JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Kjøbenhavns Børs d. 19 November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 246. Amsterdam 2 M. 234. London 2 M. 1117 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. a 15 Rbmk. 1/2 s. Obligat. (med Rente fra 11 Juni 1822) 79. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 1/4 s. Disconto 6 pC. Verom a. den 1ste November 1822. Naar Marius til Gallien Stridvante Cimbrer driver hen, Da er Du tryg Brenona; Din Vælde sikkret er ved Aar, Som Alpisk Field urokket staaer Brenona. Dit gyldne Spiir Du fører kjæk, de Galliers, de Frankers Skræk Ei naaer til Dig Brenona, Og intet Slag fordunkler Dig, Paa Ronceval, i Frankerig, Verona. De Gothers gamle Hovedstad, Du har fra Alpers brune Rad Din høie Glands Verona, Og Floden skyller Dine Been, De røde, hvide Marmorsteen, Berona. Der sad de Gothers Vold og Værn, Den gamle Diderik af Bern Med Gyndinger saa gæve; Mens Vældens Fyrster til ham tye, Hans Fiender fra hans Hænder flye Og hæve. Der fødtes venlige Catull, Han skildred Livet yndefuld J Fortids gyldne Dage; Paolo tryller med sin Haand Et Gjensken af bellenisk Aand Tilbage. Blidt rinder Etschs Sølvervand; De milde Konsters Fødeland, Det er saa skjønt at være: Det er saa let, hvor Snillet er, En Fakkel tændt for Mennesker At bære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
J Klostret Blikket hæver sig, Paa from og stille Fylde riig, Fra taareblændte Øie Sig alles Knæe med Hjertets Fred, For Barnet og Madonna med, Nedbøie. Nu fra Capitlets mørke Krog Gaae Munkene med Messebog, J Processionens Klynge; Med blottet Hoved, fromme Sind, De vandre i il Duomo indOg synge. Naar Jordens Store samle sig For Altings Gud i Himmerig, Som Himlen kunde hvælve, Seer Korsets Herre ned til dem, Tyrannerne de vende hjem Og skjælve. Der af det store Ledebaand. Udvikler sig en herlig Aand, Til Fremtids Held og Orden; Landflygtig Retfærd søger hjem: Saa vender Himlens Fred igjen Til Jorden. T. Andr. Aagaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Candid. juris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Jndsenderen af Manuscriptet, hvis medfulgte Brev var undertegnet Anonymus og dateret Kjøbenhavn, d. 8 November 1822, ombedes at opgive sit Navn hos Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Kjøbenhavn, d. 19de November 1822. Jørgen Thisted, Nogle Tanker om Almue-Skolelærernes Dannelse, i Anledning af det Forslag, Collegialtidenden Nr. 48 indeholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Jblandt de Forhandlinger, som ere bekjendtgjorte af den Commission, som blev nedsat for at lette de geistlige Embedsmænds Kaar, hvis Opmærksomhed paa saa mange medvirkende Aarsager vist fortjener at erkiendes med inderlig Tak, findes det Forslag, som er forelagt samtlige SeminariiDirectioner, Biskopper og Amts-Skoledirectioner til Betænkning: "om ikke det ved Seminarierne tilsigtede velgjørende Øiemed, der vist nok aldrig burde opgives, kunde, maaskee endog i høiere Grad og med langt mindre Bekostning, opnaaes, naar Almueskolelærernes Dannelse var en Sag, som betroedes Præsterne alene, og der ikkun var et Jnstitut eller en Authoritet, hvor de, som attraaede at blive Skolelærere, prøvedes og beviste deres Duelighed dertil. Uagtet Jngen kan tvivle derom, at Danmarks indsigtsfulde Mænd, hvis Betænkning er begjært, over denne Sag vil meddele grundige og paa Erfaring støttede Oplysninger over det Spørgsmaal, om ikke samtlige Almueskolelærer-Seminarier ganske kunde ophæves, og det ved dem tilsigtede Øiemed, paa andre og mindre bekostelige Maader opnaaes, saa vil det dog vist ei være upassende, da her handles om en saa vigtig Sag, som Dannelse af de Lærere, der skal undervise Landalmuen, som altsaa vil lægge Grunden til den tilkommende Generations Nationaldannelse, at ogsaa Andre af Kierlighed for Almuens Dannelse, offentligen meddeler deres Tanker derover, naar dette skeer med den Sindighed, som egner sig for grundige Undersøgelser, og naar Grundene, som taler for og imod enhver af de omtalte Jndretninger, veies uden partisk Forkjærlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 7 November d. A. holdtes i Regentskirken Universitetets sædvanlige Høitidelighed, i Anledning af Luthers Reformation og Universitetets Gjenoprettelse ved Kong Christian den Tredie. Jndbydelsesskriftet, forfattet af Professor og Doctor Medicinæ O. Bang, indeholdt medicinsk practiske Jagttagelser, samlede i privat Praxis i det sidstforløbne Aar, med forudskikkede Betragtninger om Naturens Lægekræfter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
I den ved Festen holdte latinske Tale afhandlede Hr. Professor O. Bang: "Hvorledes den menneskelige Aand i alle sine Bestræbelser kun gjennem Trældom gaaer frem til Frihed. Herpaa proclameredes af Hr. Justitsraad, Professor Schow, som daværende Decanus, 163 nye academiske Borgere, af hvilke 106 i sidste Examen Artium havde erholdt Characteren Laudabilis, 46 Haud illandsbillig og I Non contemmendus. Blandt Laudabilisterne havde 7 viist sig værdige til Encomium publicum, og det, efter de specielle Characterers Beskaffenhed, i følgende Orden: 1. Albert Christian Scholten, fra Metropolitanskolen. 2. Just Henrik Frederik Christian v. Phister, Second-Lieutenant i Artilleriet, dimitteret af Cand. Jver Schow. 3. Christian Thorning Engelstoft, dimitteret af Cand. Daugaard. 4. Adolph Ludvig Manthen, fra Metropolitanskolen. 5. Hugo Adolph Jacobi, fra Borgerdydskolen i Kjøbenhavn. 6. Albert Sadolin Wesenberg, fra Viborg Cathedralskole. Peter Christian Kierkegaard, fra Borgerdydskolen i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
De Qvæstioner, som opgaves de studerede Jurister ved den sidst afholdte skriftlige juridiske Examen, vare følgende: I. In quonam consistit jus naturale ægualitatis, et quomodo a jure personalitatis diskert 2. Ononam fundamento muur pacificationie, infelici bello extorte validitas, 3. Hvorledes bør Lovens 6222 fortolkes, og i hvilket Forhold er dette Lovsted til Lovens 4. Caalem effectum sure romano habebant paa ta nuda, numque jure patrio istiusmodi dan tur pacta? 6. Bør man efter almindelig Ret og vor Lovgivnings Aand tillægge eller nægte den paa Livstid Landsforviste Ret til at tage sine Børn med ud af Landet, og hvorledes bør der skjelnes mellem de Tilfælde, at den Landsforviste lever i Ægteskab eller ikke, 6. Bør, ifølge vor Lovgivning, Vederlaget for en tilføiet Skade bestemmes efter Skadens Værdie paa den Tid, den blev tilføiet, eller er den Beskadigede berettiget at fordre det bestemt med Hensyn til en senere Tidspunkt, 7. Er Placaten af 2 Sept. 1785 forandret ved Forordningen af 20 Febr. 1789, 8. Hvorvidt bør Sigtelseseed tilstedes Sagsøgeren, naar Benægtelsesed enten formedelst Sagvolderens Afsindighed eller andre ligesaa gyldige Aarsager ikke kan paalægges, Den første Afdeling af ustuderede Jurister besvarede følgende skriftlige Spørgsmaal: I. Hvilke Frugter er Eieren, som fordrer sine Ting tilbage, berettiget at fordre erstattede af den troskyldige Besidder, 2. Hvad forstaaes ved det i vor Lovgivning paa adskillige Steder forekommende Udtryk "Be rygter, 3. Hvorvidt kan et Stamhuses Besidder forbinde sin Eftermand ved Contracter angaaende Jordegodset. 8. Jndtil hvilken Tidspunkt kunne Vexelrenter, fordres, H. Hvorledes bør den straffes, som har tilføiet en Anden et Saar, som henhørte til de saa kaldte dødelige, men hvoraf den Saarede bliver helbredet, 6. Maa den, som urettelig er stevnet til en Ret, som ikke er hans Værneting, altid fremsætte sin Jndsigelse herimod til den i Lovens 12-2. bestemte Tid, for med Nytte at kunne betjene sig af denne Exception?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Følgende Qvæstioner opgaves de ustuderede Juristers anden Afdeling: I. Hvorvidt er den Contrahent, for hvem Løftets Opfyldelse enten paa den Tid, han indgik Contracten, var physisk umuelig, eller siden blev dette, forpligtet til Erstatning? 2. Hvilke ere efter vor Lovgivning pligtige at tage Tjeneste som Tyende? 8. Have Selveierbønder Jagtret paa deres indhegnede Eiendom, 4. Kan en Søn gyldigen fraskrive sig Arv efter sin Fader. H. Bør Kjøbstæd Jord i Tilfælde af Boeslods Forbrydelse medregnes til Boeslodden, 6. Kan den Arrest fornyes, som blev hævet, fordi den ei i rette Tid blev forfulgt? Mariboe, den 16 November. Den 12te og 13de dennes har været et saa lavt Vande i Beltet imellem Sjælland og Falster, som man ikke i lang Tid kan erindre Mage til. Mange gamle og store Træestammer ere ved denne Leilighed seete langt ude i Søen, som vist har lagt der i mange Tider usynlige. Ageposten fra Sjælland er ved dette lave Vand opholdt, da alle Fartøier stode paa Grund, og der, hvor man elles kunde seile, var tørt Land. Det samme har ogsaa været Tilfældet ved Nykjøbing ved sidste Marked, da Vandet var saa lavt, at hverken Folk eller Heste kunde sættes over, men maatte overnatte. Endnu den 14de vare adskillige paa Markedet kjøbte Heste ikke ankomne til Mariboe, formedelst Lavvandet imellem Nykjøbing og Sundbye. Ved Bandholm har ligeledes været et overordentligt Lavvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Odense, den 19 November. Ved Branden, i Langæble var Hans Nielsens Søn, en Snees Aar gammel, just ifærd med at redde et Pengeskab, da han i det samme faaer Øie paa sin Moder, som, lammet af Skræk, stod Fare for at indebrænde. Øieblikkelig slap han Skabet og reddede Moderen. – J forrige Uge havde vi nogle Dages alvorlig Frost, som dog igjen er ophørt. Jmidlertid har samme nok standset Vegetationen, der var saa frodig, at Man her endnu i November Maaned har seet modne Mark Jordbær, Viborg, den 16 November. Til de i Aar henhørende Sieldenheder hører: at der i en Hauge her i Byen, den 14de November fandtes en udsprungen og vellugtende hvid Rose. Træet havde desuden flere Knopper. J Onsdags og Torsdags var det en barsk Kulde og Frost af Sydost. J Aftes kom en Styrteregn med Hagel, og i Nat lynede det. Den Vandmangel, som man i Lolland klager over, have vi her ikke; det har den meste Tid af October og November regnet daglig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Blandede Efteretninger. Den eneste sandsynlige Levning af det gamle Jerusalem og Templet, siger en nyere Reisende, ere de overordentlig store tilhugne Stene, af hvilke een er tyve Fod lang og otte Fod høi, der ligge ved Stadsmuren i den sydostlige Deel af Staden. - Pontius Pilatus's foregivne Pallads beboes nu af en tyrkisk Embedsmand. Paa den store aabne Plads foran den hellige Gravs Kirke traf han over hundrede Kræmmere eller Bissekræmmere, der falholdt en stor Mængde Reliquier, Amuleter, Kors af Perlemoer &c., beregnede efter de forskjellige Secters Smag. J gjennem en stor Port, hvor to tyrkiske Soldater, som holdt Vagt, laae paa Hynder og rygede Tobak, kom han ind i Kirken, men kun imod at betale 33 Piastre, som alle Europæere, der ikke ere forsynede med et Firman, maa erlægge. Dog har man for den Sum fri Adgang paa alle Festdage hele Aaret igjennem. De forskjellige Secter, maa hver især betale Tilladelsen til at holde Gudstjeneste der, og i det Hele have Tyrkerne derved en aarlig Jndtægt af 1000 Pd. St. For omtrent 14 Aar siden ødelagdes denne Kirke ved Jldebrand, men den blev paa ny istandsat; dog skal det Nyere, saavel i Henseende til Bygningskonst, som Decoration, staae langt tilbage for det Gamle. Jmidlertid har man dog beholdt hele Bygningens Hovedplan, saavelsom Anordningen af de hellige Steder, og de ældste Tiders Beskrivelse derover passe derfor ganske til den nuværende Tilstand af samme. Gottfred af Bouillons og hans Broder Balduins Gravsteder have de avindsyge Grækere ganske ødelagt, saa at end ikke et eneste Spor betegner deres Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
En Bostonner Tidende siger: adskillige Blade yttre deres Afsky over, at de vantroe Tyrker have i Smyrna falbudet græske Qvinder, Drenge- og Pigebørn; alligevel finder man i samme Tidender, følgende Bekjendtgjørelse indrykkede, efter Christnes Forlangende: En Negerfamilie, bestaaende af en Mand, hans Kone og deres sex Børn, er enten samlet eller enkeltviis tilkjøbs, ligesom Kjøberen finder for Godt. Eieren skiller sig derved, ikke fordi de have Feil, men fordi han behøver Penge. Man adresserer sig &c. Af 1000 Haandværksfolk, der arbeide paa Værften i Deptford, faae 600 deres Afskeed, hver 14de Dag 35. Det samme er forholdsviis Tilfældet paa de øvrige engelske Værfter, ogsaa i Henseende til Skriverne &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
J Petersburg i Nordamerica er det lykkedes en Mand, ved Navn Neale, at gjøre to Klapperslanger, en mandlig og qvindelig, tamme, og han foreviser dem nu offentligen, som en Sieldenhed. Disse Dyrs Lærvillighed, deres muntre Lege, Maaden hvorpaa de vise deres Opvarter Kjertegn, og den Frihed, han tager sig imod dem, i det han i enhver muelig Skikkelse snoer dem, putter sin Haand i deres Mund, omkring hvilken den dræbende Gift ligger skjult, og viser deres Tænder, opvækker Enhvers Forundring. For at vise, at Giften i disse Slanger er ligesaa virksom, som i andre, hentede man en levende Rotte frem, som Hanslangen strax angreb. Tyve Minutter, derefter døde Rotten i heftige Convulsioner, og Slangen fortærede den i omtrent 15 Minutter. Mærkeligt er det, at Slangen kun engang anfaldt Rotten, da sandsynligviis dens Naturdrivt sagde den, at det var nok. En anden Rotte, som ligeledes kun eengang blev angrebet, døde omtrent efter 15 Minutter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Man veed af Lystspillet den bogstavelige Udtydning, hvorledes man i Engelland benytter sig af Lovens Bogstav til at ihielslaae Lovens Aand. Paa Grund af den Bestemmelse i den ny Giftermaalsagt: "hiin Side Havet", gaae nu flere Brudepar til Jrland end hidtil til Skotland. Nyligen havde et eneste til Jrland seilende Dampskib 12 Par Forelskede ombord, der vilde lade sig vie i dette Land. Derimod er i Kirke sognet St. Martin, der fæller 70,000 Sjele, siden den ny Lovs Jndførelse, endnu intet Ægteskab sluttet; men saare mange have giftet sig kort førend Portens Lukning (1ste September). Engelske Blade ivre overordentligen mod den ny Lov, som de paastaae, kun er givet til Fordeel for to eller tre adelige Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
En Oberst og en Grevinde ere i London blevne dømte, som Dyreplagere, hver til at betale en Mulct af 50 Pd. Den første, fordi han havde tilbagelagt med sin Hest 16 engelske (3 3/4 danske) Mile i een Time, den sidste, fordi hun en Nat, da det regnede uophørligen, havde ladet sine Heste holde 6 Timer paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
J ingen Sygdom synes Lægevidenskaben at samle mere i Mørke, end i de saakaldte Sinds eller Sjelesygdomme, og næsten skulde man troe at Fornuft lettest strander paa Ufornuft. De saakaldte Gale eller Daarehuse opvække kun saare ringe Tanker om Konstens Fremskridt i dette Fag, og der er ingen Tvivl om, at man inden Aarhundreders Forløb vil betragte den sædvanlige Helbredelsesmaade af Sindsforvirring med samme medlidende Øje, som vi nu betragte Forfædres Churmethode i Syphille. Hvert Skridt til Forbedring i saa Henseende maa derfor ansees som en stor Fortjeneste af Menneskeheden, og vi kunne ikke noksom takke de Mænd, der anvende deres Genie og Kundskab til eet af de største menneskelige Onders muelige Afhielpelse. Et Værk, der synes at ville lede til dette Maal, er udkommet under Titel af Lehrbuch der Størung des Seelenlebens oder der Seelenstrungen und ihrer Behandlung vom rationalen Standpunkt aus, entworfen von Dr. F. C. A. Heindorn, Prof. d. psychischen Heilkunde &c. Leipz. 1818, 2 Th. Forf. af dette genialske Skrift har det Formaal, at adsprede den i Begreberne om de psychiske Sygdomme hidtil herskende Forvirring og Dunkelhed. Han gaaer ud fra den Hovedidee, at Mennesket er et eneste Sølv eller Jeg (Jndividum, bestaaende af Jndvortes og Udvortes, Siel og Legeme, ikke som to forskjellige, der ere forenede, men som Eet og Detsamme (Liv), der kun udfolder sig til to modsatte Sider, og viser sig i den ydre Anskuelse i Rummet som Legeme, for den indre, i Tiden som Siel. Bevidstheden inddeler han i 1) den sandselige eller Verdensbevidsthed, som den laveste; 2) Begrebsbevidsthed eller Selvbevidsthed, og 3) Fornuft, eller den høieste Bevidsthed. J Begrebet om det sunde Sjeleliv adskiller han den menneskelige Sundhed fra Menneskers dyriske Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Den store Canal i Nordholland er nu uddybet og udmuddret over 14 Fod i Siv- og Mose grund, den skal erholde en Dybde, som er tilstrækkelig for de største Ostindie- og Vestindiefarere, nemlig 28 Fod. Men en stor Deel af denne Canal kan graves og er allerede udgravet. Det vil blive en Triumph for Vandbygningskonsten, naar denne store Plan kommer i Stand og fuldkomment bliver udført, saa at svært ladede Jndiefarere kunne seile langs ned igjennem hele Nordholland, over 10 Mile fra Texel eller Helder ligge til Amsterdams Havn eller til Ye. Denne Canal har da ikke sin Lige i Europa, og de Fordele, den vil bringe den store Handelstad Amsterdam, ere uberegnelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Dette store Canalanlæg med de tilhørende Sluser, Broer, o. s. v., er anslaaet til at koste 90 Millioner holl. Gylden; af disse betaler Staden Amsterdam de 46 Millioner, Staten den anden halve Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 246. Amsterdam 2 M. 234. London 2 M. 117 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 a 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 1/4 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Bekjendtgjørelse. Et Brev til Anonymus" kan, under det i Skrivelsen af 20 Novbr. opgivne Mærke, behageligst afhentes paa Fodpostcontoiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-23
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144 Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. kan og Na Nittende Aargang. No. 95. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 November 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
J en Recension over Henrich v. Kleists hinterlassene Schriften i Leipziger Literat. Zeitung hedder det: Kleists Fremstillelsesgave og hans Poesies ydre Kraft viser sig unægteligen stærkere i Skuespillet Prinds Friedrich von Homburg, end i de fleste andre Dramer, han har skrevet, og han kunde blevet meget for Skuepladsen, dersom den ikke (man siger det var Jflands Skyld) havde undladt at opmuntre ham. Men den synes nu eengang i Tydskland at være bestemt til, at vorde for det sande dramatiske Genie en Fugleskræmme, og tvinge den dramatiske Poeste til at flygte fra Brædderne paa Trykpapiret. – (Aarsagen, hvorfor man i Danmark i de sidste tredive Aar næsten ikke har seet mere et eneste godt Originallystspil paa Skuepladsen, og at alle Arbeider for Scenen, af dette Slags, ligesom andre Luxusartikler, længe maatte hentes udenlands fra, ligger unægteligen nok i den ringe Opmuntring, der dramatiske Talent nød, og den overordentlige Lykke, der hørte til at faae et Stykke antaget til Opførelse, og naar det var antaget, at see det slippe heelskindet igjennem paa Skuepladsen. Ved disse Vanskeligheder er sikkerlig mangt et sandt Talent qvalt i Fødslen, og under saadanne forden dramatiske Muse ublide Tidsomstændigheder, vilde det endog været vanskeligt for en Holberg selv at fremkomme med sine Lystspil, om han havde været saa uheldig at leve i vor Tidsalder – jeg siger uheldig, fordi jeg føler mig overbevist om, at han aldrig, hvor parader det end maatte synes, vilde blevet hvad han blev, dersom hans Aarhundrede med alt sit Bigotterie og Pedanterie, i det Hele taget, ikke havde været modnere for hans Aand end vort.) Næst Voltaire gives der faa Exempler paa et virksommere Forfatterliv, begyndt i en ung Alder og fortsat med udmærket Held i en høi, end Digteren Goethe. Kun nogle og Tyve Aar gammel vakte han den læsende Verdens Beundring ved sin Werther, og endnu som 73aarig Olding fortsætter han med usvækket Kraft sin saalænge, med saa megen Hæder fulgte Bane. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
da der næsten over enhver Dødeligs Skjebne svæver en ond Dæmon, der aldrig kan taale, at han skal nyde en uafbrudt Lykke eller Berømthed, saa har ogsaa Goethe, paa Enden af sin Løbebane maattet opleve den Time, hvor Adskillige søge om just ikke, som nok er umueligt, at udslukke, saa dog at fordunkle hans Navnkundigheds Straaleglands. En Ubenævnt er, som bekiendt, fremkommet med en Bog: Wilhelm Meisters Wander jahre, hvori han søger at ville undergrave de første Grundstøtter til hans Digterhæder. En anden Ubenævnt har nyligen sendt til Boghandlingerne i Frankfurt, Leipzig og Berlin et Flyveskrift, hvori der paa det høitideligste protesteres mod Oprettelsen af det Goethiske Mindemærke i hans Fødeby Frankfurt, og en renere Konstanskuelse ved Psendo Wanderjahre, bebudes. Uden at lade sig skrække af disse Spetakkelmagere, vedbliver Goethe roligen at fortsætte sin Vei, ikke blot som Digter, men ogsaa som de alvorlige Videnskabers ivrigste Dyrker. J det første Binds 13 Hefte af hans Værk, Zur Naturvissenschaft uberhaupt, besonders zur Morphologie, Erfabrung, Betrachtung, Folgerung, durch Lebens Ereignis verbunden, afvexle flygtige Tanker, aandrige Antydninger, vittige Forbindelser, skarpsindige Betragtninger over Philosophie, Farvelære, Skytræk, Jord- og Bierg kundskab, sammenlignende Anatomie, Beenlære, Planternes Slægt og Udviklingen af sammes Dele, med metaphysiske Vers, muntre Riim, Reisebemærkninger og Efterretninger om Lærde og Forfattere, med Fortællinger om Gangen af Forfatterens Studier, og om det Jndtryk, mangen Recension har gjort paa ham, med hæderlig Omtale af Forfatterens Lovtalere. Det er altsaa et behageligt og lærerigt Mangehaande, hvori man ikke vil miskjende den store omfattende Aand, den høie Digtergave, den muntre Høflighed mod Andre, men heller ikke den inderlige Selvtilfredshed, Glæden over Fortjenesters Paaskjønnelse og andre den ærværdige og livsglade Oldings Eiendommeligheder. Gjerne indrømmer man den fortræffelige Aand, i mangt et Fag af Naturlæren, især Farve theorien og Læren om Planteorganernes Udvikling at have aabnet betydelige, eiendommelige, frugtbare Anskuelser; men han, ikke tilfreds hermed, røber kun alt for tydeligen, ogsaa i hver anden Deel af Naturvidenskaben, især i Anatomien og Geognesen, at ville nævnes blandt Videnskabernes første Befordrere, og paa det dette vederfares ham som Ret, at yde de tilsyneladende Stemmeførere venlige og prisende Ord. Saaledes er det intet Menneskeligt er den største Genius blandt den tydske Nations levende Slægt fremmed. Ogsaa den Svaghed fornægter han ei, at værdige Alt, hvad der er nyt, Opmærksomhed, og hvor det, uden Skade for egen Navnkundighed, kan skee, at skjænke det sit bifald. - Meget ubehagelige Jndtryk gjør det vrede Udraab i 3die H., der kaldes et muntert Riimstykke. Det er, som om man hørte en Oken eller Hans Goden: Jns Jnnere der Natur og du Philister, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
Vi paastaae dristigen, at den ærværdige Haller, som her paa ægte Studentermancer skjeldes for Philister, dog unægteligen er trængt dybere ind i Naturens Helligdom, end fornemme og ringe Naturphilosopher indbilde sig. (Hof. Leipz. Liter Zeit. No. 128. Mai 1822.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-26
Jndenlandske Efterretninger. Fra London meldes under den 18 Nov., at blandt alle udenlandske Papirer staae de Danske høiest, nemlig 90 1/2 til 91.