JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Helsingøer den 22de Sept. Jgaar gik 2 Jagter og en lybeksk Galease til Nordsøen, og var Rheden gandske kom for Skibe. J Dag kom en Jagt med Parlamentærslag ned og gik nord efter. 2de andre kom fra Kiøbenhavn, den ene til Havnen. Aalborg den 16 Septbr. Hvad Priis Bonden sætter paa Tangen sees deraf, at Selveierbønderne i Hals Sogn begynde at tvistes om Tangrettigheden for deres Grunde. Man har i denne Sommer havt Exempel paa i Bendsyssel, at de, som ikke selv have villet benyttet Tangen paa deres Forstrand, have bortforpagtet den til andre, mod en aarlig Afgivt af visse Tønder Salt. – En Glæde er det, at det hermed er allerede kommen saavidt. – De hældige Fangster, Aalborg Byes dristige Capere have giort, har havt en god Virkning, saa at der ei tales blandt Kiøbmænd og Søefarende uden uden om Caperier, men man beklager, at det Kongelige Forbud har gjort Standsning deri, Caperne fra Vendsyssel have ligeledes været temmelig hældige; men derimod de fra Løsøe, som dog have den bedste Beliggenhed, kunne ei rose sig af noget Hæld. Salt anlægget paa Læsøe er i god Drift, saa at Jnteressenterne allerede have faaet Udbytte af det ved samme virkede Salt, som jeg ikke troer giver det spanske Salt noget efter i Godhed. Det drives ved 2 Karle som have 40 store Saltkister at passe; flere kunde ikke erholdes færdige for dette Aar, da Husets Opførelser og øvrige Fornødenheders Tilveiebringelse har medtaget Tiden, men til næste Aar vil den virksomme Landfoged Hessenholt bestræbe sig for at forøgSaltkisternes Tal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Her i Aalborg ere vi i en stor Forlegenhed for Skillemynt. Nakskov den 1ste October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Døde. Geheimeraadinde v. Knuth paa Rudbjerggaard. Vundlægge Biermann ved Roeflotillen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Hr. Forpagter Jørgensen paa Rudbjerggaard har oprettet og organiseret et lidet Jæger-Chor, der bestaaer af 600 Mand, og som til Hans Majestæts allerhøieste bifald mynstrede paa Gaarrebye Hede, Uniformen er blaae Trøier, hvide Buxer, runde Hatte, hvide Fjære med blaae Toppe. Nysted den 28de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Auctionen her den 4de dennes over det priisdømte Skib De drey Gebruders Ladning beløb circa 87,533. Rd. For Sukkerne blev givet fra 74 til 85 spr. Pd. Kaffe 11 Mk. 2 s. pr. Pd. Hørfrøe 13 Rd. 4 Mk. a 14 Rd. 3 Mk. pr. Tønde, og Farvetræet 40 a 50 Rd. pr. 100 Pd. Saxkjøbing den 1ste October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Siden Januarii Maaned i dette Aar ere paa Sygestuen her døde 12 Militaire.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Udenlandsk. Tydskland. Saa stor som Forraadet paa Brænde sædvanlig pleier at være i Wien, saa er det dog nu næsten opbrugt. Den Tilførsel, som ellers pleiede at skee paa Floderne og Canalerne, fra de længst bortliggende Provindser, er for den største Deel hemmet ved Armeernes Stilling. For at afhielpe Brændemangelen, har man i disse Dage givet den Deel af Dyrehaugen, der støder til Schönbruun, til Priis for Jndvaanerne af Forstæderne til Wien, Siden Erkeh. Carl har nedlagt Overemmanden, hersker ikke ved Østerrigerne den bedste Stemning; Officererne og Soldaterne ønske Fred, eller om der igien skal gribes til Vaaben, da at have i Spidsen for sig en Prinds Engen eller Landon. – – – Men hvor finder man disse nu omstunder. Til Landon sagde Frederik den 2den fordum, da han efter Jndbydelse indfandt sig ved hans Taffel i Berlin, og han blev plareret lige over for den store Konge: Hr. General! Jeg vil hellere have Dem ved min Side end mod mig, Siden den russiske Greve af Chernitschefs Ankomst til Keiser Napoleons Hovedqvarteer i Schönbruun og Slottet Totis, hvor Keiser Franz for nærværende Tid opholder sig, er Vaabenstilstanden udsadt paa ubestemt Tid, da de af ham medbragte Depescher gjorde en Coureers Afsendelse til Petersburg nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Efter hans Tilbagekomst forventer man, at Freden endelig vil blive undertegnet. Saameget er vist, at Underhandlingerne paa Slottet Altenburg gaaer rask frem, og at man i en Tid af 8 Dage have temmelig nærmet sig hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Det hedder at Keiser Napoleon vil gjøre en Reise til München. Nogle mene, at han med det samme vil giøre sig en Tour til Antwerpen. Skeer det, saa skal Vicekongen og Fyrsten af Neuschatel føre Commanden over den store Armee. Grev v. Garnitschef, Keiser Alexanders Adjutant, har af Keiser Napoleon erholdt Æreslegionens Kors Der fortælles, at som den østerrigske Gesandt Grev v. Metternich var i Begreb med at forlade Freds Congressen, blev han af Grev Champagny anmodet om at udsætte sin Afreise, da man imidlertid giorde ham nye Freds Forslag, som man formodede vilde være Keiseren af Østerrig meget behagelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Den franske Armee rykker imidlertid frem med stærke Skridt. Hovedstyrken marscherer mod Ungarn. Ved de Carpathiske Bjerge samler sig en stærk Armee, for at dække Polen imod et Angreb, Tyrol. Staden Fussen, der kan ansees som en Hovedpasimod Tyrol, bliver stærkt befæstiget. Jnsurgenterne forsamle sig stærkt ved Renty, men vove sig ikke udi aaben Mark imod det franske Cavallerie og dets Canoner. S. Hofer har i en Erklæring tilkjendegivet at Tyrolerne vare beredvillige til at nedlægge Vaaben, naar man vilde erkjende dem for frie Republikanere. – Naturligvis gav man dem intet Svar derpaa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
En Sværm af Tyroler har trængt sig frem over Ala indtil Esch. De reqvirerede overalt Levnetsmidler og Korn, som de sender til Tyrol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Den 16de Sept. kom under en Escorte af franske Dragoner en Tyroler Prælat og 2de Geistlige, og den saa fameuse Grevinde af Stembach, som tog en virksom Andeel i Jnsuretionens Udbrud i Jnspruch, og som selve personlig fegtede ved Siden af Rebellerne mod Bayrerne. – Hun er egentlig en Datter af en Fisker. J Betragtning af hendes herviske Væsen og nervestærke Bygning fattede Greven Kjerlighed for hende og tog hende til sin Kone, Paa sin Tyrolsk drikker hun om Morgenen sin Snaps og røger stundom sin Pibe Tobak. J en Fægtning imod Bayrerne blev hun taget til Fange, og bliver i Selskab med 3de Geistlige ført til Strasburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Prag den 18de Septembr. J Følge Efterretninger, forsvinder Fredshaabet meere og meere. Erkeh. Ferdinand er afgaaet til sin Bestemmelse, Preussen. Natten imellem den 19de og 20de rasede i Berlin en skrækkelig Jldebrand. Skaden er uberegnelig. Om Morgenen Kl. 1 1/2 udbrød i Taarnet, af Petri Kirke en Jld, der greb saa heftig om sig, at efter 3 Qvarteers Forløb Taget styrtede ind, og alt blev et Rov for Luerne. Ved den Leilighed geraadede de nærmeste Huse ogsaa i Brand, der med alt hvad derudi var blev uden Redning et Offer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Aarsagen til Jldebranden vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Holland. J Morges den 15de September, er Prindsen af Ponte-Corvo atter afreist til Fortet Baz. General Dumoncau er ankommen til Antwerpen. Engellænderne opholde sig endnu bestandig paa Walchern. De forskandse sig paa Wissingen. Rygtet, at de havde gjort Havnen ubrugbar, er uden Hiemmel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Efter engelske Beretninger er Lord Mora udnævnt til Cathams Efterfølger. – Paa Walchern have Engellænderne ladet omtrent 16000 Mand blive tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Bkjendtgjørelse. Hullet paa Mærredsskov i Ledsstedet imellem Hr. Grev v. Knuths Mark af Knuthenborg og Gaardmand Friderich Pedersen, Udfløtter fra Maglemer, er næsten ufremkommelig. Jkke allene en Vogn med, men endog uden Læs staaer Fare for at vælte derudi. - Skibeveien til Bandholm løber der igjennem, og maa absolut passeres. Dersom nu en stakkels Bonde skulde komme til Uheld at velte der med et Læs Korn, vilde det være et stort Tab for ham. Paa Grund heraf forventer det Almindelige, at Hr. Grev v. Knuth vil sørge for, at bemeldte Hul bliver istandgjort, saaledes, at Folk, uden at befrygte at vælte og bedærve deres Kornvare, kan passere samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Bekiendtgiøres herved, at Veien der gaaer over Gaardmand Jørgen Rams Jordlod i Haared, og Hans Larsens og Lars Mortensens, der løber til Raar, bliver herefter gandske og aldeles aflagt, saa at alle Uvedkommende haver at afholde sig fra at passere samme, da i Tilfælde heraf de kan vente at blive anholdne og efter Omstændighederne straffede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Ved Saxkiøbings Kalkbrænderie kjøbes Foustagier, til Kalks Jndpakning; hvo som haver samme at sælge, ville behage derom at henvende sig til Kiøbe mand Kølle i Saxkiøbing, der, for 1 Foustagie af Td. Størrelse og derover, med tilhørende Bunde betaler 3 Mk. 8 s. pr. Stk. 30 Stkr unge, deels Aars, deels hold Aars gamle velvoxne Sviin i god Stand, ere strax tilkiøbs at bekomme hos Forpagter H. Lund paa Egholm. Egholm den 1ste October 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Tjenesteledig. Formedelst Sygdom, er en Tjeneste ledig til 1ste November for en Kokkepige, som kan brygge og bage. Addresse-Contoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Paa Mariboe Adresse=Contoir kan følgende Bøger bekommes tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-03
Nyeste udvalgt Samling af de bedste yndede og bekiendte danske og tydske Sange, for Aaret 1809. Samlet og forlagt af L. Berken Kbh., 2 Mk. 4 s. Om Venskab af Marcus Tullius Cicero, overs, af det Latinske med nogle Anmærkninger ved Anders Faaborg Mülers Kiøbh 1807, 2 Mk. Løier Et Brev paa Vers til Joh. Nordahl Bruun Af Niels Tønder Lund Gunnerus, Kbh. 1807 1 Mk. 4 s. Foraaret, af James Thomson, oversat af Peter Foersom, kongelig Skuespiller, 2 Mk. 12 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
No. 60. Lollands Falsters Stifts 3die Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 6te October, 1809. Fredagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Kjøbenhavn den 30te September. Efterretningen om Freden imellem Rusland og Sverrig har her i Staden allerede yttret sin Jndflydelse paa adskillige Colonialvarere Priser, saaledes forlanges nu f. Ex. 4 Mk. mindre for Pundet af Congothee end for 8te Dage siden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Hidindtil var det sædvanligt at Heste førtes fra Jylland til Sjælland for at sælges, nu er det netop det omvendte, og det er ikke sieldent, at see Heste udføres fra Sjælland til Jylland og andre Steder. J den sidste Provinds og i Holsteen er Søgningen efter ævret Smør saa stærk, at denne Artikel er stegen til det dobbelte af hvad den har kostet i de senere Aar, og vil stige endnu mere, dersom Udførslen ikke snart forbydes. Under den nærværende ufordeelagtige Pengecours finder man i Jylland og Holsteen meget bedre sin Regning ved, at sende alle Slags Føde- og Fedevare til Tyskland, end til Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Under den 25de Sept. d. A. er Candidatus Theologiæ O. C. Biere (Huus-Jnformator hos Hr. Pastor Dyssel i Østofte) allernaadigst confirmeret til personel Kapellan for Saxkjøbings Menighed i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Med megen Omstændelighed er den svenske Handel nylig bleven underrettet om, hvorlunde det kongelige Storbrit. Admiralitet havde, til Sikkerhed for Farten ind og ud i Kattegattet, udstedet befaling til Kanon briggen Mine at tage Stilling ved Skagen for der at brænde Fyr. Dens Sted vilde hint Admiralitet, skulde være 6 engelske Mile i O. S. O. fra Skagens Fyrtaarn, og 3 engelske Mil i S. O. til S. fra Revets Ende. At dette var vel nær dansk Kyst faldt vel aldrig hint Røver Admiralitet ind. For danske Søefolk syntes det imidlertid saa. De havde derfor været saa dristige at giøre Ændring i den eng. Bestemmelse, og lagt Mine ind ved Aalborg. Et er løierligt nok, at netop d. 4de Sept., den Dag da Sverriges Kommerskollegium meddeelte de Svenske Søfarende, de Svenske General Handels Agent i London havde berettet det, at Mux, efter hin herlige engelske Foranstaltning, laae ved Skagen, daterede den raske Lin. Tuxen sin Jndberetning, om Erobringen af denne flydende Fyr fra Briggen Mine, til Ankers paa Fladstrands Rhed. – Man fortæller at Mines forrige Chef Lieutenant Le Blane yttrede, at det var de danske Kanonbaades fortrinlige Dannelse, der havde givet dem Fordeel over ham, og blev ikke lidet slan, da han overbevistes om, at det fornemmelig var fordum engelske Kanonbaade han havde strøget for.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
En vigtig, og Videnskabsmanden særdeles kiærkommen Tilvært har vort Skrivtrige faaet ved det i disse Dage paa Brummers Forlag udkomne Første Bind af Videnskaben om Naturens almindelige Love, af Doctor Hans Christian Ørsted, o. s. v." – Et af dette Skrivts strax iøinefaldende Fortrin ere de medgivne Kobbere, Forfatteren lover i Fortalen, selv at ville besørge Skrivtet oversat. Man maatte ønske, at alle vore Videnskabsmænd vilde saaledes som denne Forfatter hielpe sine Landsmænd til med det overskuende Øje at følge den stedse fremtykkende Videnskab. Det forstaaer sig, at hvis en Videnskab ikke gaaer fremad kan og dens Lærer forskaanes for at give os sin Haandbog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Børsenhalles Sundliste har 8 Skibe, der have klareret i Øresund, fra 12 til 15 Septbr. begge indbragte. De vare alle paa et nær bestemte til russiske Havne, og Kapiteinerne havde alle paa 2 nær, engelskladende Navne. Rimeligen er det Amerikanere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Helsingøer den 27de Sept. J Forgaars kom en Krigslup med 4 Galeaser nedfra Østersøen og gik tæt under svensk Land, Nord efter. 4 Kanonbaade fra Landskrone, have ankret sig ved Helsingborg. Jgaar kom Briggen som skulde gaae til Norge, formedelst Modvind ind igien. En Skonnert lastet med Fedevare kom Nord fra, og gik samt en Brændejagt til Kbhavn. – J Aftes blev en Bremerkuf bragt ind paa Rheden, og i Nat en russisk baglastet Pink, som har ligget lang Tid aftaklet i Christianssand hvorfra den afgik for 2 Dage siden. Den gik frie, saavel for 3 Krigskibe som skulle ligge ved Anholt, som for Admiralskibet under Kullen. Dette har taget en Amerikaner, og har nu 7 a 8 Fartøier, hos sig. The Africain skal ligge ved Kiøge Bugt. En lastet Galease kom ned fra Kiøbenhavn – Mod Eftermiddag blev Veiret meget stormende, saa at endog en fra Kiøbenhavn ankommen dansk Koureer blev opholdt til næste Dag. Aalborg den 24 Septbr. Den 27de August om Eftermiddagen, under Vinger i Sverrig, bordede Styrmand Sigbrandt Mathiesen, førende Kaperbaaden Æolus fra Ribe, en meget svær Amerikaner paa henimod 300 Kommers Læster og 20 Mands Besætning. Kaperbaaden førte 12 Mand, hvoraf de trende vare syge og den ene i Særdeleshed svag i Fødderne. Da Baaden tillige var meget læk, maatte 2 Mand bestandig være inden Borde for at pompe. Jkkun 7 Mand raske Danske havde altsaa en Kamp at bestaae med 20 Amerikanere. Og at denne virkelig ventede dem mod Nattens Komme kunde de ikke tvivle paa, da de flere Gange hørte Amerikanerne tale derom mellem hinanden. For at forebygge dette prangede Mathiesen Seil, alt hvadetrækkekunde, over under Læsøe, i Haab om der at træffeen eller anden dansk Kaper. Virkelig fik han ogsaa Die paa een, og gik nu i Baaden til de 2de Mand, for at indhente samme. Men neppe var han et Pistolskud borte, for alt var i Bevægelse paa Skibet. der nu overladt sig selv, spillede med sine Sejl. Pistolskud, Sablernes Klirren, og de drøie Slag af Haandsparerne kaldede Mathiesen i Hast tilbage. Dog var det ham ikke muligt at bestige det svære baglastede Skib, da tvende af Fjenderne stode rede, med Over at modtage ham. Efter 3/4 Times Fægtning havde Overtallet seiret. De faa Danske maatte give efter, men ikke uden at have efterladt følelige Spor af deres Nærværelse. Den fiendtlige Kapitain fik en Kugle gjennem Armen og et Sabelhug i Hovedet; man tvivler om hans Liv. Ligeledes om Styrmandens, der fik en Kugle igjennem Laaret og en igjennem Siderne, 2de bleve kastede over Borde. De øvrige bleve meere eller mindre saarede. 4 Mand, let saarede, førte Skibet, til Gothenborg. Naturligviis fik Kaperfolkene endeel Skade. Dog har ingen mistet noget Lem. De bleve strax alle bragte paa Hospitalet, hvor man viser dem tilbørlig Omhue. Blandt Kaperbesætningen udmærkede sig især Baadsmand Joseph Ficht, der uforfærdet anførte sine Brødre under Fægtningen. Upaatvivleligt skulde disse saa kjække Mænd have seiret, naar ikke Nattens Mørke og Drivningen over under Sverrig (Vinden var vestlig med haard Kuling) hvor de engelske Krigskibe befandt sig, havde hindret dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Det amerikanske Skib skal være stoppet, formodentlig for at indhente Kaperbrevet, som Styrmanden havde i sin Lomme, da han gik fra Borde. Ogsaa vil man vide at den norske Konsul skal have taget sig alvorlig af Sagen. Maatte Udfaldet af denne uhældige Begivenhed blive saaledes, at de brave Danske, der muligt i Fremtiden kunde komme til at savne Livets første Gode – Sundheden, maae finde nogenlunde Erstatning i et taaleligt Udkomme. Nakskov den 5 Octoer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
J Søndags den 1ste dennes, blev her confirmeret 16 Børn, 8te Drengebørn og 8te Pigebørn. – Hele Confirmationen var i og for sig selv fortræffelig og fortiente den største Opmærksomhed, som dog savnedes i høieste Grad, da der var en utaalelig StøiiKirken, som end ikke ved alle givne Paamindelser om Orden og Rolighed kunde ofvendes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Kornpriser. 1 Td. Hvede. 8 Rd. 1 dito Byg, 4 Rd. 1 dito Rug, 6 Rd. 3 Mk. i dito Havre. 3 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Mariboe den 5te October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Ordination. Fredagen den 13de dennes, bliver Candidatus Theologiæ Biere fra Østofte, ordineret som Capellan pro persona for Saxkiøbings Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Ægteviede. Doctor i Theologien og Sognepræst til Gunslev paa Falster S. F. Zimmermann og Frøken B. C. Engelsted paa Olundgaard i Fyen den 18de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Søndagen den 1ste October d. A. blev her i Kirken confirmerede 6 af Sognepræsten og 12 af den resid Capellan. – Jmod Sædvane herskede der temmelig Orden og Stilhed i Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Den 4de dennes om Eftermiddagen hørtes omtrent 1 Time en ret levende Canonade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Der har gaaet her det Rygte, at Keiser Napoleon var død, men det er ikke bekræftet. Nei, det Forsyns Øie, den usynlige Haand, der hidtil i saa mange Farer har vaaget over og beskyttet dette sit udkaarne Redskab, vil nok og fremdeles holde sin beskyttende Haand over ham, for ved ham at virkeliggjøre til Verdens Held de meest velgjørende vidt omfattende Planer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Ved Rescript af 25de f. M. er det nu tilladt at Bispegaarden maa bortsælges af Stiftsøvrigheden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Anekdoter og Jndfald. Der var engang en Landmaaler, (i en liden Søestad i Pommern) der ved et Skyde-Selskab havde truffen Flasken isteden for Fuglen, og blev seet af nogle Matroser, i det hans Fødder tegnede adskillige skjeve Linier. Een sagde: den Skudde krydser g, i mig godt. En anden sagde: Hvad, krydse i stille Veir ja saa maa enten jeg eller Botten være fuld. – Geographen tabte omsider Ligevægten, faldt i Grøften ved en nye Kirkegaard, saa hans store Hat blev liggende oven for - J det den stødte an imod en Matroses Fod, skreg en tredie, Her fandt jeg g. i n. Hovedet af en Docter - Nei, sagde en anden: Her er ingen Hoved i. Hvad sagde den første. Skal Doctere have Hoveder, Hvad skulde da den store Kirkegaard tilGrøftemaaleren blev endelig seet i sin Grav. – En Matros raabte: Saa skal duhae din Slagter. - Men da Matroserne saae, at der endnu var Liv i den tilsyneladende Døde, hentede disse gode Mennesker hurtig en Stige, lagde Patienten der paa, og med Fryderaab og Hurra har ham til sit Hjem. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Tydskland. Endnu seer Menneskelighedens gode Genius den saalænge forventede Fred sukkende imode. – Alt er en Gaade. Den meest skarpseende Politiker formaaer ei at drage det Slør tilside, der tilhyller Cabinetter ternes Forhandlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Man vil vide, at det skal være en af Hovedfredens Betingelser, at indtil Fredslutningen med Engelland, skal en fransk Armee forblive i de østerrigske Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Spanien. Man siger for vist, at Juntaen i Sevilla staaer i Begreb med at begive sig derfra til Granada. Nogle siger, at Oldingen Cuesta er saaret, andre, at han paa Grund af sin høie Alder har taget sin Afskeed, da han ikke meer kan stige til Hest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Den engelske Oberst Pencork, der commanderer i Lissabon, har bekiendtgjordt i en Dagsbefaling, at de Officerer og Soldater, der vove at udbrede falske og ugunstige Efterretninger skal sættes i Arrest. – Det er udlagt alle de skal straffes, der med Sandhed, kan bevidne, at Engellænderne have i Spanien faaet dygtige Prygl af de tappre Franske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Fra Bourdeaux skrives, at en Mængde Heste og Eqvipage af Keiser Napoleons, føres til Bayonne, Corvetten, Labelle Etoile, der i en Tid af 28 Dage er seilt fra Guadelouppe til Passage, har over for Million af Colonialvare inden Borde, Jmedens L. Charam opholdt sig i Syd Beveland, levede han ret paa sin assiatisk, Daglig erholdt han fra Engeland friske Skildpadder til sine Kraftsupper, En Skilpaddes Fæstning er ogsaa lettere for en engelsk General at indtage, end Antwerpens Fæstning. Dannemarre den 3die October 1809. Beskedenhed i Medgang. Aands Nærværelse og Fasthed i Modgang Taalmod under Lidelser. Omhed og Skaansel mod Feilende Blidhed i Omgang. Daadrig Menneskekiærlighed Som havde sin Grund i uskrømtet Gudsfrygt, Besiælede fordum Comtesse Conradine Augusta Reventlov, En værdig Datter. Prinsesse Wilhelmine af Pløen. Grev Conrad Ditlev af Reventlov, Geheime-Conferenceraad og Stiftsbefalingsmand i Siælland. Fød den 12te November 1735. Givt den 20de April 1752. Med Geheimeraad og Ridder. Conrad Ditlev Baron af Knuht, Døde paa Rubjerggaard den 27de September 180, Foran til Udødeligheds Land gik Mand, 2 Sønner, og 2 Døttre. En Søn, og en Datter føler dybt det uoprettelige Tab Den ømmeste Moder. De Fattige og Forladte. En Talmand – og Velgiørerinde. Omegnen, og alle som kiendte hende En deeltagende Veninde Leve vi som denne Menneskehedens Prydelse Da døe vi som hun Og sees igien i Foherligelse. Til taknemmeligst Minde af P. Sattrup,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-10-06
Bekjendtgjørelser. Da udenlandske Tidender og Tidsskrivter i den senere Tid ere stegne til det dobbelte, er det for nærværende Tid næsten en Umuelighed for enkelt Mand, det har Lyst til at see sig om i Litteraturens, Videnskabernes og Kunsternes Riger, at tilfredsstille sin Videlyst. For at afhielpe denne Mangel her i Stiftet, har Jeg besluttet, dersom Jeg seer mig skadesløs, at oprette ved Begyndelsen af næste Aar, et Leiebibliothek, der for det første skal bestaae af følgende Tidender og Tidsskrivter: Allgemeine Litteratur Zeitung, Børsenhalle, Landwirtschaftlichezeitung, Politisches Journal, Archenholts Minerva, Posselts Analen, Leipziger Mode Magazin, Annalen des Ackerbaues v. Thaer. Subskribenterne vælge selv ved Affordingen, hvilke Skrifter de ønske til Giennemlæsning. Med Hensyn til Subscribenternes større eller mindre Antal udleveres 2 eller 3 Hefter ad Gangen. Leien beregnes til 1 Mk. ugentlig. Subscriptionen gielder for et heel Aar. Dersom Subscribenternes Antal tiltager og Jeg kan see mig skadesløs, skal endnu flere yndede og nyttige uden, og indenlandske Tidsskrivter, blive at erholde. Men nye Hefter udleveres ikke, førend de forhen C. C. Schultz. bekomne ere indleverede.