JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Torsdagen den 14de Januari om Aftenen Kl. 11 maatter en Udflytter fra Aasum Bye i Fyen, Lars Hansen i Obrogaarden, friste den tunge Skjebne, at see sig berøvet i faa Timer al sin Eiendom, Manden, som er en ualmindelig forsigtig Mand, havde, som han pleiede, selv efterseet Alt i Gaarden, inden han lagde sig til Roe; men var sikkert tilligemed sin Familie indebrændt, havde ikke en Kat, som havde mærket Uraad vækket Pigerne som laae i Store stuen, siden et nyeligen forsøgt Jndbrud af Tyve ved at kradse dem i Ansigtet. Disse løbe strax for at vække Manden, som da han faae Udgangen til Gaarden spærret af Jlden, der allerede havde antændt alle 4 Længder, flygtede med sin blinde Kone, og 5 Børn nogne ud af en Bagder til Haugen, hvor den stakkels Kone blev jammerligt forreven paa sit Legeme af nogle Torne hun faldt i, medens Manden søgte at redde de 2 ældste Sønner, som laae i en anden Længde, men som allerede vare vækkede af Jlden, der slog ned igjennem Loftet til dem, og havde reddet sig ved at slaae en Væg ud med en stor Steen, der tilfældigviis fandtes i Kammeret. Den ulykkelige Mand, der langt fra Byen saae sig berøvet al Hielp, maatte saaledes overlade Alt til den rasende Jld, for at bringe sin blinde jamrende Kone og 7, nogne Børn i Sikkerhed til Raugland, som nærmeste Bye, i en Kulde, der nær havde berøvet det mindste Barn Livet. Manden, som før var i maadelige Omstændigheder, tabte saaledes et Par Timer, foruden en nye opbygget Gaard, al Ind- og Ud Boe med 8 Heste, 12 Køer og 19. Faar, Sæde- og Fødekornet til det løbende Aar tilligemed det utorskne Korn. Et Par Kister og et halvforbrændt Sviin var Alt, hvad de tililende Naboer fik reddet. Man veed ikke hvorfra Jlden er kommen. Hans ulykkelige Skjebne vækker hos alle dem, som kjende ham, saameget mere Deeltagelse, som han er en sielden retskaffen og godhjertet Mand, der igjennem megen Kummer og Møie har ved Flid og Stræbsomhed arbeidet, sig, frem til det, han nu paa eengang tabte. Hans beklagelige Forfatning meddeles her til det Offentlige, for at goddædige Menneskeer ikke skulle savne den Glæde, at finde en ret værdig Gjenstand for deres Godgiørenhed. De Gaver, som slige Menneskevenner maatte ville ydede Ulykkelige, modtages, med Taknemmelighed af Hr. Boghandler Hempel i Odense og Stedets Præst Huulegaard i Seden, som ville sørge for at Bidragene virkelig komme de Brandlidte i Hænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
(Af Hempels Avis.) Odense, den 22de Jan. Smerteligt er det, at ter at maatte anmelde en af de Ulykkur, som have deres Udspring, fra den menneskelige Fordærvelse!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Paa Vester Vamdrup Mark, omtrent 2 Mile fra Kolding under Ribe Amt, tildrog sig afvigte Løverdag Aften den 16de dennes følgende rædsomme Tildragelse: Et Par Aftægtsfolk, som beboede et eenligt Huus uden for Vester Vamdrup, saa ved et Bord. Klokken imellem 7 og 8, staaer Manden op, og tager et Brød og en Kniv, for at ville skjære sin Aftens maad, i det samme gaaer et Skud af igjennem Vinduet og Manden, segner til Jorden. Konen, som antog, det for et Tordenskrald, løb, i en forvildet Tilstand hen til nærmeste Huus. Man torde der ei følge med hende til sit Hjem; men besluttede at gaae til Vamdrup, og der hente, nogle Folk. Da Konen med sine Bekiendte kom tilbage til Manden, var han kiøbet op i Sengen, og jamrede sig skrækkeligt. Det erfaredes da, at han havde faaet et Skud igjennem de venstre Ribbeen. Det blev besluttet at fende Bud til Herredsfogden og Lægen i Kolding, hvilke begge reiste tilsomst derhen, og fandt Manden endnu levende; men han kunde næsten ikke tale andet, end de faa Ord: "skaf mig Lindring; Lægen undersøgte derpaa Skuddets Gang, og skjar ham et filekantet Stykke Blye ud af Ryggen unode det venstre Skulderblad. Et lignende Stykke Blye fandt Man derefter, som var skudt igjennem ham. Næste Søndag Aften Klokken henimod 7 døve han Ved Præliminairforhøret, som strax blev optaget, skal ikke noget Tilstrækkeligt, være blevet oplyst, Man tør imidlertid haabe, at de virksomste Foranstaltninger ville vorde trufne til Snigmorderens Opdagelse. Den offentlige Sikkerhed fordrer, at der statueres advarende Exempel for lige Jldesindede, særligen i en Tidspunkt, da der dagligen gives Stridigheder blandt Landalmuen angaaende dens Pengevæsen og forhen indgangne Forpligtelser. Skolekasserer Hersleb i Roeskilde bekjendtgiør, at ham er forekommet falske 100, 50, 10 og 5 Rigsbankdalerssedler, som ere i Omløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
En kongelig Embedsmand i Kjøbenhavn har vunden i Gølvlotteriet en Gevinst af 15000 Rbd. Paa samme Tid har han været heldig nok til at blive ansat i en fordeelagtigere Post, saa at Lykken i dobbelt Henseende kan siges at have gjort ham til sit Skjødebarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
(Jndsendt.) Paa Hs. Maj. Kongens Fødselsdag, den 28de Jan. 1819. Musaa lad tone de gyldene Strænge, Tør jeg kun vove at nynne dertil - Forhen jeg tav, og du biede længe, Nu vil jeg synge til liflige Spil, Nu skal mit Hjerte ei mere tilbindes, Thi det er Frederiks Fødsel jeg mindes. Frederik, elskede Konge!o kunde Jeg træde fremt for Din Throne i Dag Kunde jeg flyve som Fugle i Lunde! Var kun min Stemme, som disses, ei svag Ol jeg Din Throne omflagtede paa Vinge, Skjønt mit Lykønskningsqvad da skulde klinge Leve Du Konge, Du Ædle og Blide, Lev for den elskede Danias Æt! Lev for Maria, som staaer ved Din Side, Lykkelig lev, ei af Kronen bliv træt! Himlen Dig signe med huldeste Mage Himlen Dig skjænke de blideste Dage! Frands Du Dit Scepter med Oliegrene, Og lad dem giønnes til sildigste Tid, Da skal Dig Engle - o sig det Camene, - Naar Du opsvinges til Himmelen blid, Slynge en Palmekrands trindt om Din Tinde, Da skal Din tornede Krone hensvinde! J. F. Boesen. Gravskrivt paa er Urne: J Søndre Land jeg eengang kjendte En Mand, som huus paa Lykken rendte. Og med heel maadelig Forstand Fra Bondedreng blev Herremand. (Det var en Lyst at see ham bide Med gridske Tand i Svinesteeg, Det Sviinske bedst han kunde lide, Det kom fra Barndoms første Leeg.) Han aad og drak, ja holdt en Frille; Ei noget Sundt han gad bestille, Og meget sielden var han hjemme, Derover Fruen sig mon græmme; Med Kort i Haand at have Sæde, Det var hans største Lyst og Glæde, Endskjøndt ved Tab hans tykke Kjæver Opsvulmede, liig knyttet Næver. Han læde stundom vel i Bog, Men læde stedse som et Flog, Saa han i Tale slaut anvendte De fremmed Ord han ikke kjendte. J Selskab han og stedse var, Skjøndt stolt, dog en enfoldig Nar. Men det som er nu meget værre: Han var uskjønsom mod den Herre, Som trak ham frem af Svinestie, Og stod ham stedse trolig bie. Gak derfor, Læsen, snart Din Vei, Hans Minde glæder Dig vist ei. Den 26de Januari solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. (Da de fleste Obligationer ere solgte paa Tid og kun saa contant, saa kan ingen bestemt Priis noteres) Norske Rigsbanksedler 19 1/2 Rbdl. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 Proe¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Bekjendtgjørelser. Da jeg sidste Juni Maaned ved en pludselig J. debrand mistede min Gaard, og blev berøvet næsten alt det jeg eiede og jeg med min Familie saar med Ængstelighed Fremtiden imøde, takte mange ædle Menneskevenner mig en kjærlig og hielpsom Haand, Da jeg nu næsten har faaet min Gaard opbygge igjen, og faaet anskaffet mig det meest nødvendige Huusgeraad, er det Frang for mit Hjerte, at bevidne disse mine ædle Belgjørere min inderligste og varmeste Tak, som de herved kjærligst ville modtage da jeg ikke personligen kan aflægge den til dem alle Gud lønne dem, ædle Velgjørere, for den Kiærlig hed, de have viist mod mig; han bevare dem fra af preve Modgang; og skulde denne eller anden Nød møde dem, da give Gud, at de paa Nødens og Sorgens Dag maae finde Trøst og Husvalelse! Svinsbjerg i Horslunde Sogn, den 22de Januari Friderich Fr derichsen, Arvefæstegaardmand. Hos Undertegnede forfærdiges alle Sorter Sadelmagerarbeide. Tillige antages Læder til Barkning, imod at der af to raae Huder leveres een barket tilbage. – Jeg forsikkrer billige Priser og godt Arbeide. Nakskov, den 22de Januari 1810 J. Jensen, Sadelmager og Garver. Lodsedler til det 66de Kongelige Kjøbenhavnske Classe=Lotteries første Classe, bekommes hos H. J. Henrichsen, i Nyested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Auctioner. Torsdagen den 28de Januari, 4de og 11te Februari førstkommende Formiddagene Klokken 10 slet, bliver et Afdøde Christen Sørensens Enke, Karen Berentsdatter tilhørende og i Nebbelunde Sogn og Bye paa Præstens Grund beliggende: Huus, som bestaaer af 13 Fag med 3de smaae Hauger og et lidet Brændehuus, stillet til offentlig Auction; thi ville Liebhabere behagelig indfinde sig Stervboehuset til bemelte Tider, hvor Conditionerne vil blive dem bekjendtgjorte. Rødbye, den 20de Januari 1819. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Skifte. At en Skiftesamling i afdøde Birkedommer Kølles Stervboe er berammet til Foretagelse her paa Grevskabets Skriverstue, førstkommende 15de Februari, om Formiddagen Kl. 10, det bliver herved tilkjendegivet de respective Arvinger, saavelsom Boets Credi og Debitorer. Knuhtenborg, den 27de Januari 1819. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Da Hans Jørgen Keil, det har ægtet afgangne Skipper og Kjøbmand Peder Grubbes Enke her af Byen og fortsat dennes Handel, har opgives sit Boe til Skifterettens Behandling, saa er Boes af undertegnede constituerede Skifteforvalter forsegles og vil blive aabnet, registeret og vurderet 30te Dagen, Mandagen den 22de Februari førstkommende; thi indkaldes alle Vedkommende at møde bemeldte Dag, om Formiddagen Kl. 10 i Opbyderens Huus. No. 48 i denne Byes Frisegade. Nyekjøbing paa Falster, den 23de Januari 1818. Fog Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Godt frisk Kjøkkenhauge-Frøe, af forskjellige Sorter, bekommes for billigste Priser hos Gartner Freese i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Hos Gartner Mortensen paa Christianssæde kan fra Dato, og hele Foraaret igjennem, bekommes alle Sorter Kjøkkenhavefrøe, for hvis Godhed indestaaes. Ønsker Nogen, som ikke selv holde Gartner, Underviisning om Behandlingsmaaden ved Froets Dyrkning, kan den erholdes hos mig, baade skrivtlig og mundtlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Nye franske Snedsker og CathriKalstol, blommer, nye Muskatel Rosiner og Figen, nye Molaga Rosiner og Citroner, fiin Provence Olie, fine Capers og Sago, er til billige Priiser tilkjøbs, i større og mindre Partier Lønborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-01-29
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge min i Birket Bye og Sogn iboende Eiendomsgaard der staaer for Hartkorn 5 Tdr. 3 Skpr., og har et Areal af omtrent 50 Tdr. Land, alt tjenlig til Pløiejord. Det bemærkes: at Stuehuset er for faa Aar siden af nye opbygget og rummelig og godt indrettet; de 3 andre Huuslængder ere nogenledes gode; hvilket alt kan tages i Øjesyn paa Stedet. Birket, den 25de Januari 1819. Hans Holze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
13de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 10. Kongelig privilegerede Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Tirsdagen. den 2den Februari 1819. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor omaritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
(Af Børsenh. og Hamb. Corresp.) Spanien. Ogsaa den gamle Dronning af Spanien, Carl den 4des Gemalinde, døde den 5te Januari i Rom, hvor som bekjendt den gamle Konge endnu lever.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Privatbreve fra Madrid af 31te December i engelske Blade klage over Røverbandernes til agende Dristighed. Posten fra Madrid til Cadix maatte hvergang ledsages af 60 Dragonere. Fra Midten af December gjennemstreifede hver Nat talrige Borgerpatroller Madrid, med Alcaden de Barrio i Spidsen, uden at man vidste Anledning til denne Forsig tighedsregel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Om de spanske Anliggenders nuværende Stilling, hvilke, uagtet det Ugrundede i de sidste, ved engelske Blade udbredte Rygter, dog fortjene den største Opmærksomhed meddeler det sidste Hefte af Publicisten en deeltagende Fremstilling af hvilken vi ville udhæve det Væsentligste. Forfatteren begynder med, at sætte de Grunde ud fra hinanden, der have bevæget alle Napoleons Tilhængere til, med Kummer og Harme, at see det spanske Folk heltemæssige Modstand og Ferdinand den Syvendes Tilbagekomst, og vedbliver derpaa saaledes: "Men, har end det spanske Kongerige, midt under de frygteligste Rystelser forkastet den Overherre man vilde paanede det, er det paa den anden Side ogsaa kun alt for fandt, at Kong Ferdinand, hans gode Hensigter uagtet, ikke har begrebet, hvad hans Folkeslags ny Stilling og Europas Forfatning nødvendigen udkræve. Sandt er det vel, at, før Ferdinands Tilbagekomst vilde Stænderne, som under hans Fangenskab i Frankrige gave det spanske Folk en saa kraftfuld Retning, senere aldeles underkaste Kongen deres Villie. Men, Stænderne (Cortes) vare fra utænkelige Tider af en væsentlig Indretning i det spanske Kongedømme. Og, om Kongen endog tigede, at skylde den spanske Thrones Værdighed, at burde opløse en lovmæssig Forsamling, som paa en ulovmæssig Maade vilde paalægge sin Fyrste Betingelser, er det dog ikke mindre sandt, at han lod sig hentive af Randgivere, som lode hom miskjende baade Landets Privilegier og de eneste Midler, hvorved der kunde sørges for Statens umaadelige Fornødenheder. Spanien, lemlæstet ved en blodig Krig, men stor af sine Vunder, dem det høimodigen havde erholdt, saavel for dets Konge, som for dets Frihed var upaatvivleligen berettiget til, at vente andre Love, end saadanne, som kom fra en uindskrænket Magt. Dette Folk havde i dets Stænder bevist samme Enthusiaame af Troskab, som det paa Levningerne afSaragosa havde lagt for Dagen. Det Øieblik, synes at være for Haanden for Spanien, da det kunde gjenreise sin forrige Storhed; man behøvede blot, at fæste Lid til dets Beboeres Fædrelandssind; Raadslag i en anden Betydning bleve hørie. Men, umiddelbart derpaa fuldendtes ogsaa Amerikas Fraskillelse og derved tabtes den nødvendigste Velstands kilde for det udmattede Spanien. Et vedholdende Eystem af Strenghed og Svaghed braade i alle Hjerter, deels Spænding, deels Nedslagenhed; og det uophørligen omdannede Ministerium beviste ogsaa uafladeligen Ondets Storhed og Banmagten til, at helbrede det. Den aarlige Mangel i den offentlige Skat forøgedes ved alt det, som ei mere ved Handelen kunde komme fra America eller ved Gallejerne fra Mexico. Spanien uden Agerdyrkning, uden Jndustrie frembød omsider blot et Skuespil af Eien dighed og Ufrugtbarhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Finantsernes, slette Tilstand var Statens dybeste Saar. For at forbedre denne Tilstand udfordredes alle Folkets Stændets Medvirkning, medens den uindskrænkede Magt blot formaaede, at give sin Afmagt tilkiende. Midlertid havde en viis Minister i (Garn, udgrundet hele Ondets Dybde. Han havde overtydet sig om, at den ubøj lige Nødvendighed vilde i Spanien, ligesom i Frankrige med Heftighed bortrane alt det, som Klogskab, i Forening med Fædrelandssind, vilde være i Stand til, at frelse. Tvende Aar blev der modsommeligen tryglet hos det romerske Hof, for at forskaffe Statens overordentlige Fornødenheder en Deel af Kirkens Jndtægter. Men, i det heldige Udfalds Øjeblik styrtedes Ministeriet, En eneste Nat kundgjorde Spanien, at den Minister, som endnu Dagen tilforn havde besiddet sin Monark hele Fortrolighed, var forviist og kastet i et mørkt Fængsel."(Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Nordamerica. Man seer det tydeligt af den Nordamericanske Præsidents Budskab og hans vidtløftige Forklaring, om Begivenhederne i Florida, at han vil fuldkommen retfærdiggjøre General Jacksons Erobringer i dette Land, og at han ønsker, at Spanien vilde være at formaae til at afstaae disse Provindser til Friestaterne, men at han tillige ikke vil udsætte dem for nogen Krig med England eller andre Europæiske Magter, for disse Provindsers Skyld, da Fordeelen af deres Erhvervelse ikke kunde erstatte det Tab, som en Krig vilde forvolde især ved at standse Udviklingen af Frieslusernes Cultur, og da desuden disse Colonier alligevel tidlig eller sildig ville komme i Nordamericanernes Besiddelse; Præsidentens Erklæring gik derfor ud paa at Pensacola skulde blive leveret tilbage til Spanien, naar den Spanske Regjering vilde sende en Agent for at modtage den, og St. Mark, naar Spanien kunde tillige opstille et Troppecorps, som kunde være tilstrækkelig til at vedligeholde Orden i denne uroelige Egn. Siden den Tid har det ene Rygte afløst det andet, nu at Spanien vilde afsende Tropper fra Havannah, for at tage disse Fæstninger i Besiddelse, nu at det vilde beqvemme sig til at sælge Floriderne til Nordamerica, og atter igien af alle Underhandlingerne imellem Spanien og Frie staterne vare afbrudte. - Krigen med de Vilde Florida vedvarer dog bestandigt og Capitain Bowles har med sit Compagnie Skarpskyttere havt en Fægtning med dem, hvori han vel havde Overhaand, men hvorved han dog selv blev saaret og maat et indbringes til Pensacola. General Jackson staaer i en stor Æstime hos Nordamericanerne, han er det samme hos dem siden Seieren over Englænderne ved Nyeorleans, som Hertugen af Wellington er for disse; denne Stemning gav sig især for nyelig tilkjende ved en Auction over Jordeiendomme i Alabama Districtet, som Regjeringen lod holde; Generalen bød paa et Stykke Land af en god Beskaffenhed, af Agtelse for ham bød ingen af de øvrige Liebhabere derpaa, og det blev ham tilslaaet for 2 Dollars pr. Tønde Land, som er den laveste Priis hvorfor Regjeringen sælger de offentlige Jorder, nogtet der for mindre god Jord var nyelig betalt 83 Dollars pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Adskilligt. Journal de Paris fortæller følgende: En Kone, som boede i Sognet Oye, havde ofte bemærket, at Musene om Natten gnavede paa hendes Lys. For nu at forebygge dette, fik hun det Jndfald at putte Lyset i sin Lomme og lag det med sig tilsengs. Da Lyset ikke rigtig var bleven slukket og Konen strax faldt i Søvn, saa stod Sengen kort efter i Brand og kun med Nød og Neppe reddede Konen sig; men hendes lille Huus og Jndboe for flere 100 Fr. blev formedelst hendes store Sparsomhed, et Rov for Luerne – Det kan man med Sandhed kalde: "at spare paa Skillingen og lade Daleren gaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
En 62aarig Mand har i Canton Zürich paa Nytaarsdag skraaret Halsen over paa sig. Han havde tilforn været temmelig bemidlet, arbeidsom og sparsom; men Frue v. Krudenes Prædikenet havde gjort ham gandske er i Hovedet. Fuld af Jdeen om den nærforestaaende Straff dom prædikede han selv Boed og Bedring, bortskjænkede en betydelig Deel af sin Formue og kjøbte sig en stor Baad paa Rhinen, for, lig en anden Noth, i den forestaaende Syndflod, at kunne bestige den med sine Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Da Erkehertug Maximilian nylig befandt sig i Plymouth, besaae han og saa de derværende Skibsværfter. Han tog Hammeren fra en af Tømmermændene, som arbeidede paa et Linieskibs Jstandsættelse og efter at han havde hugget et Kobbersom ind i Skibet, gav han den igien tilbage, tillige med en Banknotte paa 1 Pd. Steel. "Sømmet er slaaet ypperligt ind " sagde Fømmermanden "Vil Deres. Høihed ikke vedbliv " – En af Erkehertugens Ledfagere. General, Grev Hardegg, mødte et Uheld, som nær havde blevet af meget farlige Følger. Han tog Forfærdigelsen af et stort Ankertoug i Øiesyn, og idet han faae andensteds hen, kom hans ene Haand ind i Touget imedens at dette blev omdreiet, og Armen var ufeilbarligen gaaet i Løbet, hvis man ikke paa hans Skrig havde standset Hjulet. Fingerne og Armen blev imidlertid noget beskadigede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Den 17de Januari feirede Kongen og Dronningen af Sachsen deres Guldbryllup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Uagtet Russerne i ofvigte Aar ikke besøgte Bodøe, have dog de sidst orløbne gode Aar efterladt Beholdningen hos de gode Huusholdere, og Establissementet paa Hundholmen er blevet overflødigen forsynet med Korn. Søndensields vil derimod Mængden i Aggerhuus og Smaalehnenes Amter, som ellers i almindelige Aar undgaae at kjøbe Korn, sandsynligviis i dette Aar blive nødt dertil; de allerfleste af Budske ruds-Amts 4928 Gaardbruger-Familier, som for største Deel høre til Drommens Byes Opland, ville ogsaa behøve at kjøbe et usædvanligt stort Qvantum Korn, og ligeledes ville rimeligviis Bradsbergs Amts 4308, Nødenæs Amts 4128 og Lister og Mandals Amts 5562 Gaardbrugere, hvis vigtigste Resource, Potatoscolingen, i afvigte Aar saa aldeles slog feil, trænge til en god Deel meere end et Middelaars Kornkjøb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
(Af Collegialtidenden.) Formedelst de, Ludvig Ferdinand Bang og Erhardt Mønster, samt Johan Henrik Hornbeck overgaaede Domme, ere de dem forundte Bestallinger for de 2de førstnævnte som Krigsraader, og for sidstnævnte som Krigsassessor, under respective 15de November f. A. og 10de d. M. af Hs. Majestæt blevne casserede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Til latinsk-juridisk Examen i Januari Qvartal d. A. meldte sig 12 Candidater ved Kjøbenhavns Univeesitet, af hvilke 8 erholdt Characteren Laudabilem, 3 Haud illandabilem, og i blev rejicetet ved den skriftlige Prove.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Til danske juridisk Examen i samme Qvartal meldte sig 25 Candidater, af hvilke 13 erholdt Characteren, Beqvem, 7 Ei ubeqvem, i udeblev fra den skriftlige Prove og 4 fra den mundtlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Til den theologiske Embedsexamen i Januari Qvartal A indstillede sig 6 Candidater, af hvilke i erholdt Laudabilem & qvidem egregie, 4 Laudabilem, og i Non contemnendum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Kjøbenhavns Torvepriser. den 22de Januari. Rug, Tdn. 10 a 11 Rbd. Hvede, Tdn. 11 Rbd. 4 Mk. a 13 Rbd. 5 Mk. Byg, Tdn. 8 Rbd. a 8 Rbd. 2 Mk. Havre, Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. 1 Mk. Ærter, Tdn. 8 a 9 Rbd. Røget Flesk, Lpd. 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk. Grønsaltet Flesk, Lpd. 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Den 29de Januari solgtes Specler paa Kjøbenhavns Børs til 13 Mk. 14 s. - Obligationer. Norske Rigsbanksedler 19 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Notsk. Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 Proc. Sang i Anledning af Hans Majestæt Kongens høje Fødselsdag, den 28de Jan. 1819. (Afsjunget i Enighedsselskabet i Kbhavn., Mel. Ung Adelsteen paa Thinge stod etc. Og Odin sad ved breden Bord, Sit Guldhorn fyldt med Viin ihænde; Der hørte han fra gamle Nord Et Jubelraab foruden Ende; Fra Skagens Pynt til Elven ned, Fra Vesterhav til Sundets Bred. Men for han kasted did sit Blik, Hans Ravne kom paa tilsom Vinge, Det er saa deres Middagsskik, Ham daglig Tidender at bringe; Og for han spurde, hvad det var, De er tilrede alt med Svar. Dit gamle Danmark holder glade En Fest for Frederik den gode, Hver Stemme er et Jubelqvad For Dannerrigets anden Frode; Her Odin Ravnene afbrød, Og med Guldhornet Taushed bød, Er mig min Ætling ubekiendt, At J mig vil hans Hæder lære? Naar saae J Odins Øie vendt Fra gamle Dannerrige være; Fro har jeg fulgt min Fredriks Færd, Hans Dannesind, hans Skjoldungsværd. Thi Held, o Held min Ætling kiær, Dans slette Fredrik leve længe! Jstemmer med Einherier! Boet glade Raab til Jorden trænge! Held Fredrik, Dannerkongen Held, Til Jordens Pryd, til Danmarks Vel!" Nu Brødre, nu til os det er, Vor Giensvareskaal til Skyen trænge: Sit Land saa huld, sit Folk saa kjær, Vor sjette Fredrik leve længe! Til Jordens Pryd, til Danmarks Vel, Held Dannerkongen, Fredrik Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Ved Tallotteriets 952de Trækning i Wandsbek ndkoNo. 88. 82. 22. 41. 52.