JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
En halv Miil vesten for Gudum ligger Gunderup, hvor nogle behagelige og interessante Timer forløb hos den værdige Amtsprovst Hr. Tetens, som i 46 Aar (til sin Død, har været Præst paa dette Sted, og meget forskjønnet sin vel indrettede Bolig, ikke blot ved Anlægget af en stor smuk Have, men ved smaa Skovplantninger omkring samme, som jeg fandt i den triveligste Opvært, og som vidnede om, at der blot behøvedes Lyst til Sagen og en kraftig Villie, for, inden et Aarhundrede, at give Jylland, om ei dets ødelagte store Skovstrækninger tilbage, saa dog en Mængde af adspredte Lunde, og Smaaskove (saaledes som man f. Ex. seer dem i Fyen) hvorved Landet vilde vinde overordentlig baade i Skjønhed og mildere Clima, foruden anden økonomisk Nytte. Det kan ikke nægtes, at for slige Anlæg er det saa langvarigt Ophold paa det samme Sted, som det der ler falden i Hr. Amtsprovst Tetens Lod, meget velgjørende, men dog ikke nødvendigt. J en halv Snees Aar eller endnu sære, kan en vel anlagt Skopplantning bringes derhen. at den hjælper sig selv, og at efterfølgende Eiere og Beboere ikke behøve andet end tillade dem at voxe. - Man gjør sig i Sielland vanskelig nogen Forestilling om, hvor velgjørende Indtryk et Sted, som Gunderup Provstegaard, frembringer hos den, der er istand til at føle noget for det Jylland har tabt med sine fordums Skove. - Han døde den 17de Februar 1832. Tre Gange var han gift, først med Birgitte Hoff, en Datter af Ritmester Hoff til Silkeborg; anden Gang med Elise Andkiær, en Datter af Justitsraad Andkiær, Jnspecteur ved Grevskabet Lindenborg, og tredie Gang med hans efterlevende Enkefrue Ursula Rott. boll, en Datter af afdøde Conferentsraad og Professor Chr. Friis Rottbøll. Blandt hans Børn erhvervede Hr. Pastor Tetens ved sit Priisskrift: "Lovtale over Daniel Ranzau, sig et Navn i vor Literatur. Diligenen fra Kiel til Altona, har selv i Vintermaanederne betalt sig. Nu er der truffen en fordeelagtig Forandring endog med Hensyn til det corresponderende Publicums Tarv. Der ventes ogsaa ved General-Postdirectionen indført en Diligence mellem Kiel og Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Den i sin Tid berømte Skuespillerinde, Jfr. Astrup, er ved Døden afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 16de Dennes, Formiddag Kl. 10, foretages paa Raadstuen Valg af en eligeret Borger i Stedet for afdøde Kjøbmand Lars Nørgaard. Der vil blive bragt i Forslag Kjøbmændene Christen Sødring, Joh Johansen og Viinhandler Schunemann. - Samtlige Borgere indbydes til at give Stemme, som ogsaa forinden kan afleveres til En af Undertegnede. Aalborg Raadstue, den 9de Januar 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Til Paaske Fløttetid er til Leie, 2de møblerede Værelser og Tjenerkammer. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Tvende Værelser for en ugift Person, med eller uden Meubler, anvises tilleie i min iboende Gaard til førstkommende Flyttedag. Aalborg, den 12te Januar 1833. S. B. fl. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Hampelærred, Shirting, Cambringe, Jaconet, alt i flere Fiinheder, samt meget smukke Gardintøier, faaes til billige Priser hos J. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Huset Nr. 654, s. i Peder Barkes Gyde er tilkjøbs underhaanden hos Procurator Jensen. Paa Nørregade er Værelser til Leie i Stue=Etagen til Paaske Flyttetid, om Leien accorderes med Øster gaar paa Hjørnet af Al= og Rygade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
En god Beboelse, for en liden Familie, er tilleie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Den der i Løverdags Aftes paa Klubben Enigheden ved en Feiltagelse har taget en Andens rødbrune SpanskrørsStok, bedes aflevere den paa Stiftsbogtrykkeriet. sikjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
For en duelig Smed er en god Plads ledig i Nær eden af Aalborg, til næste Paaske Fløttetid. Stiftsbogrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Proclamata. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Byfogden i Vor Kjøbstad Hjørring, Os elskelige Justitsraad, By- og Herredsfoged Koefoed, hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter i Dødsboet efter afgangne Kjøbmand Ole Thios af bemeldte Hjørring Kjøbstad, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Merkur samt Aalborg Stifts Adresse-Avis 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i fornævnte Bo, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for den competente Skifteret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 5te Januar Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad, Ørsted, Lassen, M. Lange, Hansen, Bentsen. Jacobsen. Bevilling for Justitsraad, By- og Herredsfoged Koefoed til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Stervboet efter afgangne Kjøbmand Ole Thios af Hjørring Kjøbstad. indkaldes herved med det, derved bestemte, Varsel, subpoena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa bemeldte Bo. Med samme Varsel indkaldes den Afdødes Arvinger til at legitimere og paasee deres Arveret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-14
En Skiftesamlig holdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen 26de Februar, Eftermiddag Kl. 2 Slet. Hjørring, den 5te Januar 1833. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Holland. - Velgien. Det er nu afgjort, at den franske Armee for det Første, aldeles forlader Belgien. J en Parolbefaling af 4de Januari har Marschal Gerard tilkjendegivet Armeen, at samme, strax efterat Mønstringen var afholdt, ikke længere bliver paa Krigsfod, den sættes imidlertid ikke paa Fredsfod, men paa Forsamlingsfod. Efter Moniteuren skal alle franske Tropper den 10de Januar være indtrufne paa det Punkt, hvor Kongen vil holde Mønstring over dem. Kongen og Dronningen af Belgien agte at bivaane samme og forlod Brussel den 7de. Det fortælles endnu stedse, at Marschal Soul har været imod at hele den franske Armee skulde forlade Belgien og forlangte, at et Corps paa 10000 Mand skulde blive tilbage, saalænge indtil man var bleven aldeles vis paa Preussens Hensigter. Denne Marschallens Mening fandt imidlertid ikke det øvrige Cabinets bifald. Om den seneste Convention imellem England og Frankrig høres denne Postdag intet Nærmere, saalidet som om et Svar fra hollandsk Side paa Forslaget. Derimod erfarer man, at Hollænderne vedblive at spærre Schelden paa det strængeste. J flere Maaneder - skrives der fra Antverpen - er intet Fartøi ankommen i vor Havn og et østerrigsk Fartøi, som vilde gaae til Søes fra Antverpen af, fik ved Lillo, af den Kanonbaadene commanderende Officeer, følgende Besked: at det ikke var tilladt noget Skib, under hvilketsomhelst Flag, at seile ud eller ind af Floden, hvorfor det maatte igjen vende tilbage til Antverpen. Jmellem hollandske og franske Blade føres en Pennekrigsom billigheden eller Ubilligheden i at Citadellets Garnison, er gjort til Krigsfanger. Hine erklære dette reent ud for en Overtrædelse af Conventionen med England, hvis Hensigudtrykkelig angaves for den: at fordrive de hollandske Tropper fra belgisk Grund og isærdeleshed fra Citadellet i Antverpen og de dertil hørende Forter, men ingen videre Fjendtligheder; de franske svare hertil, at saalænge Holland holder Lillo og Liefkenhock besatte, er Tractaten ikke fuldbyrdet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Journal de la Haye tillader sig en anden og vigtigere Yttring. Efter Tingenes naturlige Løb var en Restaurations uundgaaelig. Jo mere den almindelige Nød forøgede Belgjernes Haab om denne Begivenhed, desto nødvendigere bleve det for Frankrig at berøve dem dette sidste Anker og tilintetgjøre det sidste Tegn paa Kongen af Nederlandenes Rettigheder. Forsaavidt denne Yttring synes at antyde, at den hollandske Regjering endnu stedse haaber paa en Contrarevolution i Belgien, og at sammes Hensigt med at nægte Citadellets Rømning, samt nu de tvende andre Forters Overgivelse, er at oppebie denne Begivenhed, finder den imidlertid en alvorlig Gjendrivelse i det amsterdamer Handelsblad. Dette Blad giør opmærksom paa, at i Regjeringens sidste Meddelelse til Generalstaterne erklæredes Adskillelsen af begge Riger som Basis for alle Underhandlinger, at der i al Fald gives færre endnu i Holland end i Belgien, der ønske deres Gjenforening og at det Uligeartede mellem begge Nationerne mindelig erkjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J en privat Skrivelse fra Haag forsikkres, at det var og følgelig det Umulige i en sand Forening allerede er alChasses første Beslutning, naar det kom til det Yderste, at sende Garnisonen til Tete de Flandres og derpaa sprænge Citadellet tilligemed sig selv i Luften. En udtrykkelig Befaling af Kongen forhindrede denne Beslutnings Udførelse. Den 5te Januar fandt et Opløb Sted i Brüssel, fordi gen temmelig velklædt Mand midt paa Torvet fik det Jndfald at raabe: Hollænderne leve. Kong Vilhelm leve! Det lykkedes Vagten, som befandt sig i Nærheden, at redde ham, skjøndt med sønderrevne Klæder ud af Almuens Hænder. Omtrent paa samme Tid gjorde det ligeledes stor Opsigt i Brussel, at en Jhændehaver af Statspapirer ikke kunde faae sammes Beløb udbetalt paa det til Udbetalingsted anviste Contoir og det heed strax, at Regjeringen havde spilt Bankerot. Manden har imidlertid siden faaet sine Penge og Moniteuren forklarer Sagen deraf, at det ikke havde været muligt at faae alle Beregninger opgjorte til den bestemte Betalingsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Blandede Efterretninger. Partiaanden i Jrland er stegen til saadan Høide, at man selv erklærer sig hensat i Næverettens Tider. Det er for nærværende Tid fornemmelig Parlamentsvalgene, der gi liver hiin Partiaand Leilighed til at yttre sig. 96 Valg ere allerede endte og kun 9 tilbage. Af hine 96 ere 10 faldne paa Liberale, 33 paa Repealerne, c: de, som ønske Ophævelsen af Unionen med England og 23 paa de Conservatire eller Torps. Ved flere af disse Valg forefalde blodige Uronoligheder. Saaledes dræbtes 5 Personer og flere saaredes ikke Anledning af Valget i Maryborough, der var falden udskifimod Repealernes Ønske. Endnu farligere saae det ud vedsValget i Nevry, hvor en talrig Hob, der anslaaes til 30000 Mand, havde leiret sig paa en Høi udenfor Staden og truede alle dem med Mord og alt andet Ondt, der vilde give Lord Hill deres Stemme. Man maatte lade Fodfolk og Ryttere, tilsidst endog Artillerie rykke op mod disse Fredsforstyrrere, før de bekvemmede sig til at forlade deres Plad og kun Troppernes Koldsindighed og gode Disciplin forhindrede større Ulykker. I Dublin have 1200 til Handelsstanden henhørende Personer aldeles afholdt sig fra at stemme og derved paadraget sig begge Partiers Forbittrelse. General Landers Udnævnelse til Generalcaptain i Catalonien og Ankomst til Barcelona havde nær bleven fordærvelig for hans Formand, Grev Espanna. Denne havde anrettet et stort Gjæstebud for sin Eftermand, men da denne tog ind hes en Slægtning havde han Dristighed nok til at kjøre den for at hilse paa ham. Underveis omringedes hans Vogn af en uhyre Mængde Mennesker, der søndersloge dens Vinduer og nær havde væltet samme. Et Fruentimmer hvis Mand Grev Espanna havde ladet skyde, udmærkede sig især blandt hans Forhaanere. Heldigviis lykkedes det ham dog at naae General Llanders Vaaning, som, da Almuen styr tede op af Trappen efter Greven, gik ud og uden Vanske lighed sik Mængden til at skilles ad. Han beholdt derpaa Greven hos sig indtil Kl. 11 om Aftenen, da han skikkede ham hen til Citadellet, ledsaget af en Vagt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
De hamborgske Blade meldte forleden efter Hanauertidenden, at der i Fulda var tagen den Bestemmelse, at Navnene paa de Fruentimmer, der paa ulovlig Viis formerede Verden, herefter skulde bekjendtgjøres fra Prækestolen. Endskjøndt det nu vel kan hænde, at der hist eller her kan - idet mindste for en Tid - besluttes en Sottise, syntes denne dog vel grov. Den er denne Postdag ogsaa bleven offentlig gjendreven af Sognepræsten ved Domkirken i Fulda, som erklærer hele Efterretningen for Løgn, og ønsker Udgiveren, af Hanauertidenden paalideligere Jndsendere for Fremtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J Frankrig tildrager Hertuginden af Berrys Sag og fremtidige Skjebne sig almindelig Opmærksomhed. Man seer, at Kammeret er i Forlegenhed med Tingen og Jntet er endnu afgjort. En Udsigt over Debatterne angaaende denne Gjenstand skal meddeles i Bladets Læsere i næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J Bergen er en Oppebørselsbetjent ved Navn N. C. Kjerby bleven suspenderes for en Kassemangel paa 100000 Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Kjøbenhavn. Thorvaldsen har tilbudet den til Oprettelsen af et Mindemærke for Bogtrykkerkunstens Opfinder, Gutenberg, i i Mainz sammentraadte Commission at levere Modellen til en Statue af Gutenberg, uden al anden Jnteresse, end den han selv nærer for den store Mand, til hvem Monumentet taknemmeligen skal helliges. Han har derhos, med Hensyn til Klimatet, foreslaaet Commissionen, at lade Billed stotten udføre i Metal. Kjøbenhavnsposten.) Under Titel af: "Homsopathiken eller den reformeerte Lægekunst; et Ugeblad for Sundheds- og Sandhedsyndere, er den 9de D. udkommet det første Nummer af et nyt Tidsskrift, samlet og udgivet af H. C. Lund, Homøopath", hvis Tendents, ifølge et indledende Forord, er at meddele Lægmand saavel speciel Kundskab om Homoopathikens Virken, og Tragten, som fattelige Belærelser og Anskuelser over dens Væsen og Eiendommeligheder i alle Retninger, altsaa fornøden Kundskab om dens ydre og indre Livl, og derhos at give ham Leilighed til at kjende Gjendrivelsen af Modstandernes Paastande, falske og urigtige Fremstillinger og Anskuelser, og en nøiagtig og sand Kundskab om det Standpunkt, hvorpaa Homopathien øieblikkeligen befinder sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J nærværende Øieblik, da flere ved et Par af vore unge Læger foretagne særdeles heldige homsopathiske Kure tildrage, sig baade Lægers og Lægmænds Opmærksomhed, synes et Tidsskrift som dette hverken at være uhensigtsmæssig eller uden almeen Jnteresse. (Samme Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Den 7de D. blev Vaudevillen: "Den skjønneste Dag i Livet, 2den Gang bragt paa Scenen. Som man kunde hvente, fremkaldte dette Stykkes gjentagne Opførelse ogsaa en forstærket Gjentagelse af Efterspillet fra Publicums Side. Dennegang havde en Mængde af de Utilfredse forsynet sig emmed Piber, og disse mislydende Instrumenter accompagnerede, fra Dækkets Fald og indtil det atter rullede op og Gongon gen lod, uafladeligen Klappernes Applaus og Bravoraab. Vel kunde begge Partiers lige ufortrødne Anstrængelser, der essend ikke efter Yttringsterminens Udløb strax vilde lade sig tæmme, ei give noget afgiørende Resultat; men det synes dog afgjort, at Forfægterne af fransk Frivolitet paa den danske Scene neppe ville tælle denne Aften iblandt de skjønneste i deres Livt. (Samme Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Natten til den 12te Dennes, omtrent Kl. 12 3/4, udbrod en heftig Huusid i den derr. Procurator Abrahamson og Grosserer Heymann tilhørende Gaard, Nr. 66 i lille Strandstræde. Forinden der blev gjort Anskrig og Slukkeanstalter, kunde være ved Haanden, havde Jlden, der, efter de hidtil tilveiebragte Oplysninger, er opkommen paa Loftet, allerede grebet saa stærkt om sig, at Luerne Sloge ud fra alle Sider, r. af Taget og det ikke var muligt at redde den brændende Bygning, som var af Bindingsværk. Det lykkedes imidler J tid Beboerne at frelse saavel sig, som endeel af deres EienOdom og Bohave, og ved vort dristige Brandcorpsses Anstrængelser afholdtes Jlden fra at udbrede sig videre i de allerede antændte Nabobygninger, Huset Nr. 67 og Hof=Karethfabrikeur Fises paa den anden Side tilstødende store Gaard, der begge have Bindingsværks=Gavle. Tvende af den i øverste Etage af den brændte Gaard boende Skorsteensfeiermester i Schmidikes Folk, en Svend og en Dreng, maatte frelse sig bud igjennem et Vindue, og bleve, noget forbrændte, bragte og paa Hospitalet. - Der afkimedes Kl. 3. Jldens Ophav vides endnu ikke. (Kjøbenhavnsposten.) - Efter anden Beretning har Hs. M. Kongen Selv været nærværende og opmuntret til hurtig Slukning.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Jfølge den officielle Liste over Laugenes Jnteressenter og Mestere samt Svende og Drenge her i Staden vare for Aaret 1832 i Hovedstadens 53 forskjellige Lang 3968 Jnteressenter og Mestere, 5078 Svende og 2655 Drenge, tilsammen 11701 Jndividuer. Hertil kommer endnu aparte Arbeidere og faste Folk, som ere angivne til 1273, samt de Karle, som bruges ved de her i Drift værende 46 Bryggerier, nemlig 250, altsaa i Alt 13224 Jndividuer. En af vore meget agtede og duelige Læger, C. Rafn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Districtslæge ved Fattigvæsenet, er død i sit 33te Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Fire Tugthuusfanger havde for et Par Uger siden besluttet at forlade deres lidet bekvemme Opholdsted, og den ene var allerede kommet til at sidde skrævs over Muren, da de Alle til beleilig Tid bleve grebne og bragte tilbage til deres gamle Qvarteer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
En Hr. W., forhen ansat i Toldfaget, og hans unge Kone, bekjendt i Jylland som Skuespillerinde ved et omreisende Selskab, bleve i forrige Maaned ægteviede i Christiania. Efter denne Fremtrædelse paa Naturens Skueplads debuterede de paa Kunstens; men her vare de begge saa uheldige at blive udpebne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
En Malermester, som forleden Aften imellem 7 og 8 gik fra Vesterbro indtil Kjøbenhavn, blev ved Frihedsstøtten, overfaldet af et Par ukjendte Personer, som ved Vold vilde tvinge ham til at udlevere sine Penge; men ved Hjelp af en Gadedørsnøgle han havde hos sig, satte han sig kraftig til Modværge, og idet den Ene af disse Stratenrøvere vilde anfalde ham med en Knippel, undveeg han ham med Behændighed, og bibringende ham et Saar med Gadedørsnoglen, bemægtigede han sig Knippelen, hvormed han tappert værgede sig imod dem Begge, saa at de haardt saarede jeg nede tilbage i Grøvten. Da han efter sin Ankomst til Byen strax meldte denne Skjærmydsel for Politiet blev Dagen efter Undersøgelse anstillet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Den 9de Dennes er Silke= og Klædehandler Jacob C. Braaks Bo taget under Skiftebehandling som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den Januar er Sognepræst for Nordberg Menighed paa Als, C. C. Thomsen, beskikket til tillige at være Provst for Nørre=Herred paa Als; Sognepræst i Ærøeskjøbing, J. Stephensen, til tillige at være Provst over Øen Ærø.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Kjøbenhavns Torvepriser, den 4de Januar. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 4 M. - s. Byg, 2radet Td., 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 sk. Byg, Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.) Species solgtes til 12 Rbmk. 101 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 a 81 ½ i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 1001 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 10241021 i Banco. 14 pCt. Ditto Ditto Gang i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9199 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 67, 268 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Hamborg, den 11te Januar. Bourdeaux 1883. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 11 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 1/3 s. Madrid 451. Cadix 457/8. Lissabon 432. Amsterdam 2 M. 35, 5, k. S. 34, 90. Kjøbenhavn 212. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Veile, den 11te Januar. I den herværende Lotto=Collection blev dennegang paa Ternen 4, 9, 15 vundet 4600 Rbd. Sedler. - For en 114 Dage siden bleve ligeledes 400 Species vundne paa en Terne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J sidstafvigte Aar 1832 ere her i Menigheden fødte af Mandkjøn 34, og af Kvindekjøn 42, tilsammen 76; deriblandt 8 dødfødte, af Mandkjøn 3, af Kvindekjøn H. 7 nuægte, af Mandkjøn 1, af Kvindekjøn 6. Et Par Tvillinger. Døde af Mandkjøn 29, af Kvindekjøn 27, tilsam20 Par.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Viborg, den 11te Januar. men 56. Altsaa 20 flere Fødte end Døde. Ægteviede Vor almindeligt elskede Stiftamtmand, Hs. Holbh., Hr. Kammerherre, Greve af Ahlefeldt Laurvig, ankom hertil i Aftes Kl. 5 med Frue fra en for hans Sundheds Skyld, foretagen Reise. Ved hans Ankomst var den største Deel af Byen illumineret, og Kl. 7 bevidnede Stadens Borgere, ham deres Hengivenhed ved et Fakkeltog, hvorved en i denne Anledning forfattet Sang blev afsjungen. Om Aftenen samledes et Selskab i Hr. Kjøbmand C. Friis's Gaard, hvor Skaaler udbragtes for Kammerherren og Frue, samt for vor uforglemmelige forhenværende Stiftamtmand, Høivelbaarne Hr. Kammerdirecteur Schønheyder, hvis Fødselsdag just indtraf igaar. Aalborg Til eligeret Borger i den ved Døden afgangne Hr. Kjøbmand Lars Nørgaards Sted, er idag valgt Hr. Kjøbmand Johannsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Blandede Efterretninger. Den 31te Decbr. er udkommen en Rentekammer=Circulaire, angaaende Beregningen af den ved Forordn. af 15de Septbr. 1832 bestemte faste aarlige Godtgjørelse af hvert Amts Repartitionsfond og hver Kjøbste for adskillige Udgifter, som denne forskudsviis udreder. Den nylig ansatte franske Minister ved det Kgl. danske Hof, Grev de Murat, er paa sin Reise til Kbhvn. passeret Hamborg den 4de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Fra en meget agtet Mand, Mewes Schutt i Wewelsfleth, i Holsteen, er ved Jndbrud bortstiaalet 9 Obligationer, til sammen til Beløb 43150 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Efter Cancelliets Resolution vil en Prøveprocurator vorde ansat i Aarhuus Amt. Ansøgninger kunne indgives i Lobet af 6 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
En Dreng, Lauriz Wedersøe, 8 1/2 Aar gl., i Østeralling, gik den 6te D., fulgt af et andet Barn, ud paa en Al for at skride paa Jsen, slap igjennem og druknede. Moderen, til hvem man har Barnet som Liig, er utrøstelig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
J forrige Aar ere til Kjøbehavn ankomne 1587 Skibe fra Udlandet og de danske Colonier. Udclaret derfra til Udlandet og det danske Vestindien 1341.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Døde. Enkefru M. D. Schyth, f. Kobke, 61 1/2 Aar; Jfr. M. Kruse, 23 Aar; Districtslæge C. Rafn, 33 Aar, forhenv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-01-16
Høker P. M. Fjeldsøe, 63 Aar; Klubvært S. Høystrøm, 53 Aar; Oldfrue paa Freder. Hospital Jfr. J. S. Brøndt; Kirstine Brock, 70 ½ Aar; Elisabeth Løchte, 34 Aar; aller i Kbhvn. F. Randløv, 32 Aar, til Tjørnelunde. Enkensk A. Brammer, f. Plum, 90 Aar, i Frederiksborg. Forhenv. Apotheker H. Hansen, i Bogense. J. A. Galthen, 60 Aar, i Aarhuus. Jfr. C. C. Vest, 22 Aar, til Overmølle. Jfr. C. M. Ove, 17 Aar, til Langaa. Skomagerm. N. Koch, 80 Aar, i Randers. Enkefrue J. P. Toft, f. Estrep, 45 1/2 Aar, i Thisted. Komd. J. J. Sepstrup, 79. Aar, i Nykjøbing paa Morss. - Gottlob Meyer, 70 Aar, i Altona. Landinspecteur J. P. Mathiessen, i Slesvig.