JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Endnu i afvigte Aar er efter Keiserens Be*) Man erindrer her, at paa en lignende Maade gjorde Dannerkongen Knud den Store sine Hofmænd skamfulde, da de saa overdrevent smigrede hans Magts Storhed. Han satte sig hen ved Bredden af det brusende Hav, og bød det være stille. Da det ikke vilde adlyde hans Bud, sagde han til sine Smig rere, at de deraf kunde see, at det var Gud allene, ikke Mennesket, i hvis Haand Magten og Vælden er. faling oprettet i St. Petersborg en ny Artillerie skole, der staaer under Storfyrste Michaels Overopsyn og Styrelse. Mathematik, især Artillerie og Fortification, ere Hovedgjenstandene, der foredrages her af 5 Lærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
J Storhertugdømmet Weimar gives i Landsbyen Ober=Weimar et storhertugeligt Mønstergods, hvor alle nye Opdagelser og Opfindelser i Landvæsenet prøves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
J Mons er en Forbryder, ved Navn Collet, bleven dømt til 5 Aars Fæstningsarbeide, fordi han havde drevet Frækheden saavidt, at han engang reiste omkring i Grevskabet Niece, og indsatte 33 Præster, og en anden Gang udgav sig for General, og i denne Egenskab en Dag mønstrede hele Garnisonen i Montpellier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
En Mand i Tydskland har anlagt et Marketenderie for Hunde, som har stor Søgning. En Portion Kjød og Grønt, saaledes som den passer sig for Hunde, koster 6 Penninge, en Portion Been 3 Pd., et stort Skinkebeen 3 P. o. s. v. Beværtningen skeer baade paa Gaden og i Huset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Kjøbenhavns Børs, d. 20 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1821) 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februari f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 14 3/4. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
(Jndsendt.)Er Romanlæsning gavnlig eller skadelig for Ungdommen, Gavner eller skader den i alle Tilfælde eller kun under visse Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-21
Dette Spørgsmaal ønskes fyldestgiørende besvaret i dette Blad af en eller anden tænkende Mand, som maaskee kunde interessere sig for en ikke uvigtig Sag, især paa en Tid, som vor, da Romanfabrikerne ere i fuldeste Flor, og oversvømme næsten Alt med deres Fabricata. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. oc 200000 Attende Aargang. No. 59. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Julii 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Proprietair Brombærs Bemærkninger paa en Reise til Kjøbenhavn. J Breve til Dr. Ludvigsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Der er mange Aarsager, der kunne bidrage til den overdrevne Befolknings Tilvært, men de kunne dog alle henføres til de store Kilder; Overdaadighed og Sædernes Fordærvelse. For omtrent 35 Aar siden holdt kun meget saa, selv af Kjøbenhavns rigeste Jndbyggere, Eqvipage eller Tiener, i Liberie. Deres Bord var besat med simpel Huusmandskost, og Folk, der eiede Tønder Guld, og hvis Navn man tog Hatten af for paa alle Børser i Europa, lode sig nøie med Vælling og Stokfisk om Søgnedage og Suppe og Kjød om Helligdage, gik til Fods til Charlottenlund, og troede ret at tractere deres Familie, naar de eengang om Aaret kjørte med den til Dyrehaugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
(Jndsendt. J Morgenblatt fürgebildete Stande, Mai d. A., Nr. 117, findes følgende den nordiske Mythologie angaaende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
For Prof. T. Badens Mening om bemeldte Mythologie have Malerne Eckersberg og Høyer (den første er Medlem af Konst Academiet, hvis Secretair Baden er) offentligen erklæret sig Men man er ikke altid Konstdommer fordi man er Konstner. Evald, Pram og Oehlenschlager, tre af Danmarksgenialeste Digtere) have laant omfattende poetiske Fremstillinger af den eddaske Mythologie, især har Oehlenschlager øst sit Epos Nordens Guder uforfalsket af Kilderne. Ogsaa have Mænd, hvis Kundskaber og Smag ere almindeligen erkjendte, helliget de eddaske Myther critiske Undersøgelser og Oplysninger; de have til strækkeligen beviist Asalærens Ægthed, og oplyst, hvor svage de mod samme i ældre og nyere Tider anførte Jndvendinger ere. Eddaske Myther, hvoraf flere ere udgivne i Grundsproget, ere ifølge heraf i det mindste saavidt bekiendte, at det neppe torde være voveligt, at kalde den Mening umoden, og i sig selv ubetydelig, som nu erklærer den ed daske Gudelære for uægte eller interpoleret, som vil udskrige den for en betydningsløs Opfindelse af dumme Barbarer og for at være fuldkommen ubrugbar for de skjønne Konster. Jøvrigt er det jo ikke Spørgsmaalet, om den nordiske Mythologie, som Gjenstand for Maler- og Billedhugger Konsten, skal fortrænge den græske, men om ikke ogsaa hiin Gudelære kan forsyne Konstnerne med betydningsfulde Jdeer og sindrigt Æmne, om ikke en opfindsom Aand, udrustet ved de græsk romerske Antikers Studium, kan aabne sig en ny Konstbane og en ny Konst- og Jdee Verden ved Hjelp af den eddaske Mythologie, Digterne have, som det sig bør, allerede arbeidet for Konstnerne; de have practisk beviist, at den nordiske Mythologie er brugbar for Digtekonsten, og hvo der, f. Ex., har læst Oehlenschlagers: Nordens Guder med uindtaget Konstsands, han vil neppe tvivle om, at disse Myther ogsaa af den dannende Konstner med Held kunne benyttes. Ogsaa i Tydskland have i vore Dage Stemmer af Vægt ladet sig høre for den nordiske Mythologie, Da Skilderiet forhen har meddeelt en i det ovennævnte tydske Blad dengang indført Note mod vore Forfædres Mythologie, saa synes det billigt at det ovenanførte Forsvar for den, hvilket samme Blad har leveret, ogsaa læses her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Biographia curlosa. Under denne Titel udgives i Engelland et Gallerie af besynderlige Mennesker, der have udmærket sig ved legemlige eller aandige Egenheder. Følgende ere nogle Prøver deraf: Den vilde Peter, som blev 1723 funden i en Skov ved Hammeln, og døde i London 1785, 62 Aar gammel, gik paa alle Fire og klavrede i Træer som et Egern. - James Tiller, en ung engelsk Kjæmpe, som døde 1819 i London, 24 Aar gammel, var 8 Fod 6 Tommer høi, og havde en Søster paa 15 Aar, der holdt 6 Fod. – J Grevskabet Yorkshire havde man adskillige overordentlige Exempler paa en høi Levealder, FranCansit fra Barythorpe døde 1768 i en Alder af 160 Aar; Jonathan Hartop, 1791, i en Alder af 138 Aar, efterladende sig 26 Børnebørn, 74 Børnebørns Børn, og 140 Børnebørns Børnebørn. Blandt hans Efterladenskaber fandtes et Brev fra Milton, efter hvilket denne i sin Trang havde laant 50 Pd. St. af Hartop. - Elias Hople døde 113 Aar gammel. - SammelChilton led fra 169498 af en periodisk Søvn, og laae engang 4 og derpaa 17 Uger i en dyb Søvn. Dr. Oliver, som har beskrevet dette Tilfælde i et eget Skrift, pirrede ham forgjeves med Salmiakspiritus og Nyserod i Næsen. Han paagnede, efterat have sovet fra 17 Aug. til 19 Nov., omsider pludseligen, og svarede, paa det Spørgsmaal, hvorledes han befandt sig Gud skee Tak, meget vel. Strax derefter faldt han igjen i en Søvn, og vaagnede ganske sund i Febr. næste Aar. - Thomas Klark, en sær, men redelig Kræmmer, spiste dagligen sit tarvelige Maaltid, paa et Ark Papir, i en liden Stue ved sin Bod, var godgjørende, trods sin tilsyneladende Karrighed, og efterlod 300,000 Pd. St. - Henr. Lemoine, Forfatter til en Historie om Bogtrykkerkonsten, Wonderfull Magazine, og Medarbeider i Gentlemans Magazine, een af de kundskabs rigeste Bibliographer i Engelland, døde 1812 i et Hospital, og var kommen saa meget til Agters ved sin Handel med brugte Bøger, at han maatte skrive Flyveblade for Boghandlerne, og udhøkre Bøger i Gaderne; men derhos saa billig i sine Fordringer, at da man engang tilbød ham en Betaling af 1 Pd. Sterling for et Flyveskrift, vilde han ikke tage meere end 6 Sh. - Den bekjendte Ridder d'Con maatte, efter i den franske Revolution at have mistet den Pension, Kongen af Frankrig havde bestemt ham, imod at love, at han vilde bære Fruentimmerklæder, indtil sin Død, i en Alder af 68 Aar, 1795, tage sin Tilflugt, til en Beneficeforestilling i Pantheon og andre Skuepladse, hvor Ridderen i Fruentimmerklæder kjæmpede mod St. George, Angelo og andre Fægtere. Jndtægten var saa ubetydelig, at han siden maatte sælge sin kostbare Bogsamling ved Auction. Han døde 1810, og ved hans Ligs Aabning hævedes al Tvivl om at han var af mandligt KjønMisceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Jndenlandske Efterretninger. Fredagen den 20 Juli 1821 forsvarede Hr. Greve F. W. F. Ahlefeldt-Laurmig, surnummerair Assessor i den Kongelige Lands-Over-Ret i Viborg, sin for Licentiatsraden i Lovkyndigheden skrevne Afhandling: De præscriptione immemoriali &c. De ordentlige Opponenter vare: de Herrer, Conferentsraad, Professor Doctor juris Schlegel, Ridder af Dannebroge, Professor Doctor juris Bornemann, Professor Doctor juris Kolderup Rosenvinge. Af Auditoriet opponerede Hr. Studiosus Theol. H. J. L. Fabricius. Respondens var Hr. Cand. juris C. Valentin. Disputatsen begyndte Kl. 9 Formiddag og vedvarede til Kl. 2, hvorpaa den igjen begyndte Kl. 4 og vedvarede til Kl. 7. Acten for regik i Regentskirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
J denne Tid er een af de skjønneste Landeiendomme paa Kjøbenhavns Amt - Dronning gaard – til Auction. Dette Sted blev for omtrent 40 Aar siden bygget af Statsraad Frederik de Coninck, og var, da det ikke ligger længere end omtrent 2 Mile fra Hovedstaden, i mange Aar Kjøbenhavnernes Yndlingssted. Længe var Adgangen aldeles fri dertil; men da Eierens Godhed, at lade henlægge i et Lysthuus i Haugen en Bog, hvori Enhver i Nydelsen af en overalt herlig, ved Konsten forskjønnet Natur, kunde optegne hvad passende Tanke der under en saadan Lystvandring faldt ham ind, blev misbrugt til Nidskriverie, saa blev Bogen borttagen, og ingen fra den Tid af indladt mere, med mindre han i Forveien, efter en skreven Anmodning til Eieren, hvori Navn og Stand opgaves, havde forsynet sig med en Billet, der frit kunde afhentes paa det de Coninckske Contoir. Hvert Aar, saalænge den afdøde Etatsraad leve de, høitideligholdtes paa Dronninggaard hans Frues Fødselsdag, der indtraf paa den skjønneste Tid af Aaret, ved en høist interessant landlig Fest, hvortil Kjøbenhavns Jndbyggere i Tusindtal toge ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
En saadan Fest findes beskrevet i Skilderiet No. 68 for 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Mariboe. Da Erfaringen viser, at ved renset Korn giver en riig Kilde til Velstand for Landmanden, saa besluttede Selskabet til Oplysningens og Vindskibelighedens Fremme i Lollands Falsters Stift, ved dets Møde den 4de Julii sidst, at anskaffe foreløbigen for Falsters Nørreherred en Rensemaskine med dobbelt Besætning af Cylindere, af det Slags, som Snedker Kølle her i Byen forfærdiger, hvilken Maskine hensættes hos Herredscommissairen, Hr. Amtsprovst Grundtvig, i Torkildstrup, som tilsteder Enhver Adgang tilat faae renset sit Korn, imod at oppebære en moderat Betaling for hver Tønde Korn der renses. Efterhaanden, som Selskabets Midler tillade det, vil det forsyne de øvrige Herreder, som ønske det, med lignende Maskiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Blandede Efterretninger. Den for Kjøbenhavnerne fra Dyrehaugen bekiendte Albinos Dondos Blafard, eller Natmenneske, har nylig ved sin Nærværelse i Konigsberg svoret til Hymens Fane. Den Udvalgte er en Kokkepige, som imidlertid har forstaaet at spille Asmodi saa fortræffeligt, at den ulykkelige Ægtemand allerede i Hvedebrødsdagene skal have fattet den Beslutning at lade sig skille fra hende, Dette Ægtepars offentlige Copulation var en sand Fest for den Königsbergske Janhagel; Kirken blev næsten stormet, man steeg og klatrede allevegne i Veiret i den, og fortalte hverandre de allersælsomste Rygter om Manden med det lange hvide Skjæg og de smaae røde Øine, thi nogle holdt ham for en forklædt Præst, andre endogsaa for en Hermaphrodit og atter andre for en Eunuch. Selv Digtekunstens hulde Musa blev sat i Reqvisition ved denne Leilighed saavel af Naturdigteren Hiller, som af Medarbeideren ved flere literairiske Jnstituter, Doctor J. - C., hvilken sidste skrev en sentimentalsk Sang for Folket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Den nuværende Standpunkt af den russiske Literatur, er i en kort Oversigt følgende: Af levende Forfattere tælles 350, med de for adskillige Aar siden døde, 372. Den ottende Deel deraf ere Geistlige, men de fleste Adelige. Jndtil Aaret 1787 regner Bachmeister i hans russiske Bibliothek omtrent 4000 i dette Sprog forfattede Bøger, altsaa omtrent saa mange som de Tydske i eet Aar bringe til Messen. J det største russiske af Originaler bestaaende Bibliothek, som Videnskabernes Academie i St. Petersborg eier, fandtes for adskillige Aar siden omtrent 3000 trykte Nationalværker, hvoriblandt 105 Romaner. Efter den Tid steg Skriveriesygen saa meget, at allerede i afvigte Aar 8000 Værker vare trykte i det russiske Sprog. Oversættelserne udgjøre endnu stedse de fleste Arbeider, som de russiske Lærde og Forfattere levere, og deriblandt de af den saakaldte skjønne Literatur, især Romaner og Skuespil, det største Antal. Tidender og Jntelligensblade paa Russisk og Tydsk have, foruden Petersborg og Moscau, adskillige Gouvernementstæder, f. Ex. Riga, Mitau, Reval, Abo, Kasan o. a., kritiske Blade eller Literaturtidender udkomme i Moscau, paa Russisk og i Willna paa Polsk. Af Journaler tæller nu hele Riget 20. Moskau har 9 Boghandlinger og 10 Bogtrykkerier; men St. Petersborg 17 Boghandlinger og 15 Bogtrykkerier. Willna 1 Boghandling og 5 Trykkerier; i Riga ere 2 Boghandlinger og 4 Trykkerier, Reval 1 Boghandling og 2 Trykkerier, Dorpat 1 Boghandling og 2 Trykkerier, Charkow ligesaa mange. Ogsaa gives der 89 Skriftstøberier i hele Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Regjeringen i Hannover har, for at forekomme brødløse Ægteskaber, paabudet, at ingen Haandværksmand tør gifte sig uden Øvrighedens Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Det K. K. Bibliothek i Wien, stiftet af Keiser Marl., indbefatter, efter en i Aaret 1820 udkommen Beskrivelse over samme af G. v. Leon, K. K. Custos, 300,000 Bind, 800 Bind Kobberstykker, hvoriblandt 217 Bind Portræter, og i det Hele 300,000 enkelte Blade. Jnkunablernes og Haandskrifternes Antal anføres ikke. Denne Bogskat er hidtil med Keiserlig Rundhed bleven forøget, og endnu anvendes 15000 Gylden, og stundom det Dobbelte, aarligen derpaa. De derved ansatte Embedsmænd og Betjenter ere 1 Præfect, 4 Custoder, 4 Scriptorer, 2 Adjuncter og 3 Bude.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
J det Keis. Naturaliecabinet i Wien findes 27 Meteorstene og 9 Metalmasser af samme Natur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Et fransk Tidskrift meddeler en Reisendes Bemærkninger over den berømte engelske Digter Lord Byron, der lyde saaledes: Byron er en ung Mand, ustadig, munter, stolt og frygtsom, med Ansigtstræk saaledes som en Raphael vilde givet dem en stor Digter. Han praler af sin ædle Herkomst som en Daare, og er stolt af sin Aand, som et almindeligt Menneske. Han ynder ikke lærde Folks Selskab, fordi han anseer de Fleste for nedrige og misundelige, og siger med Jtalieneren, jeg har seet de skjønne Aander, og har fundet mange hverken skjønne eller aandige. Han taler gammelt og nyt Græsk, Fransk, Jtaliensk og Arabisk med Færdighed. Om Morgenen er han sædvanligen tungsindig, og da skriver han et Par Hundrede Vers, stundom paa sit Værelse, men som oftest paa en Spadsereridt. Han sidder længe tilbord, naar han er i Selskab med en Ven eller en underholdende Gjæst, thi ved al sin Maadeholdenhed forlænger han gjerne Underholdningen ved Deserten. Efter Maaltidet hører han Musik, og oplivet af de Bevægelser, den opvækker, lukker han sig ind, og bringer de ved Morgen begeistringen henkastede 200 Vers ved Afteneftertanke til 50. For hvert Vers betaler hans Forlægger Murray ham to Guineer (16 Rbdlr. rede Sølv) (Lord Byron kan saaledes fortjene i een Dag, hvad en dansk Forfatter neppe formaaer at tilveiebringe i et heelt Aar. Hans Bolig i Venedig er et gammelt Abbedie, beskygget af Træer, høit og mørkt som hans Genius. Han rider dagligen en Time. Den italienske Himmel synes at have mildnet hans strænge Sindelav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Antallet af de ved Academiet i St. Petersborg Jmmatriculerede er over 300, men der klages over, at mange dimitteres for umodne. Høiskolerne i Wilna, Kasan, Charkow, Moskau, Abo og Dorpat tælle tilsammen omtrent 2000 Studerende: et alt for ubetydeligt Antal til at besætte alle civile, geistlige og pædagogiske Embeder i et Rige, som har 50 Mill. Jndbyggere. Udlændinger, som have lært noget, kunne derfor endnu stedse gjøre Lykke i Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
J Vesoul har en Jngenieurofficier opfundet en Maskine, som om Natten nøje tilkjendegiver det Sted, hvor en Jldebrand er udbrudt. Ved Hielp af 3 Million Fr. i Actier, skal Dunkirkens Havn nu forbedres. Som bekjendt hørte denne Stad fordum til Flandern, men Ludvig XIV. og Crommel fratoge samme i Forening 1667 Spanierne, som den Gang eiede Nederlandene, og den blev tractatmæssigen overladt til Engellænderne; men Carl 11., der altid manglede Penge, solgte den 1662 for 5 Mill. Fr. til de Franske, til stor Skade for Engelland; thi da Dunkirken er en meget god Havn, og den eneste Frankrig besad ved Nordsøen, saa tilføiede de Dunkirkske Capere i den paafølgende Krig den engelske Handel i hiint Hav overordentlig Skade. J Freden til Utrecht benyttede derfor Engellænderne sig af deres Overvægt, at gjøre Havnens Tilstoppelse og Fæstningsværkernes Sløjfning til Betingelse. Denne Betingelse gjentoge de i Pariserfreden 1762, men den blev aldrig ganske opfyldt, endskjøndt en i Dunkirken ansat Commissionair skulde vaage over sammes Jagttagelse. den anden Pariserfred 1783 blev denne haanlige Betingelse ikke mere berørt, men Havnen har imidlertid lidt saa meget, at end ikke store Fregatter kunne indløbe mere der. Ydria, der i denne Tid saa ofte omtales, er en liden klippefuld, ufrugtbar De, paa Østkysten af Peloponnes, maaskee det gamle Arestera. Fordum var det lidet beboet, men da Tyrkerne, efter den første Krig med Cathrine 11., rasede saa grusomt mod Moreas Jndbyggere, der havde gjort Opstand, flygtede mange af samme til dette Eiland. Dog, da Jordbunden ikke kunde føde dem, thi der mangler her endog paa Brønde, hvorfor de for det meste maatte hielpe sig med Cisterner, lagde de sig efter Fiskefangst og Skibsfart, hvorved den lille, men sikkre Havn kom dem til Nytte. Deres Tal har forøget sig til 26,000, og deres Skibe, over 300, besøge ikke allene alle Middelhavets Kyster, men ogsaa America. Deres Stad er meget vel bygt, og forsynet med gode Skoler. Tyrker boede ikke iblandt dem, de betalte Porten en ringe Skat, men leverede den hidtil de bedste Matroser og Søofficierer. For nogle Aar siden have de ogsaa befolket det andet større Klippe eiland Paros, det gamle Calauria, hvorhen Demosthenes to Gange flygtede, og siden døde, og som tillige indbefatter den skjønne Havn Pogog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Kjøbenhavns Børs, d. 24 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 1/2 s. Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1821) 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-24
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februari f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 14 3/4. Svenske Sedler 69 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa 80000 Ra Attende Aargang. No. 60. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 Julii 1821. Tartuserne.) Opestis, O lades! Hvilken Plage, hvilken Ulykke! Vore Sæder, i det Hele tagne, ere bedre end de Gamles; det er en afgjort Sag, og jeg frygter ikke for, at man vil modsige mig, og give mig Leilighed til at bevise det. Skulde jeg end stenes af vore nyere Dacierer, vilde jeg dog ikke kunne modstaae, det føler jeg, den Nødvendighed, jeg seer mig i, at reise mig mod den scholastiske Overtro, der er dreven saavidt, at man uden Betænkning byder Ungdommen, som en Gjenstand, for Studering, Værker, hvori alle Stilens Tryllerier og alle Digtekonstens Farver ere anvendte til at skildre de skjændigste Uteerligheder; mod den forargelige Agtelse for Oldtiden, der berettiger vore Oversættere til at overdrage i vort Sprog hiin Skare af utugtige Jdeer og skjændige Tilstaaelser, hvis offentlige Yttring, endog hos et lige Talent, vilde paadrage en nyere Forfatter *) En Prøve af det høist læseværdige og velskrevne Værk Hermite de la Chaussee d'Anin, som indeholder en Skildring af Parisernes Sæder i Begyndelsen af det nittende Aarhundrede. Almeenhedens Foragt og Lovenes Forfølgelse. De, som troe, at det er tilstrækkeligt at svare paa Beskyldningerne mod Anakreon, Catul, Horats, mod den beskedne Virgil selv, hvad Dacier svarede paa de Bebreidelser, der gjordes Sapho: hun havde mange Fiender, tilskrive uden Tvivl for en stor Deel de Tiders almindelige Sæder, da disse store Digtere levede, det, der var meest lastværdigt i deres særegne Sæder. Vi begynde derfor snart at forstaae hinanden, og mueligen blive vi til Slutningen ganske enige. De Gamle have overdrevet Alt: Oyderne og Lasterne; de bare sig ofte af som visse Folk, der ikke give Slip paa et Jndfald, uden at begaae en Sottise, sjeldent give de Slip paa en Dyd, uden at have begaaet derved en Last. Saaledes have de drevet Fædrenelandskjerligheden indtil den meest oprørende Fanatisme, Agtelsen for Lovene, indtil Forglemmelse af de naturlige Følelser, og Venskab. . . . Det er Ting, som man ikke engang bør berøre. Er man kommen overeens om, at de Gamle have havt mange Laster, der ere os fremmede, jeg turde næsten sige ubekjendte, saa maa man, for at være billig, tilstaae, at der gives een, om just ikke den meest forhadte, saa dog den foragteligste, om just ikke den rædsomste, saa dog den man har meest at frygte for Skinhellighed, der i Særdeleshed synes at tilhøre vore nyere Tider. Dette Ord, som jeg tager i sin vidtløftigste Betydning, kan blive til en Maske af alle Dyder. Moliere har skildres eller brændemærket den religtense Tartne. Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-28
En vakker Helt mig svinger, Derfor saa froe jeg blinker; Jeg frie Mands Værge er, Det fryder blanken Sværd, Hurra! Ja, gode Sværd, min Glæde. Er frie med dig at qvæde, 2) Ved hvert Hurra klarres med Sværdene. Som var du hist fra Gud Mig skjænket som en Brud. Hurra! Dig har jeg ja hengivet Mit kolde Bryst i Livet. Naar vies vi for Gud? Naar henter du din Brud, Hurra!"J Brudestads du blinker, Naar os Trompeten vinker; Naar Jldsvælg aabne sig, Jeg henter, Elskte, dig. Hurra! i Med heftig salig Længsel Jeg sprænger her mit Fængsel, Hent snart, o Brudgom, mig, Jeg fletter Krandse dig. Hurra." Hvi klirter du i Skeden, Du raske Ven i Heden, Saa vild, saa grum i Hu Siig, Sværd, hvi klierer du Hurra! Nel klirrer jeg i Skeden: Jeg længes efter Heden, Ret vild og grum i Hu Derfor jeg klirrer nu. Hurra!" Bliv dog i snevre Stue; End blusser ingen Lue; Bliv stille i dit Hjem, Snart henter jeg dig frem. Hurra, Jeg ingen Roe kan have - D, skjønne Elskovshave, Hvor Rosen blodigrød Kun tyder snare Død! Hurre! Saa kom da af dit Gjemme, Du Heltens Trostestemme. Herud, mit Sværd, herud, Du est min sande Brud! Hurra! Alk, Frihed Modet vækker!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-28
Blandt raske Bryllupsrækker See - Staalers klare Glands Fortryller Sjæl og Sands! purra. Deelan, J tydske Helte, Spænd Sværdet rask ved Belte, Blier J om Hjertet varm, Tag Bruden kun i Arm! Hurra, For turde hun kun blinke Saa hemmelig og vinke; Dog til vor Høire. - Gud Selv bandt den raske Brud, Hurra, Lad derfor Eders Læbe. Til Brudens Staalhud klæde, Forbandet være den, Som ei er hendes Ven, Hurra. Nu - lad sig Bruden svinge, Saa klare Gnister springe!