Aalborg Stiftstidende, 1841-02-05
Viborg Stænder. Skattebevillingssagen. (Fortsat fra Nr. 23) Oberst Brock. "Dasaa jeg nærer aldeles ingen Frygt for nogen voldsom Omvæltning under den nærværende Regjering; men for Fremtiden er en Forandring. ønskelig, thi den staaer mork for os, hvis der muligen skulde følge Konger, som ikke vare saa velfindede, som vor nuværende; og vi behøve blot at gaae tilbage i Historien, for at see, hvorledes en Tiberius, Claudius og Nero havde prægtige Fædre, men beskjæmmede selv den Throne, de indtoge, saa at, hvad der bor giøres for Fremtiden, bor skee nu. Neppe har nogen Konge besteget sin Throne med større Viisdom, og aldrig nogen med mere Erfaring, end Christian den 8de; derfor bør vi henvende Bønner til ham om, at ordne Forholdene, som han i sin Viisdom finder det tjenligst, hvad enten han nu vil lade Mænd udvælge af alle fire Forsamlinger, for at udarbeide et Lovudkast, og siden forelægge Stænderne dette, eller han uden denne Medvirkning vil give os, hvad han anseer for det Bedste, Den Kgl. Commissarius har anført, at der er en Lov i Frankrig, der sætter Straf for at bede om Forandringer i Forfatningen; dette er meget sandt, men Loven taler, ved at mærke, kun om Forandring til en Republik, denne en aldeles ikke stemmende med de europæiske Forhold, hvilket Englands Exempel efter Carl den Førstes, Frankrigs efter Ludvig den Sextendes Henrettelse noksom viser, ligesom paa den anden Side Polakkerne dyrt maatte betale deres Valg. ret med Tabet af deres Selvstændighed; og hvad J 112 af den norske Grundlov angaaer, bestemmer Grundloven nøie, paa hvilken Maade Forandring i samme kan foretages. En constitutionel Forfatning er derimod europæisk, til den ere ogsaa vi, ved vor Cultur og Oplysning modne, vi have allerede begyndt at gjøre en Overgang dertil; den hedenfarne Konge søgte at fore os Tidens Krav imode, men den nærmere Udvikling maae vi vente af Christian den 8de. - Auditeur Roulund: "Justitsr. Holm har troet, at jeg har yttret, at der vare Elementer til en Revolution i Folket, jeg har derimod kun sagt, at der var en Bevægelse, hvilken han vel ogsaa maa have sporet i Lysgaard Herred, da adskillige Petitioner derfra ere indkomne, med mindre dette Herred udmærker sig ligesaa meget i denne som i andre Henseender, hvilket vi oftere have hørt. Og naar Etatsr. Brink-Seidelin tidligere har yttret, at han ikke vidste, om Overtalelse eller Paavirkning havde fundet Sted, for at skaffe den Petition fra Aalborg, som han indleverede, Underskrifter, saa kan jeg forsikre om, at Saadant ikke har fundet Sted; og at Tilfredsheden ikke er saa overmaade stor i denne By, maatte han vel vide, hvis han kjendte Byen bedre. - Justitsr. Estrup erklærede, at han og hans Fædre have fundet sig lykkelige under den nærværende Forfatning, hvorfor han stemte mod Committeens Jndstilling, Etatsr. Br=Seidelin bemærkede med Hensyn til Stændernes Forening bl. A. : "Jeg tilstaaer vel, at der nu vil møde betydelige Vanskeligheder og derfor beklager jeg, at Frederik den Sjette ikke strax indførte samlede Stænder i Kongeriget; thi senere har Forholdet til Hertugdommerne foro get Vanskeligheden; men man seer, at saa mange Ting ere udførte, mod hvilke der have viist sig endnu større Hindringer, som Jndsigt og fast Villie have vidst at bortrydde. Af Talerens Bemærkninger til den foreslaaede Udvidelse af Valgbarheden hensætte vi følgende Slutning: "Endnu skal jeg blot tilføie, at Committeen har forbigaaet at omtale Jodernes Valqvarhed, fordi Proponenten har forbigaaet det, og denne har atter undladt det, fordi et Forslag derom for to Aar siden ikke fandt Gjenklang her i Forsamlingen. Da det imidlertid kun var med en Majoritet af 29 Stemmer mod 21, at Forslaget blev forkastet, kan man ikke deraf slutte, at det vilde faae samme Skjæbne nu; det er desuden en Sag, hvor vi have Humaniteten, Jnstitutionens Jnteresse, ja endog Christi Morallære paa vor Side, og skulde vi endog ikke bestaae i Kampen, er det dog en hæderlig Kamp, som det vel kunde være værd at prove. Jmidlertid skulde jeg dog formene, at man i denne Henseende kunde vente noget endnu, og naar som jeg haaber, Kongen vil forelægge et Udkast til Forandring i Stænderinstitutionen, vil der blive Leilighed til ogsaa om den nu omhandlede Gienstand at yttre vor Mening. I et følgende Foredrag yttrede Br.-Seidelin I Henseende til Auditeur Roulunds Yttringer maa jeg gientage, at en Bevægelse af den Art, han omtaler, ikke hersker, saavidt min Erfaring strækker, altsaa heller ikke i Aalborg, og jeg gientager, at jeg ikke veed, om der er brugt Overtalelser. Hvorledes han iøvrigt af denne yttring, kan uddrage nogen Beskyldning, begriver jeg ikke, da der ikke synes at ligge den mindste i den. - Audit. Rou lund: "Jeg maa dog spørge, hvad Opfordring den ærede Taler ellers havde til at fremkomme med en saadan Bemærkning, naar den ikke skulde tilkjendegive nogen Tvivl."- Etatsr. Br Seidelin. Den, at der just oftere er opkastet Sporgsmaal om, hvorvidt saadanne Overtalelser, have fundet Sted ved andre Petitioner. Iøvrigt troer jeg at kunne forsvare enhver af mine Yttringer, ikke blot formine Vælgere, men for alle mine Medborgere." (Hvorledes den agtede Deputerede vil forsvare Attringen og Bevæggrundene hos den Aalborgske Petitions Underskrivere, bliver os dog temmelig uforklarligt.)