JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Pinneberg, den 29 Januari. Ogsaa her var Dagen i Gaar en Glædesdag. Aftenen forud forkyndte Canonskud den følgende Dags Fest, og ved det derpaa følgende Daggry tilkiendegav Canonskud den for Fædrelandet saa festlige Dags Frembrud. Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad og Landdrost v. Døring havde samlet den herværende ridende Borgergarde, hvilken Kl. 10, med dens elskede Chef i Spidsen, begav sig til Kirken i Rellingen, for at takke Gud, og anraabe om fremdeles Velgaaende for den almeen elskede Landefader og Hans Allerhøieste Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Dagens Festlighed forhøiedes ved en passende Præken og Lovsange. Efter endt Gudstjeneste blev, under Pankers og Trompeters Lyd, afsjunget: Heil unserm Könige, hvorpaa Garden drog tilbage til Pinneberg i den forrige Orden, og blev af Hs. Excellence Geh. Conferentsraad v. Døring, beværtet med en glimrende Frokost. Den festlige Dag endtes med et muntert Bal. Ratzeburg, den 29 Januari. Vi kunne ikke nægte os den Glæde, at meddele vore langtfraværende Landsmænd den Efterretning, at vor almeenelskede Konges Fødselsdag ogsaa af denne Stads Jndvaanere feiredes med hjertelig Glæde i forskjellige Selskaber. J Gaar Aftes gaves paa Raadhuset et af de meest anseete Jndvaanere talrigt besøgt Bal, hvor vi ved et muntert Maaltid udtømte Skaaler med Ønsker for vor allernaadigste Konge, Hvem Gud endnu længe vil lade leve til Held for os, Heide i Ditmarsken, d. 31 Januari. Den elskede Landfyrstes Fødselsdagsfest blev ogsaa her høitideligholdt paa forskjellige Maader i muntre Selskaber, og i Landskabshuset, hvor mange Kongelige og Landskabsbetjente samt Besiddere af Landeiendomme og Fabriker vare forsamlede. Festen endtes med en Soupee og et glimrende Bal J Omegnen høitideligholdtes Dagen i en talrig Forsamling af Godseiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Kiel, den 1ste Februari. Vor allernaadigste Konges Fødselsdag blev her med megen Høitidelighed og Jubel feiret. Om Morgenen Kl. 6 hørte man fra Hovedvagten Jægerchorets Hoboister med deres skjønne og fortreffelige Musik at udføre den harmoniske Melodie: God sawe the King. Gudstjenesten, som blev holdt til sædvanlig Tid, forhøiede Dagens Høitidelighed, da vor meget elskede og agtværdige Lærer, Hr. Consistorialraad, Provst og Ridder Fogh om Formiddagen ved en passende Tale stemte alle Hjerter til, i Forening med ham, at takke og bønfalde den Almægtige at bevare Kongen og det hele Kongelige Huus; at velsigne, beskytte og beskjærme Kongens Riger og Lande. Efter Gudstjenesten samlede den her liggende Garnison sig i Slotshaugen, og marscherede i fuld Parade, under Jægerchorets Musik, til Torvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Paa Universitetets Høresal holdtes om Middagen. af Hr. Professor Wachsmuth en til Dagens Høitidelighed passende Tale. Derefter gik man i Kirke, hvor en stor Mængde Mennesker samledes, for at høre vor meget elskede og agtværdige Lærer Hr. Harms, som ogsaa benyttede Festens skjønne Leilighed til at opfordre Alle at takke den Allerhøieste og at forene deres Bønner med hans for vor høielskede Landsfaders Held og Velgaaende. Saavel i Stadt Copenhagen som ogsaa i Stadt Hamburg havde Hr. Dannebrogsmand Tis ker og Hr. Rathlew foranstaltet et Middagsmaaltid, hvor alle Honoratiores, Byens Borgere, og enkelte Fremmede indfandt sig, og blev Hs. Majest. Kongens og det ganske Kongehuses Skaal, paa det første Sted af Hr. Etatsraad Fischer, og paa det sidste af Hr. Oberstlieutenant v. Lechly, under fuld Musik, med Enthusiasmus udbragt. Den festlige Dag endtes med et glimrende og talrigt Bal i Harmonien, hvor ligeledes Hs. Majestæt Kongens og det hele Kongehuses Skaal, under Trompeters Lyd, med et frydefuldt Hoch af Selskabets første Directeur blev udbragt. Med det varmeste Ønske, at denne vor dyrebare Konges Fødselsdag, til Held for Landet og Kongehuset, ofte maatte vende tilbage og forene os, skiltes Selskabet af ud paa Natten. Bruhn til Dusternbrook havde for de Herrer Studentere foranstaltet et Middagsmaaltid og Bal om Aftenen, og paa flere Steder var Selskab om Aftenen. Dannebrogsmand Tiskers Huus var om Aftenen illumineret, og over Indgangen saae man et Transparent, der forestillede Kongens Buste paa et Alter, hvorved der stod en qvindelig Figur med Sindbilledet paa Troskab; derunder læste man følgende Strophe: Den guten Königliebt dastrene, Volk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Blandede Efterretninger. Norge skal nu ogsaa have en Literaturtidende, under Titel af Literaturtidende for Norge. Den skal under en duelig Redaction levere Recensioner over Skrifter, som udkomme i Norge, eller hvis Forfattere ere norske; Efterretninger om de vigtigste udenlandske Værker; literaire bemærkninger og Notitser, biographiske Fortællinger om udmærkede Forfattere &c., Anmeldelser og Anti kritiker i den indenlandske Literaturs Gebeet. Hver Uge udkommer et Ark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Den 27 f. M. lod Kongen af Preussen give til Hoffets og Staden Berlins Fornøielse et stort Masquebal paa det Kgl. Slot. Henved 3000 Billetter vare uddeelte. Hele Rækker af de Kgl. Værelser og Sale vare dertil bestemte. Blandt andet udmærkede sig paa denne Masquerade et af 186 Personer bestaaende Masketog, foranlediget af den Kgl. Familie, hvortil Jdeerne vare tagne af Moores Digt: Lalla Rukh. J den store hvide Sahl var oprettet et lidet Theater, efter Architect Schinkels Opgivelse, adskilt ved et zirligt orientalsk Drapperie fra Salens øvrige Rum. Til hvert levende Billede var anbragt en passende Decoration. De Kgl. Sangere og Sangerinder, afsange Romancerne, under den berømte Spontinis Anførelse. J Toget deeltoge de Keis. og Kgl. Prinds. Herskaber. Udvalgt Smag og sand orientalsk Pragt udmærkede Hovedpersonerne Aurengeb og Lalla Rukhh, der begge bleve baarne paa gyldne Baldakiner. - Jngen Masque turde iøvrigt være klædt i Domino af sort eller Chauvesouris (Flaggermuus) Farve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Spinderierne i Manchester have nu bragt det til det forfærdelig høje Nummer 350 i Bomuldsgarn. 359 Dokker paa Pundet give en Længde af 29,000 Yards eller 167 engelske Mile. Laybach, hvor Monarkforsamlingen i denne Tid holdes, og som Europas Opmærksomhed er henvendt paa, er Hovedstaden i Hertugdommet Krain i den østerrigske Kreds. Staden ligger ved den seilbare Flod af samme Navn og har 15000 Jndbyggere og 500 Huse, Forstæderne uberegnede. Gaderne ere meget snevre. Blandt de mærkeligste Bygninger er Landhuuset, Raadhuset. og 3 Tøihuse. Den driver god Handel. Udenfor Staden er et Morads, der næsten indbefatter 40,000 Ang Land (hver paa 40 Favne), og som, naar Floden Laybach træder over sine Bredder, ved sine Uddunstninger er Staden meget skadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Efter Grev Chaptals nyeste Værk: De industrie francise, udgjorde Handelsværdien af Manufacturfrembringelser 1,820, 102, 400 Fr., hvoraf den indenlandske første Stof 416,000,000 Fr., den udenlandske 186,000,000 Fr. Arbeidslønnen er anslaaet til 844,000,000 Fr., de almindelige Omkostninger til 192,000,000 Fr. og Fabricanternes Gevinst til 182,005,221 Fr. Men da Værdien af de indenlandske Stoffer allerede er regnet under den occonomiske Jndustrie, saa kan den ikke regnes med her, men Værdien af Manufacturfrembringelserne for Landet selv bliver kun 1,404, 102,409 Fr. Ved Philladelphia findes en Jernbro af blok Staaltraad over en 400 Fod bred Flod. Dens Vægt er 4114 Pd., og Materialet har kostet 6000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 263. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Oblig. (med Renter fra 11te December 1820) 69 1/2 a 70. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 87 Rbd. r. S. eller 113 1/2 a 114 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbksedl. 17. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Om dansk Faareuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
(Jndsendt.)¬ J Skilderiet No. 94 f. A. læses, at Danmark aldrig vil kunne frembringe saa god spansk Uld, som der bliver paastaaet i en Afhandling om Europas Faareavl i Handels- og Jndustrietidenden, formedelst Landets lave og nærende Jordbund, men at denne Uld mangler den fornødne Elasticitet og Spændekraft. Følgende maae tjene til nærmere Oplysning om denne for Danmark saa vigtige Production.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
J Foraaret 1820 blev der sendt fra Øebjerggaard ved Wordingborg til Klædefabrikanten Hr. Stolleymerth paa Fyrendahl under Grevskabet Hol steenborg 24 Pd. Uld af spansk Race, som var reenvasket paa Faarene, for af ham at besørges kartet, spundet og vævet til Klæde. Resultatet var, at der blev 29 Alen Klæde efter Vævningen, og efterat dette Klæde var blevet stampet, farvet og overskaaren i Kjøbenhavn, blev der 20 Alen 8 1/2 Qvarteer bredt, saa god Kjøbmandsvare som kan forlanges, i alle Henseender af en lige saa god Bonitet, som fiint udenlandsk Klæde, og udmærket ved Blødhed, Tælhed og Glands. Hvilken Fordeel naar Landmanden kan sende sine raae Produkter til en Fabrikant og faae igjen forædlede Produkter imod en billig Betaling, Da man saa ofte hører Klager over, at man ikke kan faae kartet Ulden, fordi den er saa filtret: skulde da vel Grunden ei ligge deri, at man ikke vasker Ulden paa Faarene rigtigt, saa at alt det Fede i Ulden, som holder Snauset bunden, bliver siddende, og derved gjør Ulden meer filtret og uskikket til at kartes, Kan Vaskningen ikke ogsaa have Jndflydelse paa Elasticiteten, naar den tilbageblevne Fedme binder Spændekraften, Saa kan Fabrikanten med Grund klage over, at Ulden er svampagtig, og naar den endogsaa først bliver vasket hos Fabrikanten, saa bliver den dog aldrig saa reen, som naar den først er vasket godt paa Faarene, efter den Methode, om Spanien, Frankrig og Tydskland følge, hvorfor Fabrikanten foretrækker hine Landes Uld fremfor Danmark, uden at tænke paa, at Danmark selv kan frembringe Uld, som kan sættes ved Siden af den udenlandske. Vel kan Climatets og Jordbundens Beskaffenhed og Beliggenhed have Jndflydelse paa Uldens Elasticitet, ja ikke engang ethvert Faar af en og samme Race bærer lige god og elastisk Uld, men denne Forskiel findes overalt. Ved overflødig og nærerig Foring, hvorved en stærkere Uddunstning befordres, afsættes ogsaa meer Olie i Ulden selv, der bliver smidigere, og Elasticiteten stærkere, hvorved Klædet faaer meer Styrke, Blødhed og Glands, men faae Faarene mindre nærende Føde, og maae behielpe sig med snæver Græsning og slet Vinterfødde, saa kan man heller ikke vente den Godhed og Elasticitet af Ulden. At ønske var det, at Landmændene maatte blive nøiere bekiendte med de spanske Faars Vaskning og rigtige Røgtning, ved et lille Skrift, som imod ringe Betaling kunde udbredes iblandt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-10
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 80000000 Attende Aargang. No. 13. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne Tirsdagen den 13 Februari 1821. Var det vigtigt eller nyttigt, ved Vedtægt, eller Lovbud at afskaffe Handel i Hamborger Banco og anden fremmed Møntsort, (Jndsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Det forekommer et sieldent, at Handel, især uderhaanden, afsluttes her i Staden og paa den Børs i fremmed Møntsort, i Særdeleshed i Hamborger Banco. Denne Skik synes at være unaturlig og upolitisk, forsaavidt den tilsidesætter directe Betaling ved indenlandske Midler. Den, der saaledes kjøber Varer, maa ordentligvis betale dem med Bco. Vexler, som Sælgeren ofte ikke behøver, og derfor igjen afhænder, og saaledes gaae disse Vexler da ofte igjennem mange Hænder, inden de omsider naae hen hvor de virkeligen bruges. Det kan vel ansees som en Brug af dem, at man remitterer dem til Hamborg som et Depositum hos en eller anden Kjøbmand, for siden at kunne trassere derpaa ved paa kommende Leilighed; men var Brugen af Bco. mindre her i Handelen, eller indskrænket til virkelige udenlandske Omsætninger, vilde saadan Leilighed sjeldnere møde og Depositionen saaledes vorde mindre nyttig eller fornøden. Denne Afbenyttelse af Vexler volder mange Uleiligheder; thi, 1) er man ofte udsat for Tab ved de bekomne Vexler, formedelst Personernes Jnsuffisance, som ei altid afgjørende kan bedømmes. 2) bortgaae endeel Omkostninger, saasom Mægler Courtage ved Vexlernes Anskaffelse og Omsætning ofte flere Gange, Correspondence Omkostninger, Provision og Stempelpenge i Hamborg, Protester m.m., og 3) endelig møde og forskjellige andre Bryderier, og Uleiligheder ved Vexlernes Discontering og øvrige Behandling, som man vel kunde ønske at undgaae. At spare Courtagen vilde vel være til Tab for Mæglerne; men da Handelen ei er til for disses Skyld, maatte det ei fortrydes, at man, især i Tider som de nuværende, førte den paa den sparsommeligste Maade, og at spare de øvrige Omkostninger, især dem, som tilflyde fremmede Kjøbmænd og Authoriteter, vilde vist være en reel Fordeel for Landet; thi hvor ubetydelige de end ved en enkelt Handel kunde forekomme, saa udgjøre de dog, for samtlige Handeler i et heelt Aar, en betydelig Sum, og at en Simplification af Handelen, som den her tilsigtede, iøvrigt vilde medføre megen Fordeel og Lettelse, synes ei at behøve Beviis. Det kan er omtvivles, at jo rede Sølv i tilstrækkelig Mængde vilde haves til at sættes i Stedet for Bco., thi i manglende Fald kunde jo blot nogle af de nu brugelige Vexlers Paalydende inddrages i rede Valuta og saa omsættes her hjemme, istedetfor i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Anledningen til denne Skik skjønnes vel, foruden det virkelige Behov for Broe, at have været, deels at føre Handelen i en sikker Mønt, der ei skulde være underkastet den Ustadighed, som de indenlandske nominelle Pengesorter have været underkastede, deels at lette Omsætningen ved Brug af skrivtlige Beviser, uden at bebyrde den med Omkostning af stemplet Papir, som vistnok i Handelen vilde være meget trykkende og ubeqvemt. Men disse Aarsager synes ei medrette nu at kunne kræve hine Uleiligheder; thi deels kan Handelen, hvilket og i den senere Tid mere er kommet i Brug, afsluttes i rede Sølv, deels vilde Anviisninger paa Banken kunne træde i Stedet for Vexler og hæve Besværligheden ved at transportere og eftertælle det klingende Numerair, indtil Banken maaskee, ved Udstædelse af Sedler, lydende paa rede Sølv, fandt Anledning til at komme til Hielp i denne Henseende. Det, som iøvrigt ved Bco. Vexler opnaaes, fremfor ved Handel i rede Sølv, er Handel paa Credit. Denne fortjener vistnok ei at hindres og skjønnes ei let at kunne føres med lige Sikkerhed for Creditor paa anden Maade, naar ei Omkostninger til stemplet Papir m. m. maaskee langt større end Vexelomkostningerne skulle løbe paa; men deels finder denne Grund ei Sted hvor Handelen sluttes, som det kaldes, i kort Bco., deels kunde vel og indenrigske Vexler (da indenbyes ei ere tilladte) paa rede Sølv, i det mindste spare de Omkostninger, som ellers gaae udaf Landet, og endelig vilde maaskee, hvis disse Betragtninger fandtes af Jndsigtsfuldere ligesaa vigtige, som de have forekommet Jndsenderen værdige til Gjenstand for Vedtægt eller Lov, et hensigtsmæssigt Forslag eller Lovbud foranledige Midler til ogsaa at hæve denne Vanskelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Omendskjøndt det erkjendes, at den omhandlede Skadelighed af den her ommeldte Sædvane forhen, da Coursen stod høiere, mere vaklende og slettere for Banco end for rede Sølv, var langt større end nu, og tildeels satte Landets Kjøbmænd eller deres Penge i et ydmygende Vilkaarlighedsforhold til Hamborgerne, saa formenes dog, at Sagen endnu er af megen Vigtighed. J manglende Fald vilde det være behageligt at oplyses om det Modsatte. Redningsmiddel i Jldsfare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Man tager en Birkekost, som indsyes løselig i Paklærred, hvilket surres meget fast til Skaftet; desuden syes 6 eller flere Rader, 5 Tommer brede, Lærredsstrimler, ligesom Fryndser, i grove Folder rundt omkring. Disse Strimler kunne være omtrent 3 Alen lange. Ved Brugen dyppes denne Vidsker i Vand, helst muddret. En Karl kan med dette Redskab og en forholdsmæssig liden Qvantitet Vand slukke en brændende Overflade af omtrent 100 Qvadratalen i 6 Minuter, uden den Ødelæggelse, der ved Sprøiternes Brug paa Møbler og Vare som oftest er uundgaaelig. Jkke blot paa Landet, hvor ingen Sprøiter, haves, men endog i Kjøbstæderne vilde det være meget nyttigt at anskaffe endeel saadanne Vidskere, der paa Øieblikket kunde bruges, saasnart Jlden er opdaget, inden den udbreder sig mere og inden andre Brandanstalter kunne komme i Virksomhed. Til udvendig Brug, naar et Huus staaer Fare for at blive tændt af et brændende Huus i Naboelauget, maae man have mindre Vidskere paa lange Skafte. Til indvendig Brug derimod bør Vidskerne være større og Skafterne kortere. For, i paakommende Tilfælde, uopholdelig at kunne benytte dette Redskab, maa man i ethvert Huus have een eller flere Ballier med Vand staaende, med Hensyn til Husets Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J en saadan Ballie af et halvt Oxhoveds Størrelse opløser man et Fjerdingkar Salt, og kommer noget Leer deri, hvoraf man kan vente følgende Fordele: 1) at Vandet ei fordærves; 2) at det ikke fryser, undtagen ved en stærk Kulde; 3) at Leret, naar Vandet for Brugen er godt omrørt, sætter en Skorpe paa de slukkede Steder, der forhindrer, at de ei lettelig tændes igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
J Byer, hvor der gives straaetækkede Huse, er vaade Seil, som trækkes over Tagene af de Huse, der staae Fare for Antændelse udenfra, det bedste af alle Redningsmidler. v. Schultz, Capitain. Nelli, den lille Tiggerpige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
(Efter det Svenske.) Den stakkels Nellisad i Graad Paa Moders Muld i Graven, Tungt var hvert Suk, og Kinden vaad, Og dugget Tiggerstaven. Hver En, som hende gik forbi, Den Klage kunde høre: "Hvad skal der af mig Arme bli Gud, hvad skal Nelli gjøre Jeg liden er og moderløs, Stor er min Nød og Smerte; Om jeg til Død i Kulden frøs Rør det et Nogens Hierte." Min Moer, Min Moer", saa hulked hun, og Taarer mørkned Øiet: Min Moer, Min Moer!" hun raabte kun Med Pande dybt nedbøiet. Da kom forbi en geistlig Mand, Saa hendes Taarer trille, ganske sig beføiet fandt Og At hendes Uro stille. Din Moder kommer ei igjen Hvor meget Du end græder; Du kun fortørner Himmelen, Ved saa forvendte Sæder."Læs flittig Din Carchis, mit Barn, Og Dine Aftenbønner, Saa undflyer Du vist Satans Garn, Og Himlen Dig nok lønner." Saa taled han, og gik sin Vei, Velsignende den Arme; Dog aabnede han Fikken ei, Hvor stor end var hans Varme. Og nu forbi en Herre gaaer Af verdslig Hu og Tanker; Han gier en Skilling - stille staaer, Mens Hjertet i ham banker. Hav Tak, min gode Herre, Tak! Fremsukkede den Lille: Hun Skillingen i Lommen stak Mens Frost og Slud de krille. Med udstrakt Haand og sorgfuldt Bryst Sad den forladte Arme, Og bad med Nødens bange Røst Hver christmild sig forbarme. Man Folk i store Hobe seer Saa hid, saa did at vandre Heel Mange sig ret kolde teer, Og fuld af Harme Andre. En Mand med Stierne paa sin Frak Tog op Havanna-Prisen, Og mumlede om Tiggerpak, Om Ladhed og Justitsen. Nu, hvor man kommer, skreg en Fru Saa høres Unger tude. Og gik at see et SørgeskuOg græd til det var ude. Det mørknedes og Dagen skred, Hist skimted man en Lygte, Men meer og meer af Angest leed Den lille dybt Betrykte. Hvem skal beskytte mig, og hvem Ak, jeg for Mørket gyser, Har ingen Moder, intet Hjem, Jeg hungrer stærkt og fryser. Hun raadvild sad og saae sig om, Og Skyggen hende skrækker, Da hid en christmild Qvinde kom Og Haanden hende rækker. Kom", sagde hun, og med mig gaae Hvor Lampen Du seer blusse; Jeg fattig er, har mange Smag, Men skal Dig gjerne huse. Hun med den spæde Stakkel nu J lune Hytte træder, Og med en from og kierlig Hu Sig til sin Gierning glæder. Og moderligen lover hun Den Moderløse Pleie, At give med en Haand saa rund Hvad bringes kan tilveie. Derpaa hun holdt sin AftenbonTil Gud, vor Alles Trøster, Vis paa, at hendes Giernings Løn Den sidste Afkom høster. Hun sov saa saare blidt og godt Med Fred i skyldfrit Hjerte, Og nød, hvad man i mangt et Slot Tidt frugtesløst begierte. Du Rige uden Kierlighed, Det burde Dig bedrøve, Du Lykke har - Lyksalighed Kun de, som Godhed for
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Jndenlandske Efterretninger. Den 9de Februari døde i Kjøbenhavn Justitsraad og Høiesterets Advocat Christian Klingberg, een af Danmarks første Reeslærde og Sagførere, ligesaa udmærket ved Kundskaber som ved en ædel og uegennyttig Tænkemaade. Han var en Søn af den i Aaret 1783 som Justits directeur ved Lottoet i Kjøbenhavn afdøde Jacob Klingberg, og er født i Kjøbenhavn 1765. Han deponerede fra Frederiksborg Skole 1783, blev 1791 Hof= og Stadsrets=Procurator og 1792 Høiesterets Advocat. 1794 udgav han, i Anledning af Geheimeraad Ahlefeldts Theaterbestyrelse, et meget vittigt satirisk lidet Skrift, under Titel af: Quid juris No. 1 og 2, der i sin Tid gjorde overordentlig Opsigt. Siden udmærkede han sig ved sine Procedurer i de M. C. Brunske Sager, angaaende Ugebladet Vækkeren, Jerusalems Skomagers Reise &c., hvori Almeenheden tog saa varm Deel. Fra den Tid af udbredte hans Ny sig som duelig Sagfører, indtil han omsider blev anseet for een af de første, som man i de vigtigste Sager henvendte sig til. Han paatog sig aldrig nogen Proces, naar han tydelig forudsaae, at den ikke kunde andet end tabes, og fraraadte heller end tilraadte at forfølge saadanne Sager. Da hans Helbred begyndte at svækkes, gav han frivilligen Slip paa de ligesaa hæderlige som indbringende Poster som Directeur ved Nationalbanken og som Justitsdirecteur ved det asiatiske Compagnie. 1814 erholdt han Denomination som Assessor i Høiesteret. Hans alt for tidlige Død beklages almindeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Blandt de Storme, der lige siden 1799 rystede det danske Handelsvæsen, var neppe nogen større end den, der ulykkeligviis indtraf i det afvigte Aar 1820. Tre Huse, der vare vor Handelsverdens Grundpiller, og som man i mangfoldige Aar ansaae for saa urokkelige, at deres Sikkerhed, saa at sige, var bleven til Ordsprog, det Rybergske, de Coninckske og Meyer & Trierske maatte, bortrevne i Tidsomstændighedernes sønderknusende Malstrøm, opgive deres Boer. Alle disse tre Huses Credit var saa stor og udbredt, at deres Vexler handreredes i alle Verdensdele og var almeengieldende Pengerepræsentativer. Det Rybergske Huus blev oprettet 1763, af Conferents-Raad N. Ryberg, og er altsaa nu henved 20 Aar gammelt, noget yngre er det de Coninck ske, men dog endeel over et halvt Seculum. Jevnaldrende med det sidste er det Meyer & Trierske, hvis nyligen afdøde Bogholder allene havde tjent der i 60 Aar. Naar man regner, hvor mange Mennesker der ved disse Kjøbenhavns tre HovedHandelshuses uheldige Fald ere med eet satte udaf Virksomhed og tildeels blevne brødløse, ligefra den første Commis indtil den sidste Pakhuuskarl, og alle de, der igjen skulde leve af dem, saa kan man sikkert uden Overdrivelse anslaae Total antallet til 1500. Hver Fædrelandsven maa imidlertid haabe, at disse vigtige Huse, der satte saa mange Mennesker i Virksomhed, snart ville komme istand igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Universitetet i Kiel tækker i Gjennemsnit 200 Studerende, hvoriblandt Medicinerne siden Aaret 1800 have tiltaget, og i omvendt Forhold, mod ellers, Juristernes Tal oversteget Theologernes en Trediedeel. Dette Universitets Bogsamling bestaaer af 60,000 Bind, men til at kjøbe nye har den ingen Plads, og, som det synes, heller ingen Raad. De andre Anstalter, Museet, Laboratoriet, Hospitalet og Fødselstiftelsen ere af nyere Oprindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-13
Blandt Miscellerne i Kieler Beytrage T. berettes, at den Hamburger Tidendes Udgiver ikke har villet optage den udførlige Bekjendtgjørelse angaaende de nu under Titel af "Kieler Beytrage, udgaaende Kieler Blatter, med Tilføiende, at en simpel Bekjendtgjørelse var nok: Modbemærkningen er, at han kunde vide, hvad han maa forbyde, men at det er mærkværdigt, at han ogsaa vil vide, hvad der er nok.