Viborger Samler, 1783-11-24
Udi Viborg Samleren Nr. 36 1783, spar ges saaleds: 1. Hvorledes bleve Jordegodserne forsynede med Folk i de Provindser, hvor Vorned=Rettigheden ei var indført, for Fødestauns=Retten blev paabuden, 2. Hvorledes bleve de forsynede med Folk i de Provindser, hvor Vorned=Rettigheden blev ophævet, indtil Fødestauns=Retten blev indført? 3. Befordrer eller formindsker Fødestauns=Retten Folkemængden 4. Hvorledes tvinges den Karl, der har Begierlighed efter at forlade Landet, til at afstaae fra sit Forsæt, giør Fødestaun den Virkning? 5 Hvor, 5. Hvori bestaaer den Fordeel og Herlighed en god og redelig Proprietær høster af Fødestauns=Retten, 6. Grunder Fødestaun sig paa andet end Landets Forsvar og Værn, 7. Hvorledes vedligeholdtes Landmilicen i Kong Friderich den Fierdes Tid, da Vorned=Rettigheden var ophævet, og Fødestaun ei var til 8. Hvad Skade tog en god og retsindig Proprietar, om ingen Fødestauns=Ret var til længer, end indtil Karlen havde udtient sine 8te Aar i Soldaterstanden, 9, Hvorledes levere de mange koldinghuusiske og de dronningborgske Bønder deres Landsoldater og Rekryter, 10. Vilde Fødestauns=Rettens Ophævelse vel give nogen længervarende Forvirring og Vanskelighed, i Henseende til Landmilicen, end i de første 3 eller 4 Aar, det er: længer end enhver god og nyttig Hovedforandring i en Stats Jndretninger medfører. 11. Befordrer Fødestaun Lyst og Munterhed, Flid og Vindskibelighed, eller undertrykker den dem 12. Naar enhver Bondekarl, som havde tient i Sodaterstanden i 8 Aar, var fri fra Fødestaun, og kunde bygge og boe i Danmark, hvor han vilde, mon man ikke da kunde haabe vore meget store Heeder beboede og dyrkede? 13. Kan vore vise Love skaffe een af 1000 Bønder, den Ret, de tilkomme, saalenge Fodestauns=Retten gielder fra Vugen til Graven, 14. Hvilke ere de virkelige Følger af Fødestauns=Retten for Staten, Proprietæren, Bonden og hvortil tiener den den onde Proprietær. Herpaa Herpaa svares: Til 1ste. Paa samme Maade, som nu, thi man kan sikkert forlade sig paa, at, hvor Nærings Veie er, der vil og indfinde sig Folk. Fødestaunen ophøre, Folkene løbe derfor ikke af Landet; Tvertimod, de blive der des sikrere, forstaae, saamange, som der kunne vinde Brød og Næring. Dog var det ikke sagt, at de samme Folk fæstede, som nu, ind paa den samme Staun. Omvexling og Forandring vilde der skee, men Slutningen blev dog den samme. Landet blev ligefuldt betaget og beboet. Jngen Nærings=Vei kom til at staae ledig. Det vilde, ligesom hidtil, forholde sig med Folkene og Landet i det hele, omtrent som med vor Jord=Kugel og dens Dunst=Kreds. De bleve uadskillelige. Til. 2det. Hertil gielder omtrent det samme Svar som til Nr. 1. Til 3die Fødestaunen hverken formeerer eller formindsker Folkemængden; thi denne retter sig alerne efter Ne rings=Veiene. Som nu disse bleve de samme, Fødestannen, ophører eller ikke, saa blev og Folkemængden den samme. Den jevnlige og uophørlige Klage over vort Lands sparsomme Folkemængde er mig ikke ubekiendt; Men, jeg maatte nok spørge disse gode Klynkere, hvoriblandt Hr. Professor Fabricius i sin Afhandling von der Volks Vermehrung, er en af de nyeste, om her da er nogen Nærings Vei besat? Omher er nogen øde Bondegaard, som ikke bruges, Om her i ligger noget Ager eller Eng, som ikke benyttes. - Det maatte være saare lidet eller intet, thi, hvorvel jeg kjender og har kiendt Landet over 30 Aar, veed jeg dog ikke en eneste Bondegaard, ikke et eneste Stykke Ager eller Eng, som jo er i Brug. Men, hvortil da flere Folk end NæringsVeie? – For at gaae ud af Landet og tage fremmed Tieneste, efterat Landet har gjort Bekostning paa deres Opdragelse. Ja, saaledes gaaer det til. Aarlige Udvandringer af flere end 1000, som levende Beviser nok i det Slesvigske, Holsteenske, i Holland o. f. S. kunne vidne om Og dog har Landet ingen Mangel paa Folk. Dog er her nok tilbage. Dette see vi jo deraf, at ingen NæringsVei er ubesat: Jngen Bondegaard, uagtet Fødestannen gielder, uden Brug. Det er og klart nok, at i et Land hvor ingen nye Nærings Veie, ved Jordyrkningens merkelige Forbedring og Udvidelse, ved Fiskerie, ved Skibsfart, ved Handel, Fabriker, eller paa anden Maade opkomme, der..... Der maae Udvandringer gaae for sig; Thidisse maae nødvendig have Sted, saalænge Nærings=Veiene ikke formeeres, saasnart man for hvert Egteskab over Hovedet statuerer flere end een Søn og een Datter: Og det maa man nødvendig, Dem, som fødes uden for Egteskab, uberegnede. Det sluttes og lettelig, jeg nægter ikke, her kunde jo, ved foreskrevne Maader, være og blive flere Nærings=Veie, (thi om, hvilket Land kan vel dette nægtes) Jeg paastaaer alene: Det er daarligt, at tænke paa Folkemængdens Formerelse, foruden Formerelse af Rærings Veiene: og at hiin kommer af sig selv, naar disse kuns tilbyde sig. Men hvilken er den kraftigste og beste Maade, tilat formere Nærings=Veiene, med deraf dependerende Folkemængde, Der gives vel ingen kraftigere end en uindskrænket Frihed, saavel ved Landvæsenet, som ved Handelen, Handværker, Fabriker og videre. Den maatte dog endelig opvække mere Rørelse og Vindskibelighed, som er den nærmeste og sikkerste Vei til Nærings Veie. Saa meget er er vist, at vi længe, foruden at komme synderlig videre, have forsøgt Jndskrænkning. Gid dog Taren maatte engang komme til Frihed, Man vilde da, efter 30 a 40 Aars Forløb, kunne see og skiønne Forskiellen. Dog, vi behøve ikke at hente Beviser fra Forsøg i Tiden. Vi have dem ved Haanden; Slesvig og Holsteen have hidtil nydt megen Frihed frem for Jylland; Men hvilken Forskiel er der og ikke, Mere Rørelse, mere Velstand, saavel paa Landet, som i Stæderne, som enhver, der endog alene giennem reiser Landet, kan blive vaer. Og dog have vi, paa høire og venstre Side, de samme Farvande: Og, for største Deelen, ligesaa god Eiendom. Ja paa de nærmeste Naboer i Jylland og Slesvig, hvis Marker, endog støde sammen, er Forskiellen kiendelig: Og saa kiendelig, at de saakaldte Kron=Bønder, nemlig, de, som høre under Riget, ansees med et Slags Foragt, af de Bønder, som høre under Hertugdommet. Vi boe i Friheden, sige disse. Kan dette ikke vel skiære en ærlig Jyde til Marv og Been? Hvilket? Deres Velstand, .... Nei ingenlunde: Men vores Vee stand. Og, dog svarer vi, i Forhold af Eiendom, saavidt jeg veed, mindre til Staten end hiine. Mere om Frihed, med deraf flydende Fordele forekommer under Besvarelserne til de øvrige Nummere, især til No. 8, Hvoriblandt; og, Smidt om National=Velstand, 2den Deel, Pag. 333. anført herefter. (meere følger.) Nyeheder.