Jyske Efterretninger, 1767-11-20
de Brødre Wulf og Christian Dage bleve udeenige med Græven af Holsteen, ere de dragne ind i Danmark, hvor den sidste af Familien paa Sværd=Siden, den tappre og brave General=Major Gregers Dage, beseglede med sit Blod sin Troeskab imod Kongen og sit Fæderneland i det ulykkelige Slag ved Gadebusk den 20 Decembr. 1712. Bemeldte Claus Dage, som var gift med Fr. Sophia Amalie Lindenou, blev ulykkelig ihielskudt ved det saa kaldede røde Led, der gjør Skilsmisse imellem Lindenborg og Blendstrup Mark, af en fordækt og forrædisk Morder, som laae sammesteds paa Luur, da han om Aftenen kom tilligemed sin Frue paa aaben Vogn kiørende hiem fra Præsten Hr. Jens Mørck, der da boede i Blendstrup. Ved det første Skud blev han ikke truffen, men det andet Skud gjorde den Virkning, at Dage kort derefter opgav sin Aand, hvorpaa Morderen strax undvigte, men begik, som der fortælles, siden et Mord udenlands, og derfor blev henrettet. Af Blendstrup Kirkes Ministerial=Bog sees, at den Afdødes Liig er sammesteds i Begravelset hensat den 15. Jan. 1679. 7) Hans Enke Frue Sophia Amalia Lindenoueyede siden Gaarden; Hun var Hr. Hans Lindenous og Fr. Elisabeth Augusta til Boller og Rosenvold deres Dotter, J hendes Tid blev det 1681, den 31. Jan. erigeret til et Baronie, og kaldet Lindenborg. I hendes Tid er og Konge Korn-Tienden af Gunderup Sogn, der pro Officio Allernaadigst er tillagt Sogne=Præsterne for Budolphi Meenihed i Aalborg, og af dem over 150 Aar var oppebaaren ved Kongel. Bevilling af 21. Im. 1681, perpetueret til Lindenborg, imod at hun og efterkommende Friherrer og Friderinder til Lindenborg betalte aarligen den sædvanlige Afgift, og toge Tienden tilbørligen i Fæste, saa ofte den blev ledig. Efter denne Friherindes Død, som paafulgte i Aaret 1688 tilfaldt Baroniet, 8) Hans Høye Excellence, Hr. Greve Christian Gyldenløve, Greve til Samsee, og Friherre af Lindenborg; Han var Ridder af Elephanten, Feldt Marechal=Lieutenant og Ober=Cammerherre, døde den 16. Julii 1703. 9) Hr. Greve Christian Dannneskjold Samsøe, Aldder a. Aaa 2 10) Hr. Greve Christian Danneskjold Samføe, Ridder a. 11) Hr. Friderich Christian Greve af Danneskjold Samsøe, Ridder &c. 12) Hr. Friderich Christian, Greve af Danneskjold Samsøe, Ridder, Geheime Conferenceraad &c. Afham blev Lindenborg solgt 1752. til 13) Hr. Adam Gottlob Moltke, Greve til Grevskabet Bregentved a. Ridder af Elephanten, som igien solte og afhændede Baroniet 1762. til nu værende Eyere, 14) Hr. Henrich Carl von Schimmelman, Ridder, Geheimeraad, Med Præsident i det Altonaiske Commerce=Collegio, og Envoye extraordinaire i den NederSachsiske Kreds &c. &c. Udi hans Tid er der ikke allene gjort en anseelig stor Hoved=Reparation paa Borgergaarden, men foruden dette ogsaa adskillige andre priselige og nyttige Indretninger med heele Gaardens Markers og Eiendommes Indhægning og Engenes Forbedring, hvilket Arbeyde for den største Deel er gjort for Betaling end og til de af Baroniets egne Bønder, som derved frivillig ville arbeyde. Desforuden har han og tilkiøbt Baroniet ungefehr 200 Tønder Hartkorn Bønder-Gods, foruden en frie SædeGaard, Tulsted kaldet, som ligger ikkuns en Miils Vey fra Hovedgaarden. Til Baroniet Lindenborg er nu contribuerende Hartkorn over 750 Tønder og 300 Tønder Hartkorn. Konge- og Kirke=Tiender. Heele Bønder-Godset ligger nogle faa Steder undtagne, samlet paa en 2 Miiles Omkreds. Under Baroniet henhøre følgende Kirker: Gierding, Blendstrup, Mou, Brøndum, Siem. Torup, Sønder=Kongeslev, Nørre=Kongeslev, Nibe, Voxleuf, Ellitz høy, Svenstrup, Gunderup og Nøfling, i alt 14 Kirker, hvilke næsten alle ere for faa Aar siden af nu værende høye Eiere satte i en meget god og anseelig Stand. Foruden alt dette har han anvendt og anvender store Bekostninger paa den under Baroniet liggende Vild=Mose, som fra utænkelige Tider haver henlagt til liden eller ingen Nytte. men nu ved anseelig Omkostning er gjort beqvem til Dyrkelse, ja til at blive en af Jyllands allerædelste og frugtbareste Grunde, og er sammesteds allerede anlagt en privilegeret. geret Sædegaard, som skal kaldes Vild=Møse=Gaard, og er ansat for 30 Tønder Hartkorn. Hr. Baronen lader nu og sammesteds opføre en anseelig grundmuuret Bygning. Og da dette priselige og fordeelagtige Foretagende er tilvisse en Sag, som fortiener at anføres, saa er os lovet herom en udførlig og fuldstændig Beskrivelse, hvilken vi da med Fornøyelse skal igien meddeele vore Læsere.) og de han Oversættelse af Hr. v. Caniz 9de Tydske Satire om Verdens Dadlen. før jeg fortælle vil, hvor det hin Gamle g. Der Verden at besee endnu i Sinde fik: Et Assel han besteeg, hans Søn gik ved hans Side De kom en halv Miils Vey, da saae en Mand ham ride Og sagde: Hvilken Skam for en fornuftig Mand, Der sligt et Stakels Barn saa strapasere kan Hvad Ondt har Drengen gjort, vil J ham reent udmattet Thi steeg den Gamle af, paa Æslet Sønnen satte. Dog ihvor kierligen han herved handlede, Saae han ey langt derfra alt andre af ham lee. Den Taabe, kunde han med Drengen ey tillige Paa Æslet sætte sig; Saa hørte han dem sige. Han fulgte deres Raad, og reed saa sagte bort; Men snart formerkede, det og var ilde gjort. En heel Forsamling skreg: Hvad vil J Æstet myrd Naar pleyer man et Beest saaledes at bebyrde? Den Gamle studsede, og blev paa eengang klog, Slog Reysen af sit Sind, og strax tilbage drog. Om jeg, saa sagde han, mig lader meer besnakke, Da vil de mig tilsidst paa Ryggen Æslet pakke. Fra Aarhuus er følgende Ænigma indsendt. Jeg i adskillig Skikkelser, Gaaer om i Lang og Samlinger, Nu er jeg liden og nu høy, Nu er jeg lav, nu er jeg drøy, Aaa 3 Ru. i Nu er jeg Staal, nu er jeg Sten Ru er jeg Træe, nu er jeg Been, "Nu er jeg Sølv, nu er jeg Guld, Nu er jeg halv, nu er jeg fuld, J tvende Parter skilles ad, Naar Lauget smage vil min Mad. Jeg stundum næsvis er og hvas, Mig Tydsken spørger: Was ist das, J Onsdags den 18 hujus var i Budolphi Kirke Præste Vielse, da Ordinandus Hr. Niels Jacobsen Muus blev indviet til Sognepræst i Kiøbstæden Sæbye udi Børglum Herred; Til samme hellig Forretning intimerede Velærværdige Hr. Clemmentin, og i Anledning af, at Serubabel, til den da forestaaende Tempels Bygning blev opmuntret og lykønsket med disse Ord: Zach. 4, 7. Hvor er dudu store Bierg. - Naade være med den, forestillede af den Fortrostning, Gud giver sine Tienere, om sin Kirkes Opbyggelse. b) Den Lykønskning, GudsFolk giør til Guds Kirkes Opbyggelse, og bleve disse Ord fornemmelig henførte paa den forestaaende Forretning.