Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-16
Udenlandsk. Frankrig. Paris, den 31de August. J samme Øieblik som den nye Constitution er tilendebragt og antagen af den ved Paris i Leir staaende Armee, er Assignaterne falden overordentlig stærk, saa at en Louisdor endnu ikke har staaet høiere end i Dag, da den betales med 1100 til 1180 Livres. Hundrede Livres klingende Myndt betales med 4400 til 4500 Livres i Assignater. Til de mange Rygter henhører; at Louisdorernes hastige Stigen er foraarsaget, formedelst at mange Conventlemmer af Biergpartiet, som stærk have beriget sig, lader samme indvexle, for dermed at gaae ud af Landet. De mange indgivne Klager over Aager karlene, har foranlediget Conventen til at fastsætte 2 Aars Fængselsstraf paa enhver, som uden for Børsen, paa offentlige Pladser sælger, enten Guld, Sølv eller Vare, som ikke er hans egen Eiendom. J Gaar blev paa Gamonds Forslag, decreteret paa hvad Art og Maade man uopholdelig og tilfærdigst skulle sælge alle i Paris sig befindende Nationalbygninger. Herved vil nogle tusende Millioner Assignater sættes ud af Omløb, og Agioteurerne vil derved faae et Naadestød. Bourdon de Olse klagede og i Gaar for Conventen over de Sammenkomster og Selskaber, som bleve holdte hos nogle her residerende udenlandske Ministre, der bestod af Folke= og Friehedsfiender &c. og paa hvis Forslage, Lovgivnings Udskuddet var for villig til at udstryge, de af dem Begunstigede, af Emigrantlisten. Paa hans Forslag decretterede Conventens Fleerhed, at al Udstrygning af Emigrantlisten skulle fra den 30de August være suspenderet. Talien og Lanjuinais vare vel af Bourdons Meening at man maatte være stræng imod Emigranterne, og forlangte Strenghed imod alle som havde ført Vaaben imod Fædrelandet, men Eftergivenhed imod de som af Frygt for Tyranniet vare flygtede, f. Ex. en Biskop af Autun, en General Montesquiou. Denne Montesquion har og i Gaar indgivet et Bønskrift til Conventen, og ansøgt om hans Opførsels Undersøgelse. Hans Bønskrift er indsendt til Velfærds- og Sikkerheds-Udbruddet, som om 10 Dage skal indgive Beretning derom. Velfærdsudskuddet har nu offentlig bekiendtgjort sin Beslutning angaaende Ludvig den 16des Datters Udlevering. J samme paalægges den første Gesandtskabs secretair, Borger Bacher, (som og er anbetroet Krigs fangernes Udvexlingsforretning med Østerrig.) "At han formelig og som en Preliminair=Betingelse skal stipulere, at de 5 Folkerepræsentantere, Ministeren Bournonville og Gesandterne Semonville og Maret, med deres følge, strax skal friegives af deres Fangenskab og udleveres i Basel, da Datteren af Franskmændenes sidste Konge, i samme Øieblik igien skal blive dem udleveret, ligesom de øvrige Medlemmer af Familien Bourbon, som endnu holdes fangen, ligeledes da kan forlade det franske Gebect. Jmedens vore Oppositionsblade bestandig høiere og kiekkere udlader sig imod de Militaires Forstærkning omkring Hovedstaden, har den i Leiren ved Marly forsamlede Armee udmærket sig derved, at den, den 28de August, var den første Forsamling i Frankrig som antog den nye Constitution. De traadde paa Commandeurens befaling, til sammen, uden at være bevæbnede, og erklærede sig for dens Antagelse Mand for Mand. Kun en eneste Corporal, som Dagen forhen havde været i Paris, vægrede sig derved, der og strax fik Friehed at træde af, og begive sig i sit Telt. Kanonererne stillede sig ved deres Kanoner, og sagde at de ville erklære dens Antagelse ved deres Skyts, og i samme Øieblik kundgjorde, at saavel de som hele Armeen havde antaget Constitutionen. Den 29de Aug. fremtraad en Deputation fra denne Armee, som bekiendtgjorde Conventen samme. Deres Taler, takkede Conventen i alle sine Kammeraters Navn, for dette Beviis paa dens tiltroe, hvilken Armeen ansaae som den skiønneste Belønning. Han sluttede med dette Udraab: Evig Krig imod Rojalister, Anarchie og Skrækkesystem; Republiken og Constitutionen leve! Præsidenten svare rede: Brave Borgere, Rænkemagerie er eder ubekiendt; sægte og seire er eders Konst; J har udgydet eders Blod, i Dag bliver J derfor belønnet, i det at J modtager Prisen for eders Seire. J havde alt i Forveinantaget denne Constitution, den var skreven i eders Ar paa Gemappe, Alperne, Pyrenæerne og paa QviberonsKlipper er den indgraven, Kommer, modige Mænd, Conventens sande Forsvarere. Republikens Fiender, Tyraniets og Rojalismens Venner maae skielve. Beroliger Eder, ædle Borgere, over de nedrige imod Eder rettede Bagvaskelser. Bagvaskerne, ligner Eder ved Folkerepræsentanterne, men J fortiener denne Ære, fordi J, lige som de, ere Republikens Stiftere. Dette Præsidentens Svar, viser ganske i hvad Forfatning den regierende Deel af Conventen er, ved den lydelige Dadel adskillige Sectioner har ført imod den talrige Leir som staaer i Nærheden af Hovedstaden. Mail, de Elysæiske Markers- og Forstadens Montmarkres=Sectiorer, har alle 3 for Conventen, ved deres Talere, heftig ivret imod de mange Tropper som vare forsamlede i Egnen omkring Paris. Præsidenten svarede dem: At Folket vilde snart forsamle sig, for at give sine fri Stemmer. Armeen udgjorde en Deel af Folket, og kuns Friehedens Fiender kunde være mistroiske imod Borgere, som havde tilfægtet sig hundrede Seire, og vædet Republikens Grændser med deres kostbare Blod. Til Montmartre Sectionen, som ivrede meget imod at der skulle vælges 500 af Conventen, sagde Præsidenten, iblant andet: Det var Conventens Pligt, at anvise Folket det, som den troede at være det almindelige Vel best tienlig, han bad dem betænke: At Tyranniet aldrig havde faaet saa stort et Herredømme i Frankrig, naar ikke rasende Mennesker i Sectionernes Navn havde tyraniseret Folkets Repræsentantere.