JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Befordringer. Den 24de Jan. a. c. er Casserer Conrad Daniel Lind Nr. 313 Rære, allernaadigst beskikket at være Justitzraad. Den 7de Martii er Hans Christian Lautrup beskikket at være vice Landsdommer i Jylland. Den 14de Mart. er Knud Leonhard Wiinholt beskikket at være Herredsfoged i Nørre Herred i Lolland. Den 28de Mart. er Studiosus Peter Møller Grønlund confirmeret at være Sognepræst for Collerup og Windslef Meenigheder i Riber Stift. Den 4de April er Studiosus Johannes Peter Conrad confirmeret at være Sognepræst for Langaae og Oxendrup Meenigheder i Fyen. Thomas Eichel Bartholm beskikket at være Byefoged, og Veyer og Ober=Maaler i Nyekiøbing i Sielland, samt Birkedommer til Draxholms Birk. Den 18de April er Studiosus Tobias Møller confirmeret at være Medtiener, og Capellan pro Persona til Fedts Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Ole Flensborg beskikket at være Sognepræst for Harlew og Framlew Meenigheder, i Aarhuus Stift. Samme Dag er den ved Generalitets og Commissariats Collegio standne Cancellist, Secretair August Emannel Gottlied Holtzendorff bestilt til at være Krigs=Commissair ved Milicen i det Tronhiemske District, i Norge, samt tillige benaadet med Caracter som Ober Krigs=Commissair. Den 25de April er Sognepræst Hr. Thøger Stistrup beskikket at være Sognepræst for Schielbye og Giedesbye Meenigheder paa Falster. Studiosus Diderich Nicolay Blivher ligesaa at være Sognepræst for Gundslef Meenighed paa Falster. Capellan Peder Worm ligesaa at være Sognepræst for Jngstrup, Hiermeslew og Alstrup Meenigheder i Aalborg Stift. Candidatns Juris Hans Langhalle ligesaa at være Copiist i det Danske Cancellie. Secretterer og Byefoged Hans Holst de Kløcher ligesaa at være tilligemed Postmester i Friderichshald. Byefoged og Birkedommer Thomas Eichel Bartholin ligesaa at være vice Landsdommer i Sielland og Møen. Kammer=Assessor Johannes Galschøirt ligesaa Den 26de Febr. 1781 er Fuldmægtig Hans Henrich Peter Reiersen beskikket til at være Amtsforvalter for Wordingborg Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Under 30te April er Fuldmægtigen i General Land=Or Ar 314 A. conomie= og Commerce=Collegii Danske Secretariat Commerce=Secretair Andreas Lachmann Windelboe beskikket. til virkelig Secretair for benævnte Contoir, samt Jammes Feddersen til Kongel. Fuldmægtig, og Assistent Andreas Normann til Copiist i benævnte Secretariat. Ligesaa er Fuldmægtigen i samme Collegii Tydske og Ostindiske Secretariat Henrich Schlegel uder samme Dato beskikket til virkelig Secretaire for disse Sager og Candidat Friderich Ernst Cramer til Fuldmægtig i bemeldte Contoir. Samme Dato er Fuldmægtigen i bemeldte Collegii Norske Secretariat. Hans Jørgen Kirksteen allernaadigst udnævnt til Commerce Secretair, og Fuldmægtigen i Consulat Contoiret Bertelsen beskikket til Revisor og Fuldmægtig i det Tydske BrandAssurance Contoir ved bemeldte Collegium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Prædikanterne paa Femte Søndag efter Paaske. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Prædikanterne paa Christi Himmelfarts Dag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalk. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Norden i Ostfriesland, den 24 April. Man har her seet Exempel paa et Skarns Gemyt hos en Pige paa 17 Aar. Da hun i Forgaars var bleven tiltalt af hendes Herskab for en begangne Forseelse, fik hun i Sinde at tage dem af dage, og gik til den Ende paa Apotheket og kiøbte Rottekrud, hvilket hun fik Leylighed til at komme i deres Thee, i steden for Sukkeret. Manden, som havde faaet en stor Deel deraf, døde kort derpaa, men Konen = 315 Rd. kom sig ved Hielp af Brekpulver og andre Ting igien. Da Pigen saae Virkningen af Rottekrudet, pakkede hun sig bort, og man har endnu ikke kundet finde hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Amsterdam, den 22 April. Her er Skipper Hans Petersen Booy ankommen fra Sctubal, som den første April om Morgenen Kl. 8 er jeglet derfra. Han beretter, at da han ungefær Kl. 9 befandt sig ved Høyden af Savembre, har han seet Bierget Sembre paa engang at kaste sig i Søen. Han har til samme Tid bemerket en sterk Bevægelse i sit Skib, men og Aftenen var i Nordost en tyk Røg og Damp steget op i Luften. En anden Skipper, som ogsaa den første April om Morgenen Kl. 7 var gaaet Segl. fra Lissabon, var Kl. 92 til 3 Mile ude i Søen, da han fornam et sterk Stød, hvorover han troede, at hans Skib maatte ved Losens Uagtsomhed være kommen paa en Sandbanke, men da han just var i fær med at undersøge det og fandt at han havde 14 Favne Vand, kom endnu et heftigere Stød end det første, hvorved Søen tillige saaledes brusede, at Skibet blev paa engang skiult af Bølgerne, og da Vandet løb tilbage, fandt man en hos Sand, Slim, Horn, Muslingskaller med mere liggende paa For dekket. Strax derpaa havde han seet en tyk Damp. at gaaeop, men har dog ikke kundet begribe, hvad det skulle betyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
London, den 27de April. Da en Mand til Hepsvel, for nogle Dage siden saae en Dreng i et af sine Træer, tænkte han, at han var krøbet derop for at søge efter Fugle=Reeder, og gik derfor hen for at skiende paa ham og jage ham ned; men hvor forfærdet blev han, da han blev vaer, at det var hans egen Søn paa 10 Aar, som var bleven kied af sit unge Liv og havde hængt sig i Træet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Mastricht, den 28de April. Forgangen Søndag tændte Lynilden den lille Stad Verviers i det Lyttiske an, hvorved adskillige Huuse bleve lagt i Aske, og Kirken meget beskadiget. Samme Søndag Nat er Tugthuuset til Alkmar kommet i Brand, og meestendeels af Jlden fortæret, ved hvilken Leilighed mange af Fangerne tage Flugten. de 36 sk. Da man samme Nat havde der en stærk Torden, saa veed man ikke vist om Jlden er kommet deraf eller har havt en anden Aarsag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Copulerede. Odense, den 18de Mai Lauriz Braadt, Handskemager, og Anna Maria Hansdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Dødsfald. ense, den 7de Mai Johan Adolph Schaller, Gort3 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Bekiendtgiørelser. Det har allernaadigst behaget Hans Majestær, den 18de April 1781, paa Rente=Cammerets allerunderdanigste Forestilling af 7de i samme caned, at resolvere saaledes: Efter de herudi forestillede Omstændigheder ville Vi i Henseende til Selveier=Bønderne paa Vore bortsolgte Godser udi Danmark allernaadigst have den udi den 34 og 38 Art. af Skov=Forordningen de Dato 26de Januarii 1733 indeholdte Bestemmelse, derhen forandret, at bemeldte Selveier=Bønder i fremtiden kan tillades at hugge i deres Gaarders Skove, endog til Salg under følgende Jndskrænkninger og Vilkaar. 1) At de, naar de ville hugge i saadanne deres Skove til Salg, altid forud skulle dertil erhverve Vort Rente=Cammers specielle Tilladelse. 2) At denne Tilladelse ingensinde meddeeles førende Eieren ved lovlig Syvns Forretning haver oplyst a) Skovens Tilstand eller Beskaffenhed, om eller hvorvidt den kan taale at afgive det Antal Træer, som Eieren agter at hugge, hvis Tal og ongefehrlige Jndhold af Favne, bør navngives, samt at derunder ei ere indbegrebne Træer, som staae til Fremvext og Forbedring, men aleer 317 ere ne saadanne, som have naaet Modenhed og at ere tienlige til at staae længere, b) At paa Eje rens Grund ere i Opvext dobbelt saa mange unge Træer af Eeg eller Bøg, som han agter at omhugge, samt at samme ere i en saadan fredet Tilstand, at derved i Tiden fuldkommen kan erstattes det Eieren vil lade hugge og sælge; igen naar ingen saadan Opfredning ved Gaarden befindes, da skal c) Ejeren være forbunden at udlægge og indhegne saa stort et Stykke Land, som Amtmanden med Rettens Betiente imod den Skov der omhugges, anseer tilstrækkelig til at besaae med Skov=Frøe, og førend samme er kommen til den Opvext, at et nogenlunde vist Haab kan haves om sammes Fremgang, maa ingen nye Hugst bevilges. 3) At hver Gang en Ejere agter at foretage en nye Hugst, uden for den eengang bevilgede, skal nye Bevilling ansøges, og Vores befaling under foranførte 2den Post lagttages. Hvorimod en Ejere, naar han foretager nogen Hugst i sin Skov til at sælge uden for det ham forud er bevilget, bør derfore ansees efter Skov=Forordningen af 26de Januarii 1733. At den Bevilling, som til saadan Hugst udstædes, ikke skal være Eieren til nogen Bekostning, men alene Syvns Tingsvidnet, som han paa sin Bekostning erhverver. Og 5) At for det øvrige de Selveiere, som hidindtil haver hugget i deres Skove, men ei lagt Flid paa saa tilstrækkelig Opelskning, at den borthugne Skov derved kan eragtes i Tiden at blive erstattet, skulle være forbundne, inden en vis Tid, som dem af Amtmanden forelægges, at indtage et forholdsmæssig Stykke Jord, og samme med Skov=Frøe besaae, samt omhyggeligen sørge for ung Skovs Fremvext, under Ansvar om anderledes befindes, til hvilken Ende aarlig Eftersyvn Nr. 318 Nr. af den paa Pension staaende Skovrider Langsted, bør skee hos dem. Hvilket ved denne trykte Placat ydermeere bekiendtgiøres for alle vedkommende Selveiere, paa det at de derefter desto bedre kan vide allerunderdanigst at rette sig. Odense den 4de Mai 1781. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Ja jeg er flyttet ud paa min Gaard Aalemose, ville ieg saa ydmygst som ærbødigst have ombedet: at respective Vedkommende, der i Tilfælde maatte behøve min Tieneste, ville behage at adressere deres Breve til min Fader, nu boende i Korsgaden i Odense, og at være forsikrede om prompteste Expedition. Aale more den 12te Mai 1781. Johan Christian Pingel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Kongelig Landmaaler. (En Deel Felt Eqvipage med meere forhen bekiendtgjorte Meubler er daglig at bekomme hos Snedker Hans Gynther i Tidense. ans Jørgen Holm, som forhen boede uden Byens Vesterport, og er en af Byens Betientere, boer nu i Salig Sigvarts Møllers Enkes Gaard paa Hiørnet af Graaebrødre Stræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Paa Einsiddelsborg er 4 gode Støver, 3 Vand Hunde, en Hønse og en Skyde Hund, alle af beste Rage, at faae til Kiøbs strax, naar Liebhaberne melder dem hos Niels Winfeldt sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Proclama. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Kon 2 ge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmerschen. og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Peter Eilschow af Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans " herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, " allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge = og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tiden e, der og Adresse Contoirernes Efterretninger i bemeldte Kiø3, benhavn og Odense, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formeene, e sig at have noget hos hannem og Hustrue at fordre, de " allene undtagen, som maatte have Pante=Obligationer, " at indfinde sig hos hannem inden den i Loven fastsatte Tiid, er for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og er at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være lige" saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses de 319 Rærre " for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorun" der samme henhører; forbydendes alle og enhver herimod, eftersom foreskreven staaer, at hindre eller i nogen Maade " Forfang at gjøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 6te April 1781. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorf. P. Aagaard. Læst inden Odense Raadstue Ret Onsdagen den 18de April Seidelin. Koefoed. Kurrelbaum. Jligemaade protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren Hr. Cammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Læst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 23de April Bendz. Og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriver Hr. Cammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Bliver altsaa herved alle og enhver, som maatte formeene sig i nogen Maade Fordring at have til mig eller min Kone, det maatte hidrøre af hvad Navn, det have kunde, indkaldes 3de Gange efter hinanden at møde hos mig underskrevne fra Dato i min iboende Gaard her i Odense inden den i Loven befalede Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre saadan deres Krav, da enhver skal vederfares den Ret, Loven medfører. Odense den 28de April 1781. Peter Eilschow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Jandagen den 18de Junii førstkommende bliver her hos mig i Ne Svendborg holdt en Skifte=Samling, for, efter den ergangne Høieste=Rets Dom at afgiøre det nye og endelig Udlæg i Stervboen efter afgangne Hr. Provst Steenstrup, til hviken Tid og Sted Vedkommende vilde behage at indfinde sig. Svendborg, den 5te Mai 1781. L. P. Næraae. Sognepræst i Svendborg og Provst i Sunds=Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Auction. Efter Dom og Udlæg samt Pante og Domhaverens Reqvisition vorder Tirsdagen den 29de Mai førstkommende og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt paa Hastrup Gaard i Coldinghuus Amt Nøivangs Herred een Deel Sølv deriblandt en Sølv Tarine, Kaaber, Tin, Messing og Jern=Tøy, alle paa Gaarden befindende tildeels smukke Meubler (deriblandt 2de store moderne Speile) Boeskaber og Kakkelovne, Senge=Klæder med R. 320 R. R. Senge=Stæder og Linnet bestaaende af nogle Lagener og lidet Dækketøy, samt Ind= og Ud=Boe med Vogne, Plove, Harrer, Gaards og Fiske=Reedskaber, samt Heste=Tøy, deriblandt een Chalse, en Chariol, en Postvogn og Læder Geschier til 4re Bester, samt en stor nye Fiske Vaad, saavelsom og den paa Gaarden, værende Besætning af Bester, Stude, Kiør, Faar og Sviin, med videre; Thi ville Liebhaberne behagentlig indfinde sig paa Hastrup bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 Slet, hvor Conditionerne bliver bekiendtgjort og Auctionen lovlig fremmet. Samme Dag, Tiid og Sted, bliver ogsaa bemeldte Hastrup Gaard, Gods og Tiender, (hvortil ved de 3de foregaaende Auctioner ingen Liebhavere indfandt sig ) ogsaa ved offentlig Auction først separat og siden samlet opraabt, efter de for sidste Auction afvigte 3die Martii bekiendtgjorte Conditioner, hvorudi forsaavidt nu er passende og hvorudi ingen Forandring vorder gjort uden de allernødvendigste, og deriblandt betalings Terminer til Kiøberens Fordeel lengere udsadt. Af disse Conditioner kan faaes Udskrift hos Herrets=Skriveren S. T. Hr. Capitain von Rigelsen, i Weyle og den øvrige Efterretning, meerbemeldte Gaard og Gods angaaende, kan Liebhaberne have af Publicationen dateret den 2 den Jan. 1781 og 12te jusd. og 19de i samme Maaned under min Haand indført i Kiøbenhavns, Berlings Aviser og Odense Adresse Contoirs og Aalborg Jydske Efterretninger, samt den Wiborg Samler, som og saa oplyser, hvor Jordebogen er til Efter fyen. Weyle den 29de April 1781. Fleyscher, Cancellie Raad Bye og Herretsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Credagen den 25de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 2 10 Slet bliver efter Skifte=Rettens Foranstaltning foretaget tredie og sidste Auction over et Christian Boye Pensionist og afdøde Hustrue Anne Kirstine Hansdatter, deres Felleds Stervboe tilhørende Huus, beliggende i Ramsherret, imellem Peder Jensen Gjortlers iboende Huus paa den Vestre, og Jens Dra be Hanskemagersvend paa den Østre Side, bestaaende af 4 Fag 1 Etagie til Gaden og 5 Fag til Gaarden, samt en liden Hauge, som strækker sig til den forbiløbende Bæk. Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 17de Maji. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Til Kiøbs faldbydes. Heget god Garlæber=Humle, kan faaes hos Kiøbmand EsperMne i Odense for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-18
Bortkomne Sager. Dersom nogen skulle have fundet et Fruentimmer=Corset paa Gaden, imellem Slottet og Graabrødre Kirkegaard, da vilde de behage imod en Douceur at aflevere samme her paa Odense, Adresse=Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
En Frankrig. Hans Hellighed, som har en Forraad paa de Hatte 3 Som man kan høyere end Fortunati skatte, Han Dom Lour hans Hat til anden Pring har sende, Men mon man sige kan at Hatten ey er vendt Poul Jones traadsig er, saa længe det vil vare, Hvorved Englænderne er ofte udi Fare, Han end sit Hoved har, og viser Folk at han Sit Hoved bruge vil, saa længe som han kan. Da Erke=Bispen i Paris for høyt vil kneyse, Mod Kongens Ordre, han af Staden maatte reyse, Og i Landflygtighed sin Synd begræde maae, Thi Krone og Bonet i Rang kan ikke staae, Arr 32. N.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
En Præst i Normandie, som ikke kunde foreEn Mand til Lydighed, som ey hans Ord vil høre, For hæftig Eftertryk til sin Formaning gav. Og hugget med en Lee i Hast hans Hoved af. Der staaer vel Kiød er Høe, men saadan Høe at meye, Vil volde Præsten maae paa Eschafoutet neye, Den Præst ugudelig og dumt til Verks dog gik; Thi for Liig=Prædiken han ingen Penge fik. Marorts og Cunsav, som var forhen removeret Fra sin Commando, er med Embed soulageret, Saaledes gaaer der til, en brav og ærlig Mand, Fra Naade Sceptret vist sin Løn dog vente kan Historisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
En Slave i Amerika blev af sin Herre, der var en Spanier, sendt med et Brev og en Kurv Figener til en anden Spanier. Slaven fik underves en god Appetit, og spiste den største Deel af Fianerne. Resten bragde han Spanieren; denne efterat have gjennemlæst Brevet, sagde til ham, at han nok havde indløseret den halve Kurv Figener, i sin Mave. Jeg tilstaaer det, svarede Slaven; men kunde jeg vel vide, at et Brev saaledes kunde sige eder alle Ting, Hundrede Stokkeprygl bekom han til Drikkepenge, og disse bragde ham paa den Beslutning, i Fremtiden at være meere forsigtig. Da han anden Gang blev afsendt med et Brev og en Kurv Figener, og disse Figener saae ham saa appetitlige ud, at tænderne løbe i Vand paa ham, saa kaster han Brevet paa Jorden og lægger en stor Steen oven paa, mumlende hos sig selv. Nu kan jeg med Sikkerhed spise mine Figener; thi den lumpne Forræber kan nu ikke see det bitterste deraf. Da han havde styret sin Lyst, tog han Brevet frem igien og overbragde det tillige med Figenerne. Men hvor stor blev ikke hans Forundring, da en større Pladsregn af Prygl neddalede paa hans Røg. Naadige Herre, raabde han, jeg bekiender min Forseelse; men hvor kunde jeg formode, at et Brev kunde vide det, som det aldrig saae. er 323 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
Kirke=Sager. Udi det Churcolniske er det alle Undersatter under 100 Rdlr. Straf uden Forskiel forbuden, at bære sorte Klæder ved forefaldende Dødsfald; Manspersonerne bære kuns et Flor i Hatten eller paa Armen, og Fruentimmerne et sort Baand paa Huen, eller et sort Halsklæde af Flor Alle Liigtaler og Foræringer ere forbudne, og ved Begravelser tillades kuns en sort Kappe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
Hans Høyfyrstelige Durchlautighed Hertug af Gotha, har ladet en Jnstruction ved Trykken bkiendtgiøre, hvoraf er at see, hvorledes han vil, at den tilkommende 25de Sept. i dette Aar indfaldende Jubelsest til en Erindring af den, erlangte Religions Fred, paa en christelig Maade skal celebreres i hans Fyrstendomme og Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
Der skal ogsaa udgaae adskillige Forordninger i Henseende til Klosterne: Barnabiternes Orden skal ophæves, Schvartz=Spaniernes Kloster under Schottenporten skal drages ind igien, Munkene skal deeles i andre Conventer og Klosteret selv skal forvandles til en Kaserne eller til et Huus for Hittebørn. Overhovedet vil Regieringen i Fremtiden paatage sig at forvalte alle Kloster=Godser, og selv udeele Underholdning til de Geistlige Indbyggere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
En vis Præst ved St. Margarethæ Parochialkirke negtede en syg Sacrammenterne, fordi han ikke kunde eller vilde fremvise Skrifteseddel. Parlamentet dømte ham derfor til Fængsel, men han tog Flugten i tide, og nu er den Syge uden Livs=Fare, Parlamentets Deputerede fra Ronen ere blevne skarpt tiltalede af Kongen, med den befaling, at registrere foromtalte Kongelig Erklæring, saasnart de kom hiem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
J Paris er udi den hellige Antonii Forstad paa det store Torv opslaget ved Skarpretterens Hænder en Dom, som af samtlige Parlaments=Kammerne var fældet imod Præsten til St. Margrette Carl Bernhardinus Lauger von Beanrecall, i Kraft af hvilken han som den almindelige Fredsforstørrere blev udaget af det gandske Franfosische Rige, R 324 Rdlr. og hans Midler confisceret, fordi han havde nægtet Frue de Parth de sidste Sacrammenter. Promptor i vores geistlige Ret har med Truseler og en haard Straf faart befaling, fra Parlamentet ikke at insinuere nogen, det maatte være hvem det vilde en Suspension eller anden Kirkestraf, uden tilforn at give Parlamentet Underretning derom. Vores Erkebisp har faaet Kongelig Tilladelse at reise til Confiansfor at bivaane en Præste=Ordination; samme har forbuden Præsterne derpaa Steden at fodre Skrifte=Sæddeel af nogen, eller at nægte de Syge Sacrammenterne, indtil den almindelige Geistlighedens Forsamling, som skal holdes med første, da denne Prælat vil underkaste sig Forsamlingens Gotbefindende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
Hr. von Chevalier Stor=Poenitentarius fra Auxerre i Frankerige, som kom hertil for at lade sig curere af en Sygdom har opgivet sin Aand her, og uagtet han var en offentlig Appellant imod den Pavelige Bulle Unigenitus, saa har han dog faaet de sidste Sacrammenter af Præsten ved St. Pauli Parochial=Kirke. Pater Thomas i Klosteret til Trøyes blev indvarslet i egen Person at giøre Regnskab, hvorfor han ikke havde villet skrifte en Rettens Betientere, til Trøyes; Han bad Raadstue=Tieneren, som bragte ham Citationen, at gaae med ham ind i Klosteret, hvorpaa han forsamlede alle de Geistlige, og i deres Nærværelse rev Citationen i Stykker. Herpaa blev raadslaget, hvad man skulle giøre ved Raadstue=Tieneren, og besluttet at kaste ham ud af Klosteret. Men han betog dem Umagen, saasom han i en Hast tog Flugten. Over dette Forfald er strax gjort en Verbal=Proces, og overlevet til Parlamentet. Følgende Act, der er en Følge af det Onde, som synes at have befænget heele Frankerig, har her gjort en stor Allarm. Nylig vilde en Præst her paa Steden, hvilken alle geistlige Forretninger var forbuden, rekke et sygt Fruentimmer Sacramenterne, og det med et Hostie, som han consecrerte i Hof=Capellet, og har til den syge, i et Følge af 6 Politie=Betientere, og 10 Ryttere, af den Jurisdiction, som kaldes Marechaussee. Pøbelen rottede sig derover tilsammen, Qvinderne lade sig see med de 325 Rdlr. blotte Knive, deraabte paa Sacramenternes Vanhelligelse, vilde med Magt trænge ind i Huuset til Patienten og myrde hende; kort: Denne Allarm har været saa alvorlig, at Commandanten maatte lade heele Garnisonen gribe til Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-25
Grevinden af Egmont lagde for nylig i Ronnernes Kloster af Bierget Calvaria i Forstaden St. Germain hendes Løfte af. Den Pavelige Nuncius forrettede Ceremonien, og Pater Chapellain, en Jesuit, holdt Talen: Ved denne Leylighed indfandt sig en utallig Mængde Menneskeer; thi man maatte forundre sig over, at en fornemme Da med paa 25 Aar, i hendes beste Skiønhed og med meer end 100000 Livres aarlig Rente unddrog sig fra Verden, og vilde opofre saaledes hendes øvrige Dage. En Nonne af St. Ambrosi Kløster ved Rom, som forlang Tiid siden har søgt at bryde hendes Kloster=Løfte, har endelig faaet hendes Ønske opfyldt. Congregationen, af Sacra Poenitentiaria, efter at de paa det nøyeste havde undersøgt Nonnens Memorial, hvori hun gandske tydelig gav at forstaae, at hun derfore vilde ophæve hendes aandelige Ægteskab, for at slutte et andet med en meere følelig Brudgom, afsagde følgende kortfattede Dom: Lad hende faae en Mand uden videre at trygle derom.