JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
J dette Blads Nr. 88 findes et Jnserat, betitlet "Voldsgierning, i hvilket jeg er nævnet paa en saadan Maade, at vistnok Jngen, der har læst bemeldte Jnserat, bærer Tvivl om, at det er Forfatterens Mening, at enten har jeg selv udøvet den antydede Voldgierning, at have omhugget et Træ i Controlleurens Hauge, eller ogsaa at jeg har forledet Andre dertil. For at ingen af mine Medborgere skal heraf tage Anledning til at fatte nogen ufordeelagtig Mening om mit Forhold i Anledning af Tilberedelserne ved Gredstedbroe til Hs. Majestæt Kongens Modtagelse, maa jeg herved erklære: Jeg har just ikke udbedet mig Hr. Controlleur Rabitz; Tilladelse til at hugge eller hugge lade et Træ i hans Hauge, men jeg tillod mig at gjøre ham opmærksom paa et gammelt Piletræ, der med flere udgaaede Grene rakte ud over hans Haugedige til Veisiden, og som efter min Formening vilde have været til Vanziir for Jlluminationen, hvis Kongen var kommet om Aftenen, for om Controlleuren ville have ladet det af Træet bortskjære, der formeentlig vilde været til Van ziir, men ingenlunde har jeg enten selv eller Andre paa mine Vegne omhugget noget Træ, eller afhugget den mindste Green i Controlleurens Hauge, og skulde Andre formedelst mine Yttringer i Anledning af bemeldte gamle Træ, hvilket jeg maa antage, have omhugget dette, da kan jeg ikke staa til Ansvar derfor, saasom jeg i Sandhed ikke har forledet Nogen dertil med min Villie, og eiheller til denne Stund er vidende om, hvem der har gjort det. At Hr. Rabitz med Familie udviste megen Beredvillighed og Forekommenhed baade imod mig og de Øvrige, som havde Deel i Arbeidet ved Æreportens Opreisning, skal jeg iøvrigt ikke nægte, og tør jeg ogsaa formene, at netop jeg, hvem det specielle Tilsyn ved Æreportens Opførelse a. var overdraget, ved at forebringe DHrr. Conferentsraad Johannsen og Kammerjunker v. Krogh dette, har været Aarsag til den tildeelte Taksigelse fra disse Herrer, hvilken Hr. Rabitz anfører i sit Jnserat. Saaledes er i Korthed Sagens sande Sammenhæng, og ligesom jeg ikke i mindste Maade er traadt Hr. Controlleur Rabitz for nær i Besiddelsen af hans Rettigheder, saaledes overlader jeg til Publicum at dømme hans Forhold ved denne Leilighed, naar han, ved at indflette mit Navn og min Adfærd i hans Jnserat med en saa vanærende Overskrift, paa en skumlende Maade søger at nedsætte min Agtelse blandt Medborgere. Kjærbøl, d. 6. Aug. 1842. T. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Bekjendtgjørelser. At min kjære Mand Chresten Gregersen, blev mig og mine Børn ved Døden berøvet den 6. August om Morgenen Kl. 5 i sin Alders 68. Aar, efter 2 Dages Sygeleie, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse jeg er forvisset. Ribe, den 8. August 1842. B. C. Gregersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
At jeg, saavel i denne Maaned som og fremdeles, paa de billigste Betingelser fortsætter med at besørge Bankhæftelser indfriede, bekjendtgjøres. Westerby. Ribe, d. 6. August 1842. Til Leie ønskes en meget stor Bilægger Kakkelovn. Nærmere Anviisning gives hos Undertegnede. Ribe, d. 6. August 1842. J. Jakobsen, Skræddermester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Norsk Bygningstømmer. Bjelker, Sparrer, Lægter samt Brædder faaes i forskjellige Længder og til billig Priis hos Chr. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Nye Bøger, som faaes hos Termansen, Flyvende politiske Blade, af Monrad. Nr. 4. – Den danske Armees Organisation a., af Capt. Ræder. – Om Galskab hos Hundene og de andre Huusdyr, af Dr. With.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Dampmaskinen, fremstillet i 15 populære Forelæsninger, af Ursin, m. 12 Kob. - Rolland i Berlin, af Aleris. 5. D. De to Venner, af Grevinde Blessington. 2. D. Undertegnede Executores Testamenti efter i sin Tid afdøde Sognepræst for Rygger Menighed i Ribe Stift, Andreas Christian Bruun, som under 16de December 1822, Medhold af allernaadigst Facultas testandi, har oprettet et Testamente, hvorved hans Søster Andrea Margrethe Bruun, gift med Madsen i Roager, blev i Besiddelse af hans efterladte Capitaler, hvis Renter hun maatte oppebære, saalænge hun levede, og af Endeel af hans efterladte Løsøre Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. hvorover hende dog var tilstaaet nogen Disposition, – gjøre vitterligt: at da bemeldte Andrea Margrethe Bruun, nu ved Døden er afgaaet, og hendes Broder Pastor Bruuns efterladte Formue, ifølge Testamentet, skal deles i fem lige Dele imellem hans tvende Fættere, Sognepræsterne D. V. Hansen i Bording og J. H. Hansen, Landmand J. G. Smith i Rodenes ved Tønder, Doctorinde Hedsten Hansen i Tønder, Enke efter Physicus Hansen, og den Afdødes Cousine C. A. Sønnichsen, forhen gift med H. Sönnichsen paa Hemgaard i Emmerlef Sogn, saaledes at deres Enker og Børn træde i Forældrenes Sted at arve ved hines Dødsfald, – saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819 og Forordningen af 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel ovennævnte vedkommende Arvinger til at melde sig hos os Executores Testamenti og legitimere deres Arveret. Ribe, den 1ste August 1842. Ussing, J. Vang, Landsoverretsprocurator. Pastor emerit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Publicandum. Mandagen den 15de d. M., om Formiddagen Kl. 10, sælges ved offentlig Auction hos Niels Jensen paa Gersdorfsgave 4 Faar med 4 Lam, mod 6 Ugers Credit. Hvilket for Lysthavende herved bekjendtgjøres. Frøs og Calslund Herredsfogdie, d. 3. Aug. 1842. Bruhn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Fattig- og Skoleskatten samt øvrige Commune-Afgivter for Juli og October Qvartaler indeværende Aar, tilligemed den til afvigte 24de Juni forfaldne Engleie og Beløbet for de afvigte 7de Juni tilkjøbte strøgne Klyne, modtages hver Sognedag paa mit Kontoir fra Kl. 8 til 11 Formiddag og 2 til 5 Guldberg. Eftermiddag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
Da de efter Discipelclassernes Beskaffenhed forskjellige Underviisnings Cursus, som skulle gjennemgaaes i Herlufsholms Skole, begynde forfra i Aar med tilstundende October Maaned, og dette Tidspunct saaledes er det meest passende til nye Disciples Optagelse, saa ville de Forældre eller Værger, som agte at indsætte deres Sønner eller Myndlinger i Herlufsholms Stiftelse, behage at lade disse møde her paa Stedet den 1ste October om Morgenen Kl. 8 til præliminærPrøve, for at de, efterat deres Plads i Skolen er bleven bestemt overeensstemmende med Prøvens Udfald, umiddelbart derpaa kunne optages iblandt Stiftelsens Elever, med mindre det ved Prøven skulde vise sig, at en i Forhold til deres Alder betydelig Mangel paa Forkundskaber forhindrer deres Optagelse. Nogen Tid for den præliminære Prøve og i det seneste inden den 10de September udbeder Undertegnede sig at erholde Anmeldelse om de til Jndtrædelse bestemte Drenge børns Alder og de Pensa, de have gjennemgaaet i de forskjellige Fag, og vil da – hvis det ikke allerede skulde være skeet meddele de respective Forældre eller Værger Underretning om, hvad en flere ved sin Optagelse i Stiftelsen skal medbringe. af Klæder, Linned og andre Sager. For enhver Elev er den aarlige Betaling til Stiftelsen, fremdeles 130 Rbd. Sølv. Herfor erholder han Underviisning i alle de Discipliner, som der aflægges Regnskab for ved Examen Artium, og desuden i Naturhistorie, Physik, Tegning, Skjønskrivning, Gymnastik, Vocalmusik og, forsaavidt som de dertil bestemte Gratisttimer strække til, ogsaa i Jnstrumental musik, han nyder endvidere fri Kost, Logis, Varme og Vadsk samt Pleie og Læge i Sygdomstilfælde. Herlufsholm pr. Nestved, den 31te Juli 1842. Dichman, Rector.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-08
En Candidatus philosophiæ, der i flere Aar har beskjæftiget sig med Underviisningen, agter, hvis et tilstrækkeligt Antal af Elever tegnes, til Efteraaret at oprette i Ribe et Jnstitut for Drenge Hvor den nærmere Oplysning faaes meddeler Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Nibe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Onsdagen den 10. August, No. 98
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Blandinger. Paa Great-Western=Dampskibsfartsselskabets Værft i Bristol er nu blevet et Jern=Dampskib færdigt, som de engelske Blade endog troe at kunne regne iblandt Verdens Underværker. Det har 1000 Hestes Kraft og 3600 Tons Drægtighed, fører 6 Master, er 325 Fod langt, 51 bredt og 33 dybt. J Hoved-Salonen kunne 380 Personer paa eengang spise til Middag, og for 360 Passagerer findes bekvemme Sovesteder, Skibet vil indtage 1000 Tons Kul og føre en Besætning af 130 Mand. Den i en Duel i Neapel saarede franske Officeer og Sekundanterne bleve arresterede, og Kongen af Neapel har hidtil vægret sig ved at opfylde den franske Admirals Fordring om at de skulde udleveres til ham. De neapolitanske Duellove ere meget strænge. - Jøvrigt have de franske Matroser viist en meget slet Opførsel under deres Ophold i Neapel. En Matros, der forgreb sig paa sin Officeer, som paa Gaden befalede ham Rolighed, blev strax skudt, da han kom ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Jngenieur Taylor har i Frankrig bragt et Selskab istand, som vil forsøge paa at bjerge Vraget af det for omtrent 50 Aar siden paa Seinen paa Høiden af Quilleben forliste Brigskib "Telemaque", som i Aaret 1790 var bestemt til at overføre en Mængde Penge og Kostbarheder for den kongelige Familie og adskillige Emigranter af høi Rang fra Rouen til England. Ladningens Værdi skal være overordentlig stor, skjøndt den angives forskjelligt fra 33 til 85. Mill. Fr., og der er allerede oftere gjort Forsøg paa at hæve Skibet, baade for offentlig og privat Regning, men altid forgiæves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Forleden Aften havde Ministeren Hr. Guizot næsten havt samme Skjæbne som Prindsen af Orleans. Hestene for hans Vogn bleve skye og rendte med Hovedet mod et Træ. Stjerten paa Vognen brødes og Rudsken kom galt afsted. Ministeren selv slap imidlertid med Angsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Jfølge nogle Journaler skal Enkehertuginden af Orleans være svanger. Mødet med hendes Svigerinde, Belgiernes Dronning, skal have været saameget smerteligere, som den lille Greve af Paris plud selig spurgte sin Moder: "Hvor er Fader, hvorpaa Hertuginden svarede: "han har det godt. Gud har taget ham bort fra os, men vi ville eengang see ham igjen." Da den gamle Ludvig Philip heldede sig over sin døende Søns Hoved sagde han: "give Gud, at det var mig og ikke Dig, min arme FerdinandleAllgem. Zeit, skildrer den Afdøde saaledes: Prindsen deelte saamange af sine Landsmænds Længsel efter at see Frankrig aande friere og han var ikke uimodtagelig for krigerisk Berømmelses Trylleri. J Pairskammeret bemyndigede han sine Adjutanter og Venner til at bekæmpe det nuværende Ministerium og til at anbefale en dristigere Polttik, som General viste han sig mild og venlig mod sine Undergivne ognavnlig imod den simple Soldat. Hans vennesalige Adfærd var ingenlunde fornem Nedladenhed, men Udtrykket af en naturlig Velvillie, som var uddannet ved Opdragelse og Omgang med den dannede Verden, hiin Høflighed, der er ligesom det Godes Fernis, ligesom Skjønheden efter Plato er Glandsen af det Gode. Han holdt meget af Jagt, Væddeløb og al forvoven Gymnastik, var en fortrinlig Rytter og fuldkommen routineret i alle trigerske Øvelser. Han havde i det Hele noget Ridderligt i sin Natur, og det Ridderlige tydede saavel paa Kongesønnen som paa Soldaten. Ogsaa til Kunstnerne og Skribenterne satte han sig i et gunstigt Forhold, idet han af hine tilkjøbte sig Arbeider, som Kunstdommernes ængstelige Kritik nægtede en Plads paa Udstillingen, medens han opmuntrede Digtere, der fattedes den akademiske Jndvielse. Hans offentlige Optræden skaffede ham mange Tilhængere, omgængelig og beskeden mod Enhver, talte han flydende, smildt og passende, uden Overlæg, men med god sund Sands. Som alle Ludvig Philips Børn var han vant til regelmæssig og udholdende Virksomhed, og han stod, lige til han blev givt, stadigt under sine herlige Forældres Over opsigt. Ludvig Philip begræder ham, men fortvivler ikke Ludvig Philip har en Faders Hjerte, men en Konges Hoved. Santa Anna, den mexikanske Republiks nærværende Præsident og Diktator, har udgivet den Lov, at enhver Fremmed herefter kan blive Grundeier i Mexiko og gifte sig sammesteds, uden at han behøver at skifte Religion. Tidligere var det for Udlændingen og Jkkekatholi en forbunden med stor Vidtløftighed, og Bekostning, og blandt Andet maatte han, inden det tilstædtes ham at indtræde i den katholske Kirke, underkaste sig en offentlig Udstilling, i Bodsskjorte, udenfor Kirkedøren. Santa Anna har imidlertid derved paadraget sig den intolerante Geistligheds Had.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Kornhøsten i de forenede nordamerikanske Fristater er iaar saa rigelig, at der, Landets eget Forbrug fraregnet, endnu vil være til Udførsel den enorme Kvantitet af 6 Mill. Fade Meel, hvert Fad paa 600 Pd., hvilket er mere end halvt saa meget, som de forenede Stater ellers pleier at udføre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Indenlandske Efterretninger. Under 28. Juli er udkommet en Forordning, indeholdende nogle nærmere Bestemmelser angaaende Udskrivning til Krigstjenesten og Tjenestetiden for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Under 28. f. M. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt Conferentsraad og Professor H. C. Ørsted og Capitain i Søeetaten, Mourier, at anlægge og bære de dem af Hs. Maj. Kongen af Sverrig tildeelte Decorationer resp. som Commandeur af Nordstjernen og Ridder af Sværdordenen. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Forrige Løverdag var i Kbhvn, nogle smaa Skjærmydsler paa Kongens Nytorv imellem de der posterede Sjouere og de Soldater, der ligeledes havde stillet sig did for at søge Arbeide. Jalousie drev de Førstnævnte til at angribe Soldaterne, og om Eftermiddagen vilde disse igjen hævne sig. Sagen endtes imidlertid snart med enkelte blodige Næser og nogle Arrestationer. Da det allerede iforveien var bestemt, at Soldaterne ikke længere maae søge Sjouerarbeide, ere de senere holdte inde, og de omtalte Optrin have ikke kunnet gientage sig. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Som bekiendt tog Jørgensen Jomtou nylig til Orde i de offentlige Blade i Anledning af Statsraad Estrups Yttringer om almindelig Værnepligt &c. En Unavngiven tog i denne Anledning i Lollands-Falsters Stiftstidende Etatsraad Estrup i Forsvar, menende, at Hr. Jørgensen Jomton havde fægtet i Luften og ikke kunde læse." J denne Anledning har Sidstnævnte nu ladet indrykke i Lollands-Falsters Stiftstidende en Epistel, der beskedent slutter saaledes: "At jeg iøvrigt ikke er nogen Skolepog, som behøver at stave sig frem; men at jeg baade kan læse og forstaae, hvad jeg læser, derfor behøves vel intet andet Beviis, end at jeg var den første danske frihedssindede Forfatter i dette Aarhundrede (man behage at læse Kjøbenhavnsposten" og "Dagen" for 1830, samt "Tilskueren for 1831, 32, 35 og 36), samt at jeg havde 2,000 Abonnenter paa det frihedssindede Blad Tilskueren" og 3,000 paa et historisk: "Panoramaet", og at jeg har udført flere offentlige Hværv saaledes, at Kongen baade har takket mig derfor, og spurgt: "Hvad jeg ønskede, da han gjerne vilde vise sig erkjendtlig!" og at man næppe skal kunne vise mig een Mand, hverken i Tydskland eller Schweitz, med hvem jeg har staaet i Berørelse, og der er Gienstand for sin Nations Kjærlighed og Agtelse, som ei er min Ven, og ei, ved Foræringer og desl., har givet mig Beviser paa sin Agtelse og Venskab. Den østerrigske Statsminister Kolowrath, forærede mig t. Er. 38 Bøger, tildeels Kobberværker.) At jeg hverken har Embede, Titler eller Ordener, er min egen Skyld; thi jeg anseer den uafhængige Mand, der kan tale, som han tænker, og handle som han taler, og der kan staae paa sine egne Been og spise sit eget Brød, for at være lykkeligere og mægtigere, end den afhængige, der maa bøie sig for Mennesker, som han foragter, og spørge Foresatte ad, om han tor kalde Graat graat, og Rødt rødt, og Titler og Ordener ere i mine Øine blot Sæbebobler; thi de gjøre hverken Droget duelig eller Skurken til en ærlig Mand."J disse Dage er En af Toldbetjentene i Odense bleven afskediget af Generaltoldkammeret, uden at han og uden at den offentlige Mening, der skildrer hans tidligere Færd som aldeles fri for mindste Mistanke og Svig, egentlig kan udspekulere Grunden, til hans Uheld. At Toldkammeret er berettiget til at gjøre et saadant Skridt, det veed man, men haardt er det unægteligt for den, hvem et saadant Skridt efter hans Overbeviisning uforskyldt gaaer udover. "Den, hvem et høiere Statsembede skal kunne betroes, - hedder det i Fædrelandet af 2. Juli - maa ikke blot være en redelig og uafhængig Charakteer, men tillige en dygtig Mand." Som saadanne Mænd betragter den almindelige Mening ogsaa alle hine Embedsmænd i Toldkammeret, saa at der som Bevæggrund til den omtalte Afskedigelse ikkun gjættes paa de nu saameget hyldede Principer om en almindelig Reduction. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Den første Tilførsel af levende Kvæg fra Udlandet til England, efter at den nye Toldtariff har faaet Lovskraft, bestod af 3 Køer, som bleve oversendte fra Rotterdam til London, og det hedder, at Prisen, som blev betalt for Køerne, er opmuntrende til flere Sendelser. Den anden Tilførsel bestod af 20 Sviin, som Dampskibet har overført fra Gothenborg til Hull. Det er at haabe, at der ogsaa herfra Landet snart træffes Anstalt til at overføre levende Kreature til England. Husum, Ribe, Ringkjøbing, Thisted og andre ved Liimfjorden beliggende Pladse maae især være passende Udførselsteder. Øerne Østen for Halvøen vil derimod være meget afskaarne fra det engelske Kvægmarked, saalænge den slensborger Jernbane endnu savnes. (Dok.) Som et advarende Exempel paa hvad en ubesindig Handling kan medføre, anføres i Hors. A., at da et Par Murere for en 5 Ugers Tid siden arbeidede en Dag paa Friskolens Tag, vare de ubesindige nok til at kaste entelte Skeefulde Spækkalk ned paa Drengene, som de forgiæves havde advaret om at blive borte fra Stigen, der laa op til Taget. Den ene af Murerne, en Mand paa 61 Aar, traf derved en i Hænder og Fødder ved Stigen hængende 11 Aars Dreng, Søn af en Muursvend Thorden Nielsen, lige i Øinene med det nedkastede Kalk, hvoraf den ulykkelige Dreng siden har udstaaet de skrækkeligste Smerter, og, næst Gud, kun har sin Læge at takke for, at han ikke ganske har mistet Synet, idet det høire Øie dog blev frelst, medens det venstre derimod gik bort. Mureren, der gjorde denne Ulykke paa Drengen, er sat under Tiltale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Ved de i Aarhuus mod Græsningsretten udlagte Jorders Bortforpagtning paa 10 Aar vil indkomme i Kæmnerkassen 6,000 Rbd. aarlig Jndtægt, der vil forvolde, at saavel Grundtaxt som Næringsskat for Byen vil bortfalde. "Saaledes - hedder det i Aarh. A. - faae vi atter en betydelig Nedsættelse i Skattebeløbet, der ogsaa i det foregaaende Aar blev formindsket i Skole= og Fattigskatten. Hvis der nu kunde skee nogle Forbedringer med Hensyn til Jndqvarteringsvæsenet, maa man indrømme, at Communallovgivningen har i vor By allerede viist sin store Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Om den i Skanderborg foranledigede Spænding, imellem Borgerrepræsentanterne og Byfogden, der havde til Følge, at hine ganske unddroge sig fra deres Functioner, har Kjøbenhavnsposten" følgende Beretning: Efterat Borgerrepræsentanterne eenstemmig havde nedlagt deres Embeder, fordi de ikke troede pligtmæssig at kunne udføre det dem betroede Kald ved Siden af den Myndighed, Byfogden og Amtmanden tiltoge sig, fik de ved Skrivelse fra Amtmanden Tilhold om at vedblive deres Functioner og at give Møde paa sædvanlig Sted og Tid - under en Mulct af 20 Rbd. for Enhver, som sad dette Tilbud overhørig. Hvorfra Amtmanden, Kammerjunker, Lindholm, har faaet denne Myndighed til at ikiende frit valgte og frit fungerende Borgerrepræsentanter Straf, som jo fra Mulct kan efter hans Tykke forhøies til Fængsel ov, veed Jngen i Skanderborg, maaskee ikke engang Kammerjunkeren selv, thi i Communalforordningen findes ingen Hjemmel derfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Jmidlertid maa Borgerrepræsentanterne vel have frygtet Trudselen, eftersom de gave Møde og saaledes atter tiltraadte deres Fuuctioner - med Undtagelse af Formanden, Snedkermester F. Møller, der øieblikkelig afreiste til Varde for der personligen at foredrage Kongen Sagen. Da Formanden saaledes endnu fattes, kunde der nok reises velgrundet Tvivl om Gyldigheden af Repræsentationens Beslutninger. Et Par Dage efter arriverede en Skrivelse fra det danske Cancelli, ifølge hvilken dette kongl. Collegium, efter et Referat og en Jndstilling fra Amtmanden, giver Byfogden, Justitsraad Blichfeldt, Medhold i hans Strid med Borgerrepræsentanterne, tilholder disse atter at tiltræde deres Functioner - dog uden Trudsel om Mulct, og opfordrer dem til at fremkomme med motiverede Klager, naar de troede sig foranledigede til Besværinger. Saavidt ere vi forØieblikket komne. - Endskjøndt det naturligviis vilde være upassende at opvarte Publicum med en udførlig Fortælling om alle de Stridspuncter, der have verseret imellem Repræsentanterne og vor lille Byes Magtstratspersoner (skal vel være Magistratsperson, er det dog maaskee ikke ganske overflødigt at anføre nu, da Striden har vundet en vis historisk Betydning, Aarsagen til samme. Her paa Skanderborg Byes Grund ligger Skanderborg Amts Sygehuus. Da det for en Tid siden blev bestemt, at dette Sygehuus skulde have en Udvidelse ved Tilbygning af Badehuus og desl., skulde til Byggeplads anvendes et Grund stykke, som tilhørte Skanderborg Kjøbstads Commune.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-10
Medens Borgerrepræsentanterne vilde, at Værdien af dette Grundstykke skulde – da det ikke længere anvendtes til Communens men til hele Amtets Bedste erstattes Communen med 200 Rbd., forlangte Byfogden, at Grundstykket skulde afstaaes uden nogensomhelst Godtgjørelse. Denne Meningsulighed, afgjordes ved en Amtresolution, hvorefter Grundstykkets Værd skulde erstattes Communen efter uvillige Mænds Skjøn. Til Vurderingsmænd valgte Byfogden 2 Sognefogder i Amtet, der taxerede Grundstykket til – 7 Rbd. og hermed maatte Byen lade sig nøie. Det meest Stødende herved var, at disse Sognefogeder neppe ialmindelighed ansees for uvillige Mænd, da det jo var i Amtets, følgelig ogsaa i deres, Jnteresse, at Vurderingssummen blev saa lille som muligt. Et Par uvillige Mænd vilde let have været at finde udenfor Amtet. Herfra al den Strid.