Aalborg Stiftstidende, 1846-12-23
Over de seneste Omvæltninger i Venezuela i SydAmerica berettes Følgende under 30te Octbr. Gusman er undsluppen af Fængslet, og Generalerne Zamora og Monagas have tilføiet de saakaldte Liberale i Caraccas og Barcelona betydelige Nederlag; i den sidste Træfning skulle 400 Md. være faldne, og man nævner iblandt de Døde Oberst Qvintera af Cumanna og iblandt de Saarede Oberst Mehia og General Jose Gregorio Monagas. Efter disse Begivenheder synes Roligheden foreløbigt at være bleven gjenoprettet. Jmidlertid har General Paez, Frihedens Fader i Venezuela, anseet det for nødvendigt, atter at optræde og overtage Overcommandoen over Hæren, hvilken Monagas har erklæret sig beredt til at overgive ham. Den i denne Anledning af Paes til Folket udstædte Adresse er holdt i temmelig ubestemte Udtryk, imidlertid synes Saameget at fremgaae deraf, at en Opstand i hele Republikken under eller umiddelbart efter Augustvalgene har fundet Sted. Paez erklæret sig imod det liberale Parti, som han tillige betegner som Oligarchernes Parti, og han forkynder tillige, at hans Hær er stærk nok til at tiltvinge ham Lydighed imod Loven. - Beretninger fra Guayaquil Sundor) fra 1ste Octbr. omtale et Oprørsforsøg deri Byen, hvori endeel af Garnisonen har deeltaget, men som dog ved Gouverneurens energiske Optræden blev qvalt i Spiren. De i Opstanden deelagtige Officerer ere blevne forviste til Paeta. – Jfølge Efterretninger fra Montevideo er et Forbund imod Rosas, i Gjære, hvis Medlemmer Brasilien, Paraguay, Uruguay, Corrientes og Entre Rios skulle have til Hensigt at tvinge Rosas til at trække sig bag ved Parana og give Skibsfarten paa Floden fri. De seneste Efterretninger fra Corrientes omtale imidlertid, at Madariaga har erklæret sig for Rosas og har bragt en ny Omvæltning i denne Stat istand, ifølge hvilken Paraguans Tropper ere blevne posterede paa Grændsen. Det skal bekræfte sig, at Paraguay har tilbudt sig at lade 30,000 Md. rykke imod Rojas under den betingelse, at denne Stat af England og Frankrig erkjendes for uafhængig. Skulde nævnte Riger ville indgaae paa dette Forslag, saa ville, som man troer, endnu flere Stater eller Provindser følge Paraguans Exempel. Fra Nord=America skrives, at Staden Tobascoden 24de October er bleven bombarderet af en Afdeling af den i den mexicanske Havbugt stationerende americanske Flaade. Commodore Perry commanderede Expeditionen, og samtlige paa Floden liggende Skibe faldt i Americanernes Hænder. Staden opfordredes til Overgivelse, og Jndvaanerne forlangte ogsaa at capitulere, men Autoriteterne og Garnisonen ydede den meest haardnakkede Modstand. Americanerne vilde derpaa tillade den ubevæbnede Mængde at drage bort, men ogsaa dette modsatte Autoriteterne sig, og det er derfor at befrygte at mange til Garnisonen ikke hørende Jndvaanere i Staden have fundet Døden under Bombardementet. Den nordamericanske Escadrille var, som berettet, efter det mislykkede Angreb paa Alvaredo, den 16de October afgaaet fra Anton Lizardo; den seilede den 24de og 25de opad Floden og ankrede for Tobasco. En Parlamentar kom og forlangte Hospitalerne skaanede, hvilket ogsaa bevilgedes. Derpaa begyndte Bombardementet. Om Mandagen den 26de ved Daggry aabnedes en lille livlig Kanonade fra Strandbredden, hvilken besvaredes med en Skyts-Salve fra Escadren. Endelig forlangte Gouverneuren i Tobasco Skaansel imod Staden, og Commodore trak sig derpaa tilbage. En Lieutenant i den americanske Marine faldt under Kompen. - J Alvaredo have Mexicanerne forsamlet 5 til 6000 Md. og boret flere Skibe isænk for at forhindre Overgangen. Americanerne have nu opgivet de fjernere Angreb paa denne Stad fra Søsiden. – Fra Campeche meldes, at Beboerne af Aucatan paa det Bestemteste modsætte sig enhver Gjenforening med Mexico. – Americaner nes Landmagt i Monterey har endnu ingen videre Bevægelse gjort. Den skal ikke være stærkere end 5000 Md., og overhovedet den hele americanske Troppemagt imellem Monteren og Rio deel Norte ikke beløbe sig til meer end 13,000 Md., imedens General Taylor troer at kunne begive sig paa Marschen til Luis Potosi, hvor Sta. Anna concentrerer, sine Stridskræfter, med ikke færre end 15,000 Md. Den første Stad, som Taylor har at angribe, er Linares, 120 Miles fra Montere paa Veien til Tampico. Man troer, at han der vil finde kraftig Modstand. Jmidlertid har han besat den af Mexicanerne forladte Saltillo og draget General Wool til sig. Vandstanden i Rio deel Norte er iøvrigt saa lav, at ogsaa derved General Taylors Forlegenhed formeres, idet Flodtransporten over Camargo er bleven i høieste Grad besværlig. Calfornien er rolig, og Americanerne tage uhindrede deres Forholdsregler, for at sikkre sig den nye Besiddelse. – J Vera Cruz arbeidede man stadig paa Fæstningsværkerne.