JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
At Hr. v. Montalemberts Yttringer fra Talerstolen i Pairernes Kammer, Polen angaaende, maatte vække Forsamlingens Følelse og Jnteresse, kan man ikke omtvivle. Destomere maatte Contrasten i Hertugen af Broglios Svar stikke igjennem. Premierministeren behagede vel at anerkjende, hvormeget den Tænkemaade, som aandede i derr. Tascher og Montalemberts Yttringer, gjorde disse Mænd Ære, men det forekom ham tillige, at man ingenlunde lod den, Fremgangsmaade, som Ministeriet 1831 (Periers) havde fulgt, med Hensyn til Polen, vederfares dens fulde Ret. Jn hiin farlige Epoke havde, efter hans Mening, den franske Regjering. for det ulykkelige Polen gjort Alt, hvad der stod i dens Magt. Skulde engang Historien. - vedblev Hertugen - bringe den Correspondence for Lyset, som den franske Regjering har ført i Polens Sag, saa vil - det tø jeg med Vished haabe - hele Verden lade den berømt Mand vederfares Ret, som dengang præsiderede i det franske Cabinet. Hvad der da er skeet i Retfærdighedens og Menneskelighedens Jnteresse, har ikke heller siden været undladt af den franske Regjering, forsaavidt den har troet, ved sin Mellemkomst at kunne være den polske Befolkning (!! nyttig. Kammeret vil indsee, at det er at befrygte, at visse Forhaabninger, der udtale sig fra denne Tallestol, lettelige uden for dette Kammer, kunne fremtræde i andre Former og saaledes vække en Animositet, der kan være skadelig for den Sag, de netop have til Hensigt at gavne. Hvad Fuldbyrdelsen af sluttede Tractater angaaer, saa kan det vel iblandt hænde, at ikke alle Nationer udlægge een og den samme Tractat paa een og den samme Maade, men deraf følger ikke, at man, i et saadant Tilfælde, strax skal gribe til Vaaden og andre voldsomme Forholdsregler. Det er til Politiken og dens Underhandlinger, til Fornuften og til Tiden man maa overlade at gjøre de sluttede Tractater gjældende. Da Talen her er om Polen, vil det her ogsaa vær Stedet at meddele en Anecdote, som berettes, med samme Omstændigheder, baade i det franske Blad Messager, og den engelske Morning Herald. J Fristaten Krakau, ligeledes en Deel af det gamle Polen, og ligeledes garantere 1815 af Wiener-Congressen, under russisk, preussisk og øster rigsk Beskyttelse, vilde en vis Adam Sienousky, som i den engelske Blad rigtignok caracteriseres som en Mand med meget excentriske Jdeer, forherlige Keiser Nicolais Navnedag den 18de Decbr., ved at illuminere sit Huus. En sammenstimlet Folkehob slog hans Vinduer ind, og der skal endog være bleven skudt paa hans Tjenere, da disse omsider viiste sig, for at slukke Lysene.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
J Anledning af den amerikanske Gjældssag har man, i den londonske Coureer af 3de D., en ganske egen Corvorespondentsmeddelelse fra Paris af 6te, ifølge hvilken Differencerne mellem Frankrig og Amerika paa eengang skulle gendes, ved strax at udbetale de 25 Millioner Fr. med samtlige paaløbne Renter, Meddeleren beretter dette som et bestemt Factum. Hertugen af Broglio, siger han, har forebygget alle yderligere Forviklinger i Sagen, som muligen kunde opstaae, naar Congressen i Washington, efter Hr. v. Bartons Ankomst, griber til strængere Forholdsregler; Hertugen har nemlig officielt meddeelt den mæglende engelske Regjering, at Pengene ligge beredte til Modtagelse. (At Ministeriet skulde have gjort dette Skridt, uden at lade Sagen yderligere forhandle i Kamrene, med Hensyn til Valazes Amendement, er næsten utroligt, med mindre man skal antage, at det var Ministeriets Mening, der yttredes i Journal des Døbats, at Præsidentens Budskab, i dets Udtryk om Gjælds sagen, indeholdt en noksom fyldestgiørende Erklæring."
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Spanien. J Madrid gaaer det Rygte, at Regentinden selv vil begive sig til Armeen, for at opflamme dens krigerske Mod. J Procuradorernes Kammer ere Discussionerne om Finantsloven, og en saakaldet Tillidslov (der ikke ubetydeligt udvider Ministeriets Myndighed), begyndte. De Ultraliberales Parti repræsenteres af den os for bekjendte Marquis las Navass. Han begyndte sin Opposition med den Erklæring, at han havde den fuldkomneste Tillid til Ministeriets Hensigter, men Erfaringen havde altfor ofte lært, hvor skadelig saadan Tillid kunde blive for Staten, naar den var altfor ubegrændset. Han behøvede kun at erindre om, hvor meget man havde betroet sig til de tidligere Ministre, og hvormeget man havde fundet sig skuffet i sine Forventninger. Han vilde derfor først da stemme for det forelagte Lovudkast, naar han havde erholdt Oplysninger om et og andet Punct, som endnu svævede i Mørket. - Den forrige Minister, Marti nes de la Rosa, henleddede Opmærksomheden paa, at Hr. Mendizabal havde erklæret ikke at ville benytte Laan, Skatter eller Salget af Nationalgodser, som Hjælpekilder for Finantserne, og, da disse hidtil havde været de eneste, man kjendte, maatte det findes tilgiveligt, om man gjorde Paastand paa, først at lære at kjende de nye mysteriøse Midlers Natur, som Ministeren vilde gjøre Brug af, forinden man bevilgede den foreslagne Tillidslov. - Mendizabal svarede ham, ved at henvise til alt Det, som hans Administration allerede havde ydet, alle Tvivlerne til Trods og lang over hans egen Forventning. Han anførte, som Exempler, Provindsial=Juntaernes Underkastelse og Fremgangen med Udskrivningen af de 100000 Mand, og haabede, at Kammeret, ved at tilregne ham og hans Colleger, hvad de alleredhavde ydet, ikke vilde nægte ham og dem den Tillid, som det foredragne Lovudkast gaaer ud paa at forskaffe Ministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
England. Tiden nærmer sig, da Parlamenterne atter skulde træde sammen. Stemningen imellem Torverne og Whiggerne synes at være bittrere end nogensinde, og det Sprog, som O Connelle, paa den ene Side og Times", som Torvernes Organ, paa den anden Side, føre imod hinanden, nærmer sig det Sommeliges alleryderste Grændse. Bladet Standards mener, med Vished at turde forudsige, at der i Kongens Trontale vil forekomme et Sted, af hvilket man vil kunne slutte, at, om Hans Majestæt endogsaa ikke erkjender Nødvendigheden af at afskedige sit nærværende Ministerium, saa anseer han det dog for nyttigt at opfordre alle Englænderes christelige og patriotiske Sands til at gjøre de Radicale en bestemt og kraftig Modstand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Blandede Efterretninger. Den brasilianske Regent i Keiser Peder den 2dens Mindre i aarighed, Don D. Ant. Feiio, har under 25de Octbr. udstedt en Proclamation, hvoraf man idet mindste seer, at har veed, hvorledes Tingene burde gaae. Naar den unge Keiser engang selv tager Noret, behøver han altsaa kun at sig med hiin Athenienser: "Alt hvad denne har sagt, vil jeg giøre Regenten skal ellers være en brav Mand; men at svagt Helbred.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
J nogen Tid er der udkommet en Avis paa Sandwichsøerne i Hovedstaden Honororu. Den er skreven i Øen Sprog og trykt i lille Qvart, prydet med Træsnit som Penningmagazinerne. De politiske og mercantile Artikler synes ikke at kunne fylde dette Blad; Udgiveren har derfor benyttet Leiligheden for at gjøre sit Blad til et Slags Encyclopædi og Sandwichs Conversationsblad ved, deels at meddel Figurer af og Beskrivelse over fremmede Landes Planter og Dyr, deels at give Udtog af Bibelen, oplyste ved Træsnit Under Overskrift Seilads under Vandet, læses Følgende fra Paris den 24de Decbr.: Hr. Villerois fortsætter med sit Dykkerskib sine, i Overværelse af en Jngenieur og en fremmed Søofficeer, nylig med Held anstillede Forsøg. Han har i dette Fartøi opholdt sig 3 Qvarteer under Vandet, eller rettere sagt under Jsen, uden at der fandt ringeste Forbindelse med den ydre Luft Sted. Medens Ingenieurensk i en Baad opmærksom iagttog alle Maskinens Bevægelser, hunderholdt Søofficeren, der var med under Vandet, i Dykkerskibet, sig ganske roligt med Opfinderen om det Overordentlige ved denne nye Seilads. Efter flere Gange at have dukket under og være kommen op igien, hævede Maskinen sig over Jsen, og de to Herrer stege nu ud af den, uden i ringeste Maade at klage over Kulde eller anden Ubeqvemmelighed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Hr. Paul Debavay, Ingenieur og Mechanicus i Brüssel, har erholdt Patent paa Forfærdigelsen af Som ved en af ham opfunden Dampmaskine, der synes bestemt til at frembringe en total Omvæltning i denne bevægende Kraft. Man tænke sig nemlig en Maskine af 5 Hestes Kraft, men som kan bringes til 15, 20, 30 Hestes Kraft, befriet fra alt besværligt Tilbehør, saasom Vindfang, Vægtbjælker, og de store Hjul, opstillet uden Muurværk og anden særdebles Indretning i et Locale paa det Høieste 5 Alen i QvaUdrat; en Maskine af saadan Lethed, at man efter Behag kan henflytte den hvor man vil, og sætte den i hvilketsomUhelst Værelse uden anden Forberedelse, end Dampkjedelens og Ledningsrørenes Anbringelse, hvilket Hr. Debavay desuden betydeligt har vidst at simplificere, og man maa tilstaae, at denne Opfindelse er høist vigtig. Sommene falde, lig en Regn, aldeles fuldendte ud af Maskinen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
De indianske Taskenspillere, fortæller Randers Avis, overgaae langt vore europæiske i Kunsten. Til Beviis derpaa nanføres her, efter paalidelige Reisendes Fortællinger, nogle faa Prøver, hvorhos maa bemærkes, at deres Forestillinger skee paa fri Mark, under aaben Himmel. En saadan Tusindkunstner tog f. Ex. en Leerkrukke med en viid Aabning, fyldte den med Vand og heldte det altsammen ud igien; men saasnart som han derpaa vendte Krukken om, saaledes at Aabningen kom i Veiret, var den altid igjen fuld. Han lod derpaa en af Tilskuerne fylde den og derefter vende Krukken om, men der flød ikke en Draabe ud, og da den satter vendtes om, var den tom. Dette Kunststykke blev flere Gange gientaget og Gjogleren tillod derhos Enhver at undersøge Krukken; ja sønderbrød den endog tilsidst, for at vise, at den var af et ganske almindeligt Slags og aldeles ikke særskilt dertil indrettet. Derpaa tog Kunstneren en Pose med 35 Mæssingkugler, som han kastede op i Luften, den kene efter den anden, uden at en eeneste af dem faldt nedigjen. Efterat han havde kastet den sidste i Veiret, indtraadte en Pause af en heel Minut; derpaa gjorde han flere Haandgreb og mumlede Noget imellem Tænderne, hvorpaa den ene Kugle efter den anden igjen kom ned af Luften og blev opfanget i Posen. Et tredie, ligesaa ubegribeligt, Kunststykke her dette: Gjøgleren satte en stor Leerkrukke midt paa Pladsen, som Tilskuerne i en Halveirkel indsluttede. Derpaa krøb han selv ind i Krukken og bad dem først efter en vis Tids Forløb at see ned i den. J nogen Tid hørte man sen underlig Mumlen ud af Aabningen; men da Tiden var homme og man vilde undersøge Krukken, var den som og Gjøgleren forsvunden. Bunden i Krukken var ganske heel, tet at see, der kunde lede til dette forunderlige Kunststykkes Forklaring. Omtrent tusinde engelske Mile fra Capstaden i Landets Indre, findes ved Foden af et Bjerg et uhyre Kæmpetræhvorpaa Landets Jndfødte have opbygget sexten kegleformig Hytter, hvori de boe, sove og ere sikkre for Løverne. Dette Træes store Grene ere understøttede af stærke Pæle, hvori man har gjort Jndsnit og paa disse klavre Træets Beboere, op i deres Hytter; den laveste er ni Fod fra Jorden. Om Dagen sidde Beboerne sædvanlig i Træets Skygge, og kunom Natten eller naar der er Fare paa Færde, tye de derop Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Viborg. Den 28de Decbr. blev i den kgl. Landsoverret Christen J. Smed af Overlund, tiltalt for anden Gang begaaet Tyveri, dømt at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 60 Dage. Ved Viborg Kjøbstæds Extraret var han tilfunden at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. S. D. er Ulfborg og Hinds Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Christen Christensen og Maren Hansdatter af Holmsland, for gjentagende at have siddet Amtets Paalæg om at entholde sig fra hinanden overhørig, ere til fundne hver for sig at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Den 4de Jan. er Hjelmslev Gjern Herreders Extraarets dom stadfæstet, hvorved Anders Nielsen Ladegaard, for 3die Gang begaaet Tyveri, er dømt at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. S. D. ere nogle af Gromd. Erik Nissen af Egtved mode Gaardmand Hans Roed i Bølling fremførte beskyldninger mortificerede, og Førstnævnte derfor paalagt at bøde 20 Rbd. Sølv til Veile Amts Fattigkasse. Ved JerlevBrusch Herreders Ret var Mulcten ansat til 50 Rbd. So at erlægge til Egtved Sogns Fattigkasse. S. D. er Skagens Kjøbstæds Bytingsretsdom stadfæstet, hvorved Aalborg Hospital er kjendt uberettiget til Andeel i Skagens saakaldte Fisketiende. S. D. er en Sag, paadømt inden Rougso m. fl. Herreders Ret, hjemviist, hvorunder Vicevagtmester Petersen søgte Gaardmand Knud Nielsen i Vorre i Anledning af en Hest med Ridetøi m. m., denne havde frataget hiin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Blandede Efterretninger. Neue Zeitung indeholder en Skrivelse fra Kbhavn af 8de Januar saa lydende: "Oberstlieutenant v. Abrahamsons og Major v. Fibigers Afgang fra den militaire Høiskole, i Kjøbenhavn har givet Anledning til forskjellige Rygter og dette meget naturligt, da Begge ere videnskabeligt dannede Mænd og vanskelige at erstatte. De første Artikler i flere Tidender, sandsynligviis Producter af deres, ikke lærde og derfor misundelige, Modstandere, have forskaffet disse Rygter Tiltro, men efterstaaende Extract af den kal Parolbefaling, som viser, hvor tilfreds Kongen har været med disse Mænds Virken og Stræben, turde tjene til hinRygters Berigtigelse: "Parolbefaling, givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 28de December 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Armeebefaling. Vi tilkjendegive Generalkrigscommissairen, Oberstlieutenant v. Abrahamson herved, at Vi særdeles paaskjønne de Fortjenester, han som Underviisnings-Directeur har lagfor Dagen ved denne hans Embedsførelse for Vor militaire Høiskole. - Vi tilkjendegive Hr. Major v. Fibiger herved Vor Tilfredshed med hans Tieneste som hidtil værende Commandeur for den militaire Høiskole.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Ved Høiesteret er i Løbet af afvigte October afsagt, blandt andre, følgende Domme: Arrestforvarer ved det civile Arresthuus i Kbhvn., Jens Schmidt (tiltalt for at have brugt Arrestanterne til Arbeide), bør bøde 100 Rbd. Sølv. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt udrede Sagens Omkostninger. Efter Lands=Over= samt Hof= og Stadsbrettens Dom skulde han have havt sin Bestilling forbrudt. - Arrestanten, Mosaiten Jsach Heimann af Slagelse (imod hvem der af Justitien var anlagt Sag for bedrageligt Forhold), skal hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Sg. J Dage, samt udrede i Erstatning til Huusmand og Smed Søren Christiansen i Store=Grandløse 9 Rbd. i Sedler og 8 Mk. i r. S., samt betale Actionens Omkostninger. Efter Hjemtingsdommen skulde han have mistet sin Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
- Sagen imod den indklagede Fæstehuusmand Anders Nielsen Kiel af Haarslov, som (for udviist ustyrligt og nordentligt Forhold, samt Skjænden Søndagen den 12te April sidstl. under Gudstjenesten) ved Underretten var dømt til, paa egen Bekostning at hensættes i Odense Arrest i 4 Da lige og Nætter paa Vand og Brød, er afviist. - Arrestanten Børge Knudsen Lund bør (for 4de Gang begaaet Betleri) hensættes til Arbeide i Odense Tvangsarbeidshuus i 18 Maaneder. - Smed Niels Hansen af Græse (tiltalt for at have slaaet Gaardmand Hans Andersen i Hovedet med en Øxe) er frifundet for Actors videre Tiltale i denne Sag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Forhenværende Gaardeler Johan Jørgen Hunæus af Ny lykkegaard bør (for en afgiven urigtig og beediget Forklabring) bøde 50 Rbdlr. Sølv til Amtets Fattigkasse. Ved Vordingborg søndre Birks Extraret var han idømt 3 Gg. 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød med anordnet Melplemfrist, og ved Lands=Over- samt Hof= og Stadsretten at straffes paa sine 2 Fingre. - Arrestanterne Peder Christian Agerholm og Anders Mathias Pedersen af Morsø(imod hvem der af Justitien er anlagt Sag for begaaet Røveri) er dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus, Første i 4, Sidste i 3 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Hr. Pastor N. Søtoft, der nylig i Kjøbenhavnsposten, opløftede sin Stemme imod Klapagten, har nu i samme Blad anført nogle grundede Grunder for Jagtens Frigivelse. Disse ere: 1) at Bonden, der udgjør Hovedmassen af Armeen, derved vilde blive fortrolig med Soldatens Hovedvaaben, Bøssen, og Fædrelandet altid have en rede og modig Landstorm, 2) at det for Agerdyrkningen skadelige Vildt, som nu ustraffet nedtræder og opæder Bondens Korn og Raps, vilde blive ødelagt og hver Mand faae den fornødne Fred paa sin Eiendom; 3) at det muligen kunde forhindre natlige Jndbrud og Røverier, naar Røverne maatte frygte for at træffe den eenligt boende Bonde bevæbnet med Skydevaaben, som han forstod at bruge; 4) at et moralsk Uvæsen, Krybeskytteriet, der ofte avler Fjendskab, Mistillid, lumsk Tænkemaade, stundom gruelig Hævn, Mord og anden Udaad, derved maatte hæves, og 5) den statsretlige Grund, at Staten maa søge at skaffe enhver Borger hans fulde Ret, og derfor ei indrømme den En fremfor den Anden en Rettighed, som, ifølge sin Natur, maa være fælles og lige for Begge; thi Ret og Billighed, fordrer, at Hvo, der skatter og skylder til Staten af Statens Jorder, der alle kun besiddes under dens Overeiendomsret, maa ogsaa kunne i alle Henseender beboe, dyrke og bearbeide den i Fred og Ro for Andres Privilegier, der ikke til Statens Tarv ere fornødne, men endog forstyrrende gribe ind i det Heles Vel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Den 5te Jan. d. A. hændtes den Ulykke, at 3de vakkre Børn fra Harthe Sogn pr. Kolding omkom, ved paa Hjemveien fra Skolen at gaae over Jsen paa StallerupgaardsSø. De tvende af disse Børn, en Pige paa 13 og en Dreng paa 11 Aar, der tilhørte Gaardmand J. Christensen af Stubdrup, vare blevne noget tilbage fra deres Kammerater og vilde skyde en Gjenvei, for at naae dem, hvorved de sank igjennem Jsen. Paa deres Raab om Hjælp tililede tvende raske 142 aars Drenge, den ene Søn af Sognefoged N. Jensen og den anden en Søn af Huus eier I. Chr. Petersen. Sognefogdens Søn kom først, og fik fat i Pigen; men Jsen brast, og han sank; dog lykkedes det hans Kammerat at trække ham op, ved at række ham en Stok. Hiin søgte nu at raade ham fra videre Forsøg, hvortil han svarede: "Vi maae opfylde vor Pligt, om end vort eget Liv tilsættes!" og den modige Dreng krøb atter ud paa et Stykke Jis, for at redde de tvende Sødskende; men det skulde ikke lykkes; - Jsen brast anden Gang, og den Ædle druknede ved Siden af dem han vilde redde. Han var sine Forældres Haab, Trøst og forventende Alderdoms Støtte. - Gud trøste de Efterladte, Det mosaiske Troessamfunds nybyggede Synagoge i Kbhvn. har i den sildigere Tid været et Slags Tumleplads for adskillige Uordener, der udentvivl ville anledige Øvrigheden til at have et vaagent Øie med bemeldt Troessamfund, for at forebygge videre Uordener. - Som bekjendt, bestaaer dette Samfund af tvende Afdelinger: den nye og den gamle (orthodoxe). Hvad den første, paa Grund af Tid og Tidsaand, antager for rigtigt, billiger den sidste aldeles ikke, saavidt Kirkeskikkene angaaer. Med Hensyn til Bønnernes Afholdelse, f. Ex., ere Meningerne høist forskjellige. De Ældre ere nemlig vante til, at fremsige disse lydeligt; hvorimod de Yngre have bestemt, at Bønnen skal fremsiges ganske sagte, for at intet uindviet Øre skal mistyde samme. Dette er Grunden til, at en Kamp af ikke liden Betyden, hed har fundet Sted i Synagogen, for nogle Dage siden, da en Mængde yngre Mosaiter vilde kaste en gammel, lyde bedende, Troesbroder ud af Synagogen, og det efter Forstandernes Tilskyndelse. J Tummelen, som derved opstod fik Adskillige Ondt, og Trudsler ere udstødte, hvorved Folk Ære og Helbred ere udsatte for Fare, idet Forstanderskabet. har erklæret, at Enhver, der et fremsiger Bønnen sagte, uden videre skal vises, eller kastes ud. Ogsaa har man sig den posteret Politi ved Synagogen, hvortil dog neppe er lydelig Bøn kan give Grund, eger Ret, ei at tale om Bekostningen, som dog vel ikke kan paalægges Menigheden?
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Forsynet, den 12te Januar om Aftenen Kl. 8, ved en særdeles rolig og blid Død at bortkalde min gode og inderlig kjære Moder, J. S. sal. Hans Mathisen, i hendes næsten 90de Aar. Dette vil jeg ikke undlade at bekjendtgjøre fraværende Slægt og Venner. Lundgaard i Due Sogn, den 13de Jan. 1836. E. M. sal. J. Christensens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Undertegnede er af Brandassuranceforeningen i Altona, fra dette Aars Begyndelse og indtil videre, antaget som sammes Commissionair her paa Stedet og Omegnen, og ville desaarsag Enhver, som maatte ønske Varer, Meubler &c. assurerede hos bemeldte Forening, behage at henvende sig til mig paa Postkontoret; og tillader jeg mig ved samme Leilighed at bekjendtgjøre, at Præmien for et Aar er for Tiden bestemt i Sølv saaledes: 1ste Classe 1/4 pCt. eller 16 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i grundmurede Huse i Byerne. 2den Classe 1 pCt. eller 24 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i Bindingsværks=Huse i Byerne. 3die Classe 1/2 pCt. eller 32 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i grundmurede Huse paa Landet. 4de Classe 3 pCt. eller 40 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i Bindingværks=Huse paa Landet. 5te Classe 1/4 pCt. eller 48 s. pr. 100 Rbd. Sv.) i Fabrik 6te Classe 3 pCt. eller 64 s. pr. 100 Rbd. So. 1 bygninger, i Forhold til den dermed forbundne Ildsvaade. 7de Classe 3/4 pCt. eller 80 sk. pr. 100 Rbd. Sv. i straa tækkede Bygninger paa Landet. Tillige bemærkes, at bemeldte Forening har havt saa betydeligt Overskud, at den for 1833 og 34 aarlig har tilbagebetalt det Halve af Præmien. Aalborg, den 1ste Januar 1836. Østergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
En tospændig Kane uden Beslag staaer til Salg hos Kammerraad Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Ved Nyhavn er en god Beboelse, bestaaende af 3 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder, at faae tilleie til næste Flyttetid. Adressecontoiret giver nærmere Anviisning. Til Leie uden Vesterport Nr. 74 for en honnet Familie. P. Hassing. Et Sted med have er at faae til Kjøbs eller til Leie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Paa Vedkommendes Forlangende er den Leilighed i Gaarden Nr. 232 ved Stranden, som Hr. Viinhandler F. Meyer sidst har beboet, enten strax eller til Paaske Flyttetid at faae til Leie. Sophie sal. Thygesens.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Seilgaard, beliggende i Funder Sogn, Hids Herred, Aarhuus Amt, i Nærheden af Hovedgaarden Silkeborg, ved Gudenaa, der er seilbar til Randers, er underhaanden at faae tilkjøbs. Til Gaarden, paa hvis Bygningers Jstandsættelse i de sidste tvende Aar er anvendt betydeligt, hører circa 600 Tønder Land, der have en for Gaarden fordeelagtig Beliggenhed og i det hele kun staaer for circa 7 Tønder Ager og Engs Hartkorn. Tienderne, som ere indkjøbte, følge i Kjøbet tilligemed en, mere end fuldkommen, Besætning. Henved 100 Tdr. Land ere allerede merglede og endeel deraf besaaet med Vinterkorn og Raps, der staaer i bedste Grøde. Endeel af Kjøbesummen kan blive staa hende i Gaarden og de øvrige betalings Vilkaar ogsaa blive indrettede i Kjøberens Faveur. Gaarden kan modtages strax eller til 1ste Mai d. A. Det Nærmere des- angaaende erfares hos Ph. H. Ree & Co. i Aarhuus & i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-18
Gaarden Grensted i Vesterbronderslev Sogn, beliggende tæt østen for den nye Landevei imellem Aalborg og Hjørring, attraaer Eieren, formedelst tiltagende Svagelighed, underhaanden at sælge, Hartkornet er 7 Tdr. 2 1 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. med et Areal af circa 200 Tdr. Land geometrisk Maal. Jorderne ere saavel skjeprige Korn, som gode Græsnings-Jorder, Bygningerne rummelige og gode. Paa Eiendommen ere desuden 3 Fæstehuse, som forrette hver 62 Dages Arbeide aarlig til Eieren. Udsæden er 18 a 20 Tdr. Rug i 2de Kjærve, 8 Tdr. Byg og 24 Tdr. Havre, foruden Boghvede og Bælgsæd; Besætningen 30 a 34 Fæhoveder, 24 Faar, samt 6 Heste, som betydelig kan udvides. Man behager at accordere med Eieren paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-20
Frankrig.