Berlingske Tidende, 1831-10-29
Ogsaa i Wien har man saa godt det har været mueligt, føjet Anstalter mod Cholera. Lægerne erhverve sig dagligen flere Kræse ter i Kampen mod denne Sygdom. Aviserne indhente, hvad den i Begyndelsen forsømtes, at angives nøiagtigt, især formedelst de mange Dødsfald i de bøiere Classer. Efterretningerne gaae stedse til den foregaaende Dags Middag; thi indtil den Tid gaaer Commissionens Ropport, der flytter sig paa Districtslægernes Angivelser. Men da man ei udtrykkeligen fordrer særskilte Indmeldelser og Lister fra de ikke ansatte Læger, er det klart, at Listerne ikke kunne være ganske fuldstændige. J Begyndelsen vare rigtige nok, formedelst mange af vore Asklepiaders store Levelyst, Opmuntringer nødvendige. Efter Forlydende truedes de med Tabet af deres Doctordiplomer. Dødeligheden blandt Lægerne er i offentlige Blade bleven meget overdrevet. Man har ogsaa villet sige den berømte Malfatti død; men han lider paa Landet af Podagra og er høist utilfreds med, at han ikke kan være tilstede, Sygevogter=Anstalterne stifte stort Gavn; blandt disse udmærket sig især den Reigerske. Ogsaa for Fremtiden kan mangen et nyttigt Jnstitut dannes heraf. Formuende betale disse Sygevog tere, som daglig melde sig, Vartpenge. Dette yder meget Beroeligelse. Vel kan man ikke skjule for sig selv, at Choleratil fældene have formeeret sig i de Forstæder, som hidtil have være forskaanede (f. Ex. Leopoldstaden), efter nogle taagede Dage som fulgte paa en Række af de skjønneste Eftersommerdage Men Lægerne give blot Diælseil Skylden. Jsær kunne mange ikke modstaae Nydelsen af Frugt. Alle blive boende paa Landet, forsaavidt Embedspligter og Forretninger ikke gjøre Byelivet nødvendigt. Nu indtræder en Spærring af et besynderligt Slags imod Hovedstadens Beboere, som kunde vorde betænkelig. En kelte, endnu ikke smittede, Landsbyer og Egne ville hellere give Slip paa deres Fortjeneste, end have nogetsomhelst Samqvem med Wien. De ellers saa overfyldte Torve ere ofte tomme. Dera opstaaer det besynderlige Ønske, at vi alle ogsaa maatte være ligefor Cholera; hvilket nok vil komme af sig selv, thi dette Onde forgrener sig paa mangfoldige Maader. I det Hele har det heren nerves Charakteer; mange døe uden Brækning eller krampagtige Symptommer. Ligesom i Berlin ere her ogsaa kun faa Syge iblandt de Militaire. I Kasernerne hersker naturligviis en langt regelmæssigere Spise= og Levemaade, og alle staae under det strængeste Opsyn. Tillige er Garnisonstjenesten nu saa besværlig, at Soldaten ingen Lyst har til at gjøre sig tilgode paa egen Haand. Hvo kan opregne alle de Curmethoder, som dagligen anprises. J Forstæderne behandler Almuen sig ofte selv uden nogen Læges Bistand. Varme Havregrødsomslag, heed Kryderthee, ofte ikkun varmt Vand, bruges med Nytte. Dermed contrasterer den gandske modsatte Behandlingsmaade. Den kolde Cur skal især virke Underværker i Hospitaler. Begyndelsen, gjør et Brækmiddel, derpaa følger Overøsning med koldt Vand. Naarden Syge har rystet sig tilbørligt, frotteres han dygtigt i en opvarmet Seng. Den Wisnicer Cur har tabt meget af dens Anseelse. Man drev den for vidt og Huden blev overalt hængende Men ogsaa Jis ordineres som specisisk, til Trøst for de stakkels Caffeehuus=Værter, der vare aldeles i Fortvivlelse. Mange paafaldende Ting fortælles om Dyr. Man seer, siges her, ingen Alliker eller Spurve meer i Wien; efterat Luften over Byen, smittedes, ere de alle være fløine bort. Ligeledes ere mange Hjorte døde i Augarten. Næsten Jngen her troer længere paa umiddelbar Smitte ved Berørelse, og Enhver glæder sig over, at hele Cordonsvæsenet, ligesom den før befalede Spærring af enkelte Huus og Boliger, - er ophævet. Derimod sammentræde stedse flere og flere Privatforeninger, ikke alene af Banqviers og Fabrikejere, men ogsaa af formuende Embedsmænd, (f. Ex. hos Overlandjægermester v. Hojos) med betydelige Bidrag, for at give brødløse Fabrikarbeidere Beskjæftigelse, idet man ved Hjelp af sammenskudte Fonds afkjøber dem deres Arbeider. Keiseren er daglig i Byen, kjørende i Cabriolet, eller spadserende, og taler med Enhver. Han kjender ingen Frygt.