JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Ved en den 3die ds, holden Repræsentant-Forsamling i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug forelagdes af Skrivtcommitteen 8 Forslag til Præmie=Opgaver, af hvilke følgende 4 bleve vedtagne at skulle udsættes af Selskabet: a) "Hvori ligger Grunden til de Klager, som nu saa almindeligen høres over Næringsløshed, og hvorvidt staaer det i de næringsdrivende Klassers Magt, selv at afhjælpe denne?" (150 Rbd.; Jndleveringstid 1ste April 1836). b) "Hvad taler for og hvad imod Laugsvæsenet, og hvorledes vil det, saafremt det skulde befindes ikke at kunne bestaae med vor Tids Fordringer paa Næringsfrihed, kunne, med mindst Ulempe for de forskjellige Jnteresser, enten ophæves eller omdannes." (150 Rbd.; 1ste April 1836). c) Historisk Fremstilling af Reformationens Jndførelse i Danmark (100 Rbd.; 1ste Jan. 1836). d) En god historisk Læsebog for Bondestanden, (200 Rbd.; 1ste April 1836). Besvarelserne af samtlige Opgaver indsendes til Selskabets Formand, Prof. Schouw, betegnede med et Motto, og ledsages med en forseglet Seddel, der indeholder Forfatterens Navn. Sedlen vil kun blive aabnet, naar den udsatte Priis bliver tilkjendt Besvarelsen. Naar Afhandlingerne ere indkomne, udvælge Repræsentanterne af deres Midte Committeer til at bedømme dem. De Afhandlinger, som have erholdt Prisen, blive Selskabets Eiendom og udgives af Samme. – Ved samme Forsamling optoges 127 nye Medlemmer, saa at Selskabet (Kbhpst.) nu tæller i Alt 1385.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Foranlediget ved i den Kjøbenhavnsposten nylig indrykkede Annonce og Usikkerhed paa Veien mellem Roeskilde og Holbek, offentliggjør efter allerhøieste befaling Sjællands Stiftamtmandskab: "at efter de til Amtet fra vedkommende Politimestere indkomne Efterretninger, vides aldeles ingen Overfald at være begaaede paa bemeldte Vei, og ingen Anmeldelser i saa Henseende ere gjorte til dem. Men da Rygtet og Overfald og usikkerhed paa forberørte Vei var bleven temmelig almindeligt, uden at det dog havde været at oplyse, at nogensomhelst factisk Omstændighed var passeret, der kunde bekræfte Rygtets Rigtighed, hvorimod der i Roeskilde og Omegn var forøvet nogle Jndbrud og Tyverier, blev det anseet rigtigst, for at hæve enhver Frygt i bemeldte Anledning, at lade patrouillere om Natten paa Veier og i Byerne deromkring, ligesom der og blev iværksat den nøiagtigste Undersøgelse efter mistænkelige og fremmede Personer. Postmesteren i Roeskilde har ligeledes erklæret, at ingen Reisende for ham har anmeldt at være overfaldet, samt at der fra Postbefordringens Side sammesteds ingensinde er fraraadet de Reisende at befare den ommeldte Vei, ligesom at intet Tilfælde er indtruffet, der kunde give Anledning til at antage usikkerhed for Posten fra Roeskilde til Holbek, men alene det anmeldte Rygte, i Forbindelse med de foranførte fra Politiets Side trufne Foranstaltninger, har foranlediget ham til at lade Posten eskortere af Militaire, da Postillionen er ene paa Vognen og befarer Veien om Natten. Ved Politiets Foranstaltninger er det iøvrigt nu lykkedes at opdage Gierningsmændene til de begaaede Jndbrud og Tyverier, og hvis der altsaa virkelig er forefaldet Noget, der kunde have givet Anledning til Rygtet og usikkerhed paa den ommeldte Vei, da er den Sandsynlighed for, at saadant er forøvet af de samme Personer, som have begaaet de anmeldte Jndbrud og Tyverier, og at følgelig enhver Frygt i den forbemeldte Henseende maa bortfalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
J Kiels Havn ligge i denne Tid to østerrigske Skibe fra Triest, som for fransk Regning skulle bringe Hvede derfra til Algier. Det er maaskee første Gang, at et østerrigsk Flag vaier i denne Havn. "Dagen meddeler følgende Udtog af et Brev, dateret Hillerød (Frederiksborg) den 15de Junii, Brand fakkelen har igjen oplyst vor By i Nat. Kl. noget over 12 begyndte Jld hos Tømmerhandler og Brændeviinsbrænder Malling, og greb saa hastig om sig, at inden 2 Timer 12 til 13 Gaarde og Huse bleve ødelagte. Det blæste temmeligt stærkt, men da Vinden har tværs over Gaden og Brandcorpset arbeidede godt, vare vi saa heldige at faae Magt over Jlden ved at nedrive Bygninger paa flere Sider, og derved blev Jlden standset. Det brænder endnu stærkt i Bunden, især da Malling havde et stort Forraad af al mulig Slags Tømmer; men naar Vinden ei vil forandre sig til en værre Retning, haabe vi at Jlden ei vil gribe længer og sig." Mariebo. Sommermarkedet her i Byen den 16 ds. begunstigedes af særdeles godt Veir, men endskjøndt Gjæsternes Antal var talrigt, havde de Handlende ikke den bedste Afsætning. Handelen med Heste var yderst flau. Blandt Haandværkernes Boutiker udmærkede sig især Skomager Bechs fra Nestved. Det hoffmannske Kunstriderselskab gav Forestillinger hele Dagen, og tjente godt. Hospitalslemmet Hildeborg fra Huuse by, som nu er 73 Aar gammel, og har været blind i 33 Aar, opvartede med sin sædvanlige Sang, hvormed hun begyndte for omtrent 30 Aar siden og hvorpaa hun ligesom har fanget Hævd. Det er især gamle gudelige Viser, hun synger. Gamle og unge Folk flokke sig om hende, Hine for atter at see hende og Disse for at gjøre hendes Bekjendtskab. Hun faaer dog ved slig Leilighed nogle Skillinger. De naturlige, men dog formildede, Børnekopper grassere endnu meget stærkt paa Falster, hvor ogsaa mange Børn lide ef Meslinger. Ved Kjøbmand og Overformynder D. F. Scheels Grav den 12te Juni 1835. Endt er Dit Dagværk, hæderligt fuldendt. Herneden Faa forstod Dit Værd at skatte; Men Han, som veier Hjerter, har Dig kjendt, Og hisset Ærens Krone paa Dig satte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Bekjendtgjørelser. Det behagede Gud, at bortkalde vores kjære og virksomme Fader, eligeret Borger, Overformynder, Skomagermester a. Lars Jensen, i sin Alders 56de Aar. Hans tidlige Død begrædes af hans efterladte Kone og Børn. Stege paa Møen, den 13de Juni 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Efter mange udstandne haarde Lidelser og 14 Ugers smerteligt Sygeleie paa Frederiks Hospital, endte min inderlig elskede Mand, Capitain og Landmaaler H. J. Biering, sin tornefulde jordiske Bane den 7de Juni, i sit 61de Aars Alder, og indgik, ved en blid og rolig Død, i den lyse Evighed og til den Fred, han forgiæves søgte herneden. Dette Dødsfald bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende J. M. C. Biering, Enke født Jæger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Efter Begjæring af Kammeradvocaten, Hr. Etatsraad Schack, tilbagekaldes herved den til den 29de dennes berammede 3die offentlige Auction over Møller Frederik Christian Appels til den kongelige Kasse under 9de Februar d. A. udlagte faste Eiendomme, under Mariebo Kjøbstads Jurisdiction, og vil det nærmere blive bekjendtgjort, naar fornævnte 3die Auction vil blive afholdt. Mariebo Byfogedcomptoir, den 16de Juni 1835. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
De af Jnteressenterne i Lollands og Falsters Stifts Sparekasse, som ønske Renter udbetalte i 11te Juni Termin 1835, ville behage i Overeensstemmelse med Grundlovens 5te og 6te §. at afhente disse paa Casserer-Contoiret i Nykjøbing inden 11te Juli førstkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Efter den i Stiftsavisen Nr. 101, 1834, indrykkede Bekjendtgjørelse var Kassens Beholdning 11te December 1834. R. Sølv. Sedler. Rbd. Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Jndkommen i Maaneden. til 11 Jan. 1835 11 Febr. 11 Marts - 11 April 11 Mai 11 Juni Udgivet i Maaneden. til 11 Jan. 1835. 11 Febr. 11 Marts –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
11 April 11 Mai 11 Juni Altsaa Beholdning 11 Juni 1835 18160 34, 55293, 32 J den kongelige Kasse er indbetalt, 18000 Til Udbetaling 11 Juni er opsagt. . . . . . . . Laanekassen, som traadte i Virksomhed den 1ste December 1830, har, til 201 Laansøgende, udlaant 4643 Rbd., hvoraf 3624 Rbd. ere tilbagebetalte. Kassens hele Beholdning 1112 Rbd. 4 1/2 s. er, paa 43 Rbd. 4 s. nær, for Øieblikket udlaant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Directionen for Spare- og Laane=Kasserne i Nykjøbing paa Falster, den 12te Juni 1835. Krüger. Smidth. Schultz. Parelius, Skuespil i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Søndagen den 21de Juni (første Abonnementsforestilling) opføres: "Den første Kjærlighed, Lystspil i 1 Act, og "Rekruten", Vaudeville i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Mandagen den 22de Juni (anden Abonnementsforestilling): "Den unge Ægtemand, Lystspil i 3 Acter, og "Rataplan, den lille Tambour, Vaudeville i 1 Act. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Auctioner. Efter Begjæring af Christian Erichsen fra Trondhjem bliver dennes hertil indbjergede Slupskib, Hanne Marie, drægtig 24 Commerce=Læster, med det dertil hørende, næsten nye Skibs-Jnventarium, Ankere, Tong m. v., stillet til Bortsalg ved en offentlig Auction, der afholdes paa Byens Raadstue, Løverdagen den 4de Juli d. A., om Formiddagen Kl. 10. Skibet og Jnventariet paavises af Auctionsreqvirenten, og Conditionerne ville om 8 Dage blive henlagte paa mit Contoir til Eftersyn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byfoged-Contoir, den 16de Juni 1835. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
J Følge forudskeet Execution og Udlæg for kongelige Skatter og Afgivter bliver den Selveiergaardmand Rasmus Jørgensen Badike paa Feie tilhørende Eiendomsgaard, med tilliggende Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr., i Østerby paa Feis, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 7de Juli Tirsdagen den 21de Juli ) d. A., Form. Kl. 11. Tirsdagen den 4de August )De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes, som til Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Conditionerne, hvorefter Eiendommen bertsælges, ere til Eftersyn hos Hr. Procurator Bonnezen i Nakskov. Feis, den 17de Juni 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Enke Else Andersdatter af Feie og forhen afdøde Mand, Søren Mortensen Krogh, bliver det Boet tilhørende Eiendomshuus i Vesterby paa Feis, med tilliggende 2de Vænger af Hartkorn 2 Skpr. 22 Alb., samt Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 10de Juli ) Fredagen den 17de Juli) d. A., Efterm. Kl. 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Løverdagen den 25de Juli )De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Feis, den 17de Juni 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
J Følge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Præsteenke Mad. Engel Margaretha Kuhlmann, fød Danielsen, og forhen afdøde Mand, Pastor Henrich Kuhlmann af Feid, bliver det Boet tilhørende Eiendomshuus, med Gaards- og Haugeplads samt tilliggende Vænge af Hartkorn 2 Fdkr. 2/5 Alb., i Østerby paa Feis, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner der afholdes: Fredagen den 10de Juli) Fredagen den 17de Juli) d. A., Efterm. Kl. 3. Fredagen den 24de Juli) De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir og den 3die paa selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes og andre Vedkommendes Efterretning. Feis, den 17de Juni 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Præsteenke Mad. Engel Margaretha Kuhlmann, fød Danielsen, og tidligere afdøde Mand, Henrich Kuhlmann, forhen Sognepræst paa Feis, under Lollands-Falsters Stift, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes er bemeldte afdøde Pastor Henrich Kuhl manns Arvinger, der ere opgivne at være: Deseendenterne af hans havte, men ved Døden afgangne Sødskende, indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Feis, den 17de Juni 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Peder Hansen Espensen i Sandby indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 30te Mai 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstegaardmand Hans Boesen i Nøbbølle, under Baroniet Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 13de Juni 1835. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Tjenesteledig. En Smedesvend kan strax faae Arbeide hos Smeden Sørensen i Radsted ved Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-19
Bortkommen. Paa Veien mellem Vaabensted og Mariebo har Christian Handskemagers Datter fra Saxkjøbing tabt et mørkegraat Kastetørklæde med rød Bordt. Den retsindige Finder bedes at aflevere det til Eierinden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addrevsecontoirs Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Riogtyvende Aargang. Nummer 50. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Udenlandsk. Breve fra Bayonne af 8de de, melde, at de spanske Carlister den 6te toge Elisondo, Tolosa og Jrun i Besiddelse, uden at Nogen, hvorledes ogsaa hans Mening var eller hvad han end maatte have forbrudt, blev tilføiet mindste Ondt. Zumala-Carregup bereder sig til at sende een Division til Arragonien og en anden til Castilien; Man vil inden fjorten Dage høre fra ham. Villa-Franca har lidt meget i Beleiringen ved de mange udkastede Bomber og Granater. Garnisonens Capitulation bestaaer kun af ærefulde Artikler; dog ere samtlige Officerer og Soldater Krigsfanger, og alt Krigsforraad og Vaaben overgivet Carlisterne. Et Brev fra Navarra melder, at General Valdes's Hær er i den fuldkomneste Demoralisation; Christinerne ere langt fra skikkede til at gjøre Modstand; de overgive sig som Correspondenten udtrykker sig uden Sværdslag som Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Præsten Merino er endnu paa sine gamle Dage udnævnt til carlistisk Brigadegeneral. J Rog har han den 30te f.M. stukket Raadhuset i Brand, tilligemed 8 Huse, der tilhørte liberale Borgere; derimod mislykkedes ham et Angreb paa Kirken, i hvilken Borgergarden havde kastet sig. J det Hele har han 1500 Mand Jnfanteri og 200 Mand Cavalleri hos sig. Zumala-Carregui skal, ved et europæisk Vanquirhuus, tildeels endog ved Huset Balmaseda i Madrid, have erholdt en Sum af 3 Mill. Fr., deels over England, deels over Frankrig. National holder det for usandsynligt, at Hver vingen for Spanien i Paris, Brüssel og London vil have synderlige Følger, da alle fremmede Officierer, som have taget Tjeneste hos den spanske Regjering, ere blevne meget slet behandlede. - Quotidienne beretter, at General Espartero, der med alle de Stridskræfter, han kunde sammenbringe, var ilet til for at undsætte Villa-Franca, men blev slaaet tilbage, har, foruden sit Tab i Fægtningen, mistet 900 Soldater og 27 Officierer, der have forenet sig med Kongens (Don Carlos's) Tirsdagen den 23 Juni 1835. Tropper. Zumala-Carregup gav den 5te ds. de i hans Rækker overtraadte Officierer en stor Diner i sin Fodeby, Landsbyen Ormaisteguy i Guipuzcon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
J Triest havde Man den 5te ds. Breve fra Scutari, efter hvilke denne Stad var Skuepladsen for vigtige Begivenheder. Paschaen i Scutari fordrede allerede for længere Tid siden 200000 tyrkiske Piastre, som Contribution, af den tyrkiske Befolkning, men denne vægrede sig ved at betale; de Christne derimod erklærede sig villige til, Tid efter anden at udrede den dem paalagte Afgivt. Saaledes var Tingenes Tilstand i lang Tid, uden at der fra den ene eller den anden Side skeete noget videre Skridt, indtil Paschaen den 17de f. M. – Man siger i Tiltro til en Efterretning om den tyrkiske Flaades Ankomst til den albaniske Kyst - lod Tilgangen til Bazar (Kjøbmandsboutikerne) besætte med Tropper og Kanoner, og forbød Tyrkerne Adgang til Samme, medens han opbød alle Overtalelseskunster, for at formaae de Christne, for hvilke Bazaren som sædvanlig stod aaben, til at afbryde enhver Forbindelse med Tyrkerne og slutte sig til ham, for derved at tvinge disse til at opfylde deres Skyldighed. Men de Christne svarede, at de ved at følge dette Raad kun vilde ruinere sig selv, tilligemed deres tyrkiske Landsmænd, at de desuden ikke kunde udsætte sig for disses Hævn, o. s. v. Paa denne Maade hengik den 17de og 18de, hvilken Tid de Christne benyttede til at bringe Størstedelen af deres Gods i Sikkerhed og til at aftale den Beslutning med Tyrkerne, at fordrive Magt med Magt, idet Man fra begge Sider begreb, at Paschaens slet skjulte Hensigt var, at stifte Uenighed imellem de Christne og Tyrkerne, for ved Hjælp af det ene Parti vexelviis at plyndre det andet. Man lod derpaa le Bud til alle Sider, for at hidkalde Omegnens Beboere til Bistand, og den følgende Morgen den 19de – vare alle Veiene til Staden opfyldte med Bevæbnede, der ilede Jndvaanerne tilhjælv, og snart begyndte en morderisk Fægtning imellem Folket og Paschaens Tropper, der blev ført i tre Dage med lige Hidsighed, uden endnu den 21de, da denne Beretning afgik, at have ført til noget afgjørende Resultat; dog syntes Seiren at ville helde til Folkets Side, og Man troede at Tropperne vilde see sig nødsagede til at rømme Staden og indeslutte sig i Citadellet, der for et saa betydelig Mandtal (5,000) kun havde Proviant til 5 Dage. – En anden nyere Efterretning melder imidlertid, at Tropperne have erholdt en fuldkommen Seir, som de have benyttet til at udføre en skrækkelig Hævn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Som eet af Offerne nævnes den catholske Erkebiskop i Scutari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Det sydlige Frankrigs Journaler ere fyldte med Details om Oversvømmelser, som et Uveir der har foranlediget. Skaden alene ved Garonnens Bredder anslaaes til 30 Millioner. Rugen og Hveden, der just skulde mees, blev paa mange Steder bedækket med Dynd. Poster og Dampskibe standsede. J Orleans seilede Man, ved Loirens pludselige Stigen, i flere Gader i Baade, og Øerne St. Loux og Arrault stode saaledes under Vand, at Man ikke engang saae Toppen af de Træer, med hvilke de ere beplantede. Loires Dige blev gjennembrudt ved Clery, hvorved Floden udgjød sig som en Bjergstrøm over alle nærliggende Egne. Overalt ere Tabene umaadelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Jblandt de Udvandrere, som ere indtrufne i Algier, befinder sig en polsk Fyrste, Theophilus Swientopolk v. Mir, som har kjøbt store Godser og agter at anlægge en polsk-tydsk Coloni.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Ved Homburg, i Rhinbayern, gave to raae, drukne Mennesker sidste Palmesøndag et 5 Aars Barn 3 Pægle Brændeviin at drikke; det ulykkelige Offer opgav, trods alle modvirkende Midler, Aanden, under en frygtelig Opsvulmen og efter at være blevet sort over hele Legemet. Morderne ere arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Man vil have udregnet, at af Tydsklands for Tiden giftefærdige Piger maae fire Millioner døe som Peber møer, og i Frankrig angaves i Fjor een Million sexhundrede tusinde flere Giftefærdige blandt Qvindekjønnet, end blandt Mandkjønnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
De bayerske Klostere mangle nu kun een Ting, men som ikke ret vel kan undværes i et Kloster - Mennesker. Det nye Benedictinerkloster staaer endnu tomt og selv de forrige lærde og fromme Munke yttre ingen Lyst til atter at krybe bag Murene, og 218 unge Theologer ville Alle hellere æde deres Brød i deres Ansigts Sveed, end synge Horaer i det angsburgske Paradiis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Jndenlandsk. Gjennem 6 Nummere af Kbhvns, flyvende Post har Hr. Overlærer F. C. Olsen i Helsingøer leveret en yderst interessant Artikel om Digteren Johannes Ewalds Liv og Forhold i Aarene 177477, oplyste ved hidtil utrykte Breve fra Dr. (siden Biskop) Schønheyder. Ewald selv, og Kammerjunker (siden Geheimekonferenceraad) F. v. Moltke. Til Afhandlingen - der giver en rørende og gribende Skildring af den sørgelige Tilstand, hvori den ulykkelige Digter, tildeels ved selvvoldte Lidelser, befandt sig i hiin Periode, en Tilstand, der dengang var saa ussel, at Man endog tænkte paa at skaffe ham udkomme som Hospitalslem, omtrent paa samme Tid, som han blev udnævnt til Æresmedlem af det danske Literatur-Selskab – er føiet 7 Breve fra den udødelige Digter til hans Ungdomsven, den 1828 som Destillateur afdøde Candidat i Theologien Peter Spendrup i Kjøbenhavn, hvilke Breve, som aldeles tvangløse Meddelelser til en fortrinlig Ven og Broder, ere de Eneste i deres Art iblandt de ewaldske Reliquier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-06-23
Om vor berømte Landsmand Thorvaldsen fortælle tydske Blade følgende: Da Thorvaldsen engang kjorte til Stuttgart, indhentede han underveis en ung Mand, der har en tung Vadsæk og som bad Kudsken om, at lade ham kjøre med. Thorvaldsen hørte, at Kudsken afslog denne Bøn, og indbød den Reisende til at komme ind til sig i Vognen. De kom snart i en Samtale, hvori den Fremmede fortalte, at han var Maler; at han havde hørt, Thorvaldsen med det Første kom til Stuttgart, og at han derfor strax havde taget Foden paa Nakken, for at see den Kunstner, hvis Værker gjorde saa stor Opsigt i hele Verden. Kiender Den, da De først nylig har forladt Rom, maaskee Thorvaldsen personlig, "Ja, svarede Billedhuggeren, jeg er hans bedste Ven, og lover Dem, at jeg skal forestille dem for ham i Stuttgart." Maleren kom ved dette Løvte ud af sig selv af Glæde, saa at vor godmodige Thorvaldsen ikke længer kunde bevare sit Jncognito, men tilstod, at han var Den, for hvis Skyld den unge Maler havde gjort denne Pilegrimsreise.