Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-06-30
Brussel den 21de Junii. I hiint afgiørende Slag den 18de udmærkede sig Hertugen af Wellington ved sin beundringsværdige Rolighed, thi medens Kanon- og Geværkugler susede omkring ham, stod han koldblodig og uddeelte sine Befalinger. Den østerrigske General St. Vincent og den russiske Gesandt hos Ludvig den 18de bleve saarede og den belgiske Gen. Merlen, dræbt ved hans Side. - Byen Wawre har liidt meget. Preuserne havde kastet sig ind i Husene, hvorfra de gjorde en morderisk Jld paa Fienden. Hele Strækningen fra Belle-Alliante til Wawre er bedækket med Hobe af Dræbte. Alle Landeveie ere fyldte med Ruiner og Saarede. J Landsbyerne ere Bønderne blevne opfordrede til at begrave de Døde. At ogsaa hiint store Slag har kostet de Allierede, overmaade meget lader sig tænke. I Hertugen af Wellingtons Jndberetning til sin Regiering desangaaende, hedder det blandt andet:men Seiren har kostet os overordentligt" og bemeldte Hærfører skal selvhave erklæret, at det var det skrækkeligste og blodigste Slag han havde bivaanet. Tabet paa begge Sider, af Døde, Saarede og Fangne, beregnes til 80,000 Mand, hvoraf det franske udgjorde Fleerheden, som især fremvirkedes af de kongrenske Raketters Ødelæggelse i de fiendtlige Rækker. Over 1000 Jldsvælge vare opstilte mod hinanden. Paa ingen af Siderne: gaves eller toges Pardon. Murat var overalt hvori Kavalleriet huggede ind J en Fægtning kom Engellænderne og Franskmændene hinanden saa nær, at Wellingtons Stad var midt inde blandt det franske Kavallerie Prindsen af Oranien der altid var i Spidsen, var allerede taget til Fange, men ved et Kavallerie udhug blev han igien befriet. J Begyndelsen tegnede det ikke godt for de Allierede, thi Wellington havde endnu ikke ventet noget alvorligt Angreb. Efter at Preuserne under General Ziethen vare veegne tilbage for Overmagten, vare Belgierne de første som stødte paa Franskmændene. Da de strakte Bajonetterne mod hinanden tilraabte disse dem: "Gaaet over, brave Belgier, Støder igien til eders forrige Faner og til eders Keiser!" Men i Forening med de tililende Engellændere, besvarede de Opfordringen med dierve Sabel- og Bajonetstik. Den gamle franske Kyrasseer Garde angreb med en Rasenhed uden Lige. Engellænderne formerede Quarreer, stode som Klipper, og tilintetgjorde med deres ridende Artillerie størstedelen af hin franske Kyrasserere. Skiøndt Blücher blev saaret i det ene Been af en Geværkugle forlod han dog ikke Kamppladsen. Prindsen af Hessen Homburg faldt i Begyndelsen af Slaget. Det var mellem Sombreuf og Namur at 30,000 Preusere kaldt de Franske i Ryggen Medens Slaget, og da det begyndte at faae Udseende til en lykkelig Afgiørelse, traf begge bekommander. Feldtherrer, Blücher og Wellington, sammen paa et Mejerie, kaldet i belle Alliance, og omfavnede hinanden. Ved dette Meierie havde Napoleon allerførst fattet Posto ved Slagets Begyndelse og fra denne Punkt ledet samme. Desaarsag ville de Allierede give dette Slag Navn af : det skiønne Forbunds. - Napoleon angreb selv det Wellingtonske Centrum. - Blandt de Allieredes Saarede er allene 8 engelske Generaler; Dørnberg og Sommerset have hver mistet en Arm og Urbringe et Been; paa preusisk Side Generalerne Thielemann, Holzendorff Schwerin og fl. adskillige ere dræbte paa begge Sider, hvoriblandt Hyronimus Bonaparte siges at være Hverken Ney eller Vandamme ere blandt Fangerne, men Mortier, Bertrand, Kambaceres, Dumoulins, Lefebre=Desmouettes og Kaulinkourt. (En Broder til Ministeren. At Fangernes Antal ere uovereensstemmende, ere Avislæserne ikke noget Nyt. De angives saaledes baade til 8, 10, 12 og 15000 ja endog efter en hannoveransk Efterretning til henved 30,000 Mand. - Napoleons Hær i Slaget angives til 150,000 Mand, hvoraf 120,000 var Kavallerie og for størstedelen Kyrasserere. Afstanden fra Thuin til Fleurus hvortil Preuserne veege tilbage udgiør 7 Lieues. Herfra indtil Brussel strækker sig en umaalelig Slette, som kun hisse og her afbrydes af blide Høie. Denne Slette, hvor der allerede 1622 og 1690 forefaldt blodige Trefninger, og hvor Dumouries 1792 ved Genappe, som ligger i samme) og den nuværende Marskal Jourdan 1794 ved store Seire afgjorde Nederlandenes Skjebne, var atter dennegang Kamppladsen.