Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-03-04
Under 6te de, har Hs. M. Kongen allernaadigst behaget at udnævne Dr. juris G. F. Baur, Assofis af Handelshuset J. H. & G. F. Baur i Altona til Commerceraad. - J Landsbyen Eppendorff passerede den 8de Februar en skrækkelig Forbrydelse. Den herboende Skorsteensseier var gaaet ud med sin Kone, og ladet sin Dreng blive ene tilbage i Huset. Da han kom hjem om Aftenen fandt han Huset fuldt af Rog, og inde i Stuen, under en Mængde Hovlspaaner, Drengens Liig. Hans Hjerneskal var knust, og af de opbrudte Skabe havde man bortstiaalne Sølv og Guld, og derpaa villet bedække det Hele ved en Jldebrand. (Aah. Av.)Hr. P. B.... forsvarer i "Dagen" sit i samme Blad indrykkede Stykke om Malermester Trabolts Fortjenester af Svendborg og mener, at han ikke som Hr. Trabolt selv har yttret – har sagt meget for meget", men tvertimod at han har sagt for lidet, da der var den rigeste Anledning til at have sagt meget mere. (Hp. Av.)J Horsens Avis af 22d. læses følgende Avertissement: "Den, som i Tirsdags Aftes har laant det udenfor mit Vindue hængende Thermometer, bedes venskabeligst snarest muligt igjen at hænge det paa sin vante Plads, da jeg meget nødig i denne Tid vil undvære det. - B. Pastor O. Krarup i Ulvborg giver i Viborg Samlet mod Strubehosten følgende Raad, som af Stiftsphysicus, Justitsraad Lind erklæres at fortjene Opmærksomhed: sover det syge Barn udbreder Man et Lagen, hvorunder anbringes en Skaal eller et Fad fuldt af nylig iskiænket varm Hyldethee. Den varme Damp heraf opfylder da snart det indskrænkede Num, hvori Barnet under Lagnet befinder sig, og denne milde varme Indaandning kommer saaledes i umiddelbare Berørelse med de forkjolede og betændte indvortes Dele, og synes herpaa at udove en meget velgjørende Virkning, idet disse vederqvæges ved den milde aromatiske Varme. Slimen for tynder sig og opkastes undertiden i betydelig Mængde ved en let Hoste, og Forkjølelsen antager en gunstigere Beskaffenhed, som undertiden tilkjendegiver sig ved, at den Syge kommer til at nyse; Aandedrætten bliver lettere, og Sygdommen forsvinder lidt efter ldt, som en sædvanlig godartet Forkjolelse. Det ansees nødvendigt at et voxent Menneske befinder sig under Lagnet tilligemed Barnet, for at iagttage, at Heden ikke bliver alt for stærk, i hvilket Tilfælde man lader Dampen have lidt Afgang eller hæver Lagnet noget mere. (HyAv.)(Meddeelt.) Exempler paa strænge Vintere. Aar 401 efter Christi Fødsel var det sorte Hav og tildeels Archipelagus ganske tilfrossen. 462 gik Theodomer over det frosne Donau med hele Armeer for at hævne sin Broders Død. 763 tilfros det sorte Hav og Strædet ved Dardanellerne. Sneen laae 50 Fod høi. 800 var det adriatiske Hav tilfrossen, og 874 var Vinteren ligeledes uhyre stræng, der faldt Snee fra Begyndelsen af Novbr. til April og man fangede Fugle med Hænder i tusindeviis. 89 frøs Viinrankerne bort og n Qvæget døde af Kulde paa Stalden. 1133 var hele Pofloden tilfrossen fra Cremona til Havet, Sneen var uhyre dyb og Viinfadenne brast af Kulden. 1179 laae Sneen i Østerrig 8 Fod hos lige til Paaske. 1234 reiste svære Læs over det Adriatiske Hav ved Venedig, og to Aar efter frøs Donaustrømmen tilbund. 1269 var Skotlands Havet tillagt og Kattegattet mellem Norge og Jylland. 1281 faldt saadan Mængde Snee i Tydskland, at Husene vare begravede deri. 1292 var Jsen over Rhinen saa stærk at den har de sværeste Læs, og mellem Jylland og Norge var fuld Færdsel over Jsen. 1305 vare alle Tydsklands Floder tilfrosne og Nøden stor af Mangel paa Foder. 1324 gik Mennesker og Heste over Jsen fra Sielland til Lybek og 1344 vare alle Jtaliens Floder, tilfrosne, 1392 fros Viinrankerne og Frugttræerne bort i Syden. 1408 var rædsom stræng; Østersøen var lagt næsten tilhobe og Ulvene gik Skareviis fra Norge til Jylland. 1423 var Nord og Østersøen tillagte, og man reiste fra Lybek til Danzig. 1432, 33 og 34 vare strænge Vintre; det sneede 40 Dage i Rad, og Fugle optoges døde i Mangfoldighed. 1460 var Østersøen tillagt, og Donauen har Læs i 2 Maaneder. 1468 fros det saa stærk i Holland og Frankerig, at Soldaterne fik deres Viin i store Stykker Jis. 1548 reiste man i Slæde mellem Danmark og Rostock. 1581 vare alle franske Floder tilfrosne og næsten alle Frugttræer fros bort ved Longuedoc. 1608 laae Sneen ved Padug ualmindelig dyb og Poe var islagt og 1621 og 22 vare alle europæiske Floder tilfrosne og Hellespont har Mennester. 1658, 59 og 60 vare uhyre strænge. Det forste Aar drog Cark 10de med sin hele Armee over Belterne. Øl og Brændeviin maatte hugges istykker for at smeltes. 1670 var Kulden stræng i Danmark og Engeland, og Belterne vare tilfrosne. 1684 sprak i Engeland store Ege af Kulden og Themsen havde 11 Tom tyk Jis. 1691 tvang Kulden Ulvene ind i Veiene hvor de anrettede store Ulykker og dræbte Mennesker og Fæe 1695 varede Vinteren fra October til April og mange Mennesker fros ihiel. 1709 indtraf den berygtede Vinter. Alle Søer og Have tilfrøs. Fuglene faldt døde ned og Mennesker døde i tusindviis i Husene; i Engeland uddøde Buske og Vexter og i Syd=Frankerig fros Olmetræerne væk. Det Adriatiske Hav var tillagt og Frosten gik 3 a 4 Alen ned i Jorden. 1710 og 26 vare og strænge og man reiste i Slæde over Østersøen. 1720 varede Kulden fra October til Mai og mange vilde Træer fros bort og Qvæget døde af Kulde. 1740 var næsten ligesaa stræng som 1709. Sneen laae 10 Fod i Spanien. J Leiden faldt Therm. 10 under ; efter Fahrenheit. Paa Themsen stegte man en heel Oxe og en Postillion frøs ihiel. 1744 var Mainfloden frossen i 7 Uger og i Portugal kunne man ei komme ud af Husene for Snee. 1755 sank Qvægsølvet i Paris til Enden af Scalen, og i Engelland frøs det stærkeste Øl i 1 Qvarteer til 7 Tommer tyk Jis. 6, 7 og 68 vare Vintrene meget kolde; Therm. faldt i Frankerig til 16 Reaum. og de største Floder vare tillagte. 1771 frøs Elben tilbunds og mange Mennesker døde af Kulde. 1789 var Vinteren i Europa meget stræng. I Paris opreiste man en Sneepyramide med Jnscriptioner, der stod i flere Uger. 1795 gik den franske Armee over Floderne ind i Holland. 1799 og 1800 vare Vintrene usædvanlig strænge; det første Aar frøs det uafbrudt i 16 Uger og sneede 18 hele Dage i Rad. Man satte allevegne lange Stager ud af Skorstenene for at ikke Veifarende skulle kjøre over Husene. 1809 og 12 vare strænge. Den store Armees Uhæld det sidste Aar er bekjendt nok, da 300,000 Mennesker og 90,000 Heste omkom af Frost og Strabadse. 1823 og 30 vare ligeledes strænge Vintre, men dog ikke lig 1838.