JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Madrid, den 24de Januar. Marschal Suchet forbyder i en til hans Soldater stillet Adresse, efterat have erindret disse om deres Seire og tildeelt Tropperne af alle Vaabenarterne deres fortiente Roes, de Militaire af enhver Grad at komme til Valencia før den 14de, som den Dag, da Armeen skal tage Staden i Besiddelse; og Marketentere samt Marketentersker, og enhver anden af de Jndividuer der ellers følge Armeen, at komme dertil for den 20de, under Straf af at vorde anseete som Røvere og skydes. Den Colonne der commanderedes af Eskadronschef Plessen og Bierg lægernes Compagniechef Don Nicolaus Villa-Garzia, har den 22de i Amajon taget en vis El Manco, tilligemed en Officeer, 54 Mand og 60 Heste til Fange. Resten af Baaden, der bestod af en Officeer i og 40 Mand, blev dræbt. Dette er den Guerillas=Chef der nylig havde afsendt nogle af sine Medsammensvorne, for at myrde og plyndre Hovedstadens rolige Jndbyggere, som besøgde Promenaden Delices.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Jtalien, den 3die Februar. Den 27de Januar fuldbyrdedes i Venedig Dødsdommen paa 2 Skippere, der vare gaaet over til Engellænderne, havde baaret Vaaben mod Riget og igien vare tagne til Fange. Biskoppen af Arezzo har udstædt en Omgangsskrivelse til sine Sogne, for at formane de Conseriberte til Lydighed, Kierlighed og Troeskab.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Rom, den 29de Januar. Det herværende St. Lucas=Academie for de skiønne Kunster, som allerede blev stiftet i det 15de Aarhundrede, befandt sig i de sidste Reder i en ganske forfalden Tilstand. Det havde ringe Jndkomster, er indskrænket Locale og en slet Forfatning. Dets Præsident, den berømte Ridder Canova, henvendte sig angaaende dette Jnstitut til Hs. Majestæt Keiseren og Kongen. Monarken anviste ham 100,000 Franker, i aarlige Jndkomster, hvoraf 25000 Franker skulle anvendes til Academiets Vedligeholdelse og Professorernes Lønning, og de øvrige 75000 til Staden Roms Forskiønnelse, samt til at udbedre de Mesterstykker af gammel Bygningskunst, som endnu ere tilbage. Fremdeles anvistes Academiet det forrige tydske Collegium, en stor lys Bygning ved den hellige Apollinarius=Kirke, til Locale; men ved Concursen, som finder sted hvert 3die Aar, skeer Priisudelingen til Kunst lærlingerne i den prægtige Sal paa Capitolium. Afvigte 5te Januar, blev dette Jnstitut, der er en Pryd for Rom, høitidelig aabnet.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Neapel, den 24de Januar. Siden det nye Aars Begyndelse have vi her vedvarende en Kulde, der virkelig kan kaldes overordentlig for vort Clima. Reamurs Thermometer stod flere Gange 7 til 9 Grader under Jispunctet. Ve sun og de Bierge, der omgive vor Stad, ere skiulte med Snee.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Mayland, den 29de Januar. I Venedigs Arsenals Laboratorium opkom Jldløs den 25de d. M.,der varede fra Kl. 7 til 11, da den igien lykkeligviis blev slukket. 5 Personer bleve saarede.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Amsterdam, den 15de Februar. Fra igaar Morges hersker her en vedvarende rasende Storm. Adskillige Træer ere oprykkede med Roden og flere Tage og Skorstene afkastede. Man seer med Frygt sørgelige Efterretninger fra Søen imøde.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Ved et Keiserligt Decret, som er bekiendtgjort i de brusselske Tidender, er Destillation af Genevre forbudet indtil videre, undtagen i de 7 hollandske og de 3 hanseatiske Departementer.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
London, den 5te Februar. J Fredags havde vi den heftigste Storm nogen veed at mindes Den varede fra Kl. 7 til 10. Det ostindiske Compagnieskib Larkinshar mistet sin Mast. Linieskibet Conqueror paa 74 Kanoner er strandet ved Scheernes. Endeel andre Skibe er opkastede paa Kysten.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Fra Martinique er ankommen et Skib, som havde forladt denne Øe i Januar. Der vare udbrudte nye Uroligheder paa denne Øe.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
En af de Beslutninger, som de udenlandske Anliggenders Commiteforeslog Congressen, gik ud paa at antorisere Handelskibene til at bevæbne sig. Som en Forbedring hertil tilføiedes: "J Tilfælde af at et Handelskib skulde blive angrebet af et engelsk Skib, er det samme tilladt at kapre bemeldte engelske Skib, og indbringe det i en americansk Havn." Vi vide ikke om dette Forslag er gaaet igiennem i Congressen; men de americanske Skibe handle overeensstemmende med denne Disposition. Et Brev fra Plymouth melder, at det americanske Skib Hannibal paa 800 Tønder, bevæbnet med 24 Fireogtyve, pundige, og ladet med Colonialvare, er, paa sin Reise fra Baltimortil Bordeaux, indbragt dertil. Det blev taget af Capitain Seymour med Niemmen paa 44 Kanoner. Americaneren fyrede med fine bagerste Kanoner paa Niemen, men gjorde lykkeligviis ingen Skade. Niemen løsnede nogle Skud, hvorpaa Hannibal, efter en lang Jagt, strøg sit Flag og sendte sin Baad ombord. Skibet Hannibal var et af de 3 fra Baltimore udløbne bevæbnede Skibe, som havde besluttet i Nødsfald at slaaes underveis. Det er at befrygte at de 2 andre have undgaaet vore Krydsere. Medusa var i Sigte. Disse Skibe synes at være bestemte til at stride imod Corvetter og andre Krigskibe af mindre Størrelse. De have ingen Kaperbreve fra den americanske Regiering, men de ere bevæbnede, bemandede og tiltaklede, som om de vare bestemte til Slag.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Dublin, den 3die Februar. Hr. Kirvan, Medlem af en catholsk Committee, er af Jurien bleven erklæret at være skyldig. Til de Personer, som udgjorde denne Commitee, er følgende Brev indløbet med Posten : For den Dom De have fældet i Kings=Benchs-Retten den 30te f. M. skal De erholde Deres tilbørlige Løn. Bereed De Dem altsaa til Døden; thi De har kun kort at leve, og Deres Minde skal forbandes af de tilkommende Aarhundreder. Øvrigheden har udsat 200 Pd. Sterling som Belønning for den, der kan opdage dette Brevs Ophavsmand.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Philladelphia, den 31te December. Baltimores Tidender indeholde en Artikkel, hvori GouverneurHarrisson formelig beskylder Storbritanien for at have opvakt Krigen imellem Jndianerne og de Forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Den russiske Fyrste Gallizin, der for omtrent 10 Aar siden gik i over til den catholske Religion, havde taget sin Bolig paa Bierget Allegany, det høieste i det nordlige Amerika. Hans Menighed bestod i dengang blot af 6 catholske Familier, nu er den, næst efter Menigheden i Philladelphia, den talrigste i Nord=Amerika.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Den 27de December udbrød en frygtelig Jldløs i Skuespilhuset i Richmond, da samme just var ganske fuldt med Tilskuere. Jldebranden tog saa pludselig Overhaand, at hele Taget i faa Minutter stod i Lue og styrtede brændende ned paa Tilskuerne, saa at et stort Antal af samme tilsatte Livet. Jfølge nogle Efterretninger ere omtrent 62, efter andre endog 300 af Stadens betydeligste Personer, hvoriblandt en stor Mængde Fruentimmer og Gouverneuren Hr. Smith selv, derved omkomne.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Teneriffa, den 19de November. Den gule Feber har anrettet frygtelige Ødelæggelser paa de canariske Øer. Over 500 af de 3000 Personer, som udgjøre Orotawas Befolkning paa Stor-Canarien, ere blevne et Offer for samme. Ved Brevenes Afgang anrettede denne skrækkelige Sygdom endnu store Ødelæggelser; Stor Canarien har tabt over 3000 Mennesker. Mindre rædselfulde have Feberens Spoer været paa Santa Erne Man sukkede efter Regn, for at Luften kunde vorde afkiølet; men e siden Sygdommens Udbrud var ingen Regn falden, og Heden var dræbende. Som for at forøge Jndvaanernes Ulykke, havde en brændende, Vind fra Arabiens Ørkener ført utallige Sværme Høeskrækker med sig, der tilintetgjorde alle Spoer af Vegetation.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Mexico, den 21de November. Borgerkrigen vedbliver sine Ødelæggelser i dette Land. Vicekongen har ladet en berygtet Jnsurgentchef skyde, der var taget til Fange; men hans grusomme Fremfærd undertrykker ikke den Uafhængigheds Aand, som er almindelig i disse Provindser. Man forsikkrer at Galla gas Armee, 4000 Mand stærk, rykker frem med et lidet Cavallerie 3 corps imod Jnsurgenterne, og at Divisionen Conde er i Begreb med at støde til Gallaga. Adskillige andre Corpser forfølge forgiæves Cheifen Garcia, som trodser dem i Spidsen af 600 Cavallerister. J de inderste Provindser er Roligheden styrret hvert Øieblik; Nye=Gallicier, synes mindre foruroliget. Hele Sydkysten er i Oprør og 9 Stæder i fuld Krigs-Tilstand. Mangel paa Vaaben og rede Penge sætter Vice 5 kongen i stor Forlegenhed, og om der endog kom Troppe-Forstærkninger fra Europa, saa vilde dog samme blot forlænge denne ulykkelige Krig.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Bukarest, den 25de Januar. Den 23de dennes er General Markoff ankommen hertil. Fler af Armeens Overofficerer have ogsaa været her i kort Tid, hvilket foranledigede Rygtet og et nyt Felttog. Hertil regner Publicum lii geledes den tilsyneladende ny indtrufne Stilstand i Negotiationerne og den befaling at forlægge Tschapan Oglus Tropper længere tilbage, Strax efter den sidst her indtrufne Coureers Ankomst fra Petersburg, holdtes den 12te d. M. en Conferents imellem Fredsunderhandlerne Siden fandt ingen videre Sammenkomst Sted. De Befuldmægtige 3 de paa begge Sider syntes derefter at afdie nye Forholdsbefalinger fra deres høie Committerede.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Augsburg, den 11te Februar. Hs. Curfyrstel. Durchl. af Trier befinder sig nu bedre, og Faren for Schwaben, den 11te Februar.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Coureervexlingen imellem Paris og Wien er herigiennem meget le hans Liv er overvunden. vende. Den 8de om Natten passerede en fransk Coureer igiennem Ul til Wien.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Schweiz, den 3die Februar. Efter flere Beretninger skulle de 8 Schweizerbatailloner, som samt les i Lüttich, staae under Marschal Ondinot og have General Ams til Anfører.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Sachsen, den 6te Februar. J Sachsen udtages Stykheste, hvilke, som man hører, ere bestemte til Fæstningsarbeidet i Torgau.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Schwerin, den 12te Februar. Jgaar Middags er Hs. Durchl. Arveprindsessen af Mecklenburg, lykkelig forløst paa Ludwigsløst med en Prinds.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Stockholm, den 13de Februar. I sit Møde den 15de f. M. optog det Kongl. Videnskabernes Academie følgende udenlandske Herrer til sine Medlemmer : Greve B. G. at E. de Lacepede, Medlem af det franske Nationalinstitut, Professor 1. ved Natural=Museet i Paris, Præsident i Senatet og Storcantslev af Æreslegionen; P. Curier, Professor ved Natural=Museet i Pa de ris og Secretair i Nationalinstituttets physiske Classe; Dr. B. Smith Barton, Professor ved Universitetet i Pensylvanien og Præsident for et Linnkiske Socieret i Philladelphia; S. F. Hermstadt, preusisk Geheimeraad og Professor i Chemien; J. Latham, Medlem af Royal 3 Society.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Blandede Efterretninger. Hr. Geheimeraad Wiebeking, berømt for de af ham anlagte Broer, har nylig, i den baierske Statsminister Grev Monteglas Overværelse, gjort et for Naturlæren vigtig Forsøg med Jernrørs Modstands. kraft. Et Jernrør, hvis Giennemsnit var 12 Tommer 4 Linier, og hvis fulde Rand var 5 Tommer 5 Linier tyk, brast med en Vægt at omtrent 360 Centner. Disse Forsøg skulle fortsættes med Stænger, af støbt Jern, smedet Jern og Bielker af forskjellige Træesorter.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Ved Semlinsk i russisk Asien har en Godseier skudt 2 ganske sorte Ulve, hvis Haar tillige vare langt blødere end de sædvanlige Ulves, Man troer at disse Ulve havde forvildet sig didhen fra Siberiens fierneste Egne.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Det Kgl. Myntrabinet i Mayland har nylig faaet er stort chinesisk Værk, bestaaende af 42 Bind, hvori den afdøde Keiser af China har ladet afbilde alle sit Riges Mynter, Konstværker, Vaser og Oldsager. Man troer, at dette Exemplar er det eneste i Europa.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Kiøbenhavn, den 24de Februar. Man har Formodning om at en fiendtlig Brig er seilet Beltet ind imod Refsøe.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
J denne Tid bliver Børssalen i Kiøbenhavn forskiønnet og udvidet. Adskillige Boutiqver, der støde til samme, ere i dette Øiemed borttagne. Boghandler Ludevig agter, med Hs. Exc. Geheime-Conferenceraad Grev Gebhard Moltkes Tilladelse, at lade en Samling af Original tegninger af nationale Klædedragter i Norges forskellige Egne, sønden og nordenfields, som Hs. Exc. har anskaffet sig under sit mange aarige Ophold i Norge, stikke i Kobber ved Hr. Senn, bekiendt at de i samme Forlag udkomne danske Natianaldragter. Hvert Hefte skal bestaae af 6 illuminerede Blade.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
(Slutningen af den allerunderdanigste Beretning til Hs. Majestat fra Commissionen over afgangne Professor Arne Magnusens Stiftelse.) Efter saaledes allerunderdanigst at have gjort Rede for Commissionens Bestræbelser, ville deres Majestæt allernaadigst tillade os at tilføie og bedømme Stiftelsens nærværende Tilstand, og nedlægge for deres Majestæts Fødder et Anliggende, som formedelst Stiftelsens ved Tidernes Omvexling forvoldte Trang, er af yderste Vigtighed formed Kraft at kunne fyldestgiøre de os allernaadigst paalagte Pligter. 1) Fonden, som paa Rente er udsat med Tillæg af Jncrement=Kapitalens Renter, og hvad andet man ellers har kunnet oplægge til Michelsdag 1808, er stegen til den Summa 20, 800 Rdlr. Deraf er 1) Beholdning for Aaret 1808 478 Rdlr. 9 s. 2) Renter af 20,800 Rdlr., et Aar 1810 754 Rdlr. Jndtægt 1,252 Rdlr. 9 s. Udgift: For Hr. Secretair Werlauffs Arbeide ved Stiftelsen 150 Rdlr., 2de Stipendiarier 160 Rdlr., Secretair Thorkelin 300 Rd., 2 Ephoris tillagt 50 Rdlr. Udgift 660 Rdlr., som drages fra Jndtægt 1,232 Rdlr. 1 Mk. 9 s., giver i Behold 572 Rdlr. 1 Mk. 9 s. Af disse 572 Rdlr. er det meste medgaaet til at betale Omkostningerne ved Udgaverne af de særdeles vigtige Værker Nials og EgilsSaga, som nu haver forladt Pressen.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Deres Majestæt vil saaledes allernaadigst bemærke, at der bliver i ikkun lidet tilovers for at udgive de vigtige Værker, som Commissionen haver deels færdige, deels i Arbeide til Trykken. At lade disse i unddrager fra Lyset, vilde være et sandt Tab for Nationens Hæder og Ære, jo vissere det er, at intet Folk overgaaer de Danske og Norske med Hensyn til Forfædrenes Aand, Tapperhed og Bedrifter, som ikkun i tilfulde kan læres af Middelalderens Historieskrivere, og en fuldstændig Samling af de nordiske Folks Love, som Stiftelsens HaandskriftSamling eier.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Den ømme Kierlighed, hvormed Danmarks Konger af den oldenborgske Stamme have stedse fostret Videnskaberne, og den kraftfulde Understøttelse, som deres Majestæt altid haver skænket Muserne, give os det Haab, at Allerhøistsamme ikke vil lade en Stiftelse, ligesaa nyt tig og ærefuld for Fædrenelandet, som den er den eneste i sit Slags savne Deeltagelse i den Naade, som haver givet saa mange Grene af Videnskaber og Kunster blandt os nyt Liv og nye Kræfter. Deres Majestæts høistsalige Hr. Fader skiæknede aarligen af sin Kasse og 200 Rdlr. til Commissionens forrige Secretair, afg. Biskop Hans Finsen, som et Tillæg til de 100 Rdlr., ham af Stiftelsen var bevilger ; en lige Sum have vi troet saa meget mindre burde nægtes bemældte Biskop Finsens Eftermand ved Stiftelsen, som dennes Arbeide og haver været og vil fremdeles blive sværere end hans Denne saa nødvendige Udgift gjør det næsten umueligt, at opfylde og den Commissionen i den landsfaderligste Hensigt allernaadigst foreskrevne Pligt, nemlig aarligen at udgive eet eller andet af Legatet Haandskrifter. Den levner saa at sige intet, enten til de færdige i Værkers Udgave, eller til de Arbeider, som ere under Haanden, end i mindre til dem, som der herefter skulde begyndes paa Siden Aaret 1778 have de af Deres Majestæts høistsalige Hr. Fader 5 bevilgede 200 Rdlr. aarligen til Commissionens Secretair ophørt. Vare de vedblevne, vilde Legattet ikke alene blevet befriet fra en trykkende Udgift, men det skulde endog have seet sig istand til at opnaae i det ved Fundatsen foreskrevne Maal, ved Hjælp af den Kapital, samme 6 Understøttelse kunde give i 34 Aar, nemlig 6800 Rdlr. Giennemtrængte af den meest levende Attraae at kunne fyldestgiøre de os med Hensyn til bemældte Stiftelse paalagte Pligter, bede vi da allerunderdanigst, at Deres Majestæt vilde naadigst af sær kongelig Naade og Kierlighed for Adenskaberne gjensklanke til Legatet hvad dette haver savnet ved ovenanførte Afdrag, og at Allerhøistsamme vid fremdeles lade aarligen til Stiftelsen udtælle 200 Rdlr., som Commissionen haver fundet at være og blive nødvendige, som Vederlag for Secretairens stedse tiltagende Arbeide. Kiøbenhavn i den Kongelige bestandige Commission over afg. Professor Arne Magnusens Stiftelse, den 29de October 1811. Cold. Schlegel. P. Thorlacius. A. Kall. B. Thorlacius, G. Thorkelin.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Efterat denne Beretning har været Hs. Majestæt forelagt, har det behaget Allerhøistsamme under 12te November f. A., allernaadigst at resolvere saaledes : Vi have heraf, med allernaadigst Tilfredshed, seet Commissionens Bestræbelser for at opnaae sit Formaal, og ville have Stiftelsen skiænket Vor allerhøieste Understøttelse, i det Vi allernaadigst bevilge, at de 300 Rdlr. aarligen, som ere Commissionens Secretair tillagte, fra 1ste Januar 1812 af, maae udredes af Vor Kasse, ligesom og, at indbemældte, af Commissionen udarbeidede, Magnus Lagebætirs Gulathingslov for Vor Kasses Regning maa foranstaltes trykt og udgivet foriginal Text, med dansk og latinsk Oversættelse, saaledes, at alle Omkostninger for Papiir og Trykningen afholdes af Vor Kasse, men at Jndtægten for Værkets Udsalg derimod tilfalder Stiftelsen, for ved Hielp af Samme at see sig i Stand til, at foretage Udgaven af de flere gamle nordiske Skrifter, som Commissionen maatte finde meest vigtige og interessante. J Henseende til Udredelsen saavel af de ovenmældte 300 Rdlr. aarligen, som og af Udgifterne ved bemældte Lovs Udgave, ville Vi allernaadigst have Commissionen bemyndiget til at brevvexle med Vort Finants Collegium.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Under 11te Febr. d. A. er Professor og Myntdirecteur O. Warberg, Ridder af Dannebrogen, tillagt Kongelig befaling, at tiltræde den Kongelige Kanal=, Havne= og Fyr=Direction som Medlem.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Ved Placat af 29de October f. A. er det befalet, at enhver, det attraaer at vorde agtet som udlært Gartner, skal examineres af en Commission. Til Medlemmer af denne Commission ere under 7de d. M. udnævnte: Lector og Secretair ved den botaniske Hauge i Kiøbenhavn, Professor J. W. Horneman, Gartner ved Frederiksberg Slotshauge, Petersen, Gattner ved Rosenborg Slotshauge, Dannebrogsmand Lindegaard, samt Gartner ved den botaniske Hauge, Dannebrogsmand Holbøll. Jnterims Lods-Anordning for Grønsunds Lodser. 1) Efter Tidsomstændighederne er det blevet eragtet nyttigt, at forandre Lodsanordningen for Grønsunds Lodserie, af 19de Juni 1782, hvorfor denne herved ophæves, og følgende Bestemmelser indtil videre fastsættes. Der skal i Grønsund herefter være 6 faste Lodser, som bør holde een eller to faste Reserve=Lodser; den ene af de faste Lødser skal tillige være Oldermand; dog maa han derhos, naar paafordres, forrette Lodsning. 2) Grønsunds Lods=Farvand regnes fra lidet Norden for Grøn sunds Færgehuus, Sønder paa ud forbi Hestehoved Hukken og Tønden paa Grunden Tolken, samt fri af denne Grund. Dette Farvand har 3de Løb, nemlig a) det gamle Møens Dyb, som efter Omstændighederne kan passeres med 8 Fods dybgaaende Fat tøier; b) Tolkedybet, som ved god Vind kan beseiles med 9 Fods dybgaaende Skibe, og c) det rette Løb, Hestehoveddybet kaldet, som ved godt dagligt Vande kan passeres med 10 til 11 Fods dybgaaende Fremdeles skulle Grønsunds Lodser, paa Forlangende, lodse de Sønder fra kommende Skibe til Stubbekiøbing, og der skulle stedse være nogle iblandt Lodserne, som kunne lodse til Vordingborg Rhed. eller Masned Flække. Lodserne skulle, naar noget Skib kommer Nord fra, og giør det anordnede Signal for Lods, modtage det lidet Norden for Færgehuset, og, naar Skibet kommer Sønder fra, skulle de bestræbe sig for, af alle Kræfter, at komme det betimelig imøde, frit uden for Tolke grunden.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
De Skibsførere, som ville have Lods, bør i Tide opsætte Lods Signalet; men, da det især ved sydost Vind er vanskeligt, undertiden vel ikke mueligt, at Lodserne kunne komme betids nok til Skibe, ne, uden for Grunden Tolken, saa er der foranstaltet en Søetønde, som i Fredstider udlægges tidligen og Foraaret paa den sydvestlige Kant af bemældte Grund Tolken, for at tiene de Søefarende til Veiledning, at de kunne gaae den udkommende Lods des sikkrere imøde, eller søge Ankerplads ved Abelviig. Denne Tønde er beliggende omtrent 3 til 4 Kabbellængder i O. til N. fra Hestehoved Hukken paa Falster, paa 10 til 11 Fods Vand. Skiøndt Grunden Østen og Norden for Tønden har en Bugt ind, hvor der er 12 til 15 Fods Dybde, bør Fartøierne dog ikke gaae Norden om Tønden, da der siden er Revler og Grunde, som de ikke kunne komme over. Tønden optages aarligen ved Mortensdagstider, eller den 11te November, og udlægges om Foraaret saa tilligt som Jsen med Sikkerhed tillader. Til denne Tøndes Vedligeholdelse, og paa Grund af den Veiledning, Skibene derved erholde, skal der af alle Fartøier, som passere Grønsund, erlægges 8 s. i Tøndepenge, saalænge den ligger ude, foruden Lodspengene. Af aabne Fartøier, som for Læstedrægtighed ere brændte, saavelsom af Baade, betales ikkun det Halve, og for den af disse, som ere hiemmehørende paa Falster og Møen, betales intet.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Placat, angaaende Undtagelser fra Jndførselsforbudet i Forordningen af 14de October 1808.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Under 28de December f. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at beslutte: At følgende navngivne Varer maae, naar de fra fremmed venskabeligt Sted indføres, være undtagne fra Jndførselsforbudet i Forordningen af 14de October 1808 : Bændler, Traad, Strømper, Dynevaar og Kammerdug af Hør, Kamelgarn; Blikplader af Messing og Jern, fortinnede eller ufortinnede; Messingtraad; Metalstrænge; Syenaale, Knappenaale: Uhrnøgler af Messing eller Jern; Lodder og Vægtskaale af Messing, Kaffemøller uden Træekasser; Kradsbørster; Karter; Hegler; Regnetavler og Griffel; Hvædse- og Slibestene; Digler; Dunker, Krukter, samt andre Leerkar til Apothekerbrug og mineralske Vande, Speilglas; Speilfolie; Uhrglas, Bouteiller og andre uslebne Glasvarer; Tegnekridt; Blyantspenne; Pensler med bløde Haar til Malning; Berlinerblaat; Blyehvidt; Brunrødt; Mønnie; Spansk grønt; Sølverglød; Gummi; finere Farvesorter; Mønstre af Papiirs tapeter; Landkort; Søekort; Pergament; Øienskierme af Pergament; Saalelæder; Liim; Løgtehorn; Tarmestrenge; almindelige Tobaksdaaser af Papiir, Træe eller Blik; Spaand til Haandværks brug; Svamp. Træræskeer; Korkpropper; utildannede Meerskums pibehoveder; Skedevand.
Berlingske Tidende, 1812-02-24
Mandagen den 20de Januar ere følgende Gaarde og Huse under Kiøbenhavns Jurisdiction i Retten skiødede: Kammerherre J. F. Lindencrones Gaard No. 170 paa Hiørnet af Norgesgade og St. Anne Plads til Grev F. C. Raben for 130,000 Rd. Nyrnberger=Kunst handler J. Veiths og efterlevende Enke Anne Birgitte Veiths Huus No. 201 paa Hiørnet af store Regnegade og Diderich Badskiers Gang til Tømmermester F. Ulrich for 15000 Rd. Tømmermester P. C. Sabroes Enkes Gaard Nr. 402 i Kronprindsessegaden til Sadelmager H. C. Wieghorst for 39000 Rd. Statsraad C. Hausers Eiendom No. 216 i Aabenraae til Capitain A. Ammendsen for 29000 Rd., og af denne til Proprietair J. B. Resch for 34000 Rd. Jern handler N. Johansens Gaard No. 53 paa Vesterbroe til Slagter J.C. Møller for 8000 Rd. Sukkermester J. Brandts Huus Nr. 15. i Overgaden neden Vandet til Grosserer J. Perchs Enke for 29000 Rd. Brændeviinsbrænder C. R. Krogs Enkes Gaard No. 23 i Skin. dergaden til R. C. Galberg for 17000 Rd. Consul og Grosserer C. Buskys Enkefrue, hendes Liimfabriqve i Taarnbye Sogn, Sundbye, Østerbye paa Amager til F. D. Jørgensen, Contorist J. Holmblad og Assistentshuusforvalter J. R. Harboe for 37000 Rd.