JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Uetrecht, vom 27 Junii. Borgestern, Morgens um 11 Uhr, entstand alhieran der Westseite der Vorstadt ansser dem Tolsterg Thor, hinter der Herberge der Schwan, nach dem bladen eines Fuders Hen, Brand in demselden, wodurch di gange Rethe Hauser, auf velche der Wind stand, in grosse Gefahr gerieth. Der Brand brettete sich, ungeachtet aller moglichen Mittel, weiche dagegen angewendet wurden, in den Hinterhausern, Stallen undScheuern der bemeldten Hauser heftig aus. Endlich aber wurde doch, Kraft der guten Ordnung, nicht alleinden Anfangs brennende Stof, Wilcher schon uber die Fahrian der Ostsette der Vorstadt schlug, geløscht, sonderne auch der gange Hause Hauser, gegen welche die Hitze det Glut von derselben Hinterhausern wütheete, noch gerettet, ob var nicht ohne grossen Schaden, insonderheit in dem Schwan, dem Zulk, und den sudwarts anliggenden Hausern, von welchen blot die vordersten Zimmer erhalten worden sind.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Aus dem Lüttichschen, vom 26 Junii. Zu Lüttich herrschet stets ville Uneinigket, die nogschlimme Folgen haben durften, fals die Pabstliche Decision nicht bald entreffen solte. Der nach Rom geschickte Grospicarius, Hr. Stoupi, soll dem Prinzen Clemmens gemeldet haben, dan, nachden er bey dem Pabst Audienzgehabt, und demselden dabey alle Umstande der Lüttichschen Bischofsmahl vorgetragen, Se. Heiligket ihm zur Antwort gegeben hatten: "Sie warden die Sache mit der genaurtten Sorgfalt untersuchen, undkonte er, der Grosvicarius, inzwisthen an Se. Königl. Hoheit berichten, das Jhnen alle mogliche Gerechtigket miederfahren solte. Der Grospitarius har hinzuge fuget, Se. Königt. Hohrit konten alforwohl ehester Tage Jhre Confirmation erwarten. Jndissen last doch die Parthendes Hr. Grasen von Oultremont den Muth nicht finken, und hoffet durch ihre fungst nach Rom geschickte Abgeordnette, die Herren von Stockhem undGhaver, alle mid ige Eindrücke, welche die ersten Berich, te der Gegenparthey bey Sr. Helligket gemacht haben mogen, zu tigen. Diese Parthey führet ansser dem, mas bey der Wahl zu ihrem Vortheil vorgergangen ist, nochan, das, da der Prinz nu zwey Pabstlichs Bullen gehabt, die ihn zuzween Bischofthumern wahlindig go macht hatten, itzo, da Sc. Königt. Hohet bereits zu Freysingen und Regensburg wirklich Bischof waren, zu Lüttich for Hochsidieselde nicht cinmal eine Wahlfahigkeit mehr Stats hatte."
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Leipzig, vom 29 Junii. Wie man von Langensalta vernimt, so ist der Hr. Graf von Tottleden glücklich an seinen 2 Stunden von dagelegenen Guternangelangt, und von seinen samtlichen Unterthanen mit innigsten Frendensbezeugungen empfangen worden. Der Hr. Braf har selbige inegesamt, und besønders dir Priesterschaft, Kirchen undSchulen, reichlich beshentet, anch vorzüglich denjenigen seiner Unterthanen, die in dem lettern Kriege durch, Brand und Plunderung vieles gelitten haben, ansehn liche Capitalien zu ihrem Wiederaufnehmen ausgesetzet. Ueber dieses machen der Hr. Graf grosse Anstalten, seine ziver Guter, Tottleben und Klettstedt, welche in dem letztern Kriege besonders viele Drangsalen erfahren haben, und fast gandlich verheeret worden sind, wieder autzubauen und in guten Stand zu setzen. Eleve, vom 29 Junii.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Die hiesige Königl. Krigs- und Domainen Kammer har bekannegemacht, das die durch die Feinde ruinirten Casernen und das Magazin zu Wesel, welches ein grosses massives Gebande ist, solchen Leuken zum Gebrauch eingeraumet werden sollen, welche Manufacturen darin anzulegen gesonnen waren. Mit der Schleisung der Vestungswerke zu Wesel, Geldern, Meuks und Ham, ist bis itzo noch nicht angefangen worden.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Nachdem der an dem Hessen-Casselschen Hof abgeschickt gewesene Englische Minister, Hr. von Clavering, eine Commission daselbst ausgerichtet hat, soist derselle den 26sten des abewichenen Junii, nedst seiner Genahlin hier angekommen, um nach London zurück zugemen. Sie haben beyde die Chre gehabt, unsern HochArstlichen Herrschaften zu Salzthal ihren Respect zu bezengen, und sind daben auf das gadigste aufgenommen worden.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Hamburg, vom 3 Julii. Den 30sten Junii reisete der in Königl. Preusischen, Diensten gestandene Hr. Generalmajor von Kleist, melcher sich 8 Tage lang hier augehalten hat, nach dem Hansverschen ab, um bey seinen dasigen Anverwandten einen Besuch abjustatten. Am vorigen Mittewochen ist der Rusischkayserl. Minister, der Hr. von Mussin=Puskinn, aus dem Mecklenburgischen wieder hier eingetroffen.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
AVERTISSEMENTS. Da man vernommen, das von den hier in Kopenhagen angekommenen Soldaten Frauen sich willig als Spinner bey denen hier seyenden Wollen=Fabriquen angeben, so mird hiemit notisiciret, das selbige sich bey dem Fabrique=Meister det Krahmer=Compagnie Fabrique in der grossen Knigsstrasse auf Christianshaven, Sr. Urias Nehrmann, melden wollen, allwo ihnen Wolle zum Spinnen gereicht wird, gegen gebranchliche Conditiones, und Zahlung gewohnlichen SpinnLohn. Der Capitain Hinrich Daniel Lorenzen ans Kappel, melcher das Danische Schiff, die Frau Friderica, Sophia. Brala, Sybilla führet, thut bekant, das einer seiner Matrosen, Namens Hans Jnqversen Friis, gehurtig aus Schonen, und angehauret af Dragde, woder sich zu den Zeit aufhielt, durch Unglückialle beym Ausladen im Haven bey Nachtzcit ins Wasser gefallen, und darin ersoffen ist. Jndem nun selviger noch et pas von skmem Steuern bey dem Capitain rückstandig hat; somerden die Erden des erwehnten Matros Hans Jnqversen Friises hiedurch eingeladen, sich binnen 3 Monaten Frist von Dato an, als dessen Erben zu legitimiren, um seine rückstandigen Gelder zu empfangen, und sich des egen om Correspondent des Capitains, dem Hr. Johann Nicolaus Boese in Hamburg, zu addresiren. Jn dessen Ermangelung, werden die Golder unter die Armen ausgetheilet. Hamburg, den 4 Julii 1763. Am Dienstag den 12ten Julii, Vormittags um 11 Uhr. mird in dem Asiatischen Campagnie=Hause auf Christianshafen durch Auction verkauft 400 Stuck beste ScelandischeZimmer zum Schifbau, welches sortiret, und zu Fisch, hukerte und andere dergleichen Erbauung branchbar ist, und kan auf dem Compagnie=Platze in Augenschein genommen merden.
Berlingske Tidende, 1763-07-11
Am Fredtage den 29sten Julii, um 12 Uhr, wird anf den hiesigen Børse Auction gehalten uber følgende neulich von Farde angekommene Waaren, als: eine kleine Parther lange, 19540 Paar kurge, und 240 Paar grobe Strumpe. 100 Bundte Folle, 45 Schiffosund 4 Lispund 8 Plund Fische, 43 Tonnen Talg, und 1 Tonne Thran. Diese Waaren, die gut und mohl versehen find, werden in den letten 4 Tagen vor der Auction, von 10 bis 11 Uhr, zu sehen seyn imPackhause beym blauen Thurm, oder in das neden daden bele gene Schiff. Die auf diesem Tage anberchmte bey dem Hr. Postmester Jacobsen zu haltende Bücher=Auction, ist auf kunstigen Montag den 18ten dieses ausgesetzt worden, zu welcher Zeit, und an nehmlichen Ort, einige gute Mobilien zugleich zum Verkauf ansgesent werden.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Coln, den 8de Julii. En Staffette har gaaet her igiennem i Forgaars, og be lettet at Biskops- og Churfyrste=Vallet til Maynz var haaet for sig den 5te, og eensstemmig faldet paa Hr. Emmerich Joseph, Baron af Breidbach og Burresheim, StorDechant for Metroponital-Kirken. Samme Herre er fød 1707.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Marseille den 17de Junii. Breve fra Aleppo mælde, at de 4 Brødre Sader, og sen bekiendte Anthon Diab, en Engelsk Barrataire, have der den 22de Januar. gjort en Bankerot paa 300000 Piabres. Den Engelske Nation i sær, samt mange Christne og Tyrker i Aleppo lide derved Tab.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Toulon, den 18de Junii. For en ilde Medhandling som et Fransk Flag var tilføyet, af en Algiersk Corsar har Deyen givet det Franske Hof den Hevn, at Capitainen paa Corfaren er afsat, og har faaet nogle 100de Stokke=Prygel. Da Hr. Bompar havde faaet at vide, at paa Høyden af Marseille befandt sig Corfarer som skulle være Saleer, saa har han udsendt 2 Ze beker, for at udforske hvad det er for Fartøyer.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
London, den 1ste og 5te Julii. Hr. Troine af Roscommon, i Jrland, søger og om den Priis som er sat for at bestemme Havets Længde, og en derom bleven forsynet med aabne Breve fra Kongen. Han skal giøre sine Forsøger paa den Escadre som under AdmiraTyrrel gaaer til Jamaica. De 700000 Pund som det Preussiske Hof fordrer af vores, bestaaer deels i Leverancer, som de Ostfrisiske Undersaatter have gjort til den Engelske Besætning i Embden, deels Leverancer af de Westphalske Undersaatter til den Allierede Armee, og deels for de Preussiske Regimenter som have staaet ved den Allierede Armee. Regningerne derover blive nu undersøgte, og der er ingen Tvivl om at det Londonske Hof vil fornøye det Preussiske. Den tapre Obrist Beckwith er gangen i Preussisk Tieneste med Generals=Caracter. Man taler om Formæling imellem den regierende Hertug af Mecklenborg-Strelitz og Prindesse Louisa Anna, saa og imellem Arveprinzen af Preussen, og en anden Søster af Hans Majestæt. Man forsikrer og at en Quadruple-Alliance er i Giærde imellem Hofferne til Wien, Versailles Madrid og Stockholm for at holde Ligevægten imod en anden Alliance; At en Convention skal være sluttet imellem Frankrige og Sverrig, hvorved Sverrig forbinder sig til at skaffe et vist Corps paa Beenene, naar det behøvedes; og at Kongen tiltænker en af de ledige Ordener af Hosebaandet for Hertugen af Marlborough. Af Beretninger fra Contra-Admiral Rodney, som commanderes de Kongelige Skibe ved Leevards=Øerne, har man, at den Engelske Chaloupe Antigon, kort førend Fiendtlighederne ophørede i de Egne, har paa Høyden af Guadeloupee, af 2 fiendtlige Kapere borttaget den ene paa 12 Kanoner og 80 Mand; den anden undgik ved Hielp af Natten. Man vil, at en vis Herre er ankommen til Westmünster i en vigtig Commission fra Kongen af Preussen til vores Hof. Man taler her overalt at Paven har afslaget at modtage den aarlige Tribut af Kongerigerne Neapolis og Cicilien, formedelst et Foretagende i disse Riger, hvorover han er misfornøyet.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Ruxemont, den 3die Julii. Et Rygte løber at Hendes Keiserl. Kongel. Majestæt har besluttet alletider at holde en Armee i disse Lande, og til den Ende at lade denne Stad befæste.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Brüssel, den 7de Julii. Høes og Halms Udførsel af dette Land, er ved en Placat, forbuden, men dets Jndførsel derimod frit tilladt.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Fra det Brandenborgske, den 9de Julii. Kongen har udnævnt Prinz Frederich August von Braunschweig, 2den Prinz af den regierende Hertug, samt Generallieutenant og Chef for et Jnfanterierregiment i Hertugel. Tieneste, til Generallieutenant ved sin Armee, og Chefforet Regiment; saa og samme Hertugs 3die Prinz Wilhelm Adolph, Oberstlieutenant ved det Hertugel. Livregiment, til Obrist af Jnfanteriet, og Chef for Høystsalig PrinFranz af Brunsvig, Hs. Regiment, samt tillagt ham Obristes Gage fra den 14de Octob. 1758, tilligemed de anseelige Douceur som en Kongel. Obrister, fra samme Tid af.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Amsterdam, den 9de Julii. De Ostindiske Retour=Skibe Aschat og Frue Petronelle Maria ere ankomne paa Texelen, og det 3die Admiral Ruiter, ventes daglig. Med dem fornemmer man at 15 Skibe have i forrige Aar ligget ved Canton i China til Jndlad. ning, hvilke i Aar ville gaae til Europa, neml. 3 Engelske 2 Danske 2 Svenske og 3 Hollandske. De Danske ere afgangne den 20 Decbr., de Svenske have kundet afgaae i Januarii, og de bemældte 3 Hollandske, ere afgang. ne, den 9de Jan., og ere den 27de Martii komne til Got-Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Paris, den 2den Julii. J Forgaars tildrog sig følgende i Tuilleriets Spadsere, Gange: En ung Cabinetmaler-Svend, som havde faaet Mansketter, og en Vest med lidet Guldschammerering, paa sig, og tænkte derfor at han var ikke et lidet Creatur, tog sig den Frihed at tiltale 2 unge Damer af Stand, som spadserede ved en Side, og tilkiendegav den ene af dem, med en særdeles Hæftighed den store Kiærlighed som han havde for hende, samt bad hende inderlig om at hun dog ville giøre saa lykkelig, at han engang maatte tale med hende i Eenrum. Efterat Damerne nogle Gange forgiæves havde bedet ham at forlade dem, lode de ham tilsidst forstaae at de ikke kunde længere forstille dem for ham, ja tillode ham at gaae med dem strax. Det er let at giette hvor glad vores Don Qnischotte her blev; han fulgte dem til Bagørren af deres Huus, hvilken Dør den Dame som han havde værdiget sin Kiærlighed, aabnede, bad ham følge sig, og bragt te ham 2 Trapper op paa et overmaade prægtigt Kammer; imidlertid blev den anden Dame neden for, og uddeelede Ordres. Man overlod ham nogen Tid at giøre sig til gode med de behageligste Forestillinger om det forestaaende Sælskab med hans Skiønne. Men hvilken gruelig Skjæbne! J det Øyeblik da han længselfuld tænkte paa hende, traadde 4 stærke Laquaier ind, med et ulden Sængedække, i hvilket de svøbte Liebhaberen, bare ham ned i Gaarden, og rullede ham saa længe omkring paa Steenene, indtil hans Jld var vel udbrændt, og han endelig meget ydmyg bad om Barmhiertighed, hvorpaa man og tillod ham i al Stilhed at gaae sin Vey. Men han har baade selv fortalt sin Ulykke til nogle af sine Venner, og de skalkagtige Damer have heller ikke kundet tie herom.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Altona, den 12te Julii. Man har af Schlesiske Breve, at man i Kongeriget Pohlen frygtede for allehaande Uroligheder, saa at en Deel af Jndvaanerne forlode deres Boeliger, for at sætte sig ned i Schlesien.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Første Fortsættelse af Parlamets Arret angaaende, Børne=Koppernes Jndpodning. Herpaa lode Gens du Roy giøre følgende Forestilling ved den Kongel. Advocat Hr. Joly de Fleury : Mine Herrer, Vi have allerede nogen Tid været beskæftiget med de Bekymringer som den vedvarende, og sig daglig formeerende Sygdom, der er bekiendt under det Navn Børnekopper, har opvakt iblant Publicum. Denne Sygdom, som eller pleyer at grassere paa nogle Maaneder, og igjen at ophøre til visse Aarets Tider, synes at vedvare med et Slags Haarnakkenhed, nu over et Aar, og udbreder sig immer videre. Mange have tilskrevet og endnu tilskrive denne usædvanlige Varighed af Børnekopperne, et nyt Middel, som siden en vis Tid er kommen i Anseelse, og hvoraf en stor Deel af Jndvaanerne haabede at trække ikke en liden Nytte. Dette nye Middel, som bestaar deri at man lader sig indpode bemælde Sygdom, har opvagt to adskillige Slags Virkninger i alle de Gemytter som foruroliges af Frygt for at blive overfalden af en Sygdom, som bør sættes i Classe med de vigtige Lidelser som Menneskene ere underkastede. Den ene af disse Virkninger har været, nogle have vovet at lade sig indpode, i Haab om, derved at undgaae den Fare, som de naturlige Kopper true Mennesket med, og i den Jnd bildning, at man aldrig kunde angribes af denne Sygdom, flere end en Gang, særdeles naar man havde faaet den ved Jndpodning. Den anden Virkning har været at bringe de Gemytter i Urolighed, som, med en lige Frygt for Sygdommen selv, ikke have haft en lige Tillid til de angivne Fordeele ved dens Jndpodelse; de have troet at Jndpodelsen formerede Smitsomheden, og satte dem, med deres Paarørende, Venner, og i almindelighed alle Jndvaanerne, i saa meget større Usikkerhed for Sygdommen, og for den dermed forbundne Fare. De Personers Tal, paa hvis Gemytter dette Middel har gjor bemældte Jndtryk, synes at tiltage daglig, og man skulde nesten tænke at det, i Almindelighed at tale, foraarsagede mere Frygt end Sikkerhed. J saadanne Omstændigheder, maae de Personer, hvis Embede det paaligger at vaage for deres Medborgeres Rolighed, med Omhyggelighed anvende deres Anseelse til, om mueligt, at afgiøre et Spørsmaasom i visse Maader adskiller Gemytterne; man skal herved og kunde opfylde begge Partiernes Hensigter, som ere at adskildte Meeninger og Jndpodelsen. Det ene maa nødvendig ønske at de Skyer, som kunde svække deres Sikkerhed, maatte blive af predede, og det andet maa paa lige Maade ønske at man betog det sin Frygt. Skulle vi blive saa lykkelige at forskaffe saavel dette, som hiint et saa stort Gode, da vil man have den Viisdom at takke derfor som bestandig veyleder Mine Herrer i Deres Foranstaltninger, og hvilken, naar hele Verden lærer at kiende den, vil give en nye Vægt for de Anordninger som de ville give i denne for Jndvaanerne saa vigtige Sag. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Hilsingøer, den 14de Julii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne, den 10de hujus, Anders Pedersen af Steenborg, a Kønigeberg til Bergen, og Didr. Bruun af Trondziem fra Danzig til Trondhiem, beng med Rug. Jens Halvorsen af Moss fra Kiøbenhavn til Moss med Baglast. Den 11te dito: Lorens J cobsen af Flensborg fra Lissabon til Kiøbenhavn med Salt. Den 12te dito Ole Tronsen af Fleckefiordfra ibidem til Kiøbenhavn med Fisk. Rasmus Johansen af Kiøbh. fra Riga til Trondhiem med Rug. Den 13de dito. Aug. Block, af Bergen fra Pernau til Bergen, og Johan Christ. Gotlander af Sønderborg fra Riga til Christiania, begge med Rug. Christian Krigsman af Sonderborg fra Riga til Langensund med Hamp.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Kiøbenhavn, den 15de Julii. Den 8de Febr. haver Hans Kongel. Majestæt allernaad bestilt Matthias Bruun til at være Fægtmester ved de Kongelige Pager. Den 8de Julii er Feldt=Provsten Ludolpl. Conrad Bargum allernaadigst udnævnt til Pastor primarie ved Kirken i Staden Apenrade, saa og til Provst i bemeldte Stad og Amterne Apenrade og Lygumcloster. Den 12te Julii er Carl Engmann, Borger og Brygger her udi den Kongel. Residence-Stad allernaadigst beskikket at være virkelig Kammerraad. Christian Frederich Hansen ligesaa at være Toldkæmmerer ved Øresunds Toldkammer.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
J Morgen bliver udi Holmens Kirke bisadt salig Frue Generalmajor inde von Plessens Liig; denne nu hos Gud salige Frue har ved sin Død sadt sin efterladte Herre, i den allerstørste Sorg og Bedrøvelse, saavel som den hele Høye Familie, hos hvilke hun har været særdeles under, og hvorfore hendes alt for tilige Død desmere beklages: den salige Frue blev Aar 1723 den 8de Januarii fød af Høyadelige og nu salige Forældre, Faderen Hans Excellence sal. Hr. Jver Rosenkrantz, Geheimeraad i det Kongel. Geheime-Consei- og Ridder af Elephanten, Moderen sal. Frue Geheimeraadinde Charlotta Amaiia Rosenkrantz, fød Scheel. 174. den 10de November indlod den salige Frue sig i Ægteskab, med Høy og Velbaarne Hr. Friderich Christian von Plessen, Herre til Gundersløwholm og det nye Gods, Riddeaf Dannebroge, Hans Kongel. Majestæts Kammerherre, og Generalmajor af Cavalleriet, samt Chef for den Kongel. Livgarde til Hest, udi dette kierlige Ægteskab levede den salige Frue til Aar 1763 den 8de Jul. I Gaar Aftes kom Chinafareren førendes af Hr. Capitain Hielte i Sundet, og forventes om Vinden bliver god i Dag her paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Ligeledes forventes med det første det andet China=Skilførendes af Hr. Capitain Dixen her paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
I Gaar blev paa den priviligerede Skydebane i Sølvgaden her i Staden skudt efter Fuglen, hvorfor var 5 smaa Sølv=Gevinster udsatte: neml. 1) Fugle=Konge Gevinsten, som var en smuk Sukker=Bøsse, nedskudt paa Hørkræmmer Sr. Andreas Lunds Vegne, hvorved Sr. Lund fik den Ære, som Fugle=Konge at afløse Tobakspinder Sr. Ole Høgel. 2) For Hovedet, 6 Thee=Skeer, ner skudt af Sr. Gerach. 3) For Rumpen, en indvendig forgyldt Fløde=Skee, nedskudt af Tømmermester Sr. Boye Junge, pr. Commission. 4) For den venstre Vinge, en SpiseSkee, nedskudt af Tømmermester Sr. Volmeister, og 5 For den høire Vinge, ligeledes en Spise=Skee, som blev nedskudt af Sr. Den.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Hans Excellence Græve Dirtrichstein, Keiserl. Kongelig Gesandt her ved Hoffet, er paa sin Tilbagereise her til Staden ankomme til Berlin den 7 e hujus. Carga paa det Danske Asiatiske Compagnies tvende Skibe, Prints Friderich af Dannemark og Dronning Sophia Magdalen, som med allerførste forventes her til Staden fra CantoniChina, hvis Ladninger bestaar af: 22577 Pd. Sago, 5056 Pd. Radix China, 34355 Pd. Galanga, 646 Pd. Stiern=Annis 17721 Pd. Rbabarber, 685 Pd Borax, 59648 Pd. Tuttenage, 4 Leggers Arak, 2104452 Pd. Thee=Bohe, 149835 Pd. Congo16635 Pd. Pecco, 9042 Pd. Ziou=ioung, 1590 Pd. Patri ZiouZioung og Zivung=See, 49758 Pd. Songlo, 13935 Pd. Tunkan, 23259 Pd. Halsan=Schin, 9850 Pd. Halsan, 5557 Pd. Bing i 28 Pd. Soulang, 9726 Stkr. Nanqvins i adskillige Sorter. Porcelain, 358 Taffel=Serviser, 483 Stkr. div. Terriner, 72 Sæt Plat de Menage, 861 Stkr. Frugt-Tallerkener, 574 Sæt Frugt Kurve, 190 Sæt Kaalblade til Frugter, 617 Par Salt Fade, 903 Stkr. div. Dito, 1952 Stkr. din. Smør=Kander, 37000 Stkr. div. Smør Fade, 750 Stkr. div. Sauce=Skaale, 34 Stkr. Smør= eller Omrørings Fade, 1777 Sæt flade Fade, 263. Stkr. dito Dito, 10261 Stkr. dybe Tallerkener, 25693 Stkr. flade Dito, 48 Stkr. dobbelte Dito, 310 Sæt Salatters, 8 Stkr. Dito, 20 Stkr. Sallat Kumme, 2162 Stkr. div. Saltfirken, 130 Caffee og Thee=Sæt, 52 Caffee Sæt, 220 Thee=Sæt 419 Stkr. Caffee Kander, 1450 Stkr. div. Melke Kander, 3825 Stkr. div. Thee=Potter, 3811 Par Chocolade Kopper, 8815 Par Caffee=Kopper, 195470 Par Thee=Kopper, 17233 Par Tyrkiske Kopper, 2465 Stkr. Dito, 50337 Stkr. div. Spolkumme 640 Sæt Sukker Daaser, 165 Sæt Punchkummer, 3731 Stkr. div. Dito, 489 Stkr. Punch Kopper, 349 Stkr. Punch Skeer, 100 Sæt Ølkruse, 95 Par Lysestager, 240 Stkr. Urte=Potter 360 Par Figurer, 150 Stkr. Gorgoletter, 30 Stkr. Kammer Potter, 100 Stkr. Musling Skaller til Gelee. Lanos=Tinget holdes i Siellands = den 20de Juli. . = = i Fyhn og Langeland = den 27de Julii. . . i Lolland og Falster = = den 27de Julii. . . . i Nørre-Jylland = den 10de August.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som Nr. 55, AVERTSSEENT.
Berlingske Tidende, 1763-07-15
Fra Berlin er med Posten ankommen en liden Bog ik NB. 8 kun en Tomme lang, under Titel af Dannemarks Friedensfrende, samme er indrettet, til Kongen, Dronning u Enkedronningen, Prinzerne og Prinzesserne, til Undersaatterne og til den hele Nation, med smukke Lovtaler og Lykønskninger: de ere sauber udi rødt og grønt Saffian indbundne og koster 48 Skill. Paa samme Facon haves ogsaa en paa fransk, under Titel at la joye for le retour de la paix, som er indrettet til Kongen af Preussen, indbunden ligesom den første og koster 48 Sk. Bega disse smaa Bøger haves ogsaa indbunden i Fløyels eller Atlas Bind med Galoner, Stykket for 1 Rdlr. 6 Sk. NB. Alle disse smaa Bøger, ere allerede inventerede dertil, at Dames og Cavalleres kan beqvemt bære dem i deres Berloqves ved Lomme=Uhrene og fordi disse Bøger saa snart de bliver besmutsede, taber derved Anseelse, saa erindres herved at de ikke til nogen af Domestiqver bliver udle verte, med mindre de strax betales, samme sælges i Johan Gottl. Rothes Boglade i No. 8 paa Børsen.