JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
En Afrikansk. Prinds Aboul Rahaman, udløst af et 40 aarigt Slaverie i Natches, Staten Mississippi, er kommen i sidste Sept. til Boston. Han vil der samle Subskription, for ogsaa at løskjøbe sin Familie, 5 Sønner, og 8 Børnebørn, fra Slaveriet. Statssecretair Hr. Clay har givet ham følgende Vidnesbyrd fra Washington d. 3 Juni 1828, Jhændehaveren af dette, en Prinds, er en Maurer, og for mere end 50 Aar siden kommen i Slaverie. De forenede Staters fuldbyrdende Magt har af hans Herre erholdt ham, for at gjengive ham til sine Venner og sit Fædreneland. Han og hans Hustru Jsabella agte at besøge de forenede Staters nordlige Hovedstæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Jeg har derfor herved den Fornøielse at anbefale ham til alle deres Velvillie og Venskab, med hvem han maatte komme i Berørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Efter det nordamerikanske Blad. Telescopskulle nogle Malkepiger i Staten Connecticut være blevne meget haardt angrebne af Kokopper, og døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Efter samme Blad har d. 21 Aug. Michael Griffin i Ny-York, 10 Aar gammel, giftet sig med Mis Polly Martin 17 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Ny-York har et Missions Selskab, hvis Viig tighed kan vides deraf, at der i det korte Tidsrum fra 16 May til 20 Juni indkom i milde Bidrag en Sum af 16842 Dollars 70 Cent., den største Sum, som nogensinde i denne Stad i saa kort Tid er bleven samlet for dette Formaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J Canton Anson i Staten Nord-Carolina blev d. 16 Aug. f. A. fundet i Dismuke Guldvaskerie et Stykke gedigent Guld af Vægt 13 Pd. Unzer. Den lykkelige Finder var et ungt Menneske, som arbeidede for Dagløn i Bergværket, og som erholder den halve Værdie. Det er den største Guldpepite, som hidtil er opdaget i Nord Carolin, næst efter et Stykke paa 25 Pd. til en Værdie af 3000 Dollars, som for nogle Aar siden fandtes i Canton Cabarrus. Dismuk Grube ligger i et Skiferbjerg. Ogsaa i Syd-Carolina's Guldvaskerier har man havt lige gode Opdagelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J Ny-York var der en Gade, kaldet Fornuft gaden (Reason Street). Ved en Stads og Magistrats Beslutning af 8 Sept., er Navnet forandret til Barrow-Gaden; (vel næppe fordi ingen havde Lyst til at færdes i en Fornuft-Gade?)Man har havt Jndigo, (Anid) Mantager i 20 Aar i Staten Lovisiana. Nu dyrkes og udføres Anil ogsaa fra Staten Missourt. En Borger Isak Dunbar i Canton Jefferson, (Hovedstad, Grenville) paa Østsiden af Missisipp, 30 Mile norden for Orleans, og 4 1/2 Mile N. Ø. for Natches, har begyndt denne Dyrkning, og har en Afsætning af 1000 til 1500 Pd. til Ny-Orleans Produktet ligner Bengal-Indigo, og dets Værdier 1 1/2 Dollars for Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
J Boston udkomme dagligen ni Aviser; der udkomme 8 ugentlige og halvugentlige Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Et Blad udkommer 3 Gange ugentligen, fire to Gange, 20 en Gang. Tre Magaziner udkomme hver 14de Dag, 6 maanedligen, et hver anden Maaned. Der gives 6 Qvartalsskrifter, indbegrebne Eftertrykkene (Republications) af Quater17 og Edinburgh Revien. Et Skrift udkommer hvert Halvaar, og tre som Aarbøger. Jalt 53 periodiske Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Den gamle Arouet, Fader til den udødelige Voltaire, paastod ofte, at der i Tiden sikkert vilde blive en Parlamentsraad af hans Søn."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Den gode Racine havde bestemt sin Søn til Domherre. Boileau, Faderen, naar han kalte om den unge Despreaux, pleiede at sige: den gode Dreng vil i sin Livstid aldrig kunne sige et ondt Ord om noget Menneske. Man seer heraf, hvor falsk Fædrene for det meste bedømme deres Børns Talenter og Tilbøieligheder. Catharina af Medicis lod i Aaret 155, sætte Arthur de Cosse, Greve af Secondini i Bastillen. Hun beskyldte ham for, at have indladt sig i en Sammensværgelse imod Hertugen af Alencon. Henrich den tredie skienkede ham igjen sin Frihed, og tilbød ham et Patent, hvori han skulde erklæres for gandske uskyldig i den ham paabyrdede Forbrydelse. Tillad, Sire, svarede han, at jeg frabeder mig denne Naade. En Cosse maa forudsætte, at ingen kan have ham mistænkt foren Forbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 Januar 1838. Hamburg 2 M. - a vista 208 a Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. N. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 52 - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 188 1/2 - Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . 85 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 - Rbd. r. S. Dito Dito. 107 1/2 107 3/4 i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106 106 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 96 96 1/2 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. ....- i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Nyeste derieenhavn. Recommende an Sexogtyvende Aargang. No. 7. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Den portugisiske Marquis af Cavora og hans Familie. (Af Zeit. für die elegante Welt. Oct. 187.)me. Om de af Jesuiter frembragte Uroligheder, udøvede Misgierninger, begaaet Skjændselsdaad har Historien optegnet mange ligesaa sandfærdig som interessante Oplysninger. Ved udbredte Kundskaber, som de ikke kunne frakiendes jo at besidde og ved deres fine Levemaade, men end mere ved Intriger og Kabaler, vidste de ei blot at indsnige sig i Familiekredse, hvor de forstyrrede mangen brav Families Fred og Held, men ogsaa at sætte sig i Regenters Gunst, bemægtige sig deres Samvittighed og derved deres Landes Bestyrelse. Pater Reidhard og flere ere i deres Historie bekjendte Navne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Da Jesuiterordenen havde i Spanien faaet Rodfæstelse, fandt den og snart Jndpas og Beskyttelse i Naboriget Portugal, og næppe have de noget andetsteds drevet deres Uforskammethed videre end her ved at indblande sig i politiske Anliggender. Ved de af dem ideligen fornyede Anledninger til Utilfredshed fik Oeyras, (bekjendt og berømt under Navnet Marquen af Pombalsom siden blev tillagt ham) sin Konge, hvis Yndling han var, bevæget til Forestillinger til Paven Benedictus d. 12te, med Grunde for de førte Kla Løverdagen den 24 Januar 1829. ger. Paven sendte efter Kongens Anmodning en Visitator og Reformator til Portugal, og gav ham al den Fuldmagt, han i saa vigtigt Ærinde, behøvede. Efter hans Befaling maatte nu Jesuiterne, under Bansættelses-Straf, overgive ham inden tre Dage en nøjagtig Efterretning om alle deres Lande og Godser, om deres udestaaende Penge og Vexler o. s. v., samt afgive Nøglerne til deres Magaziner og Pakhuse, med Fortegnelser over de oplagte Varer, alt uden at tilbageholde eller fortie det ringeste. Befalingen gjaldt ogsaa for de portugisiske Besiddelser i andre Verdensdele, kun at Jndgivelsen af deres Beretninger og Fortegnelser skulde skee til de af Kongen udnævnte Ministre. Paa samme Tid lod Patriarken i Lissabon udgaae et Edict, som efter katholsk Skik blev opslaaet paa alle Kirkedøre og offentlige Pladser. hvorved Jesuiterne bleve aldeles forbudne at skrifte, prædike og udøve hvilkesomhelst geistlige Forretninger, ligesom dem allerede tilforn var betaget den Ære at beklæde en Skriftefaders Post hos nogen Person af den kongelige Familie. Dybt krænkede, og ydmygede maatte Jesuiterne give efter for Magten; men inderligen forbittrede over saaledes at see sig deres Anseelse, deres Rigdomme, deres Hædersposter berøvede, pønsede de paa, under udvortes Ydmyghed, at tage Hævn. De opspandt derfor en Sammenrottelse imellem deres Tilhængere imod Kongens Liv. De vidste ved den dem egne Snuhed at indlede Complottet saaledes, at naar det skulde opdages, maatte deres Ordens Medvirkning blive skjult i et evigt Mørke, og de selv blive fri for al Beskyldning og Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Hertugen af Aveiro, som nedstammede fra en uægte Prinds af det kongl. Huus, og nærede alle de Fordringer, han ikkun burde søge i en lovmæssig Fødsel, var Formand for Sammensværgelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Der har for nogen Tid siden i en Avis staaet en med uklog og latterlig Pietet affattet Beskrivelse over Hertugen af Wellingtons Levemaade. Saadant bliver ikke i England upaatalt. Det hele Resultat af hiin Beskrivelse var, at den store Feltherre ikke spiste, ikke drak, ikke sov anderledes, end ethvert andet Menneske. Herpaa læste man i et andet Blad en noget parodieret Beskrivelse, som dog ikke er mindre authentisk end hiin første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Wellington skal, som en ægte Englænder, en Ven af Humor, selv have læst den med stor Fornøielse, og forsikkret sine Venner, at hans ubekjendte Bograf har taget den af de bedste Kilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
(Oprettet 1819 den 11te August.) - (See Skilderiet Nr. 83 for f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Ved Bombebøssens 35te Aabning, den 7de Januar 1829, fandtes i samme, rede Sølv 94 Rbd. 24 s. og S. v. T. 72 Rbd. 72 s. Fremdeles blev taget til Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
For solgte Contrabøger i forrige Qvartal I en Bombebøsse opsat paa Skibet Norden, ført af Capitain Burd 74 Stkr. forskjellige Sølvmynter, der ere omsatte til Renter af Bombebøssens Obligationer til 11te December sidstleden Huusleie til sidstleden Michaelis Flyttetid af Stiftelsens Eiendom J Bombebøssen paa Dampskibet Wilhelmine er forefundet. samt en Piaster solgt for Af de 24 Rbd. 40 tz. r. S. ere de 20 Rbd. r. S. nedlagte af Capitain Lov og underhavende Mandskab. Renter af Stiftelsens Obligationer til 6te a 2 sk. 4 s. a 2 s. 18 – 48 Januar 1829, 176 Rbd. S. med Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 16, paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 6. Grev 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i Obligationer, a 4 pC. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ei kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts 11. J Sparekassen. Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 12. Af 13. Af en Anonym skjenket 2 Actier i Badeanstalten. Bombebøssens Eiendom d. 31 Decbr. 1828 i alt r. S. og Sølv 33, 33 Rbd. 11 1/2 s. Bombebøssens Eiendom d. 31 Decbr. 182 var i alt r. S. og Sølv 31,518 Rbd. 39 1/2 s. J Friboligen nyde 31 gl. Søemænd Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
J det Directionen takker de Mange, der paa forskjellige Maader have bidraget til et særdeles godt Aar for denne Stiftelse, tillader den sig at nævne Hr. Procurator Porth fra St. Thomas, som ved sin Ankomst hertil overleverede Directionen, deels fra sig selv, deels fra Embedsmænd og Borgere, paa denne Øe, 90 Piastre. Directionen for Bombebøssen haver saaledes til forskjellige Tider ved Hr. Porths godhedsfulde Virksomhed modtaget fra ham circa 9000 Rbd. r. S. Med Undtagelse af den betydelige Gave af 1000 Rbd., som Hs. Majestæt allernaadigst haver givet til Bombebøssen, er denne Stiftelse allene fremstaaet ved vore Medborgeres Godgjørenhed. Denne Godhed mod Stiftelsen, der aarlig sætter Directionen i Stand til at udvide dens Virksomhed paa samme Tid som den forøger sin Capital, forpligter Directionen til at fremlægge for Enhver sine Regnskaber for Indtægter og Udgivter, med Bilag for enhver af disse. Regnskabet for Aaret 1828 vil forefindes i Directions-Stuen i Friboligen d. 20, 27 og 28 Jan. fra Kl. 9 til 12. Kjøbh. d. 21 Jan. 1829. L. Larsen. T. Duntzfeldt. M. Lütken. Langberg. Schack. J. Arboe. Wilse. Thrane. J. Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Livrente=Societetet af 1792. Da det under 10 Aug. 1792 med Kongel. forudgaaet Approbation af 28 Juli f. A. oprettede Livrente-Societet var sluttet, var Antallet af Policerne, Portionerne og Indskuddene følgende: Alder. Klasse og Poli-Portio-Rente. Ren KapiAfdeling, cers ners tens tal. Antal. Antal. Beløb. Rdl. Rdl. Under 12 Aar 1 Kl. 1 Afd. 74. 100. 35 pC. 350. 10000. 2 Afd. 207. 1500. = 5250. 150000. Fralt, 24 Aar 2 Kl. 1 Afd. 2 Afd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Fraat. 36 Aar 3 Kl. 11 Afd. 2 Afd. Frast. 48 Aar 4 Kl. 1 Afd. 37. 65. 5 pC. 325. 6500. 2 Afd. Fraldt Mars Kl. 1 Afd. 34. 74. 5 1/2 pC. 407. 7400. 2 Afd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Fra 60 Aar. og derover 6 Kl. 1 Afd. 16. 20. 6 pC. 120. 2000. For Kapitalen blev udstædet tre Kongl. Obligationer af 2 Oct. 1799, svarende fire pCt. altsaa i alt: 10800 Rdl. J de siden Tontinens Stiftelse forløbne 36 Aar til 11 Decbr. 1828 ere de ved Dødsfald vundne Portioner og de ifølge deraf beholdne følgende: Vundne. Beholdne. 1 Klasses 1 Afdeling Port. 21.2 Afd. 2 Klasses i Afd. 2 Afd. 3 Klasses 1 Afd. 2 Afd. 4 Klasses 1 Afd. 2 Afd. 5 Klasses 1 Afd. 2 Afd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
6 Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Blandede Efterretninger. Fra Jønkøping skrives under 10 Jan, at en mærkværdig Naturbegivenhed der i Egnen nyelig er indtruffen. Den 19 Decbr. sidst ved Solens Opgang opvældede nemlig af en haard Gruusbakkeved Higels Soldatertorp i Jagestorps Sogn, et Vandflod, som opkastede og bortskyllede med største Hæftighed Jord og Smaastene i hundredelæsviis. Den paa en halv Alens Dybde tilfrosne Jord opsprængedes stykkeviis i Stykker paa 4 til 5 Alens Længde. Paa Fladen, hvor Explosionen skeete, var et næsten nyt Gjerdselhegn, (Gardesgardhvoraf 20 Favne oprykkedes, og bortførtes af Strømmen, saavelsom de paa Stedet værende Træer, og Enebusker. Under Explosionen lydede det i Luften som Tordendrøn. Gamle Mænd paa Stedet have fra Forfædrene en Spaadom, at Bondegaarden Higøl skal undergaae ved Udbrud af en underjordisk Elv, liggende ovenfor Gaarden. (St. P. d. J. T. 11.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-24
Kjøbenhavns Børs d. 3 Januar 1839. Hamburg 2 M. - a vista 20 Species 210. Specier solgtes til 18 Rbmk. N. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 1483 140 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . . . i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, os os i Banco 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. L. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
Nyeste kilderie, benhavn. aleen commanSexogtyvende Aargang. No. 8. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den 28de Januar 1829. daangaaMel. Duftende Enge og forrige Vange. Dagen saa herlig fra Himlen oprinder, Faderens Festdag til Dannemarks Held; Kjærlig Ham Dannemarks Sønner de minder, Frembærer Ønsker for Danrigets Vel: Ordet det vandre saa vide om Lande. Det som gav Fædrene Kjækhed og Tro, Tordenskjold vidned det høit trindt om Strande, Rantzau, ved femdobbelt Fiende at slaae. Fædres den herlige, hellige Flamme, Lue end troefast i Dannemænds Bryst, Troskab mod Skjoldungens ældgamle Stamme, Være de Dannemænds Glæde og Lyst Himlens Velsignelse huldrig neddale Over vort elskede Fædreneland, Kjærlighed bygge i Hytter og Sale, Stedse besiæle hver Qvinde og Mand. Landsfader glædes i Børnenes Klynge Jubel ham hilse fra Strand og til Strand; Dannemænds Kjærlighed Hannem forynge: Længe Hanlevefor Folk og for Land! C. Mülertz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
Tirsdagen den 27 Januar 1829. Carl von Mander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
J Weinwich's Konst-Historie læses S. 51 følgende: Carl v. Mander junior, Maler fra Deelt, fød 1580, har efter al Formodning først lært af sin Fader; hans Stil røber, at han ogsaa maae have seet Jtalien. Han opholdt sig i en lang Tid i Danmark, og arbeidede der for det kongelige Hof. Han var en ypperlig Portraitmaler, førte en kjæk og kraftig Pensel, havde en skjøn Colorit. Han har desuden givet Desseins og gjort Cartons til Tapeter, som formodentlig ere vævede af Johan Thomas Kingo, en Skotlænder, og Farfader til den berømte Biskop og Poet Thomas Kingo, da han anføres som Kong Christian den fjerdes Tapetmager; af disse haves endnu 22 Stykker paa Fredriksborg, Slot, paa tvende af dem staaer, Karl van der Mander fecit. Anno 1620 *). Han var Kongens Hofmaler, og har mangfoldige Gange malet denne sin høie Velgjører, saavel til Hest, som Fods, som findes overalt paa de kongelige Slotte. Hans Stykker holde sig godt til denne Dag, og der er usædvanlig Kraft og Liv i dem. Han malede ogsaa mange adelige og andre Standspersoner, samt historiske Stykker, og levede endnu 1665. Jblandt hans Arbeider fortjener at anføres: leones plerarumque partium tam internorum, quam erternorum humani corporis, naturali magnitudine et forma, secundum ductum sectionum ThomeBartholini a Carolo von Mander, Apelle regio, vivis primum coloribus, deinde ab Alb. Haelwegh, Regio glypte æri incise, pro Ana tome Augusta, nedum ultimam manum adepta Th. Bartho. Dom. Anatom. Hafn. 1662 p. 62. Han gjorde med kongelig Tilladelse en Reise til Holland 1635, og maatte udstæde sin Revers tilKongen af 5te Octbr. samme Aar, at komme hid tilbage, samme findes endnu i det kongelige Geheime-Arkiv. Formodentlig er han død her i Landet, men hvor, og naar han er begravet, veed man intet om. Han skal have havt en Broder, der var en stor Kunstner i at forfærdige mathematiske Jnstrumenter, hvoraf man endnu kan faae Bestikker og Kompasser at see, og har han havt sit Verksted i Læderstræde i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
J Jens Lauritson Wolfs Encom. regni Daniæ, udkommen, 1654, læses S. 440 følgende: "Jeg kan ikke forbigaa, at jeg jo og formelder noget om den konstrige og velbekjendte Kongl. Majestæts Picter & Sculpter, Carl von Mander, som residerer udi Kjøbenhavn, hos hvilken er med megen Lyst og Forundring ikke alleneste mange livagtig adskillige høilovlige Konger og Potentater, saavelsom og andre høiædle og velbaarne berømmelige Mænds Contrafeyer, og andet, som efter Anatomiæ Konsten brugeligt er, men endog andre mere af Rariteter og Antiquiteter, som af hans høje Konsts udspeculerede Skarpsindighed gjort er, dets adskillig mange Slags ikke jeg her beskrive kan, hvilket han frivilligen lader tilsyne for hver Libhaver som det begier, og er det værd at see, hvilket fremmede Folk, som meget underligt paa andre Steder seet haver, dette og ikke noksom love og berømme kan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
Den portugisiske Marquis af Cavora og hans Familie. (Sluttet, see forr. No. Nu holdt Morderne inde med at forfølge Kongen; og denne gav Kudsken Ordre at kjøre ham til hans første Saarlæge. Denne faldt i største Forfærdelse, ved at see om Midnatstider sin Monark saaledes komme, svømmende i Blod, og udaf sig selv af den Skræk Scenen naturligviis havde sat ham i. Lægen fandt, at Saarene ikke vare dødelige. Endnu førend Kongen lod sig forbinde takkede han Gud for sin besynderlige Frelse ud af Livsfare. Da han var forbunden, lod han sig kjøre til Slottet, og Greve Oeyras kalde, som nu af Kongen selv fik Forklaring om Mordangrebet. Grevens Klogskab, og Forretningsduelighed indgav ham, hvilke Forholdsregler der bedst maatte følges for at komme paa Spor efter Gierningsmændene. Han lod derfor den følgende Dag det Rygte udsprede: at Kongen havde havt det Uhæld at falde flere Trin ned paa Trappen, og derved havde saaret sig saa meget, at han i nogen Til maatte holde sig inde. Det blev alvorligen forbudt saavel Lægerne, som Andre, der kjendte Aarsagen til hans Sygdom, at aabenbare det Ringeste om Sagens Sammenhæng. Jmidlertid forlod Kongen ikke sit Værelse, og underhaanden blev sagt: at Kongens Tilstand forværrede sig, og at man havde Grund til at ængste sig for hans Opkomst. Hvilken Seier, hvilken Triumf for de Sammensvorne, som nu torde tro, at have opnaaet deres Hensigt. Allerede beskæftigede de sig med Planer til paa nye at komme til at herske, og i smigrende Drømme saae de nu trygt deres dristigste Forhaabningers Opfyldelse imøde. Denne Tryghed var det man vilde befordre, som Midde til at faae dem opdagede, og derfor vedblev man, fra Hoffets Side, at udbrede de mest foruroligende Rygter om Kongens Befindende, og lod sig ikke i mindste Maade forlyde med, at man vidste eller formodede Noget om et forsøgt Angreb paa Kongens Liv. Greve Oeyras kunde med Grund slutte, at der maatte være flere Sammensvorne, og af de lydelige og bittre Klager, som han vidste at Marquisinden af Tavora ofte havde yttret, fandt han sig beføjet til at have Familien Tavora mistænkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-01-27
Da Dommen blev forkyndt Marquisinden af Tavora, tilføiede Rettens Betjent, efter Ordre, at Kongen tillod hende, at henvende sig til hans Naade, om hun endnu havde noget at sige, eller bede om. "Jeg har, svarede hun i stolt Tone, hverken noget at sige eller at bede ham om. J den lange Tid jeg har været gift, har jeg aldrig forladt min Gemal, fulgt ham villigen over Havet, da han gik til Indien, unddraget mig frivilligen alle Ungdommens Glæder, som i Moderhjemmets og Familiens Kreds vinkede af mig. Kongen veed, med hvilken Beredvillighed jeg skilte mig ved Alt hvad der var mig dyrebart, for at opfylde min Pligt, da det behagede ham at ledsage os paa det Skib, der skulde bringe os efter hans Ordre til vor Bestemmelse. Skulde jeg nu lade den Mand, fra hvem jeg var uadskillelig i Livet, gjøre Reisen til hin anden Verden allene, Nei, at leve med ham var min Lykke, og det vorder min sidste Glæde at døe med ham. Hun blev derpaa noget allene med sin Kammerfrue, den eneste fortrolige Person man havde tilladt at komme til hende, og da hun havde bedet hende overbringe Slægtninger og Venner Hilsener, forærede hun hende sine Armbaand, den eneste Kostbarhed man havde ladet hende beholde. Derpaa lod hun Munkene komme ind, og hørte med uhyklet Fromhed og Hengivenhed hvad de havde at sige hende, som højtidelig Forberedelse paa Overgang til det andet Liv. Den 19 Jan. om Morgenen lod hun, førend Henrettelsen, sit Haar ordne som sædvanligt, og da en af Munkene yttrede, at det var paa denne Dag en upassende Forfængelighed, svarede hun smilende: Vil da Religionen, at vi skulle tilsidesætte udvortes Anstændighed, Vilde min Opbyggelse vinde derved, at jeg offentlig kom frem i skjødesløs Stilling. Nei, ærværdige Fader, jeg troer at Fromhed og Sømmelighed lade sig forene, og at saa ligegyldige Handlinger ikke skulle have den ringeste Indflydelse paa min Lod i Evigheden." Klokken 7 1/2 begyndte Henrettelsen. De Dømte bleve baarne i Bærebører, igjennem to Rader Infanterie, til Retterstedet. Dette var ogsaa omgivet af Jnfanterie, og i en fjernere Afstand, fra Skafottet var en Kreds dannet af to Regimenter Kavallerie. Executionen begyndte med Marquisinden af Ta vora. Hun traadte med Fatning, og Værdighed i sit hele Væsen, frem paa Skafottet, og rækkede selv Skarpretteren Tørklædet at binde for hendes Øine. Derefter satte hun sig rolig ned, og snart faldt hendes Hoved. Man bragte Kroppen og Hovedet til Side og bedækkede dem med et Stykke Linned.