JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Jndkomne Skippere. Den 13 Junii. Læster, 1. J. Liebke fra Stettin, 65 F. Brende, 65 2. R. Hansen fra Bornholm, Sandst. 6 1/2 3. Hans Sonne fra ibidem, med dito. 12 4. H. Hintzmann fra Stolpe, 70 Favne Brænde 5. H. Hintzmann fra Stettin, 75. Favne dito Kiøbenhavns 4.6. N. Thombsen fra Petersborg, Læst Hamp og Seyldug 7. M. Casteinhein fra Ykermynde, Boutteiller og Vindues: 8 Straae Glas, 8. P. Gargau fra ibidem, med dito 12 9. N. Nielsen fra Svendborg, Korn.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
og feede Vahre. 10. B. Huusroigt fra Petersborg, Hampe=Blaar og Seyldug 11 11. K. Sörensen fra Svinemynde, 48 Favne dobbelt Brænde 48 12. P. Linde fra Stettin, 50 Fenk dito 25 13. H. Christensen fra Svendborg, Korn og feede Vahre . 14. E. Nielsen fra ibidem, med dito 6 15. A. Albertsen fra ibid., med dito 16. H. Hansen fra Bandholm, 190 Tdr. Hveede & Rug 17. F. Mitzner fra Svinemynde, 44. Favne dobbelt Brænde = 18. J. Buus fra Ykermynde, 35 Favne Brænde 19. H. Johansen fra Dantzig, med dito 21 Den 14 Junii. 1. J. Ploug fra Faaborg, Havre og feede Vahre. 2. C. Giertsen fra Colding, 46 Favne Brænde 3. A. Andersen fra Bandholm, 300 Tdr. Hveede 4. P. Hansen fra Prestøe, 10 F. Brende, 6 5. C. Foss fra Ribnitz, 44 Favne. enkelt Brænde 6. A. Andersen fra Sønderborg 22000 Muur= og Tag=Steen i 12 7. B. Walles fra Gulland, Træelas- og Slibesteen. 3. D. Crentzein fra Steppenitz, Tømmer og Brænde. 9. Jan Jacobsen fra Bandholm, 32. Favne Brænde . 10. J. Rasmussen fra Prestøe, 7500 Muursteen. 11. R. Haagesen fra Prestøe, 10 Favne Brænde 12. P. Bentsen fra Svinemynde, 2118. Favne dobbelt Brænde = = 13. P. Kylling fra Svendborg, 3. Favne Brænde 14. H. Grube fra Heiliggenhavn, 212. Tdr. Hveede 15. A. Boes fra Bornholm, med Havre, dito Gryn og feede Vahre. 16. B. Rasmussen fra Lybek, med Stykgods.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Den 15 Junii. 1. P. Nørregaard fra Fladstrand, 43000 Flyndre 2. C. Nielsen fra Weyle, 37 F. Brende 3. D. Jansen fra Grenaa, 30 F. Brende 4. J. Herman fra Weyle, 38 F. Brende 5. K. Jensen fra Randers, 720. Tdr. Magazin Rug . 6. 7 Baade fra Sverrig med 32 Favne Brænde . 7. D. Smith fra S. Thomas, Sukker og Caffe=Bønner = 1 Den 16 Junii. 1. H. Kiær fra Fridericia, en Ladning Tobak. 2. N. Bierregaard fra Nibe, 100. Tdr. Rug og lidet feede Vahre 3. K. Jversen fra Aarhuus, 250 Tdr. Rug & Havre = 4. O. Sörensen fra Aalborg, 380 Tdr. Magazin=Rug 5. N. Willumsen fra Arendahl, Træe=Last 6. M. Hansen fra Øster Riisøer, Kongel. Ball. Jern = 7. A. Hansen fra Faaborg, Korn og feede Vahre = 8. P. Mortensen fra Erøeskiøbing, 222 Tdr. Rug & Havre. 9. J. Krag fra Faaborg, Korn og feede Vahre. 10. J. Koefoed fra Stettin, 45 Favne Brænde. 11. N. Smith fra Assens, Korn og feede Vahre. 12. C. Horne fra Faaborg, med dito Den 18 Junii. 1. P. Jensen fra Weyle, 38 F. Brende. 2. C. Hansen fra Faaborg, Korn og feede Vahre. 3. H. Fahnøe fra Bogense, med dito 4. A. Petersen fra Prestøe, 14 F. Br. 5. D. Andersen fra Fladstrand, 34. Favne Brænde 6. P. Sørensen fra Bandholm, 28 Favne dito 7. J. Lund fra Ebeltoft, 39 F. Brende 8. J. Jensen fra Horsens, 56 Favne. Kongel. Brænde . 9. A. Dirchsen fra ibidem, 60 F. dito 10. P. Houman fra Schagen, 32000 tørre Flyndre 11. J. Jacobsen fra Fladstrand, 38, Favne Brænde = 12. L. Svendsen fra Nyborg, 20 F. dito 13. E. Esbiørnsen fra Assens, 400 Tdr. Magazin=Rug . 14. C. Elet fra Ykermynde, 35 Favne dobbelt Brænde = 15. M. Binger fra ibid., 36 F. dito 16. E. Wilck fra ibid. Tømmer og Br. 17. P. Mungaard fra Rørvig, 18 Favne Brænde 18. J. Sørensen fra Aalborg, salt. og tørre Sild. 19. N. Riis fra Nykiøbing, 19 F. Br. 20. M. Carstens fra Cappel, Rug, Ost, Smør og Gryn = 21. J. Herman fra Weyle, 46 F. Br. 22. O. Olsen fra Kiøge, 3 1/2 F Brende 23. L. Thygesen fra Pommern, 40, Favne dobbelt Brænde = 24. N. Henrichsen fra Bornholm, Havre og Lax 25. J. Orm fra Karebechsminde, 150 Tdr. Rug 26. J. Greve fra Ekernførde, 34 Favne Brænde 27. N. Stolt fra Stege, 62 Tdr. Rug, Erter og Hveede = 28. J. Lollast fra gl. Varp, Tømmer og Brende = 29. A. Pahl fra Schagen, 25000 tørre Flyndre 30. K. Jörgensen fra Sønderborg, 40000 Muur= Tagsteen 31. J. Rasmussen fra Aarhuus, 3. Favne Brænde 32. H. Jensen fra Svendborg, 26. Favne dito 33. J. Erlandsen fra Hadsund, 22. Favne Brænde 34. John Smith fra Neucastel, 96. Chalder Steenkull = 35. Richard Hoppen fra Hull, 900 stkr. Klumpe=Blye 36. Peter Hunther fra ibidem, 2400 stkr. dito 37. Johannes Laurentz fra Amsterdam, med Styk=Gods = 38. Augustinus Kiærulf fra Stettin, Tømmer og Brænde = Den 19 Junii. 1. W. Jansen fra Hadsund, 26 F. Br. 2. J. Bour fra Ringsted, 24 F. Brende 3. P. Tönnesen fra Randers, 800 Tdr. Magazin Rug. 4. J. Cramer fra Lebau, Træe=Last, 5. J. Gylling fra Aarhuus, 130 Tdr. Havre, 6. M. Christensen fra Randers, Havre og feede Vahre = 7. William Holmer fra London, med Styk=Gods 8. J. Smergild fra Lissabon, 298 Moyer Salt 9. Peter Pedersen fra Sønderborg 19000 Muursteen = 10. P. Olsen fra Amsterdam, med Styk=Gods 11. D. Clark fra Alon, 65 Tous.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Steenkull, 12. J. Andersen fra Hadsund, 38, Favne Brænde 13. S. Carlsen fra Prestøe, 14 F. dito 14. C. Pedersen fra Schlendorp, 38. Favne Brænde 15. O. Nielsen fra Landskrone, 6. Favne Brænde
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Kiøbenhavns 4d. 16. H. Rasmussen fra Randers, 120 sk.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Kiøbenhavns AdresseLæstet. 26. Jan Jansen til Hadsund = 27. Dirch Andersen til Fladstrand 11 28. Ludvig Justesen til Lybech 29. Johan Lindleff til Gulland, 30. Anders Petersen til Prestøe, 8 Anmeldelser.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Hvo som enten nu strax, eller til førstkommende Mikkels=Dag, maatte forlange, Laqvaier, Tienere, Kudske, Rideknegte, Gaardskarle &c. vilde behageligst lade det melde paa Adresse-Contoiret, hvor allerede endeel af slige Tienest. søgende have meldt sig. Sammesteds anvises ogsaa en habil Skytte, i Fald noget Herskab saadan een maatte være forlangende.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En Capital, stor 17000 Rdlr, forlanges til førstkommende 11 Decb. imod got og forsvarligt Pant i Jordegodse. Nærmere Efterretning gives paa Adresse-Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En Capital paa 12 a 16000 Rdlr. kand imod godt og forsvarligt Pant i Jordegods bekommes til førstkommende 11 Dec. hvorom nærmere Efterretning gives paa AdresseContoiret. En Capital stor 18 42000 Rdlr. kand bekommes nu strax imod forsvarligt Huus. pant, nærmere Efterretning gives paa A. dresse-Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En Capital paa 8000 Rdlr. kand imod godt Hypotheck og 5 pro Cento Rente, strax til Laans bekommes, enten under et eller i mindre Summer separeret. Nærmere Efterretning gives paa Adresse-Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En proper mahlet og forgyldt Karreth, med Speylglas Vinduer og indvendig betrokken med rødt blommet Plyds, er at faae tilkjøbs for meget billig Priis, som nærmere erfares paa Adresse=Contoiret. al Af disse Efterretninger udgives hver Løv Dersom nogen maatte behøve en Person til at informere deres Børn i Latin, Grædsk, Reigning og Skriven, samt at spille paa adskillige musikaliske Jnstrumenter, vilde de behage at addressere sig til Gotthelf Dresler, logerende hos Nr. Madsen i Skidenstrædet. som herudi tilbyder sin Tieneste.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En Person som har været Ridefoged ved Jordegods her i Siælland, og ikke er ukyndig i Lov og Ret, kand anvises en god Condition. her i Siælland som Ridefoged hos et Herskab. om han har gode Attestata.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Paa Adresse-Contoiret er indlagt 100 Rdlr. som kand faaes paa Vexel=Obligation imod suffisant Caution.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En skikkelig Kiøbmands Karl, eller Kramboe=Svend, kand forskaffes Condition herfra Adresse-Contoiret, hos en Kiøbmand i een af Provinzierne i Siælland.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
Auctionen som i Tirsdags den 19 Junii begyndte paa Kiøbenhavns Børs, over Boghandler O. C. Wentzels forhen tilhørende Bøger, tillige med nogle Høy=Kongel. Allernaadigst forundte Privilegier, paa adskillige, med god Fordeel afsettelige Skrifter, continuerer endnu. Hr. F. W. Wivets Vers over afgangne Hr. Etatz=Raad Lowson, bekommes paa Post Papiir for. 8 s. hos Bogtrykker Svare. i Skindergaden, og hos Andersen & Holck.
Københavns Adresseavis, 1759-06-22
En smuk Ride-Hest er tilkjøbs at bekomme, og kand Liebhaberne paa Adresse-Contoiret blive underrettet om dens Alder, Beskaffenhed og Priisen, samt hvor den til Eftersyn kand bekommes. For en Person, som i næstkommende Uge. maatte agte at reyse over Land til Hamborg, kand paa Adresse=Contoiret anvises en Reyse=Compagnion som selv har en Karreth.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
At en Landmand maae have nogen Kundskab af Physiken og Naturlæren omUrtegaardmands Kunsten og Agerdyrkningen.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
(Af de Schlesvig=Holsteinsche Anseigen 17 Stuck. 1759.)
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
En Landmand, som paa en fornuftig Maade vil dyrke sine Haver og Agre, maae nødvendig forstaae noget af Physiken; han maae af samme lade sig underrette om Planternes Natur, Structur, Vext, sammes adskillige og forskiellige Arter og Egenskaber, saa meget som han deraf behøver til sit Øyemeed; han maae have en Videnskab om de adskillige Slags Jord, om Varmen og Kulden, om Vandet og Laften, ja om alt det, som enten befordrer eller forhindrer Planternes Vext; thi herved settes han i Stand til at gaae frem i sin Agerdyrkning efter Regler, og ikke efter Fordomme, eller og at lade det komme an paa en Slumpelykke. Men han behøver derfor ikke at være nogen egentlig Physicus eller Naturkyndiger; der kand blive meget forborgent for ham af Naturlæren uden hans Skade; han behøver ikke at indlade sig i nogle Stridigheder i den Henseende, og han kand ansee sammes forskiellige Hypotheses med ligegyldige Øyen. Jeg vil oplyse dette med et Exempel.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
At en Landmand er af Naturlæren underrettet om de smaa Haarrørs eller poreuse Tings Egenskaber, og de flydende Corporers Opstigelse i samme, efter deres Diameters omvendte Forholdelse, det er meget got, og kommer ham ret vel til Nytte, da det er bekiendt, at Planternes hele Structur, saa at sige, bestaaer af lutter smaa Haarrøer, ligesom og at de smaa Aabninger og Mellemrum, som foraarsages af Sandkornene i Jorden, ere at ansee, som smaa Haarrøer, igiennem hvilke Fugtigheden fra Himmelen trænger ind i Jorden. Har han nu Kundskab om de Regler efter hvilke Kiøbenhavns 4d. hvilke Opstigelsen skeer i Haarrøerne i Almindelighed, saa ere de Regler ham ikke heller ubekiendte, efter hvilke Fugtigheden fra Jorden trekker op i Planterne, og fra Luften i Jorden; han kand altsaa efter disse Regler gaae til verks i sin Agerdyrkning; han kand rydde de Forhindringer. af Veyen, hvorved Fugtighedens Jndtrængelse enten hemmes eller befordres eftersom han holder det for at være fordeelagtigst. Men naar det kommer dertil, at man skal angive den første og nærmeste Aarsag til de flydende. Corporers Opstigelse, naar man maae antage den ene eller anden Hypothese, at dette Phænomenon skal nu oplyses og forklares af samme, saa overlader Landmanden dette allene til dem, som giøre Profession af at være Naturkyndige; han venter med rolig Taalmodighed paa Udfaldet, og holder imidlertid hverken med den ene eller anden; han er hverken Newtonianer, Wolfianer, Cartesianer, eller noget andet. Og hvorledes kunde han vel handle fornuftigere, De Naturkyndige, som herover længe no har brydt deres Hoveder, har hidindtil ladet og staae i Tvivl i Henseende til den sande Aarsag af denne Opdagelse, og da de ikke kand blive enige imellem sig selv indbyrdes, hvorledes skulde de da kunde overtyde andre om de angivne Aarsagers Vished og Tilstrekkelighed. Newtons attraherende eller tiltrekkende Kraft har uden Tvivl tager Fortrinet af alle de Meninger, som angaaer denne Sag; det er vel ogsaa unægtelig grundet i Naturen, at de flydende Corpora henger sterkere sammermed andre Corpora af tungere Art, end imellem sig selv; imidlertid kand dog ikke de flydende Corporers Opstigelse i de smaa Haarrøer forklares af dette. P. Gerdil har beviist dette i en Dissertation om de smaa Haarrøer. Han har ladet giøre saadanne smaa Haarrøer af Guld af forskiellig Diameter. Da nu Guldet er tungere end Qvægsølv, saa skulde dette stige op i Guld=Haarrørene. Men han har erfaret det anderledes, i det Qvægsølver bestandig stod lavere uden til end ind i Røret, og ydermere lavere i de smaa Røer end i de store, Heraf er altsaa klart, at man af Corporernes attraherende Kraft ikke tilstrekkelig kand forklare og oplyse de flydende Corporers Opstigelse i de smaa Haarrøer. Hvad P. Gerdils Grunde angaaer, saa kunde de maaskee være tilstrekkelige nok at oplyse dette, dersom han ikkun først kunde bevise, at de virkelig ere grundede i Naturen, og ikke allene har deres Udspring af Jndbildingen. contoirs Efterretninger. Den urigtige Forskiel imellem en retskaffen Mand og en Mand af Religion.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
(Af Hans Høiærværdighed Hr. J. A. Cramer, Kongl. Tydske Hof=Præst i Kiøbenhavn, hans Ugeskrift: Der Nordische Aufseher. 11 Stuck. Man behøver ikkun at have nogenledes KundYl skab om Verdens Domme, for at vide, at intet er almindeligere, end den Forskiel der giøres imellem en retskaffen Mand og en Mand af Religion. Deres Tal er ikke lidet, som saa fuldt og fast ere overtalede hos sig selv, om den Mulighed at kunne være retskaffen, uden at besidde nogen Fromhed, saa at de endog erklære den Mening, som er tvertimod, for saa besynderlig og falsk, retsom den, naar man skal tale lemfeldig derom, kunde ikkun forsvares af en uphilosophisk Geistlig, der endnu ikke har lært at kiende Mennesker. Efter deres Jndbilding kand Erfarenhed opvise mange, som legger Vind paa at være retskafne, og søger deres Ære i Ærligheds og Retfærdigheds Character, men som dog aldrig har ladet sig see, at de har havt nogen Religion, men tvertimod ingen Hemmelighed gjort deraf, at de vare Fiender og Hadere af samme. Men Erfarenhed kand aldrig være uovereensstemmende med Sandhed. Religion uden Retskaffenhed, er, efter almindelig Tilstaaelse, en stridig og imodsigende Idee; dog er den ikke meere imodsigende end den Drøm omen ægte og fuldkommen Retskaffenhed uden Religion. Thi en Mand, som bryster sig af sin Fromhed, uden at handle ærligt, retfærdigt og billigt imod os, han fortiener at bære Merke og Navn af en Hykler i sin Pande, og et Menneske, som roser sig af, at han ikke efterlader nogen Retskaffenheds Pligt, endskiønt han anseer sig selv for at være befriet fra alt det, som man indbefatter under Fromheds Navn, er : : en Løgner naar jeg dog ikke vil fælde nogen streng, men ikkun en billig og retfærdig Dom, siden han selv tilstaaer, at han ikke er nogen retskaffen Mand for Gud. Dersom al hans Retskaffenhed er en oprigtig og omhyggelig Overeensstemmelse i hans Gierninger med hans Forhold imod andre, og saafremt saadan Overeensstemmelse bliver erklæret for at være nødvendig og skiøn, saa kand den ikke være mindre nødvendig eller roesværdig imod og for Gud, med mindre man maatte ville nægte, at Mennesket stod i vigtige Forhold imod det høyeste Væsen. Væsen. Jngen vil beære den med Navn af en ærlig Mand, som er utaknemmelig imod sin Velgiører, eller foragter den, som efter sine Fortienester kand fordre Høyagtelse og Ærbødighed; og hvorledes skulde Utaknemmelighed imod Gud, og Mangel paa Ærbødighed imod ham kunde bestaae, med den Character af Retskaffenhed?
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
(Fortsettelsen følger næstkommende Løverdag.) III.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Af Hr. Provst Lindegaard bliver paa førstkommende 3 Søndag efter Trinitatis betragtet. Til Indgang: Omvendelsens Fornødenhed. 1. Af de mange Formaninger, som den HelligAand giør til uomvendte Mennesker Ex.gr. Ez. 18. 20 v. Esai. 1. 16 v. 2. Af den Menneskelige Naturs Beskaffenhed, at den er saa fordervet af Synden, at den kand ingen Samfund have med Gud og hans Engle, 2 Cor, 6, v. 14, 1 Joh. Af Evangelio, Luc. 15, 1 v. Til Hoved Lærdom betragtes: At Gud Fader, Søn og Hellig Aand, saa ved som alle Hellige Engle og Troende, glæder sig over Synderes Omvendelse. Deri 5 Ting. 1) At Gud Fader glæder sig over Synderes Omvendelse. 2) At Guds Søn glæder sig. 3) Den Hellig Aand glæder sig. 4) De Hellige Engle glæder sig. 5) At alle Troende glæder sig over Synderes Omvendelse. Het til Staden ere ankomne. 1. Hr. Kammer=Herre Græve von Reventlau. 2. Cornet Krogn af det 1ste Jydske Curasseer Regiment, fra Holsteen. 3. Den Engelske Envoye. 4. Hr. General=Major Thura. 5. Hr. Kammer=Junker Levetzau, fra Hirschholm. 6. Capt. Lieut. Michelsen, fra Roeskilde. 7. Regiments=Qvarteermester Hansen, fra Ringsted. 8. Den Russiske Enroye, Hr. Baron Korst, fra Holsteen. 9. Hr. Kammer=Herre Schlegel.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
10. Den Franske Ambassadeur. 11. Hr. Geheime=Raad von Ahlefeldt. 12. Hr. Obrist von Koefod, fra Schlesvig. 13. Hr. General=Adjutant Numsen, og Hr. Kammer=Junker Rumsen, fra Holsteen. 14. Hr. Geheime Raad og Ober=Hofmester ronWind, fra Hirschholm. 15. Hr. Geheime=Raad Linstow. 16. Hr. Cancellie=Raad Ottelen og hans Broder, fra Eckernførde, logerer hos Gieslers.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
17. En Engelsk Kiøbmand, navnlig Niiser, fra Engelland, logerer paa Kræmmer=Compagniet.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Her fra Staden ere bortreyste. 1. Hr. Major Coucheron og Capitain Fleischer, til Norge. 2 Hr. Capitain Scheplern, til Bornholm. 3. Hr. Geheime=Raad Juel, ud paa Landet. 4. Prinzerne af Hessen, til Helsingøer. 5. General=Major Thura, til Fredenborg. 6. Lieutenant Behring, og Lieutenant Harboe. 7. Hans Kongel. Høyhed, Cron=Prinzen, til Fredensborg. 8. En Svensk Secretair, navnlig Grane, til Landskrone.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Næstkommende Søndag, bliver Kirke=Musqven opført for Høymesse i Tydsk Kirke, og efter Høymesse i Frue Kirke. Og paa Mandag, som er Maria Besøgelses Dag, bliver den opført i Hellig Geistes Kirke for og efter Høymesse. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Forretninger ved Kiøbenhavns : Universitet.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Onsdagen den 20 Junii foutenerede 3de Studiost Examen Juridicum, under Hr. Justitz=Raad og Professor Bernhard Möllmann, og Hr. Prof. design. Balth. Gebh. de Obelitz med Berømmelse.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Onsdagen den 27 Junii blev holdt en Theologisk Disputation paa Over=Auditorio, i en Talriig Forsamling af Høyfornemme, Høylærde og Vellærde Personer, hvorved Præses var Hans Høiærværdighed Hr. Ped. Rosenstand Goische, S. S. Theol. D. & P. P. O., og Defendens, den meget Vellærde Studios. Byrger Riisbrigh, Decanus ved det Kongel. Communitet. Materien under under Disqvisition var og bliver videre frem en Continuation eller Fortsettelse af et Verk under denne Titul: Theologi Characteristicæ sive Diagnosticæ Lineamenta, E. 1 Joh. 2, 15. 16 deducta. Examen Artium, som ellers kaldes Depositzen, ager sin Begyndelse næstkommende 3 Julii, og continueres dermed indtil samme Maaneds Ende. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Fra den 22 til 28 Junii, begge inclusive, ere efterskrevne Kiøb sluttede: 1. Skipper Jacob Elert haver solgt, og Skipper Johan Engelbrecht kjøbt en Galliase, drægtig 34 Læster. 2. Sr. Forteling solgt, og Sr. Johan Friderich, Hænell kiøbt et Huus, beliggende i Nye Kongens Gade. 3. Sr. David Martin Loch solgt, og Christen Jensen kjøbt et Huus, beliggende i St. Peder Stræde.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Udi næstafvigte Uge fra den 17 til den 23 Junii, begge inclusive, er i det Kongl. Friderichs Hospital,
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Jndkommen 24. Udgaaen 26. Døde ingen Priser paa indkomne Vahre i Havnene. pr. Tønde. Holstensk nyt Mai Maaneds Smør 26 Rdl. Jydsk og Fynsk dito 24 Rdlr. Siællandsk dito paa Torvet 24 Rdlr. Jydsk og Fynsk Rug 2 Rdl. Dansk dito 11 Mk. Lollandsk Hvede 3 Rdlr. Byg 8 Mk. 8 s. Malt 2 Rdlr. Havre 5 Mk. 8 s. Erter 13 Mk.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Holsteensk Byggryn Boghvede dito Havre Gryn 22 Mk. Bankebyg 5 Rdl. Rug Meel 2 Rdl. Holst. Miød 7 Rdl. 3 Mk. Jydsk dito 10 Rdl. Dansk Kommen 4 Rdl. pr. Skippund. Røget Korn Flesk 22 Rdl. Grønsaltet dito pr. Lispund. Holsteenske Oste 4 Mk. Jydske og Fynske dito 2 a 3 Mk. Honning. Danske Gaase=Fieder 14 Mk. Guult Vox 28 sk. pr. Pd. Norsk Lax 10 s. Borvholms dito 8 s. pr. Pd.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Lollandsk Ædike pr. Oxehoved, contoirs Efterretninger. Lagede Fløndre 28 sk. pr. 100 Bøge Brænde 4 a 5 Qvart. 24 Mk. dito 6 Qv. 32 Mk. Favnen. Birke dito 17 a 21 Mk. Elle dito 25 Mk., Fyrre dito 23 Mk. Bræder 5 1/2 Alen lang, 1 1/2 Tomme tyk, 5 Mk. Tylten pr. 1000 Tagsteen 5 Rdl. Store Muursteen. Middel dito 24 Mk. Smaa dito 17 Mk. Kl.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 25 Junii. London 4 Rdlr. 5 Mk. 13 s. pr. Lstrl. Amsterdam 16 1/4 pro Cento. Hamborger Bauco 7 1/2 pro Cento.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Dito Vexel= og Penge=Cours af 29 Junii. London 4 Rdlr. 5 Mk. 13 s. pr. Lstl. Amsterdam 16 pro Cento. Hamborger Banco 7 1/2 pro Cento. Danske Ducater 2 Rdlr. Sk. imod Banco, Vægtige Holl. Ducater 14 Mk. 4 s. Engelske Guineer 5 Rdlr. 12 s. Louis Dor 4 Rdlr. 8 s. Friderichs DiorRubler 1 Rdlr. Specier 7 Mk. 2 a 3 s. Hollandske Gylden 2 Mrk. 9 s.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Engelske Croner 7 Mk. 8 s. - Alberts Dahlere 6 Mk. 12 s. gl. Preussische 2 & 4 g. Groschen 27 pr. Cto. Nye Dito 3/5 Styk 3 Mk. 10 s. Johannes 1 1/2 Styk Crusade 8 Rd. 4 Mk. 8 s. Spanske Crusader 6 Rdlr. Svenske Banco=Sedler 26 s. pr. Dahler Silber Mynt. Svenske 5 Øer 6 1/2 s. All.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Brende 2. C. Deign fra Colding, 3 Favne Brænde. og en Ladning sorte Potter = 3. C. Pedersen fra Hadsund, 28 Favne. Brænde & Korn og feede Vahre 4. Hans Nicolai fra Wisbye, Træe=Last 5. to Baade fra Sverrig med 12 Favne Brænde. 6. M. Nissen fra Revel, Hør, Ham- og dito Blaar, 7. L. Nielsen fra Aalborg, salt og tørre, Sild 8. J. Sivert fra nen Varp, Bouttellier Straae glas og Brænde 9. L. Svendsen fra Stege, 20 Favne. Kongelig Brænde. 10. A. Rasmussen fra Dantzig, 440 Tdr. Hveede og en Ladning Stykgods 11. N. Jacobsen fra Smedstrop, 18 Favne. Brænde 12. H. Ploug fra Faaborg, 7 1/2 Favn dito læster, Læster, 39 13. P. Hansen fra Prestøe, 10 Favne dito 6 14. P. Olsen fra Bandholm. 33 Favne dito 15. S. Jansen fra Prestøe, 28 Favne dito 12 16. N. Pedersen fra Randers, 130 Tdr. Malt 17. H. Weber fra Colding, 40 Favn, Brende. 18. Jörgen Kruuse fra Ekernførde, 60 Favne Brænde III.
Københavns Adresseavis, 1759-06-29
Udgaaende Skippere. den 21 Junii. 1. Lars Svendsen til Nyborg = 2. Jacob Hermann til Weyle 3. Michel Nielsen til Prestøe . 4. Søren Rasmussen til Naschou = den 22 Junii. 1. Nicolai Nielsen til Sønderborg = 1 2. Jörgen Johansen til Cappel 3. Jacob Nielsen til Svendborg = 4. Henrich Hintzmann til Dantzig = 5. Christian Fischer til Stettin = den 23 Junii. 1. Hans Sohn til Femmern 2. Detlev Poulsen til Cappel 3. Hans Hansen til Fanøe 4. Peder Hunther til Dantzig den 25 Junii. 1. Johan Schultz til Pommern 2. Christen Hellevad til Svendborg. 3. Hans Jansen til ibidem 4. Joseph Smith til Assens. 5. William Holmes til Riiga = 6. Hans Johansen til Riiga 7. Hans Jensen til Weyle 8. Jens Erlandsen til Hadsund 9. Hans Petersen til Ekernførde = 10. Mads Hansen til Øster Riisøer. 11. Niels Jensen til Stettin 12. Anders Hübner til Hadsund = den 26 Junii. 1. Christian Ehler til Ykermynde = 2. Sören Krog til Wordingborg = 3. Jan Herman til Weyle, 4. Alexander Hunther til Dantzig = 5. John Bour til Callundborg 6. Wibrandt Jansen til Svendborg, 7. Hans Høyer til Rochelle o. 8, Lars Læster 8. Lars Bornholm til Aalborg = 9. Jens Pedersen til Svendborg = 10. Jacob Gylling til Aarhuus = 11. Jacob Holm til Ykermynde = 12. Jörgen Krambæhr til Pommern 13. Isbrandt Jacobsen til Callundborg. den 27 Junii. 1. Knud Sørensen til Pommern = 2. Hans Thomsen til Faaborg = 3. Rasmus Haagensen til Præstøe = 4. Rasmus Andersen til Kønigsberg. 5. Peder Knudsen til Rørvig 6. Anders Gargou til Maienstad = 7. Peder Herman til Aarhuus = 8. Jens Koefoed til Pommern = 9. Peder Andersen til Nyborg = 10. Johan Greve til Eiernførde = 11. Anders Petersen til Prestøe = 12. Dirch Albertsen til Horsens = 13. Cornelius Jacobsen til Horsens 14. Hans Mørk til Flensborg = 15. Jens Andersen til Hadsund = 16. Anders Holm til Landscrone = 17. Erich Esbiørnsen til Prestøe = 9 1/2 XIV. Skippere, som ligger Seylfærdige.