JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
paa en Lantze en rødfarfvet HesteRumpe lader udskicke, da følger endeligen vist en Krig der paa, oc tør Soldaten videre ingen Ordre forvente, men hand maa sig flux til Krig udruste, oc hier da ickun efter at opbryde oc sin Marches Tilstundelse. Oc paa det Krigs-Folcket i Asta kunde hafve Tid og Respit nock sig at udruste, da hafver den Store Sultan alt tilforne i forgangne Aars Efter-Høst Heste-Rumpen ladet ud sticke. En Bassa, som hafver en Vegiers Titul, tør ud af synderlig Tilladelse føre 3 Estandarter udaf hvilcke paa hver henger en Heste-Rumpe, oc det udaf hvad Slags Farfde dennem lyster, undtagen grøn, dog hafver de Forlof den Lantze hvorpaa Heste-Rumpen er anbunden, grøn at lade anstryge. Samme Estandarters Brug skal der af være kommen, fordi, Tørckerne en Gang i en Treffen imod de Christne hafver mist deres Hofved-Fane, oc der den Store-Vezier hafver forEff 3. mer mercket, at Hans Soldater der ved hafde tabt Modet, hafver hand flux en Hest Rumpe ladet afhugge, den paa en Piqve udstucket, oc raabt, hvo der elsker mig, den følger mig De nedrige Officerere hafver oc ved deres Faner, dog foruden HesteRumpe. De Basser som ere Vegierer, hafver Forlof at henge en dobbelt Svandtz paa deres Stang, men en Beeg ickun en enckel. Naar Kryseren gaar self til Marcken vorder ført 7. saadanne, thi Tørckerne kalder deres Keyser en Herre ofver Verden, hvilcken de deler udi 7. Climata. Foruden denne Heste, Rumpe, hafver Tørckerne oc andre skiønne Faner udaf Silcke-Tøy, hvor om i til kommende. Men efterat mand indtil des endnu ingen rette Particularia om den beleyrede Stad Viens Tilstand men mange adskillige oc forandrelige Tidender, hafver bekommet, saa vil mand heller lidet forbie, indtil mand fornemmer, hvorledis det med Undsætningen vil afløbe. J midler Tid meddeler mand Efterfølgende. Relation om Kongens af Polen Anmarch, den Stad Vien at undsætte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
af Rattibebr i Ofver-Slesien den 25. August. Ae mand saa længe intet hafver skref vet, foraarsaget den stædsevarende Reyse, eftersom vi paa 14. Dages Tid Kongen af Polen Hans Ankomst her oc til Gleibich hafver maat forbie, hvor min Her Grefves Fader saa som LandsHøfvedsmand hannem med Stænderne paa hin Side Gleibith paa de Polske Grændser undfinge, hvilcken Oration dette Lands-Cantzler Her Baron Vilt skab gjorde, men Adelen, i lige Maade, vor gandske Hofstadt hafver hannem til Gleibith til Hests vel udstafferet, indhent.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Kongen kom i een Berlinsk Kaleske eller Gese med 6. Heste forrespendt, hen til den Sted hvar hand blef undfangen, oc sad Ofverste Staldmester hos hannem, næst hannem den Eldste Prinz til Hests samt den unge Grefve Dænhof oc mange Polske Cavallerere, saa oc 2 Compagnier af Hans Lif-Gaarde og gandske Hofstadt, men saa snart hand var antagen, hafver hand sæt sig til Hests, oc med hannem indtil af Gleibith ledsaget, hvor hand Natten ofver hos Franciscaner-Munckene er forblefven, men den gandske Armee, hvilcken sig i 50000. Mand hafver forsamlet samt 28. Støcker, hvilcke ved Hans Ankomst blefve løsede, stode paa Marcken ved Gleibith, som hafde de skiønneste Telter, oc hafver mand i sine Dage icke seet meer Pagage, thi der hafver været ofver 6000. Vogne, hvad forskiønne Heste de Polske hafver haft, kand icke nocksom beskrifvis. Den 12. hujus hafver Hans Kongelige Majestæt een Mil fra Rouden, hvilcket er et skiønt Cisternienser Kloster, ofvernattet, paafølgende følgende Dag kom hand til Rattibor, hvor hand holdt Middags Maaltid, oc logerede paa vort Slot, hafver spillet med vor Grefveinde, Grefve Prosmoninde oc Fruen af Zicrostia for den Tafel Alumbra, men Prinzen spillede med Froickenen. Der de hafde endet Spillet, ginge de til Tasel, hvor Kongen sad ved den høyre Haand hos Printzen, her efter mange fornemme Fruen-Zimmer, samt vor Grefveinde og Froicken, hvilcke der komme at fre Kongen, maatte sidde hos, men ingen af hans Cavallerere, uden Cron-FeldtHerren, Cron-Staldmester, oc nogle Øfverster, de andre Cavallerere saa oc vore hafver opvartet, iblandt hvilcke vare Grefve Colonna oc Grefve af Proskou Commissarier. Kongen er en meget fed Herre, oc udaf treffelig Anseelse, hand hafde en blaa Gylden stockes Kiol paa, hvor ofver hand bar i et blaae Baand en treffelig Stierne af Demanter, som var uskatterlig, paa den venstre Side, der ofver en brun Rock, af skiønt Hollandsk Klæde, oc paa den venstre Side i lige Maade en Stierne af luter Perler, som de største Erter, men paa den høyre Side hafde hand en stor Guld-Kiede, Strick eller Bølge-Kiede-Arbeyde, hvor hand en forgyldt Bøsse anhafde, paa Hofvedethafde hand en Skarlagens skiøn ZabelsHue, men hand sad altid med aabet Hofved. Efter Maaltid er er hand med Lif Gaarden oc den gandske Hofstadt, en Mil paa hin Side Rottiboe gangen til Hests, men Armeen blef uden for Rottiboe, oc giel paa følgende Dag med alt Artilleriet ofver Rattiborer-Broe, hvor mand først Armeen ret kunde ansee, eftersom et Compagnie marcherede efter det andet, oc var ingen Ophøren med marcheren fra om Morgenen aarle ved 2. Klocke-Slet indtil om Aftenen ved 8. Slet; Dagen der efter ere end 5. Regimenter Fod-Folck forbi passerede, oc om 8 Dage skal endnu 80000. Lottringske Folck efterfølge. Husarerne hafver alle Vinger, oc deres Klæder ere ofver alt udaf Ulskind, oc det lødene udvendt, deres Gevær en Lante, et Par Pistoler oc en Sabel, Archibusererne alle med Pantzere. Der vare oc 5000. Armenianer, de hafde lange røde Huer, Korte røde Trøyer foruden Ermer og lange Buxer, som Vallackerne, deres Gevær en Øxe og en Mussqvete, oc hos alle Compagnier Standarterne oc Fanerne med et Kaars.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Fortegnelse over den Konge lige Polske Hofstadt, hvilcken tilden Stad Viens Undsætning, sig der hen ad hafver be gifvet. Hans Majestæt Kongen. Kongens ældste Prinz Jacobus. Her Castelan af Lifland, Feldther, Senator. Her Guynsky Cron-Under-Cantzler oc Senator.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Her Cron Ofverste Staldmester Mellegynsky, som Ofverste CammerererStæd betiener. Her Cron-Hof-Skatmester Modezizeusky. Den unge Her Grefve Dænhof. Den Kongelige Skrifte-Fader, en Jesuit, Pater PrielorouskyKonge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Kongelig Lif-Medicus, Dr. Braun. Her Prælat Vicich Cancellarius Regni. Her Prælat Hasky. 18. Cammer-Junckere. 2. Secretarier. Her Cron-Skat-Skrifver Ossousky. Under-Staldmester, Fou rer-Mester. Kocken-Kelder- oc Stald Parthier meget sterckt. 8. Pager, 6. Laqveyer. 6. Trompetere, oc Pauckere. 6. Payker. 20. som gaar hos Kongen, naar hand vider, hvilcke hafver røde Skarlagens Huer, med Sølst Possementer bebremmet, hvorpaa er en hvid Plumatz, oc i blaa, Hollandske Klæde-Kioler, Polsk Habit beklædet, en Sølfbordyret Gyrtel, saa oc Geheng, hvorpaa var en lang Knis med Sølf-Beslag. J Haanden præsenterer de en forgyldt Ørn paa et Skaft half anden Alen langt. 3. Cammer-Tienere: 24. Vogn-Heste til den Kongelige Bagage, 30. af Printzens Haand-Heste. Hver Senator 2. Vagn Heste til Bagage foruden Ride-Heste. Hof-Junckerne hver 5. eller 6. Heste, som sig i alt intil 2000. Heste bedrager. Hver Hussar- oc Archibuserer hafver sin Tiener. Ved denne Hofstadt befinder sig oc mange Janitskarer oc Tørcker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
Hertugen af Lottringen er Hans Kongelige Mayst. af Polen, hvilcken den 31. Augusti til Stockerau er ankommen, imodreyst, oc just kommen til hannem, der de Kongelige Trou per sig med Her Siniansky Folck (hvilke oc Gross-Feldt-Herren, Jablonousky, med sin Armee efterfølger) hafver forsamlet, hvilcket da Hertugen heel vel hafver behaget: Hans Kongl. Mayst. hafver beholdt Hertugen til Tafel, oc giorde Broderskab tilsammen, hvorpaa Hertugen med allerstørste Fornøyelighed hafver taget Afskeed. Men faa Timer der¬
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-08-01
efter adviserede Hertugen formedelst Her Grefve Caraffa Hans Kongelige Majest. hvorledis Chur-Førsten af Saxen 4 Mil her fra var ankommen, saa oc Her Grefve af Baden stillede det i Hans Kongelige Mayst. Behag, dersom hand ville holde et General Krigs-Raad: Hvilcket, som det sig i alle Maade lader ansee, til Loffendorf torde vorde holdet, oc det staaende, om Competentzen imellem Hertugen af Lottringen oc Chur Førsten af Saxen at formælde. Førsten af Anhalt hafver sig oc allerede samt den Spanske Ambassadeur hos Hans Kongl. Majest. ladet insinuere sig der sammestæds at indstille. Angrebet torde vel den 6. eller 7. Septemb. angaa, oc skulle de Beyerske og Rigs Folcket ved Crems, men de Keyserlige med den Polske Armee ofver to, ved Thuln forfærdigede Broer deris March fortsætte, etc. Tilkommendis Uge om Gud vil ydermeere Appendice.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Kiøbenhavn. e Kongelige Forordninger, som udi denne MaaDned blefve publicerede, ere disse: Den første, dateret i Renssborg den 1. September, er om nogle Gader, Gaarde, Huuse oc Pladtzer, som til H. Trefoldigheds Kircke, dens Præster oc Betiente ere perpetuerit. Den anden udgifven den 5. Septemb. er om Korn og Proviant-Skatten ofver Danmarck for Anno 1684. (No. 52.) Den tredie, udstæden den 14. Septemb. er om en half Kop oc Qvæg skat ofver alt Danmarck, hvilke Skatter skal betalis præcise og rictigen udi een Termin, nemlig til den 11. Novembris førstkommende. Den 16. Septemb. blef D. Henrich Bornemann, fordum Sogne-Herre til vor Frue K. oc Pro vest i Sockelunds-Herrid, viet til Bisp ofver Vindelboe-Stift. hves Sted hans Broder M. Johann Adolph Bornemann, Kongel. Mayst. Slots-Prædikant igien er bleven kaldet, og indsat den 23. Septemb. Den Den 29. Septembris ere begge Kongel. Mayst. Mayst. vores allernaadigste Arfve-Herre med Dronningen lyckeligen hiemkomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
De Frandske Orlogs Skibe ere den 2. Octobris Hiem seylede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Den 28. Augusti var Fienden atter noget stille. Den 29. oc 30. begyndte Fienden atter Miner at lade sprenge, dog uden nogen synderlig Skade; Ved den sidste var Her General Starenberg, i det hand red forbi, udi stor Fare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Den første Augusti avancerede Fienden med sine Approcher oc LøbeGrafver indtil Palisaterne, kaste Jorden der ofver erobrede vel den første Flancke, men hand torde icke lade sig see der udi, oc eftersom LøvenPasteytet meget var forskudt, hafver Commandanten Støkkerne daraf ladet bortføre, oc samme reparere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Den 28. var her en stor Platz-Regn da Tørckerne en Graf forfærdigede, hvor udi alle der værende Tørcker blefve Om Eftermidddagen sprengede de atter en Mine, dog uden all Effect, løbe stercke re end nogen Tid an, oc blefve atter heftigen bortdrefne. Den 29. sprengede Tørckerne atter en Mine for Burg-Pasteyte, dog dog igien uden Effect, oc eftersom mand 2. gange efter hin anden for St. Stephans Taarn, Raketter, til er vist Tegn, at mand Brefve fra Hans Keyserlige Majestæt hafde bekommet, havde udkast hafver de skudt meget sterckt derpaa, oc det samme meget forderfvet. Den 30. saa mand et nyt Batterie, med Støcker paa, henved Leer-Grafvene; Om Eftermiddagen sprengede de atter en Mine ved Burg-Revelin, hvilcken gjorde stor Skade, blefve dog i Anløbet tilbage drefne. Den 31. opkaste Fienden en Bombe paa Burg-Pasteyte, hvilcken noget Krud antendte, oc 4. Personer ilde saarede, samme Dag hafver oc vore fundet en Tørckesk Mine, oc Krudet deraf udtaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Den 1. Septembris gjorde vore et Udfald paa Burg-Pasteyte, ere dog formedelstringe Mandskab, med nogle til 30. Forlissning oc mange saarede bortslaget, men hvor mange af Tørckerne ere blefne, kand mand egentligen icke vide. Samme Dag ere oc Her Støck-Hopmand Grøsler oc Her Chamangen blefne. Den 2. aarle sprengte Fienden atter et Støcke af bemældte Revelin, samme erobrede, indtil det sidste Afsnit, forbrændte om Natten Palisaterne derved, vore giorde atter ved Burg-Pafleyte et Udfald, oc nogle Tørcker nedhugge, opfyldede oc igienkastede, nogle Grafver for dennem, oc blefve samme Tid 5. udaf vore. Den 3. sprengte Fienden atter et Støcke af bemældte Re velin, erobrede derved den samme fuldkommeligen, hvor ved mange af vore ere opfløyene. Den 4. sprengede Tørckerne formedelst Miner et Støcke af Muren ved Burg-Pasteyte, gjorde herpaa sterckere Anløb, end tilforne, men paa vor Side ere hen ved 500. oc adskillige blefne, oc mange forvundede. Den 5. var Alting stille. Den 6. sprengede de Hiørnet af Neder-Lebelen, løbe acter an, oc blefve med stor Forlissning bortdrefne. Den 7. var foruden den stæds varende gruelige Skyden oc Canoneren, Alting stille. Den 8. sprengede Tørckerne atter en Mine ved Lebel, men eftersom vore dennem Krudet, saa nær som en Tønde, deraf hafde udtaget, havde den intet udrettet, giorde et grueligt Anløb, men blefve med nogle 100. Forlissning afviste. Den 9. førde de deres fleeste Støcker oc Mandskab imod vor her annærmende Undsætning. Den 11. marcherede vore fra Kalenberg. Den 12. continuerede sligt, oc sloge vore Tørcken fuldkommeligen bort fra deres Approcher, erobrede alle, oc gjorde dennem alle flyctige, dette Skermytzel varede fra om Morgenen, indtil langt ud paa Natten, Tørckerne hafver alle Støcker, Bagage-Vogne oc Telter, samt alt hvad derudi var, maat lade i Sticken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Den 13. kom Kongen i Polen herhid. Den 14. fuldte Hans Keyserl. Majest. Chur-Sachsen oc Beyeren, under Støckernes oc Mussqvetternes Løsing, besaae Attaqven, forføyede sig til St. Stephan, hvor en Lof-Amt oc Te Deum Laudamus blef siunget. Blod-Sotten, oc den Tørckeske Skyden oc Fecten, hafver i værende Beleyring saaledis huseret, at ofver 25000. Personer ere Jorden blefne ofver leverede. Vore For-Trouper hafver i Gaar slaget deres Bag-Trouper, oc er dennem Passen Hiemad at marchere, fuldkommeligen afskaaren, saa at saa udaf dennem mere kommer til at see Tørckiet: Saa som Tørckerne forregifver, skal den Store-Vezier i Udmarchen oc for Beleyringen ofver 30000. Mand hafve ladt udi Sticken, oc her imod mange Christne nedsablet, men vinder oc Børn for i Veyen i Tørckit indført, hvilcke heel ilde vorder medhandlede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
Specification. paa den efterladte Tørkeske Munition. 4000. Centner Blye. 4000. Centner Krud. 18000. Metal-Haand Granater. 2000. Jern-Haand Granater. 10000. Hacker og Skouler. 16. Centner Lunter. 20000. Brand-Kugler. 50. Centner Beg oc Harpix. 10. Centner Petrolium. 1. Tønde Leen-Olie. 50. Centner Salpeter. 30000. Centner Miner-Tøy, 50. Centner Teltmager-Læret. 200000. Haar Sæcke. 80. Centner Heste-Skoe oc Søm. 50. Centner andre Søm. 3000. Støck Pander. 4000. Faare-Skind. 20. Centner Hyssing, Camel- oc Stude-Haar. 2000. Hellebarder. 400. Seyeler. 500. Janitskarer-Rør. 50. Sæcke med Bom-Uld. 1000. Tomme Uld-Sæcke. 2000. Jern-Plader paa Skjolde. 100. Centner Jster oc Tælle. 200. Janitskarer Krud-Horne. 200000. Krud-Poser af Lær. 4. Blæse-Bælle til gloende Kugler. 50. Centner uarbeydet Jern. 200. Donkragter, eller Vinde bomme af Træ. 4. Hele Cartauer. 8000. Munition-Vogne. 1000. Store Bomber. 18000. Kugler. 160. Store oc smaa Støcker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-09-01
En stor Mænge Stricker til Laveter. 16. Store Ambolter. 200000. Brand-Rør, paa store oc smaa Granater. Hans Chur-Først. Naade af Saxen hafver ved sin Nærværelse oc Hans Keyserlige Majest. Bortreyse, som Talen gaar, repræsenteret, at dersom hand ville gifve Ungerne Perdon, deres. res Privilegia renovere, oc de Evangeliske deres fri Exercitium Religionis forunde, oc nogle Kircker igien inddrømme, hand da icke alleneste Ungeren bedre kunde forsvare, oc i Synderlighed om hand Teckely perdonerede, kunde drage Siebenburgerne til sig, oc saa sin Formue oc Grændser, for Tørcken at beskytte, oc saa fremt hand nu sin Victorie proseqverede, da skulle vel Moldauerne oc Tørckerne slaa sig fra Tørcken igien og gifve sig til Keyseren, saa hand og gandske Ungeren fra det Tørckeste Aag oc Hørsomhed kunde liberere, oc mueligt en støre Lycke overkomme, Christenheden, med Guds Hielp at udvide, oc fra den Tørckeske Skatskyldighed udfri; Thi med Reformationen og de Evangeliske af Landet at forvise, blef icke alleneste Landet svæcket, hvilcket mand i Spanien och Portugal hafver erfaret, som sig icke siden self hafver kundet beskytte, hvor af de Geistlige Herrer hafver den største Profit, at de drage det forlaarne Gods ad sig, giøre deris Clostere rige, oc det Pavelig Sæde stort derimod Hans Keys. M. oc alle Førster, under hvilke de hafve deres Beskyttelse, deres Lande saa smaa oc udarmede, at de udi Nøds Fald fast ingen Defension af deres Lande kunde udtage, eftersom der ere flere Clostere oc Geistlige end Undersaatter, hvilcket kom alt der af, at mand brugte de Geistlige Biscoper udi Estats-Sager, som de der dog toge deres egen Jnteresse først udi Act, at meele deres egen Kage, siden maatte de Verdslige Potentater see til, hvorledis de oc med deris ringe Deel kunde komme til rette, og var det got, at ingen Potentat sin Skrifte Fader Estats Sager meere skulle tilkiendegifve, oc ingen Geistlig mere i Estats-Sager votere. Hans Keyserlige Majestæt hafde svaret: Hand var tilbøyelig at gifve Teckely Perdon oc alle Unge rer saa oc alle Evangeliske i sine Lande at fordrage, eftersom hand fornam at deres Bøn var kraftig hos Gud, oc at Ulycken var derfor kommen ofver hans Residence, saa oc formedelst saa mange Allieredes Bistand og Hielp, oc mestendelen Evangeliske Soldater igien befriet, hand ville Ungerne deres Kircker igien lade inddrømme, oc de Evangeliske deres offentlige Exercitium Religionis vil forunde, oc deres Privilegia fornye, hvorfra hannem herefter ingen Geistlig skulle afraade, saa sandt hand en Keyser skulle forblifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Kiøbenhavn. egge deres Majestæter hvor allernaadigste ArveKonge och Dronning hafver været til Nykiøbing, och der sammestæds den Kongelige Frue Moder besøgt, hvilken med første her vorder forventende. Den 23. Octobris er fra Holmen et meget stort nybygget Orlogs-Skib med god Success udstødt af Bancke(No. 53.) Stocken, och det i mange Menniskers Anseelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Den 26. dito var her i Ulcke-Gaden ved Midnats Tide en meget farlig Jldebrand u-afvidende hvorved, hvilken dog, Gud være lof vet snart blef udsluct.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Den 31. Octobris er den sædvanlige Oratio Jubilæ af M. Johanne Wandalino, S. S. Theolog. Professore & Collegn Consistorialis Assessore blefven holdet. Tysk Hh.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Tydskland. J Erfurt huserer Pesten ubarmeligen saa som mand oc skrifver, at for den Ti ofver 23, tusinde Mennesker vare henfaldne. Iblant hvilke 13. Lutherske Præsters Embeder ere blefne vacant, oc i de Kireerfra hvilcke de ere bortdøde, vorder ingen Guds Tieneste holden. Saa ere oc 9 Apotecker uddøde oc tilluckte. J Pest Husene ere mange 100. Forældre løs Børn indførde, paa hvilcke mand icke kand giøre Skilsmisse, hvad de heder, oc hvem deres Forældre hafver været.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Fra Vien skrifvis, at der den Jngenitur Rimpler ved Burg-Port contraminerede, hafver hand dybt i Jorden een gammel Muur antreffet, oc derudi fundet en Tin-Kiste, hvilcken hand meente at hafve været en Lig-Kiste, men der mand den aabnede, hafver hand fundet den fuld af gamle Penge, Guld, Sølf oc ÆdelSteene, hvor udi et lidet Tin-Skrin med ældgammel Skrift hafver ligget disse Ord. Gaudebis. Si inveneris videbis tacebis, sed Orabis pugnabis ædificabis non Hodie nec cras sed qvia. (Universus eqvus) (Turris erecta & armata) (Diverla ordinata arma) Subscriptio. Rolandt Huun Mog. Posuit.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Ritmester aruba af det Gotzeske Regimente i Øfverste Vagtmester Berenklanes Qvarteer, hafver en Christen, hvilcken af Tørckerne i Candia er bleven fangen, oc ved Viens Undsætning fra Tørckerne (thi hand var hos den Store Ve tier Hæste-Læge) bortløben, oc i Vien ind Janitskarer og Fod-Folck hafver været. Under røde Faner Under gule Faner Spahi af grøne Faner, Af grønne oc hvide Faner Af hvide oc røde Faner, Spahi, med Lif-Giørteler. kommen, ved Nafn Hans Kinnerling denne beretter, at der den Tørckeske Armee sig ved Stul-Veysenburg forsamlede, hafver sig saaledis befunden, med Beretning, at Tørckerne siu Aar sig hafve præparered til dette Feldtog. Udaf dennem som boe paa hin Side Constantinopel ofver Hafver Af Ægypten. . Af Babylonien til Hests. Bassa af Gerber med . . Bassa af Jerusalem. - Bassa af Osontorables. . Bassa, Bassa af Saroat Bassa af Setinel Bassa af CostrumuloBassa af Buis, Hos den Store-Vezier vare Croater, Tørcker, atskillige Christne oc Vaskmarcker. Til Hests. Heredin Bassa, død de Courvisin Bassa, død. Desterame Bassa, død Sophie Bassa, Nenoal BassaErla Bassa, Zemiskoor BassaCaniska Bassa, Herforuden hafver de Tørckeske Herrer, Commando ofver Minerere oc Handelanger. Skandsere oc Grafvere. Summe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
For Vien skal være døde oc hielskudte udskrifft af en Tørckesk Fortegnelse, som i den Tørckeske Leyer ved den Store-Veziers Tid er blefven funden. 11. Achmet Bassa af Mensechen, 800. 38000. Mand. 12. Achmet Bassa af Jygra. 13. Hasan Bassa af Hamina. 14. Hali Bassa af Teck. 15. Ali Bassa af Sehasta. 16. Ali Bassa af Anzira. 17. Achmet Bassa af Aseros. 18 Ali Bassa af Canamina19 Mustapha Bassa af Euseck. 20. Husani Bassa af Dolia. 21. Emier Bassa af Adera. 22. Asan Bassa af Nicopoli. 23. Holan Bassa af Nieta. 24. Ali Bassa af Berus. 25. Husan Bassa af Sirmin. 26. Jarigis Bassa af Erlau. 27. Achmet Bassa af Qværisat. 1000. 1. Hvad for Folck sig hafver befundet, da Mønstringen skeede, for Vien, den 18 sidstes Ramesander er den 7. Septembris 1683. Mustapha Bassa ærværdigste Store-Ve gier, med sine Janitskarer og Hof 6000. Mand. stat. 2. Rata Mehemet Bassa af Mesopotamia. 3. Heyra Bassa af Bosina4. Ibrahim Bassa af Ofen. 5. Hesan Bassa af Damasco. 6. Husan Bassa af Temesvar. 7. Mustapha af Silistria8. Sci Lori Achemet Bassa af Armissia. 9 Cor gi Beglenberg, af Rumeria. 10. Bekier Bassa af Alepto. 28. Oman Bassa Aiisi af Kuttalia 29. Ibrihim Bassa af Varadein. 600 30. Mustapha Bassa Aga oc Janitskarer. 31. Amon Aga ofver Spahi 12000 32. De Agæ ofver Timania eller Lani, det er, som hafve Jorde-Gods oc Læn45000. Mand 33. De Basser, som hafver at byde ofver Storm-Løberne, hafver haft ofver 34. Basser, som hafver ofver Stockerne at byde, ofver Er saa endnu vor Krigs-Hær 169000 Mandsterck, efterfølgende Billet er blefven funden i den Store-Veziers Cantzelie, paa Tørckesk Sprock. Lista paa hvadsomheldst af vore er blef vet dødt til den 7. Septembris, i Beleyringen for Vien. 35. Basser, som til Nødvendighed Munition til Skyden hafver uddelet, ofver 36. Soldater af Store-Jaivo. 35000. 37. Minerere. 38. De som ere komne med Sabeler frj. villigen at tiene. 39. Tartar Cham med sine Tartater40. Teckely samt Ungerer. 41. Michael Abaffi. 42. Veqvada uf Moldau 86000. Mand Janitskarer, 25. Ofver-Captein-Lieutenanter for Storm-Løberne. 500. Officerere, Volunteurer oc Herremænd 1000. Janitskarer. 16000. Storm-Løbere. 12000. Ryttere. 6000. Minerere, Granaterere, oc Fyr-Verckere. 2000 Tartarer. 2000. Officerere som hafver Øfverste Monsieur du PygnusRitmester Chevallies de Chovatioc Monsieur du Dare. Af det Keiersteinske Regimente. Øfverste Lieutenant Skenck. Capitain Soblisky. En Lieutenant. Lista paa de Keyserlige Officerere, som i den Stad Viens Beleyring ere blefne ihielskudte. Af Starenbergeske Regimente. Øfverste Lieutenant Baron CotoleoskyCapitain Skemnitz. Capitain-Lieutenant. 4. Lieutenanter, 1. Fendrick. Af det Mansfeldiske Regimente. Øfverste. Lieutenant Grefve befleØfverste Vagtmester Gallensels. Capitain Møller. 3. Lieutenanter. Af det Souckeske Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Capitain Trauer. 7. Lieutenanter, 3. Fendricker. Af det Skaffenbergske Regimente. Capitain Straub oc en Lieutenant. Af det Neuburgeske Regimente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Capitain Baron af Hohenesk. Capitain Hitter.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-10-01
Capitain Velbruch.