Aalborg Stiftstidende, 1842-12-24
J den calculatoriske Oversigt for 1835 blev Overskudet af disse Jndtrader anslaaet til 50,000 Rbd., men da 89,000 Rbd., som nu afholdes af de vestindiske Jndtrader, dengang udrededes directe af Finantserne, blev der i Virkeligheden en Underbalance af 49,000 Rbd., hvilket Resultat vistnok i høi Grad maatte ansees som paafaldende. Overskudet beregnes nu i Normalreglementet til 149,700 Rbd., i Budgettet for 1841 til 83,100 og i det for 1842 til 79,700 Rbd. Forholdet har saaledes vistnok forbedret sig, idet der istedetfor et effectivt Deficit nu kan beregnes en virkelig Jndtægt; men naar det betænkes, hvad Staten taber ved den lavere Told paa vestindiske Frembringelser, og at de Formuet, som samles paa Øerne, kun høist sjeldent komme Moderlandet tilgode, men bortføres for at fortæres paa fremmed Steder, kan det vistnok med Grund siges, at Colonierne desuagtet ikke bringe Staten nogen Jndtægt i finantsiel Henseende. Det maa derfor billiges, at Regjeringen har søgt at tilveiebringe Besparelser, isærdeleshed ved at indskrænke de uforholdsmæssig store Embedsindtægter, som have været tillagte nogle af Øernes Embedsmænd, navnlig Generalgouverneuren paa St. Croix, og som i den Grad have været overdrevne, at den nuværende Havnemester paa St. Thomas lonnes ved Sportler, der, Embedsudgifterne fradragne, af ham selv ere opgivne til 10,000 Rbd. vestindisk Courant, imedens hans Eftermand i Embedet kun er aflagt med 1500 Rd. i Gage og 1000 Rd. til Baad og Baadsnegere. Naar det sees, at Toldembedsmændene ere tillagte betydelige Precenter, og at disse endog andrage, foruden den normerede Gage, for den nuværende Toldintendant paa St. Thomas 14322 Rd. v. C. eller 18,332 Rbd., og for hans Eftermand 11,458 Rd. v. C. eller 14,666 Rbd., da frembyder sig det Spørgsmaal, om det ikke er betænkt, at sætte disse Embedsmænd paa fast Gaae og kun at tillægge dem Procenter af det, Toldindtægterne maatte overstige en vis Normalsum, saaledes som for Toldembedsmændene her i Landet har fundet Sted. Det er af den Roeskildske Forsamling udhævet, at den Mening neppe er uden Grund, at Fortoldningerne, om ei paa St. Croix, saa dog paa St. Thomas, skee paa en virkaarlig, ingenlunde for Statskassen fordeelagtig Maade, og Forsamlingen har troet at burde anbefale til Regjeringens særdeles Opmærksomhed, om ikke hensigtsvarende Forandringer kunne træffes. Jdet Committeen tiltræder, hvad der af hin Forsamling er yttret, og hvilket finder Bestyrkelse ved den Omstændighed, at danske Skibe, for at anløbe St. Thomas, udclarere fra fremmede Havne, troer den at maatte gjentage, hvad der ligeledes er bemærket af den Roeskildske Forsamling, at det er den almindelige Mening, at der i de vestindiske Forhold finder en dybt indgroet Mislighed Sted, og at den kongelige Kasse, om end Regjeringen ikke uden Held har kjæmpet herimod, dog endnu lider under denne Mislighed. Hvad Jndtægten af Tallotteriet angaaer, da har Forsamlingen i 1838 med betydelig Pluralitet indstillet, at denne Jndretning maatte ophæves, saasnart Jndtægten deraf kan undværes. Committeen haaber, at dette Ønske vil blive opfyldt, naar en Opoffrelse fra Finantsernes Side bliver mulig. Med Hensyn til Postvæsenets Jndtrader, da fandt Committeen Betænkelighed ved en almindelig Nedsættelse af Brevportoen, men mener, at en Omarbeidelse af Brevposttaxten nærmest maatte gaae ud paa visse partielle (?) Nedsættelser, som enten kunde have billighed for sig, eller være begrundede i enkelte specielle Forholds særegne Natur (22, hvorimod man dog fandt det en Undersøgelse værdigt, om ikke det hele Tarifsystem lod sig simplificere uden altfor betydelig Opoffrelse.