Berlingske Tidende, 1794-05-26
Fra Kiøbenhavn til Ostindien = = 8 - dito til Danzig og Bilbao = 8 1/2 - dito til Bordeaux, Bilbao, Lissabon 6 1/2 - dito til Tronhiem. = 2 og 1 1/2 - dito til Øster paa Norge =- dito til Rostok & Retour = = 22 - Middelhavet til Kiøbenhavn = =- Petersborg til dito = = 1 1/2 1 1/2 - Riga til dito = = = = 1 - Amsterdam til dito = =- Bergen til Molde og Jsland og Barcellona = = = 10 10 - dito til Dordrecht = =- Øster paa Norge til Neucastle & Ret. 3 - dito til Holland & Retour = = 3 - dito til Holland = =- Randers til London = = =- St. Thomas til Bremen. .- Galipoli til Petersborg = =- Glückstad til Lissabon = = 6 1/2 - Østersøen til Middelhavet =- Rochelle til Apenrade = = =- Bordeaux til Øster paa Norge, Helsingøer .- Cadix til Hamborg = =- Hamborg til Livorno . .- Baltimore til Cadix = =(Med dette Nummer følger et Tillæg.) 15. a. For at befordre Indbegningens Varighed, Sko renes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet. det tienligt at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengierder, satte efter Bekiendtgiørelsen af det te ikke mindre end 1200 Favne, Selskabets først Guldmedaille eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 600, 300 og 150 Fagne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. for ikke mindre end 80 Kavne 10 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 5 Rdlr. Gierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierdet brugte Steen ere tagne at en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld. helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse til kiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne haver alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengierder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang 1795. c. Saa udsætter Selskabet og følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, ei under 25 Favne, 5 Rdlr. Pengene beregnes i Kroner, og Æskningerne maae indsendes inden December Maaneds Udgang d. Og da nogle tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steentydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold, paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gierde. Men da der paa nogle Steder f. Ex. paa Bornholm, opsættes en kelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og troefast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder, paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gier derne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordenes bedre Inddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelt i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gierder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide, med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1795. maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tilligæste disse Plemier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagtigen bevista, at intet Hoverie ved Stemns Opbrækning af Jorden, Tilførsel til og Sætning i Gierderne var forrettet. c. Bondestanden i Dannemark kan ei allene indstadt sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig 600, 300 og 150 Fange; men til en endnu a mindeligere Opmunt ing for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i et Aar at opsætte saa mange kavne, u færtes følgende Premier: Forden største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde er ler Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne, to Premier, hver paa 5 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne, to hver paa 4 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for ethvert af de 6 gistlige Stifter i Dannemark. f. Og da Selskabet ligeledes med Tornøielse vil ansee den Enighed som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, et ler og en heel Bye kan vise, imed foreener Magt at rens deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengierder, og saaledes at iverksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblanedemmanske altid vilde bleven umueligt; saandsattes : 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengierder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. for den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 4000 Favne, 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget Deel i Arbeidet, og om de alle haver taget lige Deel deri eller hvor mange Favne enhver har sæt. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dann mark og Norge. 16 Endelig u settes paa lige Vilkaar følgende Premier, efter et værdigt Medlems Forlangende, for Bønderne udi Amtet Hutten for gode Steengierder, satte i ovenmeldte Tid af en Bande eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 kavne. 12 Rble for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 100 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 52 Favne. Disse Permer ønsker Selskabet maatte giøre den best Virkningester Hensigten dermed i dette Amt. 17 Da Skovene i Norge ikke noksom kan spares, saa udsætter Selskabet følgende Premier for saavidt mueligt der ved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge som i Aaret 1794 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierdestaure i Stedet for Jndstønninger eller unge Stammer: For et mindre end 200 Havne, 20 Rdlr. For ei mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. for et mindre end 50 savne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gierders Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1ste December 1795. Premierne udsættes særskilte for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. For at opmuntre til at lægge Vindue, gode Græserter, udsætter Selskabet følgende Premier: For den Gaard eller Huusmand, som i Aaret 1795 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 40 Pd., af det røde eller hvide Kløverfrøe, 20 Rdlr. For den neste Mængde, ikke mindre end 32 Pund 12 Rdlr. Fo 24 Pund, 8 Rdlr. For 16 Pund, 6 Role. For 10 Pund, 4 Rdlr. Disse Pr. mier udsættes fremdeles sær Tilfor ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark caaskes inden December Maaneds Udgang 1796. Men Øen Fyen maae ikke æste uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til des større Opmuntring for Sielland, udsæltes ydermere bemeldte Premier for denne Øe særskilsaaledes: 1) for Kiøbenhavns Hieschholm, Kiønhog og Friderichsborg Amter. 2) for Jægerspriis og Roskilde Amter. 3) for Hobeks, Draxholms, Kallundborg og Særbyegaards Amter. 4) for Sorøe, Ringsted. Co søer og Antvo schan Amter. 5) For Tryggerelde og Vedingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, smæsker indbyrdes. Huusmænd 2ske med har Mængder mod Gaardmænd. Paalidelige Attester maa bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1796 tage Syn forklare Nyeten af bemeldte Udsæd, hærker ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet ønsker og at vide, hvor store det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høravl eller til Græsgang, og første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i Aaret 1796. avlet. De, som eengang vinder Premie herfor, kan ik oftere æske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa me Fornøielse modtage attesterede Efterretninger om hele Bønd byers saavelsom om Kiøbstæd=Jndvaaneres udmerk de Flid Kiøvera len, og samme efter Omstændighederne belønne Og da Kiøberavlen med største Fordeel kan benyttes paa de Steder, som tre ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kangt ves 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse lægge Merke til deslige Fortrin. 19 Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlanske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blide tienlige til kunstige Enge. Det udsatter derfor følgende Premie For indenlandske Græsarters Udsagning i Aaret 1795. For den merkeligste Flidherudi den tredie Guldmedanne eller 25 Rdlr. For den nærmeste Fud den første Søl medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Søle, medaiske eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse. Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, der indavlede Høe Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/2 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste December 20 Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldfoeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vighed om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Landmand, som bruger Sommer Staldfoering i Aaret 1795 til de fleste Køer af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den største Mængde af sommerfoerede Hoveder dernæst, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Diffe Premier udsættes særskilt for hvert geistlige Stift i Dann mark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Hørederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land enten vel bevoret med naturligt Græs eller besaaet med Klerer. Premien maae æskes i November 1795 For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar de forres paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man efter Sigende, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 21. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan forres med Roer og Rødder, saasom Kaal rødder, Gulerødder Hvideroer (Turnips) m.v., og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøg og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbred sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som forrer sine Kreature med Roer og Rødder, avlede 1795 paa ei mindre end 4 Skiepper Land, 10 Rdlr. For et mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For en mindre end 2 Skiepper, 5 Rdlr. For et mindre end 1 Skieppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, befindende, og Malkning derved. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November 1796. Dersom Selskabet forestider nogen større og merkeligere Flid i denne Saa, saa vil det efter Omstændighederne forhøie og formere disse Premier ; ligesom det og vil give dem Fortrin, der benytte sig af Kaalrade under Jorden til Qvægets Forring. 22. For dem, som giør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste herefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paafølgende. Premierne æskes i Aaret 1796, da i de attesterte Jndberetninger maae gotgiøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme ferskt Vand, er bleven forbedret, samt hvor meget Hør derpaa i sidste Aar er bierger, og hvormeget der før Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifornødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekiendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. For dem, som maatte ønske nogen Efterretning om Omgangsmaaden, anmerkes herved, at dertil i Almanakerne for 1786 og 1787 gives nogen Anviisning. 23. Da Høravlen paa Amager med megen Fordeel kunde drives formedelst den Mængde af den til samme Avi tienligste Slags Giødning, som dertil fra Kiøbenhavn udføres, og altsaa paa Stedet beqvemmeligen kunde haves; saa udsætter Selskabet: For den beste paa Amager i Aaret 1795avlede Hør, ikke mindre end 30 Lispund, 50 Rdlr. For beste Hør, ikke mindre end 20 Lispund, 20 Rdlr., og for beste Hør, ikke mindre end 10 Lispund, 10 Rdlr. Prøverne indsendes inden 31te December 1795, ikke mindre end to Pund vel brude, men ikke heglet, med Attester om deres Lighed med Avlen. 24. For største Mængde af beste og best bevarede. Humle, plantet i Aaret 1791 og avlet 1795, udsættes : En Premie af 40 Rdlr. for ikke mindre end 1 Skippund eller 320 Pund. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 8 Lispund. En Premie af 10 Rdlr. for ikke mindre end 4 Lispund. Disse Premier udsættes for Dannemark særskilt for hver følgende Sirkel saaledes: 1) For Siellands Stift. 2) For Jylland. 3) For Fyen og de øvrige Øer. For hvert Stift i Norge udsættes og særskilt 3 lige Premier som for Dannemark. Ligeledes udsættes 3 Premier af samme Størrelse for hvert af Fyrstendommene Slesvig og Holsteen. Folk af Bondestanden kan vinde forbemeldte Premier, ved at frembringe ikkun den halve Deel af foranførte Mængder. En tilstrækkelig Prøve af Humlen, i Kasser eller Træer tær, pakket og forseglet, maae til Selskabet indsendes af enhver Premieæskende, og i det mindste 1/2 Lispund eller 8 Pund af dem, som æsker første eller anden Premie, med Beviis, at den øvrige Avl er af lige Godhed med Prøven og paa samme Maade behandlet. Naar Premierne æskes fra Dannemark, Slesvig og Holsteen, ønsker Selskabet, at disse Landes Prover ikke indleveres til det for Nov., og ikke efter Dec. 1795. men fra Norge inden Dec. Maaneds Udgang 1796. J de medfølgende Attester maae udtrykkeligen meldes, at Humler, me Jordbruger; og ønskede Selskabet tillige at faae Efterreter af 1795 Aars Afgrøde, samt at den er avlet af en og sam ning om, hvorledes den frembragte Humle er bleven behandlet, samt paa hvad Jordart, og paa hvor stor Plads den er avlet. J Fald en saadan tydelig og omstandelig Efterretning alt for Resten er lige, vil blive paaseet. Selskabet agter at Betragtning, ligesom og den beste Jndpakningsmaade, naar medfølger, vil det ved Premiens Tildømmelse blive taget i fortsætte disse Premier for Humle i de paa følgende Aaringer. De, som tilforn have vundet een af de 3 første Premier, kunne ikke oftere æske samme. dringer i Jordbruget, naar Fælledskabet sammesteds blev op 25. Da der paa Bornholm kunde giøres mange Forbedrin20 og 10 Rdlr. For de 3 Bønder sammesteds, som ef hævet; saa udsætter Selskabet herved tre Premier af 30. ter denne Listes Bekiendtgiørelse udskifter, indhegnet deres Jorder. Til disse Forbedringer haver de fremfor de og efter den beste Plan inddeler, opdyrker og forbedret da deres Gaarde ligger adskilte, og næsten midt paa deres Jor fleste andre Bønder i Dannemark den skiønneste Leilighed, der, Selskabet haver og ladet uddeele saadanne trykte Underviisninger, som heri vil kunne tiene dem til Veiledning. Paalidelige Attester maatte indsendes inden sidste December dringernes Vigtighed og den deraf høstede Nytte, samt Ti 1796, og tydeligen forklare Gaardens Størrelse, Forbeintet Arbeide, som er forrettet førend 1794, vil vorde taget den, hvori samme vare foretagne, hvorved maae merkes, at Bettagtning. (Fortsættelsen følger.)- Tanker og staaende Hære, politisk Ligevægt og Statsrevo, En norsk Officeers Tanker over en dansk Mands patriotiske Arvefæs. lutioner, i en Skrivelse til sin Ven i Dannemark, har nu for Skrivp. hos Boghandlerne A Soldin i Myntergaden No. 129 og ladt Pressen og faaes for 2 Mk. paa Trykp. og 2 Mk. 8 s. paa Liunge paa Børsen Nr. 3. - Af Grev Schmettows patriotiske Tanker kan endnu bekommes nogle faa Exemplarer for 2 Mk. paa Commentar til hans patriotiske Tanker i Anledning af en i KiøTrykp. og 2 Mk. 8 s. paa Skrivp. Samme Forfatters oplysende benhavn udkommen anonymisk Pasquil, 3 Mk. 8 s. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. paa Skrivp., heftet 4 s. mere. Samme Forfat2 s. mere. ters Erklæring til Kongen, 8 s. Trykp. og 10 s. Skrivp., hefter Naturlig Magie, eller Naturens og Kunstens lønlige og un ske, magnetiske, mechaniske og opliske Kunster, til Nytte og derfulde Virkninger, fremsat i adskillige elektriske, chymisynet med 4 Kobbere, har nu forladt Pressen og faaes for 6 Mk. Forlystelse, samlede ved Landmaaler Andreas Svendsen og for Priser hos Forlæggeren Bogh. A. Soldin i Myntergaden No. 129. paa Trykp. og 7 Mk. 8 s. paa Skrivp. og indbunden til forskiellige theoretiske Grunde, i Anledning af den Kantiske Philo Fra Pressen er nu udkommen: Forsøg og Guds Tilværelse af sophie, ved Mag. N. Treschow, Doctor i Theologien og Rector ved den latinske Skole i Christiania - faaes tilkiøbs hos Agent Gyldendul i Klareboderne No. 9 for 28 s. paa Trykp., 26 s. Skrivp. og indheftet 4 s. mere. deholder: Om de skiønne Videnskaber i Almindelighed, om Formens Begyndelsesgrunde til de skiønne Videnskaber, Jn Smagen, det Skiønne, Naturen og Digtekunsten, Skuespil Sørgespil, Parodier, Satiren, Exigrammer, Arbeider i Profciationen, Brevstilen, Mythologien, Kritikken m.m., sælge, Opfindelsen, Jnddeelingen, den oratoriske Udtale, Pronunhos P. Liunge paa Børsen No. 3. for 48 s., heftet 4 s. mere. holm en Bog færdig til Trykken, hvis Priis for Subskribenterne U S. T. Hs. Kongl. Majestæts Confessionarius Hr. Doct. Bag under Titel af: Viisdoms og Lyksaligheds Lære, har Mk. paa Trykp. For nogenledes at kunne bestemme Oplag i ikke vil stige høiere end til omtrent 1 Rdlr. paa Skrivp. og 4 a inden Junii Maaneds Udgang hos mig Gyldendal, boende Størrelse, ville Liebhaberne behage at lave deres Navne antegne Klareboderne No. 9.