JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Ved et portugisisk Viinlagers Realisation i Hamborg i dette Efteraar, tilkjöbte jeg mig det hele Partie aftappede hvide Lissabonner Portvine mellem 3 og 4000, i Lissabon lagt paa originale franske og engelske pots Bouteiller. Fragtfri og fortoldet i Partier af ikke under 24 Boutl., sælges den paa engelske til 7 og paa franske til 4 a 8 s. pr. Boutl., i hvilken Priis Kassen, de ledige Boutl., samt Indpakningen er iberegnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Nyborg, November 1842. Joh. Fried Schalburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Med Dagsposten er arriveret et smukt Udvalg af forskjellige Slags Besætninger til Kaaber og Kjoler, samt endeel meget brugelige Kaabekravetørklæder, m. m. Endvidere ere vi blevne forsynede med indenlandske uldne Over- samt Linneds-Underdyner, sine Lærreds-Bolstere og aspassede Dækketøier, saavel Dreil som Damast. Ligeledes kan erholdes et Brysler Gulvtæppe, circa 40 Al. i S. Aarhuus, den 23de Novbr. 1842. N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri Baand. Et stort Parti Baand bortsælges i disse Dage, i Forening med en Deel andre Manufacturvare, under Prisen, af Vitus Ingerslev. Dame-Saloscher, med laqueret Læder=Overtræk, faaes billig hos C. A. Rodtwitt. Libauer 3 a 4 Bds. Hør, i gode Vare, faaes hos C. A. RodtwittTapet Carduus, 2 Alen bredt, erholdes til 5 a 6 sk. Alen, tages 10 ell. fl. Alen, billigere. Det anbefales tillige som et særdeles varmt Gulvtæppe-Underlag. A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Hos Tarliong i Aarhuus kan bekommes gode chinesiske Sagogryn for 12 pr. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Fortrinlig gode nye lollandske graa og gule Erter, ere arriverede. Fr. Stellfeldt, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Grønt glat Multum er nylig arriveret og sælges billigt af Undertegnede. J. P. Brændstrup, boende ved Frederiksbroen. 300 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
af Aarhuus Hospitals Midler kunne erholdes tillaans i Decbr. Termin 1842, imod anordningsmæssig Sikkerhed. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
J Sophiendahls Skov kunne erholdes 25 Favne tørt Bøgetræ, Alt skovet og favnesat afvigte Vinter. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
En Extraskriver kan i nogen Tid erholde Arbeide paa Byskriver-Contoiret i Aarhuus, naar han herom strax melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Paa Vestergade 2 638 syes Damekjoler hurtigt og billigt. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, ført af Skipper P. Michelsen, der ligger her i Havnen, afgaaer Mandagen den 28de Novbr. herfra til Kjøbenhavn og medtager Passagerer, og Stykgods. Aarhuus, den 25de November 1842. W. J. A. Lewerkhuusen. Mindegade Hs 340. Jahnsens hurtigseilende Aarhuus Paquet 3 1, som føres af Capitain S. A. Benzen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
afgaaer fra Aarhuus til Kbhavn. Mandagen d. 28de Novbr. Kl. 10 Aften, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Jahnsens Paquet=Contoir ved Mindebroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
J Aftes er fra min Boutik bortkommet 2 S. Al. fiint uldblaat Klæde til 5 Rbd. Al. Da det var Prøve enden, var som en Følge deraf det ene Stk. stemplet og desuden manglede 2 1/2 Septendeel Al. i Maalet, og ved det andet Stk. var en guul Endelist, 1 1/2 Al. fiin blaat nederlandsk Klæde uden Lister, 1 Duldblaat Klæde til 21 1/4 pr. Al. Hvor, som herom maatte kunne meddele nogensomhelst Oplysning, loves en passende Douceur af C. B. Christensen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Paa Veien fra Horsens til Skanderborg, er sidste Løverdag tabt af en Vogn, en Kurv, omsvøbt af en Serviette, hvori var en lille Pelts til et Pigebarn, af blomstret Merino med grønt Foder. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur, naar den afleveres enten til Vognmand Mikkel Andersen i Horsens eller til H. v. Essen i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Som Hittegods har jeg Søndagen den 20de d. M., om Aftenen, udenfor Vesterport funden 3de Topper Melis, som den retmæssige Eier kan erholde, imod dette Avertissements Betaling og en passende Findeløn. Gjellerup, den 22de Novbr. 1832. Jens Rasmussen Kasted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-25
Prædikanter paa 1ste Advents-Søndag. Høimesse: Domkirken Hr. Consistr. Brix. Frue Kirke Hr. Pastor Fonss. Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor FonssFrue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
No 211. ge Løverdagen. den 28 November. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftveidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Blandinger. Troen paa en Forudbestemmelse, som spiller saa vigtig en Rolle i hele Orienten, har, hos Jndbyggerne i Kasan, fundet et nyt Støttepunkt. Ved den store Jldsvaade, som den 26de August 1765, lagde en Deel af Kasan i Aske, blev en Barselkone, tilligemed sit nyfødte Barn, frelst af Luerne med Livsfare. Nu befandt der sig, blandt de Mange, som omkom ved den sidste Brand sammesteds, en gammel, syg Tartar, som man forgiæves havde stræbt at redde. Kort efter bragte man i Erfaring, at denne 77aarige Olding var det samme Barn, man dengang, i Svøbet, havde uddrevet af Flammedøden, som dog endnu skulde naae ham, da han, nedbøiet af Alder og Sygdom, stod ved Gravens Porte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
En sørgelig Historie sysselsætter for Øieblikket den hele Pariserverden, i Mangel af alle interessante politiske Begivenheder. Leroux, en virksom og anseet Fabrikant i Forstaden Marais, 26 Aar gammel, i Besiddelse af et blomstrende Establissement, blev af et Pariser-Handelshuus opfordret til, at nedsætte Priserne paa sine Fabricata, eftersom man ellers, ved den daglig stigende Concurrents, vilde forsyne sig fra en anden Fabrik. Leroux gjorde Modforestillinger, men forgiæves; mismodig kom han hjem, afskedigede sine Arbeidere, efterat have betalt dem deres Tilgodehavende, lukkede sit Atelier, og levede fra nu af et lystigt Liv paa offentlige Steder. Forgiæves vare de Forestillinger, som gjordes ham af hans Venner, navnligt af en i samme Gade boende Familie, som han tidt besøgte; – for fjorten Dage siden forsvandt pludseligt denne Families atteenaarige Datter, Celeste, og snart erfarede Forældrene, at hun var hos Leroux og levede med ham. Forbittrede afbrøde disse nu al Forbindelse med deres Datters Forfører, og alle Forsyningsforsøg bleve frugtesløse. For nogle Dage siden traadte Leroux pludseligt ind til En af sine Venner, og indbød ham til, at følge ham paa Vei, da han havde en Reise for. Vi blive ikke Mange, tredive til fyrretyve Venner; tilføiede han: "det vil gaae stille, men muntert til. Den Jndbudne lovede at komme: Leroux drak derpaa en Flaske Liqueur med ham, og forlod ham. Morgenen efter fik Vennen følgende Brev, Kjære Ven! Jeg bringer Dig Dit Lofte i Erindring; - Du vil besørge Alt ganske simpelt ingen Luxus, det vilde kun gjøre os latterlige, og hvortil ogsaa Dog vil Du Intet spare, for at det Hele kan blive anstændigt, thi Extremerne maa man undgaae. Jeg trykker Din Haand! – Adien for evigt. – Endnu Eet Nær havde jeg forglemt det Nødvendigste; – Du maa besørge min Begravelse; jeg vil, at mit sidste Toilette skal være brillant. - Læg og Begge ret nær hinanden, og drag Omsorg, for gode Kister, stærke, veltømrede, Spar Jntet i Huset vil Du finde Penge nok. – Gjør Dig ingen Uleilighed, for at hindre vort Forehavende; naar Du faaer dette Brev, er Alt forbi. Lev vel Leroux og Celeste." – Vennen iilte strax til Commissairen - en Smed aabnede Døren, og man fandt Leroux og Celeste liggende paa en Seng, qvalte af Kuldamp. J en tre Sider lang Skrivelse, som laa paa Bordet, bad den ulykkelige Pige sine Forældre om Tilgivelse; Leroux forenede sine Bønner med hendes, og tog al Skyld paa sig. Man fandt desuden en nøiagtig Opgjørelse af alle hans Regnskaber, der viste et meget gunstigt Facit, en fuldstændig Angivelse, hvor hans rede Penge, Bankbilletterne og Obligationerne laae forvarede, og Breve, underskrevne af ham og Celeste, til alle hans Venner, hvori disse indbødes til Begravelsen; – alle disse Breve, fyrretyve i Tallet, havde Leroux selv skrevet, forseglet og adresseret. - Denne rolige, kold blodige, med saamegen Besindighed udførte Beslutning, vidner om en moralsk Haabløshed, om en Livslede, om en aandig Demoralisation, som desværre er altfor almindelig i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Damerne paastaae ofte, at kun de formaae at elske lidenskabeligt; vi ville fortælle en Begivenhed, som kan bevise, hvis noget Beviis behøves, at ogsaa Mandens Hjerte er istand dertil. J Landsbyen Voltera ved Florents levede Luigi, en velhavende Landmands yngste Søn, der udmærkede sig ved sin Skjønhed og sin fortræffelige Charakteer. J et ved Landsbyen liggende Huus boede en gammel Dame med en ung Pige, som Begge levede meget stille og kun viste sig om Søndagen i Messen. Luigi forelskede sig i den unge Pige, Teresina; han blev gjenelsket, og erfarede, at den gamle Dame ikke var hendes Moder. En Søndag saae Luigi ikke sin Elskede i Kirken; han tilte til Damernes Bopæl, hvorhan til sin Skræk erfarede, at de Dagen forud pludseligt vare reiste, uden at sige, hvorhen. Forgiæves ventede Luig i flere Uger paa Efterretning fra den Elskede, og forlod omsider Landsbyen, hvor Alt erindrede ham om Teresina. Han begav sig til Livorno, indskibede sig til Constantinopel, og valfartede til det hellige Land. Saaledes henrandt tre Aar; men den smertelige Længsel efter den Elskede forlod ham ikke. Omsider kom han tilbage, for at tage Krigstjeneste i Florents. - Teresina var en riig Franskmands naturlige Datter; særegne Grunde havde nødt ham til, at lade hende hemmeligt opdrage i Jtalien. Kort for hans Død bortfaldt disse Grunde, og han havde kaldt sin Datter tilbage, for at testamentere hende den største Deel af sin Formue. Saasnart han var død, reiste hun tilbage til Volter, for at opsøge sin Elskede; men med dyb Smerte erfarede hun, at han havde forladt Landsbyen. Hvert Foraar besøgte hun den, og afviste de fornemste Beilere, for at blive sin fjerne Elsker tro. Nu begav det sig en Dag i Florents, just som hun vilde kjøre indi det fyrstelige Palais, at hendes Vogn blev opholdt af en Folkestimmel og Skildvagten traadte til, for at skaffe Plads. Teresina saae Soldaten – det var Luigi. Saa stor hendes Glæde end var, vidste hun dog at beherske sig selv og at forholde sig rolig. Da hun var kommen hjem, gav hun strax en Advocat det Hværv, at opsøge Soldaten, frikjøbe ham og føre ham til hendes Hotel. Stum fulgte Luigi sin Fører til Teresinas Værelse. Hun fløi ham imøde med det Udraab: "Luigi, det er mig, Nu tilhører jeg Dig ganske!" Hun rakte ham hans Afsked og Ægteskabscontracten. For Luigis Hjerte var dette formeget paa een Gang, modig havde han baaret sin Sorg, sin Lykke formaaede han ikke at bære. Hans Glæde udtalte sig i uartikulerede Toner; en græsselig Latter fortrak hans Ansigt, han faldt i Convulsioner, og fik aldrig sin Forstand igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
J en stor Stad i Castilien levede en ung, smuk Dame, gift med en Dragonofficier, der var 30 Aar ældre end hun. Skjøndt han havde gjort hele Krigen mod Napoleon med, havde han dog aldrig kunnet bringe det videre, end til Capitain. Hans Escadron tilhørte det Armeecorps, som stod i Navarra, og han havde, for en Sikkerheds Skyld, ladet sin unge Kone blive tilbage i Castilien. Donna Euphrasias Skjønhed hidlokkede snart talrige Tilbedere; men Jngen formaaede at gjøre Jndtryk paa hendes Hjerte, skjøndt onde Tunger forsikkrede, at en Oberst P. faaes gjerne af hende. Rygtet herom kom Capitainen for Øre. Han udbad sig strax Permission paa nogle Dage, men kunde ikke erholde den, da hans Corps skulde rykke mod Carlisterne. Hans Skinsyg var imidlertid stærkere, end hans Lydighed, og han forlod hemmeligt sit Regiment. Det var allerede langt ud paa Natten, da han naaede sin Reises Maal. Hans Kones Bolig bestod af tre til hinanden stødende Værelser, som kun havde een Udgang. Den gamle Dragon fandt Døren aflaaset. Han bankede paa, og det varede temmelig længe, inden man lukkede op for ham. Langt om længe kom hans Kone; hun var bleg og syntes stærktbevæget, men kastede sig kjærligt i hans Favn. Han reev sig løs, og gik langsomt gjennem det første og andet Værelse til det tredie, hvor han satte sig ned. Forgiæves spurgte Donna Euphrasia ham om Aarsagen til hans pludselige Hjemkomst; hun fik intet Svar. Han syntes udelukkende sysselsat med sine egne Tanker, og saae forskende om i Værelset. Paa eengang henvendte sig hans Opmærksomhed paa et gammelt Teppe, som pleiede at ligge midt paa Gulvet, men nu laa sammenrullet i en Alkove. "Hvad Fanden! Har Du det gamle Teppe endnu, Jeg er kjed af at see det her. Med disse Ord foer han op, trak sin Kaarde, og stødte den, med Lynets Hurtighed, tre Gange i det sammenrullede Teppe. Man hørte en Jamren, og der viste sig Blod. Det var Donna Euphrasias Broder, han havde dræbt! Han havde tjent i Carlisternes Hær, var bleven fangen, men var flygtet, og Søsteren havde skjult ham, for at redde hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
En høibedaget Olding, som boede i Landsbyen St. Agnes, i den skjønne, af sneebedækte Alper omgivne Gresivandandal, gik for nogen Tid siden ud aarle om Morgenen, for at sanke vilde Bær og Bjerg urter, og førte tillige sin Gjed og dens Lam paa Græs. Da seer han pludseligt, høit over sit Hoved, en Steenblok løse sig fra Fjeldet. For ei at knuses deraf, springer han tilbage, træder i en sandbedækket Fordybning, taber Ligevægten, og styrter ned i en 200 Fod dyb Afgrund. Haardtsaaret bliver han liggende en heel Dag. Natten bryder ind. Da seer han pludseligt sin Gjed komme klattrende ned af den steile Skrænt, og saasnart den naaer ham, bringer den, af egen Drift, sit fulde Aver til hans tørre Læber. Saaledes blev det troe Dyr hos ham fire Dage, brægede næsten uafladeligt saa høit det kunde, og fjernede sig blot nu og da, for at græsse og vogte sine Lam. Omsider hører en Hyrde Dyrets Bræggen, stiger ned i den næsten lodrette Afgrund og opdager her den vidunderligt ilive bevarede Olding med sin Gjed. Han overlevede imidlertid sin Redning kun faa Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
J Nantes skal et mærkværdigt Retsspørgsmaal afgjøres i disse Dage. En Jndvaaner sammesteds blev for kort siden lagt skindød i Liigkisten, men paagnede, just som man afsang De profundis. Den fungerende Præst forlanger nu 219 Francs af ham i Begravelsesomkostninger; men han nægter at betale dem, eftersom han hverken er bleven begraven eller har bestilt sin Begravelse. Præsten derimod beraaber sig paa, at han har gjort alt Muligt, for at Manden kunde blive begravet, og at det ikke er hans Skyld, at dette ikke er skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
En Luftskipper i Bourdeaux havde nylig nær faaet en sørgelig Ende. En Hr. Kirsch, forhenværende Officier, vilde gaae tilveirs med en Ballon; men idet han vilde træde ind i Gondolen kantrede denne, og Kirsch blev hængende i en farlig Stilling i nogle Strikker. Ballonen steg hurtigt op, og et frygteligt Rædselskrig hævede sig blandt Tilskuerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Det lykkedes imidlertid Luftskipperen, at faae Strikkerne viklede under Armene, og han fik saaledes en bedre Stilling; men Ballonen hævede sig meere og mere, og han maatte snart være bleven aldeles afkræftet, dersom han ikke havde havt Aandsnærværelse og Kraft nok til, af Rebene at danne en Art Stigbøile, og saaledes kom han, efter nogen Tids Forløb, ubeskadiget til Jorden med sin Ballon. Midt under sin skrækkelige Stilling havde Luftskipperen, for at berolige Publicum, svinget med sin Hat og dernæst kastet den ned. J Marseille har man, ved Udløsningen af en Brasiliefarer, opdaget en Slange af det farligste Slags. Løsningen blev strax standset, og Jngen vovede sig mere i Skibet. Man haaber, at Kulden nu snart vil forsætte dette frygtelige Dyr i en saa bedøvet Tilstand, at det kan dræbes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Den 13de Novbr. var det 4 Maaneder siden, at Frankrig anlagde Sorg for den forulykkede Hertug af Orleans, saa den paa nævnte Dag atter skulde aflægges. Men det synes som om den kgl. Families Smerte, istedetfor at aftage med Tiden, snarere er bleven dybere og stærkere. Ludvig Philip skal endnu for faa Dage siden, da man yttrede sin Glæde over, at Hs. M., uagtet hiint knusende Slag, endnu saae saa karsk og vel ud, have yttret: "Clest que co coup ma frappe au coeur et non au physique."(Det er ogsaa et Stød, som har truffet mig i Hjertet, men ikke i Legemet.) Denne Kongens og hans Families smertefulde Stemning har bevirket, at den udvortes Sorg, som skulde været aflagt den 13de, er bleven forlænget endnu i 3 Uger. Blandt de Syv, som frelstes af hele Besætningen paa den forliste engelske Chinafarer Neliance, var Matrosen Johan Andersen af Laurvig i Norge. Af Skibet var der ikke mindste Spor at see, og af Ladningen: 2 Millioner T Thee, 245 Kister Jngefær, og 68 andre Kister, vare henved 1000 Kister opdrevne paa den franske Kyst. Skibets Capitain, samt en ombord værende kgl. Marine-Capitain og 113 Md. vare druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
J Slutningen af forrige Maaned fangede man i Theemsen en Aal, der var 9 Fod 6 Tommer lang og 2 Fod i Omkreds. Fiskerne, der fangede den, fortælle, at den knurrede og gjøede ad dem, ligesom en Hund. Dagen efter saae nogle andre Fiskere en stor Fisk, som de først antoge for en Delphin. De fik den ind i grundet Vand; En af dem stødte sin Baadshage i den, og efter en kort Kamp blev den dræbt. Det fandtes da, at det var en Hvalfisk, af 26 Fods Længde og to Tons Vægt. Jngen Hvalfisk er fanget i Themsen i de sidste 25 Aar. For nylig blev i Rendham en Hr. Bicker gift med en Miss Daniels, efterat de havde været forlovede i 30 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Fyrst Esterhazy er den eneste Mand i Ungarn, der besidder jus gladi (Hals og Haand over sine Undergivne); hvorvel den nuværende Besidder af denne Rettighed aldrig benytter den. Foruden tre Palladser i Wien og et Gods i Bøhmen besidder Fyrsten 11 af hele Kongeriget Ungarn. Han eier der 36 Godser, ethvert med 10 a 12 Landsbyer og med et Areal af 12000 engelske Mill. Hans Undersaatters Antal beløber sig til 360000. Aarlig erholder han over 4,000 Centner fiin Uld af sine 220,000 Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Paa Artilleriets Exerceerplads i Berlin undgik man nylig, som ved et Vidunder, en stor Ulykke. Tolv Kanoner skulde med Kartætsker skyde til en Skive, og rykkede frem imod den i Galop. Det herved foraarsagede Støv fordunklede Skiven; ved Commandoen Fyr!" klikkede den første Kanon, ved den anden fløi Røret op uden at tænde, og til de øvrige commanderedes der et hurtigt "Holdt!" thi nu først saae man, at Skiven ganske var besat med arbeidende Artillerister, som man ufeilbarligt vilde have lemlæstet eller skudt. Man havde forvexlet den til Skydningen bestemte Skive med en anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Den 26de Octbr. om Aftenen gik tre unge Mænd, i Berlin, en Litograph, en Handelsbetjent og en Guldarbeider, der kom sammen ud fra en Vens Bolig, forbi en Destillation. Der blev gjort det Forslag, at man skulde drikke en Snaps, og navnlig Hindbærliqueur. Herover spottede Guldarbeideren, idet han meente, at Hindbærliqueur aldeles ikke var nogen Snaps, og at han alene forbandt sig til, at drikke tre Pægle deraf. Det kom til et Væddemaal, der ogsaa strax bragtes til Udførelse. Man gik indi Boutiken; der blev skjænket 3 Pægle Hindbærliqueur og Guldarbeideren drak dem i tre Gange. Men da han havde drukket sidste Gang, fik han ondt; han maatte gaae ud, men vendte ikke tilbage. De tvende Andre begyndte at blive noget ængstelige. De ledte efter deres Ven, og fandt ham død i Gaarden, truffen af Slag. Han efterlader sørgende Forældre, hvis eneste Søn han var.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Jstedetfor den wienske, til Erindring om Oehlenschlager stiftede Klub "Ludlams Hule", som er gaaet ind, have fireogtyve lystige Brødre dannet et nyt Selskab, hvis Medlemmer kalde sig Matschakerere. Forleden Søndag debuterede denne Klub med følgende Spøg. Matschakerernes Præsident reiste, med hele Selskabet, til Schneeberg, hvor han udgav sig selv for Gale=Doctor og sit Selskab for Pensionairer i en Daarekiste. Dette gav, som man vel kan tænke, Anledning til de kosteligste Scener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Vinteren er i det sydlige Tydskland indtraadt tidligere og stærkere, end man nogensinde mindes paa denne Aarstid. J Begyndelsen af Novbr. har man havt endog til 14 Graders Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Der skal i London - ifølge Breve til Hamborg, - være en saadan Overflødighed af Penge, at Disconto for de bedste Vexler kun er 2 PC.; men ligesaa stor en Miscredit, at Vexler af ringere Classe maa lade sig ge falde en Disconto fra 3 til 6 PC., hvortil Aarsagen er de mange Kornhuusfallitter, af hvilke atter et nylig var udbrudt, og som, ved Beholdninger af 6 til 700,000 Qvarter Hvede af middel eller Størstedelen ringe Qvalitet, vedligeholde den feberagtige Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Breve fra Warschau bringe nu Lys i det Mørke, der hvilede over den keiserlige Sølvbryllupsfest i St. Petersborg. To complette Regimenter, der bestode næsten af lutter Polakker, vare nemlig gaaede over tilTscherkesserne og havde anrettet et frygteligt Blodbad blandt Russerne. Denne Beretning bliver stadfæstet fra flere Sider. Sangerinden Jfr. Nissen (en Jødinde fra Gothenborg) giør, ifølge Journal des Debats, megen Lykke i Paris, hvor hun forleden Dag, da hun første Gang optraadte paa den italienske Opera, i Norma, og det uagtet hun havde den berømte Grist ved Siden af sig blev fremkaldt. "Denne Efterretning - tilføier Berlingske Avis - vil interessere Sangerindens mange Venner og Slægtninge i Khvn. Den holst. Overappellationsraad Brinchmann er afallerh. Naade bleven fritaget for at betale Rangskat Breve fra Slesvig melde, at det har vakt en stor Sensation, ikke alene der i Staden, men i hele Hertugdømmet, at den Stænderdeputerede: Peter Hjort Lorenzen er bleven nægtet Adgang til Forsamlingen, fordi han der har villet tale sit Modersmaal, det danske Sprog. Man siger, at Lorenzen skal have erklæret: at han fra nu af vilde plante det danske Banner i den slesvigske Stænderforsamling, og at kun Kongebud skulde bringe ham til en forandret Beslutning."J fornævnte Anledning har der allerede i den jydske Stænderforsamlings Møde den 21de de været andraget Følgende af Justitsraad With: "Med Posten idag har jeg fra den Stænderdeputerede for det 5te Kjøbstaddistrict i Slesvig, Lorenzen, modtaget en Skrivelse, hvori han underretter mig om, at han, efter i den slesvigske Stænderforsamling først at have maattet døie mange personlige Fornærmelser og Skjældsord, er bleven nægtet Adgang til Forsamlingen, fordi han der har villet tale sit Modersmaal, det danske Sprog; og idet han derfor har sendt mig Gjenpart af en af ham til Kongen indsendt Klage, hvori han anraaber om Hans Majestæts Beskyttelse mod den ham tilføiede Vold, har han bedet mig om at foranledige, at der fra nærværende Forsamlings Side gjøres et energisk Skridt i bemeldte Anledning. Jeg har derfor fundet Grund til at forfatte et Andragende om at Forsamlingen strax vil indgaae med en Petition til Hans Majestæt, at han vil antage sig den danske Nationalitet i Slesvig og forskaffe Nationen den behørige Satisfaction for den samme tilføiede Fornærmelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Den kongl. Commissarius protesterede paa det Alvorligste mod at befatte sig med en Sag, der ligger aldeles udenfor Grændserne af den jydske Stænderforsamlings Virkekreds. With meente derimod, at den hele danske Nationalitet var bleven fornærmet, og at derfor den jydske Forsamling var competent til at indgaae paa Andragendet. (Udfaldet af denne mærkelige Discussion vil forhaabentlig kunne meddeles i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-26
Bekjendtgjørelser. Efter faa Dages Sygeleie af en nervens Sygdom bortkaldte Gud til et bedre Liv, Natten mellem den 19de og 20de dennes, vor elskede Datter, Sophie Frederikke, i en Alder af 20 1/2 Aar. Dette for os saa smertelige Dødsfald tilkjendegives herved sørgeligst fraværende Slægt. ninge og Venner. Steensmark, den 24de Novbr. 1842. A. C. la Cour. A. la Cour.