Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-03
Til det smukke Kjøn havde han stedse en saa stor Tilbøielighed, at han i sit Liv havde havt 30 Dueller, i Anledning af galante Eventyre, og altsaa i den Henseende var et Sidestykke til Jacob von Tybo. Fra sit 50 Aar af mistede han sin Hukommelse, saa at han ved Enden af sit Liv aldeles ikke erkjendte adskillige smukke Vers, som man af hans Digt Sophiowka forelæste ham, for sine egne, heller ikke kunde han befinde sig, nogensinde at have digtet deslige Sager. Mod Enden af sin Levebane elskede han meest Ensomheden, og gik, i en Pudderkappe, med ubedækket Hals og en stor Kjæp i Haanden, i hele Timer op og ned i Stuen. Hans kjereste Syssel var at madde Spurve, af hvilke et stort Antal, næsten 200, indfandt sig hos ham. Han døde d. 12 Dec. 1812. "Det System, at holde staaende Hære (om hvilke den afdøde Grev Schmettau i sin Tid skrev en Bog, der gjorde megen Opsigt, siger Gen. v. Bis mark i sit Værk: System der Renteren, Berl. u. Posen 1822, er i de fleste europæiske Stater virkeligen opgivet. Den ny Retning, hvori vi befinde os, er en Krigskoles, hvori Undersaatterne af det mandlige Kjøn, i Følge en Lov, for en bestemt Tid indtræde. "Forf. anseer dette System at være fordeelagtigere for Staternes Financer, end de fordums staaende Hæres. Men dette vil Skriftets Rec. i Götting. Anzeiger ikke ubetinget indrømme. "Friedrich II. Cavallerie, siger han, der var 10,000 Mand stærkere end det nuværende preussiske, kostede mindre end det sidste. Men den Udgivt for Nationalformuen, som den nuværende Krigsforfatning i alle øvrige Henseender kræver, er meget større end den, de egentlige staaende Hære udfordre da den forpligter alle vaabendygtige Folk i Staten til Krigstjenesteen, og følgeligen virker paa alle Familiers Forhold, medens ved den forrige Forfatning, enten kun Frivillige, eller der, hvor Conscription var indført, kun enkelte Classer, tjente i det staaende Militaire Forf. har i denne sin Bog om Rytterie et Capitel, som de Fleste nok neppe ventede der, nemlig om det Onde, Curopa lider af. Allerede Franklin skrev 1776. America vil beholde Overhaand over Europa, fordi Civiladministrationen og Krigsvæsenet koste der mindre. Men vanskeligere er det, at udfinde Modmidlet. Afgjørende Forandringer i Civiladministrationen lade sig i forældede og længe tilværende Statsforfatninger næsten ikke uden voldsom Omvæltning frembringe. De, fra hvilke en Jndskrænkning i Civil administrationen skulde udgaae og som maa udføre den, have directe eller indirecte en for stor Jnteresse i at holde det, som længe har været til, opret J det nuværende Europa ere Statsbetjeninger, den fortrinligste Næringskilde for de dannede Stænder, der stedse mere og mere forstørre sig, medens de arbeidende ere i Aftagen. Civilembedsmændenes Jndtægter bestaae ikke blot i Lønninger, men i Sportler, hvis Jndskrænkning ikke vil komme Statscassen tilgode. Man har - rigtig nok uden Nytte – opdynget Forretningerne ved de fleste Civilpladser saa meget, at uden en fuldkommen Forandring i Administrationsmaaden og Justitsgangen, Personalets Jndskrænkning næsten er umuelig. Bør det, efter at have overveiet disse Aarsager, vel undre os, at de Forsøg, som i vore Dage ere gjorte i adskillige Stater til at indføre Besparelse i Civiladministrationen, kun have tjent til at forøge de med samme forbundne Omkostninger, skjøndt under andre Former!