Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-11-10
Om det Adelige Jomfrue=Kloster i Odense. Stifteren af dette Kloster, Frøken Karen Brahe til Østrupgaard, var en Datter af velbyrdige Preben Brahs- og Frue Susanna Giøe, som var Hofmester Falks Giøes til Hvidkilde, og Frue Karen billes Datter, bemeldte Frøken Karen Brahe var fød paa Næsbyeholm i Sielland, den 1 Dec. 1657, hvor hendes Forældre, formedelst Fiendtlig Jndfald i Jylland, vare henflyttede; hun blev opfød hos hendes Forældre, og som en Adelig Frøken oplært i alle smukke Videnskaber, var et meget vel belæst Fruentimmer og af adskillige fremmede Sprog forstod endog Latin saaledes, at hun med en temmelig Færdighed deri kunne expedere sig, dog var hun tillige en god Huusholder; thi da hendes Moder var død 1683, forestod hun sin Faders Huus og Gods indtil hans Død 1708. Efter den Tid flyttede hun til hendes Søster, Birgitte Brahe, paa Østrupgaard, som de begge fik af Faderen 1685, og boede hun der til sin Dødsdag, der indfaldt den 27 Sept. 1736. Hun blev begravet i Hostrup Kirke ved Østrupgaard, og, tillige med hedes Søster Birgitte Brahe ere lagde under een Steen i Alter=Gulvet. - Frøken Karen Brahe var fra sin Ungdoms Tid en stor Elsker af Bøger, og samlede sig deraf i den opvoxende Alder et anseeligt Forraad, i hvilken Anledning og hendes Moders Faster, Jomfrue Anne Giøe, som døde Aar 1681, testammenterede hende en kostbar Samling af gamle Danske Bøger og vare Skrifter. Ved Svanninge Kirke funderede Frøken Karen Brahe den 1 Dec 1728, en Skole, saavelsom og et Hospital sammesteds, og til hver i sær lagde en vis Capital. Derforuden gjorde hun en saa priisværdig Stiftelse for Danske Adelige Jomfruer, som stedse vil giøre hendes Æreminde udødelig, da hun Aar 1716 den 8 Nov. funderede det endnu skiønne Adelige Jomfrue=Kloster her i Odense. Til dette Kloster skiænkede hun ikke alleneste fornævnte anseelige Samling af Bøger, som endnu er i Behold, og hvorover er et trykt Catalogus Aar 1725 i Qvart, men endog siden har idelig til sin Dødsdag mærkelig forøget og forbedret Bibliotheket, saa at Samlingen af Danske Bøger paa dette Sted er bragt til den Fuldkommenhed, som vel neppe paa mange Steder skal finde sin Lige. - Schønau anmærker ellers i sin Samling om Lærde Fruentimmere, at Mag. Lind paa Titel=Bladet til dette Bibliothek har gaaet for vidt, naar han siger, at det indeholder alle de Danske Skrifter, som ere trykte a. thi ved Ælden kunne en Deel være undergaaet; dog hvis man havde et forøget og forbedret Oplag af Catalogo over det Braheske Bibliothek, som mange ønskede, men med en omstændeligere Fortegnelse over Autorum Levnet a. samt et a parte Register over Bøgerne efter deres Aarstal, naar de ere trykte, saa og No. ved ethvert Skrift, da torde vel samme vise, at faa Danske Bøger skulle findes paa andre Steder, som jo dette Bibliothek er forsynet med. - Den saa kaldede Bispegaard i Odense, som Frøken Karen Brahl, gav til Jomfrue=Kloster, kom til Familien i Hr. Rigs=Raad Jørgen Brahes Tid, som kiøbte den. Efter ham faldt den i hans Søns Preben Brahes Lod, som siden gav den til sine trende ugifte Døttre, Jomfrue Anne, Karen og Birgitte Brahe, dog, som de tvende sidste boede paa Østrupgaard, saa beholdte Jomfrue Anne Brahe den til sin Boepæl alene, ligesom hun og paa samme døde i Aaret 1715. Da Klosteret siden udi næstfølgende Aar blev funderet ved Fundation. Vi Frederich den Fierde, Konge til Danmark og Nor denne ge a. giør alle vitterligt, at eftersom hos Os allerunderdanigst er bleven ansøgt, og begiert Vores Allernaadigste Stadfæstelse paa efterfølgende Ordning og Stiftelse, lydende Ord efter andet saaledes:Jeg Underskrevne Jomfrue Karen Brahe til Østrupgaard, giør vitterligt, at jeg til en taknemmelig Erkiendelse for den Allerhøiestes Velsignelse, Adelige Jomfruer til Nytte, (særdeles de, som ikke uden Venners Hielp, af egne Midler kunne subsistere, haver skiænket og givet fra mig og mine Arvinger, ugienkaldelig og urykkelig, min Grundmurede Gaard udi Odense, liggende paa Torvet, kaldet Bispegaarden, med tilliggende Boder og Hauger, efter derom videre Skiøders og Adkomsters Formælding, til et adeligt Jomfrue=Kloster og ingen anden Brug, efter Hans Kongelig Majestæts, min allernaadigste Arve Herres, Allernaadigst derpaa givne Tilladelse, og meddeelte Friheder, saa at Adelige Jomfruer der maa have Huus og Ophold, hvor de sømmelig og skikkelig deres Levnet kan fremdrage, og skal med samme Klosters Jndrettelse forholdes, som følger: 1) Alt hvad af mig nu er givet, eller herefter af mig eller andre, Klosteret gives og tillægges, af hvad Navn det og er eller have kan, bliver altid og uryggelig til den og ingen anden Brug henvendt, hvilket jeg, som nu er, eller de, herefter blive berettigede, Klosteret og dets Midler at forestaae, sig under Guds Straffes Forventelse, flittig have at efterkomme, og derover at holde, da de kan forsikre sig Guds Velsignelse, den ieg og hiertelig vil ønske over dennem. 2) Vil ieg i allerdybeste Underdanighed have Klosterets Handthævning og dets Ordnings Efterlevelse, Vores nu regierende Herre og Konge, Kong Friderich den Fierde og Hans Majestæts Efterkommere i Regieringen, ved Dødsfald, det Gud naadeligen længe afvende, allerunderdanigst overleveret, og af Stiftamtmanden udi Fyen, som nu et eller herefter bliver, paa Hans Majestæts Vegne, det, om fornøden giøres, tager udi Forsvar, om nogen Klager derover skulle falde. 3) Jndsætter jeg nu 3 Jomfruer, og haver mig forbeholden, altid at nævne andre i deres Sted, naar Pladsene, blive ledige, saalænge ieg lever. Efter min Død skeer, det ved den af mine Arvinger, eller andre næst Paarørende, eller om ingen af dennem var, Klosterets Midler kunne eller ville forestaae, da den hertil være berettiget, som jeg ved min sidste Villie ordinerer, Klosteret at forestaae; Naar de første indskrevne Jomfruer afgaae, skal de, hvilke i deres Sted komme, hver Gang, naar de Pladsen betræde, give til Indskrivnings=Penge 300 Rdlr. og saa strax nyder den Afgaaendes Plads og Jndkomst. 4) Dette Adelige Jomfrue=Kloster skal bestaae, af en Priorinde og 8 Jomfruer, indtil om Gud vil, at Klosterets Jndkomst formeredes, da efter Klosterets Patrons Gothe findende, kan indlades og holdes flere Jomfruer. 5) De Jomfruer, som i dette Kloster maa indlades og antages, skal være af Danske Adel født, eller de i Adelstand, i Kongens Riger boe og forblive, og af Kongen ere naturaliserede, saa og de af Kongen med Adelsbrev og til Hielm og Skjold at føre, ere benaadede. Disses egne og ægte Døttre maa komme udi Klosteret, naar de ere oplærde i den Lutherske Religion og ved den forblive. 6) Og skal enhver af disse, som nævnes i foregaaende 5te Post, om de ville have en Jomfrue i Klosteret, betale 3000 Rdlr. udi Kroner, og til Jndskrivning første Gang 100 Rdlr. Kroner, hvorimod de nyde Frihed for dem og deres Arvinger af Børn, Barn efter Barn, saalænge Børn er til (men efterlades ingen Børn, falder Capitalen til Klosteret) at indsætte en Jomfrue i den Afgangnes Sted, saa tit Pladsen ledig bliver, dog de for hver Gang betale 300 Rdlr. Kroner til Jndskrivning. Dersom forlanges, maa bemeldte 3000 Rdlr. Capital blive hos dem paa Rente bestaaende mod 5 pro Cento, naar derfor sættes fornøielig Pant, og Renten til rette Tid rigtig betales; Skulde de, hos hvem Capitalen staaer herudi feile, trædes til Pantet, til Brugelighed, uden videre Dom og Proces, til hvad rester, betalter, naar den afgaaer, som første Gang giver 3000 Rdlr, skal deres Arvinger af Børn give lige fornøielige Forsikring og Pant, kan eller vil de ikke, tager den, Klosterets Jndkomst forestaaer, imod Capitalen, og til andre udsætter imod god Forsikring, eller kiøber et Jordegods derfor, som Renten er at indbringe af, og de dog, som formeldt, have Ret, at fornye Pladsen, saalænge Arvinger af Børn ere til. 7) Er og nogen af fornævnte 5te Post, som ville give 2000 Rdlr. Kroner og til Jndskrivning 100 Rdlr. Kroner med en Jomfrue, kan Jomfruen strax blive modtagen, og naar den første afgaaer ved Dødsfald eller andre Maader, sætte de eller deres Arvinger end en Jomfrue ind med 300 Rdlrs Betaling i Kroner, naar den anden Jomfrue afgaaer, falder Capitalen til Klosteret. 8) Er nogen af de Personer, som udi 5e Post nævnes, som vil leve udi Klosteret, og give Kostpenge, kan det tillades, om Plads er udi Klosteret, og da accorderes med den, Klosterets Midler forestaaer, efter de Vilkaar, de begiere, dog ei længere Adgang, end paa et Aar. 9) Naar nogen af benævnte Personer vil have Jomfrue i dette Kloster, skal de angive sig hos Kloster=Patronen, og til den levere den Capital og Jndskrivnings=Penge, den 6te Post ommelder, eller give god og fornøielig Forsikring for samme Capital, hvor da Jomfruen strax kan kom komme i Klosteret, og saaledes annammes til Tallet af 8 Jomfruer, siden tages ei flere paa de Conditioner, samme Post ommelder.