Berlingske Tidende, 1832-02-24
Den sidste saakaldte Carlistisk Republikanske Sammensværgelse, som skulde udbryde om Natten mellem den første og anden Februar, men som Politiet opdagede og heldigen qvælede i Fødselen, synes at have været af en alvorligere Natur end de foregaaende i den nyeste Tid af lignende Slags; alligevel gjorde den et saare ringe Jndtryk paa Publicum. Siden de hidtil anmeldte Sammensværgelser i Almindelighed have ført til saare faa og ubetydelige Resultater for Domstolen, og navnlig Udbrudet af den næstsidste mislykkede i Notre-Dame=Taarnet anticipationsviis var bleven omtalt i det engelske Blad the Times, uden at Politiepræfecten i Paris Hr. Gisquet har bekjendtgjort Resultatet af sine bebudede Undersøgelser, angaaende denne besynderlige Publicitet, er en Deel af vort Publicum tilbøielig til at holde enhver Anmeldelse om en opdaget Sammensværgelse for et blot Politie=Expedient (ligesom i Directoriets Tid) indtil det Modsatte bevises for Domstolene. Denne Mistænkelighed dølges allermindst, naar disse Anmeldelser tilfældigen træffe sammen med et Anliggende, der beskjeftiger Publicum paa en Ministeriet ubehagelig Maade, hvilket ogsaa dennegang var Tilfældet med Debatterne i Deputeretkammeret om det Kesnerske Deficit og den bekjendte Note fra vor Minister i Rom, Grev St. Aulaire. Men hiin Præsumtion er ikke grundet. Det Sande er vel, at der i den meest exalterede Deel af de forskjellige Partiers Bærme, endnu hersker en meget stor Gjæring, hvilken Politiagenterne opmærksomt følge, for at træde frem med deres Denunciationer i det Øjeblik, da denne Gjæring har naaet en vis Høide og synes at ville forvandle sig til Haandgribeligheder. Kesners Deficit beløber sig, for Skatkammerets Regning, i det mindste til henimod otte Millioner Fr., foruden adskillige Millioner, som han bliver Privatpersoner skyldig; hvilket vistnok staaer i aabenbar Modsigelse med de emphatiske Lovtaler, som Hr. Thiers nyelig i de Deputeredes Kammer holdt over det Franske Comptabilitets=System. Factumet er, at dette System vistnok kan ansees for at have opnaaet en høi Grad af Fuldkommenhed; men Kesner har i ti Aar, under de forskjellige paa hinanden følgende Regjeringer og Ministerier, været alle Finants ministres Fortroelige, der af dem brugtes til de hemmeligste Finants=Operationer; hans Foresatte havde i det mindste stiltiende fritaget ham for Jagttagelsen af de strænge Regnskabs former, adskillige Børspeculationer, som for Skatkammerets Regning synes at være gaaet gjennem hans Hænder, have ved ogsaa været Aarsag til, at man har lukket Øinene i Henseende til den første Skatkammer-Embedsmands notoriske BørspilOgsaa paanøder sig den vistnok besynderlige bemærkning, at denne Embedsmand i den sidste Tid blot derved har kunnet lide et saa stort Tab, at han speculerede paa, at Fonds skulde falde. Endelig har ogsaa den Omstændighed, at Autoriteterne synes at have begunstiget den Skyldiges Undvigelse, givet Anledning til de besynderligste, men upaatvivleligen aldeles ugrundede, Formodninger og Rygter. Den anordnede Undersøgelses Commissions Beretning vil om Alt dette give den paalideligste Oplysning. de Temps indeholder følgende Udsigt over Budgeterne i Frankrigs fire Hovedepocher i dette Aarhundrede: 1) Republik, Aar Kl. (1801). Tre Consuler. (Constitution fra Aaret VIII. 115 Departementer og 8 Ministerier: Udgifternes Toralsum 50 Millioner, 500,000 Fr.; Statsgielden 66 Millioner Fr. - Il) Keiserdømmets Periode. - Napoleon, de Franskes Keiser; 130 Departementer, 11 Ministerier: Udgifternes Totalsum : 960 Millioner; Statsgielden (deri indbefattet Holland med 36 Midlioner) 148 Millioner. - III) Restaurationens Periode. Ludvig VIII. Konge i Frankrige (octroieret Charte af 1819) 86 Departementer, 7 Ministerier: Udgifternes Toralsum: 875 Millioner, 170,351 Fr.; offentlig Gjeld 313 Millioner. - IV, Julirevolutionens Følge. - Ludvig Philipp, de Franskes Konge (Charte af 1814, revideret i 1820); 86 Departementer, 8 Ministerier: Udgifternes Toralsum: 1233 Millioner Fr. Statsgielden 30 Millioner.