JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-12-20
En Stue, med et Sovekammer for en eenlig Person; saa og 2de Stuer med et lidet Kammer ved, ere strax til Leie at bekomme i Mogensgade. Herom kan accorderes med Prokurator Kiersgaard.
Viborger Samler, 1802-12-20
Hos Mad. Rüdiger i Viborg ere Værelser at faae til Leie. Sammesteds kan og faaes en Kakkelovn til Leie og en Skorsteensplade af Jern tilkiøbs. Tilkjøbs, eller udi Fæste, kand faaes strax eller førstk. Paaske, eller 1ste Maj, 6 en halv Skieppe Hartkorn med beboelig Huus dertil, naar derom betids afhandles med mig. Ørregaard pr. Viborg den 2den Decbr. 1802. B. Kop.
Viborger Samler, 1802-12-20
En brun blisset Hoppe, med en hvid Bagfod, er bleven fundet her paa Viborg Mark af mine Folk og kan afhæntes hos Poul Pedersen. Thyboe Oste anvises tilkiøbs paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1802-12-20
Leie-Værelser paa Landet for en honet Familie, kand faaes og tiltrædes til Paaske eller 1 Mai 1803. om forlanges kand og faaes Foder og Græs til en Ko. Lysthavende faae nærmere Underretning hos Hr. Boghandler Just i Viborg.
Viborger Samler, 1802-12-20
Subskriptionsplan. Til Lettelse ved de Beregninger som falde ved Udskiftninger, ansees en Tabel for at være det beqvemmeste Middel, hvorved Multiplication og Division bortfalder, har undertegnede, efter Taxations Maade, ved hvilken den bedste Jord ansættes for 8 Skiepper Land, og de ringere Jorder derefter til flere Skiepper Land, og alle de forskiellige Jorders Forhold bestandig taget mod 10, forfattet en Tabel, der indeholder de hele Skiepper fra 8 til 100, og hvorved er føjet halve Skiepper fra 8 til 20, ved hver Forandring af Taxation, kan fra 1 Qvadratalen og til 1000000 Qvadratalen, tages den eller de reducerede Summer, der passer med den givne Taxation, blot ved at addere i det højeste 4 Summer sammen, og troer jeg Tabellen vil være til Nytte, saavel for de som forrette Udskiftninger, som og for Jordejere, der lade udskifte, eller parsellere Jorder og derfor udgives under Titel Jord Taxations og Reductionstabel der bliver omtrent 8 Ark stor, og Prisen 1 Rd. 32 s. for hver Exemplar, om et saa stort Antal af Subskribentere melder sig, at Trykningen kan blive uden Tab for mig. Subskription modtages hos Hr. Boghandler Just i Viborg og hans Kommissionærer: Deherrer, S. Hempel i Odense, Hospitalsforstander Kier i Aarhuus, Bogbinder Cortsen i Randers, Boghandler S. Borup i Aalborg, Kiøbmand Brøns i Holstebroe, Apotheker Broagger i Ringkiøbing, Kiøbmand Fischer i Veile og Bogbinder Melbye i Colding. Ligesom og her i Thisted, hos Udgiveren. Thisted den 13de November 1802. Johan Jacob Seir, Kongelig Landmaaler.
Viborger Samler, 1802-12-20
Mange nye og smukke Slags kolerede, illuminerede danske og tydske Nyaarsvers med og uden Portofeniller, samt mange paa hele Ark, faaes fra nu af for gangbare Priser hos Just.
Viborger Samler, 1802-12-20
Hos Kiøbmand P. A. Brøns i Holstebroe, faaes smukke Nyeaarøvers tilkjøbs.
Viborger Samler, 1802-12-20
Fra Pressen er udkommen: Physisk, occonomisk og topographisk Beskrivelse over Thye. Et Forsøg af Kund Aagaard, Sognepræst til Skjoldborg og Kallerup Menigheder. Den koster paa Trykpapiir 68 s. og paa Skriv. papiir 86 s. Subskribenterne faae den paa Trykp. for 52 s. og paa Skrivp. for 68 s. De som endnu maatte have Planer i Hænde hvorpaa der er subskriberet, ville behage at indsende dem til undertegnede, hos hvem Bogen er at faae. A. F. Just.
Viborger Samler, 1802-12-20
Paa Egeria af Professor Sander og paa Po ludans Magasin for Theologer, modtager Boghandler Just Subskription.
Viborger Samler, 1802-12-20
Da Avisen formedelst Jule Helligdage bliver sluttet førstkommende Torsdag, saa ville de, som forlange noget indrykket i næste No., behagelig indsende samme inden Onsdag Aften.
Viborger Samler, 1802-12-27
Wien den 8de Decbr. De sidste Breve fra Constantinopel ere af 10 Novb. og deri meldes intet om Stadens Ødelæggelse ved Jordskielvet; men vel, at der er fornummet Jordrystelse. Denne gientagne Beretning er der da - som vel er - intet om. J Ægypten sige de og at Beyerne undertvinges. Det mærkeligste derfra er ellers: at Oberst Sebastiani, efterat have bragt Freden istand mellem Frankrig og Algier, er derfra med en fransk Fregat og en Corvette seilet til Alexandrien og har i Bonapartes Navn forlangt Regnskab af den engelske General, hvorfor Ægypten ikke endnu var rømmet af de engelske Tropper efter Amiens-Tractaren? Da General Stuart undskyldte sig med, at han ingen Ordre havde dertil fra sin Konge og forresten ikke havde med de politiske Aarsager at giøre, lod Sebastian Corvetten seile til Frankrig med Depecher, og drog selv til Cairo. Keiseren har nu ratificeret Erstatningsplanen. Den 7de December nedkom Keiserinden her med en Prinds, der i Daaben, hvorved 12 Biskopper og Prælater assisterede, blev kaldet Frantz Carl Joseph.
Viborger Samler, 1802-12-27
Keiserindens Moder, Dronningen af Neapel og hendes kjere Søster, Prindsessen af Asturien, have faaer Kourerer herom, og Keiseren sendte sin Gemalinde til Foræring at Rosentræ, hvis Blade vare af Guld og Roserne af Brillanter.
Viborger Samler, 1802-12-27
Paris den 8de Decbr. De unge urolige Recruter som bleve arresterede, ere atter løsladte under den Forsikring, at de herefter, saa ofte Lodden traf dem, ville giøre deres Pligt. Den engelske Loed Withworts første Andients her som engelsk Ambagadør, var ledsaget med meget mere Pragt, end Andressys i London. Han blev den 5te Decbr. afhentet i Førstekonsulens Stadsvogn med 6 hvide Heste. 3 andre Karether, af Bonapartes, fulgte efter med hans Gesandtskabskavaleer, Præst og Læge, og bagefter kjørte Withworths egen Stadstaret, med 6 hvide Heste, tom. Minister Talleyrand forestillede Lord Withmorth for Bonaparte, ved Audientsen freiastilte brands mange Fremmede af deres Hoffers Gesandtere og deriblant af den danske Minister, Generaladjutant von den Maas og Kammerjunkerne Raben og Løvenskjold. Den hidtil værende engelske Gesandt Metry, havde Afskedsandients. For at giøre denne Dag end mere glimrende, var den store Parade ansagt en Dag tiligere, og Førstekonsulen uddeelte Ærepaaben til Militære.
Viborger Samler, 1802-12-27
General Menou, der siden sidste Hiemkomst fra Ægypten, har været udnævnt til Tribun, skal nu afløse Genera Jordan i Piemont. Jourdan tager, som for, Sæde i Statsraadet.
Viborger Samler, 1802-12-27
Fra alle vore Havne ved Kanalen indkomme sørge lige Efterretninger om Stormen den 23de November, den har været saa stærk, at de ældste Folk ei erindre sig Magen. Den oprev Træer med Rødder, beskadigede Husene og afrev 6 Alen lange Blytavler og kastede dem et got Stykke bort. En Stokfisksanger er gaaet under med 40 Mand, og paa Grenvilles Rhed drev 10 Skibe løse og bleve stærk beskadigede.
Viborger Samler, 1802-12-27
Fra Verdensomseilleren Capitain Bandin, har manden Efterretning, at Skibet le Naturaliste var kommen til Port Jackson og le Geographe til Nyholland. Madame Bonaparte vil nu indrette sig en egen fornemmere Huusstat, da hun saa ofte maae vise sig for Fremmede, som lade sig forestille.
Viborger Samler, 1802-12-27
London den 10de Decbr. Ministrene have nu bekiendtgjort den usædvanlig store Land Etat, der og i denne saakaldte Fredstid skal underholdes; thi i Haab om Fred kan den dog aldrig være saa ængstelig forstørret. Den bestaaer af 110,066 Mand, hvis Underhold koster 31 Millioner 620,336 Rigsdaler. Af disse Tropper skulle 66,574 Mand tiene i Storbritannien og Jrland, omtrent 38,000 i Vestindien og endda desuden 35,000 Mand i Ostindien, som Compagniet selv underholder. Ministren forsikrede tillige, ved at faae 5 Millioners Udstædelse i Skattammerbeviser bevilgede, at der af de 29 Millioner Skatkammerbeviser, der i Fjor vare i Omløb, nu kuns vare 15 tilbage og at Søe-Etatens Gield var fra 8 Mill. sunken til 4 1/2 Million. Man debatterede over denne høje Freds=Etat hele Natten til Kl. 4 om Morgenen. Krinsekretæren forsikrede, at kun mandig Stadighed og at være bered endog paa det værste, kunne redde England fra at komme under Frankrigs Aag. Han beregnede Frankrigs Magt til 428,000 Mk. og paastod at den kunne bringes til 930,000.
Viborger Samler, 1802-12-27
Lord Temple billigede det forlangte Antal og smeldede paa Ministrene, der efter hans Formening giorde deres til Landets Undergang. Saaledes havde de, sagde han, reduceret den halve Armee, til en Tid, da Bonaparte, under Fredens Maske, trak meere Land til sig, end under hele Krigen. Denne deres Modløshed havde de vedblevet saalænge, indtil de baade fornam at Folkets Stemme bebreidede dem det og tillige saae, at Bonaparte intet Øjeblik skaanede dem, i hvormeget de end opofrede af Landets Sikkerhed. Hr. Sheridan talte første Gang som Parlements lem. Han paastod, at England forestod en Crisis, roste de nærværende Ministre, fordi de havde sluttet Freden; men lastede dens Talere, der betragtede Lord Hawkesbury som en Pen og Mr. Addington som et Stykke Lak, som man, efterat det er brugt, kaster under Bordet. Han var ikke af deres Mening, som troede, at Hr. Pitt var i Stand til at redde England, han troede derimod, at dersom et Lands Velfærd og Redning kun bervede paa een Mand; saa var det ikke værdt at redde. J det hele raadede han til Fred og ifald den blev brudt, da strax at gjøre hastig og tapper Modstand. Han billigede den forlangte Land Etat, og paastod, at det kuns var en Snare, at Frankrig i Aar trak fine Folk fra Schweitz. Bonaparte ansaae han, efter sin Formening, for at ville love sin Nation, at erobre hele Verden. England troede han var indsluttet i hans Morgen og Aftenbønner og han udbad sig det af hans Gud, enten det saa var Jupiter, Mahomet, Bellona eller Fornuft Gudinden.
Viborger Samler, 1802-12-27
J en spottende og bidende Tone anførte han den Behandling, der var vederfaret Kongen af Etrurien, Cisalpinien, Piemont, Schveitz o. s. v. Hr. Caning ønskede Pitt tilbage i Ministeriet. Hr. For forsikrede, at man gjorde ham Uret, om man troede at han var fransksindet, fordi han havde studeret i de franske Arkiver; men han troede ikke, at Frankrig nu kunne skade os, fordi dets Flaade er forstyrret. Han antog en Magt af 20,000 Mand, at være nok for at hindre enhver Jnvasion, der om den, uagtet vor Flaades Paapassenhed, havde Sted, dog ville af den kunne afskiæres Tilførsel og Tilbagegang. Han stemte for Reduction af Landmagten, der med de nedstemte Krigskatter, ene kunne hielpe paa vore siunkne Fonds. Windham antog For for Frankrigs Lovtaler og sagde: at saaledes troede fordum General Melas at Bonaparte umulig kunde bestige Alperne, og derfor blev Sejren ved Marengo hans. Addington forsikrede at de sidste 6 Maaneders Hændelser havde berettiget ham til, at paastaae Landmagtens Forøgelse. (Endelig bevilgedes det Foreslagne.) Grenville paastod i Underhuset, at Ministrene fordulgte Tingenes politiske Gang for Parlamentet, især hvorfor Maltha ei blev givet tilbage. Endelig ønske de han og Pitt i Ministeriet, og sagde, at han vist af 100 Stemmer fik de 99. Hawkesbury fandt det unødvendigt, at give denne Oplysning, og urimeligt, at man billigede Forslager, og lastede Ministrene.
Viborger Samler, 1802-12-27
Blandede Eterretninger. Fra Amsterdam (hvis Tidender dog ikke pleie at være saa ganske paalidelige) bebudes os nu, at man kan vente, at Bonaparte vil, endskiønt han bibeholder sin Førstekonsuls Titel, dog træde i Rang med de kronede Hoveder og kalde sig Galliens eller Oceidentens Keiser. Bourienne skal, som Geheime sekretær, til følgende Aars Almanak allerede have før et Titlerne: consularisk Majestæt til Bonaparte og consulariske Høyheder til de 2 andre Consuler, Høiheder til Bonapartes Familie o. s. v. men Bonaparte overstrøg disse Titler dengang.
Viborger Samler, 1802-12-27
Londoner Aviser have og fortalt, at Grev Stahremberg, der som viensk keiserlig Gesandt, reiste til Londen, lagde Veien over Paris, men blev ganske uventet af Politiet befalet, at reise ud af Hovedstaden inden 24 Timer og af Frankrig saasnart muligt. At Grev Cobenzl om keiserlig Minister, søgte ved personlig at tale Bonaparte, at faae Ordren forandret, hialp intet. J Januar venter Amsterdams Aviser nu ganske vist Bonaparte til Brüssel, for derpaa at besøge hele Belgien; saa støbe de og en Rhodansk Republik af Walliserlandet, Wadtlandet og Kanton Freyburg; men vide dog ej, om Parma enten skal gives Spanien for Floridas Aftrædelse, eller Ludvig Bonaparte som Appanage.
Viborger Samler, 1802-12-27
Paa Hunde-Øen i London, ved Themsen, har man under Jorden fundet en forraadnet Skov, Menneskebeen, Glas o. s. v. som bære Spor af, at den engang er siunken, naar, taler Historien ej om.
Viborger Samler, 1802-12-27
Den afdøde Hertug af Parma, som Aviserne ikke lod efterlade sig mange Penge, Skjorter o. s. v., har dog, efter nyere Beretninger, ladet finde efter sig 112 Pund forarbeidet Guld og 225000 Unzer Sølv og for 2 Millioner Lirer i Juveler. Kongen af Etrurien ville ladet afhente hans Bibliothek; men den franske Administrator nægtede ham denne Arv.
Viborger Samler, 1802-12-27
De sidste Noter i Regensburg gaae især ud paa, at bestemme de overblevne Rigsfyrsters Stemmeret og fratage de Fyrster den, som have maattet give deres Lande, og følgelig Stemmeretten med, til Erstatning sagens Fremme.
Viborger Samler, 1802-12-27
Paa Domingo sige amerikanske Blade, at der er lagt Skat paa ankommende Mennesker, neml. 6 spanske Daler paa et Fruentimmer, 8 paa en Mand, 750 til 900 paa en amerikansk Kiøbmand og 450 til 600 paa en fransk.
Viborger Samler, 1802-12-27
Beyen i Tunis har i dette Efteraar, ved 47 Korsarer, ladet fiske paa de italienske Kyster.
Viborger Samler, 1802-12-27
Slutningen af forrige No. Befordringer. Under Rentekammeret. Den anden Fuldmægtig i det siællandske Renteskriver-Contoir.
Viborger Samler, 1802-12-27
J. A. Budt, udn. til Foged for Sundbords og Hardangers Fogderie under søndre Bergenhuus Amt, Fuldmægtigen det jydske og lollandske Landvæsens Contoir, C. G. Coln, til Foged for Romsdals Fogderie, under Romsdals Amt og Copiisten i det søndenfieldske Renteskriver-Contoir, B. Plesner, til Foged for Nummedals Fogderie under Trondhiems Amt; den første Copiist i det islandske, finmarske, færsiske og grønlandske Contoir, J. Aagaard, og den anden Copiist i det siællandske Renteskriver-Contoir, A. Marckmann, efter Ansøgninger, i Naade entledigede, Copiist T. Rougtved udn. til Fuldm. i det trondhiemske Contoir, Copiist C. Barth til første Fuldm. i det bergenske christiansandske, islandske, finmarkske, færs ske og grønlandske Cont. Exam. Jur. C. G. Hornbech som Copiist i det sjællandske Renteskriver-Contoir, P. J. Hammerum som første Copiist i det trondhjemske Contoir, A. Hammer som Copiist i det fyenske Renteskriver-Contoir, Cand Jur. N. C. Kierboe som anden Copiist i det trondhiemske Cont. Exam. Jur. C. C. Otzon som Copiist i det søndenfieldske Contoir, og J.F. Steenberg som Copiist i Berg= og Saltværks=Contoiret, Landmaaler Egebek og Premierl. ved det tellemarkske Jnfanterie-Reg. H. v. Gloersen, forundte Bestallinger, den første som Landinspecteur og den sidste som Landmaaler.
Viborger Samler, 1802-12-27
Under Oekonomie= og Commerce-Collegium: den hidtilværende Vice-Consul i Ancona, L. Hoff meister, udn. til virk. Consul der paa Stedet. Under General-Toldkammeret. Told- og Consumtions Jnspecteurerne E. D. Maes i Nysted, og M. Muth, i Naade og efter Ansøgninger entledigede, hvorimod A. C. A. Clasen er besk. til Told og Consumtions=Jnspecteur i Nysted, og P. Krohn til Told og Consumtions Jnspecteur i Rødby, Patroullebetient H. P. Engholm udn. til Controlleur og Consumtions=Betient i Sundby, alle fra 1ste Januar 1803 at regne.
Viborger Samler, 1802-12-27
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Geheimeraad Hr. Cay Frederich, Greve af Reventlou, efter Ansøgning, allernaadigst entlediget fra hans hidtil havte Embeder. som Stats Minister i det Geheime-Statsraad og Præsident i det tyske Cancellie.
Viborger Samler, 1802-12-27
Under Generalitetet: Secondl. v. Mandix, af det fyenske Reg lette Dragoner, forundt Pr. Lieutenants Char. og Dessinator ved Jngenieurcorpset, Fænd. v. Lillienschiold, Sec. Lieutenants Char. Cap. O. v. Stemann udn. til Compagniechef; Secondl. Calkoen til Preml. og Over lægerne Bentzen og Bruun til Secondlieutn., samtl. i Kongens Livjægerkorps Chirurg H. Christian, ved det søndenfieldske Reg., udn. til Regiments Feldtskiær ved det aggerhusiske Dragon Reg. og Cand. Chirurgiæ H. C. Olivarius ligesaa til Regiments Eierurg ved den bornholmske Milice, Vagtmester Lieut. og Garnisons Auditeur ved Kongsvinger Fæstning, Capit. v. Grundt, efter Ansøgning i Naade afskediget,
Viborger Samler, 1802-12-27
Under Rentekammeret: Byefogden i Veile og Herredsfogden i Nørvangs og Torrild Herreder, A. Steenstrup, udn. til virkelig Kammerraad.
Viborger Samler, 1802-12-27
Vacance. Byefogd- og Byeskriver, samt Veier og Maaler Embedet i Vordingborg.
Viborger Samler, 1802-12-27
Døde. Frederiksberg, forrige Amtsforvalter Jens Nørager, Norge: Stavanger, Mynsterskriver Frederik Rosenkilde, 70 A. Nyborg: Rector og Magister Josva Tornøe, 50 A. Aarhuus Skrædermester Hans Bruun Thim, 60 A.
Viborger Samler, 1802-12-27
Nørre Jyllands Landstingsdomme for December Maaned 1802. No. 1. Kiersgaard. Jens Jensen af Stedet Leedet paa Giet Jngen. trupgaards Mark, cum beneficio paapertatis, mod Eieren af Giettrupgaard, Doctor Stange, angaaende Præstetiendens Svarelse af bemeldte Steds Jorder. Kiendes for Ret: Hiemtingsdommen bor ved Magt at stande, Processens Omkostninger hæves for begge Retter. Nr. 2. Kiersgaard. Procurator Kiersgaard, som Actor mod Fogh. Landeværnsmændene Christen Nielsen og Anders Nielsen af Hiørring Amt, for deres Opførsel mod Hr. Amtmand, Justitsraad Blom ved Munderingernes Udlevering. Kiendes for Ret, Jndstævnte Christen Nielsen bør bøde 10 Rdlr. til Serredslev Sogns Fattige og ligesaa meget til Justitskassen, Anders Nielsen bør bøde 6 Rdlr. til Serredslev Sogns Fattige og ligesaa meget til Justitskassen, eller i Mangel deraf, afsone det med at sidde paa Vand og Brød efter Forordningen af 6te Decbr. 1743, saa bør de og, een for begge, betale den mod dem anlagde Action med 12 Rdlr. 4 Mk. 12 s. saaledes som ved Hiemtingsdommen anført er. J øvrigt frifindes de for videre Tiltale i denne Sag, da Hiemtingsdommen saaledes forandret bliver at ansee. Sagen er ellers, efter Omstændighederne, ført med tilbørlig Hurtighed ved Hiemtinget, saavelsom her ved Retten. No. 3. Reinert. Procurator Reinert, som Actor mod SogKiersgaard. nefoged Christen Pedersen af Steendal, for falske Bevisers Udstedelse, m.v. Kiendes for Ret: Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande (Derved er den Tiltalte dømt, at have sin Sognefoged Tieneste forbrudt, samt til at arbeide i Viborg Tugthuus i 4 Aar m.v.)
Viborger Samler, 1802-12-27
Bekiendtgiørelser. Det kongelige stemplede Papiir og stemplede Spillekort, udleveres fra førstkommende 3die Januar 1803, af undertegnede her paa Stedet, dog anmærkes til behagelig Efterretning: at det ved allerhøieste Resolution af 5te August 1735 udtrykkeligen er befalet, at om Søn og Helligedage maae intet Udsalg skee af stemplet Papiir. Christian Giørup, stemplet Papiirs-Forhandler.
Viborger Samler, 1802-12-27
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling dateret den 22de November 1802, som er læst ved Nørre Jyllands Landsting den 8 Decbr. og ved Skodborg, Vandfuld Herreders Ting den 16de December, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa den afdøde Hr. Jesper Schouboe, Provst for Vandfuld Herred og Sognepræst for Dybbe og Ramme Menigheder i Ribe Stift, med saadan deres Fordring, hvorfra samme end maatte hidrøre, inden Aar og Dags Forløb at fremkomme og bevise for Herredsprovsten i Vandfuld Herred som Skifteforvalter i bemeldte sal. Hr. Schouboes Stervboe i Dybbe Præstegaard. Saa indkaldes og Stervboens Debitorer til deres Gields Afbetaling, og tilkiendegives, at 6te og 12te Ugersdagen indfalder førstkommende 18de Januar og 2den Marts 1803, til hvilken Tid og Sted de umyndiges Formyndere tillige indkaldes. Engberg Præstegaard den 16de December 1802. Peder Høvland, af interim constitueret Provst
Viborger Samler, 1802-12-27
P. M. Torsdagen den 18de Januari 1803, er den bestemte 30te Dag i Sterbboet efter Provstiets Fæstebonde, afgangne Morten Jensen i Kleitrup, til hvilken Dag Kl. 12, alle og enhver, som denne Skifte forretning i nogen Henseende vedkommer, herved trende Gange indkaldes. Viborg den 23de Decbr. 1802. Astrup.
Viborger Samler, 1802-12-27
Fortegnelse : over de ved Viborg Postcontoir for November Maaned uindløste Breve, nemlig: No. 6 fra Veile til Baadsgaard Jnspecteur) i Viborg. - 6 fra Aalborg Dito, - , fra Dito Christensen J. Forvalter i Ørndrup. - 10 fra Dito Hanning Mette Kierstine, Jomfrue, at Nyegaard. - 1 fra Ribe til Jacobsen veder paa Høysgaard. og 4 fra Veile til Sognepræsten i Vestervig Sogn pr. Thisted.
Viborger Samler, 1802-12-27
Hos undertegnede kan faaes nye friske Citroner, syltet Jngefær, Chocolade til forskiellige Priser, tydsk Peberod, poleret Krud, Krakmandler, tørre Pærer, Kirsebær, Katrineblommer, fine moderne Galanterievahre, Damepyndt, moderne Schenillier m. m., for billigste Priser. Nyekiøbing paa Morsøe den 18de Decbr. 1802. Jepsen.
Viborger Samler, 1802-12-27
Gode Petersborg Lys er at bekomme hos Clemen Møller i Viborg. Paa forandrede og gode Vilkaar biver atter Christiansholms Avling og Hollænderie stillet til Auktion paa Christiansholm Mandagen den 17de Januari 1803 Eftermiddagen Kl. 3 Slet. For de der ikke er Stædet bekiendt, anmeldes det At Jorderne ere gode, inddeelte udi 9 Marker, hver Mark over 60 Tdr. Agerland, foruden at der til Græsning og Høebiergning er circa 642 Tdr. Land, der alt drives og bierges med fuld Hoverie, og at det ikke er til liden Fordeel ved Mejeriet, at Nysted Kiøbsted er beliggende ved Gaarden, hvortil Melk a. strax kan afsættes Conditionerne ere til Eftersyn paa Postgaardene i Odense, Korsøer, Ringsted, Wordingborg, Nykiøbing, i Mariboe hos Hr. Kiøbmand Engberg og i Viborg hos Boghandler Just samt paa Christiansholms Skriverstue. Christiansholm den 9de Decbr. 1802. F. C. Raben.
Viborger Samler, 1802-12-27
Løverdagen den 8de Januar, næstkommende Aar 1803, om Formiddagen Kl. 11 a 12, bliver efter foregaaende Domme og Udlæg, samt Domhaveren Rasmus Møller i Høislev Mølle, hans ved Fuldmægtig skeete Begiær, holdet offentlig Auction i Schravadgaardhvor Debitor eller Skyldneren Niels Marcussen, endnu har Boepæl, over bemeldte Schravadgaard med tilliggende Eiendomme Rettighed og Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr., tillige med noget Jndboe, bestaaende af: en Jern Bilægger Kakkelovn, Dragkister, Skabe, Borde, Stoele, et Viseværk, et Fire Lpds. Bismer, en Kaaberkiedel i Grube, Sængesteder og Sengeklæder m. m. Thi behager de Lysthavende ermeldte Dag, Tiid og Sted, sig at indfinde, da Conditionerne bliver bekiendtgiordt. Hobroe den 9de Decbr. 1802. H. Hiorth. Auctions-Directeur. En Gaard paa 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. Hartk. i Frammerslev Bye, Oddense Sogn i Salling, kan underhaanden faaes tilkiøbs. Gaarden er for 11 Aar siden af ny opbygt, bestaaende af 4 Huse, Marken som er udskiftet, ligger i tvende Planer, got beleilig i 9 Aars Jndtægt. Aarlig kan saaes, Rug 6 a 7 Tdr., ligesaameget Byg og 22 a 24 Tdr. Havre. Kan aarlig avles 9 til 10 Læs Høe. Til Gaarden haves overmaade god SkodtørvGrøft, samt got Fiskerie. Tillige faaes Kirkens Korn og Qvægtiende af bemeldte Hartkorn. Der kan græsses 40 til 50 Faar, den faaes til Beboelse strax eller til 1se Maj med nedlagt Sæd. Liebhaberne ville behagelig melde sig hos Enken Frammerslef den 10de December 1802. Anne Marie Madsdatter. Sal. A. Smidt.