JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Den afdøde Gaardmand Christoffer Stampes Stervboe tilhørende og i Torrig i Lollands Nørre-Herred beliggende Jordlod af 1 Tønde Lands Størrelse, bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 7de, 14de og 21de Mai d. A., Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Raadstuen her i Byen, og den sidste paa Eiendommen selv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 28de April 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Det afdøde Gaardmand Christoffer Stampes Stervboe tilhørende og i Birket Bye i Lollands Nørre-Herred, beliggende Eiendomshuus paa 6 Fag med Hauge, vil blive bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 7de, 14de og 21de Mai d. A. Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Raadstuen her i Byen, og den sidste paa Stedet selv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 28de April 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
De afdede Gaardmand Christoffer Stampes, Stervboe tilhørende Parceller No 2 og 3 af Hans Holtzes Gaard i Birket, af Hartkorn respective 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1/5 Alb. og 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., ville blive bortsolgte ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes den 7de, 14de og 21de Mai d. A. Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Eiendommen selv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 28de April 1842. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Barkauction. Onsdagen den 4de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, holdes Auction paa Nysted Raadstue over Barken af circa 300 Stkr. Egetræer i Grevskabet Christiansholms Skove, hvortil Liebhavere herved indbydes. Aalholm den 29de April 1842. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Efter Proclama, som er eller vil blive læst ved Retterne, indkaldes herved endvidere med 12 Ugers Varsel Creditonerne i Dødsboerne efter: Gaardfæster Hans Mortensen Kok og Kone Else Madsdatter af Callo By, og Hans Hansen Beeske af Maibølle By, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard den 18de April 1842. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Creditorerne i Dødsboet efter afdøde Huusmand Jacob Andersen (med Tilnavn Hare) og Kone Ane Rasmusdatter af Rørbæk, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard den 26de April 1842. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Da Anne Hansdatter af Freilev, som i 1837 er separeret i Henseende til Bord og Seng fra hendes Mand Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, har indgivet Ansøgning om deres Ægteskabs aldeles Ophævelse og Tilladelse til at stifte andet Ægteskab, saa indkaldes ifølge kongelig Resolution af 16de November 1812 benævnte Hans Nielsen Erreboe, hvis Opholdsted er ubekjendt, herved til at møde paa Grevskabet Christiansholms Skriverstue inden 6 Uger fra Dato, for at den befalede Mægling i berørte Anledning kan blive foretaget. Aalholm Slot den 23de April 1842. G. C. v. Raben, Doctor Philosophiæ.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-04-30
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Lollands Falsters Da Skisk 2 Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 55. Mandagen den 2 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Om de constitutionelle Bestræbelsers Værd og Betydning. (Sluttet, see forrige No. Efterat Tutein saaledes har fremsat et Forslag til Valglovene, enhver repræsentativ Forfatnings Hjørnesteen, og dermed til de tvende Kamres Sammensætning, alene med Hensyn til Kongeriget, gaaer han over til at omhandle Forholdet til Hertugdømmerne og forudskikker en sammentrængt Fremstilling af disse Forholds historiske Oprindelse og deres nuværende Standpunct, i det han beklager, at Regjeringen hidtil ei har fundet sig foranlediget til ved nogetsomhelst Skridt at hæve den derom herskende Uvished, uagtet ikke alene saavel Kongerigets som Hertugdømmernes Fremtid beroer derpaa, i det Tilfælde, at Kongestammen uddøer men disse Forhold, endog uden Hensyn til denne Eventualitet, formedelst den Usikkerhed og Meningsforskjel deres nuværende Standpunct medfører, indtil de ere ordnede virke lammende paa ethvert Foretagende, fjendtligt paa Gemytterne i Rigets forskjellige Deele. Denne Undersøgelse udfører Forf. nu med den samme grundige Sagkundskab, den samme Statsmandens ophøiede Ro, som characteriserer den hele Afhandling, og kommer til det Resultat, at disse Forhold, langt fra at indeholde noget Argument mod en forandret Statsforfatning, snarere indeholde en Opfordring til med Alvor og Kraft at lægge Haand paa Værket. De saa meget omtalte Vanskeligheder ved den forskjellige Arvefølge. i Kongeriget og Hertugdømmerne vise sig nemlig ingenlunde at have den Betydning, som Slesvigholstenerne have villet tillægge dem, en Betydning, som de kun have erholdt ved den i Hertugdømmerne med Forbindelsen med Danmark herskende og kunstig nærede Stemning, – ved den Passivitet, Regjeringen hidtil i dette Punct har udviist, – ved den Anerkjendelse, selve Absolutisterne synes at have ydet dem som Argument mod de constitutionelle Bestræbelser, – og endeligved den ulige større Jver og Anstrængelse, hvormed Slesvigholstenerne i Forhold til Modpartiet have forfulgt deres Maal. Naar Mænd, som vare dette Kald voxne, bleve udvalgte til nøie at undersøge de af de yngre gottorffske og augustenborgske Linier fremsatte Successions fordringers Rettighed og billighed, vilde muligviis det hele Spørgsmaal reducere sig til den Godtgjørelse, der kan tilkomme de sønderborgske Linier med Hensyn til Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst; thi under alle Omstændigher maa og bør det hele Riges Vel, som er betinget ved Monarkiets Udelelighed, gaae forud for tvivlsomme Successionsfordringer paa enkelte adspredte Deele. Kun en, Alles Nationalitet og Selvstændighed sikkrende, Forfatning er istand at løse Opgaven. Erkjender Regjeringen Nødvendigheden heraf, lægger den sin alvorlige Villie for Dagen, da skulle alle de separatistiske Bestræbelser svinde, da skal Statens hele Befolkning, i Erkjendelsen af Formaalets høie Betydning, komme Regjeringen imøde, beredvillig til gjensidig at bringe de Offere, det fælles Vel gjør Krav paa, da skal navnlig Tanken og en tilkommende mulig Adskillelse med Kraft vises tilbage, thi først da bliver Riget et virkeligt Heelt, som kun en vanhellig Haand tør vove at ville skille."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Skjøndt Forf. erkjender det for ønskeligt, at hele Riget kunde erholde en eneste, for alle dets Deele fælles Rigs-Repræsentation, anseer han dog dette, i det mindste for Tiden, som ugjørligt. Han foreslaaer derfor først, at alle tre Hertugdømmer erholde en Repræsentation ligesaa talrig som Kongerigets, og sammensat paa samme Maade, men synes dog senere, paa Grund af Forholdet til det tydske Forbund, at foretrække, at de erholde tvende, een for Holsteen og Lauenborg og een for Slesvig, hver især halv saa talrig som Kongerigets. "Dog Hensigten, Rigets Eenhed i Aand og Sandhed, vilde forfeiles, dersom det skulde have sit Forblivende ved disse tvende adskilte Repræsentationer, der, uden Foreningspunct, snarere vilde fremme en divergerende Udvikling af Rigets tvende Hovedbestanddele. Hertil kommer, at med Hensyn til mange af de vigtigste Gjenstande, navnlig Rigets Finantsbestyrelse, adsplittede Repræsentationers lovgivende Myndighed ikke kunne erholde den rette Betydning, men endog maae virke lammende og forvirrende. Derfor vil en Forening af begge Repræsentationsafdelingerne, en Rigsforsamling, være fornøden til at overveie og beslutte angaaende alle fælles Gjenstande. For at opnaae Dette, maatte det bestemmes, at saavel Kongerigets som Hertugdommenes Re præsentationer samtidigen bør møde i Rigets Residentsstad, for deels som Afdelinger at afgjøre alle de provindsielle Anliggender, deels, som forenet Rigsforsamling, Rigsanliggenderne. Grundloven vil have at bestemme, hvilke Gjenstande, der bør betragtes som Rigs anliggender, og hvilke som Provindsialanliggender. Rigsforsamlingen bør, ligesom enhver af Afdelingerne, bestaae af et første og et andet Kammer. Ethvert Kammer bør dannes af i det mindste een Majoritet af enhver Repræsentations-Afdelings tilsvarende Kammer, som dette med fleste Stemmer udsondrer af sin egen Midte; men denne forenede Forsamling bør i alle, dets Virksomhed anviiste, Gjenstande have besluttende Myndighed, og overhovedet staae i samme Forhold til Regjeringen, som Afdelingerne med Hensyn til de deres Virksomhed anviste Gjenstande." "Naar saaledes hele Rigets Repræsentanter møde samtidigen i Kjøbenhavn, og naar alt flere og flere Anliggender blive behandlede i Fælleskab, vil en betydelig Mængde, med Medborgernes Agtelse hædrede, Mænd, fra alle Rigets Dele, komme i en mangfoldig Berørelse, der ei alene vil knytte et Baand mellem dem selv, men blive et Middel til nøiere at forene Nationen. Rigets, nu i mere end geographisk afsondrede Provindser levende, Undersaatter, der lidet kjende, lidet bekymre sig om hverandre, ja ofte staae i næsten fjendtlig Modsætning, ville lære at agte og elske hverandre, ville mere og meere erkjende, at den forskjellige Jndividualitet, langt fra at staae fjendtlig mod hinanden, snarere tjener som et gjensidigt Supplement, og at enhver Statsdeels Selvstændighed ei alene kan bestaae ved Siden af den andens, men i Foreningen vil finde den bedste, mod al Anmasselse sikkrende, Garanti. Da, og først da skal det danske Monarki udgjøre et virkeligt Heelt."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Om end enkelte Træk i denne fortræffelige Afhandling tyde paa en noget aristokratisk Tendents (i dette Ords bedre Betydning), saa maa det vel erindres, at det er en Godseier, der taler, og at hans Hensigt ingenlunde er at levere et Forslag, hvorefter en Constitution uden videre kunde indføres, men kun at vise Grundløsheden i de af Modstanderne fremførte Jndvendinger; og dette har han gjort med en Grundighed og en Kraft, der vidner om, at Forfatteren er sin Gjenstand voxen, og at han er dybt gjennemtrængt af Overbeviisningen om sine Meningers Sandhed. J vide Kredse vil denne Afhandling udøve en mægtig Jndflydelse paa at styrke de Forsagte og befæste de vaklende, og i Forbindelse med Tuteins Færd i de foregaaende Stænderforsamlinger berettiger den Fædrelandet til at knytte store Forhaabninger til hans Virksomhed i den nu forestaaende saavel som til hans Deelagtighed i den endelige Løsning af den her behandlede Opgave, naar engang Timen slaaer, da Folkets længselfulde Forventning skal opfyldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Jndenlandske Efterretninger. Den Deputerede for Kjøbstædernes 2det Valg. district, forhenværende Overlærer Dahl, har tilmeldt den Kongelige Commissarius, at han ved at afhænde den Eiendom, hvorpaa hans Valgbarhed, var grundet, har tabt Qvalificationen til at indtræde i Stændernes Forsamling. Ved herom at meddele Suppleanten for bemeldte Valgdistrict, Kjøbmand H. H. Schou i Slagelse, Underretning, har Commissarius, med Hensyn til at denne Mand allerede forinden han modtog Valget for hiint Valgdistriet havde antaget Valg som Suppleant for Kjøbstædernes 4de Valgdistrict, udbedet sig hans Erklæring angaaende hvorvidt han ikke destomindre maatte ansee sig competent til at tage Sæde i Forsamlingen i fornævnte Deputeredes Sted. - Endelig har Suppleanten for de mindre Landeiendoms besidderes 14de District, Møller Fabricius, tilkjendegivet den Kongelige Commissarius, at han, som Følge af at han har afhændet den Eiendom, som begrundede hans Valgbarhed, er udtraadt at den Stilling, hvortil han saaledes var valgt. (C. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Budgettet for 1842 er nu udkommet. Dagen meddeler herom foreløbig Følgende: Jndtægterne anslaaes i 1842 til 15,287,190 Rbd. og Udgifterne. 14,952,457 Rbd. 45 s., og Overballancen for Aaret vil saaledes være 334, 732 Rbd. 51 s. Statsgjælden var ved Udgangen af 1841 nedbragt til omtrent 115,600,000 Rbd., naar der nu for 1842 calculeres, ligesom for forrige Aar, 5,100,000 Rbd. til Gjældens Forretning og Afbetaling, kan deraf regnes at ville medgaae c. 4,210,000 Rbd. til Forrentningen og 890,000 Rbd. til Afdrag. Activerne kunde ved Aarets Begyndelse anslaaes til samme Beløb, som i forrige Aar, nemlig 19,537,870 Rbd., og Renteindtægten af samme for 1842, er ligesom i 1841, og Normalreglementet anslaaet til 580,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
(Corresp.) Kjøbenhavn den 30te April. Man taler saameget om vor Boghandels ringe Vilkaar, og det er begribeligt, at meget gunstige kunne de ikke være i et Land, hvis Literaturs Grændser ere saa indskrænkede som den danskes. Jmidlertid synes dog den Omstændighed, at flere af vore (kjøbenhavnske) Boghandlere ere velhavende, ja enkelte endog rige, at tale for, at Conjuncturerne for denne Handel vel ikke kunne være saa meget uheldige, ligesom man da heller ikke, eller i det mindste kun saare sjeldent – vi mindes ikke noget Tilfælde – hører, at en Boghandler fallerer, medens det næsten hører til Dagens Orden i andre Handelssag. At der virkelig endnu er Noget at gjøre i Boghandelen, naar man har det rette Greb paa Tingene, derpaa har vor driftige Træsnit-Kunstner, Hr. Flinch, givet et Beviis. Der er nemlig, som bekjendt, iaar paa hans Forlag udkommet en Folkekalender, smukt udstyret med vakkre Træsnit og for den billige Priis 17 s. Af denne Bog er der afsat det hertillands fast utrolige Antal af elleve Tusinde Exemplarer, og det, skjøndt den har havt at kæmpe med meget farlige Concurrenter: Trykkefrihedsselskabets Folkekalender, hvis hele Oplag, 6000 Exemplarer, skal være udsolgt, Gubitz's Volkskalender, hvoraf der skal være afsat 2000 Expl., og den Schultziske Almanak, hvis Afsætning efter en rimelig Calcule skal udgjøre 80,000 Expl. Naar man betænker, at det hele Publicum, hvorpaa Hr. Flinch har kunne gjøre Regning, høit regnet ikke udgjør 1 1/2 Millioner Menneskeer (til Norge er der af det hele Oplag kun gaaet 50 Expl.), saa kan man virkelig kalde Afsætningen enorm, og den er forholdsviis større end af den berømte Gubitz's Volkskalender, hvis Afsætning regnes til 40,000 Expl., men den har da ogsaa et Publicum af omtrent 40 Millioner Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Hr. Flinch agter ligeledes til næste Aar at udgive en Kalender, der vil modtage adskillige hensigtsmæssige Forbedringer, og vi troe derfor at yde gavnlig Virksomhed en skyldig Tribut ved at henlede Publicums Opmærksomhed paa dette Foretagende. Den iøvrigt, som har tjent bedst ved dette Foretagende, er Bogtrykker Schultz, hvem Hr. Flinch har maattet svare 4 s. pr. Exemplar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Nykjøbing den 2den Mai. Foranlediget af vor Opfordring i No. 51 af dette Blad til Sogneforstanderskaberne om at offentliggjøre Beretninger om de Forbrydelser, som de ere komne til Kundskab om, har Sognefoged Jens Nielsen i Stubberup meddeelt os Følgende, hvorom vi naturligviis bør antage, at behørig Anmeldelse for Politiet har fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Natten imellem den 20de og 21de April er ved Teglbrænder Loyes Huus udenfor Kraghauge bortstiaalet alt Jerntøiet af en amerikansk Plov, og fra Steenhugger Knud Hansen i Kraghauge er samme Nat stiaalet en Hjulbør. Gierningsmanden til disse Tyverier er rimeligviis en og samme Person, og har uden Tvivl ogsaa samme Nat begaaet Jndbrud hos Tømmermand Hans Hansen i Kraghauge, hvor Laasen til Bihuset fandtes opbrudt, Taget til samme i Stykker og Kuben henslængt i Haven. Kjæltringen synes derfra at være gaaet til Henrik Vævers Bihauge, hvor han har taget Hætterne af hans Bier og dreiet alle Stagerne, hvorpaa han endvidere hos Slagter Jørgen Tuesen har stiaalet 12 Pd. Hampegarn. Maatte det nu lykkes Politiet at komme paa Spor efter Forbryderen, der her har udviist ikke mindre Lyst til at ødelægge end Færdighed i at stiæle, og maatte Enhver, der formaaer at bidrage til hans Opdagelse, føle at det er en hellig Pligt han har at opfylde mod sine Medborgere og sig selv, at meddele de Oplysninger, han er istand til at give
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Udenlandske Efterretninger. Fra Paris meldes under 24de April, at Ministeriet efter en stormende Discussion har besluttet at tiltræde den af de andre Stormagter afsluttede Visitationstractat. Da imidlertid endnu kun eet Blad indeholder denne Efterretning, er der al Grund til at tvivle om dens Sandhed, thi det synes ikke rimeligt, at Ministeriet skulde vove et saadant Skridt, hvorimod Kamrene og den offentlige Mening saa stærkt og saa eenstemmigt have erklæret sig, og hvorved Englands Overherredømme til Søes efter de factisk bestaaende Forhold kun endmere vilde befæstes og sikkres. Vel har den russiske Regjering i en fortrolig Note (som ved Jndiscretion er kommen til offentlig Kundskab) underrettet de nordamericanske Fristaters Regjering om, at denne maatte vogte sig for at gjøre altfor heftig Modstand mod England i Anledning af Visitationsretten, og ikke stole paa Frankrig, som, saasnart Omstændighederne tillode det, vilde slutte sig til de andre Magter, men da Guizot flere Gange paa det Bestemteste har erklæret, at Frankrig ingensinde vilde tiltræde Visitationstractaten, dersom den ikke i flere væsentlige Puncter blev forandret, har man kun betragtet hiin russiske Note som et Forsøg paa at tilintetgjøre den gode Forstaaelse mellem Frankrig og Nordamerica, og den er bleven fremhævet som et Beviis paa Ruslands fjendtlige Stemning mod Frankrig og paa Umuligheden af et Forbund mellem disse tvende Magter. – To berømte franske Generaler, Marschallerne Moncey og Clauzel, ere nylig døde, den første 88, den anden 30 Aar gammel; Begge have med megen Berømmelse tjent i alle de Krige, Frankrig har ført, siden Slutningen af forrige Aarhundrede, og Clausel har endnu for kort siden været Generalgouverneur i Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Den 23 Aar gamle blinde Kronprinds af Hannover er bleven formælet med en Prindsesse af Altenburg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
J den spanske Provinds Catalonien, fornemmelig i Hovedstaden Barcelona, hersker en saadan Gjæring blandt de arbeidende Klasser, at man kun kan betragte de nylig i Madrid stedfundne Uroligheder som Forbud for en faretruende Forening af Arbeiderne over hele Spanien. J Catalonien og de tilgrændsende Provindser hersker nemlig megen Fabrikflid, men de mange Tusinde Arbeidere befinde sig i stor Nød, fornemmelig fordi det altid bliver dem mere vanskeligt at concurrere med de engelske Vare. Disse Provindsers Beboere ere nu komne i den største Bevægelse ved Efterretningen om, at Robert Peel i det engelske Underhuus har erklæret, at den spanske Regjering med bifald har optaget Forslaget til en Handelstractat, som i den Grad vilde lette engelske Fabrikaters Jndførelse i Spanien, at dette Lands Fabrikker for en stor Deel maatte gaae til Grunde. Der har i alle Stæder, dannet sig Foreninger af Arbeidere, hvis Centrum er i Barcelona, og de have svoret at gribe til Vaaben, dersom Regjeringen ikke lindrer deres jammerlige Tilstand. Arbeider-Juntaen indgav først en Protest imod den omtalte Handelstractat, ledsaget af en i kraftige Udtryk affattet Petition, om at en Lov maatte udstedes, sigtende til at forbedre Arbeidernes Kaar og især at sikkre dem for Fabrikherrernes vilkaarlige og grusomme Behandling. Denne Petition blev reent ud afslaaet af Espartero, og Arbeiderne have nu gjentaget den med den Trudsel, at de vilde see sig nødsagede til at opnaae det med Magt, som Regjeringen nægter dem. Arbeiderne samle hemmelig Vaaben og Munition, holde Forsamlinger og gjøre Mine til at byde Regjeringen Spidsen. Ved Efterretningen herom er der af den franske Regjering givet Ordre, at flere Krigsskibe i Toulons Havn skulle holdes seilfærdige, og ved den første Efterretning om Uroligheder i Catalonien vise sig i disse Farvande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Kjøbenhavns Børscours den 29de April 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200 1/2. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 100 a 100 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 106 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Kjøbenhavns Torvepriser den 30te April 1842. Rug, 4 Rbd. 92 s. a 5 Rbd. 88 s.; Hvede, 6 Rbd. 24. s. a 8 Rbd. 16 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 92 s.; dito 6 radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 84 s. a 3 Rbd. 24 s.; Erter, 6 Rbd. 16 s. a 7 Rbd. 64 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 16 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 22 a 26 s.; Æg, Snesen, 18 a 19 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 24 s. a 14 Rbd. 24 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Gudstjeneste. Paa Torsdag (Christi Himmelfartsdag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
AVERTISSEMENTS. Dødsfald. Min trofaste og stræbsomme Hustru, vore 3 Børns kjærligste Moder, Bodil Cathrine Abrahamine Schwensen, født Diderichsen, endte, efter Guds urandsagelige Villie, sin jordiske Vandring igaar, i hendes Alders 44de Aar, efter nogen foregaaende Svagelighed og een Dags haarde Lidelser; hvilket blev min tunge Lod herved at bringe til fraværende Slægtningers og Venners Kundskab. Karenslyst ved Nakskov den 1ste Mai 1842. J. P. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Nykjøbing Dagvogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
At Dagvognen fra og til Nykjøbing paa Falster, i Forbindelse med Dagvognen i Sjælland, tager sin Begyndelse med Mai Maaned, saaledes, at den regelret hver Søndag og Onsdag afgaaer fra Nykjøbing til Kjøbenhavn, samt hver Mandag og Torsdag fra Kjøbenhavn til Nykjøbing, og første Gang Søndagen den 1ste Mai fra Nykjøbing om Morgenen Kl. 1, bekjendtgjøres herved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Betalingen for en Reisende fra Nykjøbing til Kjøbenhavn er 4 Rbd. 48 s., og for en Reisende fra Gaabense til Kjøbenhavn 3 Rbd. 80 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Jndskrivningen skeer paa de respective Befordrings contoirer i Nykjøbing, Gaabense, Vordingborg, Rønnede, og Kjøge, samt i Kjøbenhavn i Dagvogns-Expeditionen paa den Kongelige Postgaard. Nestved og Vordingborg Befordringscontoirer i April J. N. Witte. C. Høegh Guldberg. Asylbestyrerinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Ved Asylet i Nykjøbing paa Falster bliver til 1ste October d. A. en Post ledig for en Bestyrerinde. Lönnen er en særdeles god Bolig, bestaaende af 3 Værelser, med alle fornødne udvendige Beqvemmeligheder, i Asylets nye grundmurede Bygning; en stor tilliggende Have, paa omtrent 4 Skpr. Land, og 100 Rbd. Sedler, hvorimod Bestyrerinden er pligtig foruden de øvrige hende paahvilende Forretninger - uden videre Godtgjörelse, at besörge Asylets Reenholdelse og den ved samme forefaldende Vadsk, samt et Par andre Smaating, Ansættelsen finder Sted med halvaarlig Opsigelse. Ingen vil kunne vente at komme i Betragtning uden at være forsynet med fortrinlige Anbefalinger, hvilke, tilligemed alle fornødne Oplysninger, hvoriblandt om den Søgendes Alder og Familieforhold, maae medfølge Ansøgningerne, som, i portofrie Breve, indsendes til Undertegnede inden 6 Uger fra Dato. Bestyrelsen for Asylet i Nykjøbing den 1ste Mai 1842. L. J. N. Schierning, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Uldmarkedet i Kjøbenhavn: vil i Aar blive afholdt Mandagen og Tirsdagen den 20de og 2de Juni førstkommende paa Søetatens Proviantgaard, hvor det fornødne Locale er overladt, og hvor den Uld, der bringes til Markedet, i 14 Dage frit kan henligge. Med Hensyn til længere Lagring saavelsom hvad øvrigt der maatte attraaes angaaende Partier der forblive usolgte, behage man at henvende sig til en af undertegnede Committees Medlemmer. Foranstaltning er truffen, hvis Eiere af noget usolgt Partie Uld maatte ønske at prøve en Auction, en saadan da kan afholdes Onsdagen den 2de Jun paa samme Sted hvor Ulden er oplagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-05-02
Kjøbenhavns Uldmarkeds Committee, den 27de April Friedr. Gotschalk. Conr. Weidemann.