JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Om Kong Frederik 6te, som er kjærligen sindet mod Menneskene (Grønlænderne, have vi hørt tale, og om haus Nærmeste, Dronning Maria, hans Datter Wilhelmine og hendes Mand Frederik, hans Datter Caroline og hendes Mand Ferdinand. Derover glædede alle Mennesker (Grønlændere) ved Godhavn sig i Sommer. Vore Hjerter frydes ved de Gaver, som vor herlige Konge Frederik ligesom selvkildeler, os i Menneskenes Land (i Grønland. Den op føiede Herre forskaffer og Glæde, og da denne ophøiede Herre, saa er saare god mod Mennesker, have vi Alt, hvad derfros behageligt. Alle Qvinder og Mænd føle ogsaa Drift, al at være hørige og lydige, naar den ophøiede Herre skriftlig befaler Noget heroppe. Vi skrive med oprigtige Hjerter, thi den store Herre beskytter os og seer hen til os. Han tilstæder os intet Ondt. Ogsaa debortreiste Mennesker (Grønlændere) vise sig særdeles taknemmelige; thi deres Familier (som ere hjemme fryde sig. Gid de maa forstaae denne lille Skrivelse fra Menneskene (Grønlænderne. De Hs. Majestæt med allerhøieste Familie, leve i høieste Velgaaende, Da De have stor indbyrdes Kjærlighed, fryde vi os saa saare over Dem og bevidne Dem vor Taknemmelighed. De forlyste sig i Samfund, Gud og Jesus see til Dem! De tvende nygifte Par vorde frugtbare. Deres Samliv vorde lykkeligt, Skrevet af Johannes Rasmus Hansen Wæver."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Den 19de Dennes blev en ung Slave, som havde forsøgt at dræbe en af sine Staldbrødre i Stokhuset, henrettet paa den sædvanlige Plads paa Amager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Om nogle Dage skulle ogsaa de to Jslændere, som først myrdede et Par Mennesker og derpaa stak Huset i Brand, henrettes. Af Mangel paa en Skarpretter paa Island, ere de transporterede hertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Skipper Christen Boje af Marstal har udlovet en Douceur af 20 Rbd. Sølv til den, som kan give ham Oplysning om den mageløse Nederdrægtighed, en Nidding har udøvet imod ham, ved under hans Ophold i Stege at bore 10 Huller en Fod under Vandgangen i hans førende Jagt. Kun det stille Veir har han og Besætningen at takke for eget og Skibets Redning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Fædrelandet har tabt en af sine vigtigste Mænd, Statsministeren Ove Malling, der i en Række af over et halvt Aarhundrede var opofret Forretnings liver, og i de Embeder, han trinviis gjennemgik til en af de høieste Poster paa den collegiale Bane, eller som Medlem af de særdeles mange Commissioner, i hvis Arbeider han havde høist vigtig Virksomhed, deeltog i Udarbeidelsen af de mange skjønne Lovgivningsværker, og i Tilveiebringelsen af de mange herlige Stiftelser, hvilke Fædrelandsvennen fryder sig ved at have seet fremstaae og opblomstre i bemeldte Periode. Ove Malling var født i December 1747 paa Taarupgaard ved Viborg. Hans Fader, Peder Malling, var Godseier og siden Borgmester i Viborg. Han blev Student 1763. J Aaret 1777. blev han Kammersecretair i det kgl. Generaltoldkammer Collegium. J samme Aar udkom hans berømte almeenagede Værk: "Store og gode Handlinger, af Danske, Norske og Holstenere." Her er ikke Stedet at udvikle hans virksomme Livs forskjellige mange Trin og rige Frugter. Bi indskrænke os til at bemærke de Poster, han ved sin Død beklædte. Han var Geheime-Statsminister, Geheimeconferentsraad, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, kongelig Historiograph, første Medlem af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, Chef for det store kongelige Bibliothek, ge
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Medlem af Commissionen for Bidstrupgaards Stiftelse, Medlem af Directionen for den kongelige Fødsels- og Pleiestiftelse, Æres medlem af Kunstacademiet, Medlem af det kongelige Videnskabers Selskab, af det skandinaviske Literatur=Selskab, af det kongl. danske Selskab for Fædrelandets Historie og Sprog, af Selskabet til de skjønne Videnskabers Befordring, Æresmedlem af det islandske Literatur=Selskab o. fl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Mandagen den 16de November, om Aftenen, bivaanede Oldingen Forsamlingen i Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, og kom Kl. 9 hjem frisk, og uden at føle noget Onde, sov den følgende Nat roligt til henimod Morgen. Da han vaagnede følede han et Anfald af en Feber, der i hans senere Dage ofte plagede ham; og strax efter rørtes han af et apoplectisk Slag, i hvilket han tabte Mæle og Bevidsthed, og endelig hensov i en golig og blid Dod om Aftenen imellem Kl. 6 og 7.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Sognekaldet for Ringsted Kjøbstad og Anneret Beenløse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 4de November er forhenværende personel Capellan P. M. T. Nørgaard beskikket til Sognepræst for Hvalsøe og Særløse Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Østermariæ Menighed paa Bornholm, J. Koefoed, til Sognepræst for Tjærebye og Asynderup Menigheder i Sielland; og Sognepræst for sidstnævnte Menighed S. Bjerregaard til Sognepræst for bemeldte Østermariæ Menighed; Cand. theol. C. H. Cramer til Sognepræst for Mandøe under Ribe Stift. Den lite, Sognepræst for Tæbring, Outrup og Rakkebye Menigheder under Aalborg Stift, E. Nyeboe, til Sognepræst for Lille Lyndbye og Ølsted Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Hoe og Orbye Menigheder under Ribe Stift, R. Knudsen, til Sognepræst for Allesøe og Næsbyehovedsbroeye, Menigheder i Fyen. Cand. theol. og Adjunct ved Cathedralskolen i Aarhuus, P. J. Stougaard, til Sognepræst for Windum Menighed i Viborg Stift. Cand. theol. A. Brask til Sognepræst for Junget og Thorum Menigheder, sammesteds. Den 11te, Cand. jur. M. Schou til Byeskriver i Holstebroe og Herreskriver i Hjerm og Ginding Herreder under Ringkjøbing Amt. Exam. jur. J. M. B. Callundann til Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift. Den 18de, Amtsprovst over Sorøe Amt og Sognepræst for Ringsted og Beenløse Menigheder, Dr. theol. P. H. Mønster, R. af D. og D. M., til Biskop og Superintendent i Aarhuus Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Døde. Kjøbenhavn: Inger M. Jacobine Svendsen, fød Lundstrøm, 43 Aar. Slesvig, Etatsraad og Overretsraad Johann C. Krichauff, R. af D. Kjøbenhavns Havnepriser den 31. October. Hvede. . . 6 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg, 2radet, 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Gradet, 2 Rbd. 4 Mk. 2 s. 23 Rbd. Mk. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Trykkes, redigeres ognidives i Thisted af J. S. Lund. Havre. . . . . 2 Rbd. Mk. - s. 42 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter. . . 5 Rbd. 3 Mk. - s. - pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Kjøbenhavns Børs den 20 November. Cours. Hamb. 2 M. - vista 207. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 148, Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 49 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongl. Oblig. 94 1/2 Rbd. Sedl. 91 1/4 i Banco. Nationalb-Oblig. 4. Febr. 1820, 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. 108 i Sd.).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Avertissements. Efter den i Heltborg afdøde Gaardmand Niels Christensen bliver det paabegyndte Skifte formeentligen sluttet ved en her paa Herreds-Contoiret, Løverdagen den 12te December næstkommende om Formiddagen Klokken 9, afholdende Skiftesamling, hvortil samtlige Boets Vedkommende og Creditorer - forsaavidt de ikke allerede skulle have meldt dem - ville give Møde. Teglgaarden den 27 November 1829. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
At Skiftet efter afgangne Huusmand Jens Ringgaard og Hustrue af Gjerup i Stagstrup Sogn ved en Skiftesamling her paa Herredscontoiret Löverdagen den 12te December næstkommende om Formiddagen Klokken 10 agtes sluttet, det kundgjøres, herved til fornöden Efterretning for de af Boets Creditorer der ved Slutningen maatte ønske at møde. Teglgaarden den 27. November 1829. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Paa Kjølbyegaard søges en Gartner, en Mand til at bygge en Maskine til ved Vindens Hielp at trække Vand ud af Vandsteder og et Par Grøvtekastere. Man melder sig snarest mueligt hos N. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Hos Baadfører Søren Møller kan atter bekommes forskjellige Sorter fiint Frugt: Nonnitetter, Pischons, Baastoffer, Granetter og Løg Æbler a 1 Rbd. Skjeppen, samt flere Slags til mindre Priis. Gode Rødløg udsælges ogsaa til 8 Mk. pr. Skjeppe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
No. 97. Den Ao. 1829. efter i 10 Nord=Cimbriske Tilskuer. at eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst Tidende. Avertissements overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, den 4de December. Fredagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Udenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Fra Semlin skrives under 7de November: En Estafette har bragt den Efterretning at Adrianopels Rømning af russiske Tropper er begyndt den 25de October, og den 1ste Novbr. havde den hele russiske Armee, paa de Syge, og de til disses Sikkerhed efterladte Troppecorpser nær, trukket sig tilbage fra Adrianopel og taget Veien til ChambliSenioge. Den Lection, som Paschaen af Scutari, fik af General Geismar, skal have gjort dybt Jndtryk paa hiin, som strax gav gode Ord, og forholdt sig rolig; man troer at han nu igjen skal besætte Adrianopel; alle Misforstaaelser og Tvistigheder mellem de tyrkiske Befuldmægtigede og General Diebitsch ere nu hævede, og Freden formelig bleven bragt i Stand; Porten har nu præsteret den 1ste Udbetaling af den stipulerede Godtgjørelse til russiske Undersaattere, med 500,000 hollandske Ducater. Giurgewo skal nu ogsaa være rømmet og overgivet til de russiske Tropper, og Firmans ere udstædte til Jndlemmelse af de 6 Districter i Serwien. Der meldes fra Berlin at den russiske Grev Orlow skal begive sig til Constantinopel, for i Forening med Hr. Butenieff at gjøre Porten Forslag om Aftrædelsen af Fæstningen og Gebetet Kars i Asien; det heed i Petersburg, at Keiser Nicolaus indsaae Vanskeligheden for Porten af at udbetale Krigscontributionerne, og ville derfor atter give et Beviis paa sit moderate Sindelav ved at renuncere paa den største Deel af disse Contributioner, mod at Kars med dertilhørende Gebet for bestandig aftrædes til Rusland. Fyrstendommenes Besættelse som Pandt, ville, naar Porten antager dette Forslag, ganske udeblive eller i det høieste vare i 2 Aar. Man troede i Petersburg at en Overeenskomst af denne Art, ville være Sultanen saameget desmere kjerkommen, som han ved Antagelsen deraf, ikke alene hurtig kom i Besiddelse af alle sin Stats Hjælpekilder, men ogsaa ville blive befriet fra en stor Deel Armenianere, de meest Misfornøiede blandt hans Undersaattere. Nogle Politikere ere af den Mening at det engelske Kabinet med Misnøie seer enhver Forstørrelse af Rusland i Asien, og derfor vil opbyde Alt, for at tilintetgjøre dette Forslag; men dette synes paa Grund af Omstændighederne ikke sandsynligt. Fra gode Kilder erfarer man, at Sultanen smigrer den engelske Gesandt paa alle Maader, og søger at vinde ham for sin Sag; men Hr. Gordon skal, uden at gaae den Agtelse for nær, han skylder Storherren, søge at undgaae saameget som muligt denne særdeles Udmærkelse, og giver derved tilkjende, at de europæiske Magters Politik ikke ledes af Smaahedsaand, men at det inderligste Venskab bestaaer mellem alle Hoffer, og at Porten vil gjøre vel i, ved Forhandlinger med de christelige Hoffer, at antage et moderat og eftergivende System, og derved erhverve sig deres Agtelse; man siger at denne Yttring ikke skal have gjort noget særdeles behageligt Jndtryk paa Storherren, som søger immer at blænde sig selv, med Hensyn til de europæiske Magters Forhold til hinanden, og trods sin Afmagt bestandig grubler, paa Planer. hvis Udførelse altid ere over hans Kræfter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Fra Constantinopel skrives under 26de October, at i Administrationen have nogle Forandringer funden Sted, man troer at Samid Bey, der er udnævnt til Intendant for Leiren i Schumla, har en hemmelig Fuldmagt, med Hensyn til Storvezirens Person, da Sultanen skal i den senere Tid have talt med liden Agtelse om sin Storvezir, som man anseer for et Forbud paa Ungade. Man veed ikke endnu, om Halil Pascha kommer til at afreise, da Feldtmarskal Diebitsch skal have meddeelt Reis Effendi en Efterretning, i Følge hvilken, muligens ingen overordentlig Gesandt bliver afsendt til Petersburg (formodentlig er dette Forslaget angaaende Kars., Jndtil Hr. v. Ribeaupierre ankommer, vil en russisk Gesandt skikkes til Constantinopel, derimod vil den franske Gesandt Grev Guilleminot forlade sin Post og begive sig til Paris. En levende Coureervexel gaaer bestandig mellem London, Paris og Constantinopel, og det synes som at vigtige Underhandlinger finde Sted, som angaae Grækerland, og en Regociation af Forskud til Porten. Grev Alexis Orloff ventedes dengang hver Dag til Constantinopel. Fra Smyrna skrives der, at Beboerne i Omegnen fortsætte Oprøret mod de tyrkiske Embedsmænd; men Paschaen har taget strænge Forholdsregler for at bringe Orden tilveie. Fra Syra meldes under 9de October, at den græske Prinds Kantakusena var med en hemmelig Commission fra Præsidenten ankommen dertil; Præsidenten selv var strax derpaa med Dampskibet Merkur ankommen hertil man veed ikke i hvilken Anledning. Admiral Tombast var ved Døden afgaaet paa Hydra Frankerig. Fra Paris skrives under 18de Povember: Hr. v. la Bourdonnaye, der ikke ville anerkjende Fyrst Polignac som sin Chef, har igaar indleveret sin Dimission, og er af Kongen udnævnt til titulair Statsminister med Sæde i Geheimeraadet, naar dette sammenkaldes. Den indenrigske Minister Hr. v. la Bourdonnayes Post, er igjen besat med Hr. v. Montbell, og en Hr. v. Ranville, forhenværende Advocat, er valgt til Minister for Underviisningsvæsenet. De offentlige Blade sige, at Alt er nu gaaet efter Congregationens eller Jesuiternes Ønske. Mantale te den 21de November meget levende om de Deputeredes Kammers Oplysning, og Rygten skal være kommet fra Hofsalonerne. Det er mærkeligt, at den Dag, da Kongen undertegnede Ordonnantserne om de nye Ministres Antagelse, havde den pavelige Runtius en hemmelig Audients hos Hs. Majestæt. Journal des Debats caracteriserer det nye Ministerium og siger: det er bleven mindre profosagtig, men tillige meere jesuitisk indet. Samme Blad siger: "Fyrst Polignac har nu udført sin Fir Jdee, og er bleven Premierminister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Hvad Frankerig har at fremvise af talentfulde og ædle Caracterer, har intet Fælleskab med dette Cabinet. Haar Hr. v. Polignat nogen Vægt i Kammerne, i Pairskammeret har han ikke ladet sig høre anderledes end da han erklærede sig mod Chartet, og i forrige Aar, da han aflagde sin Troesbekiendelse, hvis jesuitiske Gevandt, selv bragte hans Venner til at lee. Saaledes yttre de franske liberale Blade sig, men disse synes, ligesom de apostoliske eller ultraroyalistiske, altid at skride til Extremer og være for fremfusende; i den Tale Fyrst Polignac holdt afvigte Aar, i Kammerets Forsamling, yttrer han sin Hengivenhed for Nationens Rettigheder og Jnstitutioner, som det lader til uden Omsvøb, og siger at det gjør ham ondt, at man har ham mistænkt for at være andre Jdeer; at han desuden altid har modsat sig Hr. v. la Bourdonnayes voldsomme Measures, synes dog at vise et moderatere System.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Blandinger. Dom Miguel har i Hjertes-Anliggender sendt Viconde de Bahia til Neapel for at frie for sig, og det hedder at Pire eller Vicomten af Quelus skal ledsagehum. Det gjentages at den yngste Jnfant inde skal være dødelig syg, og den forrige Regentinde være blevet lam paa den ene Side. Efter de senere Breve fra Øen Madeira, er en Deel af den derværende Besætning af det 13de Linie-Regiment blevet forgivet i Brød. Den Miguels Skatkammen skal være aldeles udtømt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
J Toulon havde efter Krigscorvetten la Fleches Ankomst fra Navarino udbredt sig det Rygte, at de franske Tropper paa Morea skulle afløses af Russiske.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
En af Ministrene under det villeleske Ministerium Hr. v. Peyronnet, som var kommen til Bordeaux, blev kjendt der af Folket, og blev paa aaben Gade, af mere end hundrede Mennesker fornærmet og udpedet; da han spurgte om Aarsagen, svaredes der at det var hans borgerlige Løn. J hele Elsas danne sig constitutionelle Foreninger mod uconstitutionelle Afgivter, flere af de Deputerede, staae i Spidsen, derfor.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Den 118, 19 og 20de October sidstleden skal der i Rom være bleven holdt nogle vigtige Conferencer imellem den neapolitanske Fyrsteminister, Hr. von Medecis, og Cardinal-Statssecretair Albani, angaaende en Slags Lehns=Tribut, som den hellige Stoel troer sig berettiget til at fordre af Kongeriget, Neapel. Den forrige Konge, Ferdinand IV., havde, skjøndt ellers lydig Søn af Kirken, dog stedse modsat sig denne nedværdigende Fordring. Ved den nærværende Konges Thronbestigelse blev Paastanden fornyet; men uden Held. Hans Hellighed forlanger slet ikke saameget, kun en Zelter og 12,000 Unzer i Guld, af sin lydige Søn Franz ; men Hr. von Medicis havde alligevel reent ud afslaaet det, og blandt andet erklæret: " at sand Souverainitet og Lehnsanerkjendelse vare uforenelige, og at Overhovedet for en Religion, hvis Rige ikke var af denne Berden, ingen Ret havde til at blande sig i denne Jords Beherskeres Herredømme. Cardinal Albani vil formodentlig ikke oftere driste sig til at bestige Lehns=Lelteren i Hr. v. Medicis's Nærværelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
For kort siden strandede en engelsk Brig paa Kysten af Gothland; den derværende engelske ViceConsul Hr. Jack son der havde begivet sig ombord for at redde Folkene, satte i denne sin menneskekiærlige Bestræbelse selv Livet til, tilligemed Briggens Besætning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Den franske Krigsbrig l'Aventure, som er afseilet fra Toulon til Grækerland, overbringer Præsidenten 700,000 Franks fra Hr. Eynard, og hans enner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
J Madrid har Hs. Majestæt stædt over tusinde Mennester til Haands paa een Dag. Staden Cadix har bedet Kongen om Tilladelse til, paa en af Stadens offentlige Pladser at maatte oprette Høisamme en Mindestytte, og han har modtaget af Handels- og Magistratskammeret sammesteds en Present af 1 Million Realer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Den østerrigske Eskadres Angreb paa den marokkanske Kystere reent ophørte, og to af den danske Consuls Sønner i Tanger have ledsaget den engelske Generalconsul paa Reisen til Marokke med de sædvanlige Foræringer, for efter Forlydende at indlede Underhandlinger for Østerrig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
J Jemelle, en Fjerdingvei nordvest for Rochefort, har man for kort Tid siden opdaget et underjordisk Slot, og i Samme fundet Brudstykker af Leervaser og sv. Man er for Øieblikket beskjæftiget med at trænge videre frem i denne øiensynlig ældgamle Bygnings Jndre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Indenlandsk. Den 23de f. M. blev i Høiesteret paakiendt Jnstitssagen mod Arrestanterne Carl Aabjørnsen og Johan Erik Mollien eller Malmborg, der vare satte under Tiltale for at have forfærdiget og udgivet falske Depositokasse=Obligationer. De vare ved den under 27de Juni sidstleden ergangne LandsOver- samt Hof- og Stadsrets Dom anseete hver med Straf af 5 Aars Fæstningsarbeide, hvorhos det tillige var bestemt, at Aabjørnsen, efter udstanden Straf, ved Politiets Foranstaltning skulde bringes ud af Landet. Høiesteret stadfæstede denne Dom. - Ved samme Ret er suspenderet Herredsfoged, Kammerraad Chr. August Tetens, mod hvem der af Justitien var anlagt Sag for adskillige Pligtovertrædelser og Misligheder under Bestyrelsen af det ham allernaadigst anfortroede Embede, som Herredsfoged i Skads Herred, dømt til at have sit Embede forbrudt og i Erstatning tilsvare omtrent en halvsjette Tusinde Rigsbankdaler; eller, saafremt han ikke kan udrede disse, hensættes til Fæstningsarbeide, indtil han betaler, eller ved Døden afgaaer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Dr. philos. Petersen, Professor i Philologien, er i afdøde Professor Nyerups Sted bleven Provst for Regentsen og Communitetet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Strandinger. Den 16de f. M. indstrandede ved søndre Tornbye, Hjørring Amt, Galeasen Themis," drægtig 67 svenske Læster, ført af Skipper J. Steinvarth af Carlsham, tilhørende Winberg & Meyer ibd., kommende fra Newcastle, bestemt til Hjemstedet med en Ladning Steenkul, noget Tvist og Vitriololie. Besætningen blev bjerget; men da Skibet er sjunken paa den ydre Rev ling, saa vil af Ladningen Ubetydeligt kunde bjerges. - Den 15de f. M. indstrandede paa BoldsRev, udenfor Udbyehøi, den norske Slup Familiens Haab," Skipper Peter Horn, kommende fra Aarhuus og bestemt til Hjemstedet, Porsgrund. Ladningen, bestaaende af Korn og Fedevare, er bjerget, og muligt kan ogsaa Skibet endnu bjerges. - Samme Tid er Skipper Peter Hermansen, fra Holmestrand total forliist ved Hurup. Skipperen er reddet; men de medhavende 2 Mand druknede. Paa samme Sted og samme Tid indstrandede Slupperne Haabet, Skpr. J. Schov, og "Lodfoden, Skpr. Hoell, Begge kommende fra Mariager og hjemmehørende i Porsgrund. Første Skib er Vrag; men Sidste kan muligt komme af Flere Skibe, som i denne Nat laae ved Hurup, ere drevne bort med Tab af Ankere og Touge. - Samme Nat forliste ved Gieraa et norsk Fartøi. Ladningen skal være bjerget; men Fartøiet ligger sjunket. Endvidere strandede samme Nat paa den søndre Ende af Korsholmen, ved Hals, en i Malmøe hjemmehørende Slup. Redeligheden." Captain Ole Madsen, som kom fra Gothenborg og var bestemt til Aalborg med Jern, Spiger og Bredder. Ladningen er ilandbragt, og Fartøiet atter kommet af. - Skibet "Jantine, Capt. Sapp, fra Amsterdom bestemt til Randers, er forliist paa paa Refsnæs, ved Kallundborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Den svenske Slup Tillda, Skpr. Engelbrecht af Stockholm, bestemt fra Aberdeen til Wismar, indbragde til Rostok den 10de November 5 Beboere fra Møen, hvilke han Aftenen forud havde fundet drivende i en aaben Baad og i en hæftig Storm 1 1/2 Miil fra Møen. De reddede Folk sige, at de havde været sysselsatte med at bjerge fra et Vrag, da Stormen drev dem tilsøes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
(Jndsendte sig Blandt alle de Mangler, der trykke den Fattige og Trængende, er vist nok den, i Vinterens Hjerte at maatte see sig og uskyldige smaae, nær ved at omkomme af Kulde, uden at formaae at lindre den, en af de tungeste; og dette er eller vil sikkerlig i Vinter blive flere hunsarme Familiers Lod her i Byen. Der gives Mennesker som allerede tage 100 a 12 s. for Snesen af Tørv, og glæde sig til at de længere hen paa Vinteren kunne afpresse de Nødlidende, 20 s. for Snesen. Hvor skal den fattige Dagleier, hvis hele Dagløn, neppe beløber sig til 20 s., kunne betale saadanne Blodpenge, og dog ernære en talrig Familie? Hvor velgjørende ville det derfor være, om der kunne træffes en Foranstaltning, hvorved Mangelen paa Brændsel for den Fattige nogenlunde kunne afhjælves; f. Ex. om en rummelig Sahl eller et Værelse kunne blive leiet og daglig opvarmet af det Offentlige, for at de Huusarme, som ikke selv formaae at skaffe sig Trykkes, redigeres og udives i Thisted af J. S. Lund. Jldebrændsel, engang om Dagen kunne faae deres forfrosne Lemmer opvarmede der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Kjøbenhavns Børs den 24 November. Cours. Hamb. 2 M. - vista 207. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 147 1/2 a 148 Rbd. Sd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 49 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongl. Oblig. 94 Rbd. Sedl. 91 i Banco. Nationalb-Oblig. 4. Febr. 1820 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. 108 i Sd.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Kjøbenhavns Havnepriser den 21. Novbr. Hvede... 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . . . 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2radet, 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. radet, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre. . . 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter. . . 4 Rbd. - Mk. - s. - pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-04
Ved Tallotteriets 1188de Trækning i Altona udkom, 14. 51. 8346. 42.