JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
En confirmeret Dreng, der regner og skriver godt, og udmærker sig ved et sædeligt Forhold ønsker sig anbragt som Handelslærling enten strax eller til 1ste Maji d. A. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Et stort moderne Skildt, er indlagt til Salg hos Skoemagermester Höger. Mølle tilkjøbs. Formedelst anden Bestemmelse, er underhaanden at erholde tilkiøbs, en vel vedligeholdt Stubmølle derer er beliggende i Omegnen af Nakskov og som har god - Søgning. - Til Møllen hører et Areal af 18 Tdr. Pløieland, omtrent 3 Tdr. Land god Hegnings=Skov og en lille Græsning, men hvis saadant ønskes kan Møllen og Jorderne afhændes særskilt. Jorderne ere af bedste Qvalitet og afdeelte i 7 Marker som alle ere særskilt indhegnede. De nærmere Conditioner angaaende denne Eiendoms Salg, erfares naar man enten mundtligt eller i portofrie Breve derom henvender sig til Fuldmægtig Schon i Nakskov. En Arvefæstegaard i Nærheden af Nakskov med et Areal af 43 Tdr. Land, kan underhaanden erholdes tilkiøbs paa billige Conditioner. A Jorderne, der alle ere af god Bonitet, er 1/2 Deel besaaet med Vinterkorn og 1/2 Deel med Kløver ligesom disse i det Hele ere i god Drivt og godt behandlede. – Nogen Besætning kan medfølge. Nærmere Underretning kan erholdes hos Fuldmægtig Schou i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Fæsteledige Gaarde. Under Grevskabet Christiansholm er efternævnte Bøndergaarde strax at erholde i Livsfæste paa billige Vilkaar. 1. Gaarden e 1 i Breininge Bye, Grønnegade Sogn, sidst beboet af Niels Pedersen, der har Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 60 Tdr. Land, hvorunder er indbefattet en Skovspart. 2. Gaarden . 16 i Kjettinge, sidst beboet af Jørgen Ottesen, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. med Areal circa 50 Tdr. Land, hvorunder indbefattet Gaardens Skovspart. 3. Gaarden . 12 i Stubberup Bye, Herritzløv Sogn, sidst beboet af Hans Pedersen, der har Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/5 Alb. og Areal circa 38 Tdr. Land, hvorunder er indbefattet Skovsparten. 4. Gaarden . 9 i Freilev Bye, Kjettinge Sogn, sidst beboet af Jørgen Jørgensen Andreassen, der har Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. - Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. - Alb. med Areal circa 33 Tdr. Land Pløjeland, af udmærket Godhed, foruden omtrent 10 Tdr. Land Græsning i Fællig samt Andeel i de Byen tilliggende Skove. Jorderne, som tilligge Gaardene ere i det Hele gode og med Gaardene følger complet Besætning, Inventarium, Sæde og Fødekorn. Om Gaardenes Erholdelse afhandles med undertegnede Godsforvalter. Christiansholm den 9de Februar 1838. C. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Auctioner. Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Dagleier Jens Pedersen tilhørende Huus, udenfor denne Byes vestre Bom, Matr. M. 207, bestaaende af: Forhuus 7 Fag, Muur og Bindingsværk med Straatag, indrettet til Beboelse for 2de Familier med en Jernkakkelovn; Sidehuus Fag, og Baghuus 5 Fag, Muur= og Bindingsværk med Straatag, samt Grund, Gaard og Hauge stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen den 2den Marts d. A., Formiddag Kl. 11. den 16de f. M. den 30te f. M. af hvilke de 2de første Auctioner afholdes herpaa Comptoiret, men 3die Auction i den nævnte Eiendom. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Mariboe Byfoged Comptoir den 11te Febr. 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Mandagen den 5te Mars d. A. Formiddag Kl. 11 bliver det afdøde Bagermester Katzinas Boe tilhørende og i Tolderens Stræde her i Byen under og 50 beliggende Sted med tilliggende Jordlod paa Madeskov stor 8000 Alen, bortsolgt ved en eneste Auction som afholdes paa Byens Raadhuus. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 10de Febr. 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Mandagen den 19de Martz og 2den April samt Tirsdagen den 17de April d. A. Formiddag Kl. 11 afholdes offentlig Auction paa Raadstuen her i Byen over den Kiøbmand Christian Theisens Opbudsboe tilhørende og paa denne Byes Torv under Matr. . 216 beliggende Gaard med tilliggende Jordlod paa Madeskov. Gaarden har en for Kiøbmandshandel og anden Næringsdrivt fortrinlig Beliggenhed og kan med en ringe Bekostning indrettes til Beboelse for flere Familier. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Sammerich, Nakskov den 10de Febr. 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Ved Proclama af 23de f. M., som læses inden vedkommende Retter, ere de, som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter den paa Høybyegaard afdøde Sophie Magrethe Rasmusdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende. Ligeledes ere hendes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at godtgjøre deres Arveret, og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødbye den 10de Febr. 1838. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Mortifications=Stævning. Peder Severin Navnkilde, Byefoged og Skriver i Saxkjøbing, Herredsfoged og Skriveri Lollands Musse Herred, samt Birkedommer og Skriver i Fuglsang og Prierskov Birk, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Gierding her i Byen, som efter meddeelt beneficium paupertatis beskikket Sagfører for Enken efter afgangne Sognepræst til Slemminge og Fjelde Menigheder Niels Hansen Ranleff, og i Kraft af en hende forundt allernaadigst Bevilling af 21de Jan. 1837, indstevnes herved med Aars og Dags Varsel, Den eller De som maatte have hænde en bortkommen Obligation, udstædt af fornævnte hendes afdøde Mand den 11te Decbr. 1804 til Hs. Excellence nu afgangne Geheimeconferentsraad Raben Levetzan Ridder, Herre til Kierstrup for 500 Rbd. dansk Courant, hvilken Obligation er tinglæst den 17de Januarii 1805, og hvorved er givet første Panteret i Jndløsningssummen for Slemminge Præstegaard, til dermed at fremkomme i Musse Herredsret som holdes paa Saxkjøbing Raadstue, den første Torsdag i April Maaned 1839 om Formiddagen Kl. 10 og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten i andet Fald vil forvente og for Retten paastaae, at fornævnte Obligation ved Dom mortificeres, i Henhold til den paaberaabte Bevilling, og de Documenter som da ville blive fremlagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Junii 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Bye- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 18de Januar P. S. Ravnkilde. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-16
Thermometerstand. Febr. 11te 4 – 30 12te – – 6 10 8 - 30 – 13de 30 – 140 S. 14de 2/5 – 70 28 – 30 15de - - 80 – 30 a 30 Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Lollands Falsters Stifts Tidende. No 20. Søndagen den 18 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Udenlandske Nyheder. England. Parlamentsmedlemmet for Universitetet i Orford, Sir Jnglis, har blandt andet spurgt Ministrene og hvorledes den engelske Gesandts Forhold var til de nordamerikanske Fristater og erholdt derpaa til Svar, at efterat Gesandten havde underrettet den nordamerikanske Secretair for de udenlandske Anliggender og Begivenhederne paa Nav-Island, havde han af denne erholdt Forsikkring om, at Fristaternes Regjering vilde anvende Alt, hvad der stod i dens Magt for at vedligeholde Neutraliteten. Ved samme Leilighed yttrede Ministeren, at Sir Colborne havde overtaget Commanboen mod Navy-Island, og havde forøvrigt det bedste Haab om at see Urolighederne meget snar aldeles dæmpet. J Overhuset har Lord Broug, ham talt meget hæftigen mod den canadiske Bill, hvis Bestemmelse om at ophæve den canadiske Forfatning, han erklærede for uretfærdig. Udfaldet blev dog det, Lorden selv forudsagde, nemlig at Billen blev antaget til Læsning anden Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Frankrig. Regjeringens Forslag om at give General Damremonts Enke en aarlig Pension af 10,000 Francs, er bleven billiget af Deputeretkammeret, dog med et Fradrag af 4000 Fres. Forgjæves søgte Ministrene at bevæge Kammeret til at tilstaae hele Summen, og de i den Anledning over Generalen holdte Lovtaler bleve modtagne med Knurren. Skjøndt General Bugeaud ikke efter Regjeringens Anmodning er fremkommen med det gamle Forslag, om at befæste Paris, saa tyder dog meget hen paa, at Regjeringen endnu ikke har opgivet denne Plan, da man finder i den sidst udkomne Militair-Calender, Paris regnet til de befæstede Stæder i Frankrig. Moniteuren bekjendtgjør nu officielt, at Stridighederne mellem Wallachiet og den der ansatte franske Consul, ere bilagte Efter en Skrivelse fra Brest mener man, at noget maae et eller andet Sted være i Gjære, da Frankrig vedbliver at holde sine Flaader udrustede hvortil efter Brevskriverens Formening, de algierske Stridigheder ikke kunne være nogen tilstrækkelig Grund. Jøvrigt skal Ludvig Philips Politik aldeles stemme overeens med Englands. Hvad Algier angaaer, da er Sagerne endnu paa samme Trin, hvorpaa de have været i længere Tid, man frygter nemlig Abdel Kader, uden dog at ville bryde med ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Spanien. J Cortesforsamlingen har nylig Grev Toreno holdt et Foredrag, der blev modtaget med meget bifald af de Moderate, da det gik ud paa, at Hofferne i Paris og London ingenlunde vare uvillige til at understøtte Spanien saalænge det moderate Parti var det herskende, men at dette dog først skulde afgjøres ved Tractater, og derfor vilde medtage nogen Tid. General Espartero har efter nogle raske Bevægelser angreben Carlisterne og slaaet dem gjentagne Gange. Jmidlertid ere de carlistiske Bander udbredte over hele Landet, saa at om og enkelte af dem tilintetgjøres, vil det dog ikke fremkalde noget væsentligt Resultat. Prætendenten skal have svaret de nordlige Magter paa deres Opfordring om at udstæde en almindelig Amnestie, at han, efter at have raadført sig med sin Skriftefader og den hellige Jomfrue, ikke kunde indlade sig derpaa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Portugal. Anarchiet er her steget til en saa høi Grad, at man hver Dag venter at det vil komme til voldsomme Udbrud, og frygter saa meget mere herfor, som man ene er overladt til sig selv, da Soldaterne baade sælge deres Uniformer og Armaturer. Folket har nylig offentlig hængt en Dukke som forestillede Prinds Ferdinand, Dronningens Gemahl, og han er saa lidet yndet, at han kun vover at forlade Palladset i en stærk Bærestoel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Tydskland. Den tidligere meddeelte Efterretning om, at Biskopperne af Paderborn og Munster ikke længere ville følge den spiegel-bunsiske Convention med Hensyn til de blandede Ægteskaber, har bekræftet sig, og allerede i forrige Maaned have de bekjendtgjort denne deres Beslutning for det preussiske Ministerium, uden at man har erfaret hvad dette vil foretage sig i denne Anledning. Forøvrigt skal i Rhinlandene flere katholske Jomfruer være blevne enige om, ikke at givte sig med Protestantere. – J Osnabrück har man fattet den Beslutning ikke at ville vælge Repræsentantere til Stænderforsamlingen. Medens Magistraten, der tidligere kun havde hyldet med Forbeholdenhed, men nu var bleven opfordret til at underskrive Hyldings=Reverset uden Forbeholdenhed, vare samlede for at deliberere og hvad de burde gjøre, indfandt en talrig Mængde af Borgerskabet sig, og idet de forsikkrede Magistraten om, at den nød deres ubetingede Tillid, anmodede de den tillige om, at underskrive Hyldings=Reverset, for at Byen ikke skulde miste sin Øvrighed, men erklærede sig derhos enige med Magistraten i, at den gamle Forfatning skulde forsvares med alle lovlige Midler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
America. Efterat de canadiske Anliggender i længere Tid næsten udelukkende havde været Gjenstanden for Forhandlinger saavel heri Landet som England, har de endeligen maattet vige for indenlandske Anliggender, der unægteligen og ville have megen Jndflydelse paa Fristaternes fremtidige Skjæbne. Hr. Slade, der er Deputeret fra Vermont og Medlem af Congressen, fremkom nemlig med et Andragende om at afskaffe Slaveriet i Districtet Columbia, og angreb ved den Leilighed tillige hele Slaveriet, og godtgjorde dets Ulovlighed saavel af Biblen som af Fornuftens Fordringer. Hr. Seyare fra Syd Caroline, hvor Slaveriet er meest grundfæstet, besvor Hr. Slade i den almægtige Guds, i det fælleds Fædrelands, samt i Samvittighedens og Retfærdighedens Navn, og ved alt hvad der var Mennesket helligt og dyrebart, at tage sit Andragende tilbage, eller i det mindste at overveie det endnu een Nat. Da ogsaa Hr. Wise fra Virginien forgjæves havde forsøgt at formaae Slade til en Tilbagekaldelse af sit Forslag, foreslog han Repræsentanterne fra Virginien at forlade Forsamlingen, og dette Forslag blev modtaget med meget bifald af de sydlandske Repræsentanter, og strax bragt i Udførelse. Efter Hr. Campbells Opfordring samlede de sig derpaa i en særskilt Forsamling og fattede der den Beslutning, at forinden de vendte tilbagetil Kongressen skulde det ved Resolution fastsættes at enhver Petition om Slaveriets Afskaffelse i Columbig, og alle Bønskrifter med Hensyn til Slaveriet i andre Stater skulle ulæst, utrykt og uden Discussion henlægges paa Kongressens Bord." Denne Resolution blev virkelig antaget med 135 Stemmer mod 60. Spørgsmaalet er saaledes for Øieblikket afgjort, men denne Vaabenstilstand kan dog neppe være af lang Varighed, da de nordlige Stater, neppe ville finde dem i Resolutionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Fædrelandet. J Sagen: Lods Poul Weile, dennes Søn Peder Weiløe, Kjøbmand og Dom. Jens Andrea see. m. Fl. contra Landvæsenscommissair, og Proprietair Henrik August Lund blev i Onsdags, den 14 Febr. afsagt følgende Dom i Høiesteret: "Jndstævnte bør inden 6 Maaneder efter denne Høiesteretsdoms lovlige Forkyndelse, under en Mulct af 5 Rbd. Sølv til Nakskov Kjøbstads Fattigkasse for hver Dag han derefter sidder Dommen overhørig, foranstalte borttagen den mellem Skandsen, og Færgelandet værende Dæmning eller Kjørevei, betegnet paa det under Sagen fremlagte Kort de i med a til b. og sætte Farvandet i samme for Baade seilbare Stand, hvori det var forinden bemeldte Dæmning eller Kjøreve i blev anlagt. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale. i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betale Citanterne 5 Rbd. Sølv og Jndstævnte ligesaa meget. (Som bekjendt vare Citanterne saavel ved Under som Overretsdommen tilpligtede hver for sig at bøde 3 G. 40 Lod Sølv til Deeling paa anordnet Maade, samt in solidum at erstatte Kammerraad Lund paa Fredsholm den Skade, som de ved at gjennembryde forbemeldte Dæmning eller Kjørevei havde foraarsaget, efter uvillige af Retten udnævnte Mænds Skjøn, dog at denne Erstatning ei maatte overstige 3000 Rbd.)J Kjøbenhavnsposten hedder det: Spørgsmaalet om Gavnligheden af en officiel Tidende, hvori Statstyrelsens Anskuelser udtalte sig, har ogsaa hos os i den senere Tid, da Spor af en større Offentlighed have begyndt at vise sig i de forskjellige Bestyrelsesgrene, være fornyet, og ligesom flere Stemmer have udtalt sig for en saadan Tidende, saaledes har ogsaa Regjeringen partiel i det mindste tilkjendegivet sin Mening ved i et Par Tilfælde at benytte ikke officielle Tidender (Collegialtidenden, og "Dagen") som officielle. Det er interessant at erfare, hvor meget en af vore oplyste afdøde Statsmænd for omtrent et halvt Seculum siden i denne Henseende hyldede den størst mulige Offentlighed; J Lebensnachrichten uber Barthold Georg Niebuhr aus Briefen desselben und ans Erinnerungen einiger seiner nachsten Freunde Hamb. 1838, læses i et Brev fra Niebuhr, dat. Kjøbenhavn den 8de Juli 1797, følgende: Schimmelmann havde nylig en Yndlingsidee, som han med stor Jver vilde realisere. Han forelæste en meget skjøn Opsats, han havde forfattet derom. Han vilde nemlig give Regjeringens Handlinger den allerfriest- og mest authentiske Publicitet. Til den Ende skulde der udgives en officiel Journal, som, idet den forbandt Troskab og Forædling, skulde indeholde Regjeringscollegiernes Forestillinger, disses Forvandlinger til Love, alle vigtige Administrationsforetagender og i Særdeleshed ogsaa Embeds-Udnævnelserne, maaskee med Navngivelse af alle Competente, i det mindste med paalidelig Notice om den Udnævnte, Erkyndigelser om ham osv. Dette Blad, gratis forsendt i hele Landet, kunde neppe forfeile den Virkning, som Schimmelmann haabede og fordrede: at bringe mere Liv ind i Undersaatternes Forhold til Regjeringen osv. – "De seer, tilføier Niebuhr, ogsaa heraf, hvor lidet Schimmelmann bliver ved at gaae i det sædvanlige Gleed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Til Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling er i Tønderen valgt Justitsraad, Hardesvogt Drøse, og til Suppleant Kjøbmand Wieck. Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling den 2den dennes, maa efter den Frisindede, have været temmelig stormende. Dersom, – hedder det, alle de Sidehug og Hentydninger, directe og indirecte Beskyldninger, Recalcitrantser og Reprimander &c., vare ordrette aftrykte, saaledes som de faldt paa denne mærkværdige Aften, da vilde man faae en sand Parodie paa Trykkefrihedens rette Brug. Der skal blandt andet være sigtet til en urigtig Protocolføring, uden at en saadan Beskyldning modsagdes eller blev afviist. Mandagen den 5te dennes endtes Generalforsamlingen, og vil – forudsat at den nye Regjeringsform ikke forkastes, ikke blive sammenkaldt igjen førend Anno 1844, om forresten ikke, tilføier den Frisindede, - Selskabet existerer i Sagn og Traditioner." Efterat Formanden, Pastor Gad, med enkelte Ord havde taget Afsked fra Selskabet, tolkede Assessor Ussing, Forsamlingens Tak for den Utrættelighed, hvormed han havde udført sin vistnok besværlige Post.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Hr. Capitain F. V. Stockffeth har i disse Dage udstedt en Subskriptionsindbydelse paa et af ham selv ved nogen Tænkning og endeel Forsøg opfundet Rednings- og Svømmeapparat, hvilket Hr. Professor Nachtegal har tilføiet en Anbefaling. Prisen paa Redningsapparatet er fra 14 til 21 Mk. og for Svømmeapparatet fra 11 til 18 Mk., der begge bestilles hos Opfinderen, Borgergaden Ne 117, 2den Sal, i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Nykjøbing. Jfølge Communalbestyrelsens i dette Blad indrykkede Bekjendtgjørelse, vil i Borgerforsamlingen i Morgen blive taget under Overveielse, ikke alene Spørgsmaalet og hvorvidt denne Bye i Fremtiden skal have en lønnet Kæmner, men ogsaa i hvilken Udstrækning det ifølge Anordningens 25de 5 bør overlades Communalbestyrelsen at tage Bestemmelser med Hensyn til saadanne Foranstaltninger, der have sær indgribende og vedvarende Følger for Communen. J det vi ikke kunne lade ubemærket den Raskhed hvormed vor Bestyrelse fremskynder Ordningen af det nye Communalvæsens formelle Bestanddele, maa vi anbefale til vore Medborgeres særdeles Opmærksomhed ogsaa de nu forestaaende Forhandlinger angaaende Grændserne for visse Grene af Forvaltningen, der af høiere politiske Hensyn ikke ere Bestyrelsens uindskrænkede Raadighed underlagte. Dette Punkt fortjener en saa meget omhyggeligere Overveielse, som det skal optages i det endelige Regulativ, og som saadant selv vil have vedvarende Følger for Communen, og Følger som vi kunne tilregne os selv, forsaavidt som Forslaget til hine Bestemmelser udgaae fra os. De Gjenstande som saaledes skulle underlægges Bestyrelsens begrændsede Myndighed, ere efter Anordningerne: Optagelsen af nye Laan eller Forlængelse af de Terminer, inden hvilke et allerede bevilget Laan skal afbetales; Jndførelse af nye Lønninger og Lønningsforhøielser, i Pensioner, hvortil ikke allerede haves en speciel Hjemmel: Gratificationer; Afhændelse af Byens faste Eiendomme, altsaa og Udskiftning af Communejorder, hvorved disse gaae over til at blive den enkelte Mands Eiendom mod visse aarlige Afgifter til Kæmnerkassen; Leiemaal af Byens Jorder, indgaaede paa længere Tid, end hidtil, eller anderledes, end ved offentlig Auction; Bygningsarbeider, som ikke kunne iværksættes uden en Forhøielse i det Skattebeløb, som Communen i de nærmest foregaaende 3 Aar efter Middeltal har svaret; Forlig, hvorved Byen, for at undgaae Rettergangstrætter, overtager sig en vis Forpligtelse eller opgiver Noget af en formeentlig Rettighed. Paa enkelte Undtagelser nær, forekommer det os, at de os bekiendte provisoriske Regulativer med en overdreven Ængstelighed have foreskrevet Grændserne i disse Punkter, og vi tvivle derfor hellerikke om, at de i det endelige Regulativ, vil underkastes betydelige Modificationer. Det er den Tillid vi bør have til vore selvvalgte Repræsentanter, at de ikke uforsvarligen ville skalte og valte med Borgernes dem betroede Midler, og mod Misbrug ville vi desuden finde den sikkreste Borgen i Offentlighedens ubestikkelige Control. At der ogsaa her maa finde et skjønsomt Valg Sted, at man ikke med samme Rundhaandethed bør bevilge Summer f. Ex. til Pensioner, Gratificationer med flere absolut bebyrdende Udgivter, som til gavnlige, mangefoldrentebærende Jndretningers Fremme, skulde vi ikk have tilføiet, naar vi ikke havde havt saa mange Exempler for os paa at utidig Sparsommelighed af sneverhjertede og eqvistiske Hensyn, have lammet Bestyrelsernes Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Stivelsefabrikken ved Nysted er i denne Tid solgt til Hr. Organist Malling sammesteds for5,500 Rbd. - Over Beltet mellem Langeland og Lolland skal der nu kunne kjøres. Allerede den 3die dennes gik 3de Kniplingskræmmere uden Veiviser over Jsen fra Spodsbjerg til Taars, hvor de efter halvfjerde Times Vandring lykkelig arriverede, uagtet flere Aabninger paa Strømmen og i Nærheden, af Lolland maatte omgaaes eller overspringes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Blandet. Fiskebeensærmerne skriver man fra Leipzig ere nu slet ikke meer i Moden. Damerne have overveiet det nøie, at Tiden er moden for en anden Mode, end Fiskebeensærmer. Kun hist og her seer man endnu en Dame fra Lindenstadt i disse Ærmer. Men en ung Pige blev haardt straffet, fordi hun endnu ikke havde aflagt denne Mode.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Pigen vilde nemlig om Aftenen besøge sin Kjæreste paa Trappen møder En hende, som støder sig stærkt paa hendes Fiskebeensærmer, og bemærker noget Haardt i dem. Tingen blev undersøgt, og man fandt da i Ærmerne en ukogt Skinke, et Par Flasker Viin og en lille Kasse med Cigarer, hvormed Pigen havde villet overraske sin Kjæreste. Det Hele blev confiskeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Hr. Gibus i Paris, der allerede ere vore Læsere bekjendte ved hans Hatte, som paa en mekanisk Maade kunne sammenlægges, saaledes som de, Hattemager Kjeldskow i Kjøbenhavn forfærdiger, leverer ogsaa Chapeau ventilateur. Anledningen til disse var den daglige Klage over Filthattes Tyngde, som ogsaa over at de forhindre Uddunstninger fra Hovedet at trænge igjennem og derved frembringe en besværlig Følelse af Varme og Sveed. Han pønsede derfor paa at forfærdige en Hat, under hvilken Luften uafbrudt kan forøges, og en saadan forfærdigede han, idet han lagde Haarene paa et gjennemsigtigt Tøi, som lader Luften trænge igjennem. Jfølge Memorial encyclopædique ere disse Hatte saa lette som Straahatte, elegante, og alligevel saa stærke, at de uden at beskadiges kunne udholde et let Tryk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
Fra Christiania meldes under 29de Januar Paa det offentlige Theater er i Gaar Aftes ved Opførelsen af Henrik Wergelands Stykke: Campbellerne", forefaldet ubehagelige Optrin. Efter Prologens Fremsigelse: voldsom Kappen mellem Pibere og Klappere, under Stykket: Spektakel efter Stykket: Æblereg fra alle Kanter, Udøvelse af Næveretten og Bank paa Gaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-18
J Regents Park (London) kappes nu Skøiteløbere af den elegante Verden med hinanden; de opføre fuldkomne Qvadriller, Valse og alle mulige Dandsetoure fra 2 til 8 Personer. Sir W. Newton gielder for sin Tids dueligste Skøiteløber.