Københavns Adresseavis, 1767-02-24
Efterretning om Bøndernes og Landets Forbedringer, som paa Hirschholms Amt. er satte i Værk. Hirschholms Amt tilhører Hendes Kongelige Majestet EnkeDronning Sophia Magdalena, den største Deel deraf ligger i Skov Egnen og ongesær en Qvadrat, hvis Side kan være 2 Mile lang. Hele Amtets Hartkorn er 1156 Tønder foruden 18 Tønder Skovskyld. Hirschholms frie Hovedgaards Taxt er 79 Tønder, men Tid efter anden er der lagt ind under Hovedgaardens Jorder adskillige ufrie Gaarder, som i alt beløb sig til 45 Tønder, saa den Jord der laae til Hovedgaarden af frit og ufrit Hartkorn, udgjorde tilsammen 124 Tønder. 22 af disse Tønder bleve tilforn, ligesom og endnu, imod aarlig Afgift Gaardeviis bortleyede, og de øvrige 102 Tønder, nemlig de 79 Tønder frit og 23 Tønder ufrit, Hartkorn, bleve bortforpagtede. Den høyeste Forpagtning inan i Hoveriets Tid nogen finde har kunnet naae af disse 102. Tønder tilligemed Amtets Konge= og Kirke=Tiender, har aldrig oversteget 2965 Rdlr. Paa Bøndergodset, som bestaaer af 1032 Tønder, boede 190 Bønder, der alle vare i saa slet Stand, at de ikke nær kunde udreede deres Skatter og Afgifter. De Restanser, som aldrig bleve betalte, maatte i det mindste ansættes aarlig til 600 Rdlr.; og Forstrækningerne til SædeKorn, Heste og Bygninger, som man kunde have lige saa lidet Haab om at faae igien, beløb sig sikkert til 700 Rdlr. For at faae noget til Livets Ophold, stiaal Bønderne aarlig over for 300 Rdlr. af Skovene; Deres Agerdyrkning derimod lode de af Mangel baade paa Tid og Opmuntring reent forfalde Al Lyst og Mod var aldeles forgaaet dem; Naar de skulde forrette noget Arbeyde til Hove, saa brugte de tre, ja firedobbelt mere Tid, Redskab og Folk, end dertil kunde behøves; et klart Beviis derpaa er dette, at medens Hoveriet vedvarede, udfordredes der 30 Vognes og 60 Karles Hielp til at fylde den samme Iis=Kielder i en Dag, som nu i lige saa kort Tid med 6 Vognes og 12 Karles Hielp bliver fyldt. Naar en Gaard blev ledig her paa Amtet, saa gave de unge Karle temmelig anseelige Summer Penge for at blive befriede for at antage den, og Bønderne troede stadig, at de allene gjorde Hendes Majestæt Dronningen Tieneste dermed, at de dreve og vedligeholdte en Gaard. Med et Ord: Bønderne her vare overbeviste om, at de ikke arbeydede for sig selv, men for andre. Hendes Kongelige Majestæt, som indsaae baade hvor stor denne Bondestandens Fordervelse var og hvorskadelige Følger den havde for Staten, for Hende Selv og for Bønderne, fattede det høypriselige Forsæt, at raade Bod herpaa i Hendes Eiendomme. Det Onde skulde rives op med Rode; og da man med Rette ansaae Hoveriet, samt den bestandige Usikkerhed og det saa lidet indskrænkede Herredømme en FæstoBonde er underkastet, som de rette Kilder og Aarsager til Fordervelsen, saa besluttede man efter Grev Stolbergs vise Raad, at skiente alle Bønderne Frihed og Eiendomme paa deres Gaarde, imod en fastsat og taalelig Afgist. Begyndelsen skeede med at kjøbe Forpagteren ud af hans Contract, 81 Tønder af de 102 Tønder Hartkorn han havde i Forpagtning, bleve imod aarlig Afgift bortsolgte, og de øvrige 21 Tønder beholdte man til Hollænderie og til Deputat, Græsning. Derefter blev paa det hele Amt den 1ste September 1761. i Følge Hendes Majestæt Dronningens Resolution af 10 Julii samme Aar, af Amtsforvalteren, med Amtmandens paategnede Approbation, udstædede Arve=Fæsten eller Skiøder til enhver Bonde i sær paa den Gaard, som han da beboede. Ar De, min Herre, skal ganske nøye kunne indsee, hvorledes en Hirschholmsk Bondes Vilkaar paa nærværende Tid er, sender jeg herved en Afskrift af et Skiøde, (som siden skal blive indrykket) saaledes som det er bleven udstædet til Bonden paa hvis Navn det lyder; jeg har ogsaa tillige der, anmærket de Forandringer, som siden 1761 ere foregaaede. Paa dette Sted vil jeg lade mig nøye med at opregne i Almindelighed de Poster, som egentligen udgjøre Forskiellen imellem Bondens forbigangne og nærværende Tilstand. Bonden har da nu 1) Eiendom paa sin Gaard, 2) er han nesten gandske befriet fra Hoverie, 3) nyder han kuns i Udviisning. aarlig et Skovlæs Brænde, 4) maae han betale 2 Rdlr. af hver Tønde Hartkorn i Hoverie=Penge, og 5) giver han 1 Rdlr. af hver Tønde Hartkorn i steden for Konge og KirkeTienden, som skulde ydes i Negen. Her sees i et kort Begreb, hvad for nye Fordeele disse Bønder have erhvervet og hvilke de nye Byrder ere, som dem til Giengieldelse derfor ere paalagte For nu at oplyse, om denne Indretning har have fordeelagtige Følger for Godsets høye Herskab, for Bonden og for Landet, vil jeg alleneste opregne hvad 5 Aars Erfarenhed har viist; og jeg meener, at man med fuldkommen Tryghed kan slutte fra disse 5 Aar til den heele Eftertid, da i dem flere og større Vanskeligheder, end de, alle Begyndelser nødvendig maae have i Følge med sig, saa lykkeligen ere blevne overvundne. Siden det er Bondens Forandring, som i dette Tilfælde er Grunden til baade Herskabets og Landets Fordeele, saa vil man først betragte, hvad Virkning denne Indretning har gjort hos Bonden selv. Han er nu Mester over sin Tid, og da han er bleven forvisset om, at han og hans Arvinger skal høste Frugten af hans Sved, saa har han tillige faaet Lyst til at arbeyde. Medens Hoveriet varede, eftertænkte han aldrig hvor kostbar en Ting Tiden var for ham, men nu det er ophævet, viser han i Gierningen, at han indseer det; Han søler ikke nu som tilforn baade Nætter og Dage paa Kroerne, men han er meest og helst hiemme; han gruer ikke heller for at komme hiem, af Frygt for at blive tilsagt i Hoverie, og han nøler ikke underves for at skaffe sig og sine Heste Hvile, men naar han er nødt til at tage ud fra sin Gaard, iler han tilbage til den igien, og al den Tid og de Penge han tilforn ødede paa Drik og Dobbel, anvender han nu paa sin Gaards Forbedring. Han lægger sig med ulige større Flid end tilforn efter Agerdyrkningen; han pløyer og giøder sine Jorder bedre; han graver Grøfter og sætter Steengierder; han renser sine Enge og sit Pløyeland, fra Tiørne og andet, som kan være til Hinder; Han avler derfor ogsaa meget mere Korn og Høe end tilforn, og man kan med nogenledes Vished sige, at der efter Forandringen avles paa Amtet en tredie Deel Korn mere end forhen. Bonden lægger sig efter Fæe=Avling, opføder Heste, feeder Stude og andre Creature, og ved dette, saavelsom ogsaa derved at han beholder Tienden paa sin Gaard, formerer han sin Giødning saaledes, at han ikke behøver at lade saa megen Jord ligge til Hvile som tilforn. Han anskaffer sig Frugt Træer, og lægger Vind paa Have=Vexter. Der findes allerede nogle, som kanne sælge for 20, 30 ja 40 Rigsdaler om Aaret af deres Haver. Det er ogsaa af Qvæg=Avlingen og af Have=Frugterne Bonden her maae betale sine Afgifter; thi hans Korn=Avling forslaaer i dette Amt, som ey ligger med det fordeelagtigste, ikke til mere end til hans Huusholdning. J forrige Tider, da Bonden fik Hielp af Penge og Ege=Tømmer til at bygge med, byggede han intet, men solgte Tømmeret for Sangskiærer=Lønnen, nu derimod han ingen Hielp faaer, kiøber han Fyrre=Tæmmer og bygger aarlig. Da han af Erfarenhed er bleven overbevist om, at en liden Gaard, som han selv med Kone og Børn kan drive, er ham meere fordeelagtig end en større, til hvis Drift han er nød til at holde Tienestetiende, saa findes han ikke uvillig til at deele sin Gaard, naar den er nogenledes stor. Sexten have allerede gjort saadan Deeling, og et Par af disse Gaarde vare paa 6 Tønder, saa at de siden kuns bleve paa tre. Man opmuntrer saa meget mueligt til saadanne Deelinger her paa Amtet, da man holder det for uimodsigelig nyttigst baade for Bonden og for Landet, at enhver Gaard ey er større end at en Familie uden Tienestetiende kan bruge den og leve deraf. J blant dem som have deelt ere der nogle, som have givet deres Børn den halve Part med sig, andre have afstaaet til fremmede og for Afstaaelsen af en halv eller heel Gaard er her bleven givet efter Gaardens Godhed og Størrelse 60, 80 og 100 Rdlr., ja endog derover fra 2 til 1200 Rdlr. Bondens Formue tiltager øyensynlig; i de 5 Aar denne Indretning har staaet ved Magt, har enhver Bonde rigtig betalt alle sine Afgifter og uagtet Extra=Skatten og Qvæg=Sygen, som i denne Tid toGange har været paa Amtet, skal ingen kunde gotgiøre den mindste Restantse hos Bønderne, men de have tvert derimod udbetalt adskillige Fordringer, som private Folk have havt paa dem, hvoriblant en Mand havde 2000 Rdlr. at kræve. Deres Afgifter ere sandelig ikke smaa, naar de blive sammenregnede, siden de udgjøre fuldkommen 8 Rdlr. paa hver Tønde Hartkorn, og dog klager ingen af dem over det nye Paalæg af 2 Rdlr. paa Tønden i Hoverie Penge; denne Afgift kan heller ikke trykke dem, thi jeg har selv hørt af en Bondes egen Mund, at skiønt han svarede 16 Rdlr. i Hoverie=Penge, siden hans Gaard var paa 8 Tdr., saa kunde han dog ikke med disse Penge, betale de Madposer, som han aarlig maatte udreede til sine Folk i Hoveriets Tid. Til ydermere Bevis paa Bøndernes Vil stand her i Amtet kan dette tiene; at i disse Dage er et Skifte bleven sluttet efter en Bonde, som efterlod, foruden Gaard og Besætning, Løsøre for 700 Rdlr.; og en anden Bonde har nylig gjort et Testammente, som han har ladet confirmere i Cancelliet. Skov=Tyveriet aftager saa stærk, at da man tilforn maatte vurdere de stiaalne Træer aarlig i det mindste til 300 Rdlr., saa har man nu i et heelt Aar ikke med Rette kundet vurdere dem til 10 Rdlr. Bønderne handle derfore heller ikke meere med Kul, og de kunne umueligen giøre det, thi de have intet at svie dem af, selv eye de ingen Skov, deres Udvisning er kuns liden, og stiæle, som før er viist, giør de ikke mere. For nu at igientage med faa Ord hvad her vidtløftigere er bleven sagt, saa ere de Hirschholmske Bønder efter den gjorte Indretning blevne meere vindskibelige, meere formuende og meere sædelige; de have igien faaet den Lyst og det Mod, som allene kan giøre dem til nyttige Borgere i Staten, og de ere nu bragte dertil, at de for deres egen Fordeels Skyld maae stræbe efter at blive alt mere og meere nyttige for det almindelige. (Resten skal følge.) Corresbondence.