JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-10-05
proclama. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; Gjøre vitterligt : At Vi, efter Doctor Ef ward Stevens Planter Edward Dewhurst og S. N. Kortright, som Executorer i afgangne Elizabeth Newtons Boe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget, og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama, an poena præclusi et perpetui silentii, maa indkalde alle afgangne Eligebeth Newtons Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som Udenlandsboende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, et saadant Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Ti Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings=Avi indkalde alle afgangne Elisabeth Newtons paa foranførte Eilande be ende eller sig opholdende Creditorer med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldExecutorer at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale efter Fo ordningen 20de Februar 1717 forbeholder, og skal fornævnte Executor være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore de vestindiske Gields=Liqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fa ikke skal ansees gieldende mod vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Stue at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Berlingske Tidende, 1832-10-05
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 2den Juli 1832. J. Søbørker. Mouritzen. F. Sommer. F. Oxholm. N. C. Simmelkiær, const. Reg. Secretair.
Berlingske Tidende, 1832-10-05
Bevilling for Doctor Edvard Stevens, Planter EdwarkDemhurst og S. N. Kortright, som Executorer i afgangne Elizabeth Newtons Boe, til ved Proclama at indkalalle samtlige den Afdødes Creditorer. Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling, og med det i samme fastsenVarsel, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, Al og Enhver, som maatte formene sig at have noget Krav imod afganElizabeth Newton, af hvadsomhelst Natur og fra hvilkensomhe Oprindelse, til med samme at fremkomme og beviisliggjøre inden de fastsTiders Forløb for undertegnede Executorer i Boet. - Med samme Va indkaldes ligeledes de fraværende Arvinger til at give Møde, og varete deres Tarv under Boets Behandling. St. Croix, den 6te Juli 1832. E. Stevens. C. Denhurst. S. Newton Kortright, At forestaaende er en rigtig Gienpart af den her paa Contoiret indlevere til Tinglæsning, originale Bevilling, med paategnet Jndkaldelse, attester herved. Christiansteds Jurisdictions Byeskriver Contoir, den 13de Juli 1832. J. Müller. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenha- og protocolleret, Mandagen den 3die September 1832. Petersen.
Berlingske Tidende, 1832-10-05
Enhver, som maatte have noget at fordre i Arvefæstehuusmand i GiørL. Bye og Sogn, Præste Amt, Jørgen Nielsens og Hustrue Kl. stine Christoffersdatters Separations=Boe, som af mig er taget un Skiftebehandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde beviisliggjøre deres formeentlige Krav paa Boet. Christianslund pr. Kiøge, den 1ste October 1832. Lantrup.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Jtalien. Fra Wien skrives under 19de September: Det stadfæstes at Uroligheder vare udbrudte i Neapel, som dog strax bleve dæmpede. En Lykke er det, at den Reapolitanske Regjering saa hurtigt fik Bugt med Oprørerne; under de nærværende Omstændigheder vilde en Revolution i Neapel have været en af de beklagelsesværdigste Tildragelser, thi det Franske Mouvements=Partie" vilde ufeilbarligen have benyttet den til sine Planer og søgt at forstyrre den gode Forstaaelse, der med saa megen Møje vedligeholdes imellem de store Magters Cabinetter. Man veed nu, at Forsøget paa at proclammere Constitutionen af 1821 er aldeles mislykket, og Regjeringens Aarvaagenhed forebygger dets Gjentagelse. Mange Fængslinger have fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Reapel, den 11te September. J Forgaars udkom en Bekjendtgjørelse fra Politie=Præfecten, hvori loves en Douceur, af 400 Ducater (foruden andre Gunstbeviisninger) for Paagribelsen af en vis Angelo Peluso, en Lægbroder fra Klosteret della Santa i Reapel, der har gjort sig skyldig i de groveste Forbrydelser. Han har været Hovedanstifter af de oprørske Bevægelser, som nyelig have fundet Sted i Staden Nola og dens Omegn. Dette Foretagende var saameget mere strafværdigt, som det var aldeles umotiveret og derfor ogsaa uden Haab om noget Resultat. De talrige Fængslinger, som skeete i Neapel, staae dermed i Forbindelse.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Rom, den 11te September. - Siden Hertugen af ReichstadtsDød forværres Madame Lætitia Buonapartes Helbreds-Tilstand, Dag for Dag. Hendes Tiende, ligesom ogsaa Cardinal Fesch's, have allerede anlagt Sorg og hendes Vogne ere overtrukne med sort Klæde. Cardinal Fesch, der har indgivet sin Søster Tanken om det store Majorat, hun i sit Testament har stiftet, vil forøge det med en Deel af sin uhyre Formue. Des den vil han skjænke en Deel af sin store og sjeldne Malerie samling og andre Konstsager til et Corsikanskt Konst-Academie, som han har i Sinde at stifte i Rom og som skal udgjøre en Sidegreen af det herværende Franske Academie. Cardinalen vil underhandle med Thorvaldsen om Kjøbet af nogle Statuer til dette Jnstitut. Denne beundrede Danske Konstner vil sandsynligviis ogsaa faae Bestyrelsen af det Monument, der skal oprettes i Ajactio for Madame Lætitia Bonaparte. - Saasnart hun er død, skal hendes Liig føres fra Rom til Ajactio, hvor hendes Sønner lade et prægtigt Mausoleum opføres med den Jndskrift: Napoleonernes Moder. Hver af hendes Sønne og Døttre har hun kun testamenteret 100,00 romerske Piastre, og hendes Svigerdatter Marie Louise 50,000 Piastre; hver af hendes Testamentes Executorer (Cardinal Fesch, Cardinalvikaren, i Rom og den bekjendte Bankier Torlonia sammesteds, 1000 Zechiner. Et Legat af 30,000 Piastre har hun skjænket til Kirken St. Louis des Francais, for Renterne af denne Capital skal til evig Tid af dens Geistlige hver Dag holdes en Messe for hendes Siæl, og hvert Aar en høitidelig Gudstjeneste til Minde, om hende og hendes Søn, Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Fra den Jtalienske Grændse, den 17de Septbr. - I Hertugdømmet Modena synes Bevægelses=Partiet, nu at være ualmindeligen virksomt, mange Franskmænd opholde sig der under "Legitimitetens Maske, men meest i den Hensigt at antænde Borgerkrigens Lue eller i det mindste at hevne sig paa Hertugen for deres Landsmænds Forfølgelse. Som bekjendt, have de Franske Legitimister fundet en gunstig Modtagelse i Modena. Det Franske Mouvements=Partie skal have benyttet sig heraf, for med Sikkerhed at kunne udføre sine Planer. Under det Paaskud, i Frankrige at være udsatte for Forfølgelser, af den ny Regjering, have søgt og fundet et Asyl i Modena. Men nu viser det sig, at disse foregivne Legitimister have sat den Hertugelige Regjering paa Prøve ved formeligen at conspirere imod den. De oprettede lige for dens Øine en Slags Commitee, som havde det Hverv, at udbrede Utilfredshed i visse Sectioner, og som tillige holdt Øje med alle Regjeringens Bevægelser. Denne Commitee tilskriver man, at den af Hertuginden af Berry foretagne Expedition, som blev organiseret i Byen Massa, mislykkedes. Committeen skal endog have havt Fortroelige i Hertugindens Følge, havt Deel i Expeditionens Udrustning og været nøje underrettet om Alt, hvad Hertuginden havde i Sinde at foretage sig, for at gjenerobre den Franske Throne til sin Søn. Selv efterat hendes Foretagende var mislykket, skal den ved sine Forbindelser ved det Modenesiske Hof have faaet Underretning om alle hendes fremtidige Planer. Først ved Opdagelsen af en Brevvexling, der underholdtes med det nordlige Jtalien, skal Regjeringen i Moden have faaet Kundskab om disse Machinationer og derpaa ladet adskillige Franske Avanturiers fængsles. Man siger, at de Sidstnævnte havde henvendt sig til deres Regjering og forlangt dens Jntercession for deres Frigivelse. Dog er det ikke Sandsynligt, at de nuværende Franske Ministre under saadanne Omstændigheder ville tage Hensyn til Jndividuer, som under Gjæstfriheds Beskyttelse have bestræbt sig for at vække Borgerkrig i et fremmed Land. - (Hele denne Beretning synes at trænge til yderligere Stadfæstelse.)
Berlingske Tidende, 1832-10-06
London, den 28de Septbr. Vi have i Dag erholdet Aviser fra New-York, som gaae til den 1ste September. Adskillige af disse indeholde bittre Bemærkninger over Præsidenten Jacksons politiske System, og til føie, at nogle af de Journalister, der hidtil med stor Jver understyttede hans Sag, have forladt denne og erklæret, at de dennesinde ville modsætte sig hans Udvælgelse til Præsident=Værdigheden.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
For nogle Aar siden kom Mandskabet paa en Hvalsiskefanger, ved Navn "Alfred, i Strid med Jndvaanerne paa Øen Ma lante i Nærheden af de nye Hubrider. Tvisten endtes med Capitainens og hans Mandskabs Mord, kun en ung Matros, Mathers, blev skaanet af de Vilde og som Fange ført til deres Øe, uden at man siden kunde erfare hans Skjebne. Denne Mathews fandt paa et meget sindrigt Middel til at give de Europæiske Skibe, som beseile Sydhavet, Underretning som sin Skjebne; han skar nemlig sit Navn og en kort Fortælling om sit Fangenskab og sine Kammeraders Ulykker paa et Stykke Bambusrør, og gav det til de Vilde paa Malanta, for at dem at sælges til Europæerne. Øeboerne, som ikke forstode de indskaarne Tegn, borttuskede Bambusrøret til en Hvalfiskefanger, hvis Capitain paa denne Maade fik Efterretning om den Ulykkeliges sørgelige Stilling, og nu vil søge at iværksætte hans Befrielse. Et andet Skib fik Underretning om ham ved en Kokosnød, som de Jndfødte bragte til Salg, og hvorpaa han ligeledes havde indgravet hiin Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Paris, den 26de September. Den officielle Bulletin anmeldte i Mandags ikkun En eeneste, der var død af Cholera i Hospitalet, og 2, der vare døde hjemme. Denne Bulletin er den sidste, der udstedes. En Sygdommen end ikke absolut ophørt, saa har den dog tabt sin epidemiske Characteer i den Grad, at ingen officiel Kundgjørelse fremdeles er nødvendig.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
For nogle Dage siden ankom en af vore Medborgere, en forstandig og dannet Mand hertil fra Portugal. Han var reis did fra Madrid og har opholdt sig fire Maaneder i Lissabon. -
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Efter hans Udsagn maa Opholdet i Portugal ikke være behage ligt for en Udlænding, mindst i Provindserne og paa Landet, thi Jndvaanerne betragte, ophidsede af det fanatisk, bigotte Cleriste, alle Fremmede, i Særdeleshed Franskmændene og Englænderne, som Atheister, og troe, at de besmitte sig selv, dersom de blorække disse et Glas Vand. J Øvrigt ere ei allene Migueliterne forbittrede mod Udlændinge; ogsaa det andet Partie er i en ikke ringere Grad opbragt imod dem, thi dette beskylder i sin Forblindelse de fremmede Regjeringer, især Frankrige og England, for at have, ved sine halve Forholdsregler og den constitutionelle Sags utilstrækkelige Understyttelse indviklet mange af Frihedens Venner i farlige Forhold og opoffret dem uden mindste Gavn for Fædernelandet. "Sender os enten 30,000 Mand - sige de - eller lader os i Fred; disse vedvarende Conspirationer og smaaelige Machinationer gjøre kun det Onde værre, og denne svagelige Expedition er i sit Slags ligesaa ufornuftig, som Hertuginden af Berrys var." - Don Pedro er ikke yndet i Portugal man beskylder ham for ikke at vide den ene Dag hvad han vi foretage sig næste Dag. - Migueliterne erklære Don Pedro for en blot Brasilianer, og paastaae, at det Princip i den Portugisiske Statsret, ifølge hvilket ingen fremmed Prinds, og Jngen, der har ført Krig imod Portugal (som Don Pedro gjorde i Aarene 1823 - 25) kan bestige Thronen, er ligesaa uomtvisteligt, som i Frankrige den Saliske Lov, der udelukker Prindsesserne fra Thronfølgen. Dette statsretlige Spørgsmaal - vedblive de - er allerede i Aaret 1823, af de efter de gamle Former sammenkaldte Rigstænder, afgjort til Don Miguels Fordeel, og siden af heele Nationen forsvaret med væbnet Haand imod gjentagne Angreb. - Efter Alt, hvad hiint Øjevidne fortalte, hvilket ogsaa de nyeste Begivenheder i Oporto og Omegnen bekræfte, have Cheferne for den Don Pedrolske Expedition gjekket hele Publicum og - som Personer i Hertuginden af Braganzas Følge forsikkre - Don Pedro selv med deres Efterretninger om den i Portugal herskende hemmelige Enthusiasme for Donna Marie, men især have de med disse Efterretninger skadet Jnteressenterne i det Laan paa Fire Hundrede Tusinde Pd. St., som i London blev aabnet for Don Pedro. J Forbigaaende sagt, beskyldes adskillige af de Personer, der ved hiin Expedition spille en stor Rolle, for at have gjort sig betydelige Pengefordeele under det Paaskud, at gavne deres Fæderneland. - J Lissabon og i Oporto gives mange Constitutionelle, især blandt Handelsstanden, men de ere altfor frygtsomme til at vove Noget uden Vished om mægtig udenlandsk Understyttelse. Den store Masse af Folket, Adelen, Clerisiet, Landmændene ere fanatiserede mod den Brasilianske Justemilien=Constitution af 1826 og dennes Ophavsmænd. Don Miguel viser sig hver Dag til Hest paa Lissabons Gader; feig er han ingenlunde, og allerede det er en stor Fordeel for ham. Hans Tilhængere paastaae naturligviis at der er ikke et sandt Ord i Alt det, som Engelske og Frank Blade have fortalt om hans Grusomhed!
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Fra Gens skrives under 19de September: Hr. Chateaubriand har i fire Dage opholdt sig her; han beskjeftiger sig ikke mere med Politiken, og har end ikke villet besøge den herværende Præst, Hr. Suarin, en ivrig Legitimist, med hvem hans i forrige Aar stod i nøie Forbindelse. Grev Bourmonts nærværende Opholdsted er ubekjendt; hans Kone var for omtrent 10 Dage siden med et talrigt Selskab paa Slottet Aubusignitre Mile herfra. Emigranternes Nestor, Grev Laval-Monimoreney, har leiet et Landsted i vor Omegn. De herværende Tilhængere af den ældre Bourbonske Linie bebude en almindelig Opstand i det sydlige Frankrige i Slutningen af Maaneden, fornemmelig i Lyon og Franche-Comte. Ved det bekjendte Bad Aix i Savoyen have ubehagelige Optrin nyelig fundet Sted imellem Franskmænd af begge Partier, der bar røde eller hvide Nelliker som Særkjender. Politiet har nu forbudet at bære røde og hvide Nelliker; men Brugen af den hvide Cocarde er ikke forbuden.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
J det Franske Videnskabernes Selskabs Møde, den 17de f.M., forelæstes en Skrivelse fra den berømte Alexander Humboldt, hvori han melder, at han har modtaget et Brev fra sin fordums Reisefælle og Medarbeider, Bompland (som Dictator ren i Paraguay, den berygtede Dr. Francia, i saa lang Tid holdt fangen), dateret Buenos=Ayres den 7de Mai d. A., der bebuder vigtige Sendelser af naturhistoriske Gienstande fra ham til Ministeren for det udenlandske Departement. Bompland agter at gjøre en Reise til de Portugisiske Missioner, og derefter begive sig hjem til Frankrige.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Wien, den 2de Septbr. I den forud berammede aarlige Forsamling af tydske Læger, og Naturforskere, som nu holdes her, blev Breslau eensstemmigen valgt som Forsamlingsstedet i næste Aar. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Washington-Intelligencer indeholder Efterretninger fra Net Orleans af 10de Juli. De melde, at en Reisende, som nyelig er ankommen fra Texas ved den røde Flod, har fortalt, at et Oprør der har fundet Sted iblandt de ved Galveston-Bugt sta tionerede Regjeringstropper, som commanderes af Oberst Brad burn. Jndvaanerne i Galveston, som næsten alle ere Amerikanere, bleve uddrevne af Byen, deres Boeliger plyndrede og øde lagte, de offentlige Magaziner og Boder opbrudte og udtømte, dog mistede Jngen Livet derved. Tre Amerikanere bleve fængslede. Colonisterne omkring Galveston samlede sig og dannede frivillige Compagnier, og 500 Jndvaanere i Brassoria erklærede sig villige til at marschere imod Rebellerne, hvis Foretagende, efter al Sandsynlighed, kun vil være af kort Varighed. Kampen med Jndianerne ved den vestlige Bred af MichiganSøen har allerede i nogen Tid vedvaret. Følgende Uddrag at Montreal=Gazette er det Nyeste og Jnteressanteste, man har derom: - Winfield Scott, Generalmajor i de forenede Staters Armee, er udnævnt til befalingsmand over de Tropper, som ere bestemte imod Jndianerne. J en fra Detroit dateret Parolbefaling udnævner han sine Stabsofficerer under Feldtoget. De forenede Staters Artillerie=Compagnier og nogle andre regulære Tropper, omtrent 800 i Tallet, skulde den 15de Juli samles ved Chicago(i Staten Jllinois, ved Bredden af Michigan.) og der støde til Landværnet, som allerede er forsamlet. Den Jndianske Høvdings, den saakaldte sorte Falk, Leir er omtrent 9 (Engelske) Mile derfra ved Søen Coshauoneng, nær ved Udspringet at Rock=Rivers. Positionen holdes for meget stærk, det er, formedelst de store omkringliggende Moradser, vanskeligt at nærme sig til den. Jndianernes Styrke beløber sig kun til 700 Mand men deres Anfører har i sin dobbelte Egenskab, som Prophet og Kriger, indgydet dem den urokkeligste Tillid; han staaer imellem Generalerne Scotts og Atkinsons Tropper. Det er en gunstig Omstændighed, at General Scott har faaet Commandoen, over Expeditionen imod de fjendtlige Jndianere; thi hans blotte Nærværelse vil uden Tvivl gjøre en Ende paa det umenneskelige Myrderie-System, som hidtil er bleven fulgt i Skjermydslerne med den sorte Falks Krigere. Med største Afskye have vi i Nordamerikanske Blade læst General Dodgels Beret, ning om en berømmelig Seir. Med 29 beredne Folk havde han overfaldet 11 Jndianere, og efter en kort Fægtning dræb og scalperet dem tilhobe, en Capitain Stephenson havde leveret et blodigt Slag, idet han med sine Folk forfulgte en lige Antal Jndianere, og enten scalperede dem, eller skal Halsen over paa dem. Vi stode i den Troe, at saadant Barbarie kun udøvedes af de røde Mennesker i Skovene; her ere derimod de Mennesker, som gjorde sig skyldige i saadanne Skjændigheder ikke Jndianere, men pralende Miliz Generaler og halvvilde Capitainer ved irregulære Tropper, som i deres officielle Beretninger tale ganske roligt om Udaad, ved hvilken Menneskeheden gyser, og, som det synes, blot skal bevise, hvor langt de overgaae deres barbariske Fjender i Vildhed og Grusomhed.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
De sidste Efterretninger fra Chicago ved Michigan Søen melde, at Cholera der er ophørt. - Fra Krigs=Skuepladsen gaae de sidste Efterretninger, i Privatbreve fra Officerer i GeneralAttinsons Division, til den 22de Juli. De melde, at den sorte Falk, trækker sig tilbage til Missisippi, og at han forfølges at vor Armees Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Efterretninger af blandet Jndhold. J Slutningen af f. A. bleve Manilla og de tilgrændsende Provindser Tondo og La Lazuna hjemsøgte af en skrækkelig Orkan, ved hvilken fire Femtedele af Husene styrtedes sammen og omtrent Et Hundrede Tusinde Mennesker bleve huusvilde. De maleriske Grupper af Bambus, Mangos, Palmer, Bananer og utallige andre Frugttræer, som tjente Byerne til Skygge og Prydelse, ere for største Deelen oprykkede med Rode, eller berøvede deres Blade, saa at de see ud som Træerne i et Europæiske Vinterlandskab. Barometret, som ved foranderligt Veirligt staaer paa 29 O 90, sank i Stormatten ned til 28955, saa at man frygtede for en anden rædsom Naturbegivenhed, nemlig et Jordskjelv. Søen steg paa nogle Steder ved Kysten usædvanligen høit og oversvømmede Markerne, og Orcanen opkastede en saadan Mængde Søevand paa Landet, at mange Egne bleve bedækkede med Salt, som med Snee. Adskillige Skibe forulykkedes paa Rheden, og paa Strandbredden fandt man Ligene af 14, druknede Mennesker. Ved Husenes Sammenstyrtning paa Manilla bleve 33 Mennesker dræbte og 227 saarede.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Kjøbenhavn, den 6te October.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 3die October, Cancellieraad og Bikedommer Aggerne fra Laaland, Handlende Meyer fra Vordingborg, Kjøbmand Steenfeldt fra Aarhuus.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Kjøbenhavns Brandforsikkring. At Omvurderingen, ifølge Forordningen af 17de Juli 1795 5.10, nu er tilendebragt i Nørre, Klædeboe og Frimans Qvarteer, bekiendtgiøres herved, deels for at vedkommende Panthavere i de omvurderede Eiendomme selv kunne iagttage deres Tarv ved, i Brandforsikkringens Contoir, at lade sig underrette om Udfaldet af bemeldte Omvurderinger, deels for at Brandforsikkringens Jnteressentere i bemeldte Qvarterer, ligesom og i ØsterStrand, Snarens og Vester Qvarterer, kunne lade de udfærdigede Policer afhente, om Formiddagen fra Kl. 9 til 1, imod JnterimsBevisernes Tilbagelevering.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 2den October 1832.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 5te October 1832. Hamborg 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 84 1/2 a 85. Dito uden Renter i Sedler 9 a 90 1/2. - Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 1/2 a 102. Dito i Sedler 10. a 107 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 151 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 44 1/2 a 44 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson at Comp. 66 3/4 a 67 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 101 1/2 a 102. Dito dito til 4 pCt. 98. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 97 a 97 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats-Obligationer, lydende paa Norske Species 60 1/2 a 61. 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 1/2 a 102 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Kiøbenhavns Torvepriser, den 5te October 1832. Rug. Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Td. 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Ærter, Td. 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. 2 s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Pundet : Rbd. 1 Mk. 9 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen 2 Rbd. 1 Mk. 11 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Siellands Smør pr. Tønde 56 a 61 Rbd. i Sedler og Tønde.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
(en 30te September og Aftenen hengik i sit 49de Aar til et bedre Liv min uforglemmelige Mand, Cancellieraad, Bye og Herredskriver Nicolai Peter Georg Toft i Thisted efter 6 Ugers Sygeleie. J 23 Aar deelte vi Livets Glæder og Sorger, tvende Børn sørge med mig ved hans tidlige Bortgang, som herved bringes til fraværende Slægt og Venners Kundskab. Judithe Petrine Toft. fød Estrup. Jybt nedbølet af Kummer maae jeg bekjendtgiøre for fraværende deelte, gende Slægt og Venner, at jeg i Dag ved Døden er bleven berøvet min æde, troefaste Kone Ane Johanne Christine Ancher, født Wil hjelm, 43 Aar gammel, efterat hun den 30te f. M. lykkelig var bleven forløst med en Søn. Hvad jeg og som Bønt have tabt, vide alle de, som kiendte den Forklarede; men jeg ærer Forsynets Veie endogsaa der, hvor jeg ikke endnu formaaer at begribe dem. Ostofte Præstegaard, den 30te September 1832. Kofod Ancher, Præst for Ostofte Menighed.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Flytteratur. De som fra 1ste October ville tiltræde Subskriptionen paa Bla 2 det Dagen, ville behage at tegne sig i Stormgaden No. 204, 2den Sal. J Provindserne, hvor Prisen med Post=Gebyrerne fra 1ste Juli er nedsadt, modtages Subskription paa alle Post-Contoirerne.
Berlingske Tidende, 1832-10-06
Paa mit Forlag er udkommen: Marc. Valer. Martialis epigrammatiske Digte. Oversatte og oplyste ved Professor Dr. S. Meisling. 30 Ark i st. 8vo. 2 Rbd. 48 s. Fr. Brummer, Østergade No. 52.