Københavns Adresseavis, 1762-05-14
Kiøbenh. allene Adresse=Cont. for Danmark. udgives her i med Fredagen. Noget af den 7 Aars Svenske Krigs Beskrivelse, Saa hviler Eder da; dog skal J ikke sove, I Helte, som jer Liv for Rigets Velfærd vove, Staaer altid færdige, og seer J Leylighed, Saa kand J slaae et Slag, som Hielp til Nordens Fred. I, med Søe=Siderne, maae vaagent Øye have Og alle Ting til Værn for Landgang der tillave; Thi det er Kongens Bud til Rigets Sikkerhed: J snart, skal Nytten see af slig Aarvaagenhed. See hist der har vi det - - - - Der er den Svenske Flaade, ( Den vil for Øre=Sund og heele Tolden raade; Den vil - - - hvad vil den meer, 2 - - Den Landgang giøre vil; J fald den seer sit Hold at kunne komme tilDen nøye Udkik har, Landstrækningen bekikker! Hvor den vil legge til; hvor den vil lande sikker; - - - Jeg seer jo ey en Baad, til Landet stikke frem, Er da den Danske Kyst til Landgang ubeqvem - - - Det troer just Floden ey, Men Kikkerten dem siger: Den nogle Gosser seer, som ey fra Bredden viger, at Som rundt og trygge, der, i myndig Stilling staae, Dog deres trygge Stand, den ey tør lide paaDen seer, de Miner giør, som hine Nordens Biørne, Naar nogen dennem vil i deres Roe fortørne. Fra Merset raabes strax: Et frygtsomt Varskou, ned; Giør ingen Vendinger, som dem kand giøre vred! Den lodder sig forbi; langt fra, at den vil lande; Dens Omsorg erne er: at intet Skib skal strande, Og see sig tvunget, til at søge Redning der! Hvor Rednings søde Haab kun stakket Glæde er. (a) Den bestod af 40 Seylere, og satte ikke liden Skrække Kjøbenhavn, saasom de Danske Skibe formedelst Modvind ikke kunde komme ud af Havnen. (a) Formedelst Kong Frederichs vise Anstalter, vare Søe Siderne saa vel besatte med Krigs=Folk, at de Svenske ikke dristede sig til at giøre Landgang. At lade Øland see, De var ueenige. Thi Seieren i det til ingen Side helder. K. privilegerede Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes Posten. De begge tumler sig blandt Øster=Søens Bølger, den 14 May. En Flode achter ud, blev raabt af alle Kræfter, Den gaaer for fulde Seyl: den styrer lige efter, GeDen Svenske Admiral Marschh=Ordre strax udstak, Ogbød: at sette til hvert Seyl og Klud som trak. Han priste Flugten nu, den Danske hannem følger, Jndtil de endelig blev begge enige Der kom det til et Slag. Om Slaget jeg ey melder; Lad være, Fienderne den største Skade leed; Saa glemte Danmark dog at glæde sig derved Christopher Mogensen, (tur, Hvad Mand du end har været Hvor høyt, dit store Navn som Adelmands var æret Hvad Charge, du end har i Dannemark betient Som af Historien mig ikke er bekiendt. Saa maae din Høyhed, dog tillade mig at sige: Gid du var aldrig nævnt i Dannemarkes Rige! Gid du var aldrig født til disse Rigers Gavn! Ja meget mindre Død i Flodens beeget Favn, Dit Liv, formodentlig, var høyt i Norden æret: Mens man, ved dets Forliis, saa rasende, har været: At sette reent paa Spil, den hele Flodes Værd, Kuns for at skaffe dig: standsmæssig Jordefærd. Nul Haaret reyser sig, og styrler om min Jsse, Jeg Ankre lettes seer, og Admiralen hidse Den heele Flodes Seyl - - - hvorfor - hvortil = = = hvorhen. - . . Kuns for at jordet faae Christopher Mogensen, () Det var den Danske Admiral, Hans Lauritzen, som nu med god Vind løb ud fra Kiøbenhavn og satte efter Fienderne. (a) Slaget stoed den 20de Julii 1566, fra Morgenen til Aftenen, dog kunde ingen tilskrive sig Seyer, endskiønt den Svenske Flode leed meest Skade. (a) Det var en Dansk Herremand, som blev ihielskudt i Slaget. Og det til Gullands Øe! i Wisbye Byes Kirke. Forvovne Admiral, kand det da intet virke At alle Skipperne, ja selv Landsherren med, Enstemmig varsledig om Havnens Faarlighed, (a) Velbaarne Admiral, om man dig raade torde? Da bydede du strax." Kom! kast ham over Borde, Før vi skal vove os, og hele Floden med, I det vi ankre her, som paa en aaben Reed; Ney. . - - Din Selvraadighed er ey at overtale, Og Floden ankre maae, den hører dig befale: Christopher Mogensen skal jordes hæderlig Og det, i Christen Jord; det adelige Liig! Du vinker, og det skeer. Nu er han alt begravet; Men - - - Himmel, 2 - - Hvilken Grav er Floden ey tillavet. - . - Om Bord, Hr. Admiral! see Vinden blæser god Brug Dagen, Aftenen, maaskee, dig er imod. J - - - Himlen trækker til 2 - - En Himmel=Storm sig reyser! Hver Bølge, klippehøyt, mod Skyerne opkneyser! Det største Anker=Toug er agtet som en Traad: Og største Orlog=Skib, som mindste Fisker=Baad! En hvinende Tumult! i Luft og Havet høres: Afgrundens aabnet Grund af Torden=Kiler røres! Det vaade Element, som Jld, man sprude seer, Paa Himlen, derimod, Egyptens Mørke er! Andtagen, nu og da, naar Lyn=Jld giennembrækker, Og, meer end Døden selv, de Døende forskrækker. Som, uden Rednings Haab, seer Himmel, Jld, og Jndbyrdes kives om at aabne deres Grav. Drag, Musa, Dækket ned, for denne fæle Scene, Al din Jndbildings=Kraft dog intet dig kand tiene, Til at afbilde, ret! Det fæle Øyeblik! Da sexten Skibes Folk med Skibene! forgik (rand 6) Alle Skipperne og Landherren Jens Bilde raade enstemmigen Admiralen fra at ankre med Floden for Wisbye, men forgieves! og den første Nat opkom et sterkt Veyr, saa adskillige af Skibene maatte kappe deres Master, og somme gaae fra Anker og Toug; men den rette Ulykke oppiede Admiralen endda til efterfølgende Nat. See Res. Hist. Frid. 2. p. 160. ) Om Morgenen stoed en god Vind fra Landet; thi raadede alle Skipperne Admiralen igien at lade dem legge ud i deres Behold, men alt forgieves! Dog vare der en deel Cheffer som lagde ud, og holdte Søen, og saaledes baade reddede Folk og Skibene. See Res. Frid. 2. Hist. p. 160, og 162. 6) Det var en af de sørgeligste og skadeligste Nætter, der nogle hundrede Aar havde været for disse Riger. Admiralen Hans Lauritsen med Orlog=Skibet Samson og den Lybske Admiral Bartholomæus Thinappel, med OrlogSkibet Morianen omkomme med siorten andre af de beste Krigs=Skibe, foruden adskillige mindre Fartøyer og over 6000de Mand, dette skede den 30te Julii 1566. See Res. Frid. 2. Hist. p. 161. Hav Omkomne Admiral! Hvad vilde du vel svaret? Hvis Skiebnen havde dig, til Regnskab! Livet sparet; Sex Tusind druknes her for een skal ligge tør! Tak Døden, at du slag for Krigs=Ret og Forhør, Dette er taget af de Danske Oldenborgske Kongers og Dronningers Historier, som med deres Portraits stukne i Kaabber efter de beste Original=Skilderier, hvoraf hver Fierding Aar en Konges og Dronnings Historie tilligemed deres Portraiter udkommer.