JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Holland. Kongen har den 24de dennes for sin Familie erklæret, at han, paa Grund af Agtelse for den Stemning, som har viist sig i Landet, har opgivet sit Giftermaal med Grevinde d'Oultremont, hvilken Efterretning er modtagen med megen Glæde af hele Landet. J Generalstaternes Afdeling er Forhandlingerne over Budgettet og Syndicatet endte. Med Hensyn til det Første er man kommen til det Resultat, at det ikke kan antages, hvorimod Forslaget og Syndicatet blev fundet antageligt, dog med nogle vigtige Forandringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Hannover. Stænderne fortsætte deres Forhandlinger, men hidtil have de ikke svaret til de Forventninger, man nærede om dem, og hvad der hidtil er bleven offentliggjort af dem, er derfor næsten ganske blottet for Jnteresse. Et Forslag om at andrage paa Forsamlingens Opløsning, da den ikke havde Nationens Tillid, erholdt kun 4 Stemmer for sig, og blev derfor forkastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Rusland. Storfyrsttronfølgeren er paa sin Reise til Tydskland kommen til Warschau, hvorhan, efter de russiske Beretninger, er modtagen med megen Jubel. Kan man troe de mange udspredte Rygter, er Øiemedet med hans Reise nok at hente sig en Brud i Tydskland. – Efterretningerne fra Chiwa bestyrke, at den russiske Armee lider megen Nød, og at hele Expeditionen ansees, som tidligere berettet, for aldeles mislykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Tyrkiet. Jo mindre man veed om hvad der foretages til Afgjørelsen af de orientalske Anliggender, formodentlig som en Følge af at der i Virkeligheden Jntet foretages, desto flere Rygter hører man og hvad der skal skee. Saaledes berettes nu, at en russisk Armee paa 30,000 Mand. skal fra Erivan trænge ind i Diarbekir, for at tvinge Jbrahim til at forlade Syrien, tillige skal en anden Armee, ligeledes paa 30,000 Mand, landsættes ved Sinope, for i Forening med den tyrkiske Armee at hindre Jbrahim fra at rykke frem til Constantinopel. Skjøndt der tillige paastaaes, at en Afdeling af russiske Tropper alt skulle være rykkede ind i Erzerum, synes det Hele dog alt for utroligt til at man kan fæste nogen Lid dertil. Vist er det imidlertid, at Mehemed Ali lader alle de befæstede Byer end stærkere befæste, og synes saaledes fuldelig beredt paa et Angreb. – J Servien er Fyrst Michael hyldet af Nationen, hvorimod den forhen omtalte Sammensværgelse ikke er berørt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn d. 2 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
J Hvede, Rug, Erter og Havre er Jntet gjort i Partier i Provindserne; nogle Partier 2 og 6-radet Byg ombord Sjælland solgte, 110 Pd. 2 radet til 22 Mk. og 105 Pd. Gradet til 20 Mk. -(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Ved Tallotteriets 1368 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Nykjøbings Torvepriser den 4de April. Hvede 7 Rbd, Rug 21 a 22 Mk.; Byg 20 Mk.; Havre, 14 Mk.; Alt pr. Tønde. Oxekjød 8 a 10 s.; Kalvekjød 4 a 5 s.; fersk Flesk 12 a 14 s.; Smør 24 s.; Alt pr. Pd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Nykjøbings Skibsliste fra 27 Marts til 4 April 1840. Jndklarerede: Skipper H. Hansen af Marstal, fra Holis med Muursteen; Chr. Møller af Nykjøbing, fra Kiel med Stykgods; H. A. B. Kromann af Marstal, fra Kiel baglastet; J. A. Olsen af Marstal, fra Fehmern med Kornvarer; J. Albertsen af Marstal, fra Kiel med Steenkul; C.M. Albertsen af Marstal, fra Kiel, baglastet; A. W. Schrøder af Nykjøbing, fra Kiel med Stykgods. Udklarerede: Skipper C. H. W. Bay af Marstal, til Norge med Korn; J. Jensen af og til Nakskov med Korn; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Kiel med Korn; C. Møller, af Nykjøbing, til Bergen med Korn; H. A. B. Kromann af Marstal, til Norge men Korn; J. A. Olsen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
AVERTISSEMENTS. Nykjøbing. Undertegnede har i disse Dage erholdt tilsendt et stort Assortiment nye Prøver af Tapetpapirer & Border, og maa jeg herved bemærke, at Fabrikken siden forrige Aar betydeligt har nedsat Prisen paa Førstnævnte. M. Chr. Mackeprang. Planer og Actier. til 1ste Serie af de under kongelig Concession af Foreningen for Kunstens Opmuntring foranstaltede 21de, 22de, 23de og 24de Uddelinger af fædrelandske Kunstflidsarbeider og Fabrikater, bekommes for 3 a 7 Mk. Stk. til 26de dennes, hos Undertegnede. Det bemærkes, at den 21de Uddelings Præmier indeholder alene forskjellige Slags Agerdyrkningsredskaber. Stubbekjøbing den 2den April 1840. Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Paa Buddeerupgaard kan erholdes tilkjøbs endeel Lærreder, Dreiler, Dynevaar og Sække m. m. Sommer-Kartofler kan faaes hos Borcher, Skytte i Systofte for 1 Rbd. Tønden. 102 Rbd. 48 s. af Nysted Kjøbstads Fattigkasses Midler kan strax mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans. Nysted den 2den April 1840. W. A. Thuge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Auctioner. Mandagen den 13de dennes, Formiddag Klokken 10, bliver paa Byens Raadstue afholdt offentlig Auction til Bortsalg af de afdøde Avlsbruger Jochum Mathiassen Drei fald tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. Huset No 127, bestaaende af 3 Fag; Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 2. Huset No 128, bestaaende af 3 Fag Forhuus og 3 Fag Qvist; 3. 9 Fag Baghuus, under Matr. 126; 4. Kongejordsparcellerne a 27 og 28, hver 5 Tdr. Land; hvilket herved bekjendtgjøres. Nysted Byefoged-Contoir den 2den April 1840. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Det Stervboet efter afdøde Peder Christensen Skræders Enke Karen Thomasdatter tilhørende og her i Byen under Matr. . 115 beliggende Huus med tilliggende Jordlod paa Madeskov bortsælges ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Løverdagen den 9de og 23de Mai samt 6te Juni d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 2den April 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Løverdagen den 11te April bliver ved Auction bortsolgt. Barken af en betydelig Deel Egetræer i Grevskabets Skove, Stokkemarke Hestehave, Hans Christoffersens, Frederik Jensens, Ole Jørgensens, Jens Blachs og Jens KragsSkovparter ved Taagerudsgaarden, Steenruddet og Havevenget ved Østofte, i Rørmarken, samt 2 Skovparter ved Stokkenæs. Auctionen begynder Kl. 10 ved Taagerudsgaarden. Knuthenborg den 2den April 1840. Petersen. Over Gaarden N 10 a i denne Kiøbstads Lang gade, tilhørende afgangne Jomfru Frederikke Gierlevs Stervboe, bliver, efter Skifterettens Begiæring, paa Auctionscontoiret afholdt 3de Auctioner Mandagene den 27de April, 11te og 25de Maii førstkommende om Middagen Klokken 12. Denne Eiendom bestaaer af et Forhuus 12 Fag, et Sidehuus 6 Fag, et dito 8 Fag og et Baghuus 7 Fag. Det sidste Grundmuur, de Øvrige Muur= og Bindingsværk, med Tegltag; – hvori er 5 Vindovne og 2 Bielæggerovne; – med tilhørende Grund, Gaardsplads og Hauge. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende. Nyekiøbing paa Falster, den 2den April 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Den Kjøbmand Henrich Borellas Fallitboe tilhørende Gaard Matr. N. 16 paa denne Byes Østergade, bliver opbuden til Salg ved 3de Auctioner, Løverdagen den 18de April, 2den og 16de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. Gaarden, der er særdeles beqvemt beliggende og indrettet for en Kjøbmand, bestaaer af 24 Fag Muur- og Bindingsværk med Tegltag, hvoraf 14 Fag vende til Gaden, og 10 Fag til Byens Havneplads, og til samme hører en rummelig Gaardsplads, en anseelig Have og circa 2 1/2 Tønde Agerland paa Byens Mark samt 1 Halvtag paa 4 Fag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den 3die i Gaarden selv. Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 29de Marts Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-05
Creditorerne i Stervboerne efter Avlsbruger Jochum Mathiesen Dreifald, efter Handskemagersvend Jørgen Pedersen og Søemand Jens Tronsens Enke Ane Dorthe Pedersdatter, samtlige af Nysted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 2den April 1840. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Falsters Lollands- og Tilende. Elise, Tirsdagen den 7 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem det danske Cancellie er under 25de Marts udkommet følgende Patent angaaende Bestallingers og Benaadningsbreves Jndsendelse til Confirmation: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, &c., Gjøre vitterligt: Omendskjøndt Vi ved allerhøieste Patent af 3die Decbr. f. A. indtil videre har bekræftet alle af Høisalig Kong Frederik den Sjette udnævnte eller stadfæstede Embedsmænd i udøvelsen af deres Embeder, i Henhold til den af dem forhen aflagte TroskabsEed, saa finde Vi det dog passende, at saavel alle Bestallings- og Confirmationsbreve, som andre Benaadningsbreve, der ere udstædte eller confirmerede af den Høisalige Konge eller i Allerhøistsammes Navn, indsendes for at bekræftes af Os Vi byde og befale derfor, at Enhver, der af Høisalig Kong Frederik den Sjette er blevet forundt noget Privilegium, eller nogen anden Benaadning, hvorved der er hjemlet vedvarende Udøvelse af særdeles Rettigheder, saavelsom Enhver, som af ham er bleven meddeelt ellerhøieste Stadfæstelse paa noget Bestallings- eller Benaadningsbrev af foranførte Slags, skal, saafremt han vil vente at nyde godt af samme, derom henvende sig med allerunderdanigst Ansøgning til Os igjennem det Collegium, under hvilket det meddeelte Brev er blevet udfærdiget, eller hvortil samme efter nuværende Jndretninger nærmest kan ansees at henhøre, for at Sagen derfra kan blive Os foredragen til allerhøieste Beslutning. Med Ansøgningen haver Enhver tillige at lade følge en rigtig Gjen part under sin Haand af det Brev, hvorpaa Confirmationen ansøges, eller nøiagtig Oplysning om sammes Datum og Jndhold, saafremt Originalen skulde være forkommen. Tiden, inden hvilken saadanne allerunderdanigste Ansøgninger bør være indgivne til vedkommende Collegier, have Vi bestemt for dem, der boe i selve Kongeriget Danmark, til 1ste August indeværende Aar, og for dem, der boe eller opholde sig udenfor samme, til 1ste Januar 1841, dog kunne disse sidste ogsaa efter bemeldte Terminers Forløb vente at erholde den attraaede Benaadning, saafremt det sees, at de paa Grund af deres Opholdsted ikke have været istand til, inden befalet Tid at indkomme med deres Ansøgninger. Hvad de Bevillinger angaaer, der ifølge allerhøieste Bemyndigelse ere udfærdigede af Collegierne i den Høisalige Konges Navn og under det kongelige Segl, vil igjennem hvert vedkommende Collegium udkomme en særlig Kundgjørelse om, paa hvilke af disse de foranførte Bestemmelser ere anvendelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Vi have allerede gjort opmærksom paa, at den forenede Bankbestyrelse har besluttet til Hs. Maj. at indgive et Forslag om Oprettelsen af en Filialbank i Flensborg. Den vil derhos ogsaa andrage paa, erfare vi af Coll. Tid., at oprette et underordnet Contoir i Rendsborg; ligesom den ogsaa vil andrage paa en Porto-Moderation ved alle Forsendelser mellem Bankinstituterne. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Under 10de Marts er udkommen en kgl. Forordning angaaende Helligholdelsen af Søn- og Helligdage for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Af denne Forordning, hvortil Udkastet i sin Tid har været forelagt Hertugdømmenes respective Stænderforsamlinger, meddele vi nedenstaaende Jndledning: Vi Christian den Ottende, &c. a., Gjøre vitterligt: Ligesom Vore forevigede Forfædre stedse have henvendt deres Omsorg paa at fremme sand Christendoms Øvelse, saaledes maae ogsaa Vi, efter den Os forlenede landsherrelige og overbiskoppelige Magt, ansee det for en hellig Pligt at holde over, at Guds Ord og Naademidlerne til Salighed overalt i vore Lande holdes vedbørligt i Ære, og isærdeleshed paa de dertil særligt bestemte Søn og Helligdage ikke hindres i deres heldbringende Virksomhed. J Betragtning af, at de angaaende Søn- og Helligdagenes Helligholdelse for Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen udgivne Lovbud, deels ikke ere ganske overeensstemmende, deels behøve Forandring, have Vi derfor anseet det fornødent, at give eensformige og til Vigtigheden af en saadan Helligholdelse svarende Forskrifter. Vi nære i saa Henseende den Tillid til Vore troe Undersaatter, at de ogsaa uden Tvang ville deeltage i den fælleds Gudsdyrkelse med sand christelig Jver, og ikke ved det daglige Livs Sysler ville lade sig afholde derfra. Af samtlige Vore Autoriteter og Embedsmænd forhaabe Vi, at de heri ville foregaae deres Undergivne med et godt Exempel, og fornemmeligt forvente Vi af Alle, hvem Embeder i Kirke eller Skole ere anbetroede, at de ville udmærke sig ved christelig Tænkemaade og Vandel, flittigt deeltage i den offentlige Gudstjeneste, ikke forsømme den hellige Radvere, og efter Evne fremme Søn og Helligdagenes værdige Helligholdelse. Ogsaa nære. Vi den landsfaderlige Tillid til alle Huusfædre og Huusmødre, at de, ihukommende deres Stilling og Ansvar, ville forestaae deres Huusstand med from Samvittighedsfuldhed, ville ved Lærdom og Exempel hos deres Børn og Tjenende vække Kjærlighed og Agtelse for Guds Ord og Bud, og med kjærlig Alvor holde dem til flittig Kirke- og Altergang. Men for at den fælleds Gudsdyrkelse paa Søn- og Helligdagene kan være sikkret for at hindres og forstyrres, og den Værdighed og Rolighed, som er fornøden til dens Virksomhed, opretholdes, have Vi, efterat Vi derom have indhentet Betænkning fra Vore troe Provindsialstænder for Hertugdømmet Slesvig og for Hertugdømmet Holsteen, allernaadigst fundet for godt at anordne og fastsætte Føl(Berl. Av.)gende. O. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Generalrigscommissair Dr. Neergaard har i sin nyeste Brochure alvorligt omtalt den specielle Censur, som han kalder et Skændselmærke, hvorved den dømte udpeges som en Forbryder, hvergang han lader Noget trykke, omtrent som Mord see. brænderen, der i fordums Tid, hvergang Forbrydelsesdagen indtraf, blev udført og knebet med gloende Tænger paa det Sted, hvor han havde øvet sin Ugierning. J denne Anledning siges i Den Frisindede, at Dr. Neergaard, der samfulde 15 Aar har baaret Censurstemplet, nu vel kunde have bødet nok, ifald ellers Talen er og Bod, og skjøndt vi ikke kunne indsee, hvad der kan bevæge ham til at undlade at søge en Fritagelse, der er bleven de fleeste Censurundergivne fra ældre Tider til Deel, saa respectere vi dog hans Grunde, uden at kjende dem, og formene, at Vedkommende selv, uden noget Skridt fra den aldrende Mands Side, burde have den Humanitet at indstille ham til Kongens Naade i saa Henseende. At mangen Mand, der ikke har virket halvt saa meget Godt til Landets Tarv og Medborgeres Held, som Neergaard, bærer Hæderstegn, faaer nu at være som det vil; men at Neergaard paa sit Livs Aften skal vedblive at bære et Skændselmærke, synes os ikke ganske at stemme med billigheden, neppe engang med Retfærdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Trykkefrihedsselskabet har i denne Tid, efter foregaaende eenstemmig Comite-Betænkning, antaget til Udgivelse Registrator Petersens Skrift: Dr. Martin Luthers Levnet, samt den af Etatsraad Brinck-Seidelin udarbeidede: "populaire Fremstilling af det danske Skatte- og Afgiftsvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Som det førstnævnte Skrift vil i religiøs og i historisk Henseende være kjærkomment, saaledes vil det Sidstnævnte sikkert tjene til at opklare mange dunkle Begreber, og det ei blot hos Menigmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
(Folkebladet.)Man taler og en tilsigtet Sammenkomst af de holsteenske og slesvigske Deputerede, for at træffe foreløbig Aftale og Gangen i og Gjenstandene for Forhandlingerne i næste Stændermøde, hvis Tid er saa knap tilmaalt. Forrige Gang fraraadede Regjeringen saadanne præliminaire Conferencer; man troer sig derimod overbeviist om, at den nærværende Regjering Jntet vil have derimod, men meget mere gjerne seer Samme, da det jo desuden kun kan være til Gavn for Landet. (Jtzeh. Ugebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Fra sikker Haand vil man vide, at Altona i Fremtiden vil komme til at betale en betydelig Godtgjørelse for sin Toldfrihed. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Fra Veile skrives under 31te Marts. Een af vor Byes agtværdigste Embedsmænd, Justitsraad og Amtsforvalter Worsaae, afgik i Søndags Middag ved Døden, efter længere Tids Svagelighed. Man tør sige med Sandhed, at Sorgen over denne Mands Død har vakt almindelig Deeltagelse. (Veile Av.) Privatbreve melde, at Grosserer Petersens Passivmasse er circa 300,000 Rbd., hvoraf Banken skal være interesseret med en Trediedeel. P. handlede i Forening med en Broder i Colding og en Ditto i Drammen, der samlede havde kjøbt det asiat. Compagnies Chinafarer Frederik den Sjette. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Mandagen den 23de Marts om Aftenen Kl. 8. blev en ridende Mand fra Seilflod overfaldet af Røvere i Lundby Bakker, paa Landeveien imellem Aalborg og Lindenborg. Den ene af Kjæltringerne var i Fruentimmerklæder, og havde et kort Stykke Vei gaaet ved Siden af Hesten. Den Overfaldte fik imidlertid Leilighed til at gjøre en Vending med Hesten, hvorved han slap bort. (Aalb. Av.) Den 2den dennes mellem Kl. 9 og 10 udbrød Jld i Tømmerup paa Amager i en Gaard, tilhørende Dirck Cornelius. Jlden greb saa heftig om sig, at i kort Tid 3 Længer aldeles afbrændte. (Berg. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Hovedgaarden Brandtberg med tilhørende Bøndergods er solgt til Hr. Kjøbmand M. Smidt i Veile for 57,500 Rbd. r. S. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Efter Forlydende agter Kongen at udnævne en Commission til Straffeanstalternes Revision i Kongeriget og Hertugdømmerne. Om den skal træde i Forbindelse med Commissionen om den nye Straffe lov, vides endnu ikke. (Alt. Merc.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
J Anledning af at det kongelige danske Consulat i Boston (N. A.) ved Consul James Andrews Dødsfald er bleven ledigt, har det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium ved offentlig Bekjendtgjørelse opfordret de her paa Pladsen bosate Handlende, som maatte attraae denne Post, til derom at melde sig hos samme inden 4 Maaneder, fra den 4de dennes at regne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Udenlandske Efterretninger. England. Under Debatterne over Humes Forslag om at fratage Kongen af Hannover den ham tilstaaede Pension yttrede flere Parlaments medlemmer, at det var høist sandsynligt, at Kongen, naar han fik Kundskab om Debatten, selv vilde give Slip paa denne Pension, en Formodning, der dog neppe vil gaae i Opfyldelse, især da endeel af Pensionen skal, efter Kongens Forsvareres Udsigende, anvendes til at betale Pensioner og Lønninger til Betjente i England. – Humes Motion og Fremlæggelsen af nogle til de orientalske Anliggenders Oplysning fornødne Papirer, er bleven taget tilbage, da han erklærede, endnu at ville vente en Maaned, for at see hvad Resultater denne Tid bragte. Saavel Proponenten som flere Medlemmer af Underhuset dadlede Ministrene strængt fordi de arbeidede paa at ydmyge Mehemed Ali, hvem de skildrede som Tyrkiets eneste Støtte, og som den, hvis Fald væsentligen vilde bidrage til at fremme Ruslands Planer i Orienten. Lord Palmerston erklærede blot, at Tiden vilde retfærdiggjøre hans Politik, og bemærkede paa et Spørgsmaal om, hvorledes det forholdt sig med den i Trontalen omhandlede Enighed mellem de som store Magter, at Forhandlingerne havde, saavidt som de ere fremskredne, viist sig tilfredsstillende i Henseende til Spørgsmaalet i Almindelighed. - Parlamentet paa de joniske Øer er atter aabnet og Lord Overcommissairen bemærkede ved denne Leilighed, i den Tale, hvormed han aabnede Forhandlingerne, at skjøndt man maaskee ventede Oplysninger af ham om den Sammensværgelse, som havde fundet Sted i Grækenland, vilde han dog ikke endnu meddele dem, for ei at sætte den græske Regjering i Forlegenhed, da de begyndte Undersøgelser endnu ei vare endte; det gjorde ham imidlertid ondt at bemærke, at joniske Undersaatter havde taget Deel i Sammensværgelsen, dog beroligede han Forsamlingen med, at de Foranstaltninger, som denne foruroligende Tilstand fordrede, vare trufne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Frankrig. Svækkelse indtræder efter enhver Overspændelse, Ro efter Stormen og Hvile efter Krigens Larm, men ingen Fred følger paa Partiernes Kampe. J Deputeretkammeret er det vel forTiden stille, men Journalerne fortsætte nu den Kamp som egentlig kun blev begyndt i Kammeret, og det overvundne Partie tænker ivrigen paa at træffe Foranstaltninger, hvorved et lignende Nederlag, som det nylig lidte, kan undgaaes i Fremtiden. De Conservative eller de 221 kunne nemlig ikke nægte at Thiers ene har vundet Seiren, fordi han blev understøttet af Overløbere fra deres Partie, og spørger man nu hvem disse Overløbere vare, da veed Enhver, at det var denne Skare af Embedsmænd, som de foregaaende Ministre have bragt ind i Deputeretkammeret, og som, fordi de ere ganske afhængige af Ministrene, stedse stemme med og for disse, uden Hensyn til Grundsætning. Oftere har Oppositionen fremsat denne Paastand og derpaa begrundet Fordringen og en Reform af Valglovene, men hidtil forgiæves, fordi de Conservative modsatte sig enhver Forandring; nu derimod, da det lidte Nederlag fuldelig har overbeviist dem om Paastandens Rigtighed, træde endelig og de uafhængige Conservative op som Reformernes Forbundne, og andrage paa en Reform af Valglovene, og den conservative Hr. Remilly har alt tilstillet Kammerets Bureaur et hertil sigtende Forslag. Skjøndt denne Sag vil forene mange Modstandere og saaledes denne Gang faae mange Stemmer, er det dog tvivlsomt om den vil seire; thi Embedsmændene, hvis Udelukkelse tilsigtes, og Ministrene, der trues med at blive berøvede et stort Antal Stemmer, ville sikkert bekæmpe Forslaget med Kraft. – J Salonnerne taler man om, at Østerrigs, Preussens og Pavens Gesandter skulle have nægtet at ville underkaste sig den Bestemmelse, at alle Meddelelser ene skulle gaae gjennem Thiers, som Minister for de udenlandske Anliggender, og ikke som forhen, umiddelbart gjennem Kongen. – J "Moniteuren" erklæres Rygterne og en Krigserklæring fra Maroccos Side for ubegrundede. – Fra Algier har man ingen senere Efterretninger, derimod beredes Alt til Hertugen af Orleans Reise dertil, ligesom der og tales om, at det skal være Regjeringens Hensigt, at oprette et africansk Compagnie efter samme Grundsætninger, som det engelsk ostindiske Compagnie, og derpaa søge at faae Hertugen af Nemours udnævnt til Vicekonge over Algier, der skulde overdrages Compagniet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Jtalien. J Rom har man faaet en Note fra St. Petersborg angaaende de religiøse Forhold, hvilken skal have gjort et overordentligt Jndtryk paa Paven, og stemt ham meget forsonligt mod Rusland. – J Neapel har Svovlmonopolet fremkaldt en meget alvorlig Correspondence med England, og Misforstaaelsen mellem disse 2 Lande skal være gaaet saavidt, at Kongen af Neapel har fundet sig foranlediget til at give Ordre til at befæste Havnene og udruste Flaaden. Ligeledes bliver Armeen concentreret, og endeel af den sendt over til Sicilien, hvor der endnu stedse hersker Misfornøielse med Regjeringen. Ogsaa med Tunis skal Neapel be være kommen i Collision, da nemlig Beyen skal have fornærmet den der ansatte Consul, hvilket man troer Regjeringen vil hævne ved at sende en Flaade til Tunis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-04-07
Spanien. Her synes nu Alle at udhvile sig efter de korte Anstrængelser i Cortesforsamlingen og paa Krigsskuepladsen, og fra intet af Stederne seer man Kiendetegn til nye Bevægelser. Carlisterne ere derimod ivrig beskjæftigede med at fortælle, at Cabreras Stilling er meget god, og at hans Sygdom kun har været et Krigspuds, under hvilket han har skjult en vigtig Reise.