JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Fra Pressen er udkommet: Avertissement No. VIII for den SteenfeldtskeFamilie, som giver Underretning om den i den Steenfeldtske Legat=Sag afsagte Skiftekommissions=Kiendelse, tilligemed de i Anledning deraf fremsatte Erindringer og Anmærkninger, ved Legatets Forstander, Toldkasserer Johannes Dall. Det faaes for 12 s. indheftet her paa Adressekontoiret, hvor de foregaaende 7 No. ligeledes kan erholdes for 1 Rbd. 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Jndenlandsk Hør= og Blaargarn. Til det Kongelige Linnedmanufaktur paa Kiøng søges Garn, som er spundet her i Landet, tilkjøbs. Den foreløbigen bestemte Betaling er 3 1/2 s. Tegn pr. Fjed af Hørgarn og 2 3/4 sk. Tegn pr. Fjed af Blaargarn, naar det er haspet paa den almindelige Talhaspe, og iøvrigt vel behandlet. Mindre og større Qvantiteter deraf imodtages i Kjøbenhavn paa Fabrikkens Oplag af H. C. Duus ved Gammelstrand Nr. 3 i Stuen, og paa Kiøng af Vævermester Hansen. Det staaer enhver Sælger frit for at vælge enten Betaling i Penge eller i Dreiel eller Lærred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
En honet Mands Søn kan antages i Uhrmagerlære Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Jfølge Forlig og derefter foranstaltet Execution under 23 Februar, bliver Anders Pedersen Kappendrups Eiendom, som staaer for Hartkorn 2 Tdr., ved Auction opbuden: 1ste Gang Tirsdagen den 22 Marts 2den - den 5 April 3die og sidste Gang Torsdagen den 21 April. Auctionerne afholdes Formiddag Kl. 11, de 2 første paa Herredernes Tingsted og den 3die paa selve Eiendommen. Denne er efter Vurderingen bestaaende af et Stuehuus paa 12 Fag, samt 2 Fløie tilsammen paa 21 Fag, blandet Bindingsværk, leerklinnede Vægge og Straaetag; den til Stedet hørende Jord er bestaaende af en 17 Tdr. Agerland og 3 Tdr. Engbund. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 1 Marts M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Bekjendtgjørelse. Jfølge Bestemmelsen under Skiftet efter afg. Huusmand Lars Hansen Wusmose, Flemløse Sogn, stilles det hans Boe tilhørende Huus med underliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 1/2 Alb., til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Fredagen den 4 Marts, hver Dags. 2den Gang Fredagen den 18 f. M., og Formiddag Kl. 10. 3die Gang Tirsdagen den 5 April, de 2de første Auctioner paa Assens Raadstue og den 3die i selv Huset; hvilket herved saavel til Lysthavendes som vedkommende Pantekreditorers Underretning bekjendtgjøres, paa den i Placaten af 22 April 1817 befalede Maade. Konditionerne erfares paa Auctionsstedet. - Baag HerredsKontoir i Assens den 5 Febr. 1825. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Mandagen den 21 dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction paa Schelenborg Hovedgaard ved Kjerteminde over et Qvantum Landgilde og Tiendekorn, bestaaende af circa 160 Tdr. Rug, 670 Tdr. Byg og 240 Tdr. Havre, samt endeel Tyre, og Ungevæg; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Baroniet Schelenborg Birks Kontoir den 7 Marts 1825. C. C. Møller. 1 tra af General-Regnskaberne for det fyenske Livrente-Societet fra 1 Juli 1822 til 31 December 1824, 1822 d. 1ste Juli paa Rente i Sølv 2455 Rbd. - - i Sedler 5900 Jndtægt. A. Fra 1 Juli 1822 til Aarsdagen 1823. 1. 1822 den 1ste Juli i Kontant, 2 Renter fra 11te Juni 1822 til 11te Juni 1823. S. I Decbr. 1822 blev indfriet en Obligation paa 500 Rbd. Sølv med J samme Termin blev til Afdrag paa en Obligation betalt . . . Summa, Derfra modstaaende Restancer 46 Rbd. 5 mk. 12 s. og Udgivt 5 - 1323 den 1ste Juli contant Beholdning 1418 5 Sølv. S. og Jndtægt, B. Fra 1 Juli 1823 til 31 Decbr. 1824 Rbd. mk. s. Rbd. m. 1. 1823 den 1 Juli vare Restancerne. i Kontant . 3. Renter fra 11 Jun. 1823 til 11 Dec. 182. 4. I Decbr. Termin 1823 blev til Afdrag paa en Obligation betalt . . b. For Aaret fra 1 Juli 1822 til 1 Juli 1823 have de i Societetet værende 292 Medlemmer at betale i Kontingent hver 5 Rbd. 6. J Juni Termin 1824 blev indfriet, en Obligation paa . . . . . Derfra modsigende: Samme 5 og T. a) Udgivter : ". 2044 R. 4 m. 11 s. b) Restancer R. 3m. 10 s. 114 R. m. 4 s. derde og i Nr. Dele faldne rigtige, hele Fler, skes Odense den 21 Febr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Hos Undertegnede faaes : alle Skolebøger, adskillige andre baade videnskabelige og Moerskabsskrivter, nye Samlinge, af Arier og Selskabssange, alle af Petersen udgivne Prospekter og andre Kobbere, Landkorter &c.; og hvad jeg ikke er forsynet med, skal paa Bestilling skaffes til Forlagsprisen. Ligeledes udsælges hos mig af Kammerraad Drevsens Skrivpapitil Fabrikpriser; og hvo som vil paatage sig at samle Klude kan hos mig blive forsynet med det fornødne Pas. Torkild Classon. Faaborg, i Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
En Dreng kan antages i Lære hos Guldsmed R. Theilgaard paa Nedergade No. 688.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Hvor privat Underviisning i Dansk, Tydsk, Frans og andre Ungdoms-Underviisningsgjenstænder meddeles anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
udgivt. Rbd. A. Fra 1 Juli 1822 til Aarsdagen 1823. 1. Til Juli 1822 vare Restancernes 43 Rbd. mk. 6 s. deraf ere blevne betalte 64 - 5 - 10 - 2. Til 1ste Juli 1823 endvidere Restancer. S. Løbende Udgivter . . . . . . . . Summa, Naar fradrages sidstnævnte Udgivt . . ere den 1ste Juli 1823 Restancerne . . 46115 sk. udgivt, B. Fra 1 Juli 1825 til 31 Decbr. 1824. Sølv. S. og T. 1823 d. 26 Sept. bleve 57 Medlemmer Rbd. til 3 Rbd. mk. 8. exeluderende, hvis Restancer vare. 2. 1825 den 15 Febr. blev ligeledes 20. Medlemmer exeluderede, hvis bestancer vare: S. I Decbr. Termin 825 blev en Kapital paa 500 Rbd. Sølv udlaant efter Kours 250 med . 824 den 16 Octbr. blev ligeledes udlaant en Kapital paa 5. Livrenten fra 1ste Juli 1822 til 1ste Ju lios, 2 s. li 1823 var efter Repartitionen. Løbende Udgivter . . . . . . Restancer: a) Contingenter, forfaldne til Juli 1823. b) Renter, forfaldne til 11 Dec. 1824. J. C. Starup. M. Lausen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Efter det Høikongelige danske Kancellies Bevilling og derefter vundet Borgerskab, er det mig allernaadigst tilladt, i Forening med den af mig hidindtil og fremdeles drivende Kobbersmedprofession, tillige nu at drive Blyetækker professionen; hvilket herved bekjendtgjøres for mine Venner og Velyndere, som vil betroe mig deres Arbeide, idet jeg lover Enhver hurtig Expedition, godt Arbeide og billig Behandling. Odense den 18 Febr. 1825. Christian Stockmann, boende paa Hjørnet af Nørregade. og Hans Jensens Stræde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Hos Undertegnede er underhaanden at faae tilkjøbs er Brændeviinstøi til 2 1/2 Tøndes Størrelse, som for faa Aar er kostet af nye og forsaavidt ikke brugt noget, Middelfart den 16 Februar 1825. J. Guldbech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Undertegnede Bundtmager i Odense indkjøber allehaande til Professionen henhørende Skind, saasom Ræve Maar Odder= og Hare-Skind, til høieste Priis, og rekommanderer, sig med alle Slags Bundtmager-Arbeide ligesom hidtil. Odense den 7 Febr. 1825. Schwartzbrem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Efter Forlig og Udlæg stilles Reebslager Wilhelm Steens Huus i denne Byes Vestergade under No. 135 og 136 til 3 Auctioner Tirsdagen den 22 Marts, 5 April og 19 April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa selve Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Bemeldte Huus, som er indrettet til 2 Familier, bestaaer af 8 Fag Muur= og Egebindingsværk, 1 Etage, indeholder 2 Stuer, 3 Kamre, 2 Kjøkkener, 2 Skorstene og 1 mindre Kammer, med Kielder under 3 Fag, samt 5 Fag Baghuus, med Gaardsrum hvori en Brønd, og Have. Denne Tillysning tjener tillig Vedkommende til Efterretning, ifølge Plakaten af 22 Apr. 1817. Kjerteminde den 1 Marts 1825. Thaulov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Efter Begjæring af Kjøbmand Christen Ravn Hansen bekjendtgjøres herved, at den ham tilhørende Kjøbmands Gaard, der er beliggende ved Østerport her i Byen under No. 51, agtes bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes 1ste Gang den 30 Marts, anden Gang den 14 April og 3die Gang den 28 April d. A., hver Dag om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Beliggenhed er særdeles fordeelagtig for en Kjøbmand. Dens Bygninger bestaae af: a) 29 Fag Forhuus til Gaden med 6 Fag Udbygning til Gaarden, indrettede til Værelser, Kjøkken, Bryggers og Brændeviinsbrænderie. Overdelen af denne Huuslængde har 2 Lofter i Høiden. b) 10 Fag Sidehuus Østen i Gaarden, indrettede til Stald m.v. c) 10 Fag dito Syden i Gaarden, indrettede deels ligeledes til Stald, og deels til Kornlade. d) 10 Fag dito Vesten i Gaarden, indrettede til Kornlade, Loe og Vognremisse. Til Gaarden er en god og smuk Kjøkken= og Frugthauge. Auctionerne holdes paa Rudkjøbing Raadstue. Rudkjøbing Byefogedkontoir den 25 Februar 1825. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Ifølge Proclama, som er læst ved Odense Herreds Ret og den Kongelige Lands=Overret, indkaldes herved Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Justitsraad og Stifts=Landinspekteur Arnstrop, der boede i Render Bye under Odense Amt, at anmelde deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet, inden 12 Uger fra dette Avertissements
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
sidste Bekjendtgjørelse. Odense Herredskontoir den 2 Marts 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Samtlige Kredi= og Debitorer i Stervboet efter den paa Gaarden Nøysomhed i Skaarup Sogn, Sunds Gudme Herre, der, Svendborg Amt, ved Døden afgangne Madame Anne Sophie Magdalene Kongstad, fød Rømer, og forhen afdøde Mand, Proprietair Kongsstad til Østedgaard i Weile Amt, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og tjener det derhos til behagelig Efterretning, at der holdes Skiftesamlinger i Boet paa mit Kontoir Mandagen den 11 April og Tirsdagen den 24 Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Herredskontoiret i Svendborg den 22 Februar 1825. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Maren Larsdatter Gaardmand Jacob Jørgensens Enke af Hesselager, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel; de Første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste for at betale hvad de til Boet ere skyldige. Hesselagergaard den 15 Februar 1825. W. T. Borchsenius, kommitteret Skifteforvalter. er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Anden Bekjendtgjørelse. Borger og Jndvaaner Jens Mortensen Birkholm i Ærøeskjøbing har erklæret sig insolvent og over hans Boe er Konkurs bleven paakjendt. Alle og enhver, som formene sig at have Tiltale til dette Boe, samt det dertil hørende Huus, (med Undtagelse af dem, hvis Fordringer ere indførte i Ærøeskjøbings Panteprotokol) fremdeles de, som ere Cedenten noget skyldig eller have Pantegods af ham ihænde, indkaldes derfor herved, under Straf af Præklusion, dobbelt Betaling og deres Panterets Fortabelse, de Fremmede efter at have beskikket den fornødne Prokuratur ad acta, forinden 6 Uger, fra dette Proklams sidste Bekjendtgjørelse af at regne, at melde sig her i Actuariatet, at iagttage det videre Fornødne og dernæst at forvente Rettens Foranstaltning. Dets til Bekræftelse under Stads- og Landrettens Segl. Det Ærøiske Landfogderie den 21 Februar 1825. Carstens. (L. S.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
In siden copiae Claudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Anden Bekjendtgjørelse. Da Huusmand Hans Madsen Hansen i Tranderup har opgivet sit Boe til Rettens Behandling og over samme Konkurs er bleven paakjendt, saa fremkaldes herved alle og enhver, som formene sig at have hvilketsomhelst Krav til ham (de protokollerede Fordringer undtagne), fremdeles de, som maatte være ham noget skyldig, forinden sex Uger, fra dette Proklams sidste Bekjendtgjørelse af at regne, ved Straf af Udelukkelse, stedsevarende Taushed og dobbelt Betaling, at melde sig i Actuariatet hos Hr. Assessor Claudius i Ærøeskjøbing, at beskikke den fornødne Prokuratur, hvis de ikke have deres Værneting her, og at fremlægge deres Original-Dokumenter, samt at indlevere bekræftede Gjenparter deraf. Dets til Bekræftelse under Rettens forordnede Segl. Ærøeskjøbing i Landfogderiet den 22 Februar 1825. Carstens. (L. S.)In siden copiaa Claudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Tredie og sidste Bekjendtgjørelse. Da der er bleven Konkurs paakjendt over Fjerding-Boelsmand Rasmus Pedersens Enkes Boe i Katteskov, saa indkaldes herved Alle og Enhver, som formene sig at have hvilketsomhelst Krav eller Fordring til forbemeldte Fjerding=Boelsmand Rasmus Pedersens Enke og hendes Boe, i Særdeleshed til hendes i Katteskov beliggende Fjerding=Boel, fremdeles Boets Debitorer og Panthavere, eengang for alle, følgelig peremtorie, at melde sig, Fremmede efter at have beskikket den anordnede Prokuratur ad acta, forinden 6 Uger, fra den sidste Bekjendtgjørelse af nærværende offentlige Stævning at regne, ved Straf af Udelukkelse, dobbelt Betaling og Tab af Pante retten, udi Actuariatet i Ærøeskjøbing for Professions=Protokollen, samt der at fremlægge deres Beviisligheder og Dokumenter. Ærøeskjøbing, under Rettens forordnede Segl, den 12 Februar 1825. Carstens. (L. S.)In siddem copise Claudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-10
Dritte und lette Bekanntmachung. Extract des en No. 28 inserirten Proclams. Creditores, Debitores und Prandinhaber des bonis Cedenten Jabob Jmersen, Besitzer der 1sten, 2te, 5ten und 6ten Parcele zu Lundsgaarde, sollen sich sub poena praclusi et perpetui silentii, dupli et amissi juris innerhalb 12 Wochen, a dato ultimae publicationis hujus proclamatis in der hiesigen Gerichtschreiberen legali modo melden. Kongl. Nübel Hardesvogtey zu Broacker, den 10 Februar Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
54 Aargang. No. 57. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges at Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den 11 Rarts 1825. Jndhold. Politiske Aspetter. Storbrittannien (Statsindtægter), Frankerig (Den 1ste Artikel af Godtgjørelsesloven antaget. Flere Deputeredes Taller). Spanien (Frygt for nye Landgangsforsøg). Tydskland (De badenske, nassaniske
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
og bayerske Landstænder. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet: Skibs- og Handels-Efterretninger. Blandinger. Politiske Aspekter. Uden just at befrygte noget Brud paa Almeenfreden, gives der dog samtidige Symptomer, som, i Forbindelse med Nutidens store politiske Opgaver, ikke kunne undgaae Jagttagerens Opmærksomhed. Saaledes har Man baade i London og Paris af de stigende Varepriser uddraget flere uheldsvangre Gisninger; snart hedder det, at Øen Cube- ogsaa har erklæret sig uafhængig og foreenet sig med Mexico, snart at Canterac har sluttet Fred med Bolivar og de Forenede Stater erklæret Spanien Krig, snart at Rusland ved en Traktat har forbundet sig til at medvirke til det spanske Amerikas Gjenerobring, imod derfor at overlades en af de Baleariske Øer eller Californien, og snart at Birmannerne staae for Calcuttas Porte a. Stjernen raadet rigtig nok, intet at troe af det Altsammen. Jmidlertid er det mærkeligt, at til samme Tid som Sir Charles Stuarts Afreise til Lissabon af ubekjendte Aarsager er bleven forfinket, har her været de sælsomste Rygter i Omløb, saasom at et fransk Troppekorps stod færdig til at rykke ind i Portugal og at Kongen vilde forlade Riget, hvilke Rygter ikke saa ganske svækkes ved den Jver, hvor med de gjendrives selv i Lissabonner Aviser, med tilføiet Forsikring, at en saa elsket og agtet Souverain ingen Bistand behøver af sine Allierede, og lever i den fuldkomneste Harmonie med de fremmede Magter, til at Man udenfra har nogen Fiendtlighed at befrygte. Fra en anden Side meldes, at flere Emissarier fra en stor Magt ere ankomne til Montenegro, hvor Alt ruster sig til Krig, medens et Brev fra Zante forsikrer, at en Søemagt vil understøtte Grækerne med Subsidier, ifald Porten ikke vil erkjende deres Uafhængighed, hvormed det ventelig ogsaa staaer i Forbindelse, hvad den Pariser Handelsjournal melder om en til Archipelagus bestemt fransk Observationsslaade paa 3 Linie= og 14 andre Krigskibe. Snart vil det vel vise sig, hvorvidt disse og lignende Rygter enten ere grundede eller tomme Fostere af Jndbildningsskraften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
Storbrittannien. Den 28 Febr. meddeelte Skatkammerkantsleren Underhuset en Beregning over det løbende Aars Jndtægter, hvilke han anslog til henved 56 1/2 Million Pd. Sterling, hvori bliver et Overskud af omtrent 1/2 Million. For Aaret 1824 havdes, selv uagtet Nedsættelsen af flere Told afgivter, et Overskud af 5 Millioner, som vare anvendte til Afdrag paa den offentlige Gjeld. Beløbet af Accisen har oversteget al Forventning. For Aarene 1825227 inclus. kan i det hele gjøres Regning paa 4 Miillioner Overskud. Disse ønskes anvendte først til Udvidelse af den udenlandske Handel, ved at lette Forbruget af fremmede Produkter, dernæst til Forsøg paa at afskaffe det afskyelige Smuglerie og endelig til Ophævelse af en Deel direkte Paalæg, hvilket sidste Ministeren dog anseer for at være af underordnet Jnteresse, da han ikke higer efter en Popularitet, som skulde vindes med Opofrelse af høiere Jnteresser. Ligesom han søgde at gjendrive den Paastand, at Engelland nu skulde have opnaaet sin Lykkes høieste Standpunkt, indeholdt hans Tale flere vakre Yttringer om Fordelen af et friere Handelsystem end det forhen befulgte. Det ene Menneske - sagde han vil træde i Forbindelse med det andet, et Folk med det andet. Dette ligger i denmenneskelige Natur. Disse Forbindelser skabe igjen Fornødenheder, Ønsker og Midler til at tilfredstille dem, og fremme paa denne Maade Menneskets Vel i Almindelighed. Lader denne Drift sig end standse, udryddes kan den alligevel ikke; men vaagner stedse paa ny. Saaledes kan vor nærværende Velstand ogsaa ved Tilfælde standses; men dens Grundvold bliver ikke desmindre urokkelig. Angaaende Ophævelsen af flere Prohibitivlove, som før hæmmede Handelen med andre Nationer, udlod han sig saaledes: "Meget er alt skeet, men Meget endnu tilbage at gjøre. Jeg haaber, at min Ven (Hr. Huskisson) snart vil foreslaae Ophævelsen af alle Afgivter paa fremmede Frembringelser. En slig Forholdsregel vilde ogsaa virke fordeelagtig paa den indenlandske Jndustrie. Til Exempel valgte han Fabrikationerne af Jern, som kunde taale en meget betydelig Nedsættelse i Jndførselstolden uden Skade for Landets egne Fabriker. Det maatte imidlertid skee med behørig Forsigtighed, for at bevæge andre Lande til at frafalde Prohibitivsystemet, hvilket ikke strax kunde ventes af dem alle. Selv Engelland havde tøvet længe nok, inden det afrystede disse Lænker. Men de Nationer, som staae saa langt tilbage, i praktiske Handelskundskaber, at de lade den ene Restriktion følge paa den anden, maae ikke vente, at Man til spaaner dem Fordeele, som de ikke gjengielde. "Jmidlertid, - sluttede Ministeren - tvivler jeg ikke om, at vort Exempel jo omsider vil vorde almindelig efterlignet, saafremt Vi kun blive konseqvente; ikke skifte Politik og ikke i et Aar ophæve det Gode, Vi i det forrige have udrettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
Efter en Tale af Hr. O Connel den 26 f. M. i de Engelske Katholikers Forsamling, som varede hele 4 Timer, blev besluttet at indgive et Bønskrift til Overhuset imod Billen om de Jrlandske Selskaber. En katholsk Præst har og forud erklæret, at Man nok skal vide (paa sin Jesuitisk!) at illudere Loven, hvad den saakaldte Renteskat angaaer, da det dog ikke kan forbydes Almuen at ofre, Gaven for sin Forløsning paa Alteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
De Deputeredes Kammer er nu fuldt beskjæftiget med de utallige Amendements til Godtgjørelsesloven, hvoraf en stor Deel alt ere forkastede. Dog har Kammeret, antaget tvende, det første om at Godtgjørelsen skal gielde for de i Frankerig beliggende Godser, saaledes som det var den 1 Jan. 1792, samt at den er definitiv og ikke kan forøges. Den første Bestemmelse vilde være af Vigtighed for mange nuværende tydske og nederlandske Undersaatter, hvis ikke Ordet Franske var blevet uforandret, hvorved den allene bliver anvendelig paa dem, som nu ere bosatte i Frankerig og have eiet Godser i de aftraadte Provindser; den anden finder Koureren heel ufuldstændig, da Emigranterne derfor ligefuldt om nogle Aar kunne fremkomme med nye Paastand paa Godserne, selv. Jmidlertid er den 1ste Artikel saaledes nu antaget, uagtet Hr. Kochlin forinden fandt sig beføiet til, som Deputeret for Kjøberne, at protestere imod en Artikel, der angriber Eiendomsretten, og hvorved ingen Huusfader, mere kan være sikker paa at beholde Sit i Roe, ligesom og flere af Oppositionen trøste sig ved, at Sagen maaskee endnu kan faae et andet Udfald i Pairskammeret. Jndtil den 28 Februar var alt fremkommet 21 Amendements til den 2den Artikel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-03-11
Af Debatterne om Lovforslaget i det Hele anføres her endnu det Jnteressanteste, forsaavidt det er mere end Gjentagelser af det forhen Sagte. Paa Hr. Dudons Forslag blev den 22 Febr. vedtaget at føre nogle af General Foys, Tale afbrudte Sententser til Protokols, som om han (skjøndt blot hypothetisk) havde indrømmet, at Kjøberne af Nationalgodserne ikke vare i retmæssig Besiddelse af samme. Mindre upartisk viste Man sig, da Hr. Constant forlangte det samme i Henseende til den Yttring af Hr. Duplessis: at Kjøberne skulde opfordres, til at tilbagegive deres Godser, og det uagtet han selv vedkjendte sig at have brugt Udtrykket, stiaalet, som han endnu gjentog og var villig til at prædike fra Tagene &c. Af dem, som talede for Loven søgde Grev v. Noailles ved Maadehold at bøde paa sine Forgjængeres Feil, og gik ud fra, at her, istedetfor at oprøre Lidenskaberne, handledes om at befæste Fred og Enighed, og at Godtgjørelsen ikke blev ydet af Kjøberne, men af Nationen.