JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Geschichte der Könige von Dannemark aus dem NB. Oldenborgischen Stamme, durch Johann Hein. Heinrich Schlegel, mit ihren Vildnissen, nach den Originalen gestochen von Johann Martin Preisler, 1. Theil, er nu kommen for Lyset, og faaes tilkiøbs hos Hr. Professor Schlegel i Kiøbenhavn. Denne første Deel, som indeholder Historien af de sex første Konger af den Oldenborgiske Stamme, udgiør 3 Alphabet og fem Ark i stor Folio, foruden de sex Portraiter. Der betales for denne første Deel, paa meget stort og stærkt Papiir, 5 Rdlr. tilligemed 2 Rdlr. Forskud paa den anden Deel; Men paa mindre Skrivpapiir 2 Rdlr. 3 Mk. tilligemed 1 Rdlr. Forskud paa den anden Deel. Samme skal indbesatte den nyeste Danske Historie, lige indtil Aaret 1766, hvormed følge Portraiterne af Hans nu regierende Kongl. Majestæt og af de 6 sidste Konger i Dannemark. De, som enten her i Byen eller omkring i Egnen maatte have Lyst til dette grundige og ziirlige Historiske Verk kan bekomme det samme for ovenanførte Priis hos Conrector Gottschalch i Aalborg, som nyeligen har faaet det i Commission fra (S. T.) Hr. Forfatteren. Paa ovenmældte Sted imodtages ogsaa Subscription paa et Latinsk Skrift, kaldet: Syntagma Historicorecclesiasticum de Baptismo, hvorom allerede udførlig er mældet saavel udi de Berlinske Aviser Nr. 15, som og udi Adresse=Contoirets Efterretninger No. 30, Priisen for Exemplaret paa Trykpapiir er 4 Mk. og paa fiin Papiir 6 Mk. Naar Bogen er færdig fra Pressen, vil Priisen for dem, der ikke have subscriberet, siden blive 2 Mk. meere af hvert Slags Papiir. Her i Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor en god stor e Bilægger Kakkelovn med 8 Messing Skruer er at bekomme, Aalborg den 18 Maji 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Da Bogtrykkersvenden Niels Gammelbye er sidst afvigte 24 April her i Aalborg ved Døden afgaaen, saa haver derpaa den geistlige Skifteret, i Følge det Jnteressenterne i Bogtrykkeriet Allernaadigst forundte Privilegio, foretaget sig den Afdødes efterladte Stervboe til lovformelig Behandling, og lader derfor hermed alle og enhver indkalde, som matte have noget at fordre, at de ville angive deres Krav. 20 sk. Krav enten ved næste Skifte=Samling, som er berammed førstkommende 2. Junii om Eftermiddagen Kl. 2 udi Enkens til Leye iboende Huus, eller og i det seeneste inden 6 Uger a Dato, da Skiftet strax vorder sluttet, og de Udeblivende maae selv tilskrive sig deres Tab, siden intet andet Proclama bliver formedelst Boets ringe Tilstand udstædt. Aalborg den 24. Maji 1769. H. P. Gudme. S. S. Theol. Doct. og Præp. Dioeces.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Herved bekiendtgiøres, at, som Stervboe=Gaarden efter afgangne Sognepræst Hr. Jens Halse og Hustrue her i Nyekiøbing paa Morsøe ikke er gjort fornøyeligt Bud paa ved de derover forhen holdte tvende Auctioner, saa bliver nu samme Gaard til 3die og sidste Auction stillet her i bemældte Nyekiøbing den 20. Junii førstkommende i Stervboe Gaardens Huus. Denne Gaard er siden sidste ulykkelige Jldebrand her i Nyekiøbing af nye opbygt, og imellem Mad. Meldahls og Mad. Byrgesens Gaarder sammesteds beliggende. Ralingshuuset til Gaden er Bindingsverk og teglhængt, og indrettet med fornødne og commode Værelser, som alt er i beboelig Stand, og bestaaer af 12 Fag eller 13 Bindinger. Derforuden ere paa Gaarden fornødne Udhuuse, bestaaende af Lade, Stald, Fæe= og Jldings=Huuse med en god Frugt= og Eng Hauge ved. J Gaarden er et godt Gaardsrum og Brønd; Thi vilde de Lysthavende behage til samme Tid og Sted at indfinde sig, da Auctions=Conditionerne skal vorde dem forelæste, og Gaarden, som strax kan tages i Be beboelse, den Høystbydende derefter, om fornøyeligt Bud, skeer, ved Hammerslag tilslagen. Ligeledes vorder og til samme Tid og Sted herved indkaldet de respective Arvinger eller deres Befuldmægtiger for at bivaane Auctionen, og observere, hvad de fornødent befinde. Nyekiøbing den 26. Maji 1769. Søften Thoerbüll.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Provst over Sønder=Herred paa Morsøe og Sognepræst for Nyekiøbing og annecter. Meenigheder. Hos Hos Hr. Wandall her i Aalborg kan endnu NB. 11. til denne Maaneds Udgang faaes tilkjöbs det ypperlige og mærkværdige Skrift: Speculum Regale, c: Der Kockior Speyr, med Dansk og Latinsk Oversættelse. Dette berømte og anseelige Verk, der udgiør 4 Alphabeter 10 Ark i stor Median Qvarto, koster 3 Rdlr. 3 Mark paa Trykpapir.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Tisdagen den 30 Maji om Eftermiddagen Kl. 2 bliver i Christen Rybergs iboende Gaard stilled til offentlig Auction en Deel uldene og linnede Mands Gangklæder samt adskilligt andet Tøy, som med Skipper Christopher Skiøth, af Kiøbenhavn ved Fladstrand sidste Høst er indstrandet.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Samme Tid og Sted bliver og efter Vedkommendes Forlangende bortsolgt en Deel indenlands Fabrique=Vahre, bestaaende af adskillig Couleur silke Bomulds Tøy, Stof, vatred Barkan, sigurered Chm, Flos og Plyds med videre, som Liebhaberne paa Auctions=Stedet skal blive foreviist. Hos Andr. Haarboe kan faaes extra god nye kierned Herregaards Smør for billig Priis. ) Veder Augustinusen, en Bondekarl af Demstrux NB. Gods fra Øster=Tørslen i Dronningborg Amt ved Randers, er bleven anholdt og indsat i Randers ArrestHuus den 21. April, sidst, samt over ham holdt Forhør den 25 dito for begangne og inden Retten tilstaaede Tyverie af 1 Td. og 1 Fdk Rug hos mig Ditlef Kircketerp ibid. Menda han af sin Arrest Natten imellem den 19 og 20 Maji Kl. 12 er udbrudt med en til Hielp havende Jernstang, saa har jeg Ditlef Kircketerp ikke allene ved Fuldmægtig reserveret mig inden Retten i Gaar, hvis skee burde, over alle Vedkommende for saadan Adfærd, men endog herved i disse Jydske Efterretninger bekiendtgjør samme, og ombedes alle Forekommende, det de vilde behage denne Peder Augustinusen, som af Statur er høy, seer vel ud, rødladen og koparret. ret i Ansigtet, havde et lyseguult kort Haar, i Klæder, da han bortgik, en hvid Vadmels Vest med en Skind Vest inden for et var blaae Buxer og blaae Strømper, samt en broged Nathue, bortgaaet ellers i Hose=Fødderne, som en Tyv at paagribe og indsætte udi nærmeste Fængsel, samt mig derefter at tilkiendegives, da han skal vorde afhentet og paa lovlig Maader beggægnet, samt de, som hannem maatte paagribe, blive, som skee bør, belønnede. Overalt tvivles intet paa, at jo alle Retsindige see denne Peder Augustinesen opdaget og anholdt til vedbørlig Afstraffelse. Dronningborg, ved Randers den 23. Maji 1769. Ditlef Kircketerp.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Sidst afvigte 17. Maji om Aftenen er her i Byen ikke langt fra Vesterport bleven tabt en blaae flossed Finger=Vante til den venstre Haand, og omendskiønt Finderen vildes, og dog er udebleven med at give den tilbage, saa advares herved, at han i Mindelighed imod en billig Findeløn, vil aflevere den her i Bogtrykkeriet, eller i Mangel heraf at blive tiltalt derfor. (et trykte Regnskab for den geistlige Enke=Casse NB. S. i Aalborg Stift til Pintze=Landemode 1768. kan faaes her i Bogtrykkeriet tilkjøbs, Stykket koster 4 s.,(Det bliver herved bekiendtgjort, at hos mig underskrevne er tilfals en forgyldt Pocal med 16 Lod Sølv Beslag, forsynet, meget konstigt Arbeyde efter den gamle Norske Maade, og Jndprægning. Ligeledes haver jeg og udi Commission at bortsælge en 3 Aars sort Ridehoppe med behørig Ride-Eqvipage efter itzige Tiders Fasons, alt efter billigste Priser. Aalborg den 24. Maji 1769. Jens Lorenz Smith. Joct. Sverdrup er nu fløtted fra Sr. Smidt ved Vesterport til Sr. Hans Ottes. Aarøe paa Nørregade. En Gros de Tours Bonet er til fal hos Klokker Boe. Her
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Her til Byen er ankommen den berømte Tand=Læge Anton Campioni af Mayland, som paa nogen Tid agter at opholde sig her, og er logerende hos Sr. Niels Andersen i Slotsgaden her i Aalborg. Foruden den berømte Steen for Tandpine, har han og en orientalsk sympathetisk Ring for Krampe og Næse=Blod, samt adskillige andre Medicamenter for Mund= og Øyen Skade, saa og Ligtorne, iligemaade en Electriseer=Maskine med dens Beskrivelse, hvorledes samme skal bruges. Nærmere Underretning om ovenanførte kan sees af det a parte udgivne Avertissement. der til Byen er ankommen en Jtaliener, navnlig Pinalia, e som foreviser adskillige mekaniske Konst=Stykker, der saaledes kan bevæge sig selv, som de vare naturlig levende. Skulde Herskaber eller andre finde Behag i at see disse artige Figurer forestillede, kan de dermed altid blive opvartede, naar han ved Bud bliver forlanget. Han har og et stort Positiv=Orgel. Han er logerende hos Sr. Severin Tveden, boende paa Bredegaden her i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Hos Antoni Buchweist, logerende her i Aalborg hos Sr. Diderich Wils i Slotsgaden, saa og hos Gottfried Kesler i Wiborg, ere at bekomme Michael Morells meget nyttige Jtalienske Lamper, hvilke ikke allene accurat vise Timerne, men endog efter Vægens Proportion lyse meget klart, brænde sparsommeligen, og give ingen Damp fra sig, hvorved man ey heller har at frygte for nogen Jlds Fare. Man kan ved samme baade studere, læse, skrive og forrette andet Arbeyde, og tillige bruge dem til at skygge for sig med, hvorom man efter gjorte Prøve skal blive overbeviist. Manindstaaer for alle mældte Egenskaber hos disse Lamper, Stykket koster 5 a 6 Mark, ligesom den er til. Liebhaberne til disse saa nyttige Lamper ville behage at mælde sig paa ovennævnte Stæder. Udi C. R. Udi Bogtrykkeriet her i Aalborg hos Sr. Saurbier ere følgende Skrifter at bekomme tilkiøbs. 1. Hr. Biskop Brorsons offentlig Tale om de Sallige. over Texten af Aabenb. 7 Cap. 9-10. Vers, paa Postpapiir paa Trykpapiir . 2. Hr. Marcussens offentlige Sørge= og Glæde=Taler 20 sk. 3. Hr. Borchs Klage= og Trøste Tale = = 6 s. 4. De 2de første Aargange af dette Ugeblad complete, paa Postpapiir, a Aargangen = = 6 Mk. paa Trykpapiir a = = 4 Mk. 5. Visse og vigtige Sandheder for dem, som skal gaae til Confirmation 6. Grunings Afbilding paa en sand Christen og en Hykler = 7. Philopons Plan til en Afhandling og Skrive=Sygen, samt Logomachs og Tammans Anmærkninger over samme, paa Postpapiir = = 18 s. paa Trykpapiir = = 8. En Skole=Methode for Skoleholdere paa Landet, 6 s. 9. En lystig og skiemtefuld Historie om en reysende Passager = = = 2 s.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Her sammesteds kan fremdeles faaes trykte Connossementer Bogviis for .= = 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Arkviis for . Philol. Orthophili Undersøgn, hvorvidt Alethophili Tanker. om Jordens Ubevægelighed i den første og anden Part af hans Responsum findes at være grundet, paa Trykpapiir = = = 1 Mk. paa Skrivpapiir 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Holbergs moralske Fabler, 1 Mk. 8 s. Rect. Badens Grammatica Græca Mad. De Mad. Beaumonts Magazin for Børn 4 Mk. Mad. Gomez 100 nye Histerier 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Bisk. Blochs aandelige Taler over Sønd. Text. 5 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Prof. S. Blochs efterladte Skrifter, 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1769-05-26
Doct. Anchersens nyttige og nødvendige Anviisning til vel anstændige Sæder 1 Mk. 4 s. Jørgen Friises Poetiske Skrifter 1 Mk. 4 s. B. Forslag om det Danske Sprogs Jndførsel i Frankrige, af Gen. Audit. Rothe, paa stor Postpapiir Betrachtung des Menschen, wie seine Aufführung gegen Gott und den Menschen 2 Mk. Jacob Schrøers gottgeheiligte Amts Reden 5 Mk. Pratie hellige Reden bey der Einweyhang zwoer Kirchen Schmidts Catechetische Betrachtungen . 1 Mk. Wilh. Herm. Schmidt 4 heilige Reden . D. de Superville Predigten uber verschiedene Stellen der heil. Schrift Wiedemans christliche Haus=Schule = Ovennævnte Bøger ere i værende Pindse Marked ogsaa at faae paa Bogladen her sammesteds.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Om Veneris Gang: Holen.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
J Anledning af det mærkelige Phænomenon, som i Morgen indfalder, da Plancten Venus imod Aften passerer igiennem Solen, og efter Kiøbenhavns Tid at regne gaaer indi Solen Kl. 7, 56 Min. Eftermiddag, og gaaer ganske udaf Solen den 4 Jun Kl. halv 3 om Morgenen, ville vi her meddeele vore Læsere et kort Udtog, dog ikke saa fuldstændigt, som vi gjerne havde ønsket, af (S. T.) Hr. Entatsraad Horrebows lærde Afhandling, som findes indryk ked udi den af det Kongelige Videnskabernes Societet for indeværende Aar udgivne Dansk historisk Almanak. Men for deres Skyld, der ikke eye bemældte Skrift, ville vi deraf anføre følgende: Der Der er intet det menneskelige Sind meere naturligt, end at det opægges til Nysgierrighed, naar noget usædvanligt og sieldent indfalder, og er det derfor ikke at undre over, at ved den forestaaende Veneris Gang igiennem Solen alle ere saa opmærksomme, endogsaa de, som ganske ikke vide, hvor stor Nytte en nøye og vel bestemt Observation af dette Phænomen kunde føre med sig baade til Astronomiens videre Fremvæxt, og til at opløse adskillige i Spørsmaal, som hidindtil formedelst Mangel af gode Observationer ere blevne uopløste. Vi erindre os alle, at vi for 7 Aar siden 1761. den 6. Junii saae Venerem gaae Solen forbi, og vi vente nu paa at faae det samme igien at see i dette Aar den 3 Junii, Man skulde derfor tænke at dette Phænomenon ikke var saa udsædvanligt, efterdi det paa en Tid af 8 Aar sees 2de Gange, og at det derfor ikke burde henregnes imellem de vare og sieldene, men naar betragtes, at fra Verdens Begyndelse indtil forrige Seculum er dette aldrig blevet seet, endskiønt Astronomien i saa mange Seculis var bleven dyrked, og undertiden af i store Gennier og med anseelige Bekostninger, at i forrige Seculo observeredes Venus ikkuns eengang i Solen, neml. 1639. den 4 Decembr. og det alleneste af 2 enkelte Personer, Horoccio og Crabrrio, og endelig at i de 2 næst at kommende Seculis fra Ao. 1800 til 2000 kommer Venus ikkun eengang imellem Soelen og Jorden, nemlig 1874. d. 9 Decembris, da dens Gang igiennem Soelen varer ikke nær saa længe, som den varer de 2de Gange i dette Seculo, naar Venus er i Soelen, maae man vel tilstaae, at dette Phænomenon er rart, og at Astronomi efter vore Tiden i 4de og 5te Generation kan have Aarsag at misunde os den Lykke, 2de Gange at have havt Leylighed at igientage en Observation, som de aldrig kunde giøre sig Haab om at komme til at anstille.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Jmidlertid giør man sig nu Haab om, saafremt Veyret ikke skulde blive alt for ugunstigt, at der af de paa adskillige Steder anstillede og med stor Bekostning iverksatte Observationer skal dog blive noget nyttigt opdaget til Astronomiens Fremvæxt, hvilket vil blive de nu værende Astronomorum Sag, om de vil undgaae deres Efterfølgeres Bebreydelser, som over 100 Aar ikke meere kan faae dette vare Syn at see. Orden. paa Sagerne til Landstinget, for Maji Maaned, hvilket blev holdt Onsdagen den 10 Maji 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Jndstævnte Sager. 1. Raadmand og Procurator Hans Jacob Faber af Wiborg, som anordned Actor imod Delinqventerne Niels Christensen fra Kold=Bye og Hans Christensen eller Pedersen af Louens Bye udi Himmersyssel indstævner til Confirmation og Skiærpelse en over bemældte Delinqventer paa Hillerslev Hundborg Herreders Ret af sammesteds Herredsfoged Hr. Cancellieraad Schavenius i Thisted og tiltagne Med 20 Roes domsmænd den 4 April, sidst afsagde Dom, for et af bemældte Delinqventer Natten imellem den 13 og 14. Febr. sidst begangne Tyverie udi Didrich Christensen i Knudgaard, hans Huus med videre. 2 Hr. Commerceraad Niels Sommer til Todbøll og Bodum Bisgaard citerer til aldeles Underkiendelse en Dom afsagt paa Hillerslev Hundborg Herreders Ting sidst afvigte 27. Septembr. af sammesteds Herredsfoged, Hr. Cancellieraad Schavenius i Thisted, udi en Sag imellem Citanten paa den ene og Capitain Herbstes Enke Frue i Rensborg. paa den anden Side, angaaende en Auctions=Regning, som bemældte Frue søger hos Citanten for hans afdøde Søn, Lieutenant Sommer at ville komme tilgode med videre. 3. Sr. Christen Søndergaard i Løgstøer paa egne og Med Reder Skipper Lyddert Nielsen af Oxefiorden i Norge indstævner til Stadfæstelse og lovligere Paakiendelse en Dom, afsagt ved holdte Gieste Ret paa Nibe Byeting d. 18. Octobr. sidst af Sættedommeren Morten Steenholm, Veyer, og Maaler sammesteds, udi en Sag, som Sr. Erich Hvid i Nibe, formeentlig aldeles ubeføyed, mod Citanterne skal have anlagt, angaaende, at bemældte Skipper Lyddert Nielsen med sit førende Fartøy paa sin Udreyse fra Løgstøer til Aalborg den 4 Junii 1768, skulde have seylet paa et GarnStegs Sætterie, samt videre dets betreffende.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Hans Kongel. Majestæt haver paa Christiansborg Slot under 13. Maji Allernaadigst behaget igiennem sit General Landvæsens Collegium at udgive, Forordning om Selveier Bønder i Danmark og de dem Allernaadigst forundte Fordeele, bestaaende. af 7 Artikler, hvoraf vi ville meddeele følgende : Da Vi med Allernaadigst Velbehag have erfaret, at paa de over Vores Rytter=Gods holdte Auctioner have adskillige Fæste=Bønder med fuld Eiendoms Ret tilforhandlet sig deres i Fæste havende Gaarde, og ere saaledes blevne virkelige Selveiere eller Eiendoms Bønder, og det er Vores Allernaadigste Jutention og Villie, at disse og andre Selveier=Bønder beskyttes og haandthæves saaledes at andre og fleere Fæste=Bønder ligeledes kunde faae Mod og Lyst til at stræbe efter ligeledes at erhverve Eiendoms Ret, hvilket Vi Allernaadigst eragte at være til Landets almindelige Beste og Fordeel, da det ikke vel kan feyle, at jo Jorden maae over Hovedet blive bedre behandlet, naar den, som dyrker den, veed og er forvisset om, at den Tid, Flid og Kræfter, har anvender paa Gaardens og Grundens Forbedring, kommer ham og hans Børn, og Arvinger efter ham til Nytte, end naar han, i den Henseende, lever i Uvished; Ligesom Vi og Allernaadigst ville see derhen, at slige Selveiere eller Eiendoms Bønder ikke skulle have at befrygte, at de, i Mangel af Forsvar, skulde være udsatte for Fornærmelse og Overlast. Derhos Vi" og Allernaadigst formode, at adskillige Proprietairer efterhaanden, og efter de dem af nogle Jordegods Eiere allerede givne Exempler, ville finde deres Reigning og Fordeel ved efter Omstændighederne, enten at overdrage Eyendoms Ret til deres Fæste Bønder, eller at give dem ArveFæster; Saa ville Vi Allernaadigst hermed anordne og befale: Det skal være enhver Jordegods Eier tilladt til hans Fæste=Bonde at afstaae og overdrage Eiendoms Ret over hans i Fæste havende Gaard, og det paa saadanne Vilkaar, som de imellem sig kunde forenes om, enten at Bonden udbetaler en vis Capital, eller og at han forbinder sig til bestandig at erlegge en vis bestemt aarlig Afgivt i Penge, Korn eller andre Vahre, da Sælgeren eller forrige Eier bliver, som første og fornemste Panthaver for "saadan aarlig Afgivt prioriteret i Gaarden og dens Besætning næst efter de Kongelige Skatter, og frem for alle Panthavere, i hvad Forskrivning de end maatte have. (Det øvrige heraf tillader Rummet ikke at anføre.)
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Dødsfald. Den 22. Maji er Sr. Andrup, Sogne Degn ved Dronninglund, hans Hustrue Mad. Cathrine Elisabeth Rothenburg ved Døden afgaaen i hendes 45 Aar. Orden for denne Maaned samt Skipperne følger i næste No.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Bekiendtgiørelse. Paa den saa kaldede Frisenborg her i Aalborg ere Lofter, - og Pakboder at faae til Leye.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Ja Bogtrykkersvenden Niels Gammelbye er sidst afvigte 24 April her i Aalborg ved Døden afgaaen, saa ba ver derpaa den geistlige Skifteret, i Følge det Jnteressenter, ne i Bogtrykkeriet Allernaadigst forundte Privilegio, foretaget sig den Afdødes efterladte Stervboe til lovformelig Behandling, og lader derfor hermed alle og enhver indkalde, som matte have noget at fordre, at de ville angive deres Krav enten ved næste Skifte=Samling, som er berammed førstkommende 2. Junii om Eftermiddagen Kl. 2 udi Enkens til Leye iboende Huus, eller og i det seeneste inden 6 Uger a Dato da Skiftet strax vorder sluttet, og de Udeblivende maae selv tilskrive sig deres Tab, siden intet andet Proclama bliver formedelst Boets ringe Tilstand udstædt. Aalborg den 24. Maji 1769. H. P. Gudme. S. S. Theol. Doct. og Præp. Dioeces. Her i Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor en god stor - Bilægger Kakkelovn med 8 Messing Skruer er at bekomme. Aalborg den 18 Maji 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Det bliver herved bekiendtgjort, at Mandagen den 5. Junii førstkommende bliver efter afgn. sal. Mad. Daia ger i Strædet ved Dronninglund holdet offentlig Auction over en Deel Sengeklæder, Dækketøy, Meubler, en jern Vindovn, samt en Koe med videre. Jerved bekiendtgiøres, at, som Stervboe=Gaarden efter afgangne Sognepræst Hr. Jens Halse og Hustrue her i Nyekiøbing paa Morsøe ikke er gjort fornøyeligt Bud paa ved de derover forhen holdte tvende Auctioner, saa bliver nu samme Gaard til 3die og sidste Auction stillet her i bemældete Nyekiøbing den 20 Junii førstkommende i Stervboe Gaardens Huus. Denne Gaard er siden sidste ulykkelige Jlde. Ved No. Jldebrand her i Nyekiøbing af nye opbygt, og imellem Mad. Meldahls og Mad. Byrgesens Gaarder sammesteds beliggende. Ralingshuuset til Gaden er Bindingsverk og teglhængt, og indrettet med fornødne og commode Værelser, som alt er i beboelig Stand, og bestaaer af 12 Fag eller 13 Bindinger. Derforuden ere paa Gaarden fornødne Udhuuse, bestaaende af Lade, Stald, Fæe= og Jldings=Huuse med en god Frugt- og Eng Hauge ved. J Gaarden er et godt Gaardsrum og Brønd; Thi vilde de Lysthavende behage til samme Tid og Sted at indfinde sig, da Auctions=Conditionerne skal vorde dem forelæste, og Gaarden, som strax kan tages i Be beboelse, den Høystbydende derefter om fornøyeligt Bud skeer, ved Hammerslag tilslagen. Ligeledes vorder og til samme Tid og Sted herved indkaldet de respective Arvinger eller deres Befuldmægtiger for at bivaane Auctionen, og observere, hvad de fornødent befinde. Nyekiøbing den 26. Maji 1769. Søfren Thoerbüll.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Provst over Sønder=Herred paa Morsøe og Sognepræst for Nyekiøbing og annecter. Meenigheder.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Det bliver herved bekiendtgjort, at hos mig underskrevne er tilfals en forgyldt Pocal med 16 Lod Sølv Beslag, forsynet, meget konstigt Arbeyde efter den gamle Norske Maade, og Indprægning. Ligeledes haver jeg og udi Commission at bortsælge en 3 Aars sort Ridehoppe med behørig Ride-Eqvipage efter itzige Tiders Fasons, alt efter billigste Priser. Aalborg den 24. Maji 1769. Jens Lorenz Smith.
Jyske Efterretninger, 1769-06-02
Noct. Sverdrup er nu fløtted fra Sr. Smidt ved Vesterport til Sr. Hans Ottes. Aarøe paa Nørregade. Forenz Appelgreens iboende Huus, beliggende paa den nordre Side af Skolegaden mod Mølle=Dammen, er tilkjøbs, og kan af Liebhabere tages i behagelig Eftersyn.
Jyske Efterretninger, 1769-06-09
Om den Urt Røllike. enne Urt er saa bekiendt, at den behøver næsten ingen anden Beskrivelse, end det blotte Navns Melding. Den driver en Hob Stængler, til to eller tre Qvarteers Høyde, som ere stive og kantede, hvasse, rødagtige, og imod Spidsen grenede. Bladene ere meget fiin og tæt indskaarne, seer paa nogen Maade Kammeelblomster lige, staaer efter Længden paa en Stilk, og seer ud som Fuglefiere, lugter temmelig liflig, men smager noget skarp. Blomsterne voxe paa Spidsene af fine Stængler ligesom i Kroner (in Umbellis.) Et hvert Blomster omgives ligesom med Straaler, og sidder paa et Cylinder dannet Beger, der er sammensat af mange Blade ligesom Skæl. Naar - Blom. 20 Ret. Blomsteret er forsvunden, fremkommer ganske fine Frøe Roden er træagtig, traadrig, og bruun af Farve. Den voxer hos os allevegne i Overflødighed, saasom paa udyrkede og tørre Steder, paa Kirkegaarde og ved Veye.
Jyske Efterretninger, 1769-06-09
J Junii Maaned blomstrer den. Man finder og, skiønt meget sielden, en Forandring af Røllike, som ikkun derudi er adskilt fra den almindelige hvide, at dens Blomster ere purpurfarvede.