Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-02-19
(Af samme Blade. Erkebiskoppen og Senatoren i Udbino, Grev, d. Det var et Virk af Kiøbsted Vindskibelighed; som Spiridione, har udstædt et Hyrde Brev til alle Præ og overalt i Middelalderen de Tydske og især de Neder steine i sine Sogne hvori han opforder dem til, at saxiske Kiøbstæder udmærkede sig ved en aldrig feilende formane de dem anbetroede Faar til at dyrke Jorden, Bestræbelse for at indrette nye Veie til Vands for Skibs stedet for som forhen at drive Tiden hen i Ledighed, farten. Fyrsterne som i Rolighed til ved disse Spe Han siger i Slutningen: Til vor Stemmefader Adam Julations Aandens Foretagender, og solgte Kiøbstæderne, sagde Gud, i dit Ansigtes Sveed skal du æde dit Brød, ikke sielden for bare Penge den Tilladelse at trække slige og i China er Agerdyrkningsstanden saa agtet, at Kei Vandledninger igiennem Deres Land. Jngen Forhinseren engang hver Aar griber Ploven, og i sit FolkJdring kunde afskrække Middelaldereylvindskibeligt Sta Paasyn pløier et Stykke Land. der. Saaledes grov Byen Lüneborg i det 14de AarFra den 1ste Novbr. 1809 til Enden af Octo hundrede med mange Bekostninger et nyt Udløb Elven - 1810 blev i Vien fortæret, 60, 236 Oxer, 362. 1 for Jlmenau ved Lasrønne, og forlod det naturlige Køer, 62, 132 Kalve, 83,280 Faar, 95,291 Lam, Udløb gjennem Lufake og Lube ved Hopee, allene for at 86,088 Shiin, 22,007 Vildsviin, 5695 smaae Grise, undgaae den, der lige over for liggende, Eslinger eller Kiød ialt 2314 Centner 21 Pd. Tælle 35332. Cento. Zollenspiekker Told ved deres Fart opad til Lauenborg, ner 78 Pd. Østerrigsk Viin 656004 Eimer 10 Maas, og Over Elven. Først i det 16de Aalhundrede KgyndUngersk Viin 56,843 Eimer 36 M. Udenlandsk 1292. te Fyrsterne at vise en virksom Jnteresse for denne Gien Eimer 31. M. Øll. 457,421 Eimer, 38 M. Hol stand. Jngen Fyrste i de ældre og nyere Tides har 4 demeel 500, 120 Centner 69. Pd., sort 193,290, imidlertid foreviget sin Regiering ved saa mange og, saa Centner 54 Pd. Hvede og Rug 269,230 Metzen. udvidede Anstalter for nye Vand Communicationer, Byg 128,482 Metzen, Havre 623,200 Metzen, som Keiser Napoleon. Brænde 336,330 Favne, Steenkul 16, 850 Centner. Hvas Han nu gjør for ved Konsten at forskaffe HanDen Russiske Armee bestaaer for nærværende Tid delen Veie der, hvor Naturen ikke havde aabnet Lem, af 637,415 Mand, som 1) Den Keiserlige Garde, 15,200 Md. 2) Feldttropper 422, 882 Mk. 3) Garl det søgte fordum enkelte smaae Republikker at bevirkskiønt Deres Kræfter langt fra ikke vare slige Foretsnisonstropper 84,300 Md. 4) Ingenieur Corps 1113. gender saa voxne, som en stor Stats, og især det nu Md. 5) Invaliderne 13,920 Md. 6) De irregulaire mægtige Franske Keiserdoms Hielpemidler ere De Tropper 100,000 Md.; 25 Divisioner af Feldarmeen hærskede i denne Hensigt for 4 Sekuler siden er overvet ere inddeelte i 447 Batallioner, 384 Eskadroner og dentlig Virksomhed i Neder Tydskland. Det er meget Td. have 1530 Kanoner. mærkværdigt, at Middelalderen har gjort 2 Forfør ved Kanaler at forene Nord= og Østersøen, øn begge Havne ved den nedre Elv, nemlig fra den Bor Over den nye af Keiser Napoleon besluttede Kanal, ske og Holsteenske Kyst hen til den MeklenddeskMærkværdige Forsøg i Middelalderen til at forene No. Forbindelse. Disse 3 Kanaler ere: den fra Lauen Nord= og Østersøen med hinanden. til Lübeck, hvorved Elven formedelst Spectensen. Nærmere Fremstillelse af mellem Hamborg og Lübech, Fledet hen i Traven og Østersøen, og hvorom at an værende Kanal og Fare paa Sækkenitz; talt længere nede i denne Afhandling. Den Sanal, (Politisches Journai, Januar 1811.) Iblant de som skulde gaae fra Elven formedelst Sukke og Schastore Mindemærkes af Keiser Napolions Regiering skal ind i Schaalsøen, og derfra til Wismar. Og da engang den Kanal høre, der efter Hans Jver skal om maal, som blev ledet fra Elven ved Damig ind i den. J Aar forene Østersøen med Seinen. Den sidste Styk og Schverinersøen, og derfra ligeledes til Wien. af denne, et stort Landstrog gjennemskiærende Fa Tid samme Tid, da Stokkeniz blev gjort Sibbere : kal, ved hvilken Elven sættes i Forbindelse med Vessegien, denne med Em, og Em igien med Rhinen, den, og sig en eneste, den Gang veleriig andet, og og after dens infang deres m. modig Bye. noAnteressante Punke, fra hvilket dette vigtige Forstaaen borg, at indrette Forten paa Schaale med det, dog aldrig udførte, Forsæt at udvide denne Fart til Wismar. Schaale er en liden Strøm, som kommer fra den i Amtet Zarrenthien liggende Schaalsøe, og løber ud i Sude, hvilke begge Strømme derefter flyde forenede udi Elven ved Wappan. Denne Lüneborgske saakaldte Schaalfart fik dog ikke den tilsigtede Omfang, kuns halv kom denne anden Kanal istand som engnu er at see. Derimod blev Kanalfarten i det Mecklenborgske fra Wismar gjennem Schverinersøen indtil Elde og Elsvenvirkelig fuldbragt Jordbundens Fald af 68 Alen fra Schverrinersøes til Wismar var lige saa lidet en uovervindelig Vanskelighed for en Thielemanns dengang ufuldkomne Kunst, som for Staternes slet forsynede Kasser. Jmidlertid forfaldt denne 3die Kanal, som blev ført fra Elven ved Dømtz ind i Elderen, strax efterat den var færdig.