JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-16
Støvleauction. (Forlangt indrykket.) Ved Sorøe Amts Overpolitieretsresolution blev Anmelderen, som Forvalter hos en Skolepatron, idømt en Mulct af 24 s., skriver Fire og Tyve Skilling, til Sorøe Amts Fattigkasse, for ei at have anskaffet en Brandstige ved en Skole, endskjøndt det ved Forordningen angaaende Brandvæsenet paa Landet af 29de Februar 1792, 12 udtrykkelig er bestemt, at der ved en Skole kuns skal anskaffes en mindre Brandhage. Da Anmelderen ei kunde betale Mulcten, blev den gjort Udlæg i et Par rigtignok gamle Støvler, som Fredagen den 17de de, skal bortsælges i den af afdøde Væver Ploug forhen beboede Leilighed i Skjelskjør. Anmelderen vil gjerne have Støvlerne godt solgt og indbyder derfor de Liebhavere, der allerede have talt med ham, til Auctionen. den 15de August 1838 Paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdommene, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
24de Aar. Den Vest-Sjællandske Avis. Tiden 17. August. Fredagen. No. 130. W. Redigeret, trykt og udgivet veter Magnus i SlageliMed Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Dersom man tør troe Breve fra Saragossa af 2den August, blev General S. Miguel den 27de Juli angreben i Orcaja af Cabrera; men da Oraa kom til Hjælp, blev Cabrera aldeles slaaet og forfulgt til Morella, hvis Beleiring Christinerne strax begyndte. Den 30te Juli har Oraa forenet sig med forskjellige Afdelinger af Central-Armeen ved Morella og omringet denne By efter en svag Modstand af Cabrera, der befandt sig i Cintorres. Artilleriet har den 2den August forladt Alcaniz for at beskyde Morella. – Om Solsonas Jndtagelse berettes, at Christinerne underminerede det biskoppelige Palads og det befæstede Kloster og sprængte dem i Luften. Endeel Carlister omkom i Ruinerne; man fandt Carlistcheferne Casteras, Joachim, Casat, Mirailles og Mordedon, Solsonas Gouverneur, imellem de Døde. Man anslaaer Carlisternes Tab i Træfningerne ved Lladurs og Solsona til 3000 Mand, blandt hvilke 6 Generaler og 29 Officerer; Christinernes Tab angives kun til 500 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Frankrig. Den Franske Gesandt i Mexico, Baron Deffandis, er den 6te August paa en Brig ankommen til Brest. – Efter et Brev fra Tripolis af 16de Juli var den Franske Flaade under ContreAdmiral Gallois, bestaaende af 3 Linieskibe og 1 Brig, ankommen dertil. Admiralen sendte strax Briggen til Malta for der at afhente Depescher fra Admiral Roussin fra Konstantinopel. – Fra Toulon, skrives den 4de August, at Admiral Lalande var seilet fra Tunis til Tripolis, og da han ikke havde truffet Admiral Gallois der, havde han efterladt Depescher til ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
England. J det Øieblik, da Parlamentets Session er nær ved sin Slutning, er Uenigheden imellem Lorderne og Underhuset, imellem Ministrene og Oppositionen større, end den nogensinde har været i og kort for denne Session. Ministeriets Forsøg paa at bevirke Jrlands Beroligelse er mislykket, uagtet Ministrenes Bestræbelser, deres store Eftergivenhed imod Torierne, O'Connells og hans Tilhængeres opoffrende Tilstaaelser og Wellingtons og Peels Løfter ved Sessionens Begyndelse lode haabe et andet Resultat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Den 7de August bleve nemlig Underhusets Amendementer til Overhusets Amendementer til den Jrske Corporationsbill behandlede i Overhuset; flere af dem bleve antagne, men Ansættelsen af Valgenfussen til 8 Pd. blev forkastet med 144 Stemmer, imod 67, og den samme Skjebne havde nogle andre Amendementer. Derpaa blev en Conferents imellem begge Huse fastsat til den 9de. Efterat denne havde fundet Sted og Lordernes Grunde vare forelæste i Underhuset, bemærkede Lord John Russell, at naar Lorderne forlangte en høiere Valgberettigelse i Jrland end i England, var det at vise Mistanke mod en heel Nation. Han ansaae sig derfor ikke berettiget til at drive denne Strid videre og foreslog, at Overhusets Amendementer først skulde overveies om tre Maaneder c: forkastes. Skatkammerkantsleren bemærkede, at det vilde være taabeligt at antage en Bill, som ikke vilde tilfredsstille det Jrske Folk, men yttrede det Haab, at Lordernes Concessioner gave Udsigt til en bedre Bill i næste Session. Hr. O'Connell erklærede, at Lordernes Fremgangsmaade var en Fornærmelse imod Jrland. Om Concessioner kunde derikke være Tale, da det Jrske Folk ikke forlangte Andet end lige Rettigheder, og den, der negtede det disse, ophævede i Virkeligheden Unionen. Efterat endnu nogle Ord vare vexlede, blev Ministrenes Forslag antaget. Saaledes er Corporationsbillen tabt for denne Gang, og samme Skjebne venter formodentligt Tiendebillen, som den 9de blev læst tredie Gang i Overhuset, efterat Grev Clancarti havde protesteret imod den som fjendtlig mod den Engelske Kirke. – Den 7de og 9de angreb Lord Brougham i Overhuset med megen Heftighed Grev Durhams Fremgangsmaade i Canada. Denne har nemlig forviist nogle Jnsurgenter til Bermuda-Øerne og truet dem med Døden, dersom de forlode disse; Lord Brougham erklærede, at en saadan befaling var aldeles ulovlig, og at Greven ligesaa lidet var berettiget til at erklære Papineau og 14 andre Personer for skyldige i Landsforræderie og fredløse, da de ikke vare overbeviste for Retten. Lord Glenelg indrømmede, at Grevens Forordning, saavidt den angik BermudaØerne, ingen Virkning kunde have, men forsvarede iøvrigt hans Fremgangsmaade, som havde gjort et godt Jndtryk i hele Canada. Lord Melbourne beraabte sig paa Grevens overordentlige Fuldmagter og hans eiendommelige Stilling, som man let kunde skade ved altfor ængsteligt at belyse de enkelte Partier. Lorderne Ellenborough, Lyndhurst og Wellington understøttede Lord Brougham, der tilsidst foreslog, at der skulde udstedes en Act for nærmere at forklare den tidligere Bill angaaende Nedre-Canadas midlertidige Bestyrelse. Denne Bill blev læst først Gang den 8de og anden Gang den 9de og trods Ministrenes Modstand antagen med 5 Stemmer, imod 36. – Efter de sidste Efterretninger beløber den Engelske Sømagt paa den Nordamerikanske Station sig til 32 Krigskibe med 1160 Kanoner og 10200 Mand. - Kjøbmændene i City have faaet Tilladelse til at opføre en provisorisk Bygning til deres Sammenkomster, indtil den nye Børs kan blive færdig. Man søger ved Subskription at samle den fornødne Sum, der anslaaes til 5 til 7000 Pd., og mener, at Børsen neppe vil blive færdig i 3 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Tydskland. Hofraad Fr. Thiersch har den 28de Juli bekjendtgjort, at Kongen af Baiern har tilladt, at det under Secularfesten i Göttingen stiftede philologisk pædagogiske Selskab dette Aar maa holde sin første Sammenkomst i Nürnberg; han opfordrer derfor de Tydske Philologer og Skolemænd, som efter Selskabets Statuter ere berettigede og opfordrede til Deeltagelse i dets Arbeider og Forhandlinger, til at indfinde sig i Nürnberg for den 29de Septbr., da Selskabets Forsamlinger den Dag ville blive aabnede. – Fra Baiern meldes, at Ministeriet den 31te Mai d. A. har udstedt en Bekjendtgjørelse, hvori der erklæres, at ved blandede Ægteskaber have Forældrene Ret til at tage Bestemmelser om deres Børns religiøse Opdragelse. Da Børnene først ved Confirmationen eller Communionen træde over til en christelig Confession, skal det indtil dette Tidspunkt være Forældrene tilladt med fælles Samtykke at forandre saadanne Bestemmelser. Derimod har Bi videskoppen i Fulda, Hr. Pfaff, for længere Tid siden hemmeligt udstedt en Skrivelse til Præsterne i sit Dioccess, hvori han forbyder dem at indvie blandede Ægteskaber, medmindre Ægteparret lover, at Børnene skulle opdrages i den katholske Religion. Da Regjeringen havde faaet Underretning derom, har den befalet ham at tage bemeldte Skrivelse tilbage; men han har vægret sig ved at adlyde. – Fra Hannover skrives den 10de August, at Geheime-Cabinetsraad Leist skal bestyre Universitetet Göttingens Anliggender. Man taler om, at der snart vil udkomme et nyt Patent, der skal angaae Landets tilkommende Forfatning; men Rygterne ere saa ubestemte, at man ikke kan meddele Noget derom. Kongen er den 10de reist til Neu-Streliz for at besøge Storhertugen af Mecklenburg-Strelitz. - J Frankfurt venter man, at de derværende Østerrigske og Preussiske Tropper, i Alt omtrent 1300 Mand, snart ville drage bort J samme By skal man den 6te Aug, igjen have fundet oprørske Placater opslaaede, som især ivrede mod Byens Øvrighed paa Grund af de høie Priser paa Kjød og Brød. Alle ønske, at man maa opdage Ophavsmændene til disse Placater. – J Regensburg havde man den 5te August et frygteligt Haglveir, Haglene vare saa store som Dueæg og laae paa nogle Steder i Gaderne 3 til 4 Tommer høit. Vinduer bleve slaaede ind af Haglene, Marker og Haver skrækkeligt ødelagte, og døde Fugle og andre smaa Dyr laae i Mængde omkring paa Jorden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Belgien. Den 6te August ankom den Luxemburgske Deputation fra Lüttich til Brussel. En stor Mængde af Byens Jndvaanere var gaaet den imøde foran Lackener Porten. J de to Taler, som bleve holdte, udtalte den Sympathie sig, som Belgierne føle for deres Brødre i det Luxemburgske, og Hr. Dubois, Præsident for Provindsial-Raadet i Luxemburg, takkede for sig og sine Colleger. Efter Talerne bleve Deputationens Medlemmer førte i et Tog til deres Hotel under det Raab: Leve Luxemburgerne, ned med de 24 Artikler. Den patriotiske Comitte i Brüssel og endnu et andet Selskab havde indbudet Deputationen til høitidelige Banketter; men den afslog Jndbydelsen. Regjeringen syntes ikke at være uden Frygt for Uroligheder og holdt derfor Byens Garnison færdig i Casernerne. - J Communalraadets Forsamling i Brüssel gjorde Hr. Gendebien den 8de det Forslag at udnævne en Commission, som skulde forfatte en Protestation imod de 24 Artikler og en Adresse til Kongen. Forslaget blev eenstemmigen antaget og Hr. Gendebien tilligemed to Andre udvalgte dertil. Provindsial-Raadet i Luxemburg har ifølge Efterretninger fra Brüssel af 10de August skrevet et Brev til Ministeren for de indvortes og udvortes Anliggender, hvori det gjør ham ansvarlig, fordi han tog Gange har vægret sig ved at give det Audients, indlægger Protest derimod og kalder Kongens Raadgivere Forrædere. Da Ministeriet (de Theux, Ernst, Dhuart, Nothomb og Wilmar) ikke vil sende Tropper til Luxemburg og Limburg, skal et Manifest udstedes, Soldaterne og Officererne fra begge Provindser opfordres til at slutte sig til Forsvaret, og en provisorisk Comitte organiseres for at forsvare Gebe tet. Provindsialraadet vilde i den afslaaede Audients forlange Afsendelsen af Tropper til den Tydske Deel af Luxemburg; efter en Beretning har det efter at have affattet en Protestation forladt Brüssel, efter en anden vilde det blive der, indtil det fik Satisfaction. – Fra Antwerpen meldes den 3die August, at 130 Fade Krud ere førte derfra til Citadellet i Gent Ostindien. Efter et Brev fra Leiren ved Punah af 21de Mai var det lykkedes Oberst Pottinger at slutte et Forbund med de 4 Fyrster af Sind eller Hyderabad. To Engelske Residenter skulle ansættes i Hyderabad og Khyrpur. Lieutenant C. Pottinger, en Broder til Obersten, var forklædt som Hestehandler indtruffen i Herat og havde strax tilbudet den derværende Hersker sin Tjeneste. Det var lykkedes hans Bestræbelser at udtrække Beleiringen i 7 Maaneder, indtil Schaben af Persien blev nødsaget til at ophæve den (?).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Mexico. Den 12te Juni var der ikke en eneste Syg paa Commandant Bazoches Sødivision. Blokaden var i 2 Maaneder overholdt med stor Strenghed: 30 Handelskibe vare afviste, og da den høie Jndførselstold næsten er Mexicos eneste Jndtægt, regner man det Tab, Landet derved har lidt, til 1,900000 Doll. De Franske havde villet angribe Fortet S. Juan deUllog, men da Sagen blev overveiet i et Krigsraad, blev man enig om, at det er saa stærkt befæstet, at det vilde være forvovent at angribe det med 2 Fregatter og 4 Brigger. Man venter, at den Mexicanske Regjering snart maa give efter af Mangel paa Penge, som let kan fremkalde et Oprør. Det Mexicanske Folk skildres som det bizarreste, man kan tænke sig: det har alle Spaniernes Feil uden deres gode Egenskaber; det er dovent, uvidende, umoralsk, forfængeligt, stolt, pralerisk, phantastisk, fuldt af Had og Unoder og istand til at sætte sin Fremtid paa Spil for en Personligheds Skyld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Sydamerika. De sidste Efterretninger fra Peru gaae til den 7de April; dengang udrustede Chili en Søerpedition imod Lima, hvoraf man imidlertid ikke ventede store Resultater. – Fra Buenos=Ayres har man den Efterretning, at Platastrømmen endnu stedse bliver strengt blokeret, og at der ikke er at tænke paa nogen Bilæggelse af Tvistighederne, saalænge den nuværende Gouverneur Rosas regjerer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Jndenlandske Efterretninger. Viborg. Mødet den 27de Juli. Til at overveie det af den kongl. Commissarius fremlagte Udkast til en Forordning om Toldvæsenet ved Toldgrændsen, imellem Nørre-Jylland og Hertugdømmet Slesvig valgtes en Comite. Justitsr. Estrup, Kammerr. Wulsk og Møller Tøstesen. Auditeur Roulund oplæste er Forslag ang. Grændserne for Politiet Myndighed til Huusinqvisition. Han foreslaaer Forsamlingen at indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hs. Majestæt om: "At lade udarbeide et Lovndkast, som i sin Tid bliver at forelægge Stænderne, hvorved bestemte Regler fastsættes for de Tilfælde, i hvilke Politiet er berettiget til at anstille Huusinqvisition." J Debatterne herom deeltoge den kongl. Commissarius, Cancellieraad Rummelhoff, Assessor With og Proponenten. Sagens Udfald er os endnu ikke bekiendt. Af Stænd. Tid. Anden Række have vi modtaget Nr. 32 og 33. De indeholde, foruden Slutningen af den under Nr. 19 anførte Sag, endvidere Begyndelsen af 20) Sagen ang. Justitsr. Fielstrups Forslag om, at en Procentskat maatte blive paabuden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Aarhuus den 13de August. J Løverdags Aftes Kl. 10 tildrog sig her den sørgelige Begivenhed, at en Seilbaad kantrede tæt udenfor Havnen, man formoder ved et pludseligt Vindstød. Den ene af de to unge Søfolk, som vare i Baaden, druknede; den Anden reddede Livet ved at svømme i Land. Først næste Morgen fandtes den Ulykkeliges Liig, og det af Faderen selv, der hele Natten havde forgjeves søgt om sin forulykkede Søn, en Yngling paa tyve Aar, der nylig var kommen hjem med Grønlandsfareren, og stedse havde været sine Forældres Haab og Glæde. (Aarh. Av.) Kort forinden Generalgouverneur Scholten forlod de Vestindiske Besiddelser, udstedte han endeel nye Bestemmelser om Negernes Arbeide og Behandling, hvilke publiceredes paa Plantagerne; da han selv strax efter forlod Øerne, kunde han ikke iagttage Virkningen heraf. Fra Vestindien skrives nu, at Negerne paa mange Plantager have yttret Misfornøielse, formodentlig især fordi de ventede meere gunstige Bestemmelser, maaskee endog Friheden. Hvad der meest har vakt deres Uvillie, er Jndførelsen af Straf med Tamp, der i Følge deres Begreber – og de maae vel i dette Capitel være afgjørende – er værre, end den tidligere Straffemaade med Qviste, og naar Tam pens Tykkelse ei er bestemt, kan det let hænde, at gammel Præjudice vil gjøre sig gieldende. Det synes os aabenbart, at en Forandring i en saadan Sag, som Negernes Afstraffelse, i Følge hele Tidens Aand maa være til det Bedre og Mildere, og forsaavidt det altsaa befindes, at det Modsatte, om end- og uforsætligt, ved nye Bestemmelser er blevet Tilfældet, maa det ligefrem være vedkommende Embedsmænds Pligt at gaae tilbage til det mildere System, og bevirke en Forandring i det feilagtige Nye. At tillade de vestindiske Politimestere at bruge et sligt Jnstrument ad libitum, synes heller ikke at være onskeligt. Kan man i det Hele beregne, hvortil slige (Kbhvnsp.) Misgreb kunne lede?
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Døde. N. Hansen, 47 Aar; Mad. K. M. Rasmussen, 32 Aar; Handelscontoirist P. W. Gielstrup, 20 Aar; Mad. J. M. Heyn, 36 Aar; Mad. M. M. Jacobsen, 51 Aar, Skomagermester J. W. Schmuck, 32 Aar; Jfr. J. S. Stephansen, Justitsraad F. L. Haxthausen, forhenv. kongl. Kasserer paa St. Thomas og St. Jean, 57 Aar, alle i Kbhvn. – Frøken N. Hauch, Conventualinde af Wemmetofte Kloster, 82 Aar. Handelsbetjent S. P. Tange, 20 Aar, i Odense. – Gjestgiven, an J. J. B. Winning, 65 Aar; i Faaborg. Bagermester J. Fentz, 72 Aar, i Assens. - Mad. A. A. Sekker, 77 Aar; Jfr. C. C. Otterstrøm, 16 Aar; begge i Aarhuus. - Forpagter M. Høeg, 27 Aar, i Ugilt. – Stiftsoverretsprocurator i Christiania N. B. Stampe, 57 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Beltpassage. Fra 13de til 16de August. Til Fyen, Kapt. Vagtm. Lieutn. d'Origny; Organisk Kirkeværge Wiuff med Kone, Kbmd. Clausen; Justitsr. Friestedt, Hestehandler Formann; Generalinde Bülow; Frøken Bang; Skrædderm. Rasmussen med Søn; Amtsfuldm. BørchPastor Aagaard; Jnf. Jnsp. General-Major Rømer; Adj. Kapit. Krabbe; Frøken Rømer; Katechet Posselt. Til Sielland, Sorenskr. Hundrup med Familie; Toldkasserer Juncker med Familie; Stud. Jur. Cederfelt de Simonsen; Etatsraadinde Deegen; Cand. Med. & Chir. Saxtorph; Stud. Jur. Lorenz; Stud. Theol. Sporon og Fiedler Brændeviinsbr. Rastrup; Stud. Theol. Winther; DiscipeThomsen; Frøken Thomsen; Enkefrue Thomsen; Disciplen C. P. og F. Wedel; Stud. Haastrup; Hr. F. Haxthausen; Stud. Theol. Larsen; Stud. Hansen og Oppermann, Brændeviinsbr. Petersen; Landsoverrets=Assessor Schønheider; Stud. Pharm. Ramelow; Stud. Jur. Larsen; Mad. Leth med 2 Børn Jfr. Haae; Kammerh. Amtm. Lorenz; Jfr. Maag; Grosserer Jpsen, Frue Jpsen med Datter; Cand. Theol. Boesen og Müller, Pastor Boesen; Jfr. Durchholt, Kjøbm. Clausen; Sæbe fabr. Tønnesen med Kone og 2 Børn; Cand. Theol. Weisner; Jfr. Lund og Nathan; Stud. Posselt; Frue BergHandelsf. Bendixen; Stud. Polyt. Schjern; Stud. Bruun; Stud. Theol. Svane; Mad. Loll, Jfr. Buchholtz; Kopiist Fenger; Fuldm. Holm; Frue Jensen med 2 Børn; Mad. Carstens og Jfr. Carstens, Kjøbm., Dannebrogsm. HannibalHandelsb. Schierbech; Stud. Faber; Jfr. Jørgensen; Cand Theol. Christensen; Stud. Rützau, Procurator La Cour; Stud. Juris Schubart; Professor Clausen med Familie; Handelsb. Boeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
En Sangerinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
(Jndsendt.) Si non & vero, den trovato. En Dag, da Componisten Ramean gik igjennen Gaden des Minimes, hørte han en Stemme, hvilken sang Themaet til hans famøse Chor: Tristes apprets! pales Hambeaux. Dette Foredrag af hans Yndlingsstykke frembragte en magnetisk Virkning hos ham: han gik hen til Huset, hvorfra den ubekjendte Stemme kom, satte sig paa en Steenbænk og hørte med Henrykkelse sin egen Melodie. Men, o Under, istedetfor at opdage den unge og smukke Kone paa Husets Balcon, som han forestilte sig som den Sangerinde, der saaledes fortryllede ham, bemærkede Ramean intet andet end et elegant Buur, i hvilket en Papagøie, gyngende sig med Velbehag, gjentog de høitidelig Ord: Tristes apprets, pales flambeaux. Dette Skue gjorde et saa eiendommeligt Jndtryk paa ham at han strax gik hen til den kloge Fugls Eier og af kjøbte ham samme for ti skjønne Louisd'orer. Papagøien, end mere tæmmet, af Rameau og fortrolig med ham, gjorde hurtige Fremskridt i den musikalske Kunst, og dens Rygte blev snart saa fast grundet, at, saa ofte en Operasangerinde sang falsk, sagdel Ra men i sin trodsige Tone: "Min Frøken, jeg vil laane Dem min Papagøie, ifald De saaledes vedbliver at detonere; dens Exempel vil forbedre Dem
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
AVERTISSEMENTS. Hos mine Commissionairer i Provindserne forefindes Exemplarer af: Fuldstændigt Aftryk af den indbyrdes Underviisningsmethodes Tabeller, udgivet, med det Reg Kongelige Danske Cancellies Tilladelse, af H. J. Wille, Krigsraad: Nr. 1, Læseskolen, indb. 19 s. Nr. 2, Regneskolen, indb. 16 s. J. H. Schubothes Boghandling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Onsdagen den 22de dennes, Formiddag Kl. 9, bliver paa Slagelse Raadstue, ifølge det kongelige Rentekammers Ordre, afholdt offentlig Licitation over Leverancen af 800 Tdr. Havre 5,500 Lpd. Høe og 5,000 Lpd. Halm til den her i Staden, garnisonerende Escadron af det sjællandske Landseneerregiment. Conditionerne, hvorved, blandt Andet, er bestemt, at Leverancen skal skee til fire forskjellige Tider, nemlig i October og December Maaneder d. A., samt i Februar og April Maaneder næste Aar, ligge fra Dato til Eftersyn paa mit Comptoir, og bemærkes det, at Bud paa mindre Partier end 6 Tdr. Havre og 50 Lpd. Høe eller Halm ikke modtages. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sylow. Slagelse, den 9de August 1838. Onsdagen den 5te September d. A., Formiddag Kl. 11, bliver, ifølge det kongelige Rentekammers Ordre, paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Licitation over Leverancen af 95 Tdr. Rug til Brug for den her i Staden garnisonerende Landseneerescadron. Licitationsconditionerne ligge fra Dato af til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sylow. Slagelse, den 16de August 1838.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Da Slagter Hertz, der skal boe paa Frederichsberg, som den 31te Juli d. A. vidnesfast foraccorderede sig 4 Lam af Skolelæreren i Lundforlund, endnu ikke efter Accorden har modtaget de to Lam, som han efterlod, og som han skulde modtage den 10de dennes, saa indvarsles han herved til ufortøvet at modtage dem, da de, som allerede fra den 10de have gaaet for hans Regning, i modsat Fald ville blive solgte mod Regres hos ham. Lundforlund den 15de August 1838. T. Pechule, Skolelærer og Kirkesanger i Lundforlund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Tilleie ønskes et a to Værelser med Kjøkken og Loftsrum, og om mueligt et Stykke Have. Bogtrykker Magnus anviser. En duelig Snedkersvend kan faae Arbeide hos Snedkermester P. Petersen junior i Slagelse. Da i Aaret 1835 en Forening dannede sig i Slagelse for at virke til Forskjønnelsesanlæg omkring Byen, mødte den en velvillig og opmuntrende Understøttelse, ei allene i Jords Aftrædelse for de anlæggende Spadsereveie, Pengebidrag og Kjørselshielp blandt Byens Borgere og Jndvaanere, men ogsaa i Gaver af Træer og Buskværter fra Fremmede, der saaledes viiste Jnteresse for Foretagendet. De 3 Aar, for hvilke Subskription blev tegnet, ere nu udløbne, og, hvad Foreningen har udrettet med de betroede Kræfter, har viist sig i de udførte Arbeider, som ogsaa i de aarligen fremlagte Regnskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
J den sikkre Formening, at de af Slagelse Byes Jndvaanere, som i fornævnte Aar have ydet Bidrag til disse Arbeider, der efterhaanden ville kunne udvikle sig til en større Forskjønnelse for Byen og en altid opmuntrende Nydelse for dens Beboere, maae deele det Ønske, at de begyndte Anlæg vorde vedligeholdte, og, saavidt mueligt, udvidede, bringer Bestyrelsen herved i Forslag, at Medlemmerne af den i Aaret 1835 dannede Forening ville eniges om for Fremtiden, hver for sig, aarligen at bidrage i Penge og Kjørsel det Halve af det Bidrag, de oprindeligen have tegnet sig for, ved hvilket Bidrag det formenes, at de allerede gjorte Anlæg kunne vedligeholdes, samt de Udvidelser, som locale Leiligheder maatte tilbyde, efterhaanden foretages. Bestyrelsen troer at kunne gjøre Regning paa Medborgeres fortsatte Understøttelse til dette Øiemeed, men ønsker at fremlægge Forslaget i en Generalforsamling Fredagen den 24de August Eftermiddag Kl. 6 til yderligere Behandling, og antages der, at de af Foreningens Medlemmer, som ei give Møde eller paa anden Maade yttre deres Mening, ville bifalde, hvad i Generalforsamlingen vorder bestemt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
De af Byens Jndvaanere, som hidtil ei have været Medlemmer af Foreningen, indbydes herved til at indtræde i samme for at medvirke til dens Formaal, og deeltage i Generalforsamlingens Beslutninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-08-17
Bestyrelsen for Forskjønnelses=Anlæg ved Slagelse den 16de August 1838. Paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdommen; Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet.