JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Den stærke Kulde i Slutningen af forrige Uge, som Natten mellem Fredag og Løverdag endog steeg til 12 Grader, tillagde Sundet saaledes, at det var mueligt at passere samme imellem Landscrona og den sjællandske Kyst, ja Reisende fra Helsingør berette, at flere Mennesker baade fra Sverrig og Sjælland allerede have anstillet denne Fodvandring, som der kun udgjør lidt over 3 Fjerdingvei. Det afgiver et særdeles interessant Syn, at see dette Havpas, hvor om Sommeren passere saa mange tusind Skibe, fra det mindste Fartøi til de største Orlogskibe, nu ligge udstrakt, som en rolig sneebedækket Mark, hvor Vandringsmænd drage frem og tilbage mellem tvende ved Sprog og Regjering forskjellige Lande. Kun en enkelt saakaldet Vindvaage skal der endnu findes, som gjorde at tvende polske Jøder i Løverdags nær vare gaaede neden om, da de ikke fulgte den svenske Post fra Helsingborg, men anstillede Touren paa deres egen Haand. Jsær skal den Ene have følt Mangelen af Bielker under Øre. sund. - Jgaar (Søndag) foretoge flere tusinde Kjøbenhavnere den sædvanlige Vinter=Valfart paa Jsen til Trekroners Batterie. (Khvnsp. Aldeles omringet af Jis, hvorved Søefarten, er standset og de udenlandske Posters Ankomst forhindret, indskrænker Omsætningen sig meest til det øieblikkelige (H. T.) Forbrug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
J tydske Aviser læses følgende: "Den som practis Læge og Skribent hæderligt bekjendte Dr. Albrecht, von Schønberg, kgl. dansk Justitsraad og Ridder af Dannebrogen, er af Hs. Maj. Kongen af Danmark bleven udnævnt til Archiater, og har ifølge dette høie Kald, forladt Neapel, hvor han i mange Aar havde opholdt sig og beklædt flere vigtige Embeder. Før sin Afreise var han endnu af Paven bleven tilstillet den gyldne Spore Ordens Ridderkors tilligemed en meget naadig Haand skrivelse. Ogsaa et stort Antal lærde Selskaber og Academier i Jtalien, Frankrig og Tydskland have udnævnt Hr. Archiateren til Medlem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Korsøer, den 26de Januar, Kl. 5 Eftermiddag J Gaar Morges Kl. 9 afgik Khvns Pakkepost af 24de dennes fra Halskov=Rev i 3 Jisbaade, og naaede efter Gisning Sprogøe om Middagen Kl. 12 1/2. Samme Dags Formiddag Kl. 11 afgik en Jisbaad med Brevposten fra Khvn. af fornævnte Datum, men formedelst disig Luft vides ikke hvad Tid denne har naaet Sprogøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
En meget svær Jis sees Norden paa Østerrenden. J Dag har en vedvarende Riimtaage hindret al Udsigt over Beltet, og gjort det umuligt igjennem Telegraferne at meddele nogen Efterretning om de fra hiin Side udeblevne Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Nyborg. den 29de Jan. Den Brev, og Pakkepost som kom over i Gaar, havde lagt i 4 Dage paa Sprogøe, hvor Postførerne og Søefolkene havde høitideligholdt Kongens Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Fra Mariboe skrives af 16de Januar, Som Følge af det gode Vinterføre, betales nu kun 1 Favn BøgeBrænde med 6 Rbdl. Kornet vedbliver derimod at holde sig i den høie Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
J de sidste 2 Maaneder har der 3 Gange udbrudt Jl. debrand i Rallundborg, hvoraf den sidste var i Tirsdags i næstforrige Uge; den var saa stærk at Jlden faldt ned i Adskilliges Gaarde, hvilket bevirkede at adskillige Familier begyndte at pakke sammen. Der formodes at Jlden skulde have været paasat (Jv. Ave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Kjøbenhavns Børs=Cours den 27de Jan. 1829. Hamb. 2 M. a vista 208. Species 210. - 12 Rbmk. 9 1/2 s. Norske Speciessedler 148 1/2 a 149 Rbd. Sedler. 1 pCt. Kgl. Obl. 1. R. 88 1/2, dito 85. National-Bank Obl. (1 Fbr. 1820) 102 1/2 Aarhuus. Jgaar mistede vor Bye En af sine agtværdigste Borgere, Kjøbmand og Tobaksfabriqveur P. Funder, der for otte Dage siden blev angreben, af en heftig Nervefeber, som endte hans Liv. Man ge beklage hans Tab. Idag har vi havt 14 Gr. Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Den sidste Kjøbenhavnspost mangler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Capitelstaxten paa Afgrøden 1828. er for Aarhuus Stift sat saaledes: Rug pr. Td. Sølv 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg Havre Boghvedegryn - 3 - 4 -12 - Smør Aarhuus, den 2den Februar 1829. Fleischer. A. Birch. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Jndsendt fra Weile. uagtet den i Avisen No. 9 d. A., under forlangte Indrykkelser indførte Anke over uberettigede Handlende, tildeels besvarer sig selv, og de fremsatte factiske Tilfælde upaatvivleligen ere lovstridige, vil man dog ikke undlade, at yttre nogle Tanker i den Anledning, med Hensyn til den Oplysning Forfatteren ønsker sig. Uskikken: Land= og Forprang, er en Product-Afhændelsesmaade, paa hvilken mangen jydsk Landboer, i uforstyrres, Rolighed, har, om ikke de jure saa dog de facto, erhvervet langt over 20 Aars Hæbd. Ved Lovgivningen er til Kjøbstædernes Tarv, dette Prangerie strængt forbudet, og vedkommende Politiemmestere paalagde hermed at have Indseende. Men enten disse ikke ere istand til at hamme et Onde, der, jevnsides Brændeviinsvieriet, er lige skadelig for Landmanden i Almindelighed, som Kjøbstædborgeren i Særdeleshed, eller de gode Kjøbmænd, af særegen øieblikkelig Jnteresse, selv vedligeholde berørte Prangervæsen, dette gaaer og bør gaae uden for den i Handelens Mysterier, uindviede Mands Synskreds. J Aarhuus=Kjøbstad opfandt man, for kort Tid siden, et splinternyt Middel herimod En privat Committee oprettedes, til at paatale al uberettiget Landhandel, og til at gribe enhver Landkræmmer in fla granti. Det gik hermed, som saa ofte er Tilfældet. Naar een Koe løber til Vands, løbe de Alle. Flere Kjøbstæder traadte i Aarhusiensernes tilsyneladende tappre Fodspor Selv det lille Skanderborg gjorde sig en saadan Angrebs Committee. Jmidlertid var det interessant at vide, om disse Committeer, enhver enkelt især, have svaret til Øiemedet, og skjønt, at Publikum herom blev ligesaa offentligt underrettet, som og Committeernes Establissement. At Handelstandens Privilegier blive overholdte, formenes særdeles gavnlig for Staten, da det upaatvivleligen er hiin der skal bringe denne til Flor og Velstand. Og iøvrigt troer Indsenderen heraf, hvilket speciel notificeres Forfatteren til bemeldte Jndrykkelse, som synes at interessere sig for Weile=Kjøbstad, at det paaankede Land= og Forprang af Halvproprietairer, Landsbye=Agenter og Sognefogder m.fl., burde navnligen angives for Øvrigheden, ledsaget med de fornødne Beviisligheder, f. Ex. lovfaste Vidner og Vahre, Oplagstedet, da det derefter, om endog Angiveren var anonym, maa ansees uomtvistet, at offentlig Paatale ved Politie=Ret, i Medhold af Forordn. af 25de August 1741. vilde blive anordnet imod alle Vedkommende, til anordningsmæssig Afstraffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Bekjendtgjørelser. Mine ærede Velyndere og Abonnenter i Aarhuus har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre, at saasnatte Vinterens Strenghed tager saameget af, at min Datter uden Fare for sit Helbred efter nylig overstanden Barselfærd, tør begive sig paa Reisen, vil jeg med mig Selskab bryde op herfra og directe begive mig til Aarhuus Odense, den 30te Januar 1829. C. Becker,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Skuespildirecteur. Efter Vedkommendes Begjæring afholdes Auction Onsdagen den 11te Februur, i Moesgaard Skov overBøgestræer paa Roden, saavel tjenlige til Gavnings Træ som Brænde. Auctionen begynder Kl. 9 ved Gaarden, hvor Lysthavende ville møde. Hads og Ning Herreders-Contoir, den 2den Februar 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Fiskerie=Forpagtningen, i 7 Aar fra 1ste Januari 1829, i den mellem Helsingøer og Frederiksborg liggende, 1 Miil lang og 1/2 Miil brede, meget fiskerige Es som Søe, der er bekjendt for sine udmærket gode Fisk af alle Slags, kan erholdes, for Halvdelen eller Heel, strax at tiltræde, paa meget billige Vilkaar, naar man selv har de fornødne Fiskeredskaber, og derom snarest henvender sig til Capt. Soelberg paa Fredensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
To store Støvere, Hanhund og Tæve, 4 og 5 Aar gamle, bekjendte i Egnen for den Færdighed, hvormed de reise og den Sikkerhed og Udholdenhed, hvormed de jage, kunne faaes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
En duelig Handelsbetjent kan faae Condition til 1ste Mai, men uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
En Karl, som er fri for Militair=Tjeneste og forstaaer at kjøre, kan til førstkommende Mai faae Condition som Kudsk og Tjener hos en Herre paa Landet. Adressecontoiret modtager Billetter Mkr. H.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
For en troe og skikkelig Karl, der kan fremvise gode Vidnesbyrd om sit Forhold, er en Condition ledig til 1ste Mai næstk., paa Postgaarden i Aarhuus. Grøn Olie-Sæbe af kjøbenhavnsk Fabriqve, haves i Oplag, og sælges til Fabriqvens Priis af C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Hørfrøe og Bygfrøe kjøbes til høieste Priser af C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Fint Bomuld faaes til billig Priis hos C. F. W. Lewerkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Flamske Sild kan faaes hos Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Stemplede Spillekort sælges af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Undertegnede anbefaler sit velassorterede Udsalg af alle her brugelige friske og gode Farve. varer til nedsatte billige Priser, tilligemed et Oplags=Udsalg af egen Rasperie, bestaaende af: Guultræe og Bruuntræe af bedste Qvalitet til 8 Rbd. pr. 100 Pund, Fernambuck til 2 Mk. 10 s. Pundet, raspet fiin engl. Tin til 5 Mk. 8 s. Pundet. Sammesteds sælges Harpix i Punde- og Lispundeviis gandske billig. Prover af Varene ere til Eftersyn i min Boutik paa Vestergade. Aarhuus, den 15de Jan. 1829. J. C. Carliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
En Kane med Teppe kan faaes tilkjøbs. Adres secontoiret anviser. følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Keiser Nicolaus I.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Keiserens personlige Forhold kan ei Andet end have velgjørende Jndflydelse paa Nationen. Han er den meest accurate Forretningsmand. Paa Statsanliggenderne synes han at henvende sin hele Opmærksomhed, og han skal saare sjeldent opofre nogen Time til Fornøielse, som han troer bedre at kunne anvende til Nytte for fine Undersaatter. Han staaer tidlig op, og tilbringer først nogen Tid med militaire Sager. Hver Morgen modtager han først General Diebitsch, Chefen for Generalstaben, som bringer ham Rapporter fra den forrige Dag, modtager Keiserens befalinger, og arbeider med ham fra 7 til 9. Efter Frokosten holder Keiseren enten Statsraad, eller modtager sine Ministre, af hvilke enhver har sine bestemte Dage og Timer til Referat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Hs. Maj. havde engang hørt, at Senatorerne havde den Vane at samles meget sildig, hvilket foraarsagede Ophold i Forretningerne; en Morgen tidlig indfandt han sig derfor paa Raadhuset, og da han ikke fandt nogen af Raadsherrerne tilstede, forlangte han blot, man skulde sige dem, at Keiseren havde været der for at afhandle nogle Forretningssager med dem. Fra den Dag indfinde Senatorerne sig akkurattere paa deres Post. - Klokken 1 begiver Keiseren sig i Almindelighed til Paraden, hvorefter han enten giver Privatandients, eller gjør en Spadseretour tilfod eller tilhest. Han er en lidenskabelig Rytter, men kjører ogsaa tidt ud med sin Gemalinde i en fransk Kabriolet, og er da selv Kudsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Ofte seer man ogsaa Keiseren spadsere tilfods paa den prægtige Newa=Quai, som kaldes den engelske Linie, enten allene, eller ledsaget af en Minister eller General, i godt Veir undertiden ogsaa med Keiserinden. Ved slig Leilighed kræver Etiketten, at hvem som møder Caren, gjør Front imod ham, og bliver staaende med blottet Hoved saalænge indtil han er passeret forbi, og Keiseren, svarer bestandig a la militaire, ved at hilse med Haanden til Hatten. Han standser af og til naar han mødet Nogen som han kjender, og taler gandske ligefrem med dem. Keiserens Spisetid er imellem 3 og 4, hvorefter han tilbringer en Deel af Dagen i sin Familiekreds Aftenen har igjen sine egne Forretninger. Han giver da Ministre Audients, eller beskjæftiger sig med Forretningssager i sit Privatcabinet, allene med sin Secretair, paa visse Aftener Kl. 8 beordres en eller anden Minister til ham med sin Portefenille, og da blive Forretningerne methodisk gjennemgaaede og reviderede, saa alt Tilbagestaaende bliver afgjort, Jntet bliver for gammelt, og Keiseren gjør sig fortrolig med alle sit Riges Anliggender. Den Overbeviisning, at Keiseren forlanger den strængeste Pligtopfyldelse, og at, i Forsømmelsestilfælde, hverken Talent, Rang eller Gunst kan beskytte imod en Monarks Unaade, der ei er mindre stræng imod sig selv, denne Overbeviisning maa i et saa vidt, løftigt Rige som Rusland, gjøre Mirakler. - Den keiserlige Familie begiver sig til Hvile Kl. 10. Hvilket menneskeligt Væsen skulde vel ogsaa være istand til at udholde det længere, fra den tidlige Morgenstund, uafbrudt den hele Dag igjennem. Men Keiser Nicolaus lader sig ikke nøie med Forretningernes almindelig Gang, han har for sit Folks Velfærd og Lykke paalagt sig endnu andre Beskjæftigelser og Pligter, som f. Ex. at han med egne Øine gjennemseer Rapporterne fra enhver Arrest og ethvert Fængsel i hans hele Keiserdømme, hvilke indgives, efter en af ham selv foreskreven Formular, directe til ham selv. J disse Schemaer maa Navnet paa enhver Fange, Beskaffenheden af hans Forbrydelse, og hvorlænge han har været fængslet, saavel før som efter hans Dom, paa det nøiagtigste indføres. Efter denne Underretning har Hs. M. ofte givet Ordre til at længe henstandne Kriminalsager skulde fremmes og tilendebringes, og at Forbrydere, der forekom ham at have lidt tilstrækkelig Straf, eller at være blevne straffede med for megen Strænghed, ere blevne frigivne. J enkelte Tilfælde har han befalet, at Sagen skulde optages paany, eller at Dommen skulde formildes, o. s. v. paa Grund af nogle for Forbryderen talende Omstændigheder, som syntes at fremgaae af de i Schemaet meddeelte Oplysninger. Det er ufornødent at bemærke, hvor meget Gavn der i et Land som Rusland, hvor man endnu ikke besidder nogen almeenfattelig Kriminal=Lov, maa høstes af et saa priisværdigt Foretagende, der er udsprunget af den meest uindskrænkede Monarks frie Villie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Efter at have gjennemlæst denne interessante Caracteerskildring af En af Nutidens mægtigste Monarker, vil sikkert Enhver der mener det vel med Frihedens Sag og som interesserer sig for Nationernes Skjæbne, af Hjertet lykønske Ruslands ædle og kraftfulde Folk til det Held at være styret af en saa faderligsindet og af en med til det Forsyn, hvis Finger saa øiensynligen er at spore gjennem denne Tids mange og varselfulde Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Den kriserlige Garde tæller omtrent 100,000 Mand; de fornemste Garderegimenter ere Jsmalofski, Semenofski, Pawlowfti, Finlands og Moskaus, Grenadererne, Jægerne, o. s. v. hvis Chefer altid ere Medlemmer af den keiserlige Familie, endog Prindsesser. Den som ikke har reist i Rusland kan umuligt gjøre sig noget Begreb om den Luxus hvormed Garden tilhest er organiseret. De fornemste Garde-Cavallerieregimenter ere de pandserklædte Gardechevaliers, Keiserens og Keiserindens Curasserer, Gardehusarerne og Landsenererne &c. Hvert af disse Regimenter var altid 1500 Mand, stærkt, og hele dette Kavallerie har Storfyrst Constantin til Chef. Det ridende Garde-Artillerie gielder for det bevægeligste i Europa, en simpel Artillerists Hest koster dertillands ei sielden 1500 Rubler. Fod Garde Artilleriet skal være et af de smukkeste Artilleriekorps som man kjender. Storfyrst Michael er dets Chef.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
Jnfanteriet øves endnu bestandigt med en Strænghed, uden Lige, som f. Ex. man lader Soldaterne exercere afklædte, for at see, om alle Bevægelser ere regelmæssige, eller stiller et Glas Vand paa deres Hoveder, for at vænne dem til en fuldkommen lige Holdning. Deraf kommer det ogsaa, at naar man seer et Regiment exercere, troer man at see en Maskines regelmæssige Bevægelser. De Linietropper, som ikke høre til Garden, adskille sig kun derfra ved en simplere Mondering, og anslaaes til circa 400,000 Mand, foruden Militairkolonierne, som har en activ Hær af 120,000 Mand. Naar dertil medregnes det irregulaire Rytterie, og den polske Armee, saa har Rusland, endog i Fredstider, en Troppemasse af circa 800,000 Mand i Activitet, og vil altsaa nu, ved de sidste Udskrivninger, sandsynligviis bringe den til en Million. Prophetens Fane i den tyrkiske Hær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
De offentlige Blade have fortalt om Sultan Mahmuds Udmarsch med Prophetens Fane (den 15de Sept. 1828). Denne berømte Fane - Sandschaki Sheri- blev, efter et almindelig troet Folkesagn, ført af Muhamed og de første Caliser, fra hvilke den gik overtil Ommajaderne, og i Aaret 750 til Abassiderne. De Selim 1 i Aaret 1517 erobrede Ægypten og omstyrtede Califatet, kom den til det osmanniske Huus, og ansaaes siden som Rigets Palladium. J Begyndelsen stod den under Paschaen af Damaskus's Opsigt, der som Opsynsmand over de aarlige Pigrim-Caravaner, drog med den til Mecca. Under Murad III blev den i Aaret 1559 bragt til Europa - til den tyrkiske Hær i Ungarn - for at oplive Troppernes Mod og bringe den forfaldne Krigstugt istand igjen. Muhamed III (1595 til 1603) gav den hellige Fane 300 Emirs til Bevogtere, under Tilsyn af deres Overhoved, Nakibel-Eschraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-03
J de nyere Tider ere 40 Fændriker beskikkede til vexelviis at bære den ud af Serallets Porte, og de fire bekjendte Rytter Afdelinger (Boluki Erbaa) bevogte den. Denne Sandschaki-Scherif bevares indenfor 40 Taftes Overtræk og et Futteral af grønt Klæde, hvori tillige findes en lille Koran, Calisen Omars Haandskrift, og Sølvnøglerne til Kaada, som Selim 1 fik af Scheri fen i Mecca. Fanen er 12 Fod lang. J dens gyldne Knap findes et andet Exemplar af Koranen, skreven af Calisen Osman, Muhameds tredie Efterfølger. J Fredstider gjemmes den i den ædle Klædnings Sal(Borda); der ligge ogsaa de øvrige Rigsklenodier, Prophetens Klædning, det hellige Skjæg, Prophetens Sabel og Bue og de første Calisers uhyre Sværd. J Krig, bliver et prægtig Telt opslagen for Fanen, i hvilket den ved massive Sølvringe befæstes til et Stellads af sort Ibenholt - ligesom den romerske Legionørn, efter Dio Cassius. Ved Feldttogets Slutning bliver Fanen atter med megen Høitidelighed lagt i de kostbar smykkede Kasser. Jndtil vore Dage har den hellige Fane været en Talisman, for at samle Jslams Tropper og opflamme dem til Kamp mod de Christne. J Aare: 1648 benyttede Storvetieren sig, ved Muhamed I Voes Thronbestigelse, af den hellige Fane, for at vinde Janitskarerne for den nye Keiser - og for to Aar siden brugte den nuværende Sultan den til at tilintetgjøre denne gamle Milits. Ellers fremtages den kun i Krigstid, i den høieste Nød, som en Opfordring til at anvende den sidste Rest af Kraft. Jøvrigt er ikke engang Synet af den hellige Fane tilladt nogen Christen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
Fædrelandet. Khvn, den 31te Januar. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst skjænket en Sum af 2500 Rbd. Sedler, i Anledning af den strænge Vinter, til Uddeling blandt Hovedstadens Trængende som ikke nyde Almissehjelp. Ogsaa har Hs. Maj. Dronningen, Anledning af Hs. Maj. Kongens høie Fødselsdag, ladet opklæde 50 trængende Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
- J Onsdags, Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag, var hos Allerhøistsamme om Morgenen Kl. 3. stor Gratulation. Det behagede Monarken at modtage foruden de kongelige og høifyrstelige Prindser, Statsministrene, Generaler og Admiraler, de høie Hof=Charger, begge Staberne, Commandanten og Overpræsiden, ten, Commandeuren og Officererne af begge Garderne og Allerhøistsammes eget Regiment, Regimentschefer, Sjællands Biskop, Rector magnificus, Stadshauptmanden, m. Fl. Om Aftenen var Cour hos Hs. Majestæt fra Kl. 7 til 8, hvorefter Apartement og Taffel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
- J Torsdags gaves som Festforestilling: Valen, tine af Malland, Opera med Musik af Mehul, oversat af Overskou. Ved Jndtrædelsen i Skuespilhuset hilstes. Hs. Majestæt af et ofte gjentaget Jubelraab, som og saa ledsagede den tilbedte Fyrste da han forlod Huset. Sangen, som blev istemt af den hele Forsamling, var forfattet af Pastor Boye. De Gader og Pladse som Deres Majestæter passerede til og fra Skuespilhuset, vare illuminerede og oplyste med Beegkrandse. Jgaar var hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag et stort Middagstaffel, som bivaantes af hele Kongehuset. En prægtig Taffelmusik udførtes af Hautboisterne af Hs. Kgl. Høiheds eget Regiment. Paa Mandag bliver i samme dyrebare Anledning et stort Hofbal hos Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik, og Aftentaffelpaa 200 Couverts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
- Jkke i mange Aar har vi havt et saa skjønt og vedholdende Kaneføre som i Aar. De kongl. Herskaber, have ogsaa jevnlig benyttet det. De sidste Kanefarter, fandt Sted i Søndags, en om Middagen, og en efter Taffelet, den sidste med Ledsagning af 36 Staldbetjentetil Hest med Fakler. J begge saaes, naar undtages D. D. MM. det hele øvrige høikongl. Huus. Hs. Maj. Kongen kjører derimod sædvanlig, naar Veiret er gunstigt, en Tour om Middagen ene ledsaget af Hs. Kongl. Høihed Kronprindsessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
- Ved en det kgl. Rentekammer meddeelt allerhøieste Resolution af 13de Decbr. f. A. har det behaget Hs. M. Kongen at befale en Rangtitel af Forstraad indført, med hvilken skal være forbunden Kammerraads Rang. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
Af den unge talentfulde Violinist Hr. Simonsen fra Fyen, der i forrige Vinter nød den Lykke at lade sig høre i en Concert ved Hoffet, hvor han i den Grad erhvervede sig Hs. Majestæts allernaadigste bifald, at Allerhøistsamme tilstod ham en allernaadigst Understøttelse. paa 3 Aar til at udvikle hans Talent, kan man nu med det første vente en Concert paa det kgl. Theater. Han er en Eleve af sin Fader, den som theoretisk Kunstner hæderligst bekjendte Stadsmusikus Simonsen i Svendborg. J denne Concert vil ogsaa en anden Eleve af Hr. Simonsen, hans Sønnesøn, der nylig har fyldt sit 7de Aar, og skal vise en for denne tidlige Alder ualmindelig Færdighed, lade sig høre som Violinist. J Løverdags nød han den Lykke at lade sig høre for Deres Majestæter i en Hof=Concert. Foruden disse har Hr. Simonsen dannet flere udmærkede Violinister, blandt hvilke Hr. Kammermusicus Damm i Berlin. (Jfølge en Efterretning i Khonsposten No. 17 skal det nu være udenfor at Tvivl, at den berømte Violinist Paganinpaa sin Kunstreise, der paa de fleste Steder i Tydskland, næsten har lignet et Triumphtog, ogsaa har i Sinde at gjæste Kjøbenhavn i førstk. Marts eller April.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
Fredagen den 16de Januar jordedes Oberstlieutn. i Livjægerkorpset, Ridder v. Jensen, paa Søbymagle Kirkegaard. Omegnens Beboere og Embedsmænd havde forsamlet sig paa Gyldenholm, for at ledsage den elskede Hedenfarne til Graven, ligeledes, trods den lange Vei og ugunstige Aarstid, en Deel af Livjægerkorpsets Officerer, Overjægere og Jægere. Sørgetoget aabnedes at tvende Ritmestere af sjæll. Landseneerregiment, der fungerede som Marschaller, derefter blev Liget baaret af Korpsets Officerer, som og af Omegnens Bønder, der ligesom kappedes for at vise den Hensovede den sidste Hyldest. Ved Kirken modtoges Liget af Marschallerne, og førtes til Alteret, hvor Hr. Pastor Helms i en for- og usminket Tale satte denne Hædersmand et værdig Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-02-05
Uden Tvivl ville Adskillige nu faae Oplysning om Sager, dem tilhørende, efterdi der paa Politikammeret er en Mængde Guld-og Sølvtøi til Eftersyn, som ere pantsatte hos en Mand her i Staden, bestaaende af Uhre, Ringe, Signeter, Kjeder, Brystnaale, Pibehoveder, Medailler, Skeer, &c. samt to ægte Shawler, m. m. m.