JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-01
Her i Bogtrykkeriet er trykt ferdig et Skrift paa 32 Sider median 8vo, med Titel: Til Nordmænd om Troeskab mod Kongen og Kierlighed til Fædrenelandet, i Anledning af Einer Tambeskiælver, ved Johan Nordahl, Bruun, som koster indhæftet 10 sk. Hesselbergs Efterretninger angaaende Strøms ves Jurisdiction, Kirke tilligemed Kirke=Fun daz, 1 Ort 16 s., faaes i Bogtrykkeriet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-01
Observationer af Baromet., Thermomet, efter Reaumurs Scala Vindene og Veyret i Tronhiem, 1781. Jajus. til Veyret om Dagen, Veyret om Natten. Klare Drivesk. og vindigt. Klart og stille. 3. Klart og stille. idem. 2. Drivesk. m. smaat R. o. vd. Tykt og vindigt. N. Driveskyer og Blæst. Drivsk. med Snee og vind N. Drivesk, med Snee o. vind. Tykt, Snee og vindigt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-01
J. V. Drivesk. med Snee og Bl. Drivesk. med Snee og Bl. idem. idem. B. Dribeskyer og vindigt. Klart og vindigt. Klart og stille. J. Klart og vindigt. N. Driveskyer og stille. Tykt og stille. Klart og stille. V. Klart og vindigt. Klart og vindigt. V. Klart og stille. S. Klare Drivesk, og Blæst. Tykt og stille. S. Klart og vindigt. idem. V. Driveskyer og vindigt Tykt, Regn og stille. Drivsk. m. smaat R. v. vind. Drivesk. med Regn og vind V. Drivsk. m. smaat R. o. Bl. Driveskyer og vindigt. 8. Drivesk. og vindigt. idem. Tykt og stille. idem. Drivesk. og stille. Tidem. Drivsk. m. smaat R. v. Bl. Drivesk. med Snee og BlDrivsk. med Snee o. st. Bl. Drivesk. med S. og st. Bl. idem. Drivesk, med Snee og Bl. Drivesk. med R. og vind, Drivesk, med Regn og Bl. Driveskyer og vindigt. iden. Drivsk. m. smaat R. o. vd. Driveskyer og stille. Driveskyer og vindigt. Tykt, Regn og stille. Tykt og stille. idem. Tykt, smaat Regn og stille. Tykt, Regn og vindigt. 3. Driveskyer og stærk Blæst. Tykt, Regn og stille. J. Drivsk. m. smaat R. 9. vind. Drivesk. og stille.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Fortsættelse fra Nr. 20. Mercurius, Venus og Mars sees i giennem Kikkerter ikke stedse runde eller fulde, men deres Lys tager af og til ligesom Maanens Aarsagen er følgende: Planeterne har deres Lys af Solen, og der beskinnes kun en Side af dem paa engang, nemlig den, som vender imod Solen. Da nu den oplyste Side faaer, imedens Omløbet, alle Slags Beliggenheder imod os, see vi snart mere og snart mindre deraf. Engang see vi den gandske, og da er Planten fuld, en anden Gang see vi den ikkun halv, &c.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
De yderste Planeter, Jupiter og Saturnus sees stedse fulde, for deres store Fraliggenheds Skyld. Planeterne sees, snart nærmere ved Solen, snart længere borte fra den. Denne Nærhed og Frastand er ikke virkelig, men synes ikkun saa. Naar en Planet staaer enten (mestendeels) bag ved eller foran Solen; d. c., naar enten Solen er imellem Jordkloden og Planeten, eller Planeten er imellem Solen og Jordkloden, sees den hos Solen. Naar derimod Jordkloden er imellem Solen og Planeten, sees denne lige over for Solen, d. er: saa langt borte fra samme, som mueligt er. Men, i Henseende til denne skinbare Planeternes Nærhed ved og Afstand fra Solen, er der en Forskiæl imellem dem, som ere Solen nærmere end vi, eller hvis 1 Kredse ligger inden for vores (Mercurius og Venus) og dem, som ere længere borte fra Solen, hvis Kredse ligger uden for vores, (Mars, Jupiter, Saturnus); thi Jordkloden kommer undertiden til at staae imellem Solen og de ydere Planeter, (som ere uden for Jordkloden) men aldrig imellem Solen og de indere Planeter (som ere inden for Jordkloden); og de indere Planeter komme undertiden til at staae imellem Solen og Jordkloden, men aldrig de ydere. De ydere Planeter sees altsaa hos Solen, naar denne staaer imellem dem og os, og de gaae bort fra den saa vidt muligt, saa at de komme til at staae lige over forden, nemlig da, naar vi ere imellem Solen og Planeten. De indere Planeter. sees i tvende Tilfælde hos Solen, naar Solen staaer imellem Planeten og Jordkloden, og naar Planeten staaer imellem Jordkloden og Solen, men de afvige ikkun fra Solen indtil en vis Distanz. Naar en Planet staaer nær ved Solen, er den tillige med samme om Dagen paa Himmelen, følgelig ligesom alle andre Stierner usynlig; thi det stærke Lys giør det smaae ukiendelig. Men jo længere en Planet sees borte fra Solen, desto længere er den om Natten paa Himmelen; og naar den er lige over for Solen, staaer den op, naar Solen gaaer ned, og er altsaa synlig hele Natten igiennem. Derover ere de ydere Planeter meere synlige, end de indere; hine undertiden heele Natten, disse ikke engang den halve.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Skipper Thielsen, K. Mich Jver, Hans Agersøe, M. Classen, A. Thode, Hans C. Degen, Jacobsen, alle til Jrland med Bord; Busch, Brinchman, Meyer, Jochom Meyer, til Rostoch med Baglast; Jes Jessen til Aarh med Sandbaglast; L. Nøxel Øster paa med dito; F. Bude til Christiansund; Kundly til Skotland, med Bord; Boch til Khavn; T. Passer til dito.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Trinitatis Søndag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Doctor Hagerup. Hr. Angell. Frue K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
De, som, for billigste Betaling, kunde a. Levere følgende Materialier: 6 1/2 Tylte got Fyrre-Tømmer, 7 Al. langt. 3 Tylte Fyrre-Planker, 10 Alne lange, 52 Tylte Fyrre=Bord. 25 Voge Næver. 3100 Lægt=Spiger. 3100 Bord=Spiger. b. Forfærdige en udvendig Beklædning, om de 12 offentlige Vand-Kummer, paa saa forsvarlig Maade, som nærmere skal opgives, M. N. Ville melde sig, paa Trondhiems Raadstue, Kl. 2 Slæt, efter Middag, førstkommende Torsdag, den 14de Junii 1781.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Bekiendtgiørelser. Da der, i nærværende Krigs-Uroeligheder, imellem forskiellige Søe=Magter, kunde indtræffe de Tilfælder, at, under Navn af Kapere, saadanne Søefarende indfinde sig, ved Kysterne, som, i Henseende til deres Forhold, snarere ere at ansee, som Søe=Røvere; saa har det Kongelige General-Land-Oeconomie= og CommerceCollegium, i Skrivelse, af 19de f. M., anseet det fornødent, at foranstalte, at saafremt nogen Fremmed, paa Kysten, maatte udøve Voldsomhed, imod Hans Majestæts Undersaattere, til Lands, eller Vands, og Giernings-Manden ey kand anholdes, factum da, med saa mange Omstændigheder, som mueligt, strax maa indberettes, til bemeldte Collegium, for derfra ved Correspondence, med Consullerne, at opdage Giernings=Manden; hvilket, herved, til almindelig Efterretning, bekiendtgiøres fra Stiftet, den 5te Junii 1781.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Under 8de Junii f. A. har det allernaadigst behaget Hans Kongelig Majestæt at resolvere saaledes: At det Danske Cancellie maatte bekiendtgiøre alle der under henhørende Kongelige Betiente, at de uden nogen Slags Paaskud maa sørge for deres Hustroer med at indsætte for dem, i den almindelige Enke-Cassa, til Pensions Nydelse efter deres Død, da deres Enker, i Følge den allernaadigste Fundation til bemelte Cassa af 30te Augusti 1775, dens 4de Articuls Bydende, ikke maa eller kunde vente sig nogen Pension til Byrde for den Kongelige Cassa. Hvilket, i Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse under 5te d. M., herved bekiendtgiøres fra Stiftet den 23de Maji 1781.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Paa førstkommende Mandag den 11te hujus holdes Det Kongel. Norske Videnskabers Selskabs ordentlige Samling hos Hr. Vice-Præses paa sædvanlig Tid Kl. 5 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Med Hans Excellence Hr. General-Lieutenant og Stiftsbefalingsmand von der Ostens Approbation, bliver de ved Rescriptet af 11te April 1776 befalede Formynder-Samlinger i Nummedahls Fogderie, for dette Aar, herved berammet at holdes saaledes, nemlig: den 18de og 19de Junii førstkommende for Nærøe Præstegield og Sør-Bingdalens Fierding paa Ting-Gaarden Wærum, den 23de og 25de dito for Foesnes Præstegield paa Althe; den 29de dito for Nummedahls Eydets Tinglaug, paa Overgaard; den 4de og 5te Julii førstkommende for Overhaldens Præstegield paa Hildrum. Tingstue. Thi ville enhver, som her under Jurisdictionen er paalagt Værgemaal, møde de benævnte Tider og Stæder, enhver for det Ting laug, hvor Arven er falden, for at aflægge Regnskab for deres Værgemaal, til hvilken Ende de maa medbringe Skiftebreve, Lodsædler, og andre Documenter, som samme kand vedkomme. Schey i Overhalden den 22de Maji 1781. M. Strøm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Proclamata. Efter at Madame Sara Hammond sal. Hoes, som ved Kongel. Bevilling var bleven tilladt, at sidde i uskiftet Boe efter hendes i Amsterdam Aaret 1779 hendøde Mand Skipper Gerhard Høe, havde af Skifteforvalterne reqvireret hendes og afdøde Mands fælles Boe taget under en lovlig Skifte-Behandling, ere Boets Effecter derefter blevne registerede, vurderede og gjorte i Penge; altsaa bliver nu ved dette Proclama bemelte afg. Gerhard Hoes Boets Debi- og Creditorer indkaldede, at møde i Skiftet, de første for at betale deres Giæld til Boet, og de sidste at indkomme med deres Fordringer, inden den Tiid, som Lov foreskriver, da enhver skal nyde hvad Ret er, efter Boets Omstændigheder. Trondhiem den 23de Maji 1781. Nissen. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Paa Gaarden Krogstad i Horrig Annex under Størens Præstegield, er ved Døden afgaaen Jomfrue Margareta Rinderhagen, hvis efterladte Boe er tagen under lovlig Skifte=Behandling ved mig, som Jurisdictionens Skifteforvalter, og hendes Efterladenskaber den 9de hujus, ved offentlig Auction, gjort i reede Penge; thi bliver hermed hendes samtlige efterladte myndige og umyndige Arvinger; de sidste med anordnede og havende Værger, saavelsom Boets Debi- og Creditorer, indkaldede at møde til een Skifte-Samling, paa min Gaard Haavien, Mandagen den 24de September førstkommende, de første for sin Arveret at lagttage, og de sidste sc. Debitorerne, om nogen er, at betale deres Giæld til Boet, og Creditorerne lovhiemlet at bevise deres Fordringer, da enhver skal skee Retefter Loven.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Skulle ellers nogen af Arvingerne være bekiendt den Afdøde noget videre eiende, end det paa hendes Tilholds-Sted forefundne, ville de derom behage at give mig Oplysning. Henseende til den Arv, som Boet formodes at være tilfalden efter Regiments-Feldtskiær Trane i Christiansund, da har jeg derom Dags Dato tilskrevet Skifte-Commissarierne de Herrer Moses & Doran. Haavien den 16te Mai 1781. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Auctioner. Herved tilkiendegives: at, i Følge indløben Reqvisition fra samtlige respective myndige Arvinger efter afg. Sorenskriver Lars Holte Juull, saavelsom de umyndige Arvingers Værger, DeHerrer Jacob Bentzon Juull og Peder Nicolaisen Greger, bliver Onsdagen den 25de Julii førstkommende, Kl. 10 Slet om Formiddagen, offentlig Auction foretaget og holdet paa Nærøe. Leedingsbergs Markets-Plads, over endeel uvis udestaaende Bog Gield, som ved Skiftet efter velbemeldte sal. Sorenskriver Juull er udlagt til hans samtlige Arvinger, og beløber i alt til 998 Rdlr. 2 Ort 3 s., alt udestaaende iblandt 153 Debitorer, som for den største Deel befindes her i Fogderiet; hvilken uvisse Bog Gield bliver med fuldkommen Indfordrings=Ret den Høystbydende tilslaget; thi ville de Lysthavende sig ovenmeldte Tiid og Sted behagentlig indfinde, da Auctions-Conditionerner nærmere skal blive bekiendtgjorte, ligesom og da skal blive foreviist og Kiøberen meddeelt en Fortegnelse over Debitorerne, og hvad enhver af den skylder efter Skiftebrevets Udviis. Schey i Over halden den 22de Maji 1781. M. Strøm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Til Kiøbs. Skulle nogen ville kiøbe min iboende Gaard og Grund i Kramboe-Gaden, er samme underhaanden hos mig at faae til Kiøbs; Under-Husene ere Brandfrie Kieldere baade til Gaden og ind i Gaarden. Bastian Angell.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Den af Bager Peder Rein forhen, men nu af hans Enke beboende Gaard og Grund i StrandGaden, er underhaanden til Kiøbs at bekomme; Liebhaberne ville henvende sig til Justitz=Raad. Nissen, som haver Commission at sælge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Skulde nogen have Lyst at tilhandle sig en sort ung Hæst, 2 Aar gammel, 9 og et halv Qvarteer høy og derhos lang med høy Reysning, vel voxen og uden Lyde (saavidt det er Eyeren bekiendt) som inden kort Tiid kand tiene saavel til Vogn, som Dragon-Hæst, da er samme til Kiøbs paa Gaarden Ytter=Røstad i Læxvigen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Tieneste-Søgende. En Person, som har tient som Dreng her i Byen, søger og Condition som Tiener hos et Herskab, og er at finde hos Rasmus Kold i Kreto-Veyten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Bortkomne Sager. Den 5te Junii sidstleden Eftermiddag, er paa Konge-Veyen til Tronhiem, imellem Skiftet Aust og Uglen, tabt et ægt Spansk Rør, med Tambaks Knap og sort Silkes Baand. Finderen ombedes at lade det aflevere paa AdresseContoiret, imod convenable Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
En grøn Klædes Vads=Sæk, foret med hvidt Sauskind, er Anden Pintsedag sidstleden bortkommet af en Halv-Vogn; skulle nogen have fundet samme, vilde de melde sig paa AdresseContoiret, hvorfra Eyeren anvises, og loves en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-08
Bøger. Efterskrevne nye Bøger er opsendt fra Kiøbenhavn, og hos mig at bekomme for hossatte Priser: Evalds Skrifter i marmoreret Bind 3 Rdr. Uindbundne, Mallings Handlungen 1 Rdr. 16 sk. Hermes Haandbog 1 Rdr. 16 sk. Troyels Commentære 1te Deel 2 Ort, 2den Deel 2 Ort 16 s. Robertsons Historie om Amerika 2 Ort. Landsbyepræsten af Wakefield 2 Ort 16 s. Daaren af Stand 11te og 2den Deel med Prenumeration 6 Ort, og 3de Deel 2 Ort. Det almindelige Danske Biblioteqve og Literatur Journal med og uden Prenumeration. Hansens Prædikener 1te Bind 1 Rdr. Wielands Abederiterne 3 Ort. Basts 3de aandelige Taler 20 sk. Smiths aabenbare Religion 12 sk. Jerusalems Betragtninger 2 Dele 7 Ort 8 s. Serena, heftet 12 sk. Wagensteins Kart over Norge 1 Ort; dito over Agerhuus Stift 1 Ort. Biørnsen Introductioin Tetragenometriam 5 Ort 8 s. Streitschriften wegen Olavides 3 Ort. Hennings Philosophische Versuche 2 Th. 6 Ort. Mendelsons Phædon 1 Ort 16 s. Acta Medica Hafniens. Vol. J. H. 7 Ort 8 s. Mera Compend. Med. Vol. Imum 3 Ort 16 sk. Rabeners Skrifter 3de Deel 2 Ort Prænum. Den unge Darbye, heftet 1 Ort 8 s. Reflectioner over den Svendske Klædedragt 8 s. Lokalet 10 sk. Lütkens Communion Bog 1 Ort 8 s. Claus Falch. Det 2det, 3de, 4de og 5te Hæfte af Hr. Procurator Lowums Udtog af Forordningerne, ere paa Adresse=Contoiret til Kiøbs at bekomme for 2 Rdlr. 30 sk. paa Tryk= og 2 Rdlr. 80 sk. paa Skriv-Papiir for dem, som har bekommet og betalt det 1te Hæfte. Sammestæds bekommes og Hr. Krigs-Raad Hedegaards Criminal-Ret eller Anmærkninger over Lovens 5te Bog for 1 Rdlr. Chymisk-Oeconomisk Afhandling om Norske Akevitte, Bær=Tinkturer og Bær=Safter, tilligemed Distilleer-Tøyets Afriisning og Forklaring, 9 Ark stort, 8., faaes til Kiøbs her i Bogtykkeriet for 16 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Fortsættelse fra forrige No. De ydere Planeter komme undertiden til at staae bag ved Solen, og de indere baade bag ved og foran samme. Men da Planeternes Baner ikke ligge gandske i en Plan, ved Planeterne selv ere meget smaae imod deres Fraliggenheder, tildrager det sig meget sielden, at en Planet kommer til at staae lige bag ved eller foran Solen, eller at de bedække hinanden. Naar en af de indere Planeter kommer lige for Solen, gjør den en liden SoelFormørkelse, og bevæger sig som en sort rund Plet frem over Solen: Mercurius meget oftere end Venus, saavel fordi den staaer Solen nærmere, som fordi den lø her hastigere og altsaa oftere omkring den. Da Planeterne ikke har eens Løb, ere de ikke paa engang synlige, men snart den ene, og snart den anden, snart flere, snart færre. Venus og Jupiter har næsten den heele afvigte Vinter ikke langt fra hinanden tindret paa den vestlige Horizont. J denne Maaned er Saturnus næsten hele Natten paa Himmelen, og Venus er Morgenstiernen. J Begyndelsen af Junii Maaned bliver Venus; Jupiter og Mars at see om Morgenen i Øster.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
J forrige Tider tilskrev man Planeterne og deres Stillinger imod hinanden, allehaande Virkninger paa de Jordiske Ting. Denne Overtroe har man længe siden ladet erfare. Jmidlertid antager man dog Planeternes Jndflydelse paa Fordklodens Bevægelse, som kommer af den tiltrækkende Kraft, hvorom forhen er mældet. Denne Planeternes Virkning er desto stærkere, jo nærmere de ere Jordkloden; ligeledes er den stærkere, naar adskillige Planeter staae hos hinanden paa Himmelen, og altsaa tiltrække efter en Direction. Men den er, efter heele Aartusindes Erfaring, uskadelig, og ingenlunde i Stand til, at forrykke. Jordklodens Løbebane.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Sidste Søndags Morgen den 8 May, har Mercurius, Venus, Mars, Jupiter og Maanen staaet temmelig nær ved hinanden, hvilket dog formedelst Tusmørket ikke har været godt at observere. Denne Planeternes Sammenkomst har givet Anledning til alle Slags forunderlige Rygter iblandt Almuen. Men den er allerede meget ofte skeet, uden at Jordkloden eller dens Løb har taget den ringeste Skade derved.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Nogle Planeter har igien andre smaae Blaneter eller Maaner hos sig, hvilke staae dem saa nær, at de begge oplyse hinanden om Natten ved det tilbagekastede Solelys, Maanerne Planeten, og Planeterne Maanerne. Deres Antal retter sig efter Planeternes Fraliggenheder fra Solen. De nærmeste Planeter, Mer tur og Venus har, saavidt man veed, ingen Maane; Jordkloden har een; Mars, uagtet den staaer længere borte end Jordkloden fra Solen, har ingen, og giør altsaa en Undtagelse; Jupiter, som er meget langt borte fra Solen, har 4, og den endnu længer bortliggende Satur mus 5 Maaner. Altsaa har de fra Solen længst bortliggende Planeter lysere Nætter, end de øvrige. Maanerne er meget mindre end deres Planeter. De løbe omkring den, ligesom denne omkring Solen, og vel af samme Hensigt, nemlig paa det, at de ikke skal blive henrevne af Planens tiltrækkende Kraft. Deres Baner ere ikke i Planetens Bane-Plan. J øvrigt forholder det sig med deres Løb, ligesom med Planeternes Løb omkring Solen. Deres Baner ere ikke ret Cirkelrunde, og Planeten ligger ikke net op i sam med Middelpunkt; deres Løb gaaer til den Side, til hvilken Planeten dreyer sig omkring sig selv; Løbet er desto hastigere, jo nærmere Maanen staaer ved sin Planet. Jupiters og Saturns Maaner bevæge sig mange Gange hastigere end vor Maane, formodentlig fordi de formedelst deres Planeters Størrelse stærkere tiltrækkes af dem. Saturnus, den yderste Planet, har, foruden sine 5 Maaner, endda noget, som ingen anden Planet har, hvis Nytte, ligeledes synes at være Natte=Lysningen. Den er omgiven med en Ring, som er den nærmere, end den nærmeste Maane. Denne Ring er ikke dannet, som en Finger=Ring, men omtrent som Randen af en Tallerken. Den er noget over 1/4 a Saturns Diameter bortliggende fra sammes Overflade, og ligesaa bred. Dens Tykkelse er saa ringe, at naar den har saadan en Beliggenhed imod os, at vi see lige paa Randen, er den ikke kiendelig. Den beholder stedse eens og ligedan Stilling, eller bliver sig bestandig parallel. Dens Brede ere i Maane=Baner nes Plan, og giør med Saturns Bane en betydelig Vinkel. Dersom den var i den sidstes Plan, skulde Solen bestandig ikkun oplyse den ydere Rand. Ringen maa synes meget stor for Saturns Beboere, da den er den 11 Gange nærmere, end Maanen er os, og 6 Gange saa bred som samme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Foruden Planeterne gives der endnu et Slags Verdens=Kloder, som høre til vor Soel, og løbe om den, nemlig Cometerne. Deres Antal er langt større end Planeternes, men ikke bekiendt. Efter al Formodning ere de ligeledes en Art af Jordklodder. De skille sig fra Planeterne derved, at de paa den fra Solen bortvendte Side kaste en forfærdelig lang Straale fra sig. Denne Straale bliver stedse bredere, men blegere, jo længer den er borte fra Commeten. Den er saa tynd, at Stiernerne skinne igiennem. Cometen selv er omgiven med en stor og lys Dunstkreds. Commetternes Løb er gandske anderledes end Planeternes, Planeternes Kredse afvige, som forhen meldt, meget lidet fra Cirkelen, men Commeternes ere lange og smale, og langt større end Planeternes. Solen er ved den ene Ende, altsaa er Commeten engang meget nær ved Solen, og en anden Gang umaalelig langt borte fra den. Vi see Cometen ikkun, naar den befinder sig ved den ene Ende af sin Bane nær ved Solen; den heele øvrige Tiid er den alt for langt borte fra os Deraf kommer det, at Cometerne sielden og kun en kort Tiid ere synlige. De behøve Aarhundrede til at igiennemløbe deres Baner, saavel formedelst sammes Længde, som fordi de bevæge sig lang, som, den største Deel, formedelst deres store Frastand fra Solen. Planeterne løbe, som meldt, alle til een Side (fra Vesten til Østen) og deres Kredse giøre ikkun smaae Vinkler med hinanden; derover ere alle Planeters Veye inden for en smal paa Himmelen gaaende Stribe, Commeterne derimod bevæge sig efter alle muelige Directioner, og deres Baner giøre store Vinkler med hinanden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
1 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Doctor Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Jndkomne Skibe. Skipper F. Harboe fra Kiøbenh. med Stykgods og Malt; P. Jansen Nautland fra Flekkefiord med Kornvare; J. Messenster fra Withaven baglastet; Kelly fra dito med Stykg.; Johan Woodahl fra dito bagl.; A. Stephensøn, fra Cammeltaun bagl.; A. Meyter fra Leen bagl.;P. Andersen fra Randers med Kornvare.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Skipper Madsen til Kiøbenh. med Bord og Fisk, Krimin til Christiansund og derfra til Kiøbenh. med Fisk, T. Rasmussen til Christiansund med Baglast; H. Ulrichsen til Archangel med dito; Staalesen, Aamodt, begge til Østlandet m. Qværner; L. H. Rodkiøbing til Kh. m. Fisk. Efterretning, for Publico.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Under 26de Maji 1781, har det Kongelige General-Told-Cammer, iblandt andet, tilskrevet Stiftet, saaledes:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-06-15
Fra den Kongelige Vestindiske Regiering, har Cammeret erholdet Efterretning, at, formedels Mangel, paa Dansk Tilførsel, saavelsom og, paa Tilførsel, fra Nord=Amerika, ere Staver, Tønde-Baand og Bræder, paa de Danske Vestindiske Øer, i meget høye Priser, saa at, for Ege=Staver og Bund Stykker, samt Splitter, betales 100 Rdr., for 1000, for Bøge=Staver, 80 Rdr., for 1000, og for Norske Bræder, 8, 10 til 11 Rdr., for Dosinet; ja Prisen, paa Staver, til Rum=Fade, og Tønde-Baand, berettes, at være stegen, endnu høyere; ligesaa ere og alle Slags Provisions-Varer, sammesteds, i meget høy Pris.