Extraordinaire Relationer, 1738-01-01
Tydskland. Ligesom mand tilforn har udi de Ugentlige Nouveller villet give den bevaagne Læsere nogen Oplysning og Sammenhæng, angaaende de Beskyldninger, hvormed Greven af Sekkendorff er vorden bebyrdet, saa holdte mand for, at det ey var til Mishag at relatere, hvad bemeldte Greve til sin Undskyldning og Januarii Maaned, og Befrielse i en til Keyseren indgiven Memorial har svart, hvis Indhold skal bestaae i følgende: Da Deres Keis. Mayst. ey finder sig fornøyet med mit indgivne Svar paa de Beskyldninger, mig ere tilstillede, mens allernaadigst har befalet mig tydeligere at besvare samme, da i følge af Deres Maysts høye Ordre, understaar jeg mig saaledes det anførdte at forklare, og kand da først ey forbigaae, at erindre noget om den Seendrægtighed, hvormed Krigs-Rustningerne bleve fortsatte, og hvor misfornøyet jeg derover mig beteede, ja hvorofte jeg førdte forgieves Klagemaale. Det er sandt, jeg nød den Ære, at commandere Deres Maysts. Armee en Chef, men langt fra med saadan Myndighed som fordum Printz Eugenius. Jeg tvivler end og, at Feldt-Marschallen af Palfy havde med saa indskrænket Anthorite paataget sig denne Commando, i det mindste maa jeg troe, at mand havde understyttet hannem bedre. Da Armeen blev mig anfortroet, blev mig samme Tid givet Forsikkring, at Troupperne skulle i det mindste bestaae af 50000 Mand, men hvor meget der fattedes i dette Antal, overlader jeg til enhver. Af alle Ting, som et Menniske kand vanære, er Forræderie uimodsigelig det skammeligste; jeg har altid saa holdt det for, og hvorledes skulde jeg da findes skyldig i saa afskyelig en Misgierning, som mand vilde byrde mig paa, nemlig at skulle have pleyet en forbudden Brev-Vexling. Det paaligger jo mine Angivere sligt at beviise; og om jeg da kand bevises skyldig, har jeg fortient Døds-Straff. Jeg beskyldes lige saa ugrundet og uskyldig, at skulle have tilvendt eller bortvendt endeel af de til Armeens Underholdning destinerede Penge til eget Brug, uden at ringeste Beviis fremføres. Det negtes ikke, at jo Armeen var maanedlig tillagt 600000 Gylden, men som General Krigs-Commissairen, Greven af Nesselroth, har allene haft disse Penge under Disposition, bør hand derfore aflegge Regnskab, hvorledes og hvortil de ere blevne anvendte, item hvad der har forvoldet saa vel Officerernes som den Gemeenes saa paa Aar 1738. paaklagede mislige og urigtige Betaling. Lige det samme har mand Føye til at sige, angaaende Magazinerne, eftersom de Personer, som have havt derover at raade, alleene kand eskes til Ansvar for den slette Tilstand, deslige Forraads-Huuse be fandte sig. Jblant andre mig tillagde Beskyldninger, opfinder mand og, at jeg har forsømt gode Leyligheder til at giøre Fienden Afbræk, Mens har det staaet i min Magt anderleedes at handle, paa den Tid, jeg maatte ofte oppebie 14 Dage efter hinanden 2de eller 3de Courerers Tilbagekomst, som jeg til Krigs Raadet affærdigede, for at indberette mine Desseins, Efter samme Krigs-Raads Ordre var det og, at jeg marscherede til Nissa, for samme Plads at bemægtige mig, ved hvilken Marsch Armeen meget lidde, af Mangel paa Brød, eftersom jeg neppe fik Tilførsel ved 300 Vogne, i stæden for belovede 1200. Det er saa langt fra, at jeg har haft Hensigt til egen Fordeel, at jeg derimod heller har forstrekket mange 1000de Gylden af mine egne Penger, naar Fornødenhed udkrævede, at Trouperne maatte assisteres. Belangende den mig forekastede Opførsel imod Officererne, da tilstaaes, at jeg har maattet bruge Haardhed imod dem, som forsømte at vise deres Skyldighed, eller som af Uvidenhed begik Feyle til Hans Maysts. Tienestes Skade. Betræffende dem, som har førdt en god Conduitte, og som af yderste Formue opfyldte deres Pligt, troer jeg ikke at nogen af dem billig beklager sig over mig. Da og endeel af de Uleyligheder, hvorover klages, anføres, at have været forvoldte derved, at Krigs-Cassens Penge slet og ret ere blevne forvaltede, og hvoraf tages Anledning, at beskylde mig for Efterladenhed i at giøre Regnskab, eller at fordre andre dertil; da svares, at den afdøde Printzes Exempel, som mig i denne Passu forestilles, skulle sandelig været efterfuldt, dersom jeg havde havt en ligesaa u-omskrænket Magt, som fordum hand. Printzen lod hver Maaned til sig indgive Regninger over Armeens Bekostning, for samme at efter Januarii Maaned, Aar 1738. eftersee og undertegne. Derimod har mand ikke en eeneste gang ladet mig noget deslige komme for Øyne, ey heller har jeg begjært det, fordi, saasom jeg vilde skye all Leylighed til at beklage mig over andre, jeg tænkte, at dersom Deres Keyserl. Mayst. vilde siden vide, hvorledes mand havde omgaaet med Krigs-Cassens Penge, hand da vilde holde sig til dem, som havde havt dem under sin Bestyring. Jeg har da viist min Uskyldighed, men i alt vil dog underkaste mig Deres Mayst. Villie og lide taalmodig, det jeg da allene vil ansee som en Frugt og Virkning af min onde Skjebne, hvilken Venner og Uvenner vel maa tilstaae, ey at kunde prøves haardere af nogen. Forladende mig i øfrigt paa Deres Mayst. Retfærdighed, udbeder jeg mig denne Naade, at mig allernaadigst maatte udnævnes saadanne Commissarier, paa hvis Uparthiskhed jeg mig kand forlade, da jeg haaber at legge for Dagen min retfærdige Intention, min u-skyldige Opførsel, og saaledes tillige med lade hver see, i hvor stor Grad jeg er ulyksalig, uden at have forbrudt noget dertil. Jeg forbliver N. N. Af fremmede Aviser har mand til Fornøyelse for Læseren samlet følgende Efterretninger angaaende Dødes og Fødes Tall paa adskillige Stæder, nemlig: 1. Udi Londen afvigte Aar vare fødde 8482 Drenge og 8278 Pigebørn, tilsammen 16760 Børn, derimod er de Dødes Tall samme Aar 27823. hvoriblant har været 127 imellem 90 og 100. 5 imellem 100 og 116. Aar gamle. Udi Amsterdam skal være i Aaret 1737, døde 9291 Personer. J Wien og dens Forstæder ere døde forrige Aar 6735 Mennisker derimod fødde 5704 Børn. 3. Udi Breslau ere Aar 1737 dødde 3083 Personer, men ikkun fødde 1049 Børn og copulerede 285 Par Egte-Folk. 4. Udi Dantzig ere samme Aar døde 3946 Mennisker, og fødde 1488. Børn, item copulerede 483 Par Folk.