Viborger Samler, 1822-11-23
Fredag Formiddag den 8de d. hændtes det Uheld, at et fattigt Pigebarn, som efter Udseende kunde være af 10 Aars Alder, faldt ud fra Knippelsbroe, og vilde ufeilbarlig have fundet sin Død i den rivende Strøm, om ikke paa Tilraab fra Fiskerqvaserne, tvende kjække Britter fra Skibet Penelope øieblikkelig havde sprunget overbord til hendes Redning, hvoraf den første allerede dukkede op af Vandet med det reddede Barn bag ved den Baad, som ligeledes fra Fiske qvaserne var ilet til Hielp og toge de Svømmende op For den med Søens Farer, Fortrolige var dette vel kun en Handling, liig en Leeg, af nogle Minuters Varighed; men hvilket varmt følende Hjerte som var Vidne dertil, kunde vel undlade at tiljuble et Medmenneskes saa kjække Redningsmænd sin kjærligste Tak, Skibet Penelopafgaaer med det første herfra. Erkjendtligheds Afskeed ledsage det og hine 2 Kjække af dets Mandskab I Kjøbenhavn har i disse Dage været en fjelden stor Stud at see hos Slagtermester Svendsen, som et fra Brængstrup ved Aarhuus og i den Kongelige Veierbod er befundet at være 4 Skippund og 14 Lispund vægtig. Den engang høie Priis Rapsædens Avl var kommen i, bragte saamangen Landmand til at dyrke denne Sæd, uden Hensyn til hvad deres øvrige Avisdrivt leed derved, om deres Jord var passende dertil, og om de havde Gjødning nok. Allerede for et Par Aar siden fremsattes Følgerne deraf i disse Aviser; nu leverer ogsaa Dagen følgende, som fortjener at tages til Eftertanke: "Fra Aar huus Stiftsbogtrykkerie er udkommet: Er Rapsæds Dyrkning gavnlig eller skadelig for det danske Agerbrug, En Forelæsning af P. D. Faber, forhen Præst for Jungshoveds Menighed. Forfatterens Resultater ere: At Rapsæden ikke er gavnlig for det danske Agerbrug i Almindelighed; - siden Jordens Kraft, der ved hver Rotation formindskes, i stigende Progtession maa bortfalde; - men derimod: at Rapssæd vel hos Enkelte med Fordeel kan indføres naar a) Jorden deels er i sig selv feed og kraftfuld deels tilbørlig opdyrket og renset. b) Naar til Lodden haves betydelige Enge eller andre Hjelpemidler til at frembringe omtrent den dobbelte Mængde Gjødning, Lodden dyrket med Korn allene udfordrer. c) Naar Mergling og Staldfodring kan finde Sted d) eller Forøgelse af Gjødning ved Tiendens Hævelse i Kjerv, Brændeviinsbrænderie, Bryggerie, Garverie o. a d. kan erholdes. Hr. Kammerraad Drewsen slutter i nye Landekon. Tid IV B. 3 H. 348356, efter Meddelelsen af sit første Forsøg i Rapsavlen saaledes: "Vexeldrivten tillader uden at det Heles Orden forrykkes, Jndførelsen af hvilkensomhelst Frugt i Omløbet, der for Øieblikket er forderlagtig, og giver saaledes Ager. dyrkeren Leilighed til at skaffe sig en Fordeel, det ofte kan være betydelig, og som han uden den oft maatte undvære. Vexeldriften skylder jeg, at jeg uden Betænkning kan dyrke de meest tærende Frugter paa mine Jordet, hvis nuværende Frugtbarhed, tillader mig, uden Frygt for Følgerne, ofte for en Tid at afvige fra Regelen til hvilken jeg ligesaalet vender tilbage, saasnart jeg anseer det nødvendigt for mine Jorders Kraft. Kun naar Rapsavlens Grundvold et tilstrækkelig Gjødning, kan man uden Frygt for Fremtiden, iværksætte den, da den derimod hvilket nu ei ret sielden er Tilfældet grunder paa Mergling, uden dermed forbunden tilstrækkelig Gjødning, dog nok er betænkelig, og lettelig atter kan give det gamle Ordsprog om Merglingen, nye Vægt, thi ligesaa vist som det er at for udstrakt Sædavl efter blot Meraling, er fordærvelig, saa vist og endnu vissere bliver det, at Rap delige i deres følger. Foretagender, der maa blive Landmanden meget skasædavl uden tilstrækkelig Gjødstning, hører til de me, Snegle o. s. v. begyndt at tage saa frygtelig Formedelst det vedholdende milde Veir have Or Overhaand i Lolland, at ved Høibyegaard, under Baroniet Sønderkarle, er en heel Vintermark næsten reent opædt, og paa adskillige Steder har Man maattet faae Rug paa anden Omgang. den 19de November udkom følgende Nummere: Ved Tallotteriets 1066de Trækning i Altona En Taare.