JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Overgang fra Odins til Christi Lære, skildret i en Afhandling om Jomsborg og Palnatokke, som Hedenskabets sidste Støtte i Norden. Vort Nordens Catholicisme i sin høieste Flor, skildret i en Afhandling om Skandinavernes Pillgrimsfærd og Korstog til det hellige Land. Overgang fra Catholicisme til Lutherdom eller fra geistligt til verdsligt Aristokratie, skildret i en Afhandling om den saa kaldte Grevens Feide, som væsentligste Aarsag til samme. 6) Vort Nordens Aristokratie paa sin høieste Spidse, skildret i en Afhandling om Riddervæsenets Oprindelse, Tilvært og Flor i vort Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
7) Overgang fra Aristokratie til Monarkie, skildret i en Afhandling om den svenske Carl Gustavs Feide paa Danmark, som sammes første og nærmeste Anledning; og endelig 8) Recapitulation af det Heele, i en Afhandling om Dannerrigets Vaaben og dets enkelte Skjoldmærkers særskilte Opkomst og Betydning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Da de fleeste af ovenstaaende Afhandlinger allerede for fleere Aar siden ere udarbeidede, og altsaa nu blot omarbeides og ordnes, vil det Heele, hæfteviis kunne udkomme og inden faa Maaneder være færdigt fra Trykken. Ethvert Hæfte vil omtrent udgjøre 8-10 Ark, og ethvert Ark - hvis et tilstrækkeligt Antal Subskribentere gjør det mueligt – for det første kunne overlades for 20 s. D. Subskription modtages af de Hrr. Sekretairer paa det Kongelige Bibliothek, Hr. Professor Nyerup paa Universitetsbibliotheket, Hr. Hofbogtrykker Christensen i lille Helliggeiststræde og Hr. Krag paa St. Annæ Plads No. 57 i Stuen. Vedel Simonsen, Dr. og Prof. Medlem af den Kongel. Commission til Oldsagers Opbevaring, af det Kongl. danske og Kongl. norske Videnskabers, Kongl. dansk historiske, Kongl. medicinske og skandinaviske Literatur-Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer er, under d. 12 Dec. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen under Dags Dato allernaadigst at anordne og fastsætte, at de paa slesvig-holstensk Courant lydende Repræsentativer indtil videre skulle modtages ved Toldafgivternes Erlæggelse i Kongerigerne Danmark og Norge, saaledes: at Repræsentativer paa 2 1/2 Rdlr. flesvig-holstensk Courant modtages for 12 1/2 Rdlr. dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Til Efterlevelse for alle Authoriteter, som have at gjøre med Prise=Auctioners Afholdelse i Hertugdømmet Slesvig, har Overretten i Gottorff, under 3 Novbr. d. A., i Følge allerhøieste befaling, ladet bekjendtgjøre følgende: Directionen for Søqvæsthuset i Kjøbenhavn har andraget om, at fra Auctionsforvaltere i Stæderne en Designation over alle af Privattapere opbragte og condemmerede Skibe og deres Ladninger, under Anførelse af de opbragte Skipperes og Skibes Navne, og med tilføiet Efterretning om den for hvert Skib og dets Ladning oppebaarne Sum, især af den Andeel, som deraf tilkommer Søqvæsthuset fra Krigens Begyndelse i Aaret 1807 indtil Udgangen af Aaret 1811, maatte vorde indsendt, og at dette i Fremtiden maatte skee i Slutningen af hvert Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Ved Auction paa Børsen d. 17de December solgtes: fiin saxisk Uld 8 Rdlr. a 10 Rdlr. Pd., Jndenlandsk Uld af spansk Race 6 Rdlr. 1 Mk. a 9 Rdlr. 5 Mk. Pd., Portugisisk Lammeuld 6 Rdlr. 1 Mk. Pd., Hornliim 42 Rdlr. 1 Mk. Lpd., Orleans 26 Mk. 12 s. a 27 Mk. 8 s. Pd., Marylandstobak 13 Mk. Pd., Bleghvidt 80 Rdlr. 100. Pund, Formelys 11 Mk. 2 s. Pd., Spedelys 10 Mk. Pd., Mønne 1 Rdlr. 8 s. Pd., Svinebørster 3 Rdlr. Pd., Humle 320 Rdlr. Skpd., 12kops Hør 630 Rdlr. Skpd., Skiære Jern 140. Rdlr. Skpd., allerbedste Sort Steenkul 15 Rdlr. 2 Mk. 8 s. a 16 Rdlr. 2 Mk. Td., Havkalvstran280 Rdlr. Td., Ttome Jern 110 Rdlr. Skpd.,at. Som 30 Rdlr. 1000de, fiin Krap 280 Rdlr. 100 Pd., Altonaer Viinedike 112 Rdlr. Oxehovedet, alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Odense, d. 1 Dec. Lysestøberiet paa Christiansfeldt maa dog nu have beqvemmet sig til at sælge dets Lys for danske Bancosedler (som de en Tid fornegtede, for ikke at lade os Fyenboer sidde i Mørket; thi man seer nu hele Læs indtræffe hertil, og at ingen har Guld eller Sølv at betale disse Lys med, veed enhver. - Vort nye Bryggerie er nu istand, og har allerede leveret dets første Brygning, og Sagkyndige forsikkre, at alle 4 Sorter Øl ere hver i sit Slags ypperlige, og saa godt Kjøb, i Betragtning af Byggets, Humlens og Brændets Kostbarhed, at enhver maa finde sin Regning ved at tage Øl derfra, da endog ved den ringeste Sort altid vindes hvad Jldebrand og Arbeide der ellers medgaaer. - Den Forlegenhed, Odense Jndvaanere vare komne i med at faae deres Korn til og fra Mølle, er nu hævet, og Møller vognene igjen i fuld Gang som tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
(Jversens Avis.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat; see No. 101.) Agerdyrkningen. Jorderne ere her inddeelte i Løb, 1 Løb - 24 Spand - 4 Huder 3 B. Pd. Her saaes paa et Løb 12 Tønder, men faa Gaarde ere paa et Løb, de fleste paa 10. 18 Spand. Pr. Løb holdes 12 Qvæghøveder, 1 Hest, 40,50 Faar, 10-12 Geder. - Man saaer meest Havre, noget Blandkorn og lidet Vaarrug. Avlen er meget ulige. 5 Fold ansees for det almindelige af alle Slags. - Ploven, som til for faa Aar siden var ogsaa her aldeles ubekjendt, bruges i Helleland meget almindeligen, da Provst Reimer har indført dens Brug, og ved Steens Bortrydning, gjort den anvendelig. Den indlysende Fordeel har bragt Bønderne til ogsaa meer og meer at anvende den, men derfor og til at rødde Stene, bort af deres Agre, som derved vinde i Areal, ligesom det ved Jordens saa meget hurtigere Bearbeidning med den end med Spaden, bliver dem nu mueligt at dyrke meget mere af deres Mark. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Provst Reimers Præstegaard er paa 4 Løb. Han saaer en 50 Tønder. Han avler, 10-14 Fold fortreffeligt Byg, og har avlet 20 Fold Rug, nemlig 5 Tdr. efter 2 Skpr. Udsæd. - Kartoffelavlen bliver ogsaa her mere og mere almindelig. Bønderne faae fra 712 Fold og der regnes at blive lagt 2 Tdr. pr. Løb. Provst Reimer avler sædvanligen 18 Fold. – Som overalt i Norge, især her paa Vestlandet, gjøder man Jorden hvert Aar, og har derved saa meget Arbeid med liden Avl, at der ei bliver enten Tid eller Evne til nogen Jordforbedring, end sige Rydning. Provst Reimers Exempel har imidlertid virket meget til en bedre Agerdrivts Jndførelse. Ved at bryde Steen til flere hundrede Favne Steengjærder, har han røddet betydelige Strækninger, som nu ere godt Agerland. Flere Bønder have nu ligeledes paa den Maade forøget deres Agerjord med nogle Tønder Land. - Man formerer her Gjødselen ved at bruge Qvæggjødselhuset til Hestestald, og daglig blande det med Lyng, Lyngtuer og Myrtørv, ligesom paa Jedderen. - Høravlen er her ubekiendt. Provst Reimer gjorde dermed 1805 det første Forsøg. Det faldt vel ud i Henseende til Væxten, men til Bearbeidningen mangler aldeles øvede Hænder. - Hamp avles her slet ikke. - Humle lægges dog nogle Steder. Avlen er ringe og ubetydelig. Næper saaes noget lidet af hver Bonde, uagtet man her ikke veed af Brante. Besaaet eengang med Næver afgiver Jorden næste Aar desbedre Korn. - Kunstig Høeavl kiendes her ikke. Man bestrøer de naturlige Enge med Tørvaske, og dræber derved Mossen, som Erfaringen viser. Skovene. J Hellelands Sogn seer man Bjergsiden beklædt med Løvskov af Eeg, Ask, Birk, Asp og Elle. J Birkgrim, i dets nordostlige Ende, er noget Fyrskov. Soggendals vidtløftige Heier, som og Heskestads Sogn, er næsten aldeles skovløs(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 30 Nov. J Dag aabnedes Parlamentet af Prindsregenten, Prindsen begav sig did i Hans Majestæts Stadsvogn, klædt i Kongelig Dragt, bærende en trekantet Hat og Prindsen af Wallis's Krone. Stats=Sværdet blev baaren foran ham. Den Tale, han holdt fra Tronen, var af følgende væsentlige Jndhold: Prindsen bebudede Parlamentet med Bedrøvelse, Vedvarelsen af Kongens Sygdom og det forringede Haab om hans Helbredelse. De offentlige Anliggenders Tilstand havde bevæget ham til at sammenkalde Parlamentet strax efter Valgforsamlingen. Jeg er overbevist om," sagde han: "at De vil tage Deel i den Tilfredshed i vor Stillings og vore Forhaabningers Forbedring, som afvigte Aar yder mig. Den Jver og Uforfærdethed, Hans Majestæts og hans Allieredes Tropper have vist ved forskjellige Leiligheder paa Halvøen, og den Duelighed og fuldkomne Jndsigt, hvormed Marquis Wellingtons Operationer ere blevne styrede, have frembragt de vigtigste Fordele for den fælles Sag i den Deel af Europa. J det Krigen blev forflyttet til det Jndre og som en Følge af Slaget ved Salamanca, nødsagedes Fienden tilat ophæve Cadix's Beleiring, og de sydlige Provindser af Spanien bleve befriede for de Franske Vaaben; imidlertid maa han beklage, at siden disse Begivenheder have Fiendens Anstrængelser gjort Ophævelsen af Burgos's Beleiring og Madrids Rømning nødvendige. Men disse Anstrængelser have imidlertid været forbundne med vigtige Offere fra Fiendens Side, der væsentligen maa bidrage til, at forøge den Spanske Nations Hielpekilder og lette dens Anstrængelser. Prindsen regner paa Parlamentets Bistand, at udholde den store Kamp, hvorpaa ikke allene Halvøens Uafhængighed, men ogsaa Hans Majestæts Staters største Jnteresse beroer. - Keiseren af Rusland, har havt at bekjæmpe en betydelig Deel af den Franske Regjerings Militairmagt, understøttet af dens Allierede og de af den afhængige TributairMagter. Den Modstand, han har gjort mod et saa frygteligt Forbund, maa opvække den høieste Grad af Agtelse. Det Russiske Folks Enthustasmus har tiltaget med Kampens Vanskelighed og de Farer, som omgive det. Rusland har gjort Opoffrelser, som der ikke gives Exempler paa i de eiviliserede Nationers Historie, og Prindsen stoler paa, at Hs. Keis. Majestæts Standhaftighed vil krones med Held, og at Kampen vil have til Følge Vedligeholdelsen af det Russiske Riges Sikkerhed. At den Russiske Flaade er sendt til Engelske Havne, er et i høieste Grad tilfredsstillende Beviis paa Tillid, og Keiseren kan gjøre fuldkommen Regning paa, at Prindsen, saa oprigtig som mueligt, vil understøtte ham i den store Kamp, hvori han er indviklet. Med Sicilien har Prindsen sluttet en Tractat, for at supplere Tractaterne af 1808 og 1809. Hans Hensigt har været, at kunne bruge den Sicilianske Regjerings Magt efter et udvidet Omfang ved Offensiv=Operationerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Krigserklæringen mod de forenede Amer. Stater er skeet under Omstændigheder, der lode haabe, at de venskabelige Forhold ikke vilde være længe afbrudte, men denne Regjerings Fremfærd og Fordringer have hidtil forhindret en fredelig Overeenskomst. Dens fiendtlige Forholdsregler have især været stilede mod de tilgrændsende Engelske Provindser, og den har anvendt alt for at forlede Jndbyggerne til Utroskab, men disse have givet yderst tilfredsstillende Beviser paa deres Hengivenhed. Forsøgene at falde ind i Øvre-Canada ere ikke allene mislykkede, men den dertil bestemte Magt har deels maattet overgive sig og er deels bleven slagen. Jmidlertid skulle disse Prindsens Anstrængelser ikke forhindre at gjenoprette Freden og Venskabs=Forholdene mellem begge Stater, men indtil dette kan opnaaes, uden at opoffre Storbritaniens Sørettigheder, regner han paa Parlamentets Understøttelse til Krigens eftertrykkelige Fortsættelse o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Berlin, d. 12 Dec. Keiser Napoleon, der befandt sig i allerhøieste Velgaaende, var d. 3 d. M. ankommen til Molodziesno, en liden Stad i det forrige Voyvodskab Willna, 10 til 12 Mile fra Minsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Niende Aargang. No. 103. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 22 December 1812. Om Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Der gives vist ingen Gjenstand, som de fleste Mennesker hige saa ivrigen efter, holde saa meget af og ønske saa høilig at kunne betrygge sig, var det end i Graven selv, som Penge. Geld regiert die Welt, siger Tydsken, orgent comptant porte medicine, siger Franskmanden, moner commands all siger Engelskmanden, ja den sidste gaaer endog saavidt, at han anseer Penge og Lykke (Fortune, for enstydige Ord. Næsten alle Nationers Sprog, vidne om, at de betragtede Penge som det største Gode her paa Jorden, og hører man end stundom nogen sige Penge er ikke Alt – en Sandhed, som vist ingen kan nægte – saa mener han i Grunden dog intet dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Ved Hjelp af denne Opfindelse kan man erholde nøiagtige Copier af gamle og nyere Billedhugger Arbeider for en Priis, der ikke er meget høiere end almindelige Gibsafstøbningers. Lysende Flasker, brugte som Natlamper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Man tager en langagtig Flaske af hvidt Glas, kaster deri et Stykke Phosphor, af Størrelse som en Ært, og ihælder derpaa fiin indtil Kogning varmet Provence-Olie, saa at Flasken bliver en tredie Deel fyldt. Den tillukkes derpaa omhyggelig. Saa ofte Flasken skal lyse aabnes den, for at den atmosphæriske Luft kan trænge ind, og tillukkes igjen. Den tomme Deel af Flasken vil da vise sig lysende, og udbreder saa meget Lys, som en almindelig bunkeltbrændende Lampe. Forsvinder Lyset, behøver man blot at aabne Proppen, for igjen at bringe det til at skinne. Er Luften kold, maa man varme Flasken lidet i Haanden, førend den aabnes, den vil ellers ikke lyse. En saadan Flaske kan bruges i 6 Maaneder hver Nat; man behøver ikke ved den at frygte for Jldsvaade, og den koster meget lidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Jndenlandske Efterretninger. Under 12te d. M. ere samtlige vedkommende Øvrigheder fra det Danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Den usædvanlige Søgning efter alle Slags Kornvarer, som i dette Efteraar finder Sted i Kjøbenhavn, og hvorved disse Varer ere opdrevne til en uforholdsmæssigen høi Priis, har tillige fremvirket den Uskik, at Stadens Jndvaanere paa Landeveiene udenfor Byen opkjøbe de ankommende Kornvare, uden at det altid staaer i Politiets Magt at opdage dette Forprang. - Da det derhos er bemærket, at unge Sælgere ofte, af Uvidenhed om denne Handels Ulovlighed, lade sig forlede til at sælge deres Varer, forinden de ere ankomne paa Axeltorvene, saa maa Cancelliet tienstligst anmode Dem ved Kirke- og Gadestevne eller paa hvilkensomhelst anden dertil beqvem Maade at lade samtlige saavel Bønder som andre Landmænd i den Dem anbetroede Embedskreds, indskjærpe, at det, efter de om Forprang gjældende Anordninger, under Varernes Confiskation og anden vilkaarlig Straf, er forbudet at sælge de her til Staden indbringende Varer af Korn, Smør, Flesk og andre Fedevarer, enten paa Veiene eller i Kroerne uden for Staden, eller her i Staden paa Gaderne eller i Gjæstgivergaarden; hvorimod saadanne Varer allene bør falholdes paa Stadens Axeltorve. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Ved allerhøieste Reskript af 7de d. M. er det allernaadigst bevilget, at det Tillæg i Toldspecies, som er tillagt de i Dansk Courant lønnede Embedsmænd, maa for dette Aars 4 sidste Maaneder beregnes og udbetales til en Cours af 1000 Procent, endskjøndt den for Told Afgifterne i dette Aars sidste Qvartal kun har været ansat til 600 Procent. Ligeledes er det og allernaadigst bevilget, at de Pensionister, som nyde Pension af den Kongelige Casse i Dansk Courant, maae af dette Aars 4de Qvartals Pension udbetales en Gratification af 100 Procent, eller eengang saa meget som Pensionen for dette Qvartal beløber sig til. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Mariboe, d. 14 Dec. Nyekjøbing paa Falster d. 10 Dec. Det kan vel haabes, at foruden denne Kjøbstæd, flere her i Stiftet kjender den forhen omtalte Godseier: ja vel endog at enhver Kjøbstæd kunde have sin Velgjører af det Slags, og hvor ønskeligt var ikke dette for de i disse kummerfulde Tider, saa ulykkelige fattige Kjøbstædeboere. Desværre, vi have her i 20 Aar maattet savne vores Velgjører paa Vestensborg; men Forsynet gav os en i hans Sted, og hvor mange talende Beviser have vi ikke længe havt, og daglig have paa denne ædle Mands Veldædighed, Jngen kan her spørge: Hvor er, for os, den omtalte Godseier, Sandelig, den Mand der ikke vil sælge sit Brænde til Handel saalænge han kan sælge det til Forbrug for Familier, endog meget under Handelspriser, der blot ønsker at vide hvad andre tage for Brænde, Smør, Korn a. for derpaa at kunde bestemme sine Priser til de 2/3 eller vel og det halve derimod for hvad han overlader de af Tidsomstændighederne saa trykkede Familier; der ikke vil sælge sit Huus i Byen til anden end den der er huusvild, og det endog for meget ringere end han ellers kunde faaet; den Mand kan vel kaldes en sand Velgjører for sin Egn. Ham hindrer og hverken Fraliggenhed eller Vande i at tilfredsstille sit veldædige Hjertes Drivt for det Sted, der fra en glad, lykkelig, og ved egen som ved en ædel, retskaffen Faders redelige Vandel – æret Ungdom af, er ham endnu i vennehuld Erindring. Gud give ham fremdeles Lykke, og den Sielefred, som aldrig svigter den sande Ædle. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Mariboe d. 17 Dec. Til Frue Kirkes Gien opbyggelse er indkommet af Stiftets Kjøbstæder, ifølge Collect: Af Nakskov 509 Rdlr. 3 Mk., Mariboe 161 Rdlr., Saxkjøbing 148 Rdlr. 1 Mk., Nysted 134 Rdlr. 8 s., Nødbye 97 Rdlr. 2 Mk. 4 s., Nykjøbing 105 Rdlr. 1 Mk. 8 s., Stubbekjøbing 104 Rdlr. 4 Mk. - 1260 Rdlr. 4 s. Desforuden har Veiermester Viborg i Stubbekjøbing, skjænket sin Løn som Veiermester for Levetid med 12 Rdlr. aarlig, som hæves paa Nykjøbings Amtstue. – Stege d. 12te Dec. Afdøde Capitain v. Staulei af Artilleriechoret blev idag begravet her paa den nye Kirkegaard. Han blev ledsaget til sit Hvilested med et talrigt Følge, og begravet med de Æresbeviisninger, som hans Stand fordrede. Førend Liget blev nedsat i Graven, blev den nye Kirkegaard indviet af Stedets Sognepræst, Hr. Provst Stanning, med en dertil passende Tale. (S. Bl.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat; see No. 102.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Det tilgrændsende Lunde Sogn har nogen Eegeskov, som Jndbyggerne beskyldes for at ødelægge for Barkens Skyld. Saaledes lyder Sagnet i Helleland. J Lunde selv benægtes det. Der siges det, at man udfører til Flekkefjord ei ubetydelige Qvanta godt Egetømmer. Did føres ogsaa noget Egebark, men kun af det fældede Tømmer og maaskee af Træer, som vare uduelige til Tømmer, forvoxne, forraadnede. Jngensteds saaes, hvad der i Stæderne af Barkudførselens Antagonister paastaaes, Eger paa Roden med afflaaet Bark. - Farve mos, som gaves forhen her i Mængde, findes her nu lidt eller intet af. Overalt seer man den afpillet. Den er opkjøbt af J. B. Lund i Farsund, forhen til at udføres raae, nu til at forædles i hans egen Fabrik. – Jslandsk Mos findes temmeligen almindelig. Den sankes ikke. Man kjender her slet ikke dens Benyttelse. - Jemne voxer her og bruges til Farverierne hjemme. Fægre veed man ikke af. Eener voxer her lidt eller slet intet af. Kummen voxer her ikke vild, ikke i det ringeste i nogen Mængde. Der saaes og avles noget til Huusbrug. - Bær. Store Strækninger i Heierne ere her saa bevoxet med Tyttebær, at det vilde være let at samle hele Tønder deraf, endnu hyppigere voxe Mikkelsbærrene (Bøller); ingen af dem benyttes. Her voxer og temmelig Mængde af de fortreffelige Teiebær. Jndbyggerne have lidet af den indre Fjeldboes Kraft og Livlighed. Der skal herske en Grad af Langsomhed i deres Begreb som i hele deres Adfærd, der nærmer sig til ublid Trevenhed. De ere ikke almindelige tilbøielige til nogen Last, men derhos ei heller især udmærkede ved nogen almeenherskende Dyd, uden en sagtfærdig Vedhængenhed ogsaa ved gamle Skikke og Vaner, men derved tillige ved deres ei derved hurtigen fra Haanden gaaende Arbeid. Drukkenskab er ikke almindelig; de have paa Landet ingen Kroer eller Svirrekipper; Brændeviin hører ikke til den daglige Victus. Som i de indre Dale, hører denne Drik, som og stærkt og meget berusende heedgaaet Øl, allene til Giestebudde og til Julen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Hesteavlen er her i Dalenes Provstie ikke saa meget i Gang som paa det tilgrændsende Jedderen, dog avles her nogle af samme Race som Jedderens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
En Bonde holder her sjelden mere end een Hest. Qvæget. Racen er liden men meget trivsom, mere end paa Jedderens flade Land. Et Slagte hoved veier her sielden over 18 B. Pd. (13 1/2 Lpd.), dog malker en Koe 12 til 14 Potter Melk om Dagen Sommeren igjennem, 8 til 10 Potter paa Vinterfoer. Man regner 4 B. Pd. Smør foruden Ost og megen Forbrugning desuden af Melken, for en Koes Product. - Det Qvæg man afhænder, sælges levende til Stavanger eller Eggersund, der slagtes det og Kjødet udføres til Bergen, Christiansand eller Mandal. – Faareracen er her Norges almindelige. Provst Reimer har fra Østlandet anskaffe, sig en forbedret engelsk Blandings race. Han og Lodsoldermand Hjort paa Ogne forbedre af deres Hjorde Omegnens Faareavl. Man har her faa Rovdyr, dog nogle Lidt længer Syd slet ingen. Her skydes nogle Bjørne, sjeldnere Ulve. Man har her Mængde Næve, nogle hvide, nogle, som her kaldes Kros, røde med et hvidt Kors over Ryggen. Skindene opkjøbes af Hardangere. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Kjøbenhavns Vexelcours d. 22 Dec. 1812. 3 Maaneder 1696. a vista 1705.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 7 Dec. Den Engelske Tidende the Star af 30 Nov. indeholder følgende Artikel: Fregatten Armidda er i Fredags ankommen til Plymouth. Denne Fregat havde bragt en Fransk General og to Franske Oberster, hans Adjutanter, tilden Franske Kyst. Vi ville nok vogte os for, at nævne deres Navne eller opgive det Sted, hvor de ere landede, og det af begribelige Aarsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Den foregivne General er den forrige ChouanschefDebar, og begge de saakaldte Oberster ere Drotz- og Leguerne, med Tilnavn Bonaventure, Brigands, der ere berygtede af de mange Forbrydelser, de have begaaet under vore borgerlige Uordener. De havde indskibet sig i de første Dage af November i Plymouth. Derfra ankom de til Quiberon Bugten, hvor de bleve 5 til 6 Dage ombord, uden at de vovede at komme i Land. Omsider bleve de landsatte af den Engelske Fregat Armiddapaa Øen Honat. Politiet blev strax underrettet derom, og General-Commissairen afsendte i Over enstemmelse med Præfecten i Morbihan to Baade fra Lorient til Landingsstedet af den Franske General af Engelsk Fabrik. Efter at han havde gjort Mine til at gjøre Modstand, blev han med begge hans Medskyldige paagreben i et Huus, og d. 23 Nov. om Morgenen Kl. 7 bleve alle tre skudt paa Øen Hont. - Hos Debar fandtes en omstændelig Beretning om hans Operationer af 2, 3 og 4 Dec. – altsaa 12 Dage efter hans Henrettelse - hvori han anfører, at han er landet i Bretagne under de største Farer; at han allerede har samlet et stort Antal Misfornøiede og Deserteurer og at han snart vil være istand til at frembringe afgjørende Slag!! Denne Sag er et Sidestykke tilDrakes Historie, og et vigtig Bidrag til den engelske Politiks store Comlinationer. (Efter Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Corresp.) Pomona, Frugthavens Gudinde, bringer aarlig velsmagende Frugter ned til Jorden, hvoraf sex efter Naturen tegnede og malede Afbildninger udkomme i Kobberstik, fremstillende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
Kirsebær, Svedsker, Pærer, Æbler, Abrikoser, Vindruer. Disse Billeder i et Hefte koste i sort eller bruunt Aftryk 10 Rdlr. Efter Forlangende kunde ogsaa faaes colorerede Exemplarer, hvoraf et Prøve Exemplar forevises hos S. L. Lade, Hof=Kobberstikker. Gothersgade 125.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-22
J Jule Helligdage udkommer intet Skilderie.