JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Assens den 29 Junii. Om Formiddagen Kl. 9, forsamlede Borger=Skytte=Lauget her i Byen sig for Raadhuuset, hvorfra de udmarcherede med flyvende Fahne og klingende Spil, ud til deres sædvanlige Skydebahne for at skyde efter den der oprettede Skive; Hvor da først med Skydningen blev begyndt af Skytte=Laugets Capitain Hr. Jacob Lund, nemlig: de 3 første Skud for Hs. Kongel. Majestæt, vor allernaadigste Konge, dernæst for Stiftets høje Øvrighed Hs. Excellence Hr. Geheime=Raad og StiftbefalingsMand Hr. Henrich Bille, og siden af enhver efter deres Numer, hvorved den Første Gevinst tilfaldt Transport Forvalter Hr. Christian Langsted, Sr. Rasmus Østerbye Dansk Postholder den 2den, og Procurator Hr. Johannes Ulldall den 3die Gevinst. Efter fuldendte Skydning marcherede heele Skytte Compagniet tilbage igien i samme Orden til Raadhuuset, hvor de skiltes af, og derefter og Aftenen igien forsamlede sig paa Raadhuuset, tillige med andre fleere baade Mandspersoner og Fruentimmer, som dertil var inviteret, hvor de holdte Ball heele Natten, og ved Pocalers Udtømmelse under Jnstrumental Musik og Frydeskriig blev erindret de inderligste Ønsker for det heele Høy Kongelige Huuses bestandig og evigvarende Velgaaende. - De 3de forhen omskrevne, her indbragte Tyve er den 26 Junii herfra afhændt og bragt til Holsteen, hvor de nu siddev i Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Magdeborg den 13 Junii. Her har en Tømmermester, navnlig Goter, flyttet et Grundmuuret Taarn der var 500 Fod høit og 16 Fod i firkant, ved Mechaniske Kunster, uden at slaae Muurene ned. En deel loe af dette Foretagende i Førstningen; men han beviste dog, at endog Taarne kan regnes blandt Løsøre, i det han flyttede Taarnet henimod 300 Skridt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Reysende. Odense den 26 Junii 2de unge Engelske Kiøbmænd Pauvel og Majott fra Stockholm til Engeland, den 27 dito Hr. Professor Hee fra Kiøbenh. til Jylland for at tage Limfiorden i Betragtning til bedre Skibsfart, den 28 dito Søe Lientenant Rømling som Courier fra Marocco til Kiøbenh. Skal have havt Freds=Tractaten med sig, den 29 dito Kiøbmænd Schrøder og Schyler i Compagnie fra Bourdeaux, til Kiøbenh. den 30 dito Hr. Oberst von Scholten fra Helsingøer til Jylland, den 11te Julii Hr. Etatz=Raad Cortzen. fra Kiøbenhavn til Jylland. Hr. Commerce=Raad Damen og Kiøbmand Dammen med Kiereste fra Kiøbenh. til Hamborg, hvor den sidste vil boe som Kiøbmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Dødsfald. Fyen. Det Barn, som udi et ved en Kirke i Nærheden, af Assens liggende lidet Huus indbragt (See Nr. 22) er død den 28 Junii sidstleden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Gravskrift. Over Sal. Madame Magretha Hanberg (See Nr. 26. Faaer mange Døde et opdigtet Æreminde. Hvi skulde ikke da Madame Hanberg faae En Gravskrift, hvorudi man ingen Digt skal finde; Men skal, trods Avind selv, som vidnesfast bestaae, Man ikke tie bør, hvor Sandhed selv kan tale, Men Dyden priises maa, som følgeværdig er. Om jeg en Christen og dens Vandel skal afmaale, Skal Denne Sallige mit Mønster blive her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
J Denne Salige end og fra Ungdoms Dage Jndtil de sildigste og skrøbeligste Aar Sand Gudsfrygt skinnede, som Lyset paa en Stage, Der frit for alle og ei under Skieppen staaer. Hun, som en Anna, var i Herrens Huus og Tempel; Hun Bøn og Bedestund forsømte aldrig der; Men der i var et stort og priseligt Exempel, Paa dem, som ene har Guds Helligdomme kier. Hun ingen Prædiken forsømte nogensinde, (a) Naar Sygdom Hende ei betog den Siæle=Mad. I Herrens Gode Hun kun Glæde kunde finde: Det gjorde Hende og i Verdens Modgang glad Sin Troe Hun levende i Gierningen beviiste: Med Hiertets Glæde Hun husvaled Fattige; Hun til de Syge gik, og lykkelig sig priiste, Hver Gang og det var til, Hun Armeqvægede. Nu qvæges Hun hos Gud, og Helligt evig holder. Gud her var Hende kier, Gud glæder Hendender, Hvor intet Modgangs Stød en Sorrigs Tanke volder; Men seer sin dyrket Gud, saaledes som han er. Døm, Efterlevende, om jeg har sagt formeget. Nei, tvertimod, jeg vist her haver sagt for lidt. Men nok: Gud tog sit Barn, sin Arving og sit Eget, Og denne Sandhed tør jeg sige Verden frit (a) De ældste Folk udi St. Hans Meenighed bevidner, at denne Sallige har fra sine unge Aar og til hendes skrøbelige Alder, været den flittigste Kirkegænger der i Sognet, og aldrig forsømt Bøn, Uge=Skrifte=Søndags= og andre Helligedags=Prædikener, uden naar Sygdom forhindrede det Høymesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
3 Søndag efter Trinitatis prædiker: Aftensang; St. Knuds K. Hr. Prof. Pingel Hr. Prof. Nannestad Dr. Frue K. Hr. von Haven Hr. Seidelin St. Hans K. Hr. Borch. Hr. Gruner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Hospitals K. Hr. Gottschalk, Auction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
En Eiendoms Gaard, beliggende i Odense Amt, Aasum Herred, Næraae Sogn, Ore Bye, af Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., som af den nu ældgammel værende Jacob Jacobsen i næsten 50 Aar. har været og endnu er beboet, bliver med al sin tilhørende Grund, Mandskab og øvrige Herligheder, stillet til offentlig Auction paa Odense Byes Raadhuus Tirsdagen den 14de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og, om fornøyelig Bud skeer, strax bortsolgt, til hvilken Tid og Sted Liebhaberne ville behage at indfinde sig; Gaarden kan ellers, om forlanges, forinden Auctionen. under Haanden faaes til Kiøbs, naar Liebhaberne Betids derom, melder sig hos mig undertegnede, Jacob Melbye, Fuldmægtig hos Hr. Borgemester Seidelin i Odense. J Følge een imellem Eieren af Eybye=Mølle Sr. Hans Møller; og S. T. Høy Respective Panthavere udi Rettens Overværelse slutted Forening og Aftale, bliver Løverdagen den 18de Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet holdet offentlig Auction over bemelte Eybye=Mølle med dens Bygninger og Mølle Værk samt Jorder, og i Fald antagelig Bud ikke skeer, da at foretage 2den Auction 8de Dagen derefter den 25de ejusdem samt endelig 3die og sidste Auction den 11te Augusti førstkommende, hvilke samtlige Auctioner holdes forbenevnte Tiid paa Odense privilegerede Post= eller Gastgiver Gaard, altefter de Conditioner, som der paa Auctions=Stædet som og forinden saavel hos Hr. Birkedommer Fogh paa gammel Østrup=Schougaard i Fyhn og Hr. Procurator Schiøt i Odense, saavelsom hos mig underskrevne som Auctions Directeur, er og bliver til Eftersyn at bekomme. Og meldes de Lysthavende til behagelig Efterretning: At meerbemelte Eybye=Mølle er beliggende i en plaisant og nærsom Egn strax Østen for Odense St. Jørgens Port udi Odense Amt, vor Frue Sogn, staaende for Hartkorn nye Matricul Ager og Eng 1 Tde. 3 Skpr. 2 Fdr. 1 Alb. samt Mølleskyld 20 Tdr.; Foruden Møllens Stue=Længde med vedhørende Udhuuse, Heste= og Qvæg=Stald samt anden Beqvemmelighed og 2de Hauger, een Frugt og en Kaal=Hauge, tilligger endnu samme Mølle 2de Huuse, det ene Sønden for Møllen ved Bag=Slusen og det andet Vesten for bemelte Mølles Side=Bygning; Saa er og herved endnu 4 Mølle=Huuse, hvoraf det første er indrettet til 3de Meel=Qværne med Sigte=Værk, i det andet Mølle=Huus befindes en Grubbe=Mølle, udi det 3die Mølle=Huus en Heste=Mølle og udi det 4de dito Huus, et lidet Qværn=Værk, som tilforn har været indrettet til StampeMølle. Odense den 30te Junii 1773. J. J Mylius. Herrets=Foget og Skriver udi Rauneberg=Herret i Fyhn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Til Kiøbs Anbydes. En Gaard beliggende paa Vestergade her i Byen er underhaanden til Kiøbs; samme bestaaer af 8 Fag til Gaden, 2 Etager høi stort Gaardsrum med Jndkiørsel fra Gaden; 11 Fag Baghuus, samt Hauge til Gaarden. Gaarden er i god beboelig Stand. Conditionerne og Kiøbsintning kan nærmere erfares hos Hr. Raadmand Biørnsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Til Kiøbs eller Leie. Knud Jacobsen Giebhardt Skom, forhen tilhørende Huus som bestaaer af 9 Fag med en Qvist paa af 3 Fag og et Baghuus i Gaarden af 6 Fag Alt nydt, beliggende i det saa kaldede Pugge Stræde imellem Christen Rasmusen Schmidt Chineciskhandler og Ernst Boyes iboende Huuse. Bemelte Huus er indrettet med 2de Rummelige Stuer til Gaden, en dito imod Gaarden, Kiøkken og et lidet Kammer paa den ene side af Indgangen, og paa den anden sidde et Kammer med et Fag Vinduer imod Gaarden og et imod Gaden. Paa Qvisten et smuk Kammer til Gaden og et lidet dito til Gaarden, foruden Loftrum, og under Huuset en Kielder. Baghuuset. er beqvem til Kammers Jndrettelse, og Loftrum er over, NB. der sælges uden nogen Paalæg, men er frie Guld=Jord. Liebhaberne. behager at adressere sig til Mr. Løwe paa Amtstuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Udi Assens og Hindsgavls Amt, Wends Herred Fielsted og Harrendrup Byer, ere 2de gode Bønderhuuse af 18 og 6 Fag, med Hummel=Kaal= og Frugt=Haver, det ene strax, og det andet til næste Michaeli udi Fæste, mueligen og under Haanden, tillige med 2de andre Huuse ibid. til kjøbs at bekomme, Liebhabere dertil vilde behagelig mælde sig hos Eieren Etatz=Raad og Landsdommer von der Maajei Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Førstkommende Michaeli Flytte Tid, er til Kiøbs eller Leie at bekomme et af Niels Koefoed Slagter beboede Huus i Puge=Strædet. bag Skolen beliggende. De Lysthavende, behager derom at addressere sig til Eieren Sr. Anders Bruun Kroeholder i Neder Gade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Til Leie. Hos Perykmager Møller paa Overgade er Værelser baade oven og under til Gaden til Leie til førstkommende Michelsdag. Samme kan faaes under et eller separat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Udi Gaarden paa Nørregade, hvor Adresse=Contoiret holdes bliver til førstkommende Michelsdag heele Anden Etage bestaaende af 6 Værelser med Kiøkken a. Nok 2de Stuer med Sovekammer, Kiøkken a. neden ved hvoraf Stuen til Gaden er betrukken, enten under et eller Separat til leie, enten for Familier eller ledige Personer, som selv Meublerer. Derforuden ere og 3 smukke Værelser, det ene betrukken, til Gaarden, hvor frie og behagelig Udsigt haves til Byen, Mark og Skoven, strax eller til første Flyttetid at bekomme til Leye. Der er og Staldrum og Vognremisse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-03
Bøger. Den Danske Argus, Anden Aargang Nr. 27. Noget om de sidste 3 losladte. Faaes her paa Contoiret for 2 s. De foregaaende Nummere og første Aargang kan og faaes. Bord=Læsning med dertil føyede tvende gudelige Palmer for og efter Maaltidet, faaes her paa Adresse=Contoiret for 2 s. De Herrer Skolemestere eller andre, som tager 10 Stkr. faaer 2 gratis. D. D. Lütkens Vers om Seladsens Opfindelse koster 6 s. dito Beviis, at Lotteriers Fremgang er Europæ Fald og Staternes Ødeleggelse koster 6 s. paa Skrivpapiir 8 s. faaes her paa Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Fortegnelse paa biskopperne i Odense for og efter For Reformationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Reformationen. Johannes. Hubaldus, en Engellænder, Giesico 1287. Hermannus 1138. Petrus Pag døde 1339. Nicolaus Jonsøn. Ricolfus døde 1143. Ericus Johannes. Simon. Voldemar Podebusch. Johannes. Theus Podebusch. Loyus. Johannes, afsadt 1403. Jvarus. Nafne Krigebusch. Nicolaus. Henneke Uhlefeld. Jacobus. Magnus Krase døde 1477. Regnerus 1252. Carolus Rønnow døde 1491.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Petrus. Janus Bellenakke. Vincentius. August. Gustavns Trolle. Canutus Gyldenstierne blev Doct. Niels Bang døde 1676. den 13 Novbr. afsadt 1536.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Doctor Thomas Kingo, til Fraugdegaard, en ypperlig Efter Reformationen. Poet, døde 1703 den 14. Mag. Jørgen Jensen SadoOctober. lin døde 1559 d. 19 Der. Mag. Niels Jespersøn Wiborg. Doctor Christian Rudolph. døde 1587 d. 2 Nov. Müller døde i Lolland 1712. Mag. Jacob Madsøn Welle, us døde 1606 d. 24 Sept. den 12 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Doctor Christian Muus døde Mag. Hans Knudsøn Welle us blev 1616 afsadt fra sit Jacob Christensen Lodberg døde 1731, d. 31 Decbr. Embede, og døde 1629.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Nederlandene. Christian Ramus døde 1762. Doctor Hans Michelsen døde 1651den 25 Martii. den 14 Decbr. Jacob Ramus, nu værende Doct. Lauriz Jacobsen Hinbiskoper fød i Kiøbenhavn. holm døde 1663 den 30 Om St. Knuds Kirkes, Klosters og de Latinske Skolers første Begyndelse og Opkomst i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Udi Kong Nielses Tid henved Aar 1107 blev St. Knuds Kloster i Odense stiftet af biskop Hubald, som havde været en Engelsk Benedictiner=Munk, og dets Privilegier confirmerede af Pave Paschalis. Aarstallet nævnes ei i den Pavelige Bulle; men meere herom findes i Arild Hvitfeldts p. 95 og 598, samt i hans Bispe Krønike p. 37. - Aar 1117 paa de 10000 Martyrers Dag blev den første Grundvold lagt til St. Knuds Kirke af bemeldte biskop Hubald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
biskop Ricolf, som levede i Kong Erich Emunds og Erich Lams Tid forfærdigede Kirken saavidt, at Choret blev færdigt, hvorudi holdtes Messe og Prædiken. Samme biskopRicolf havde en Søn navnl. Rudolph, som var den første Præst til St. Knuds Kirke. (Denne Beretning og Kirkens første Grundvold stemmer dog ikke over eens med det, som findes hos Hvitfeldt p. 92. om Kong Knuds Begravelge, thi da skulde Fundamentet alt have været begyndt 1096.)- Arrild Hvitfeldt melder p. 103, at Kong Erich Lam gav sig i St. Knuds Kloster og døde i en Munke=Kappe. Saa taler han og om Knuds Brødres Friehed, selv at vælge Bisper, og videre om bemeldte Ricolk i Bispe=Krøniken p. 37. - Aar 1144, blev bemeldte Kirke, Kloster og Odense Bye, afbrændt, og ødelagt af de Wender. Dette Aarstal stemmer dog ikke overeens med Hvitfeldt p. 78, hvor der tales om de Wenders Jndfald i Jylland, under Kong Mogens Aar 1046. Siden faldt de igien ind i Riget og afbrændte Ringsted=Ladegaard p. 543, og var i Kong Waldemar 4des Tid Aar 1368. Ellers tales paa. 104. om de Wender, at de opbrændte Odense Bye under Kong Svend 1152. Vel melder Hvitfeldt i Bispe=Krøniken, at biskop Ricolf saae Odense Byes grumme Ødeleggelse af de Wender, og sammes ynkelige Jldebrand; men han sætter derhos, at Ricolf døde 1143, som stemmer ei overeens med bemeldte Aarstal. - Aar 1287 blev St. Knuds Kloster, som længe havde været forstyrret, igien opbygt, og gjort større af biskop Gisico, som og forfærdigede Kirkens Mure. Samme biskop stiftede og den første Skole i Odense og satte en ved Navn Niels Prip til første Skolemester ved den, og gav ham en Mark purt Sølv i Aarlig Løn, eller 12 Slettedaler, 2 par Skoe, 2 Skjorter, og 10 Alen Vadmel; men da var Penge saa vare, at alt dette kunde agtes ved 100 Daler. Han skulde og nyde sin Kost med 16 Peblinge i en Stue nest benedictiner Munkenes Spise Stue, af de Levninger, der kom af Brødrenes Bord; men desuden gav Bispen en Mark Korn eller 16 Tønder til deres Underholdning. Videre og bemeldte Gisico kan læses hos Hvitfeldt p. 298. 302, og i Bispe=Krøniken p. 39. - Aar 1288 stadfæstede Kong Erich Menmed Knuds Brødres Privilegier. p. 300. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Om en Skoles Jndrettelse i Odense findes en anden Beretning hos Hvitfeldt p. 841. men det skal formodentlig forstaaes om den Danske Skole paa St. Knuds Kirkegaard. Thi hvor der tales om de Latinske Skoler paa de Tider, kaldes de unge Børn, som der indkom, Peblinger eller Poge; men her hos Hvidtfeldt nævnes Børn 15 Aar gamle, som troeligt har været de, der skulde lære at læse og skrive. Saa har og Borgemesteren i Odense med underskrevet denne Fundatz, hvoraf den Mening bestyrkes, at denne maa have været den Danske Skole, som er under den Verdslige Øvrigheds Opsigt, da de Latinske Skoler har altid været under den Geistlige. - Aar 1308, eller omtrent paa den Tid, skeete den Forandring med Skolen, at Provsten til Frue Kirke her i Odense bygde en Puge= eller maaskee rettere en Poge Skole paa samme Kirkes Kirkegaard. Hvilket gamle grundmurede Huus endnu sees der, og hvor Klokkeren nu holder dansk Skole. Samme Puge eller Poge=Skole blev færdig 1317, i Kong Erich Mendweds Tid, og dens første Skolemester hedte Jens Tyndsklæg, til hvis aarlige Løn blev henlagt Degne=Renten af Steenløse og Fraugede Kirker, og kunde beløbe sig i alt en og en halv Mark eller 24 Tønder Korn, Peblingerne i Skolen var da 32, hvilke biskop Peder Pagh. gav aarlig medens han levede 10 Mark eller 160 Tønder, Korn til Underholdning. Om Puge=Skolen paa Frue Kirkegaard melder Hvitfeldt p. 1086. bemeldte biskop Peder Pagh gjorde St. Knuds Kloster store Tienester, og gav det skiønne Jndkomster og andre Herligheder. See Bispe Kr. p. 40. - Aar 1343 blev Odense Skoles Privilegjer Confirmerede af biskop Niels, som og forbedrede Skolens Jndkomster med 1537 Rdlr. Samme Aar blev og Graabrødre Kloster i Odense indrettet. Om biskop Niels, hans Forretning og Gavmildhed mod Skolen læses i Bispe Krøn. p. 40. Hans Efterkommer biskop Erik stadfæstede Brødrene alle deres Privilegier. p. 41. - Aar 1383 lod Kong Ole og Grev Adolph af Holsteen see deres Gadmildhed mod Knuds Brødre, See Hvitfeld p. 568. - Aar 1409 stadfæstede Kong Erich Knuds Brødre deres Privilegier i Malmøe p. 633. Fra denne Tid findes intet mærkværdigt enten og Kirken eller Skolen, førend 1464, da Kirken blev i sær forbedret med nye Bygning, og et Capell, som nu er Consistorium, alt paa biskop Mogens Krasis Bekostning i Kong Christian den 1stes Tid. Mag: Niels Andersen Ullfeld, Provst til Frue Kirke, gav til Skolen paa Frue Kirkegaard to Læster Korn, og satte til Skolemester, Magister Jwer Lauritzen, en lærd Mand, som havde tilforn været en Caniche, og længe reist med ham i Frankerig, og Jtalien, og han var den første Lærer i Skolen, som var Magister, og fik Navn af Rector. - Aar 1469 blev Knuds Brødre angivne for Paven, at de vare for gierrige og lagde formeget Gods under sig, og Aar 1470 bleve de under Pave Sixto udjagede af Klosteret. See Hvits. p. 922. 23. Aar 1488 androg Dronning Dorthe, Kong Hanses Moder, denne Sag anderledes for Pave Jnnoscentio den 8de og magede det saa, at de første Munke skulde ind igien i Klosteret. 6 See hvitfelt 994 til 98. - Aar 1489 blev Munkene igien indsatte, og 1491 blev Klosteret igien indviet af biskop Claus Rønnau. See Bispe Krøn. p. 40.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Om den nye Bygning ved St. Knuds Kirke, findes sammesteds. - Aar 1529 i Kong Christian 3 dies Tid satte Mag. Jørgen Jensen, som var den første Lutherske biskop, en reformeret Skolemester ind i den Skole paa Frue Kirkegaard, samme hedte Owe Laurizen, og begge ligger begravne i Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Anmærkning om Lærde Sager. Da jeg for nogen Tid læste et Skrift i Qvarto, hvori vare mange og adskillige Stykker af Engelske Stats=Sager, trykte i London og Oxfurt fra 1640 til 1650 kunde ieg see at jeg var den første der læste den igiennem, thi jeg fandt mange Blade at hænge sammen, og ikke har været skaaren, fra hverandre, siden den blev indbunden, som dog var over 100 Aar siden. Saaledes fandt jeg og for et halv Aar siden i Socrates Kirke Historie, trykt i Løwen 1659. At 2 nyttige og vigtige Skrifter hver i sit kunde være saa gamle og dog ikke læste, førend af mig, holdt jeg for en mærkværdig Anmærkning for Kiendere af Studeringer, og derfore lod den her indføre. - De første Eiere af disse Bøger, har været Adelsmænd, hvilket deres i Bøgerne skrevne adelige Navne udviser. I det første af disse findes den Anedot, at Kong Jacob den 1te i klar Soelskin og høy Middag bildte heele Hoffet ind at han saae en stor og klar Stierne paa Himmelen, af Høflighed sagde de ja alle, at de saae den samme, de har ventelig og været saa høflige igien at sige, ney, da Kongen kort derefter tilstod, han ingen havde seet. Anmærkning i Naturen. Hr. For meer end 8 Dage siden paa denne Tid har jeg en langt fra Odense seet, og, som noget usædvanlig anmærket, en Ager Boghvede i fuld Blomster, og overmaade skiøn staaende, og det, som er det mærkeligste, at samme ei i dette Aar er saaet, men i sidstafvigte Efter=Aar affaldet, og følgelig lagt Vinteren over. Da man nu i Almindelighed holder for, at Boghvede er et zarth Slags Korn, der ei kan taale Kulde, og des Aarsag saaes sædvanlig sildig paa Aaret: saa spørges De Herrer Landmænd, og saadant tilforn er anmærket, og om der kan ventes Boghvede af denne Viin teren over i Jorden liggende og nu saa tilig blomstrende Hvorledes denne ellers bliver i Frugtharhed, skal i sin Tid blive anmærket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Vindenes og Veirligets Observation i Aaret 1771. (Sce No. 21.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1772-07-10
Martii Maaned. 1. H. T. N. maadelig Fryst og Blæst heele Dagen. 2. N. O. stærkere Frost og Blæst, tyk Luft heele Dagen, lidet Snee. 3 N. O. samme Veir og Vind heele Dagen. 4. Ø. til N. lige Frost med tyk Luft og stille Veir mod Aften lidt Snee. 5. N. O. lindere Frost med Snee af og til, om Aftenen klar Luft. 6, samme Veir og Vind. 7 N. t. Ø. stærk Frost tyk Luft heele Dagen, om Natten Snee. 8 N. t. Ø. endnu Snee heele Dagen, Aften og Natten, 9, gelindere Frost og maadelig Snee heele Dagen. 10. N. stærkere Frost og Blest heele Dagen, Snee og Forg. 11. N. V. temmelig Frost og Snee til Middag, Eftermiddag klar Luft. 12. forrige Nat meget stærk Fost, klar Luft heele Dagen. 13. N. Frost og tyk Luft meest heele Dagen, om Aftenen Taage. 14. V. om Morgenen Jisslag og tyk Luft, derefter Tøe. 15. S. O. temmelig Frost og graae Luft heele Dagen. 16. Ø. Frost og Snee om Morgenen, siden Tøe og Snee af og til indtil Aften, da Frost og Snee heele Natten. 17. Ø. Snee om Morgenen, saa Tøe, om Aftenen Frost, tyk Luft. 18. O. N. O. klar Luft, men Frost hvor Solen ei skinnede. 19. S. O. og S. gelind Frost og tyk Luft, om Aftenen Taage og Tøe. 20. S. og S. V. temmelig Frost, til Aften, da atter Tøe og Taage. 21. Foranderlig Vind, Tøe og graae Luft til Middag, om Eftermiddagen temmelig Frost og klar Luft. 22 N. og N. O. temmelig stærk Frost heele Dagen, af og til Snee, siden stærk Hagel, Soelskin af og til, Aftenen Taage. 23. N. O. Frost og Snee, saa klar Luft, Eftermiddag Snee af og til. 24. N. O. forrige Nat hafde det frossen det stærkeste som nogen Tid i Vinter, og havde tillige, sneet stærk, om Morgenen sneede det endnu stærk, men om Eftermiddagen Aftenen og Natten Føeg og Sneede det stærkere, og Frosten var lige stærk. NB. det var endda PalmeSøndag. 25. S. Frost, Storm, Snee og Forg vedvarede lige stærk til Middag, da Sneen sagtedes og Vinden lagde sig, dog sneede det smaat heele Dagen, og Frosten var lige stærk. 26. N. om Morgenen atter Storm med Frost og Snee, men om Eftermiddagen stærkere Snee, om Aftenen mindre Snee. 27. N. O gelindere Frost, stille Veir, Snee Formiddag klar Luft Eftermidd. 28 N. O. stærkere Frost, lidet Blæst, klar Luft heele Dagen. 29. N. ligesaadan Frost, klar Luft heele Dagen, og stille Veir. 30, Foranderlig Vind. Endnu saadan Frost klar Luft og stille Veir, imod Aften tyk Luft, begyndte at tøe, atter igien Frost. 31. S. O. og S. Frosten var temmelig stærk heele Dagen, om Formiddagen Taage af og til, saa klar Luft, Aftenen Taage.