af Grev d'Espanna sendte paa Galeierne, og over 1800 sukke i Fængslerne; Antallet af dem, der ere slæbte bort fra deres Huse og Familier, beløber sig til flere Tusinder. Jngen veed Bevæggrundene til denne uhørte Fremgangsmaade; Nogle dømtes til Fængsel paa flere Aar, "fordi de havde taget Deel i en tilsigtet Sammensværgelse," Andre, fordi man havde inddraget nøiere Efterretninger om deres Opførsel, atter Andre sendtes paa Galeierne for at man imidlertid kunde anlægge Proces imod dem." Nogle, hvis Dom lød paa, at der ingen Grund var til Anklage imod dem, bleve løsladte, men med Tilføiende, at de maatte erlægge en bestemt Pengestraf og forvises Provindsen. Alle de paa denarrassariansand. - ne Maade straffede Personer høre til den næringsdrivende Classe, ere Kjøbmænd, Kunstnere og deslige.
Viborger Samler, 1833-01-17
Flere Boder og Caffehuse lukkedes paa Grev d'Espannas vilkaarlige befaling, og paa denne Maade bragtes mange Familier til Bettelstaven. Desuden bleve de Fangne saa slet behandlede i Fængslerne, at Flere af dem gjorde Forsøg paa, at skille sig ved Livet, endskjøndt de aldeles ingen Brøde havde at forekaste sig. Syv af disse lykkedes det virkeligt, og de Øvrige ansaae det stedse som en Befrielse for deres Lidelser, naar man forkyndte dem deres Dødsdom. Paa alle dem, der sendtes til Africa paa Galeierne, afragedes Haaret, og man saae med største Uvillie Mordere og Tyve at bortføres i Selskab med Stabs og andre Officierer, med Gristlige o. s. v. Saaledes havde man paa Grev d'Espannas udtrykkelige befaling sammenlænket en forhenværende Officier af den kongelige Garde, en Søn af General Meling, med en Piber. Antallet paa de Hæftede, hvem man afpressede Pengestraffe fra 50 Piastre indtil flere 1000. kan slet ikke bestemmes, ligesaalidt som man veed, hvad der er blevet af disse Penge. Beløbet af denne Sum udgjør maaskee flere Millioner Realer. Saa meget er vist, at Fiscalen Cantillon og hans Familie offentligt bare de røvede Juveler og uden Sky betiente sig af de Fangnes Meubler. For disse Processer levede Cantillon kun af sin Gage, og man vidste ikke, at han eiede Godser eller andre Jndtægter; men efter disse Udpresninger begyndte han eengang at gjøre store Udgivter og holdt Heste og Vogn. Ogsaa Grev d'Espanna saae man offentligt at ride paa en Hest, som han havde frataget Krigscommissairen la Rua, hvem han havde ladet fængsle. Cantillon mishandlede Fangerne og gav endog flere af dem Øresigen, fordi de ikke i deres Udsagn vilde rette dem efter hans Ønsker. Meget ofte sagde han til dem, førend de havde aflagt deres Udsagn, at deres Forbrydelse allerede var beviist, og de bleve nu, enten de tilstøde eller ikke, dømte til Døden. Flere Stabs- og andre Officierer sadde i Fængsel, uden at man vidste, enten de vare skyldige, eller ikke; en af dem erholdt 25 Stokkeprygl, fordi han, et givet Forbud uagtet, havde talt med sin Naboe, og efterat man havde kastet ham til Jorden, slog man ham et Hul i Hovedet med et Knippe Nøgler. Cantillon gav ham herpaa endnu selv et Sabelhug.
Viborger Samler, 1833-01-17
En stor Deel af de kongelige Frivillige i Provindsen bestaaer af Folk, som i 1827 grebe til Vaaden mod Kongen. Folk, der formedelst de forteste Forbrydelser vare dømte til Døden, ere satte i Frihed. Disse hørte ligeledes til Oprørerne (Carlister) fra 1827 og vare senere tagne under Beskyttelse. En mærkværdig Kjendsgierning er blandt Andre denne: Lieutenanten, D. Jayme Maes blev (i Barcelona) hæftet og fra sin Bopæl umiddelbart bragt paa Galeierne. Uden at indlede Proces imod ham, kastede man ham imellem Galeiflaverne, der maae arbeide paa offentlige Bygninger og desl. i Barcelona. Efterat han havde tilbragt nogle Maaneder i denne førgelige Stilling, blev han paa en befaling af Grev d'Espanna (i hvilken det hed, at man havde holdt ham hæftet, indtil man havde inddraget Underretninger om ham) igjen sat i Frihed, men kort derefter sendt i Forviisning til Daroca, hvor han endnu maa være. Saasnart Grev d'Espanna mister sin Post (hvilket, som bekjendt, nu er skeet), ville endnu mange andre Kjendsgierninger komme for Lyset, hvis Opklarelse er uomgængeligt nødvendig til Kongens Sikkerhed.
Viborger Samler, 1833-01-17
Sverrig. Nytaarsaften indgav Advocatiskalen i Svea Hof ret, Hr. Peffer, sine Slutningspaastande i Høiforræderiesagen imod Friherrerne Vegesack og Düben. Da begge vare overbeviste om at have havt Samqvem med Prinds Gustaf, paastod Hr. Pfeffer, paaberaabende sig det Kgl. Forbud af 10de Decbr. 1812, at begge skulde underkastes den i S. 3 af dette Forbud fastsatte Straf, nemlig Forviisning af Riget og Fortabelse af deres Rettigheder som svenske Undersaatter; men, med Hensyn til de imod Begge forekomne graverende Omstændigheder, hvilke de havde nægtet, skjøndt Hr. Pfeffer for sin Deel ansaae dem overtydende, og hvis meere eller mindre graverende Egenskab han saaledes henstillede til Hofrettens Prøvelse, nemlig, imod Friherre Vegesack Forfatterskabet af det bekjendte Brev, adresseret fra Berlin, den 3die Juli 1832, til Friherre Duben i Wien, og imod Friherre Duben, at han har næret og yttret Hensigter og Tanker, der vare farlige for den almindelige Orden og den bestaaende Sikkerhed, paastod Advocatfiskalen, at begge Friherrerne skulde sættes paa Fæstning, for at formaaes til Bekjendelse, i hvilket Tilfælde den ovenfor paastaaede bestemte Straf naturligviis maatte udsættes indtil videre.
Viborger Samler, 1833-01-17
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-01-17
Kjøbenhavn. Rygtet paastaaer, at den seierkronede Væddeløber ske, den ved de kjøbenhavnske Lege udødelige fischer ske Petronelle, af Hr. Grosserer Frøhlich skal være bleven solgt til Heste-Udleieren Fønss. Dersom dette skulde stadfæste sig, kunne maaskee ved ind treffende Kaneføre de kjøbenhavnske Gentlemen og Jockeyer for privat Regning berede sig et Skuespil, hvortil i Efteraaret saamange Tribuner, Plankeværker, Politiebetjente og andre private og offentlige Belostninger og Foranstaltninger udkrævedes. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1833-01-17
En Hr. W., forhen ansat i Toldfaget, og hans unge Kone, bekjendt i Jylland som Skuespillerinde ved et omreisende Selskab, bleve i forrige Maaned ægteviede i Christiania. Efter denne Fremtrædelse paa Naturens Skueplads, debuterede de paa Kunstens; men her vare de begge saa uheldige at blive (S. Bl.) udpebne.
Viborger Samler, 1833-01-17
Kjøbenhavnsposten foreslaaer at oprettte Provindsialbanker, hvorved Pengecirculationen betydeligt vilde formeres og en stor Mængde Omsætninger, som nu blot kunne udføres paa Kjøbenhavn, foretages i selve Provindserne. Forf. er af den Mening, at slige Banker med Fordeel kunne forbindes med Sparekasserne, hvis Beholdninger nu for det meste flyde i Statskassen, til Uleilighed baade for denne og for selve Stedet, hvorfra Pengene trækkes.
Viborger Samler, 1833-01-17
Jtzehoe, 5te Januar. Jkke allene i Ditmarsken grassere nu de naturlige Kopper, men ogsaa i Altona, hor et af de forhen. Cholerahospitaler er bleven indrettet til Lazareth for Koppesyge.
Viborger Samler, 1833-01-17
Kiel. Gjennemsnitsprisen paa Hveden er i England nu 53 Schill. Cour. for Tønden efter holsteensk Maal. Hvedebrødet koster i London 8 Pence eller 9 Schill. Cour. for et Brød, der veier 4 Pund 5 1/2 Unzer Engelsk, eller 4 Pd. holsteensk Vægt. Torveprisen paa Hvede var i Kiel den 22de December 9 til 10 Mark Cour. for Tønden, følgelig ikke halvt saa høi som i England. Lader man hente for 9 Schill. Hvedebrød hos en Bager i Kiel, saa finder man dettes Vægt at være – ikke otte Pd., som man vel havde Føje til at vente, men – neppe 32 Pd. - Denne Gaade er vel ligesaa vanskelig at løse paa andre Steder.
Viborger Samler, 1833-01-17
Skrivelse fra Kjøbenhavn i Begyndelsen, af Januar.
Viborger Samler, 1833-01-17
(Af Hamborger Correspondent.) Det nu forløbne Aar har ikke været rigt for Danmark paa ydre Begivenheder eller betydelige Resultater af den indre Uddannelse; imidlertid har saamangt et Sædekorn til fremtidig Udvikling spiret i dets stille Skjød, at det tilbyder den opmærksomme Jagttager en nærforestaaende Udsigt til en rig Høst.
Viborger Samler, 1833-01-17
Hvad der i denne Henseende især gjor Fordring paa Opmærksomhed, er naturligviis den med stor Klogskab opførte første Grundvold til en politisk Jnstitution, hvis videre Uddannelse og Fuldkommengjørelse maa overlades til en modnere Fremtid. Vor inderligt elskede Konge, hvis høie Viisdom Danmark og saa vil have at takke for denne Velgierning, vilde, foruden sin Krones sædvanlige Raadgivere, ved denne vigtige Anledning ogsaa benytte andre, Folket selv nærmere staaende, Talenter, og derved bevirke en forstærket Garantie for denne Jnstitutions populaire og alsidige Udvikling; Sammenkaldelsen af "oplyste og erfarne Mænd fra Rigets forskjellige Dele, og disses i Kjøbenhavn foretagne Forhandlinger høre altsaa nu til det forløbne Aars vigtigste Begivenheder. Levende Deeltagelse kunde disse forberedende Arbeider umuligt vække, formedelst den Tilbageholdenhed, hvormed hele Anliggendet blev drevet og som meget undskyldes (hvorfor ikke aldeles retfærdiggjøres,) af de os omgivende politiske Storme. Men hvis ogsaa den almindelige Tilfredshed med vor velvillige, liberale og sparsomme Regjering og den urokkelige Tillid til vor Konges redelige Characteer og ædle Hjerte sjeldent har ladet Jnteressen for denne Sag blive lydelig (hvilket dog f. Ex. var Tilfældet ved en Fest, hvormed et stort Antal anseelige Borgere høitideligholdt den 20de Mai, Aarsdagen efter den første kongelige Bekjendtgjørelse), saa lever den dog kraftigt men tanst hos den mere oplyste Deel af Folket, og begynder allerede med langsomme men sikkre Skridt at udvide sin Virkelreds. Man er derfor berettiget til det Haab, at den meget nær forestaaende Tilendebringelse af dette Værk ikke alene vil modtages med almindelig Glæde, men ogsaa forefinde den varme Kjærlighed og energiske Alvorlighed, uden hvilke Jnstitutionen, selv vilde være uden Værd og Betydning. Disse Arbeider synes at have abforberet det danske Cancellies Kræfter. Men da mange Afsnit af vor Lovgivning, navnligen af Criminalretten, meget trænge til Reform, saa tor man haabe, at Cancelliet ikke vil indskrænke sig til at besørge de løbende, ofte meget ubetydelige, Forretninger, naar først hiint store Arbeide er fuldendt, især da det eier en characteer fast Chef og i sin Midte Danmarks første Jurist. Andre trængende vigtige Forbedringer, som f. Ex. en gjennemgribende Reform i Communalforfatningen og Fattigvæsenet, ville formodentligen allerede ved den første Forsamling af Stænderne blive kaldte til Live eller i det Mindste indledte.
Viborger Samler, 1833-01-17
Foruden Jndretningen af Stænderne har det tydske Cancellie, under Medvirkning af begge Overrettens Cantslere, der til dette Øiemeed have tilbragt, den største Deel af Sommeren i Kjøbenhavn, desuden næsten tilendebragt betydelige Arbeider, der i Hertugdømmenes Administration og judiciaire Forfatning ville frembringe en væsentlig og trængende nødvendig Forandring. Som bekjendt, skal Justitien aldeles adskilles fra Administrationen; sidstnævnte overdrages til et eget Regjeringscollegium i Slesvig, men til at grunde en consequent og kraftig Retspleie, oprettes foruden Overretterne, der underkastes en fuldkommen Reform, en Overappellationsret i Kiel. Da en Mængde af de løbende Forretninger bliver afgiven til det nye Regjeringscollegium, saa vil Cancelliet blive sat istand til, at indføre de Forbedringer i Hertugdømmernes Forfatning, hvortil de saa haardt trænge.
Viborger Samler, 1833-01-17
J Spidsen for Finantsvæsenet, denne saa vigtige Deel af Statshuusholdningen, er traadt en Mand af megen Driftighed og Anseelse. Ved den fuldkomne Mangel paa ethvert Budget, og selv paa de belovede officielle Meddelelser, der vistnok ustridigen ville komme for Dagen, saasnart de vigtige Grunde, der have foranlediget deres Forsinkelse, ophøre, hersker der en paafaldende Uvidenhed om vore Finantsers Tilstand. Det er vel ogsaa af denne Grund, at et nylig udkommet Skrivt over denne Gjenstand gjorde saa stor Opsigt; men det har ikke fundet en saa almindelig Tillid, at man paa det kunde bygge en bestemt Mening. Saa meget kan man imidlertid antage som afgjort, at den bedste Orden hersker i Finantsernes Forvaltning, og den største Punctlighed i Opfyldelsen af indgangne Forpligtelser, hvilket har havt den gunstigste Jndflydelse paa vore Statspapirers Credit, ligesom ogsaa vor fortræffeligen organiserede Nationalbanks Operationer ere af den bedste Virkning for vore Papiirpenges Stilling, der meget nærmer sig Pari. Uden Finantsdeputationens Deeltagelse besluttes ingen Udgivt af nogen Betydenhed, men hos denne hersker den største Sparsomhed, hvilket navnligen er indlysende af et saakaldt Normal Reglement, hvorved for nogle Aar siden de forskjellige Statsudgivter ordnedes efter faste Grundsætninger.