Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-27
For Bygninger uden for Kiøbenhavn paa Stadens Grund indleveres Forretningen til Magistraten, som derved saavelsom i Alt hvad der vedkommer denne Brandforsikring, har at lagte tage det samme som Amtmændene. C. 5. Fra den Dag Taxations=Forretningen er indleveret til Amtmanden, skal Eieren være berettiget til Erstatning af Brandforsikkringen i Forhold til den forsikkrede Summa for al den Skade, som de i Taxations=Forretningen anførte og taxerede Bygninger tilføies ved Jldebrand og Lynild, ved Nedrivning eller anden Foranstaltning for at standse og dæmpe Jlden. Da Bygningernes fulde Værd efter lovlig Taxation under denne Jndretning forsikkres, og i Tilfælde af total Skade, uden Afkortning udbetales, skal det være enhver Eier som har forsikkret nogen Bygning under denne Indretning, aldeles formeent for samme Bygning at tage Deel i noget andet inden eller udenlandsk Brandforsikkrings=Selskab, der paa nogen Maade sigter til at erstatte Brandskade paa Huus eller Bygning, under Fortabelse. af al Erstatning ved denne Indretning og anden vilkaarlig Straf efter Omstændighedene. F. 6. Naar noget forsikkret Sted forbedres enten ved betydelig Reparation, eller nye Tilbygning, eller det gamle nedrives og opbygges igien af nye og Eieren vil have saadan Forbedring forsikkret, maa han derover strax erhverve Taxations=Forretning saaledes, som foran er foreskrevet, hvormed ialt omgaaes paa samme Maade, som ved Eiendommens første Taxation og Forsikkring. Betalingen for saadan en Taxations=Forretning erlegges efter foranstaaende Taxt i Forhold til den Summa Forbedringen eller den nye Bygning vorder ansat for. Naar nogen forsikkret Bygning nedrives for ikke igien at opbygges, skal Eieren strax anmelde det for Amtmanden, som indberetter det til General=Land=Occonomie- og Commerce=Collegium, da den for saadan Bygning tegnede Sum udslettes fra Forsikkringen. Enhver Forandring af Eiere anmeldes; men en Enke kan blive hensiddende nanmeldt. C. 7. De forsikkrede Huse og Bygninger maa uden Undtagelse altid holdes i saadan forsvarlig Stand, at de stedse kunne svare til den Summa de ere taxerede for, hvormed Herredsfogden eller Birkedommeren, ved de aarlige Undersøgelser angaaende Brandvæsenet, skal have nøie Jndseende. Mærker han Brøst, advarer han Eieren, om at istandsætte den, og skeer det ikke anmelder han det for Amtmanden, som fastsætter en Tid, inden hvilken Reparationen maa være fuldført, og skulde dette være uden Nytte, for anstalter Amtmanden Bygningerne paa Eierens Bekostning paa nye taxerede til Nedsættelse i Forsikkrings=Summen, efter den forefundne Beskaffenhed, samt Gienparter af Forretningen til sine Steder indsendte. F. 8 At herover desto vissere kan holdes, skulle Amtmændene foranstalte, at alle forsikkrede Steder hvert 10de Aar eftersees, og den forhen satte Taxation omgiøres og fornyes, hvilket bestandig hvert 10de Aar skal continuere, og den sidste Taxation derefter i saadan Tid følges fra den Dag, samme til Amtmanden afleveres. Saadan almindelig Omvurdering kan foretages under een Forretning over alle de Steder i een Bye eller Egn, som skulle omvurderes. F. 9. Naar Brandskade skeer har Eieren uden Forhaling at anmelde det for Herredsfogden eller Birkedommeren som strax anmelder to upartiske og kyndige Mænd til at foretage en lovlig Syns= og Taxations=Forretning, hvori Skaden beskrives og taxeres nøie for hver Længde eller Bygning især, og udføres med sin rette Værdie i Overeensstemmelse med Stedets forrige Vurdering til Forsikkring. Ligesaa taxeres alt det, som er bleven tilopers fra Jldebranden af de ganske afbrændte Bygninger, og i mindste Maade kan anslaaes til nogen Værdie, for at afkortes i Erstatningen. Jntet maa bortføres eller borttages af de brændte Bygninger, førend denne Taxation er skeet, men alting maa saa længe forblive i den Tilstand, som det ved Oprydningen efter Jldebrandens Slukning befindes levnet fra Jldebranden. Af denne Taxations=Forretning udfærdiges 2 Gienparteer, som fra Retten sendes Amtmanden, til tilligemed en Udskrivt af det holdte Forhør over Jldebrandens Aarsag og de derved forefaldne Omstændigheder, og fra ham indsendes den ene Forretning til General=Land=Occonomie= og Commerce: Collegium, og den anden henlegges i Amtsarkivet. Er Stedet forsikkret under sin Værdie, beregnes Godtgiørelsen for Skaden ved bemeldte Collegium i Forhold til den tegnede Forsikkring. Dette Slags Forretninger betales efter den Summa Brandskaden ansættes for, i Følge den forestaaende Taxt. F. 10. Skadens Beløb i Forhold til Forsikkringen godtgiøres Eieren uden Askortning, og det Tilbageblevne af de afbrændte Bygninger overlades ham efter Vurderingen, om han forlanger det imod Afkortning i Brand hielpen, eller bortsælges ved Auction til Bedste, for Kassen, imod den fulde forsikkrede Skades Udbetaling. Erstatningen foranstalter General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium anviist til Udbetaling af nærmeste Amtstue paa Amtmandens Anfordring inden 12 Uger efterat Brandskaden i Collegio behørig er beviislig gjort. Amtmanden har at paasee Brandhielpens rigtige Anvendelse efter Anordningen, og derfor at forsyne sig med antagelig Caution, førende han efter Collegii foregaaende Anviisning requirerer Brandhielpen til den Skadelidte udbetalt. Kan Eieren ikke skaffe Caution, foranstalter Amtmanden Udbetalingen efterhaanden til Materialiers Jndkiøb og Arbeidsløn, ligesom han efter Eierens Tilstand finder det meest fikkert. Skulde nogen Eier vorde overbeviist om, at han enten selv eller ved andre havde anlagt den Jld, hvorved hans Huus eller Bygning er lagt i Aske eller beskadiget, skal han, foruden den i Loven fastsatte Straf, have forbrudt al Erstatning fra Brandforsikkringen, dog at Panthaveren, naar den skyldige Eieres Formue ikke kan holde ham skadesløs for sin Capital, intet deri afgaaer, saavidt den forsikkrede Sum der til er tilstrækkelig; hvorimod han da har at besørge den afbrændte eller beskadigede Bygning igjen opbygt eller istandsat. I andet Fald bortsælges Grunden og de fra Jlden overblevne Rudera og Materialier tilligemed Brandhielpen for Brandforsikkringens Regning og til Grundens Bebyggelse efter Anordningen. F. 11. Skeer, saadan Brandskade, at den ikke til den foran befalede Tid kan erstattes, enten af Brandhielps Pengene, eller, i Følge foregaaende Correspondence med vedkommende Collegium, ved Forskud af Hs. Majestæts Kasse, skal General=Land=Oconomie= og Commerce=Collegium være berettiget. til at laane den behøvende Sum paa Brandforsikkringens Vegne imod lovlige Renter, og de samtlige forsikkrede Steders Eiere hæfte for Laanet, som med Renter tilbagebetales af de indkommende Brandhielps=Penge ved næste Repartition. C. 12. Brandhielpen maa ikke anvendes til andet, end til den afbrændte eller beskadigede Bygnings Opbyggelse eller Jstandsættelse, den kan hverken belegges med Arrest eller Jndførsel af nogen Slags Creditor, ligesaalidet som Panthaveren deri kan giøre sig betalt, hvorimod dog hans Ret bliver ham ubeskaaret i det nye eller istandsatte Huus. End skiønt det skal staae enhver Eier af en forsikkret Bygning frit for, at lade den udslette fra Forsikkringen igien, naar han ikke attraaer den længere forsikkret, maa dog ingen Bygning udslettes fra Forsikkringen, uden, Eieren ved Begiering derom enten lader følge Attest af Pantebogen, at den ikke med noget Pant er behæftet, eller Panthaverens Declaration, at han ikke har noget imod Forsikkringens Udslettelse, samt en Attest af Pantebogen, at Stedet ikke med fleere Panter er behæftet. F. 13. Ved Brand hielpens Anvendelse til nye Bygning paalegges Eieren fra Brandforsikkringens Side ingen anden Forpligtelse, end at den nye Bygning skal være af samme Værdie, som den afbrændte før Branden var ansat for og at dette, i det seeneste inden 2 Aar efterat Brandhielpen er ham udbetalt, skal bevises med en lovlig Taxations=Forretning. J andet Fald har Eieren, igjen at tilbagebetale Brandforsikkringen den ham udbetalte Brandhielp, indtil han derforvil opføre Bygningen. Med denne Forretning og den nye eller istandsatte Bygnings Antegnelse under Forsikkringen forholdes ialt saaledes, som forhen er fastsat. F. 14. Taxationsforretninger, Qviteringer, Cautioner, Obligationer, og alle andre Documenter, der angaae denne Brandforsikkring, maa skrives paa ustemplet Papiir. C. 15. Brandskaderne og de øvrige Udgivter, under denne Indretning fra 1ste Julii 1792 af, udredes efter Repartition paa den forsikkrede Summa ved hvert Aars Junii Maaneds Udgang, og beregnes altid ved fulde Tiskillinger af hvert forsikkret 100 Rd., for at undgaae brudne Tal, da Overskudet fra een Repartition kommer til Afdrag i Udgifterne under den følgende. Deraf maa den ene Skilling af hvert forsikkret 100 Rdlr. aarlig beregnes for Contoiret og de fornødne Betiente, hvis Antal og Lønninger Hs. Majestæt vil reg lere efter Omstændighederne. Da saaledes aarlig i det mindste skal reparteres 10 Skil. af hvert forsikkret 100 Rdlr., saa besørger enhver Amtmand uden videre befaling aarlig ved forbemeldte Tid Beregning udfærdiget i 2de Gienparter over hvad enhver Gaard eller Huus for sig har at svare efter de i Amtsarkivet værende Taxations=Forretninger og Pengene strax deres ter indkrævede. Men kan Udgivterne for et Aar ikke bestrides med 10 Sk. af 100 Rdlr., forfattes ved General=Land=Oeconomie= og CommerceCollegium en General=Repartition over hvormeget hver Amt ialt dertil har at svare, de aarlig 10 Sk. af 100 Rdlr. med iberegnede. Efter denne generale Repartition lader Amtmanden forfatte special Beregning over hvad ethvert forsikkret Sted i Følge deraf end videre tilkommer at betale. Den ene Gienpart af Beregningen, saavel over de aarlige 10 Sk. af hvert 100 Rdlr., som over hvad videre i Følge General Repartition falder at svare indsendes uopholdelig til Revision i General=Land=Occonomie= og Commerce=Collegium, hvis Antegnelser uden Ophold efterkommes og med Besvaring og Afbeviisning sendes tilbage. En afbrændt eller nedrevet Bygning, som inden hvert Aars Junii Maaneds Udgang er anmeldt for Amtmanden, og af ham indberettet til General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium, svarer ingen Brandhielp for det Aar, ei heller en ved Jlde brand beskadiget Bygning, saavidt Skadens Beløb angaaer, som fradrages ForsikkringsSummen med fulde Decader, og en nye Bygning eller Forbedring, hvorover Taxations=Forretning til samme Tid er indleveret, svarer fuld Brandhielp for det hele Aar. Hver Gang en General=Repartition udfærdiges, skal den ved følge et specialt Regnskab over Jndtægter og Udgivter fra sidste generale Repartition, men ellers skal en General=Extract af Bøgerne aarlig ved Trykken bekiendtgiøres. F. 16. Hvad saaledes aarlig falder at betale, indkræves af vedkommende Amtsforvalter til hvem Amtmanden sender den anden Gienpart af Beregningen derover, med Ordre til Jncassationen. Naar denne er tilendebragt, som i det seeneste bør skee inden 6 Uger, anmelder Amtsforvalteren, det for Amtmanden, som indberetter det for Amtmanden, som indberetter det for General Land=Occonomie= og Commerce=Collegium. De i Amtstuen indkomne Brandhielps=Penge har Amtsforvalteren efter bemeldte Collegii Anviisning enten at remittere andensteds hen, eller naar de skulde behøves udbetalte til Brandskader, efter ligedan Anviisning, og Amtmandens derpaa grundede Reqvisition, at udbetale dem til de Skadelidte. Qviteringerne for Pengenes Remisse eller Udbetaling indsender Amtsforvalren til General=Land=Oeconomie= og CommerceCollegium, som derfor giver ham behørig Tilstaaelse. C. 17. Brandhielps=Pengene, som falde at svare af hvert forsikkret Sted, hæfte paa Stedet, som et Onus reale, og i alle Tilfælde nyde Præferance næst efter kongelige Skatter. Derfor naar noget forsikkret Sted sælges, maa Skiødet ikke antages ved Retten til Læsning, uden dermed følger Attest fra Amtstuen, at ingen Restance af Brandhielps=Penge hæfter paa Stedet, under Tilsvar for Restancens Beløb af den Rettens=Betient, som uden saadan Attest antager Skiødet til Læsning, og dersom Kiøberen efterlader at lade Skiødet tinglyse, bliver han ansvarlig for Restancen. F. 18. Beboeren, endskiønt han ikke er Eier, skal udrede den Brandhielp, som bør svares af det Sted han beboer, og igien tage det Udlagte hos Eieren, til hvem ham forbeholdes samme Ret, som Brandforsikkringen er tilstaaet; men en Proprietair, som lader sit Bøndergods forsikkre, er selv ansvarlig for hvad deraf skal udreedes, hvorimod og Brandhielpen, naar Brandskade indfalder anvises til ham. Dett, som efter den bestemte Betalingstid staaer til Restance, foranstalter Amt. manden inddrevet paa samme Maade, som efterstaaende Skatter. C. 19. Det maa herefter ikke være nogen brandlidt Eier af en forsikkret Bygning tilladt, især om han har faaet sin Jndboe og Besætning bierget, at gaae omkring, og betle, og derfor maae ei heller Beviiser, At rester eller Tingsvidner i denne Hensigt meddeles nogen; men hvor saadan Tilladelse efter Omstændighederne maatte eragtes nødvendig, skal den meddeles af Amtmanden, dog allene for en vis Tid, og de nærmeste Sogne, og efter den fastsatte Tids Forløb strax tilbageleveres til Amt. manden. Hvo som antreffes at omløbe uden saadan Tilladelse, eller udenfor det anviiste District, eller og ikke i rette Tid tilbageleverer sit Brandbrev, skal ansees og behandles som en omløbende Betler. Politisk. Tidspunktet, der skal afgiøre, om Frankerig beholder Fred, eller faaer Krig med sine Naboer og disses Allierede, synes at nærme sig, da Nat. Forsaml. har forlangt et bestemt Svar af Hofferne i Wien, Madrit og Turin. Fra sidste Sted er allerede indløbet Svar, som forsikkrer: "at i Savoyen giøres ingen krigerske Anstalter: at Franske Emigrantere ikke tillades at samle sig nogensteds, Nizza undtaget, hvilken Stad de nu og skulle forlade: og at Hs. Sardiniske Majestæt intet heller ønsker, end at leve i god Forstaaelse med den Franske Nation. "Naar Svarene fra Wien og Madrit indløbe, og omde blive tilfredsstillende, er meget uvist, og det er at befrygte, at en lang Udeblivelse giver Signal til en Krigserklæring. Den fra Holland, stadfæstede Efterretning, at et Corps Franske have vildet giøre et Jndfald i det Lyttichske Land, og derfra i de Østerrigske Nederlande, hvilket Projekt dog er bleven forhindret ved Feldtmarskal Benders Foranstaltninger, bestyrker den Meening, at det herskende Partie i Frankerig, vil have Krig. - Jmod den forrige Krigsminister, Hr. Narbonne, ere og i Nat. Forsaml. fremførte endeel Klager, hvoriblant: at han ikke tilbørlig havde sørget for Frankerigs Sikker. hed paa den Spanske Side: at han havde ladet de Franske Gevæhr=Fabriker forfalde, og til en alt for høi Priis kjøbt Gevæhrer fra England. Uventet fandt Hr. Narbonne i biskopen, Hr. Faucher, en ivrig Forsvarer, og efter dennes samt Hr. Naarbonnes egen Forsvarstale udvirke des en fuldkommen Friekiendelse. Men Hr. Fauchet, der hidtil er bleven anseet for een af de ivrigste Patrioter vil ved dette Skridt rimelig tabe Jacobinernes Tillid. - Sagen imod Hr. Deelessart synes, af Mangel paa Beviser, at gaae i Langdrag. Nat. Forsaml. har, endskiønt Hr. Cambon har fremlagt en ønskelig Udsigt over Finantserne og en Art Ballance imellem Nationalgielden og Nationalhielpemidlerne, hvorpaa snart skal følge en formelig Finantsetat, besluttet at forfærdige 50 Millioner nye Assinate, saa at Circulationen paa nye er stegen til 1650 Millioner Livres. - Tiden begynder at blive lang for Emigranterne i Tydskland, og nogle af dem vende allerede tilbage til Paris, hvor de ved Hiemkomsten finde deres Huse tilsperede, indtil de betale alle paaløbne Skatte siden deres Bortreise. Nat. Forsaml. ophævede paa Langfredag ved et Decret alle Monke= og Nonne Ordener uden Undtagelse, og forbød at bære herefter nogen Slags Monke eller Nonne=Dragt Til Grund for dette Decret anførtes, foruden den ganske ubetydelige Nytte af disse Selskaber, at samme ikke kunne finde Sted i en virkelig frie Stat, efterdi deres Lemmer stode i et hemmeligt Fælledskab i Tanker, Meninger og Jnteresse.