JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Jndenlandske Efterretninger. Under 20de Marts er gjennem Cancelliet udkommet en Placat, hvorefter Qvartalscoursen i April, Mai og Juni Maaneder 1839 fremdeles bliver pari. Maskeballet paa Hoftheatret, til Fordeel for de jydske Vandlidte, havde fra flere Steder fundet ikke liden Modsigelse, og en Forfatter har blandt Andet nylig kaldt det en sælsom Skjæbnens Jroni, at et saa sørgeligt Nationalubeld netop har fremkaldt Glæder og Forlystelser." Milantropiske Udfald ere imidlertid, efter "den Frisindedes" Mening, her paa urette Sted; thi naar er vel Mennesket mildere og meere godgiørende stemt, end netop i Glæden? "Det var - siger bemeldte Blad – et af salig Søllings ærlige fis, med i den munterste Stemning, naar Lystigheden larmede høiest, at komme frem med sin Bombebøsse, og Udfaldet viste, at han kjendte det menneskelige Hjerte. Om Maskeraden selv erfarer man af de kjøbenhavnske Blade, at baade Tilskuerpladsen og Theatret, der gik i Eet, dertil vare benyttede; at 36 Lysekroner og mindre Lampetter sendte et rigt Skin i den store Hvælving at Salen var smagfuldt decoreret; at der var sørget for en ypperlig Musik fra 3 Orchestre, der, saavidt vides, efter eget Tilbud spillede uden Godtgjørelse, og at i det Hele taget enhver billig Fordring var opfyldt det, i Forhold til den forsamlede Menneskemasse, (imellem 15 til 1600 Personer) ikkun indskrænkede Locale. Paa et Sted i Salen var en Offerskaal opreist, hvori Enhver, som havde Evne og Villie dertil, efter Godtbefindende kunde nedlægge en Gave. Ved Offerskaalen stod en Maske, costumeret som en Mand fra Jyllands Vestkyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
En ung Landsmand, Hr. Cand. phill. Ramsing, som for et Par Aar siden opfandt en meget sindrig Maskine til at fabrikere Kobberfænghætter til Brug ved Percussionsgeværer, om hvis Forarbeidelse han senere forenede sig med den dristige Jlenkræmmer Hr. Heegaard i Kbhvn., har nu, efter flere Forsøg, været heldig nok til, ogsaa at construere et mechanisk Orgel, kaldet Auletion, som har høist væsentlige Fortrin fremfor de tidligere lignende Jnstrumenter, og kan leveres meget billigt. Saavidt vides, vil Prisen for et Auletion med et Register og 3 Octaver omtrent blive 60 Rbd.; skal der tillige være 3 Octaver Fjedre, omtrent 80 Rbd., og for større Jnstrumenter omtr. 6 Rbd. meer for hver Octav i hvert Register. Smaa Positiver til Sangmusik ville kunne leveres for 10 a 20 Rbd. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Vi have forhen berettet, at man har paatænkt Oprettelsen af et Establissement, hvorfra Dampkraft kan udleies. Denne Plan er nu avanceret, saavidt at Jndustriforeningens Tidende bekjendtgiør, at man vil kunne erholde saadan Kraft ved at henvende sig til Urtekræmmer Øst i Kjøbenhavn. (Aalb. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
"Kjøbenhavns Morgenblad" har berettet, at Prof. L. Kruse er død i "temmelig forarmede Omstændigheder". Den sidste Deel af denne Efterretning tilbagekaldes nu i samme Blad. Det er endogsaa muligt, at han efterlader sig Formue. Af de tydske Forlæggere modtog han betydeligt Honorar, saavel for sine originale Romaner som for sine Oversættelser. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Blandt mærkelige literaire Nyheder, der fortiden befinde sig under Pressen, nævner Morgenbladet en ny Original Novelle i to Bind af Professor C. Hauch og en "Dansk Literaturhistorie", af Mag., Overlærer Thortsen, udarbeidet til Skolebrug. - Th. Overskov har, som man erfarer, en ny "Folkecommedie under Arbeide, betulet: "Den Gjerrige". (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Om Grundtvig og Prof. C. Flors Anmeldelse af dennes "Nordens Mythologi og Sindbilledsprog, siger "Dannevirkes" Udgiver blandt Andet: "Grundtvig, denne store Mand, blev af hans tidligere Samtid miskjendt og anseet for et utidigt, egensindigt, modstridende Vidunder af Forfatter, med hvem ingen fornuftig Mand kunde have Noget at gjøre, og han høstede derfor kun liden Anerkjendelse. Først senere har man begyndt at skjænke ham en Saadan, fordi vor Tid bedre har lært at indsee og afstaae fra sine Vildfarelser, som han, sig selv liig, stedse har bekæmpet og vedbliver at bekæmpe. Grundtvig kan overhovedet ikke blot ansees for en udmærket Skribent, en stor Digter eller Bog Stridsmand, men for en Drot, Befrier eller Gjenforener af den adskilte, hendende Nordens Aand. Hans Blik trænger ind i Oldtidens mørke Grav, og øiner prophetisk den ufødte Fremtid. 1832 udkom Grundtvigs Bog om "Nordens Mythologi eller Sindbilledsprog;" men forblev stedse uanmeldt indtil Flor endelig paatog sig dette. (J "Brage og Jdun.") Som Aarsag til hiin lange Taushed angiver Flor, at man formodentlig i Almindelighed ikke rigtig har kunne forstaae hvad Grundtvig egentlig meente, Flors Recension afgiver imidlertid ikke alene en Nøgle til at oplukke Døren paa hiin Labyrintbygning af Bog, men er et virkeligt Lys til at kunne lyse sig derind med og beskue alt hvad Mærkværdigt der forefindes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Af den tidligere omtalte Tyvebande i Lolland ere nu 9 Personer arresterede, der alle, med Undtagelse af Møllerkarl Niels Pedersen, have tilstaaet deres Deelagtighed i Tyverier og Hælerier, der alle beløbe sig til henved 40, af hvilke adskillige Tyverier ere forenede med Jndbrud. Ogsaa Selvmord ere i den senere Tid der tiltagne i en mærkelig Grad. J forrige Uge hængte en Mand sig i en Landsby, som er den 5te i Tallet, der paa Landet, der siden Aarets Begyndelse har givet sig selv en frivillig Død. (Loll. Falst. St. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
For nogle Aar siden blev en Skippers Fartøi lagt under Bestag af Toldvæsenet i Stege. Jngen tvivlede om at der var begaaet Toldsvig, men uagtet al mulig Undersøgelse kunde intet opdages. Eeder bleve aflagte i Mængde og Skipperen frigivet; men nu anlagde han Sag mod Toldvæsenet, der baade ved Under- og Overretten tilpligtedes at betale ham en betydelig Erstatning for Skibets Arrest m.v. Skipperen seilede nu hjem, og skjøndt Høiesteret endnu ikke havde dømt, ansaae man Sagen som endt. Men nu paa eengang vaagner den igien; man er ifærd med at opdage, ja overbevise et heelt Complot af Meenedere, hvis Lod bliver Tugthuusstraf, d. e. Synderbrydelse af deres hele jordiske Velfærd. Det er nu Gjenstanden for mange Samtaler, snart ynker man de Skyldige, hvoriblandt skal være en heel Bondefamilie, snart undres man over Opdagelsen, og er spændt paa Sagens Udfald. Men Enden paa alle de Samtaler, Jndsenderen har hørt baade i dannede og udannede Menneskers Kredse, er altid denne: Desværre Eeden bliver misbrugt saa ofte(S. P.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Den 31te Marts førtes Posten med Dampskib over det store Belt. (O. Th. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Hr. Pastor Rosendal i Rødding i Salling har i Viborger Samler bekjendtgjort Følgende: "At jeg fra nu af, og indtil videre af vigtige Aarsager - har bestemt mit Høitidsoffer af Gaarden Spottrup til Uddeling blandt de Fattige her i Pastoratet, saaledes, at det, som frivillig Gave føres til Jndtægt og Udgivt i det aarlige Fattigvæsensregnskab, samt at jeg selv opgiver, hvilke Fattige det skal tildeles m.v., dette finder jeg mig efter Omstændighederne – ei allene anlediget, men endog nødsaget til herved at bekjendtgjøre."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Velærværdige Peer Spillemand bemærker i "Jyllandsposten" med Henyen til Kammerraadstitelen, at man dog burde vide, af hvilket Slags Kammer en Kammerraad egentlig har gjort sig fortjent, i hvilket han egentlig et hjemme. Han foreslaaer derfor, at Nr. 1 i denne Classe kunde være Spisekammerraad, Nr. 2 Sovekammerraad (Klokkere og Branddirecteurer), Nr. 3 Pulterkammerraad (de Embedsmænd, hvis Sager og Papirer vare i mere end almindelig Uorden) o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Kommitteen for de Vandlidte i Aalborg er fra Aarhuus tilstillet til Uddeling 160 Rbd., som er Jndtægten af en ved Dilettanter og Dilettantinder i Aarhuus given dramatisk Forestilling. Af denne Sum har man besluttet at sende 60 Rbd. til Stiftamtmanden over Ribe Stift, med Anmodning velvilligt at paatage sig Uddelingen af dette Beløb til de Skadelidte paa Øerne (Fans, Mands. Rome. Amrum o. s. v.) ved Sønder-Jyllands Vestkyst. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Det i Kbhvn, hidtil indkomne Beløb til de Vandlidte i Jylland udgiør, saavidt man har seet offentlige Anmeldelser desangaaende, tilsammen 26,624 Rbd. 58 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Deres Majestæter Kongen og Dronningen have desuden givet 1000 Rbd., Enkehertuginde Louise Augusta 200 Rbd., Hertugen af Glücksburg og Gemalinde 200 Rbd., og ved Collecten og private Jndsamlinger i Provindserne var, saavidt Beretning derom haves, indkommet circa 14,500 Rbd., saa at det til Dato Jndkomne ialt beløber sig til omtrent 42,600 Rbd. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
J Nørresundby har i disse Dage en Mand, som det siges i ret gode Kaar, aflivet sig ved Strikken. En forfeilet Speculation ved Kornindkjøb til de høie Priser tidligere i Vinter skal have fremkaldt hans ulykkelige Beslutning. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Da Veirpropheten i Aarh. Avis endnu ikke seer sig istand til, uden Tab at udgive den af ham bebudede Afhandling, saa har han i bemeldte Blad endnu for stette Gang bebudet Veiret i forestaaende Sommer omtrent saaledes: "Forsommeren vil ligesom ifjor blive noget tør, og, efterat der sidst i Mai er faldt nogen Regn, vil der ikke falde synderligt meere førend til St. Hansdag; men da vil der fra denne Tid af til sidst i Juli jævnligt komme Regn, skjøndt ikke i saa overværtes Mængde som forrige Sommer. August vil blive noget tør igjen, dog ikke aldeles uden Regn, især mod Slutningen. September vil i Begyndelsen blive tør men omtrent fra Midten til Slutningen vaad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
J en Meddelelse fra Ringkjøbing i "Dagen" hedder det: "Man kan ikke sige, at Korn- og Sædhøsten her i En nen i de sidste Aar har været meer end middelmaadig. Her avles heller ikke meget meer end til eget Forbrug. Derimod har Landmanden i disse Egne seet visse fortrinlig gode Aar i Hensyn til alle Slags Fedevarer, især Flæsk og Smør. Ogsaa har Afsætningen været særdeles fordeelagtig af Stude, ligeledes af Heste, som i flere Aar, og særdeles i Aar, have holdt sig i meget høie Priser. 1837 og 1838 har tillige Søgningen efter Uld, Huder og Skind været stærk. At Velstanden i dette District er i Tilvært mærkes ogsaa deraf, at Skatte-Restancerne aarlig saaledes ere aftagne, at Skatterne for 1838 paa lidet nær alle ere indkomne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Den af Veile By saa fortjente, forhenværende Borgerrepræsentant Consul Linnemann er bleven udnævnt til Agent. (Veile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Ved Tallotteriets 1303 Trækning i Wandsbek udkom: No. 80. 63. 68. 46. 85.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Ribe. Første Søndag efter Paaske prædiker i Domkirken Hr. Catechet Lindhardt; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Paa Søndag - Confirmations Søndag bliver ikke prædiket til Aftensang i Domkirken, hvad derimod vil finde Sted anden Søndag efter Paaske. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Formedelst det udspredte Rygte, at Vandfloden i Ribe den 7de og 8de Jan. d. A. ikke skulde have anrettet synderlig Skade paa Mellemdammens østre Side, finder man sig beføiet til at bemærke: at Vandet ikke alene paa denne Side har omkastet alle Plankeværker, men ogsaa anrettet anden Skade, der er altfor vidtløftig til her at opregnes; thi det stod høit op i Husenes nederste Værelser og Baghusene og Gaardene, i flere Bygninger stod Vandet endogsaa enfjerded. Alen høit. Kjeldrene bleve fyldte og en stor Deel af hvad de indeholdt fordærvedes, da de kun kunde tømmes ved langsom og besværlig Øsning. Heraf vil vist kunne skjønnes, at der er anrettet betydelig Skade. Det ugrundede i den Paastand, at Vandet ikke var høit nok til at kunne skade paa den Kant, vil Enhver kunne overbevise sig om paa hvert Sted, ved at tage Murene i Øiesyn, hvor Mærkerne endnu findes, og ønskeligt var det om sligt skeete.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Bekjendtgjørelser. At det har behaget den algode Gud, den 4de April 1839 om Aftenen Kl. 8 1/2 ved en rolig Død, at bortkalde Enkefrue Kammerraadinde Johanne Spandet, födt Kalhauge i hendes 83 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
efter lange Lidelser, dette skulle vi, som hendes Svoger og Sösterdatter ikke undlade sörgeligst at bekjendtgjöre for fraværende Slægt og Venner. Ribe d. 5te April 1839. Niels Hanssen. Ingeborg Kirstine, Stifts-Revisor, sal. Holst, født Haussen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Musikalsk Aftenunderholdning. Med høie Øvrigheds Tilladelse giver Undertegnede sig den Ære at anmelde en musikalsk Aftenunderholdning (hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendtgjort) og derefter Bal i Gjæstgivergaarden hos Hr. Fölsch, Søndagen d. 14de April førstk. Ribe d. 5te April 1839. Lorenzen, Musiklærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Skipper Thomas Paulsens Afreise er formedelst den vedvarende Vinter udsat til d. 10de ds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Bogauction. afholdes paa Ribe Raadstue Løverdagen den 13de April næstk., Efterm. Kl. 2, over endeel Religions- og Skolebøger samt en Samling gode Morskabsbøger. Lysthavende indbydes. Ribe, den 2den April 1839. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Efter vedkommende Forlig og Udlægshavers Begjæring bliver det Mads Pedersen tilhørende Huus paa Bredballe Mark med tilliggende tvende Parceller den ene af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fkr. 2 Alb., den anden af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fkr. 1 totrediedeel Alb. og Skovskyld enhalv Alb. stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 25de April d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Fredagen den 10de Mai og Løverdagen den 25de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Weile Raadhuus, den tredie derimod i selve Huset; hvilket i Henhold til Fr. 22de April 1817 herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Liebhavere som Pantecreditorer. Herredscontoiret i Weile den 29de Marts 1839. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Ved Proclama som snarest mueligt bliver læst ved Skads Herreds Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte formene at have noget Krav, paa Søren Mortensen Spøttrup af Jerne Bye og Sogn, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Tilgodehavende; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med bemærkning, at en Skiftesamling i Boet vil blive afholdt her paa Contoiret den 18de April førstk. Formiddag Kl. 10 for at tage Bestemmelse om Conditionerne til Opbudsgaardens Salg. Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm d. 28 Marts Bruun. Den Søren Mortensen Spottrup hans Opbudsboe tilhørende Gaard i Jerne Bye og Sogn, Skads Herred, med Bygninger og underliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 1 Alb., bliver ifølge Bestemmelse, under Skiftet, stillet til trende offentlige Auctioner, der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 23de April 2den Auction Tirsdagen den 7de Mai og 3die Auction Onsdagen den 22de f. M. 1839, hver Dags Formiddag Kl. 11; de tvende første Auctioner afholdes paa Herredets Tingsted paa Warde Raadstue, men tredie Auction derimod paa den sælgende Eiendom. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817 til Efterretning saavel for Pantecreditorerne som de Lysthavende. Herredscontoiret paa Gjellerupholm d. 28 Marts 1839. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de denne Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Maaned som er læst inden Fredericia Stadstingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg saalydende: ViFrederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark de Venders og Gothers Hertug til Slesvig Holsteen Stormarn Ditmarsken, Lauenburg, og Oldenborg Gjøre vitterligt at vi efter Skifteretten i Vor Kjøbstad Fredericia udi Vort Land Nørre Jylland, dens herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade at den i Kjøbmand Hartvig Levins Opbudsboe ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende den Altonaiske Mercur samt i Ribe Stiftsaviis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre i dette Opbudsboe med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskreven Tids Forløb for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen 20 Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven dog skal denne vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender og læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 15 Marts 1839. Undervort Kongelige Segl(L. S. R.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Orsted. Lassen. M. Lange. Hansen. Bentzen. Bevilling for Skifteretten i Fredericia til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Hartvig Levins Opbudsboe. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa fornævnte Kjøbmand Hartvig Levius til Skiftebehandling opgivne Boe her i Byen til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre Deres Krav. Fredericia Skifteret den 22 Marts 1839. RahAppelsiner 2 s., Citroner 11 s. Stk. Figen 6 Ls., Riisgryn 4 Ls., Perlegryn 3 Ls., bruun Sago 6 Ls., hvid Perl. Sago 5 Ls., bedste hvid Amdam 6 L., fiin Congo 32 Ls. pr. Pd., faaes hos Lorenz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Blomster- og alle Sorter Haugefrø faaes til billige Priser hos D. Hjort,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-05
Da Ribe Avis herefter vil blive uddeelt Tirsdag og Fredag Eftermiddag, saalænge Posten ankommer saa tidligt at det lader sig gjøre, ville De, som maatte ønske Bekjendtgjörelser i Avisen, behage at indsende disse aller senest Mandag og Torsdag Aften. For at undgaae Uorden ved Indsendelsen af Betalingen for Ribe Avis bedes de ærede Abonnenter, at De for Eftertiden godhedsfuldt ville tilstille mig samme under Forsegling. Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-09
allernaadigst Kongelig legeret. priviN i be Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 29. 9de April. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-09
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Endnu intet Ministerium istand. Som bekjendt gaaer det næmlig ud paa en Komhination af det høire og venstre Centrum. Det høire, som ved denne Kombination kun vil vinde et sikkrere Forfæste, har erklæret sig villigt; det venstre derimod, som synes at ville tiltvinge sig Eneberredømmet, betragter de Tilbud man har gjort nogle af dets Medlemmer som en føielig Eftergivenhed, der strider mod dets Selvfølelse, og da nu dens vigtigste Repræsentanter, hverken i Forening med Thiers alene eller foruden ham, vise sig vil lige til at tage Deel i denne Komhination, saa ligger Bruddet imellem begge Centra endnu tydeligere for Dagen. Kongen har ved en Audients erklæret Thiers at det laae i hiins Jnteresse og for ydermeere at tilvejebringe berørte Kombination, at han vilde modtage en diplomatisk Stilling i Udlandet, for paa denne Maade, at bortrydde de Forpligtelser, der fra det venstre Con trum side kunde modstaae denne Komhination. Herpaa skal Thiers have svaret, at der imellem ham og hans Venner existerede aldeles ingen Forpligtelse, og at han, ifald hans Venner i mindste Maade forte sig ham forbundne, vilde give dem deres fuldkomne Frihed, tilbage; men at han med Hensyn til at modtage en Post i Udlandet først maatte høre sine Venners Mening. Dagen derefter tilmeldte han Kongen, at han, efterat have raadslaaet med sine Tilhængere, paa ingen Maade kunde opfylde Hs. Maj. Ønske. J de sidste Dage var Marschall Gerard kommen i Omtale som Conseilspræsident. Coureervexlingen imellem det franske og belgiske Hof er meget levende; om det belgiske Spørgsmaal skal den ikke handle, nogle vittige Hovedet paastaae, at den franske Konge vil, imod Reciprocitet, laane nogle Ministre hos den belgiske. Spanien. Cordova er flygtet til Lissabon for at undgaae at staae Regjeringen til Regnskab for Tumulten i Sevilla. Regjeringen havde næmlig befalet ham at begive sig til Valladolid for der at dømmes, og end- og anviist ham en bestemt Reiserente. Men en Morgen foregav Generalen, der dengang opholdt sig i Badajoz, at ville for sit Helbreds Skyld foretage en Ridetour, som snart førte ham over paa den portugisiske Grændse. Regjeringen har nu fordret ham udleveret; men denne Udlevering vil nok neppe blive realiseret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-09
Preussen. De geistlige Anliggende have, hedder det i en Skrivelse fra Posen, taget en uformodet Vending. Jmedens man hvert Øjeblik ventede Dunin's Dom, er han bleven beordret til Berlin for der at forhøres. Dog ikke alle Blade ville fæste deres Lid til denne Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-09
Hannover. Kabinettet har erklæret Magistratens Beslutning: ikke at ville vælge en ny Deputeret, for ugyldig, fordi den var fattet uden at have indhentet, de øvrige Vælgeres Mening. En kongelig Kommissarius er nu udnævnt for at lede Valget, hvorved det altid bliver tvivlsomt om Kabinettet opnaaer sit Øjemed. Amerikanske Fristater. Præsidenten har nægret sig ved at sende en overordentlig Gesandt til London, tvertimod er det afgaaet Ordre til den amerikanske Gelandt ved St. Jameshoffet, Stevenson, at han med Hensyn til Grændsespørgsmaalet aldeles har at handle i sin Regierings Aand, og skulde Tvistigheden ikke paa den Maade blive bilagt, da har han ufortøvet at forlange sit Pas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-09
Tyrkiet. Porten synes ifølge Forestillinger fra de store Magters Repræsentanter at have standset sin Rustninger. Jøvrigt fortryder den stærkt den med England indgaaede Handelstraktat. Det Tab som Afskaffelsen af Monopolerne medfører for Skatkammeret er umiskjendeligt. - Englænderne have sat sig i Besiddelse af Staden Aden i Arabien. Hidtil har Fyrsten, her været aldeles uafhængig baade af Porten og Ægypten, nu har han søgt Hjælp hos Mehmed.