JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Det er bekjendt, at der i Rom har været et Samfund, under Navn af Schilder-Bent, hvor nederlandske, hollandske tydske danske, og svenske Kunstnere samledes. Disse Forsamlinger holdtes i et Vertshuus i Nærheden af Diocletians Bade. Fiorillo antager, at dette Samfund allerede i Raphaels Tid har fundet Sted. Det var i sig selv af stor Nytte for fremmede Kunstnere, som kom til Rom oftest uden Penge, eller Understyttelser, eller Forbindelser, ofte uden Kundskab om Sproget og Sæderne. De fandt i hin selskabelige Forening Landsmænd og Venner, der antoge sig dem. Dog Samfundet udartede, og blev omsider en Forening, der gik ud paa et i 24 Timer vedvarende barchantisk Svirre=Lag, i hvilket Vinen kom frem paa Bordet i et Vinfald, og hvormed man ei ophørte førend alle Gjesterne laae under Bordet. Det blev da hensigtsmæssigt, at Clemens XI i Aaret 1720 ophævede Samfundet. De Kunstnere som hørte til Samfundet bleve givne et Binavn; et saa kaldet Bentnavn. Hos Fiorillo, l. c. findes en Liste over Bentnavnene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 September 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210 Species 210 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 11541 Rbd. Sal. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 90 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . 85 3/4 86 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Nationalbank=Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 1 Rbd. r. S. Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1021 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 101 101 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. Nr. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 64 1/2 65 L. Steel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Asiatiske Compagnies Actier. 1 Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HavannannassaSyvogtyvende Aargang. No. 79. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Jndiske Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Hvo som ikke er bekjendt med dette forunderlige Land, anseer de derværende engelske Officierers Sold for uhyre høi, og dog er den knap tilstrækkelig for deres Fornødenheder. Omendskjøndt jeg kun var Capitain, saae jeg mig tvungen til at føde og huse et hundrede Domestikker. Ja, Venner, saaledes er det. Jeg veed nok, at mangen tydsk Høihed ikke har underholdt saa mange Tienere, og derfor havt færre Sorger. Ja, naar denne Armee af Slaver kun havde været mig til nogen Nytte, men ner, det var ikke Tilfældet. Mine otte Palankin=Bærere stode til enhver Tid med nedhængende Arme i mit Forgemak, og da mine øvrige Domestikker stedse gjorde Regning, den ene paa den anden, havde jeg dem aldrig ved Haanden, Behøvede jeg Barberen, saa meldte Kokken sig thi hin var gaaen ud eller holdt Sieste; en Hindu maatte jeg have, for at strigle min Hest, en Anden for at fore den, en Tredie for at føre den her at drikke, en Fjerde for at sadle den og en Femte for at lægge Tømmen paa. Derefter kom Skopudseren; saa den der pudsede mine Sporer og Stigbøiler; Barberen, der intet havde at gjøre med Haarpynten; Badstuemanden, der ikke maa forvexles med den der klippede mit Haar, eller frotterede mig; begge Slaverne, som tilviftede mig Morgen-Kjøling med Vifter; to andre for Gaffel frokosten; to andre for Middagstafleet; to andre før Aftensmaden; een, der trak en Baldakin op- og ned over vore Hoveder; een, der vistede mig om Natten. Alle disse Folk forestaae deres Bestilling, som sagt, høist elendigt, og dog vilde hele Staden, peget med Fingre af mig, om jeg havde tilladt mig at afskedige om det kun var en Eneste. Jeg vil ikke bebyrde Eder med flere Enkeltheder, ikke sige Eder, hvor ofte jeg har ønsket begge mine Sorbettillavere, begge mine Løbere, mine tre Ceremoniemestere, mine fem Vadskere, mine atten Frotteurer, mine tre Kokke etc. etc. alle til Helvede. Men Punditeen eller Doctoren, Sproglæreren, tør jeg ikke forglemme, denne er en Art Tjener, som ikke kan undværes, og som i mindre end tre Maaneder bragte mig saavidt, at jeg temmeligen flydende kunde tale hindustansk, hvormed Major O'Dunder ligesaa lidt som Oberst Mac-Mulligan kunde komme ud af det. Majoren var for tungnem og Obersteen for meget beskjæftiget med sine gastronomiske Nydelser, for at kunne beseire de Hindringer, som et fremmed fuldkommen omentalsk Sprog frembyder. Mac Mulligan havde kun liden Glæde over mine Kundskabers Udvidelse, men Majoren, der var Godmodigheden selv, gav sin Pundit Afskeden, og blev mig bevaagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Man lever meget godt i Calcutta, der mangler ved de kostelige Maaltider, de udsøgteste Retter, den yppigste Forfinelse, kun en eneste rigtignok meget nødvendig Ingrediens - Appetit. Neppe havde jeg levet i tre Uger i Palladsernes Stad, (Calcutta), saa kom min forhen saa kraftige Mave paa en Gang i Uorden. Himlen er skjøn, Bølgerne i Honglyfloden ere klare; men beboede af Krokodiller, af Slanger, af Haysiske og Hippopotamer, huse de Døden; disse finde ogsaa daglig nogle af de taabelige Offere, der af Folkevane lade sig forlede til at bade sig ved de fordærvelsessvangre Steder. De Uhyrer, hvoraf Hougly vrimler, ere saa vante til Menneske Kjød, at de forsmaae Dyrenes. Naar man jager en Hund eller en Hest ned i den, saa kunne de uden Fare svømme omkring; men naar en tobenet, ufjedret og med Fornuft begavet Skabning faaer det Jndfald, at ville flye Dagens Hede i den morderiske Flod, saa risquerer den, strax at blive reven i Stykker af Alligatorens Kløer, eller klemt af Hayens Kjævebeen, eller bidt af Krokodillens Tænder. J det Jndre af Landet er man fra alle Sider omgiven af Slanger, Tigre og Skorpioner, af de graadigste, æg læggende og diende Dyr. Den glødende Atmosphære synes at bugne af Frugtbarhed; men denne Frugtbarhed er det netop, som fordobler Ødelæggelses Midlerne, hvormed det menneskelige Liv bliver truet. Jeg har seet, hvorledes tusinde Fiske tiltrukne af Solen, frarevne Havet og Floden, og ved denne forunderlige Operation stegte og fuldkommen spisefærdige, ere lig et Regnskyl faldne ned fra Himlen, saa megen Varme og saa meget Liv gives der i dette Clima, at det saa let kan føre Døden med sig. (Fortsættelsen følger.) Efterretning om det Jslandske literære Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
J Overensstemmelse med Selskabets Vedtægter meddeles herved den danske Almenhed en kort Udsigt over dets Virksomhed og økonomiske Tilstand for sidstafvigte Regningsar, eller fra sidste Februar 1829 til sidste Februar 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Selskabet har i dette Ar udgivet det 9de Hæfte (deild) af Jslands Arbøger i Saason, ved Sysselmand J. Espolin, og saledes sluttet dette betydelige Verk om Landets og Folkets Skæbne, som, tillige med Sturlungasaga, hvilken Selskabet tilforn har udgivet, omfatter det hele Tidsløb fra Landnamsarene til 1743, sa at intet mere end Registret star tilbage, som den fortjente Forfatter har lovet selv at udarbeide, men endnu ikke indsendt til Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Desuden er udkommet 4de Argang af Selskabets Tidsskrift Skruer kaldet, indeholdende en historisk Udsigt over Arets vigtigste Begivenheder i de forskjellige Lande, forfattet af Hr. B. Enarsson, Selskabets Sekretær, Efterretning om Selskabets Foretagender og dets Regnskab in extenso samt et Afsnit om de vigtigste udkomne danske Bøger, forfattet af Hr. Overlærer T. Gudmundsen, Selskabets Kasserer; men for øvrigt ligesom Arbøgerne besørgede ved Selskabets Formand. Endelig har Selskabet udgivet et lidet Les trariver eller Stavelsebog med Læseøvelser og des. forfattet og besørget af Formanden. Dette ligesom Skirnir udkom vel efter Regnskabets Slutning, men dog sa tidlig, at det kunde opsendes med Skibene til Sønderlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
For indeværende Ar har Selskabet alt tvende Verker under Pressen, eller en Samling af islandske Ordsprog, og en systematisk Plantelære, hvorom mere i næste Arsberetning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
J Henseende til Selskabets skonomiske Forfatning, da har det atter for dette Regnskabsar allernadigst behaget Hans Majestæt Kongen, at skienke Selskabet en Gave af 100 Rbd. r. S. Ligeledes har Selskabet af dets Æresmedlem, Grev A. W. Moltke, Kammerherre o. s. v. o. s. v., som tilforn, modtaget 1000 Rbd. Sedler, der dog formedelst Grevens Sygdom erholdtes sa sent, at de ikke kunde indføres i det udførlige Regnskab for forrige Ar. De øvrige Indtægter bestaende i Renter af Selskabets Kapital, i Medlemmernes Bidrag, og i det for salgte Bøger indkomne, har udgjort 2 Rbd. r. S., med Hans Majestæts Gave, 392 Rbd. r. S. samt 349 Rbd. Sedler. Udgifterne have været til Papir, Trykning og Indbinding af dets Forlagsbøger, Leye for et Gjemmehus o. s. v. ialt 212 Rbd. r. S. og 40 Rbd. Sedler. To Hundrede Rbd. ere som sædvanlig henlagte til Selskabets Hovedstol, og dette eiede ved Regnskabets Slutning en rentebærende Kapital af 3800 Rbd. r. S. og 890 Rbd. Sedler foruden noget over 400 Rbd. in ogsaa til at bestride de løbende Udgifter med for indeværende Ar. Det ma bemærkes ved denne Udsigt, at Skillingerne ved alle Summer ere udeladte, de kunne, tillige med alle øvrige Enkeltheder, vedkommende Selskabet indhentes af det udførlige Regnskab i Skiruir af hvem det matte interessere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Indenlandske Efterretninger. Indretninger, hvorved man antager sig Personer, der ere løsladte af Straffe=Anstalterne, eller forvildede unge Mennesker, eller Forbryderes og Vagabonders Børn (sittlich verwahrloseter Kinder), høre til de Veldædigheds Stiftelser, der fortjene megen Opmærksomhed, og deres Oprettelse hører til de pia desiderig, hvis Udførelse Menneskevenner efterhaanden bevirke. Anbefalingsværdig til Efterfølgelse i andre Stæder er den Forening af saadan Art, som i Staden Slesvig er opstaaet. Denne Forenings Øjemed er dobbelt og sigter til 1) antage sig de af Straffeanstalterne løsladte Forbrydere, at skaffe dem Lejlighed til lovligt Erhverv, at bringe dem til et ordentligt Levnet og overhovedet at indvirke paa deres borgerlige Forbedring; og 2) at tage Forbryderes Børn under Varetægt, og det allerede medens Forældrenes Straffetid varer, samt saadanne unge Mennesker, som uden at være Forbrydere, ere henfaldne til et udsvævende og uordentligt Levnet. Dette Øiemed vil Foreningen søge at opnaae: a) ved at vække og vedligeholde den religiøse Sands; b) ved at veilede til mechaniske Færdigheder, der tjene til Erhverv, forsaavidt de ikke i Forveien besiddes; c) ved at anvise Arbeide til dem, der mangle Erhvervmidler; de ved nøje Tilsyn med de Personers Liv og Beskjæftigelse, som Foreningen har taget under sin Forsorg. En Bestyrelses=Committee er udnævnt, bestaaende af Politiemesteren, en Præst ved enhver af Stadens tre Menigheder, og for hver af Byens tre Menigheder et Medlem, som vælges af og iblandt Selskabet. Planen, som under d. 25 Mai d. A. er givet kongelig Confirmation indtil videre, læses i Coll. Tidenden d. A. Nr. 38. (En Mand i Tydskland, som har rig Erfaring i alt hvad der angaaer Antagelse af slige forvildede Børn, og som forestaaer en saadan Anstalt, har derom udgivet et Skrift, der anbefales; Ueber die Nothwendigkelt der Errichtung von Arbeits und Erziehungs-Anstalten für sittlich verwarlosete Kinder, nedst Anleitung wie dergleichen Jnstitute zu errichten und zu verwalten sind. Von J. B. Ristelhuber, Hofrath, Director der Arbeitsanstalt zu Braunsweiler bey Kolln am Rhein u. s. v. Stuttgard u. Tübingen 1829. 4. Skriftet, som har en Mængde Afbildninger, Planer, Tabeller etc., og koster 3 Thl. 16 g. Sr. er recenseret i Hall. allgem. Liter. Zeit. 1830. No. 1356.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Blandede Efterretnniger. Hos Kunstnere, baade Malere og Billedhuggere, som og hos Digtere, har Personificering af Døden ofte været et Æmne for Phantasiens Virksomhed. Jblandt mange Fremstillinger af saadant Udspring hører et berømt Træsnit af Albrecht, Durer, under Navnet, Ridderen, Døden og Dievelen, fremdeles de mange saakaldte Dødningedandse, hvor Døden, spillende et Instrument, opfordrer alle til Dands fra Keisere, Konger og Pave ned til Betleren. Blandt disse ere især bekiendte den i Basel, som man længe feilagtigen ansaae for et Værk af den berømte Hans Holbein; og den i MarieKirken i Lübek. Dødningedandsene synes oprindeligen at være en tydsk Jdee, men dog har lige Forestillinger ogsaa havt Sted i England og Frankrig, hvor man har kaldet dem Dances Macabres; Macchabæorum Chorea. J den italienske Kunsthistorie har Fiorillo, som han siger, næsten intet fundet at henregne didhen. Fiorillo har samlet mange Efterretninger om Kunstværker i denne Art, og leverede samme i sin Geschichte d. zeichnenden Kunste in Deutschland und d. vereingten Niederlanden. IV. B. 1820. S. 117174. Meget didhørende finder man i det vigtige Værk: Ebert's allgem. bibliogr. Lexikon, under Titlerne: Dances Macabres, Holbein, Todtentantz og fl. St. J Nov. 1829 stiftedes i Rom en Romersk Kunstforening under Kardinal Camerlengo Galeffes Protectorat, og under Benævnelse Societa degli Amatori a Cultori delle belle Arti, hvis Formaal i Almindelighed er Kunsternes Befordring, men isærdeleshed at gjøre alle dets Medlemmers Arbeider bekiendte ved en aarlig Udstilling, og derved aabne Geniet Efterligningens ærefulde Løbebane. Medlemmerne, saavel fremmede som indenlandske, deele sig i to Klasser, Kunst elskere og Kunstnere. De første ere Socii d' onore, de andre Socii Artisti. Jblandt de første findes de meest udmærkede Statsmænd, Lærde og Privatpersoner, som leve i Rom, iblandt de sidste de meest udmærkede Kunstnere, blandt dem naturligviis Thorwaldsen. Den første Udstilling aabnedes d. 23 Marts d. A., var meget rig, og fyldte tre Sale. Vi bemærke her blot Thorwaldsens Billede, mesterligen udført, og overraskende lignende, af Kunstneren Magnus fra Berlin. Mere Underretning om dette Selskab læses i Tidsskriftet: Der Freimüthige oder Berliner Conversations blatt d. A. Nr. 108.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
- Over den Hannoverske Stat er Begyndelsen af en god Haandbog udkommen, under Titel, Beschreibung des Kongreichs Hannover. Von H. D. A. Sonne, Rector am kongl. Pa dag. zu Ilefeld. Erstes Buch: Einleitung zu einer grundlichen Kenntnis d. Königr. Hannover, München 1829. 8. rec. i Allg. H. L. Zeit. J.J den Tale, hvormed Hs. Majestæt Keiseren aabnede den ungarske Rigsdag, yttrede han blandt andet, at hans Omsorg for Ungarernes Hæder og Vel har bevæget ham til, efter sine Forfædres Exempel at lade sin Søn krone, endnu medens han selv levede. Han vil, sagde han, søge Tronens Glands i det offentlige Vel, sin Rigdom i Folkets Lykke, og sin Regjerings Kraft, i Lovenes Hellighed. Paa nærværende Rigsdag skal ogsaa handles om en ny Udskrivning af Rekruter. Vi nyde vel Freden – vedblev Hs. Majestæt – og haabe længe at bevare den; men Rigets Værdighed og Nationens Roe finde deres Støtte i Krigernes Tapperhed og Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
J Konstantinopel har Synet af det trefarvede Flag, og Beretningen om det i Paris Forefaldne opvakt stor Forundring. General Guillemmet har respecteret den nye Regjerings Befalinger, men Tyrkerne vide ikke hvad de skulle tænke derom, og troe, at den algierske Expedition har foraarsaget Omvæltningen i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Beløbet af Hundeskatten i London var efter den af Parlamentet udgivne Liste for Aare 1829 af 358,581 Pd. Sterl. For Jagthunde, for hvert Kobbel 36 Pd. Sterl., i Alt 2,484 Pd. St. Fremdeles en extraordinær Hundeskat af 15,807 Pd. St. Totalbeløbet var altsaa 375,372, Pd. St. Jfølge the Atlas betaler Forlæggeren af den nye Udgave af Walter Scotts Waverly No vels, som nu udkommer, splendid trykt med mange Kobbere, Forfatteren og Kobberstikkeren Heath, efter begges indbyrdes Overeenskomst, tilsammen et Honorar af 80,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Da Fyrst Polignat, som fransk Ambassadør for to Aar siden, seilede med Paketbaaden fra Dower til Calais, blev han paa Dækket en Franskmand vaer, der var usselt klædt. Hør Landsmand, sagde Polignac til ham, ham har jeg seet før, hvor var det dog Manden svarede: "De saae mig første Gang i et Sygehuus i Paris, hvor De laae, efterat de var bleven dømt fra Livet, men benaadet af Napoleon. De vil erindre, at De siden flygtede derfra, da de blev helbredet, uagtet De laae der paa Deres Æresord, men De har maaske glemt, at jeg fik 3 Fr. tilgode hos Dem, da vi et Par Gange drak en Flaske Viin sammen; De kunde dengang ikke betale mig, og er endnu i Gield til mig derfor. Polignac vendte sig bort fra Personen, ikke lidet overrasket af hans Uforskammenhed, og lod ham strax derefter ved sin Kammertjener i Louisdorer tilstille; men hans Kreditor beholdt kun de 3 Fr. og sendte Resten tilbage, og denne samme Landstryger skal det have været, som gjenkjendte og røbede Polignar i Granville, og gav Anledning til hans Fængsling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Crykfeil. Nr. 74. 1173. 6 L. ist. mer I. men. 1174. 1 L. læs Senegambien. 18 L. ist. hvilke læs hvilket 1175. 17 L. ist, maa læs skulde. 6 L. fra neden læs af de af dem. 1176. 13 L. ist. 1790 læs 1796. 23 L. læs 38,834,336. 1178. 9 L. læs 8420. 15 L. læs det. Nr. 76. 1208. 9 L. fra neden ist, paa læs raa 1204. 4 L. fra neden læs Faaberg. Nr. 79. 1243. 18 L. ist, toge læs tage. 1252, sidste L. læs Fiorillo, Gesch. d. Kunste in Deutschland etc. IV. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Kjøbenhavns Børs d. 1 October 1830. Hamburg 2 M. - a vista 211 a Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 1/2 155 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld 4 48 495 Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 4 90 1/2 Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. 86 1 Banco. Dito Dito. . 85 1/2 Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 4 Rbd. r. S. Dito Dito. ..... 107 1/2 1 Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 Sr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. St. S. 4 pCt. Dito Dito. i Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. - L. Steel. 3 pCt. nye danske Obligationer i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-28
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Nyeste. Skilderie Kjøbenhavn. naar nananaaneSyvogtyvende Aargang. No. 80. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Jndiske Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Oberst O'Shaughnessey's Bedrifter og Gjenvordigheder i Jndien. (Sluttet. See forrige Nr.) opaapaa Vor Oberst var, som allerede er forud anført, en høist lunefuld Mand, ordknap, opbrusen de, barsk, uretfærdig, hævngjerrig, opblæst, levede han kun for almindeligt Had, men følede sig saaledes ganske i sit Clement. Vi andre havde det derfor just ikke godt, vi vidste aldeles ikke, hvorledes vi skulde anbringe vore Ord, naar vi talede til ham, ei heller hvad vi havde at gjøre, for at fyldestgjøre hans Ærgjerrighed. Uophørligen behandlede han os med en Jnsolents og en Bitterhed, som kunde bringe en Slave i Opstand. Engang, da han efter sin Sædvane havde røget halvandet Dusin Cigarrer, og drukket tre Flasker Port vin, behagede det ham at henvende sig til mig og i en høitidelig Tone sige: Jeg har været betænkt paa at give Regimentet en Gong), saadan en Et stort Værken, for neden rundet, paa Randen af Kobber; det bliver af de orientalske Tropper brugt istedetfor Tromme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
En Sygdom i Leveren, noget Europæeren i Inden sjelden længe undgaaer, nødsagede mig til Slutning til at tage min Afskeed. Jeg vendte tilbage til mit Fædreneland, men jeg fandt mig her isoleret i Skikke og Sæder, og dets Sprog var blevet mig fremmed. Dette er Frugten af mine Bedrifter i fjerne Lande. Saaledes staaer det sig med de orientalske Nydelser, som Nordens Mennesker søge i hine af Himlen begunstigede Regiener, hin Kunsternes og Civilisationens Vugge, hine Yppighedens og Vellystens Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Historiske Optegnelser. (af Peter Friis Edvardsens Skjelskøers Beskrivelse.) Jeg veed ikke om de holsteenske Østers har været meget bekjendte i 16de Seculo, helst Christian den Fjerde, uden Tvivl i Aaret 1598, da Churfyrsten af Brandenburg Jochum Frederik, Dronning Anna Chatarines Hr. Fader var her i Danmark, lod expresse et Skib gaae til Norge at hente Østers, med Ordre samme Skib at nyde hastig Hjælp i alle Havne. Brevet er vel uden Navn og Aar, men anføres i et Manuskript iblandt de Ordrer og Præparationer som bleve gjorte til Fyrstens Ankomst." (S. 9.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
- Kong Christian den 5te og hans Dronning Charlotte Amalie bleve engang, da de seilede fra Nyborg, af Storm fordrevne til Agersøen liden Øe strax ved Skielskøer, og maatte tage Logement hos Præsten Hr. Matthias sammesteds, en bedaget, gammel, og tillige eenfoldig Mand. Majestæten yndede dog denne Mand meget, og spurgte ham, hvi han ikke i sin Alderdom tog sig en Kapellan, hvortil Præsten maatte svare, at han formedelst Kaldets Ringheds Skyld og de besværlige Søe-Reiser, ingen kunde faae, thi ingen vilde antage det uden tillige at faae Succession; hvorpaa Kongen gav ham Forlov at kalde hvem han vilde, med den Forsikring, at den han kaldede, skulde blive hans Eftermand. Studiosus Jørgen Hammer, som da præceptorerede i Byen, blev den Kaldede; Hr. Mathias døde d. 6 Dec. 1693 og Hr. Jørgen Hammer, som blev hans Eftermand, havde da kun i 3 til 4 Aar været Kapellan, altsaa maae det have været i 1688 eller 1689, da den kongelige Nærværelse paa Agers fandt Sted. (S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
J Klinten ved Skielskøer har den underjordiske Trold, Kong Tolv, resideret. Der vides endnu at fortælle, hvorledes samme Kong Trold har ladet hente Jordemoder i Skielskøer og da Jordemoderen efter Forretningen gik bort, gav han hende noget, som saae ud som Kul hvilket hun i sin Bortgang slængte fra sig og foragtede, men Qvindens Mand gik hen og ledte det op, fandt og befandt at det var Guld, samme Kong Tolv havde den Maade, at hver Nytaars Nat lod han komme ni nyslagne Heskesko, som skulde ligge slagne paa en vis Smeds Ambolt, med behørige Søm, hvilke samme Nat bleve afhæntede og Contant lagt igjen paa Ambolten, den underjordiske Herre havde ingen Jordemoder og ingen Smed, men maatte selv beslaae sine Heste. S. 245.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Bemeldte Kong Tolv eller Klintekongen vilde ikke, at nogen Konge maatte komme til Skielskøer, da han ikke vilde, lide at de kjørte over Skielskjørs Bro. - Han var ogsaa Skyld i at ingen Vægter turde raabe Tolv i Byen, thi han har tilforn hevnet sligt, ved at føre Vægteren udtil Borreby, eller ud til Veirmøllerne uden for Byen. (S. 46.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
En Steendisse ved Skielskjøer, kaldet Luxendal, har faaet dette Navn fordi Bonden, som kommer til Torv der gjerne omlæsser, og af to Læs Brænde gjør tre, og i saa Maade lurer Borgeren." S. 247.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-10-05
Jndenlandske Efterretninger. Ved Horsens er det mærkeligt, at næppe nogen anden By i Danmark af lige Størrelse har frembragt saa mange mærkelige Mænd. Man tænke Erkebispen Svane, Generalen Løvenørn, Commandeuren i russisk Tjeneste Vitus Bering, Statsmanden Guldberg, Mænd, som snarere tilhøre Danmark og Europa end en lille jydsk Kjøbsted. Hertil føje man Lichtenbergerne, Lindvederne, og hvilke somhelst Andre der ved deres Midler har bidraget til Byens Opkomst; og saa spørger jeg, om ikke Hjernøe, i Henseende til det Gavn han har stiftet, kan taale at sættes i Paralel med hvilken af bemeldte Dannemænd det skal være? Af R. Nyerups Jens Hjernøes Eftermæle Minerva Nov. 1801.