JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Warschau den 15. Januar. (Af den Aachenske Tidende Nr. 11. Pulawski har igien faaet Hug af Russerne, og det er ikke gaaet de Warschauiske Confoedererede bedre. Himlen vil altsaa endnu ikke være sine Beskyttere gunstig, og uden Mirakler stride de Confordererede slet, efterdi der er ikke meget meere tilovers i Landet at rove, og Jødernes Messias vil ikke heller lade sig see, for at forsterke deres Allieredes Armee. Den 16. Jan. Kongen er frisk, men meget meere dybsindig og alvorlig end forhen, og hans sidste ulykkelige Hændelse synes at have forandret den Polske Nations Sinds Beskaffenhed. Den Monark, som for kort siden virkelig var ulykkelig, bliver nu følgelig elsket og æret af det Folk, som kort forhen ønskede ham ulyksalig, uden at vilde hvorfor. Den Polske Pøbel drives meere af Mirakler end af menneskelige Pligter ; den finder i Kongens Redning den 3 Nov, noget overordentligt; der yttrer sig en Forundring hos den; dens Samvittighed opvaagner, og dersom Geistligheden ikkun vilde føre sig samme til Nytte, og understøtte dette Mirakel, saa havde alle Conforderationer paa engang Ende; Landet blev lykkeligt, og Kongen roelig. Vi ønske Hs. Majest. Kongen Lykke til denne Hændelse den 3 Nov. Maaskee han som Greve Poniatowsky ikke vidste, at ogsaa Konger ved Ulykke lære at tænke Majestætisk. Denne skarpsindige Monark, er visselig hverken dybsindig eller meere alvorlig af Frygt for nye Hændelser af lige Art. Ney, han eftertænker ikkun det Forbigangne med en glad Følelse hos sig selv, og vil ikkun da venlig smile af Scepteret og Polakkerne, naar han tan redde begge fra forudfattede Domme, og giøre sit Folk lykkeligt ved at opoffre sin egen Rolighed, og derved tilfredsstille Millioner Mennesker. Sag. Saaledes tænkte han allerede som en bemidled Greve Poniatowsky, og som en arm og forfulgt Konge vil han visselig endnu tænke høyere. Gud give ikkun Polakkerne Eendrægtigheds Aand, og ingen anden Konge og Raadgiver end denne, saa kan de uden Mirakel blive lykkelige. Men da deres Naboer ville maaskee søge Fordeelen af dette ellers mægtige Riges Uenighed, saa er der ikke meget at haabe for en Nation, hvor den sværmende Geist fra alle Sider bliver tilpustet, og Polen vil følgelig ogsaa endnu længe ikkun synes stor i Landkorterne. Den 5 Febr. Vi have her havt meget foranderligt Veyrligt. Weichselen har været 2 Gange tilfrossen, og hver Gang Jsen er gaaen op, ere nogle Mennesker forulykkedes derved, at de have vovet sig at gaae overtil det allersidste. De Confordererede skal have understaaet sig at optage en herfra til Wien gaaende Keiserl. Cureer, og taget de medhavte Depescher fra ham.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Paris den 20. Januar. Hr. Lemire, Capitain paa Skibet, det Lykkelige, er for nogle Dage siden ankommen til Rochelle, og fortæller, at han den 26. April, sidst, da han seylede fra Kysten af Guinea til St. Domingo, paa Høyden af 1 Grad, 2 Minutter, Synder Brede, og 21 Grader 28 Minuters Længde, at regne fra Meridianen igjennem Øen Teneriffa, havde mærket, at adskillige af hans Folk, og en stor Deel af de inden Borde havende Negers havde faaet en Øyen=Sygdom. Jblant 331 Negere havde 150 havt dette Tilfælde. Adskillige iblandt dem mistede efter 10 til 12 Dage deres Syn 9 bleve ganske blinde, og 7 til 8 mistede deres ene Øye. Af de Blanke, som vare 18 i Tallet, fik fiorten denne Syge, 7 bleve i lang Tid blinde, en af de fik først efter 100 Dage sit Syn igien, og 7, hvoriblandt og saa Capitainen selv, mistede deres ene Øye. Slige Tilfælde ere nu paa disse Reyser ikke sælsomme, men hidindtil veed man ikke, at saa mange Personer paa eengang ere dermed blevne beladte. Den 24 Januar. Fra Morlair i Bretagne mældes, at fast ingen Dag gaaer forbi, at der jo haves Tordenveyr. Den 28 Dec. imod Aften trak sig en saa tyk Skye op over Staden, at det næsten blev ganske mørkt deraf, og tillige opkom en saa hæftig Vind, at det lignede et Jordskælv, saa Minuter derpaa slog et Tordenslag ud af Skyen, hvorved Huusene rystede, Lynilden foer i et Spiir paa et af Kirke=Taarnene, og nedslog samme, hvorved et Menneske blev ihielslaget og nogle beskadigede. Kirken syntes i nogle Minuter ganske brændende. Den 2, hujus har man i Parthenay mærket til nogle Sted af et Jordskælv, og den 9. ligeledes, de sidste vare temmelig sterke, en Muur samt et nyt opbygt Huus styrtede deraf omkuld, og Floden Tour steeg 3 Foed over sin Bredde, uden at man kan tilskrive det enten Vind eller Regn. Til Poitiers mærkede man ligeledes den 10, hujus til nogle svage Jordstød.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Den 7. Febr. Til St. Colombin i Bretagne er nyelig død en ugifQvindesperson, som var 50 Aar gammel, og som havde en besynderlig Sygdom: Hun sov undertiden i 8 til 14 Dage, ja somme Tider 3 Uger, i Rad, uden at nyde mindste Smule Mad at spise, og naar hun vaagnede, varede det ofte 8 til 14 Dage, førend hun var i Stand til at tak et Ord.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
London den 24. Januar. Man havde troet, at Hr. Wilkes havde været begraven i en velfortien Foragt, ikke saa meget for hans patriotiske Opførsel imod den Kongel foragtelige Egenskaber. Men han er paa nye opvaagned, han er igien og Ministerialske Magt, som meget meere for hans personlige onde og der, hvor han vil være, og den dristige Junius, som man allerede tænkte at være død, følger hans forvovne Skritte med et Brev, som er stillet til ve raadslaaet om at vedligeholde Folkets bifald, og at tilintetgiøre MiniDommeren Mansfield. Alle de andre Hovedmænd for Nodpartiet ha lament blive lige saa uroeligt som det forrige. Ministerne derimod, som sternes Hensigter. Efter al Formodning vil følgelig det forestaaende Par understyttes af Monarken, og har allene heele Nationens Vel til Øyemærke, forsikkre sig endda om Stemmernes Overvægt i Parlamentet.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Udtog af en Skrivelse fra Polen af 29. Januar. Man kan dømme om Sandheden af disse Forsikkringer af et Brev, som færdiggiøre sig, ikke at have Deel i det den 3 Nov. begangne Foretagende. Man seer her Afskrifter af et Manifest, hvorudi Hr. Pulawsky vil ret han har skreven til Ritmester Lukasky, en af Cheserne for de Sammenrottede, hvilket man har fundet i denne Ritmesters Pels, da han 2 Dage, efterat han havde udført sit Foretagende, nær var bleven fangen af Cosakkerne, men slag derfra i bare Skjorte. kaldelig befaling, om J ikke har erholdet min Ordre, som jeg en anden Nærværende Skrivelse skal tiene eder til en fuldkommen og urigienVey har sendt eder. J skal med alt eder es Mandskab understøtte Hr. til hvis lykkelige Udfald behøves Taushed og en modig Resolution. Hvad Strawinsky, som har en Commission af yderste Vigtighed at udføre, og mig, saa kan jeg ikke her skikke det med, efterdi Krigscommissionen i Te angaaer det Patent eller Brevet til at blive Oberst, som J forlanger af schen maae underskrive dette Brevet; men jeg skal ikke efterlade at tilstille eder det endnu inden 14 Dages Forløb., C. Pulawsky. M. T. L. seet i det ringeste ikke skulde have været Hr. Pulawsky ubekiendt, naar Man maae have været meget overbeviist om, at Hr. Strawinskys Provedmand for denne Gierning, vilde forbigaae en characterisered Persons, befaling til dette Foretagende, og altsaa gjort sig til den fornemste Homan, for at befrie ham for den beskyldning, at han formelig havde givet fra et vist Hoffes Side, Retfærdiggjørelse af følgende Jndhold: Centochau, og have forlanget 2000 Ducater af mig, med det Tilbud, Jeg tilstaaer, at de Herrer Strafinsky og Kosinsky ere komne til at levere mig Kongen af Polen enten levende eller død. Jeg har sagt, dem, at denne Stræg er meget forvoven, ja alt for dristig, at, da dette lykkelige Anslag kommer an paa Tanshed, jeg ikke før kan tale med eder om en saa vigtig Affaire, førend de ved Ed forpligte sig, ikke at aabenbare det allerringeste om denne Hemmelighed. De gik derfore til Capellet og der aflagde deres Eed efter den Formular, som jeg foreskrev dem. Jeg gav dem derpaa 30 Ducater, og et Brev til Ritmesteren Lukasky, som skulde være Hr. Strawinsky i denne Commission behielpelig. Oberst Nowiky gav dem Efterretning om Tilgangene til Slottet og andre Palladser i Warschau. Det var en Stræg, som de, der paatage sig at udføre den, selv opfandt, og hvis Udfald synes at være meget uvis. Man seer af denne Skrivelse, at Pulawsky saavelsom Nowiky, Oberst for den Pulawskyske Legion, der forhen har været Medlem i Krigscommissionen i Warschau, har forhen været underrettede om disse Sammen rettedes Forehavende.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Presborg den 2 Februar. Som Efterretningerne fra vore Naboelande mælde, saa have Russerne og Tyrkerne nu at bestille med at udvexle Krigsfanger, hvoraf man stilstand. Overalt tales der nu meget og Fred imellem begge disse Mag slutter sig til en hastig Fred, i det mindste tegner det sig til en Vaaben han agter, og Præliminarierne dertil skal allerede saa got som have sin Rigtighed.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Wien den 5 Februar. Efter Forlydende skal de Keiserl. Kongel. Officerer, som ere fraværende fra deres Regimenter, med deres Feld=Eqvipage allerede indfinde sig hos dem den 10. huj. Cavalleriet erholde endnu stedse Remonte=Heste, og Bagerne have Ordre fra nu af og indtil Pintzdag at levere en stor Mængde Tvebakker.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Om en Tyrkisk Bassas Ankomst til Semlin viide vi her endnu intet tilforladeligt. Russerne og Tyrkerne skal nu være i Færd med at udvexle Krigsfanger.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Fra Donau den 6. Februar. Der skal virkelig være udnævnet 17 Keiserlige Kongelige Regimenter til at rykke frem ud af Ungarn og Stebenbyrgen til Wallachet. Den største Deel af dem bestaaer af Cavallerie. Hobroe den 7. Februar.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Paa Kiellerup er der sidstafvigte 5, huj. offentlig bleven declareret Mariage imellem Hr. Lauriz Lassen Brøchner og Jomfrue Kirstine Marie Brasch, en Dotter af forrige Eier afgangne J. Brasch. Løgstøer den 21. Februar.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Efterat der den 9 Febr. sidstafvigte var i Løgsted Kirke skeet offentlig Taksigelse til den Allerhøyeste for sin naadige Varetægt og Beskiermelse over Kongen, det Kongelige Huus og disse Riger og Lande, have Jndvaanerne i ermældte Bye paa adskillige Maader tilkiendegivet deres inderlige og almindelige Glæde. Deres Vinduer havde de overalt om Aftenen illuminerede med Lys; Et Selskab var forsamlet udi Sr. Christen Sahls Huus, hvor fire Karm Vinduer med Sindbilleder vare prydede, og der indbyrdes fornøyede sig med et Ball, og blev der under Canoners Løsning og Musiqve adskillige Pocaler udtømmede paa det Kongelige Huus ses høye Velgaaende. Paa tvende andre Steder i Byen var der og en Glædes Forsamling; Alle de Fartøyer, der laae i Byens 3de Havne, havde deres Flage ophidsede, og enhver fornøyede sig paa den sømmeligste og anstændigste Maade. Aalborg den 27 Februar.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Under 13 hujus har Hans Majestæt paa Christiansborg Slot Allernaadigst udgivet en Forordning anlangende et Geheime Stats=Raads Oprettelse, af følgende Indhold: Vi Christian den Syvende a. a. giøre alle vitterligt, at, da Vores Allernaadigste Jntontion og Villie gaaer derhen, at alle de Sager og Ansøgninger, hvorudi af Os Allernaadigst resolveres, først skulle igiennemgaaes og nøye overveyes i det Collegio, hvor Sagen henhører, og Os derefter forestilles af, og i Overværelse, af saadanne Mænd, som Landets Love og Jndretninger tilfulde ere bekiendte, og, som ere i Stand, til at give Os al den Underretning og Oplysning, som Vi, om Sagens Natur og Beskaffenhed, maatte behøve og forlange; Saa have Vi Allernaadigst funden for godt, at oprette et Geheine Stats=Raad, og derom Allernaadigst at anordne og befale. 1) Vores Geheime StatsRaad skal, foruden Vores Elskelig kiære Hr. Broder, Hans Kongl. Høyhed, Prinz Frederich, bestaae af følgende Lemmer, Vores Geheime=Raad Hr. Otto Greve af Thott, General Hr. Schach Carl Greve af RantzauAscheberg, Geheime=Raad Hr. Joachim Otto Schach Rathlou, Admiral Hr. Hans Hinrich Rømling, General Hr. Hans Henrich von Eichsted, og Vores Minister ved det Udenlandske Departement, Greve Hr. Adolph. Siegfred von der Osten, hvilke Ugentlig, paa visse dertil fastsatte Dage, skulle forsamle sig hos Os Selv. Og maa intet Lem af dette Vores Geheime Stats=Raad tillige være Præses for noget Kongelig Collegio, Departementet for de Udenlandske Sager allerne undtagen. 2) Alle og enhver, som have noget at søge eller indberette, skulle dermed melde og vende sig til det Collegium, hvor Sagen henhører, og ikke directe til Vores Geheime Stats=Raad; Da samme Collegium, efter at have overveyes Sagen, og indhentet vedbørlig Oplysning om det, dertil saaledes indkomne, giør allerunderdanigst Forestilling, efter Sagens befundne Beskaffen bed. Derhos Vi og Allernaadigst ville, at alting herefter (det allene undtagen, som angaaer Vores Tydske Provincer) skal søges, behandles, foredrages og udfærdiges i det Danske Sprog. 3) Alle Collegiernes Forestillinger skulle Os, i og igiennem bemeldte Vores Geheime Stats=Raad, allerunderdanigst foredrages, og Vores Allernaadigste Resolution derpaa tages. Saa skulle og alle anbefalede Expeditioner der ligeledes af Os Allernaadigst underskrives. 4) Skulle det dog Allernaadigst behage Os, deruden for, nogen Resolution at meddeele og underskrive; Saa ville Vidog derhos Allernaadigst, for at forebygge de Uordener og andre Misligheder, som lettelig ved Sagernes Drift kunde flyde deraf, naar Vedkommende Collegium om sligt er uvidende, at den, som saadan Resolution i Hænde haver, skal være forbunden, strax, og førend han sig deraf i nogen Maade betiener, dermed at melde sig ved det Collegium, hvor Sagen henhører; hvilket Collegium da giør Allerunderdanigst Forestilling derom til formelig Expeditions Erholdelse. Hvorefter alle og eenhver sig, under Vores Ungade, have at rette &c.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Den 12. huj. sidst blev i Kiøbmændenes General Laugs Samling heri Byen Sr. Engelberth Brink udnævnt til Ober=Kiøbmand, Sr. Anders Østerrild til ældst, og Sr. Jens Lauritzen Lund til yngst Biesidder. Den 24. huj. fandtes en Kone her af Byen liggende død et Stykke Vey herfra udi en Snee=Dynge; Hun var og Fredagen forhen gaaen til en Bye 5 Fierdingvey herfra, Svendstrup kaldet, da hun paa Hjem veyen er bleven udmattet af Kulde, og saaledes maae være frossen ihiel.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Fra Salling berettes, at iblant de mange falske Forklaringer, der ere gjorte over Hoverie=Forordningen af 20 Febr. a. p. har ogsaa været denne daarlige, at Bønderne paa et vist Gods have staaet i den Formeening, at de ey skulde arbeyde længere end en tredie Deel af Dagen, og da de ikke have agtet Øvrighedens og det Høylovlige Danske Cammers Decision og sande Forklaring, saa ere disse Bønder nu efter Ordre fra Høybemældte Danske Cammer, under Action, for deres formastelige Overhørighed; Udfaldet skal siden nærmere blive bekiendtgjort. Studehandelen angaaende, da er der efter Beretning solgt paa følgende Gaarde i Egnen ved Schive og Holstebroe, sc. Stald=Fæe: PaaEsvadgaard Parret a 60 Rdlr. Schivehuus 56 Rdlr. Haldborg 50 Rdlr., Kiærgaardsholm 58 Rdlr. Bystrup 60 Rdlr. Landting 60 Rdlr. Ryhauge 63 Rdlr. Qvistrup 56 Rdlr. Ausumgaard 64 Rdlr. Cabbel 56 Rdlr. Foer=Stude: Paa Lundgaard 44 Rdlr. Parret, Hostrup 48 Rdlr. Es kiær 42 Rdlr. Jungetgaard 43 Rdlr. Nørgaard 46 Rdlr. Astrup 47 Rdlr. Krabesholm 46 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Natten imellem Løverdag og Søndag og heele Dagen derpaa faldt heren overmaade stor maængde Snee, hvorved Veyene ere blevne saa tilstoppede, at ingen kunde eller turde herfra reise til det Marked, som i denne Uge, er endnu ei kommen. Skarpretteren her af Byen, Sr. Stengel, Uge holdes i Randers. Den Agende Post, som skulde komme i forrige rette Exsecution paa en Mordbrænderinde, kom i Gaar Eftermiddag som reiste herfra i Mandags Morges til Wiborg for der i Dag at for her tilbage igien, efterat han i en Slæde med 4 Heste for ikkun var kom overordentlig stræng Vinter; thi Kuldens Forskellighed er her paa Ther men ungefær 3 Miile herfra. Det har og tillige været i disse Dage en mometro Reaum. saaledes observeret: Om Morgenen. Om Aftenen. Den 21. hujus. 11 Gr. Den 20.11 Gr. Den 21. Den 22. Den 23. Den 22. Den 23. Den 24. Den 25. Den 24. Den 25. Den 26. Den 27. Den 26.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s. Den 23 hujus Hr. Wandall tilsendt 3 Bancosedler med Hosskrift: Ophielp din Næste efter din Formue, Den 26. ved Cassens Aabning befandtes derudi en Bancoseddel paa Nok i løse Penge. Er 13 = 12 For disse anseelige Gaver takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigst Lovet være den Gud, som hører de Elendiges Sukke, og bøyer Hierterne til Miskundhed imod de Trængende, hvis kummerfulde og usle OmstænVelsignet være derfor de ædelmodige Menneske=Venner, der lade andres digheder forøges end ydermere ved denne strænge Vinters haarde Tvang. ne for deres sukkende og høystnødlidende Medmennesker, men benytte sig Nød gaae sig til Hierte, og ey kiedes ved at gjøre Vel, og lette Byrder ren formere deres Sæd, og forøge deres Retfærdigheds Frugter, at deres af Tiden og Leyligheden til at udsaae deres Goddædigheds Sæd; Her Redebonhed maae endnu tilskynde mange fleere!
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Dødsfald. I Dag her i Byen. Bager Sr. Mads Smiths Kiæreste, Mad. Cathrine Frederichsdotter i hendes Alders 33 Aar. Saavel den huus, som udenrigs Post er i Dag Middag endnu er ankommen.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Bekiendtgiørelse. Til Beste for den almindelige Hielpe=Casse i Aal NB. borg bliver i Morgen udi Bogtrykkeriet at faae tilkiøbs en Fortegnelse paa den Orden, i hvilken de sæd vanlige Uge=Prædikener udi forestaaende Faste=Tid skal forsynes af Præsterne her i Byen, saa kan og aparte bekommes de Epistler, der hver Onsdag og Fredag i Fasten blive messede, tilligemed den anbefalede Aftensangs-Text, som paa Skiertorsdag skal forklares. Stykket af hvert koster 2 s. Aalborg, vilde han mælde sig jo før jo hellere hos mig Borgemedersom en Person ved Navn Jens Sommer endnu opholder sig her i ster Rubner, som haver hannem noget behageligt at tilkiendegive. (Formedelst indløbne Omstændigheder er Hr. Major de Frie NB. J denreich til inds ved offentlig Auction at bortsælge NaukMølle den 12. Martii hos Sr. Windfeldt udi Holstebroe, hvor de Liebhabende ville indfinde dem. gerved bekiendtgiøres, at provst Brorson er findet næstkomP.M. S. mende 23. Martii Kl. 10 Formiddag i Lunderager at stille bemældte Præstegaards Avling til Forpagtning paa 3 a 6 Aar til offentlig Auction efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos bemældte Provst Brorson. Ved Gaarden kan saaes aarlig 9 a 10 Td. Byg, 24 a 26 Td. Rug, 30 a 36 Td. Havre, avles 500 til 60 Læs Høe, fødes og græsses 14 a 16 Bester, 30 Fæe=Creaturer, 40 Faar med videre; thi ville det Lysthavende behage bemældte Tid og Sted at indfinde dem, da den Høyste, bydende vorder Avlingen tilslagen. Lunderager den 25. Febr. 17725. Broder Brorson.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
(Sidstafvigte Mandag er mig af slette Mennesker bleven NB. bortstiaalen tvende sølv Spiseskeer med Navn: J. S. K. Hvo der kan give Oplysning om samme, vilde behage at mælde det hos mig underskrevne imod en billig Douceur. C. F. Müller. Chirurgus. Sal. Madame Karen Overwad Wadums Arvinger lade Fredagen d. 6. Mart. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende Dage ved offentlig Auction udi Stervboegaarden her i Aalborg bortsælge hendes efterladte Meubler, saasom Sølv, Kobber, Tin, Messing, Malm, Jernfang, Linnet og Sengeklæder, Dragkister, Chatoller, Speile, Borde, Stole, Porcelain og Steentøy, samt en Careth med videre, som af det derover forfærdigede trykte Catalogis, (der i Stervboegaarden kan bekommes) nærmere kan erfares. Formedelst indfaldende haarde Vinters Veyrligt den 13 Febr. er Auctioe) nen over Kongesvad Mølle, beliggende i Nørhald Herred, Glestrup Sogn, udsat til den 5. Mart. til hvilken Tiid Liebhaberne ville indfinde sig i bemældte Kongesvad Mølle.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Jersom nogen underhaanden maatte have Lyst at tilkiøbe sig en uden Boepæl, som næstkommende Paaske kunde tiltrædes, vilde han med første behagelig anmælde sig hos en af Brødrene, Forvalterne paa Clausholm og Schjærn, eller Fuldmægtigen paa Randers Amtstue, hvor der kan handles og Kiøbet af et smukt og vel indrettet Huus, til en honet Familie, beliggende i Gierlef=Herred, Øster=Torslef Sogn, 2de smaa Miile Nordost fra Randers, og bestaaer af et Stue=Huus af Muur og Bindingsværk med beqvemme Værelser af Daglig- og StorStue, Giæstekammer, Fadbord, Kiøkken og Kielder med fleere foruden vedføyet tvende Sidehuuse til Bryggers, Malt-Kiølle, Torv, Lade, Stald, Faar og Fæe, med fuldkommen god Gaardsrum, og en om Stedet liggende Kiøkken=Hauge, hvorved bestandig løber en Aae med frisk, og godt Vand. Men skulde herom underhaanden ikke mælde sig nogen Liebhaber, saa bliver forberørte Sted og Eiendom førstkommende 16. Martii Kl. 10 Formiddag ved offentlig Auction opraabt, og om fornøy ligt Bud skeer, bortsolgt udi bemældte Tørslef paa de der bekiendtgiørende Conditioner, hvor de Lysthavende sig da behagelig ville indfinde. Og dersom imidlertid noget Kiøb underhaanden skulde skee, skal saadant i disse Tidender til Efterretning forderligst bekiendtgiøres. Clausholm, pr. Randers den 12. Febr. 1772. C. Friis.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Paa min underdanigst gjorte Ansøgning er mig undertegnede af de respective høie Herrer Søe=Sessions Committerede naadigst og gunstigst meddeelt efterstaaende.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Resolution. Da Morten Ottesen Mørch af os er antaget som fast Loots imellem Hals og Løgstøer her i Liimfjorden, og til den Ende har faaet Certisicatz, saa forbydes alle Uberettigede at gjøre ham noget Jndpas i det, hvortil han allene er beskikked, hvorfor og ingen Skipper fra Toldboden maae expederes, som behøver Loots, uden at betiene sig af ham; dog, om han skulde være med nogen Skipper fraværende, da kan en er Farvandet bekiendt, om nogen Skipper det skulde begiære. Aal anden af de Enroullerede som Loots=Medhielper af ham antages, der borg den 13. Febr. 1772. J. Holck. M. d. Kaas.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Saa haver jeg samme til Vedkommendes Efterretning og efter høye Tilladelse i de Aalborgske allene privilegerede Jydske Efterretninger herved skuldet lade bekiendtgiøre. Aalborg den 17. Febr. 1772. Morten Ottesen Mørch.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
Jadame Hovedstrup har en Gaard til Leye paa Wester gade.
Jyske Efterretninger, 1772-02-28
mermedelst Forandring af Boepæl agter jeg underskrevne at bortsælge min tilhørende og iboende Gaard, beliggende her i Aarhuus paa Skolegaden; samme Gaard, som ligger nær ved Stranden, hvor der er stærk og jævnlig Passage, saavel fra Landet som Vandet, er i Henseende Vertshuus, samt Maltgiøen, Bryggen og Brænden, da der er fuldkom sin Beliggenhed og Indretning, baade beqvem til Kiøbmands Brug og men god Gaardsrum broelagt, med fri Jndkiørsel og godt færsk Pompevand med behørig Opstander og jern Pompe=Redskab. Gaardens Bygning er af Bindingsværk med Muur og godt ege Tømmer, bestaaende ud til Gaden af 11 Fag, et Sidehuus langs med Haugen 14 Fag, hvorunder er grundmuuret Kielder, og endnu tvende Side, og Baghuuse Gaarden til Lade, Stald og Fæehuuse, alle tæglhængte, saa er og ved Gaarden en smuk anlagt Haugeplads med gode Frugttræer, og derudi et vel indrettet Lysthuus af Muur og Bindingsværk, hvorved er lagt en Keglebane. Efter Liebhabernes Behag kan og med Gaarden bekommes fuldkommen og godt Brygger= og Brændeviins Redskaber, samt i Værelser, Hr. Byefoged Hals her i Aarhuus og Hr. Birkedommer Friis paa Claus ne 3de jern Kakkelovne med Tilbehør. Om Kiøbet kan accorderes hos holm, samt med mig underskrevne, hvor Conditionerne kan faaes til Eftersyn, men skulde ingen Liebhabere mælde sig underhaanden, agter jeg førstkommende 9. Martii Kl. 10 Formiddag at lade ermældte min Gaard, og Eiendom ved offentlig Auction opraabe, og om fornøyeligt Bud skeer, bortsælge. Aarhuus den 3 Februarii 1772. C. Bolvig.