JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Jndenlandske Efterretninger. Den 10de d. om Morgenen Kl. tree Qvarteer til 9 ankom først begge de fra Hamborg den 29 Januar og 1 Febr. afgaaede Brevposte til Kbhvn; den 11te Kl. 6 om Morgenen kom den fra den 5te og den 12te Kl. 8 den for den 9de. Den 10de kom ogsaa 2 Læs af Pakkeposten for den 4de; det øvrige med samt Pakkeposten for den 12te manglede endnu. Alle disse Poste vare for det meste trukne over Beltet paa Jsen. Den manglende Norske Post kom ligeledes til Kiøbenhavn, den 12te Kl. halv 7 om Morgenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Kulden er saa stærk i Kbhvn, at adskillige Fugle ere faldne døde ned af Luften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Den i afvigte Aar nedsatte Direktion for Fattigvæsenet i Kiøbenhavn har bekiendtgjort, at den, endskiønt den hidtil allene har været beskiæftiget med de fornødne Undersøgelser, finder sig pligtig til og har befaling om, at medvirke, i For ning med nu værende Bestyrere, Magistraten nemlig og Pleiekommissionerne, til at lindre den Nød, som formedelst den strænge Kulde, og medens denne varer, maatte trykke de virkelige Fattige, for saavidt saadan Nød ikke ved de Understøttelser, som Magistraten og Pleikommissionerne i sædvanlig Orden har givet og kan give, er at afhielpe. Ligesaa har en Ubenævnt ædelmodigen tilbudt sig at betale Huuslye og varm Stue i een Maaned for 30 a 40 Familier, som formedelst høi Alderdom, Legemsbræk eller anden gyldig Aarsag ikke kunne skaffe sig og Sine det Fornødne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
For de Norske Rhedere, som tilkjøbe sig Engelske Priser, maae det være vigtigt at erfare, at sligt et Skib (Flad Øiet), som er opbragt til Engelland, er der priisdømt og solgt som Prise, da Dommeren paa ingen Maade ansaae Prisens Salg i Norge gyldig efter Folkeretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
For nylig har Kiøbmand Christen Jensen i Nakskortil Kornhandelens Drivt begyndt at bygge store Fartøier og dermed udført Korn, ikke allene til Trondhiem i Norge, men ogsaa til Remcastle i Engelland. For denne udviste Flid for Seiladsens og Handelens Opkomst, fortiener han saa meget mere at berømmes, som den største Deel af Handelen i denne Kornprovinds har i mange Aar været i Ærøeboernes Hænder, som drev den ved smaae Fartøier. Endnu bør det anmærkes, at ovenmeldte Skibe ere byggede af Skibbygger Anders Larsen paa Thorfinge, og ere udenlands blevne udmærkede for deres snelle Fart. Det har alt nogentid været brugeligt andre Steder, ligesom ved Dødsfald, at anmelde i Aviserne, naar en Kone er nedkommen i Barselseng. Men en Mand i Trondhiem giver nu et Exempel paa, hvorledes denne Skik ogsaa kan medføre sin gode Nytte. Ligesom man nemlig efter Døde frabeder sig alKondolence, ender han med det for Konens Sundhed som oftest gavnlige arselvases frabedes Et smukt Exempel paa Bønders Veltænkenhed i denne besværligste Vintertid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Udi Sallingelunde i Salling=Herred her i Fyen, 2 og en Fierdedeel Mile fra Faaborg, paakom det, Løverdagen den 2den Febr. sidstleden, at en Gaardmands Kone skulde føde. Alle Veie og Gange mellem Gaarde og Byer vare tilfyede: med Vanskelighed fik de en gammel Kone hentet i Nærheden, som tilforn havde betient Barselkoner; men denne kunde med al sit Arbeide ikke forløse Konen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Med megen Besværlighed fik de om Søndagen hentet igiennem Sneebunkerne en anden Jordemoder 1 Miil borte fra. Denne anvendte al sin Flid og alle, maaskee for mange, Kræfter, men kunde ikke frembringe Fosteret; Konen var smertefuld og udmattet. Hun, Manden og Omværende ønskede nu hiertelig at kunde faae hentet den i saa mange Aar blant dem bekiendte Accoucheur, Chirurgus og Postmester Hempel i Faaborg; men der saaes ingen Muelighed, da alle Veie og Byer vare med Snee tilspærrede og Sneefoget vedvarede endnu paa det stærkeste. - Konens Livsfare og Manden store Bekymring gik Byefolkene til Hierte, og 11 Mænd og Karle af Sallingelunde og Salling Bye besluttede at forsøge om de kunde arbeide sig igjennem til Faaborg. Vogn, Slæde eller Heste var det umueligt at føre igjennem; forsynet med Øseskovle gik de endog mod Natten, Mandag Aften Kl. 8. fra Sallinge, arbeidede sig møisommelig igiennem Sneen og ver vildsomme Marker, uden at finde Vei eller Stie, de naaede dog til Byer og Gaarde, hvor de toge sig nogen Hvile, men længere ud paa Natten, da de kom længere bort i de dem ubekiendte og vildsomme Marker, kunde de ikke finde videre frem, næsten 3 Timer vare de forvildede, udmattede og nærved at overgive sig og at maatte omkomme. Endelig begyndte Dagen at frembryde, de arbeidede sig igiennem og kom til Faaborg Kl. halv 8 om Morgenen. Chirurgus Hempel, skiønt nu gammel og svagelig Mand, sagde: Har saa Mange vovet Livet, for at redde; jeg er pligtig at vove mit. - Kommer jeg, efter de Omstændigheder jeg hører, kuns ikke for sildig. Men giør saa hastig Anstalt som J kan til Befordring, og stræb, om J kan bringe mig igiennem. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Faste=Prædikenerne i Graabrødre Kirke holdes i tilkommende Uge. Mandagen af Hr. Ammentorv i Dalum, Tiirsdagen Stiftsprovst Clod, og Torsdagen Hr. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
AVERTISSEMENTS. En god stor rummelig malet Kanne til tvende Heste er at faae tilkjøbs, som anvises fra Adressecomtoiret; Ligeledes anvises hvor der kan faaes tilkjøbs Høe i lispundviis. L. E. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Da deres Antal, som alt have ladet sig antegne til Jnteressentere i Liig= og Enke=Societetet for den borgerlige og civile Stand i Fyens Stift, er saa betydeligt, at der nu ingen Tvivl er merom, at Societetet jo vil blive komplet og dette almeennyttig ge Værk faae heldig Fremgang, og Formændene desaarsag i ke længer finde det fornødent at blive unangivne: saa bliver det herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. at Underskrevne have paataget sig Selskabets Bestyrelse, og at Jacob Larsen, Faktor ved her værende Adressecomtoirs Bogtrykkerie, er antaget til Bogholder og Kasserer, imod at han skal stille sikker Kaution for den høieste Sum Penge, han nogensinde kan have i Kassen, og tillige for egen Regning lade besørge alle Budets Forretninger med mere, som ham i Conventionen er paalagt at lagttage. For nu saa snart som mueligt at gjøre Selskabet virksomt indbyde vi de Borgere, som endnu attraae at have Deel sammel uden Ophold at lade sig indskrive paa Adressecomtoiret for saa mange Portioner, som de, overeenstemmende med Planen (See No. 1 og 8 af disse Aviser), ønske at have, inden Selskabet sluttes da af de 650 Portioner allerede ere subskriberede paa 504, Saasnart Jndskrivningen da er komplet, skal der blive sørge for at udvirke Kongelig allernaadigst Approbation og Fritagelse for Arrest paa den de Efterlevende tilfaldende Liig= og Enke=Understøttelse, hvorpaa Lovene strax blive trykte, og et Exemplar deraf, med vedhæftet Police og Direktionens Segl, ethvert Medlem i Særdeleshed tilstillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Odense, Direktionen for Liig= og Enke=Societetet for den borgerlige og civile Stand i Fyens Stift den 16 Febr. 1799. Jens Benzon. C. Ewald. Bloch. J. Lorenzen. S. Hempel. Et Par nye Tømmer og Protonge med Vid, med Messing Bukler paa Øineklapperne, Messingstriber paa Pande= og Næserem, er sidste Onsdag den 13de Februar om Aftenen bortstiaalen fra mig, hvo som kan give mig nogen Oplysning derom, dem betaler jeg 2 Rd. David G. Klug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Ved Skiftet efter afgangne Hans Jensen af Strivshuus i Brændekilde Sogn, Odense Amt, har hans efterladte Enke anmeldt, at den Afdødes Arvinger ere: Rasmus Hansen i Høyberghuus under Christiansdahls Gods, Jens Hansen Vægter i Odense, Hans Hansen Jndsidder i Dannesboehuus, Jørgen Hansen tienende paa Christiansdahl og Karen Jørgens datter, Enke efter Søren Jørgensen i Brylle, hvilke Arvinger Enken har formeent at være denne Afdødes Næstfødskendebørn eller deres Børn, og flere har hende ikke været bekiendt Thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte Arvinger, og flere og skulle være, de Myndige selv og de Umyndige og Mindreaarige med Værge og Curatores at møde ved Skiftet. som foretages den 10de Mai 1799 Eftermiddag Klokken 3 Slepaa Ravneberg=Herredscomtoir i Odense; Ligeledes bliver i Følge Placaten af 26de October 1792 indkaldede med 12 Ugers Varsel alle de som have noget at fordre eller skylde i bemeldte Stærvboe saadant for mig at beviisliggjøre og anmelde, og derefter at møde i Skiftet bestemte Dag, da samme ventes sluttet; J øvrigt tiener til Efterretning at den allerede anmeldte Gield langt overstiger Stervboets Formue. Odense den 4de Februar 1799. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldede alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Jndsidderske Helvig Dinesdatter, som den 6te December forrige Aar ved Døden afgik udi Anders Olsens Fæstehuus i Allese under Da lunds Gods, Odense Amt, saadant for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre: Tillige indkaldes Stervboets Debitorer for at betale hvad de til Stervboet kunde være skyldige. Og bliver Skiftet foretaget paa Ravneberg=Herreds comtoir i Odense Fredagen den 10de Mai førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet; Til hvilken Tid endvidere indkaldes den Afdødes Arving, som er anmeldt at være Hans Jacobsens Stedsøn, Hans Nielsen i Allese, med Værge, samt og flere skulle være, at møde og bevise deres Arveret til den Afdødes Efterladenskab, der ved offentlig Auction er gjort i Penge. Odense den 4de Februar 1799. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Den 24de Novbr. f. A. er i Gadsbølle Bye, Wissenberg, Sogn, Ruggaards Amt, Ravneberg Herred, ved Døden afgaaet Jndsidderen Ole Henningsen, hvis Boe derefter af Selveier Anders Marcussen i Gadsbølle, der, som Eier af Stedet, hvor Dødsfaldet skeete, formeente sig at være Skifteforvalter, er taget under Registering og Forsegling; Men da bemeldte Anders Marcussen dernæst, som incompetent Skifteforvalter, har til mig, som Jurisdictionens Øvrighed indleveret hvis i Skiftet passeret er, tilligemed et under 23de September 1791 allernaadigst confirmeret Testammente af 20 August næstforud, hvorifølge den Længstlevende af Ole Henningsen og Hustrue, skulle arve den først afdøde, men efter begges dødelige Afgang deres Efterladenskab, i Mangel af anden Disposition, deeles efter Loven imellem deres fælleds Ar ninger; Og Ole Henningsens Hustrue Maren Clausdatter tillige ved Døden er afgaaet, uden at enten af dem har efterladt sig Livs Arvinger; Saa indkalder jeg herved i Følge Placaten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel alle de, som formene sig udi bemeldte Afdødes Boe at have noget at fordre i hvad Navn nævnes kan, saadant for mig at anmelde og beviisliggjøre, ligesom og de, som til Stervboet maatte skylde noget, samme at betale; J saa Henseende bliver Skiftet foretaget paa mit Komtoir her i Odense Fredagen den 10de Mai førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet; Til hvilken Tid, og Sted indkaldes tillige med lovlig Varsel, samtlige fornævnte 2de Afdødes mangfoldige anmeldte Arvinger, saa og om flere skulle være, at møde, de Myndige selv og de Umyndige og Mindreaarige med Værger og Curatorer for at bevise og lagttage deres Arveret. Odense den 4de Febr. 1799. J. J. Mylius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Efter Begiering fra Procurator Friis paa Dom og Jndførselshaveren Kiøbmand Bang i Odense, hans Vegne, bliver Mandagen den 18de denne Maaned Formiddag Kl. 10 Slet udi det af Jens Rasmussen Høy beboende Huus ved Tallerup i Tommerup Sogn foretaget offentlig Auction over endeel Jndboe af Borde, Stole, Bænker, Kister, Skabe, Sængestæder og Sængeklæder, Messing og Tin, Træe og Jernfang, Uldent og Linned, 1 blakrygget Koe, samt endeel Huggeredskab m.v.; hvorover Conditionerne paa Auctionsstedet, hvor Lysthavende ville indfinde dem, bekiendtgiøres. Odense den 7 Febr. 1799. J. J. Mylius. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Mandagen den 25 Februarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet lader Jens Jørgen Reefs her i Byen, formedelst Forandring af Boepæl, sin eiende og under No. 395 paa Nørre=Korsgade iboende Gaard ved en eneste offentlig Auction opraabe, og om antagelig Bud skeer, strax bortsælge til Beboelses Modtagelse af Kiøberen førstkommende 1 Mai paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Gaarden, hvoraf Gavlen allene vender imod Gaden, har er betydelig indvendig Huusrum og beqvem indrettet for en Handlende eller Brændeviinsbrænder; den bestaaer til Gaden af 5 Fag Gavlhuus 2 Etager høit og 9 Fag ind i Gaarden; desuden i Gaarden en 2 Etages Sidebygning af 8 Fag, indrettet i øverste Etage med Værelser og i underste til Brændehuus og Staldrum, samt et Sidehuus af 4 Fag, indrettet til Pakhuus, foruden Svinestie og andre Beqvemmeligheder, i Gaarden. Alt er bygget af teglhængt Muur og Bindingsværk. - Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 8de Febr. 1799. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Da Sognepræsten Hr. Willads Krebs, til Giislef og Ellested, den 23 dennes, ved Døden er afgaaet, og Stervboen strax taget under lovlig Behandling; Saa bliver herved alle Desom formeener sig til Arv berettiget, indkaldet at møde ved Boets Aabning den 21 Febr. 5) førstkommende Formiddag Kl. 9 i Giislef Præstegaard, De Myndige Selv eller ved Fuldmagt, de umyndige med Værger, for at lagttage deres Tarv. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer, sig inden den i Loven fastsatte Tid at melde, de første med lovgyldige Beviser, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige, da Enhver skal vederfares Ret efter Lov og Forordninger. Gudbierg den 26 Jan. 1799. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
Paa Adressecomtoiret faaes: Et nyt Brev til Hr. Confeerentsraad Colbiørnsen a. af Jacob Holm, 5 sk.; Stevning Exceptions=Jndlæg og Hof= og Stadsrets Kiendelse i den mod Jacob Holm befalede Sag, 6 s.; Lidt om den nye Cancellie=Ordre til Kriminel=Retten, 10 sk.; Efterretning om de Grunde, hvorpaa Kommissionsdommen er bygget, 4 sk.; Beviis at Kommissionsdommen ikke er a., 4 s.; Fortsættelse at samme, 6 s.; Til Kongen den 29de Januarii 1799, 5 sk.,alle af Kancellieraad Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
For at faae nogle nye bestilte Sæt Aviser komplette, fa tes jeg endnu, foruden de sidst forlangte No. 1, 5 og 8 No. 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 11 og 14. Skulde nogen, som ikke samler Aviserne, kunde overlade mig af disse Nummere snarest mueligt, er jeg dem derfor meget forbunden. Odense den 15de Februar 1799. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-16
) Den 11 Febr., som sidst stod anført, var en Trykfeil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Jtalien. Saavel de ældre som senere Beretninger melde endnu Jnter med fuldkommen Vis hed fra Neapell. Medens en Majlænder=Skrivelse først lader Franzoserne, efter endeel blodige Fægtninger ved Volturnofloden, være indrykkede i Capuaden 14 Jan., hvorpaa den Neapolitanske Armee skulde være ganske opløst, skal den danske Brig Sarpen have overbragt Efterretning, fra Neapel til Livorno om en Vaabenstilstand, som Vicekongen Pignatelli den 10de har ladet slutte med den fran ske General Championet. Ifølge denne, som læses ganske udførlig i de tydske Aviser, skulde Capua overleveres til Franzoserne den 11te Jan. Landene saaledes besættes af den franske Armee, at Demarkationslinien skulde gaae fra Acerra over benevent til Ofantoflodens Munding, alle Havne i begge Sicilier erklæres for neutrale, Kongen af Neapel inden den 25 Jan. betale 10 Millioner Livres til den franske Republik, de Neapolitanske Tropper, som endnu maatte findes paa det Rømerske Gebeet, strax rømme samme, a. Hertil kommer nu en heel Hob mere og mindre sandsynlige Rygter om at denne Vaabenstilstand igien er ophævet af den franske General, at en frygtelig Revolution er den 14de Jan. udbrudt i Hovedstaden Neapel som lod befrygte det skrækkeligste Anarkie, at Lazaron tilligemed Bønder og Landmænd have væbnet sig i Massa for at drive Franzoserne tilbage, at de desaarsag have afvæbnet de Kongelige Tropper bemægtiget sig alle Stadens Fæstningsværker og Forter: men tillige mishandler Ministrene og adskillige anseete Personer. Formedelst denne Opstand vare alle Kollegier, Banker, Post= og HandelsKomtoirer i Neapel lukkede. Manak, som først organisere. de denne Jnsurrektion, blev selv et Offer for samme, og forfulgt af Oprørerne, saae han sig nødsaget til at kaste sig i Armene paa Franzoserne, hvilke - som den franske Redakteur selv melder - alt have sendt deres Krigsfange til Maland, hvorfra han med sin hele Generalstab skulde bringes videre til Frankerig. Endnu fortælle Andre, at Admiral Nelson er ankommen fra Palermo til Neapel med endeel Krigskibe og Bombardeerbaade, for at dække denne Stad, samt at han alt har ladet Fortet St. Elmo besætte. - Fortiener end af alle disse Efterretninger den om Vaabenstilstanden meest Troeværdighed, er det dog en mærkelig Omstændighed, at de nyeste Breve fra Jtalien, langt fra at bekræfte samme, næsten ikke melde et Ord mere derom,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Uagtet den Romerske Republik vel endnu længe vil blive staaende under fransk Formynderskab, haaber man dog, siden en Gesandt nu er bleven udnævnt til Paris at den tillige vil faae meere Selvstændighed. J den lille Republik Lucca er Adelen afskaffet Frihedstræet plantet, og man kives nu - maaskee til ingen Nytte - om Udkastet til en nye Konstitution. Paa Landet i det Cisalpinske har Udskrivningen af det unge Mandskab fra 18 til 25 Aar fundet megen Modstand, og Præsterne, som skulde oplæse Dekretet fra Prædikestolene, ere blevne mishandlede paa mange Steder, dog have Soldaterne afværget Misnøiens Udbrud. J Vien har man udgivet disse Uroligheder for at have grebet saa megen Overhaand, at et Jnsurgentkorps alt var 9000 Md. stærk. - Der om tes meget om, at Livorno endnu torde blive besat af Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Tydskland. Med Længsel ventede man paa den 14de d. M., som den Dag, der, ifølge de franske Ministres Erklæring (see Side 81) skal afgiøre Tydsklands Skiebne i Fremtiden. Denne bange Forventning foraarsager en ængstelig Stilhed i Rastadt, hvor Kongressen for saa vidt er sat udaf al Virksomhed, at den, paa Grund af den sidste franske Note, foreløbig seer enhver Muelighed afskaaret, til at udrette meere for Rigets Vel. Midlertid har den sende den sidste Note, ligesom den forrige, til Rigsforsamlingen, i Regensburg. Mismodet er endnu bleven forøget ved den Efterretning: at den franske Armee ved Rhinerhar befaling til at rykke frem paa alle Punkter den 15de de De Franskes Krigstilberedelser i disse Egne ere ogsaa overordentlige: fra Tøihusene i Lille, Douay, Valenciennes, a. skal bringes meget Artillerie og Munition til Rhinen, og ved de idelige nye ankomne Troppekorps skal den franske Armee i Schweitz og ved Rhinen, som truer med at aabne Feldttoget, være voxet til 120,000 Md. Overgeneralen Jourdan bereiser nu den høire Fløi af Rhin. Armeen, og har alt givet Feldt=Postamtet befaling at holde sig paa Krigsfod. Af Hertugen af Würtemberg have Franzoserne, overeenstemmende med Traktaterne, forlangt at besætte den vigtige Biergfæstning Hohentwiei Nærheden af Schaffhausen. Under disse Omstændigheder giøre de fleste Deputerede i Rastadt sig reisefærdige selv den franske Gesandt Bonnier har ladet sine Bøger indpakke, og den Keiserlige Gesandt, Grev Lehrbach. har en Vogn med 6 Heste staaende i Beredskab. Ligeledes lade Hofferne i Stuttaard, Carlsruhe, Darmstadt og andre til Rhinen grændsende Lande deres beste Effecter indpakke, og de fyrstelige Personer holde sig færdige til at flygte, saasnart Franzoserne giøre den første Bevægelse. Dog formoder man, at adskillige anseelige Rigsstænder ville ufortøvet sende Gesandtere til Paris for om mueligt at underhandle en Separatfred Virkelig er Folkets Stemning i flere tydske Lande betænkelig, og man kan med god Grund frygte for, at denne Giæring vil bryde løs dersom man endnu skulde blive skuffet i sit Haab om den forønskede Fred. - Jfald man kan troe Breve fra Bayern af 22de Jan., ere 800 Russer alt ankomne i Nærheden af Passau, og vilde om 6 Dage, naar hele Armeen først var samlet, sætte over Jnnfloden, og siden marschere videre frem imod Landshutt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Deyen af Algi er har nu virkelig erklæret Frankerig, Krigen, og nogle af hans Korsarer ere endog landede ved Rhonens Munding i det sydlige Frankerig, have udplyndret nogle Landsbyer og bortslæbt Bønderne med sig. Denne Krigserklæring skeete paa gammel tyrkisk Viis strax efter en Kammerherres Ankomst til Algier fra Storherre, den 19de Decbr., ved at lade den franske Konsul og alle andre Franzoser, som opholdt sig i Deyens Stater, lægge i Lænker. Først tog den Spanske og siden ogsaa dendanske og svenske Konsul sig af de fængslede Franzoser, og sørgede for deres Pleie; men at Deyen selv dog ikke heller maae være Franzoserne saa gram, kan man slutte sig til deraf, at han nogle Dage efter bemeldte Kammer herres Afreise lod Fangerne igien vende tilbage til deres Huse og Eiendomme. Midlertid har Deyen ved Kourerer, til Marocco, Tunis og Tripolis ogsaa ladet Regieringerne sammesteds opfordre til Fiendtligheder imod Frankerig, i følge Storherrens Proklammation, ogsaa befalet sine Kor farer at opbringe alle (baade franske og neutrale) Skibe, som ere bestemte til de franske Kyster. - Fra Egypten haves de fordeelagtigste Efterretninger, som naae til den 16 Novbr. Siden Opstanden i Cairo er intet af Betydenhed forefaldet; men Buonaparte vedligeholder sin Anseelse; Kontributionerne blive ham ordentlig betalte, Armeen har faaet nye Klæder, og han har meget faa Syge. Det var kuns Ludvig Buonaparte allene, og ikke General Berthier tillige (see S. 73), som er ankommen til Korsika. Efterretningerne fra Egypten over Konstantinopel ere ikke heller saa sørgelige, som de i lang Tid vare, da de ligefrem tilstaae, at man endnu hidtil ikke har kunne angribe Franzoserne i deres nye faste Stillinger, og at mangfoldige Jøder, Grækker og Armenier have gjort fælleds Sag med Buonaparte, og at han i disse have fundet saa meget større et Hielpemiddel, da de nu enten maae seire eller falde med ham, fordi de i al Fald ikke have uden Døden at vente af Tyrkerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-02-18
Den lærde Dr. Posselt har ogsaa nylig gotgjort, at Mamelukkernes Rytterie og Arabernes Røver=Sværme vist ikke have kunne tilføie en Hær af de beste franske Tropper, anførte af de talentfuldeste Generaler, meget Skade. Han antager nemlig: at Buonaparte bragt 36,000 Md. Tropper af den italienske Armees Veteraner, med sig til Egypten. - omtrent lige saa stor en Magt som Alexander drog ud med til Orientens Crobring (38,000 Md.), og beder derpaa sine Læsere at betænke hvorledes Buonaparte selv, da han i Novbr. 1796 vandt det berømte Slag ved Arcole (i Jtalien), ikke havde over 40,000 brugbare Mand under sig; og dengang havde han en betydelig overlegen Hær af Europas disciplineerteste Tropper imod sig! -