JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
(Jndsendt.) Det er blevet Skik og Brug ved vort Theater, og har i saa lang Tid været det, at det næsten er udarted til en Uskik, at Skuespillerne ved de saa kaldte Beneficer fremsige en Prolog eller Epilog, som oftest i maadelige Vers, over det tidt opkogte Emne: "Ærbødighed for Publicum og Kunstkjenderes Dom; Taknemmeligheds Følelser, (for den extraordinære Betaling Beneficienterne selv have bestemt, den henrundne Tid, (der undertiden angives efter en poetisk Arithmetik, f. Ex. 3 Gange 10, istedet for 30) svage Ævner, ivrige Bestræbeser, mild Overbærelse i Fremtiden o. s. v., som indtil Væmmelse er gjentaget og atter gjentaget af unge og gamle Kunstnere, fordi det nu engang er bleven Mode. - Emnet, i sig selv fattigt, er saa udtømt, at der i denne Anledning intet Nyt. er at sige. Det sædvanlige Svar paa det Spørgsmaal, hvorledes var Epilogen, er derfor næsten altid; "Aa, det gamle Slidder Sladder!" Naar nu desuden vides at disse Prologer eller Epiloger sjelden ere forfattede af de Personer, som fremsige dem, og, vel at mærke, fremsige dem i deres eget Navn, saa er det end mere væmmeligt at høre en gammel tænkende Konstner, at lade sig en Taksigelse, eller Hilsen til Publicum, lægge i Munden af en Anden, der altid annonceres som Forfatter, fordi man ikke gjerne giver Slip paa den Roes, som herved er at indhente, og som altsaa egentlig bruger Skuespilleren som sit Organ, isteden for at denne skulde være Organet for sit eget Jeg Det Urimelige i denne vedtagne Sædvane falder let i Øiet; Skuespilleren fremstiller sig her i Musernes Tempel, som en Papegøy, og Skuepladsens ældste og yngste Kunstnere have i denne Henseende fælles Skjebne tilsammen!! Hvorfor ikke ophøre med denne Skik, Kan Skuespilleren ikke ligesaavel som Digteren fritages herfor Digteren fremsiger ingen Prolog eller Epilog ved sine Beneficer, som dog vel fortjene at kaldes Beneficer, da han ligeledes modtager en forhøiet Priis. J dette Tilfælde har Skuespilleren neppe større Forpligtelse end Digteren. Jmidlertid er det nu blevet til Vane ved Beneficeer at fordre denne For= eller Eftertale af Skuespillerne, og denne Vedtægt har desuden en lucrativ Synspunkt, som Beneficianten ikke godt kan tabe af Øie; thi saa liden Værd de fleste af disse Prologer eller Epiloger i og for sig selv end have, saa er det dog dem, der trække, som det efter Talebrugen hedder. Ganske at faae denne Skik ophævet, hvilket vist nok var det allerbedste, er vel ikke at haabe, hvor meget Kunstneren og den dannede Deel af Publicum end havde Grund til at ønske det; men Sandhed er det at denne Skik, et evindeligt Opkog af en rumfordsk Epilog-Suppe, er lige saa ubehagelig for Skuespilleren, som væmmelig forden dannede Deel af Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Jndbydelse til offentlige Forelæsninger for begge Kjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Nyligen hjemkommen fra en Udenlandsreise, hvor undertegnede nu i en Tid af fem Aar har søgt at perfectionere sig i sit egentlige Studium i Europas fornemste Hovedstæder, anseer han det for sin første Pligt, at gjøre sine indsamlede Kundskaber nyttige og frugtbringende for hans kjere Landsmænd, og Landsmændinder. Han indbyder til den Ende de unge Herrer og Damer her i Hovedstaden til Forelæsninger over en systematisk Fremstilling af en Konst, der hidtil vel har havt mangfoldige practiske Yndere iblandt os, men som dog endnu ikke her til Lands er bleven dreven saa methodisk, som den kunde drives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Blandt alle Dele af det menneskelige Legeme gives ingen, der spiller en vigtigere Rolle paa Verdens Skueplads end - Næsen. Alt hvad vi kalde Character i et Ansigt bestemmes næsten ene ved denne Legemadeel. Derfor har man ogsaa Kongenæser, Papegøienæsen, Stumpnæser, Spids næser, Braknæser &c., og Lavater har i sin berømte Physiognomik sat saa stor Vigtighed paa Næsen, at han har vidst at udlede alle menneskelige Dyder og Lyder af dens Architectur, Constructur og Bygningsmaade, ja endog bevist saa klart som to og to er fire, at Vittighed, denne sande Guddomsgnist, har ene sit Sæde i Næsetippen. Man har ogsaa mangfoldige Talemaader og Ordsprog, den alle bevise, at man fra Arilds Tid i alle Lande og hos alle Folkeslag har behandlet Næsen med en fortrinlig Udmærkelse. Saaledes siger man ikke naar een har ladet sig narre, at han har ladet sig. ge ved Forstanden, men at han har ladet sig tage ved Næsen; og naar en har faaet en alvorlig Jrettesættelse om at stikke Fingren i Jorden og lugte hvad Land han er i, at han har faaet en Næse. J visse Lande havde man derfor den Skik, at lade den Minister eller Favorit, der faldt i Unaade, slekke Næsen, paa det han ved en saadan Flekkenæse for bestandig skulde sættes ud af Stand til, fremdeles at bære Næsen høit, som det hedder. Næsen er overalt det Thermometer, der viser paa hvilken Grad et Menneskes Lykke staaer. Jeg har kjendt Folk med ganske perpendiculaire Næser, der gradviis reiste sig ligesom de selv stege i Rigdom, Rang og Anseelse. Hr. Just, min Skolekamerat, havde lige indtil han blev Kammeraad, en Næse, hvis Tip, stod 5. en snorlig Linie med Tippen af min, men ligesom han qvancerede i Rangforordningen, avancerede ogsaa hans Næse, og tilsidst, da han var bleven Justitsraad, stod den to Tommer høiere end min, og jeg maatte ordentlig ligesom lige i Veiret for at blive den vaer. - Jntet Under altsaa, at Næsvished, som, efter al etymologisk Sandsynlighed, maa ansees enten som en Forkortning, eller og fordærvet Adtale af Næse-Viisdom, er een af Folkephilosophiens vigtigste Grene, og at en næsviis eller mæseviis Person lettest kan finde Veien til Lykke og Anseelse. Ogsaa ere de berømteste Forfattere enige om at ansee denne Videnskab for saa gammel som Verden og at allerede det første Menneskepaa i Edens Have har udmærket sig ved Næsvished.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Under 20de December f. A. ere samtlige Overøvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Med Hensyn til Anvendelsen af den ved Cancelliets Circulaire af 11te Juni sidstl. bekjendtgjort, allerhøieste Resolution af 3die næstforhen, angaaende Udlaanet af Umyndiges og offentlige Stiftelsers Midler m.v., ere adskillige Forespørgseler indkomne til Cancelliet. J Anledning heraf finder dette Collegium det fornødent at meddele følgende Bestemmelser: 1) Den Forening Bestyrerne af disse Midler, i Følge allerhøistbemeldte Resolution, skulle træffe med disses Debitorer om Opsigelsestiden, angaaer saavel de Udlaan, der ere gjorte i Rigsbankpenge Sølvværdi, som dem, der inden Resolutionens Bekjendtgjørelse, maatte have fundet Sted i Navneværdie; hvorved det stedse bliver at iagttage, at Opsigelsestiden fra Creditors Side ei ved saadanne Transactioner forlænges. 2) J Tilfælde af at Debitor vægret sig ved at indgaae ovenmeldte Forening, bliver Capitalen at opsige i Overeensstemmelse med Forskrivningens Jndhold. 3) Den foranførte allerhøieste Resolution vedkommer kun de i Rigsbankpenge gjorte, men ikke de, efter Forordningen af 5te Januar 1813, til denne Pengesort reducerede Udlaan, paa hvilke Resolutionens Forskrivt er uanvendelig, saalænge Jndulten, efter Lovgivningen, vedvarer; hvorimod det, naar i sin Tid Capitalen anordningsmæssig kan opsiges til fuld Udbetaling, vil følge af Resolutionens Hensigt, at den ovenmeldte Convention bør træffes med Debitor, hvis videre Henstand, skal forundes ham. 4) Ved Bedømmelsen af Sikkerheden for de Capitaler, som udlaanes, bør der ei tages Hensyn paa den Forskjel, som for Tiden finder Sted imellem Sølvværdi og Navneværdi, og altsaa ingen større Sum udlaanes i sidstmeldte Valuta end en sabor Pantet kunde give lovlig Sikkerhed for en Lige Sum i den førstnævnte. Hvilket Man herved tienstligst skulde tilmelde dem til behagelig Efterretning og Bekjendtgjørelse for Vedkommende. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
En Enke har for Cancelliet andraget, at hun siden Aaret 1807, har havt tilgode hos en Selvcker 600 Rdlr. D. C. imod en derfor af en anden Mand, H. N., mundtligen, men ikke Eriftligen transporteret Panteobligation, der er i hendes Nærge, og hun har derhos forespurgt, om ikke Selveieren, da han vedkjender Gielden, bør taale Dens Omskrivning i Rigsbankpenge, eller om ikke en ny af H. N. skriftlig udstedt Transport vil have fuldkommen Virkning til at vedligeholde Gjælden 4 dens Ælde fra 1807. Collegiet har derpaa svaret, at, da Selveieren efter det Andragne maa antages at være Debitor efter sin til H. N. udstedte Panteobligation, Dat. 11te Juni 1806, og det ikke fra dennes Side skal nægtes, at bemeldte Obligation jo er Enkens afdøde Mand overdrogen, ligesom han og skal være villig til derpaa at udstede formelig Transport, saa behøver Enken alene at sørge for Fuldbyrdelsen heraf, da hun da, som Eier af bemældte Obligation, hør al den Ret, som den vilde have givet H. N., hvis den var bleven i hans Værge. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Aarhuus, den 24de December. Østerby Præstegaard paa Sams afbrændte sidstl. Søndagaften Den 18de ved en ulykkelig Jldebrand saa aldeles, at Præsten Hr. Henchel med sin Familie maatte forlade Huus og Hjem uden at faae mere reddet end sit Chatol og sine Kreature.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Kjøbenhavn, den 2den Januar. Hs. Majestæt Kongen har under 7de f. M. allernaadigst behaget at udnævne Fyrst Metternich, Østerrigsk Keiserlig Seheimeraad og Minister for det udenlandske Departement, til Ridder af Elefanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Kjøbenhavns Børs den 3die Januari. Cours. Hamb. 2 M. 675, 3 og 680. London 2 M. 22 1/2, a vista 22 1/2 Rbdlr. Spec. 676. - Specier solgtes til 24 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 3/4 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Blandede Efterretninger. Ved Kongressen i Wien skal for nærværende Tid opholde sig 700 Deputerede o. s. v. Dette Antal synes stort, men er dog i Grunden intet at regne imod den Hærskares Mangfoldighed af alskens Folk, der strømmede til det bekiendte Møde i Costnitz, hvor Sandhedens djærve Talsmand, Johannes Huss, blev dømt til Baalet. Efter Holberg indfandt sig til bemeldte Møde den 1ste November 1414 under Pave Johannes den 13de: 30 Cardinaler, 4 Patriarcher, 20 Erkebisper, 150 Biskopper, 100 Abbeder, 200 Doctores og 150 Prælater, foruden mange andre af den ringere Geistlighed. Af den verdslige Stand vare foruden Keiser Sigismund, 4 Churfyrster og en stor Mængde af andre Fyrster, Grever og Baroner tilstede. Desuden 48 Guldsmede med deres Svende, 450 Kjøbmænd med deres Folk, 120 Skomagere, 222. Skoeflikkere, 300 Kroemænd og Spise mestere, 70 Vexelerere, 65 Apothekere, 338 Barberere, og endelig 718 Kiselinker eller Glædes damer. (Mariboe Av.)(Af Hamb. Corresp., Alt. Mark. og Lys. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Den 15 Dec. begyndte i London Auctionen over de Konstsager, som adskillige Damer af højøste Rang i Berlin og endeel Konstnere have forfærdiget og sendt til London, for der at sælges med den engelske Regjerings Tilladelse til Fordeel for lykkelige Hamborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Engelske Blade fortælle, at Deyen af Algier har erklæret Napoleon Krig og befalet fine Capere at opbringe alle de Skibe, der føre hans Flag og om mueligt kapre ham selv, og bringe ham til Al tier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Prindsesse Eliss, Napoleons Søster, har hidtil gjort store Figurer i Bologna. D. I Dec. er hun under Navn af en Grevinde af Arriano reist med et talrigt følge til Livorno. Nogle troe at hun vil begive sig til sin syge Broder paa Elba andre, at hun vil tage til Pisa, for der at have en Sammenkomst med Storhertugen af Toscana Man formoder, at hun vil faae en Pension af Dronningen af Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Grev Colloredo sætter med den østerrigske Regjerings Tilladelse sit skjønne Gods Schottvini Steiermark paa Spil. Det er vurderet for 600,000 Fl. og hvert Lod koster 15 F. To andre høie Herrer skulle, efter Forlydende, ogsaa have ansøgt om at maatte sætte deres Eiendom paaSpil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Den berømte Fyrst Carl v. Ligne døde nylig i Wien 79 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Den berømte Forfatter af die Weise der Kraft, Zachavias Werner prædiker siden den Tid han er bleven catholsk Præst i forskjellige Kirker i Wien. Tilløbet er ubeskrivelig stort, og han trækker, især blandt de høiere og mere dannede Glasser, mange Tilhørere. Endskiønt Dommene over Tonen i de Wernerske Prækener er heel forskjellige kan ingen dog nægte ham, stort Talent for den geistlige Veltalenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
For nogen Tid siden fandt man i Paris Liget af en myrdet og af Morderne meget lemlæstet Mand. Politiet er for saavidt kommen paa Spa efter at den Myrdede har hedt Dautin og beklædt en Post ved Domainerne i Brüssel. Den 15 Dr. ere 5 Personer blevne heftedt, som man havde mistænkt for at have begaaet dette Mord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Blandt de heftede er en Læge hvis Kone forsvandt for 7 Aar siden og som formodentlig er bleven myrdet. Ogsaa har man lagt Mærke til at den Myrdedes Hoved kun ved en Konstforstandig kan være bleven skilt fra Kroppen saaledes som Tilfældet er her. Møens man i Lande, hvor ingen Jesuit nogensinde har sat sin Fod, forbyder Jesuiter og Munke at opholde sig, seer man i det sydlige Enropa hele Steder ansøge Paven om Tilladelse at overdrage deres Børns Opdragelse til Jesuiter. Saaledes synes i Alting Yderlighederne at berøre sig i vore Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
J Middelalderen, da man en nu ikke kjendte til Aviser, fik man ingen Nyheder, uden ved Pille grimer, og disse kunde da binde selv de drabeligste Riddere de største Logne paa Ærmet. J Henseende til Efterretningerne fra Elba synes man i Europa at være ganske forflyttet tilbage til Middelalderens Nyhedsvæsen, og Nemests synes paa denne Maade at ville hevne sig paa Napoleon som et advarende Exempel for alle Undertrykkere af den offentlige Mening. Ligesom han i sin Tid in tillod nogen anden Trykkeret end den, hvorordSkumlerier mod andre Cabinetter og Opdigtelses om Engelland udbredtes, saaledes maa han nu taale, at alle fra Elba kommende Pillegrime kunne fortælle om ham og hans Hof hvad der falder dem. ind. - De nyeste Efterretninger fra Napoleons Residents lyde saaledes: "Bonaparte er bleven overmaade før og bliver dagligen førere. Madam Lætitin, hans Moder, og Prindsesse Borghese, hans Søster, ere hos ham. Hans Mine er m.me munter end mørk, stundom har han endog Anstød af en overgiven Munterhed, derpaa begynder han lydeligen at synge, tager sin Moder ved Haanden, og danser med hende omkring, i det han synger dertil en Melodie, som han vil indbilde Folk at han selv har componeret, Bonaparte sysselsætter sig meget med at skrive, hvori ingen tør afbryde ham, Han er endnu bestandig en stor Elsker af Jagt, paa hvilken han sædvanlig ledsages af Marschal Bertrand, som han har udnævnt til sin Minister for det Jndre. Fra Tid til anden gjør han Udvandringer til Søkysterne og til Porto Longone. Han har endnu bestandig 7 til 300 Mand Tropper hos sig; men da disse plages paa Elba af største Kiedsommelighed, saa indkomme hvert Øieblik hos denne Øs Regent Ansøgninger om Orlov og Afskeed. Bonaparte har indskrænket sit Huusvæsen, og kun endnu omtrent 80 Heste i sin Stald. – J Efteraaret fik et Skuespillerselskab Tilladelse, at give Forestillinger paa Den; men de gave kun to, hvilke Exktiseren bivaanede. Han gaaer bestandig i en Uniform, som er besaaet med Ordenstegn. Det er falsk at han lader præge Mynter. De med hans billede forsynede Mynter i Jtalien, ere prægede paa Speculation. - Det hedder, at hans Moder ikke vil blive paa Elba, men at hun vil gaae til Rom. - Den 1 Dec. ankom til Porto Ferrajo en Corvet med spansk Flag. Den havde to fremmede Deputerede, den ene klædt som Biskop, den anden i Uniform. De havde i adskillige Timer Audience hos Napoleon, hos hvem d. 2 Dec. endnu stedse høitideligholdes. Man troer, at deres Sendelse har Hensyn til Fredsfyrsten, der, som det synes, efter det franske Hofs Mægling, vil faae Tilladelse at nedsætte sig paa Elba, og har kjøbt i Porto Longone et Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Warschau. Der er givet befaling, ufortøvet at organisere den polske Armee, og til den Ende har Storfyrste Constantin udstedt en Parolbefaling til de polske Tropper, forfattet i meget smigrende og eftertrykkelige Udtryk, og med stort Hensyn til Kongeriget Polens Gjenoprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Wien. Lord Castlereagh er blandt Kongressens Hovedmagter den eneste Gesandt, hvis Monark ikke er tilstede, og ofte maa hente sine Jnstructioner langt fra. - Langs med de tyrkiske Grændser samle mange Tropper sig. - Den hannoverske Minister, Grev Münster, skal i en Note af 25 Nov. udførlig have viist Aarsagen, hvorfor Keiserværdighedens Gjenindførsel er umuelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Efter Kongres=Krøniken har Kongen af Würtemberg gjort en meget kraftig og caracteristik Jndsigelse mod Sachsens Gjenoprettelse, da det har handlet ganske mod Tydsklands Tarv, derimod skal det engelske Gesandtskab have erklæret sig ligesaa eftertrykkelig for Sachsen, og uden at ville tilstede, at det skal lide noget Skaar. - Nu tvivler man igjen meget om Kongen af Sachsens Reise. Kongen af Sardinien ventes derimod endnu i Wien. Ogsaa fra Greven af Bentink, souverain Herre af Kniphausen a., der, efter Bonapartes Befaling, i adskillige Aar forfulgt, er bleven slæbt fra eet Fongsel til et andet, og kun ved et Sammenstød af heldige Omstændigheder, bleven reddet, har Congressen modtaget en Note. Han klager deri over Hertugen af Oldenborg, fordi denne har ladet lægge Beslag paa hans Godser i Oldenborg. - Holland, og Schweiz skulle indbydes til at gaae ind i den tydske Conføderation, og da maaskee udgjøre 2 nyKredsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Frankrig. En Brüsseler Tidende indeholder følgende: "J de franske Departementer de laMauche, du Nord, des Ardennes og Mosel er der givet befaling, hurtigst at organisere Nationalgarden, paa det den kunde forrette Linietroppernes Tjeneste i deres Fraværelse. Denne Foranstaltning er allerede traadt i Kraft i Dunkirchen, Douay, Arras, Lille, Valenciennes &c. og Officiererne ere valgte blandt de Eiendomsbesiddere, der ere den nærværende Regjering meest hengivne. J de franske Grændsefæstninger ere adskillige Generaler ankomne med særdeles Jnstructioner fra Krigsministeriet. Denne Foranstaltning opvakte i Begyndelsen nogen Forundring, men man troer imidlertid almindeligen, at Frankrig blot vil sætte sig paa samme militaire Fod som andre Stater. - Det hedder, at Davoust igjen vil vorde ansat ved Armeen; ved Hoffet har han imidlertid endnu ikke ladet sig see. - Grev Daru er udnævnt til General-Jntendant over Armeen. - Fra Wien hedder det, at Souverainerne ere enige i Henseende til Polen og Sachsen. Rusland har afstaaet en Deel af Polen med en Befolkning af 1,500,000 Sjele, til Preussen, og giver derimod en anden Deel til Bytte. - Erministeren Fouche er kommet fra sit Gods tilbage til Paris. - Engellænderne have, efter vore Blade, kjøbt hele Høsten af Medoc for 20 Millioner. - - Banken i Frankrig skal sættes under Finantsministerens Opsigt, men som paa ingen Maade tør forlange Penge af den. - Efterretningerne om Underhandlingerne i Gent lyde fredeligen. - Lord Catcarth er ankommen til Cronstadt. General Mina er reist til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Neapel. Uagtet den nylig anførte Protestation, vedvarer dog endnu den neapolitanske Hærs Bevægelser. De Reserver, der organiseres i Neapel og Benevent, have sat sig i Bevægelse. De bestaae af 20000 Mand, og føre meget Artillerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Den 6 Dec. skulde Fortropperne, under General Filangeri, tykke ind i Fundi. De tre Divisioner under General Mardonald, der vare vendte tilbage til Abruzzo, have faaet Modbefaling, og skulle ligeledes rykke fremad. Det synes, at ogsaa de 3 Divisioner under Prinds Kampana, der ligge i Mark Ankona, have faaet befaling at holde sig marschfærdige. Nationalgarden skal sørge for den indere Roligheds Vedligeholdelse og forrette Tjenesten ved Kysterne. Det hedder, at Kongens Afreise er bestemt til den 5 Jan. Hensigten af disse overordentlige Bevægelser indseer ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-03
Hamburg, den 30 December. Breve af 27 d. M., som i dette Øieblik ankom hertil fra Amsterdam, indeholde den vigtige Efterretning, at Freden mellem de engelske og americanske Befuldmægtigede er bleven undertegnet i Gent den 24de December, om Aftenen. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Rector, Tolvte Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Januari 1816. Lidet Tillæg til Just Justesens Betænkning om Lapser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
At Hr. Hielm, Casserer i det Kongel. Skatkammer, i Gaar den 4de dennes ved hans Fuldmægtig, Hr. Hiortedahl, har sendt mig de 100 Rbdlr., som manglede i Hr. Cassererens Udtælling, hvilken jeg bonaside modtog utalt formedelst Trængsel, er mig en særdeles behagelig Pligt at offentliggjøre, med Forsikkring, at jeg ikke har næret mindste ufordeelagtige Tanke om Hr. Casserer Hielm saa bekiendte redelige Caracter. Jeg troer allene, hvad der virkelig var Tilfældet, at denne Mangel blot var en menneskelig Feiltagelse, som kan undskyldes, naar den tilbørlige Rolighed paa et Kongel. Contoir ikke nøie nok lagttages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Det vilde være ønskeligt, om de Kongel. Casserere bleve assisterede med Skildvagter i deres Oppebørsels- og Udtællings=Contoirer. Frederiksberg, den 5 Jan. 1818. Holberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Efter særdeles Allerhøieste befaling er, under 31 Dec. 1814, udstedt et Patent for Hertugdom merne Slesvig og Holsteen af følgende Jndhold: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark &c., gjøre vitterligt: At Vi have bestemt Prisen for de Korn- og Fourage=Qvantiteter, som i Følge de allerhøieste Forordninger af 14 Oct. 1811, 14 Oct. 1812 og 2 Nov. 1813 af Vore Undersaattere i Hertugdommene Slesvig og Holsteen overordentligen ere leverede, saaledes, at der skal godtgjøres af den førstnævnte Udskrivning, for en Td. Rug 3 Rbd. 32 s., for en Td. Havre 1 Rbd. 80 s., for et Læs Høe 6 Rbd. 32 s., og for et Læs Halm 4 Rbd.; af den anden Udskrivning, for en Td. Rug 4 Rbd., for en Td. Byg 3 Rbd., for en Td. Havre 1 Rbd. 48 s., for et Læs Høe 4 Rbd., og for et Læs Halm 2 Rbdlr. 48 s.; og af den i Aaret 1813 befalede Udskrivning, for en Td. Rug 6 Rbd., for en Td. Havre 2 Rbd. 48 s., for et Læs Høe 7 Rbd. 48 s., og for et Læs Halm 3 Rbd. 72 s. Og saasom det er Vor allernaadigste Villie, at denne Godtgjørelse skal, saavidt mueligt, liqvideres i Vore Undersaatters resterende Afgivter og Skatter, saa skal Vort Rentekammer sørge for, at alle de som ved at indsende de af Vor General=Qvarteermesterstab modtagne Qvitteringer tilbørligen have beviist eller bevise, hvormeget de i Følge ovennævnte allerhøieste Forordninger have leveret, erholde den dem tilkommende Godtgjørelse kortet i deres Restancer. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vort Segl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officerer: 2 Admiraler, 11 Contre-Admiraler, 6 Commandeurer, 15 Commandeur=Capitainer, 27 Capitainer, 28 Capitain-Lieutenanter, 44 Premier=Lieutenanter, 74 Second-Lieutenanter. Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet, 5 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 2 Capitainer, 1 Capitain-Lieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-07
Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 5 Subalterne-Officierer, 1 Adjutant, 18 Lærere i forskjellige Videnskaber og Øvelser, 1 Auditeur, og bestaaer af 16 Cadetter, af hvilke 7 ere Underofficierer, med 100 Rbdlr. Gage, 38 med 50 Rbdlr. Gage, 5 uden Gage og 16 Jndskrevne. - Ved de forskjellige Værksteder og Arbeidere paa de Kongelige Holme er ansat: I Jnspecteur, 30 Mestere, Mestersvende &c., og 4 Skippere.