JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1806-01-01
Et Savn ved Gravmarken uden Nørreport. Da der endnu oftere end man skulde troe, indtræffer Uordener paa denne Gravmark, saasom at Prydelser paa Gravminder bortranes eller fordærves, at udhugne Figurer paa en liderlig Maade betegnes eller tilmales, at det der i Verk værende Arbejd beskadiges, naar Arbejderne ere borte, o. s. v.; saa vil, haaber Udgiveren, desto snarere den Tid nærme sig, da der tilstrækkelig sørges for at holde vedbørlig Orden, paa dette Sted, der om ellers noget, er berettiget til at nyde den. En Vagt af 20 eller i det mindste ti Mand ved Hovedindgangen er nødvendig, At det skulde være en alt for stor Opmærksomhed mod vore Dødes Minde, vil vel ingen være ublu nok til at yttre. At en saadan Vagt kunde koste noget, er sandt, men med Fornøjelse gav enhver, som indgik, noget, naar han vidste, at derved fremmedes Agt for Stedets Hellighed. Det er fysisk umuligt for Graverne, baade at passe deres Forretninger, og at overvaage, at intet ulovligt foretages paa nogen Kant af dette uhyre Rum, der ved saa mange Gjenstande er gjort uoverseeligt; og kunde de end bemærke alt, vare de da istand til at faae Forgriberne fat, saalænge der ingen Vagt er ved Porten, der paa et Tegn fra dem, kan lukke Porten og tilsende Hielp?
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Det alt for smalle Fortogsbret i Raadhuusstræde imellem Farvegaden og Vandkunsten, hvorover var klaget, er nu blevet gjort bredere og Faren afværget. 2) Ligeledes er det blevet fra Vedkommendes Side forment Portneren paa Ehlersens Kollegium, der, som paaanket, at have sit Verksted eller Materialoplag. En Forbedring, der fortjener Musernes Tak.
Politivennen, 1806-01-01
Uordener. 1) Det allerede forhen paaankede Hul i Fortoget i Nybrogade, paa Hjørnet af Vandmøllestræde, er endnu ikke udbedret med tvertimod indsynket mere. 2) J samme Gade ligge endnu de ommeldte løse Lænker paa Fortoget, til stor Hinder for Gangen. 3) Paa Hjørnet af Nørregade og Dyrkøb mangle Gadenavne paamalede. Denne Mangel er ikke her for første Gang paaanket. 4) Uden for No. 6 paa Amagertorv, er Fortogsbrettet i en højst farlig Forfatning, da et Stykke deraf er løst, og vender opad med den ene Ende. Man haaber at Husejeren hastigst raader Bod paa denne Mangel.
Politivennen, 1806-01-01
Tanker om mulig Formindskelse af Tallet paa vore Selvmordere. Paa en Tid, da Selvmord saa skrækkelig tiltager, at det i et af vore offentlige Blade angivne Antal af disse Ulykkelige destoværre er snarere for lidet, end for stort, spørges: Hvilke ere Aarsagerne til de hyppige Selvmord? Og, hvorledes kunne de, om ikke ganske hæves, saa dog indskrænkes? Spørgeren troer, Mangel af Religiositet, den deraf flydende Jmmoralitet, og den altid nervesvækkende Overdaad, ere Aarsagerne, som fremvirke Selvmord, og derfor den eneste Maade at indskrænke disse, fra de offentlige Talestole jævnlig, men kraftig og rørende at behandle dette Emne, og fra Lovgivningens Side 1) Forlystelsernes Jndskrænkning, da disss Nydelse berøver Mængden i vore Dage, Formue - Lyst til Arbeidsomhed, - Tilfredshed med sine Kaar, naar man ikke kan deeltage i dem, og tilsidst Lyst til Livet, og for det 2) streng Overholdelse, at Selvmorderen uden Hensyn til Stand, blev lagt i fire Fjælle, og paa en usædvanlig Tid i al Stilhed bortbaaren af Fattigfogder. At denne Omgangsmaade, især hos den simple Mand, som gjør saameget af det man kalder en hæderlig Begravelse, vilde gjøre et velgjørende Jndtryk, er Spørgeren overbeviist om. Da ovenanførte tvende Spørgsmaales grundige Besvarelse af en Mand, som med et varmt Hjerte for Sandheden forenede theologiske, filosofiske og politiske Kundskaber, vilde være en sand Vinding for den lidende og daglig i Lasterne dybere synkende Menneskehed, saa haaber og venter Spørgeren tillidsfuld sit velmente Ønske opfyldt.
Politivennen, 1806-01-01
Umenneskelighed af en Vognmand. Den 1ste September d. A. om Morgenen Kl. 5, blev jeg kaldet til en fattig Arbejdskarl i lille Grønnegade, som, ved et uforsigtig Fald fra 2den Sal, havde betydeligen forslaaet sig; for at kunne saa snart mueligt, faae denne Ulykkeligge transporteret til Hospitalet, henvendte jeg mig til een, ikke langt derfra boende Vognmand, med Forlangende, at han imod Betaling af mig, vilde udleje en Vogn med Halm, for at køre den Syge paa. Efter megen Vægring og Gniden i Øjnene, (uagtet han stod i sin Gaard, og følgelig ej kunde antages for en Halvsovende, bragte jeg Manden, ved alvorlige Forestillinger dertil, at han tilstod mig en Vogn. Men da der endnu skulde Halm og Hestedækkener til, fandt han dette for besværligt, og gav sit endel ge a gjørende Svar, at han ej vilde; med Tillæg. at jeg maatte henholde mig til en anden. Uden at ansee ham værdig til videre Samtale, henvendte jeg mig til Kontoret paa Fredriks Hospital, hvor der, til Ære for Vedkommende, blev føjet øjebliklig Anstalt for, at den Lidende blev baaret til Stiftelsen. Da jeg forhen, i et af mine første Studeringsaar, har oppebaaret meget godt i bemeldte Vognmands Hus, hvorfor jeg endnu, med Erkjendtlighed, takker hans fromme agtværdige Kone, vil jeg ej nævne hans Navn, men allene endnu engang have ham formanet til: for Fremtiden at vise mere Menneskelighed imod sine lidende Medborgere.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal til Læger eller Lægedomskyndige. Skulde der ej findes en af vore saa berømte Læger eller og en anden, som veed et Middel til at hielpe en Ulykkelig, der nu i et Aar har været plaget med Krampe, som har foraarsaget en Følesløshed i Underdelene, saa det er umuligt at gaae, uden bestandig at ligge og sidde, og det endog ved andre Menneskers Hielp. Den eller de, som kunde ved et Middel afhielpe denne saa højst ubehagelige Tilstand, vilde behage at lade det indrykke i dette Blad.
Politivennen, 1799-01-01
Dito, til Generalpostamtet. Hvorledes kunde det gaae til, at Postføreren ved den lollandske Post, der afgik fra Kjøbenhavn den 22 Dec. sidst kunde mage det saa, at den halve Deel af Falsters Land fik sine Breve den 24, og den anden halve Deel sine ikke før den 27 derefter?
Politivennen, 1806-01-01
Gejstligt Spørgsmaal til Vedkommende. (Efter Jndsendt.) Hvorvidt kan det være tilladt, og med vore endnu brugelige Kirkelove overenstemmende, at en Jødinde holder en Kristens Barn over Daaben, og paa dettes Vegne aflægger den kristelige Troesbekjendelse, den hun hverken forstaaer, eller kjender det Mindste til?
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Den paaankede Nedsynkning paa Hjørnet af Nybrogade og Vandmøllestrædet er nu under Udbedring. 2) Udgiveren ønsker, at Jndsenderen af Bidraget om Tømmerskæringen paa Fortoget i Klosterstræde, vilde beære ham med sin Nærværelse, 3) Den paaankede Mangel i Landemærke paa No. 94, med de raadne og forfaldne Tagrender, er afhjulpet, og nye Blikrender i deres Sted opsatte. 4) Det tilsendte Bidrag, om Tildragelsen ved Fredriksholmskanal, skulde være indrykket, hvis der ej havde manglet en vigtig Egenskab. 5) Det har før i disse Blade været ønsket, at en Hilsemaade, som var til mindre Besvær for Mandfolk, end den at tage Hatten af, blev indført. Dette Blad bør derfor, som en Begyndelse dertil, mælde, at Medlemmerne af Selskabet for Søndagsskolerne indbyrdes have vedtaget, kun at ville hilse hinanden ved at lægge højre Haand paa Harteskyggen, ligesom de Militære. 6) Paa Hjørnet af Skindergade og Fiolstræde, hvis Gadenavne før vare paaankede som slet anbragte, ere de nu ved Bygningens Opmaling meget vel paamalede.
Politivennen, 1806-01-01
Uordener. 1) Det ene Hjørnehus af store Kongensgade og Akademigaden er nylig meget smukt opmalet, men Gadenavnene ere paamalede saa højt oppe, og tillige med saa bitte smaae Bogstaver, at man ike kan andet end lee af Malerens underlige Jndfald. Man haaber at Ejeren lader en større Skrivt anbringe. 2) J store Kongensgade er en stor gul Hjørnegaard, der til benævnte Gade er Grundmur, men til en anden Gade Bindingsværk, og derved meget kjendelig. Hverken denne Hjørnebygning, eller den ligeoverfor, veed af Gadenavn at sige, og det er derfor umuligt for dem, der gaae i store Kongensgade, at vide, hvad denne tilstødende Gade hedder. 3) Den spidsvinklede Bygning paa Hjørnet af Helsingørsgade og Borgergade har aldeles intet Gadenavn. Uordenen er meget gammel og har ofte været forgæves paaanket. 4) Det stumpvinklede Hjørnehus ligeover for har vel Navnene paamalede, men saa maadeligt, og tillige paa et Sted, hvor de skjules af Bodder og Vinduesskodde, at de gjøre næsten ingen Nytte. 5) Brændevinsmanden i store Strandstræde, strax paa venstre Haand naar man kommer fra Hallandsaas, er den eneste i Gaden, som har Tagspøjter paa sin Bygning. 6) Udenfor No. 204 i Borgegade er en meget slem løsliggende Lænke paa Fortoget. 7) Paa Hjørnet af Blankogade og Amaliegade mangler Gadenavne. 8) Samme Fejl bar Sted paa Hjørnet af Bredgade og Akademiegade ligeover for Akademiet. 9) Samme Fejl har Sted paa begge Hjørner af det afspidsede Hus, som er imellem store Strandstræde og Bredgade. 10) Samme Fejl har Sted paa Hjørnet af ny Adelgade og Hallandsaas. 11) Paa det Thotiske Pale er, ud til Hallandsaas, istedet for Gadenavn blot en fort Firkant, og ud til Bredgade er Navnet ulæseligt. 12) Den smukt malede Hjørnebygning til Vimmelskaftet og Klosterstræde har nu saaet Gadenavne og Husnummer paamalede. 13) Uden for Sadelmagerens i Silkegaden er en Rende, der stunter alt for højt fra Jorden, og derved udsætter de Gaaende for at oversøles, paa en Maade, der er saameget mere ubehagelig, som denne Rende efter al Sandsynlighed udgaaer fra en Vask. 14) Paa Fortoget i Amaliegade, uden for Søkadetakademiet, ere nogle Fliser ganske borte. J Regnvejr har dette den slemme Følge, at der paa disse Steder staae Vandpuser, som man i Mørke let kan blive vaadskoet i. 15) Ved alle 4 Palæer paa Amaliengade finder man den Mangel, at der ikke paa noget Hjørne er paamalet Gadenavn. Er det en gammel og skjøn Regel, at en Regent maa være den allersidste til at unddrage sig fra Lovens Bydende, saa seer man ikke, at der kan være anden Aarsag, til at Gadenavne ej findes paa disse 4 Palæer end den Mening at de skulde vansire Bygningerne. Man behøver imidlertid, for at bestride denne Mening, blot at pæge paa Skorstenene. Kan noget større Vansir tænkes paa en Bygning og dog maa man have dem? Man seer deraf, at Reglen, at gavne og fornøje hav stedse for dit Øje, er grundet i Naturen selv.
Politivennen, 1806-01-01
Uorden med Geværer og Krud. Da jeg Løverdagen d. 6 Septbr. om Eftermiddagen imellem Kl. 6 og 7 slet, gik fra Fredriksberg, omtrent midt paa Landevejen, blev i en Hauge, ved en af de Gaarde, som ere beliggende paa venstre Haand, affyret et Skud, hvoraf endel af Ladningen, som formodentlig var et stort Hagl, ramte mig paa Panden, tet ved det venstre Øje, som forvoldte mig en Blessyre, og om samme havde truffet Øjet, vilde det sikkert være blevet Udslaaet. Mit Ønske er derfor, at denne Uorden maatte hemmes, og at Vedkommende vilde drage Omsorg for, at i Fald Ejerne have Rettighed at skyde med skarpladte Geværer paa deres Ejendomme, at de da maatte mage det saa, at man paa Landevejen kan passere sikker og uberørt af slig Skydning. Malermester.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal til Vandkommissionen. Man ønsker at vide, om det er Pligt eller ikke, at lade Hus- eller Gaardejere tilsige naar Vandet bliver borte. J Dronningens Tvergade har man i Onsdags 8te Dage forsømt dette. Ubehagelighederne, som deraf flyde, især naar Vaskekonerne skulle komme forgjæves til Vandposterne, og altsaa gaae hjem igjen, er alt for stor, at ikke Kommissionen vil undskylde denne Forespørgsel, og foranstalte herefter den nødvendige og tilforfadelige Tilsigelse, dersom denne er pligtskyldig.
Politivennen, 1806-01-01
Fortrinlige Støvler. Det synes nu ret at være Skomagernes Periode, da den ene kappes med den anden om nye Opsindelser af Støvler og Skoe, samt Blanksværte, der bærer forskjællige Navne. Saaledes har man ungerske og franske Støvler, og endelig nu danske af en ny Opfindelse. Jeg har seet dem alle og finder de sidstopfundne danske Støvler fortrinligst, saaael i Henseende til Durabilitet, som ogsaa udmærkende sig med en Fason, der kommer Benet og Foden velDurabiliteten ved disse Støvler bestaaer deri, at Skaftet og Fodbladet ikkun er eet Stykke, og ikkun sammenføjet med een Søog derfor meget stærkere, end alle endnu opfundne Støvler. Deres gode Dannelse kan enhver Patriot og Liebhaber overtyde sig om, ved selv at see samme hos Opfinderen Hr. Viberg, Skomagermester, Hjørnet af Antoni- og Kristenbernikovstræde No. 331 og 32 i Stuen, hvor enhver, som maatte finde dem fortrinlige, kan faae samme forfærdigede efter sit Maal. Anmelderen er glad over at have en Landsmand, der har opfundet en saa nyttig og konstig Ting.
Politivennen, 1806-01-01
Til Brolægningsvæsenets Foresatte. Ved de stykvise Udbedringer i Gadernes Kørebro, da Færselen ikke er hæmmet, men vedvarer ligesaa stærk som forhen, ønskedes, at ingen Snor maatte staae spændt, længere end det til Arbejdets Tarv er behøvende, og at de, ved enhver Mellemtid, naar dette ikke var Tilfældet, saasom, naar Arbejderne sove, gaae fra Arbejdet til Spisning, eller foretage noget, hvorved Snoren i et stykke Tid er unødvendig, maa beordres at borttages, da ellers let den færdslende Fodgænger kan falde derover. Man skulde rigtig nok troe, at en slig Ordre var unødvendig, og at Brolægningsarbejderne, der synes komme til skjæls Aar og Alder selv nok vilde have den Forstand, at borttage en slig fodfangende Snor, naar den ikke brugtes. Men at dette var for mildt dømmet, vil man overbevises om, naar man erfarer, at i Tirsdags den 9de dennes blev brolagt paa Østergade lige for Pilestræde; i Middagsstunden, da Brolæggeren, som sædvarlig, laae og sov paa en Bunke, saae man Linien, hvorefter Broen skal lægges, staaende spændt, uagtet ingen brugte den, da Klokken ikke var 1; ved denne Lejlighed faldt adskillige, som vilde gaae over fra Hr. Guldsmed Rasmussens Fortog til Pilestrædet, ligeledes de, som vilde gaae fra Pilestræde, og derover; hvoriblandt Hr. Sejlmager Classen, som nær ikke havde rejst sig; over alt dette, stod en af Arbejderne, en gammelagtig Karl, og gottede sig ret hjertelig; adskillige Tilskuere, saasom Hr. Urtekræmmer Kapt. Schuls, Hr. Kapt. Thortsen, og flere saae Tingen og ærgrede sig derover, men for at undgaae slige grove Menneskers Uartigheder, kunde de ikke indlade sig i Sagen. Man haaber imidlertid, at ikke allene ovenstaaende Bøn opfyldes, men at hin Karl, som der vel er taget Kjende paa, og som har lagt en saa lumpen og farlig Tænkemaade for Dagen, ikke mere beholdes ved et Arbejd, hvor det staaer til ham at kaste Folk overende eller ej.
Politivennen, 1806-01-01
Atter om Ehlersens KollegiumsBødker. J No. 436 mældte dette Blad, at det fra Konsistorii Side var befalet denne Bødker at ikke mere have Værksted paa Kollegiet. Udgiveren maa alligevel mælde, at denne Bødker vedbliver i Kælderen at bødkre væk af Livsens Kræfter, og med sin Næringsvej at gjøre en gjennemtrængende Støj. Gaarden er endnu den Dag i Dag er, fuld af alskens Bødkermaterialier, og Portrummet prunker med mange nye Tønder. Eftermiddags var der een, som uophørlig tarsk paa et Bundt Jernstænger, der gave en Larm, som kunde høres til Regentsporten. Man maatte ønske at de, der her kunne raade Bod, vilde engang see til Stedet; en saa larmende Næringsvej vilde da vist ikke længer fylde Alumnernes Øren, og Kollegiet ikke længer udskældes for et Bødkeri. - Er der gjort en Kontrakt med Bødkeren, da vilde Udgiveren heller raade Konsistorium, at afkøbe ham denne med Penge, end lade en saa forargelig Sag vedvare endog blot en eneste Dag længer.
Politivennen, 1799-01-01
Uorden uden for Amagerport. Maaskee man ved Politivennens Omsorg og Fortale kunne blive hjulpen i adskillige Poster uden Amagerport hvor der aldeles ingen Opsigt er af Politi Nat eller Dag, heller ingen Kommissar som uden Stadens andre Porter. 1) Udenfor denne Port gaaer en Deel Dagdrivere og amusere dem med at lægge en Slags Gift for at fange Krager og deslige Fugle, men troe ikke at dette kan skade Kreaturer; men Sviin og Hunde døe deraf som vi har Exempler paa her, uden for de andre Porte tillades det ikke. 2) Det er forbudet ved Plakaten af 16 Febr. 1780 at Dagrenovationsvognene ikke maae køre efter Vagtklokken ringer desuagtet burde der eftersees om de ikke tøre her 1 a 2 Timer efter den Tid, og lægger Renovationen langs Vejene, dette staaer under Passagebetjenternes Opsigt. 3) Hvem her om Aftenen i Mørke vil passere Bommen maae vogte sig, da Passagebetjenterne ere saa tilsinds, at de ikke ville trække den ned, men staaer, paa halv og da ingen Lygte er saa nær at man kan see, saa løber man Panden, mod Bommen, som er skeet mange.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Den ene Hjørnebygning af store Kongensgade og Hoppens Længe har nu faaet Gadenavne meget smukt paamalede. - Paa den gule Hjørnegaard, ligeover for mangle de derimod aldeles. 2) Kathedralskolen har rettet den paaankede Mangel, ved at lade Gadenavn paamale sit Hjørne.
Politivennen, 1806-01-01
Nogle Tanker tilegnede Brolægningens Foresatte. Ved at betragte det Arbejde, der nu saalænge har været drevet paa i Krydset af store Kongensgade, Hallandsaas og Gottersgade, er Jnsenderen bragt til at yttrefølgende uforgribelige ønske: At ved ethvert saadant Arbejd, der gjør saa stærkt Afbræk i Færsel og Førsel, der udsætter de nærmest Boende for i Tilfælde af Skyl- eller Tordenregn, at faae deres Kældere styrtet fulde, fordi den midFlertidigen kastede Rende aldrig kan have det Slug, som den rette, m. fl. slemme Følger, - det altid maatte være Regel, forud at have Stenene tilhugne, Jernene smeddede, Plankerne anskaffede, kort alt paa rede Haand, for i muligste Hast at fuldende Arbejdet.
Politivennen, 1806-01-01
Nogle Gader, som trænge til Omlægning. 1) Mikkelbryggersgade. Denne Gades Brolægning er virkelig i saa slet Forfatning, at den kræver Udbedring. 2) Store Helliggejststræde. Her er det ikke blot Kørebroen, der trænger til Omlægning, men ogsaa og egentlig Fortoget. Det er forunderligt, at en Gade midt i Staden, hvor der dog er saa megen Fodfærsel, mangler saa aldeles et brugeligt Fortog. Fliser vil man ikke engang tale om. Da Gaden er saa kort, haaber man at denne Mangel desto snarere vil afhielpes. 3) Skindergade. Denne Gade er meget jammerlig faren med sine Fortoge. Paa det hele Strøg fra Slagterboderne til Købmagergade mangler Fliser, Paa det Stykke fra Klosterstræde op ad til ligeoverfor Skolen kunde med største Føje indtages et Stykke af Kørebroen, for at gjøre Fortoget bredere. Paa det Strøg mellem lille Kannikestræde og Fiolstræde er der vel Fliser, men Fortoget saa smalt og saa belemret med Trapper og Kælderskure, at det afgiver saare liden Nytte for Vandreren. 4) Ulfeldtsplads. Det er virkelig forunderligt, at denne Plads ikke paa alle Sider er forsynet med et bedre Fortog. Pladsen har saa mangen Ubehagelighed, at det med Føje kunde ønskes, at den fik lidt Oprejsning ved at blive forsynet med ordentlige og fliselagte Fortoge. 5) Lille Kongensgade. Denne Gade trænger paa bele Strøget fra St. Jørgensgade til Halmstræde til at faae et Fortog, som Folk kunde gaae paa. Den har nu i egentlig Forstand intet Fortog, thi paa Kirkegaardens Side er ingen Rendesten anlagt, og paa den anden er Breden alt for ussel. Saameget mere tør man ber til de Gaaendes Bekvemhed vente et godt Fortog indtaget, som Gaden der er udvidet. Saaledes som det nu er have de Vandrende paa ingen af Siderne Kands til at berge sig, om en ondskabsfuld Kudsk eller Bonde kører efter dem.
Politivennen, 1806-01-01
Tanker om Klasselotteriet. Det er ikke her om Lotteriers Gavnlighed eller Ugavnlighed der skal tales, det er blot en Paastand man vil fremsætte, som man troer det spillende Publikum har fuld Ret til at gjøre. Enhver ønsker naturligviis at vide hvorledes hans Nummer er udkommet eller om det er udkommet. Heri synes der ikke noksom sørget for Spilleren. At spørge Kollektøren hos hvem Nummeret toges staaer enhver frit for, men dels kan det ikke forlanges, at denne til enhver Tid skal staae paa Pinde, dels undsee mange sig ved, at gjøre han Ulejlighed, deels kan den Muligbd tænkes, at den Spillende ikke fuldkommen troer Kollektøren. Hvad er da at gjøre for de Spillende? at købe dyrt Listerne over Trækningerne. Ved andre Lotterier blive de udtrukne Nummere, paa Lotteriets Bekostning, indførte i Aviserne, ikke med Deviser, men tæt trykte, hvilket kan sees i Hamborg Aviser. Paa denne Maade er Spilleren hjulpen, og Lotteriet har opfyldt sin Pligt. Det er det man ønsker ber indført. Vil man sige, at derved tabte den Bogtrykker, som nu trykker Listerne. Da svares: det er Lotteriets Pligt, at skaffe Spilleren en usvigelig Efterretning om Spillet for intet; bar det tilstaaet tredie Mand en Ret, der strider imod denne dets Pligt, da bliver det en ny Pligt, at skadesløsholde slig Mand.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal om skjulte Kaardeklinger. Er der nogen Lov, der forbyder Folk af bekjendt god moralsk Karakter, at gaae med Stok, hvori er en flad Kaarde, for ved Overfald at kunne redde sig ved dens Hielp. Hvis det er forbudet at gaae med den paa Gaden, er det da forbudet, at gaae med den paa Landeveje til Sikkerhed mod Stiemænd - eller at have den staaende i sin Stue, mod Jndbrud af Tyve o. s. v. Er ingen af ovenanførte Ting tilladt, troer Spørgeren, at det ej heller kan tillades Isenkræmmerne at have dem offentlig til Salg. Man udbeder sig Kyndigeres Besvarelse heraf.
Politivennen, 1806-01-01
Ønske tilegnet den nye for Københavns Ølvæsen nedsatte Kommission. Det sees af den i Dag udkomne Kollegialtidende, at der i Gaar er nedsat en Kommission, bestaaende af de Herrer Kansellieraad Lange, Assessor Rafn, Profesfor Mantben og Professor Ørsted, som skal undersøge og gjøre Forslag til de Forbedringer, som muligen kunde finde Sted ved Bryggerierne, saavel med Hensyn til Bryggerredskabernes Jndretning, som Øllets Tillavning, med andet did henhørende. Jndsenderen ønsker, som noget af dette andet, at Kommissionen ogsaa vil tage i Overvejelse, hvorledes Københavnerne, uden at behøve at bruge noget Krumspring, kunne opnaae, paa Bestilling, ufejlbarlig og uden Tidspilde, at erholde af det stærke saakaldede Københavnske Porter, som nu ikke kan faaes uden paa Bryghuset ved Langebro.
Politivennen, 1806-01-01
Spørgsmaal fra Østerbro. Den Udførsel, som skeer saa idelig ad Østerport af Natterenovation er af den største Ubehagelighed, ikke blot for de i denne Forstad Boende, men for alle dem, der om Morgenen og noget ud paa Formiddagen færdes ud og ind ad Østerport, og forplanter didhen noget af den Forbandelse, der hidtil ene hvilede paa Amagerport. Da man ikke troer, at denne Førsel er tilladt ved noget Bud, men en selv tiltagen Frihed, ønsker man sig herom fuldelig forsikret af en Lovkyndig, for i saa Tilfælde at faae denne ækle Førsel hæmmet.
Politivennen, 1806-01-01
Bekjendtgjørelse. Det tilsendte Bidrag, om en Butik paa Kultorvet, som holdes aaben til Kl. 4 om Natten, kan ikke indrykkes.
Politivennen, 1799-01-01
Lygteskat paa Huslejere. Kjære Politiven! Jeg er ikke Husejer. Dette lader jeg Dem strax vide, for at De ikke skal troe mit Forslag udruget af Egennytte, eller at jeg har isinde at tage Lygteskatten af Ryggen paa Ejerne og lægge samme paa Lejerne. Nej jeg lader Ejeren betale som hidindtil, men da de derved indkomne Penge, som man seer, ikke strække til at skaffe Staden overalt den ønskeligste Belysning, udstrækker jeg den til alle Lejere, og er vis paa at ingen Veltænkende derfor vil see surt til mig. Jeg sætter at det blev vedtaget i hvert Hus at holde en Gadelygte tilsælles, saa vilde, naar Husejeren for sin Deel bidrog sin hidtil ydede Lygteskat, og naar Lygtens Underhold regnedes for 3 Rdlr. de Lejendes lignede Andeel sikkert blive meget ubetydelig; da der i de allerfleste Huse i det mindste ere to lejende Partier. Jeg ønskede ikke, at denne Skat paalagdes af Regjeringen, men af de Lejendes egen Frivilie; og da det ikke er nødvendigt for at at alle Stadens Lejere skulde forenes, men kun de som befinde sig tilsammen under eet Tag, saa kan jeg vel ikke ansees for en alt for stor Sangvinikus om jeg venter at et eller andet Hus vil bifalde og iværksætte Forslaget.