Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-01-10
B. T. meddeler nu den kongl. Resolution af 31. Decbr. f. A. ang. Sorø Akademi: Efterat have ladet os denne Sag allerunderdanigst foredrage, ville vi allernaadigst have fastsat følgende Grundbestemmelser for Organisationen af Sorø Akademies RealHøiskole: 1) Sorø Akademies Real-Høiskole er bestemt til at være en fri Læreanstalt for Enhver, der ønsker at uddanne sig i Kjendskab til og Brugen af Modersmaalet, i Kundskab om Fædrelandets Historie og Statistik, Statsforfatning og kommunale Forhold, saavelsom og til at give en høiere Undervisning i de realvidenskabelige Hovedfag. 2) Adgang til i større eller mindre Omfang efter frit Valg at høre Forelæsninger ved Sorø Akademi bør staae aaben forAlle uden Optagelses= eller Afgangsprøve, saasnart den nye Jnstitution ifølge Statuterne træder i Kraft. 3) Undervisningen ved Sorø Akademies Real-Høiskole bør omfatte et toaarigt Kursus, ved hvilket bør undervises som Fælledsfag i Dansk med Veiledning til Sprogets rette Brug saavel skrivtlig som mundtligt, og omfattende Foredrag over Modersmaalets Literatur samt Anvisning til at kjende Sprogets Kilde, Jslandsk. Jøvrigt deler Undervisningen sig i 3 Hovedretninger med 3 for sig dertil sluttende Kursus: a. et historisk Kursus, hvortil bør henhøre: 1, en Udsigt over samtlige historiske Discipliner; 2, et Foredrag over Universal-Historien; 3, en fuldstændig Fremstilling af Fædrelandets Historie; 4, en fysisk og mathematisk Geografi; 5, en Udsigt over Nationalokonomiens vigtigste Resultater; 6, en Udsigt over samtlige europæiske Staters Statistik; 7, en fuldstændigere Fremstilling af Fædrelandets Statistik og Statsforfatning i Forbindelse med de for Borgerne i private Stillinger vigtigste Deele af Lovgivningen, samt Anvisning til Kundskab om de administrative og kommunale Forhold; b. et lingnistisk Kursus, som omfatter de tre levende Sprog Tydsk, Fransk og Engelsk, med Foredrag over disse Sprogs Literaturer, hvortil bliver at føje den under det historiske Kursus hørende Disciplin, fysisk og mathematisk Geografi; c. et naturvidenskabeligt Kursus, i hvilket foredrages: 1, Mathematik, 2, Astronomi, 3, Fysik, 4, Kemi, 5, Naturhistorie med dens Afdelinger a. Mineralogi, b. Botanik, c. Zoologi. Alle Forelæsninger og navnligen de, der holdes over Fædrelandets Historie, Statistik m. m. bør holdes i populære Foredrag, saaledes at de kunne benyttes af Tilhøre med høist forskjellig Fordannelse. Ogsaa skulle de akademiske Lærere, navnligen i de ovennævnte Fag, naar det maatte gjøres fornødent for nogle af deres Tilhørere, i enkelte særskilte Timer veilede disse til senere at kunne benytte Forelæsningerne. 4) Ved Siden af den frie Adgang, som efter det Ovennævnte staaer Enhver aaben, skal Sore Akademies Real-Høiskole desuden kunne optage Akademister, hvilke skulle staae i lignende Forhold til Høiskolen, som det, der har været gjeldende for Akademisterne ved den hidtilværende akademiske Læreanstalt, og have fuldstændigen at gjennemgaae et af de ovennævnte 3 Kursus. a. Adgangen til saaledes at studere ved Real-Høiskolen betinges af en ved samme inden Optagelsen aflagt Prøve i følgende Fag: Dansk, Geografi, Historie, Mathematik, Religion, Tydsk og Fransk, ved hvilke Fordringerne i de enkelte Fag bestemmes efter de hidtil for Examen art. ved Universitetet gjeldende Regler. For denne Adgangsprøve skulle dog de være fritagne, som, efter at have gjennemgaaet en lærd Skoles 6. Klasse, ere paa den i den provisoriske Plan af 25. Juli 1845. § 9 bestemte Maade erklærede modne til at oprykke i 7. Klasse, og ligeledes de, der have taget Afgangsexamen ved en videnskabelig Realskole. b. For disse Akademister anordnes en Afgangsexamen ved Real Høiskolen for ethvert af dennes 3 Hovedkursus, hvilken Examen afholdes ved Slutningen af det toaarige Kursus. 5) De, der paa den under Nr. 4 bestemte Maade have absolveret en Afgangsexamenved Real-Høiskolen, skulle have Adgang til at optages som akademiske Borgere ved Kbhavns Universitet og her at begynde et Embedsstudium, under Betingelse af, at de bestaae en særlig Prøve i Latin og Græsk. Ved denne Prøve, som aflægges ved Høiskolen, og som det staaer de Studerende frit for at underkaste sig enten i Forbindelse med Adgangsexamen eller senere, skal fordres. J Latin, at Kandidaten prøves saavel skrivtlig i Version uden Brug af Lexikon, som mundtlig, og dette sidste deels i hvad der statarisk er læst, hvilket maa indbefatte i det mindste saameget, som omtrent kan svare til af prosaiske Skribenter, Cicero de officiis, 100 Kapitler af hans Taler og 4 Bøger af Livius, af Digterne 3 Bøger af Virgils Æneide, dog at forsaavidt andre Forfattere vælges, disse da maa høre til de bedre og ikke for lette, deels ved at oversætte og forklare lettere Steder af en ikke læst Forfatter. (Fortsættes.)