JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Brev fra Fru Tyltebær. P. M. Den Lykke, som nyligen er vederfaret mit Huus, gjør mig ganske beruset af Glæde. Men hvad er Glæde, var den end nok saa stor, naar den ikke kan meddele sig. Jeg har nu i femten Aar maattet taale, at man ligefrem kaldte mig Madame, og jeg gik saaledes i Rang med Jordemoderen og andre Koner i vor By paa hvis Rygte der vel ikke er noget at udsætte, men som dog aldrig kan sættes i Ligning med mig, der er ægteviet til en Mand, som i fem Aar har været Forligelsescommissair, i ti Aar Medlem af Lovcommissionen i Klubben, og tog Gange endog Fuglekonge. Men endelig er denne Steen blevet væltet fra mig, og jeg kan nu sige, at jeg ligesaa godt er Frue som Præstens, Amtsforvalterens og Toldcassererens Kone. Min Mand er i forrige Uge bleven udnævnt til eligeret Borger. Jeg nægter det ikke det var en Lykke, som jeg ikke saasnart ventede, og havde Agent Spring ikke tilfældigviis paa Klubbens Stiftelsesdag spist for megen forloren Skildpadde, der efter Stift-Physikus Mening, lagde ham til Aar tidligere i Graven end det efter Naturens Gang kunde skee, saa havde min Mand endnu længe kunne siddet som slet og ret Kjøbmand, og jeg som Madame. Det være langt fra mig, at jeg ønskede Agentens eller nogens Død, men siden vi nu alle engang skulle døe, saa var det dog bedre at det skeete ved en saa glædelig Leilighed og i Mandens bedste Aar, end at det skulde skeet ved en sørgeligere, eller paa et smerteligt Sygeleie. Min Mand vilde gjerne have ladet sin Forhøielse strax bekjendtgjøre i Dagen, for det varer saalænge førend Avancementslisten bliver trykt, og den er tillige sædvanligen saa lang, at een eller anden let oversees; men han vil saa nødig opvække større Misundelse end hans Avancement allerede har vakt her i Byen, og han har derfor ganske begivet det. Men jeg synes dog, at det er stor Uret, at ville dække de lyse Sider, da saa mange give sig Umage for at blotte de mørke. Da jeg og min Familie i disse Dage just er kommen hertil med Dampskibet Caledonia, for at besøge min Tante, saa benytter jeg mig af denne Leilighed til at gjøre min Mand en lille Overraskelse. Vi logere i de tre Hjorter, og jeg veed, at han hver Aften, naar han kommer ned i Gjæstestuen, læser Bladene. Dersom D. H. V. nu godhedsfuld vilde indrykke nedenstaaende Avertissement i Dagen eller Skilderiet, saa vilde De bevise ham og mig en væsentlig Tjeneste. Skulde det koste noget, da skal jeg med Fornøielse betale det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Skovlundkjøbing, d. 24 Mai. Den af vor By saa høit fortjente Hr. Kjøbmand og Commandeersergeant Jens Christopher Tyltebær, er til almindelig Glæde, d. 20de Mai, bleven befordret til eligeret Borger. J den Anledning begav en Deputation fra Klubben Turtelduen, hvis Directeur han er, og en anden fra Fugleskydningsselskabet, i hvis lykkelige Lod det faldt, at have ham i Aar til Fuglekonge, sig hen til Hr. Commandeersergeanten, for at lykønske ham og Frue til denne Befordring og tilkjendegive ham begge Selskabernes inderlige Deeltagelse i denne glædelige Begivenhed. Hr. Commandeersergeanten, som allerede i Forveien maa faaet Nys om hvad der vilde skee, førte begge Deputationer ind i næste Værelse, hvor to store Frokostborde paa det prægtigste vare dækkede, og de Deputerede bleve beværtede. Om Aftenen var stort Bal og Assemblee hos Hr. Kjøbmand Tyltebær. Alle Byens Honoratiores, med deres Damer, vare, efter foregaaende Jndbydelse, alle festligt klædte, allerede forsamlede her Kl. 6. Hr. Commandeersergeanten var klædt i sin Stadsuniform. Midt i Sahlen brændte et stort Transperant, forestillende en Egekrands og nedenunder Byens gamle Vaaben, omslynget af Tyltebærqviste, malet af Hr. Malermester, Voghandler, samt Lotteriecollecteur Slutrop her i Byen. Alle Værelserne vare behængte med Guirlander af levende Blomster, og i hvert Hjørne af Sahlen. stod en konstig Tyrk, der røgede Kongerøgelse af en lang Tobakspibe. Efterat Hr. Commandeersergeanten havde aabnet Ballet med Byfogdens ældste Datter, Frøken Lisette, blev Dansen fortsat indtil Kl. 12. Kl. 12 1/2 gik man til Bords i Haugen, hvor der var dækket til 20 Couverts. Hele Haven var illumineret, deels med Brand lygter, deels med coulørte Lamper. Paa Bordet prunkede den Hr. Commandeersergeanten i Fjor tilfaldne Kongegevinst, et stort Sølvbæger, i Form af en Papegøie, indvendig ægte forgyldt. Et i Anledning af Dagens Høitidelighed forfattet særdeles heldigt Digt af Hr. Huuslærer og Studiosus philosophiæ Claus Franzen, og et andet af en Ubenævnt, men Velbekjendt, blev afsjunget. Adskillige Skaaler for den nyeligerede Borger og hans Frue udbragtes. Naar man undtager nogle Smaauheld, f. Ex. at Hr. Byskriver Strumpf i Mørket kom til at forvilde sig ind i et Blomsterparquet og nedtræde en Deel i Flor staaende Blomster, saa løb Alting Selskabet glad og fornøjet ad."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Jeg overlader det Redactionen, at forandre ikke for meget. Med Høiagtelse. Wilhelmine Tyltebær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Sorøe Akademies forrige den 11te Junii 1813 ved Jldebranden ødelagte Hovedbygning stod i Forbindelse med Kirken, og det var næsten som et Mirakel, at Kirken undgik Faren ogsaa at blive ødelagt. Den ny Hovedbygning er aldeles adskildt fra Kirken. Afsondrede staae nu hver for sig, som Monumenter af forskjellige Tiders Smag. Den ny Akademiebygning er opført efter Tegninger, Planer og Overslage af Stadsbygmester, Professor Malling og underhans Bestyrelse, ifølge Kgl. Resolution af 24de December 1822. Omkostningerne paa det Hele, Dekorationer iberegnede, vare anslaaede til omtrent 180000 Rbd. Repræsentativer; men da de afbrændte Bygningers Brandforsikkringssum beløb sig omtrent til 80000 Rbd. Sølv, saa har denne Sum tilligemed Akademiets løbende Jndtægters Overskud i Aarene 18236, medens Arbeidet blev iværksat, næsten dækket Udgifterne, uden at det har været fornødent dertil at anvende noget Betydeligt af Akademiets Kapitaler. To Godser ere for kort Tid siden tilkjøbte til Akademiet, som nu eier, med Indbegreb af de Kalckkreutzske Godser, 4569 Tdr. Hartkorn, Hovedgaarde og Bøndergods, foruden 15. Kirker, over 6000 Tdr. Land af Skov, og en klækkelig rentebærende Kapitalfond. Akademiets oekonomiske Forfatnings Consolidering er især skeet under nuværende Geheime-Stats- og Justits=Minister Stemanns mangeaarige Bestyrelse af Akademiets Godser og Kapitaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Samfundet til den danske Literaturs Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Siden dets Stiftelse ere to Generalforsamlinger holdte den 30te April og 18de Mai; i hvilke Samfundets Love, (hvortil Udkast var af den midlertidige Direction forfattet, og i to Repræsentantforsamlinger gjennemgaaet, ere vedtagne, og dets Organisation kommet i Stand. Atten Repræsentanter ere valgte, hvilke, her nævnte i alfabetisk Orden, ere: Dhrr. Kammerjunker, Major v. Abrahamson, Professor Brorson, Dr. Nathan-David, Hs. Excellence Overhofmarschal v. Hauch, Kammerherre v. Hegerman-Lindencrone, Justitsraad Langeland, Oberst N. v. Michaelsen, Pastor Michelsen, Kancellieraad Mülller, Grosserer Nielsen, Professor Nyerup, Etatsraad Olsen, Professorerne Rafn, Rahbek, Rask, Etatsraaderne Thaarup. Weinwich, Professor Wendt. Til Medlemmer af Bestyrelsen valgtes Dhrr. Hs. Excell. Overhofmarschal v. Hauch, Samfundets Formand, Kammerjunker Major v. Abrahamson, Professor Brorson, Kancellieraad Müller, Etats raaderne Thaarup og Olsen, Oberst N. v. Michaelsen. - Til Medlemmer af Skrift kommissionen: Dhrr. Professorer Nyerup, Rahbek, Rafn, Rask, og Dr. Nathan David. Som Kasserer Kancellieraad Muller. Som Sekretair Etatsraad Thaarup Antallet af Samfundets Medlemmer den 18de Mai sidst var: 1) som overordentlige lo 2) som ordentlige 112. De vedtagne Love ere følgende: A. Samfundets Navn og Øjemed. § 1. Ved Navnet Samfund til den danske Literaturs Fremme, er Foreningens Øiemed antydet, og til dettes Opnaaelse virkes paa hensigtssvarende Maader, saasom: a) ved at bidrage til Afhandlingers og Bøgers Trykning, som en eller anden Forfatter kan have liggende færdige, men ved Omstændigheder er hindret fra at faae udgivne. b) ved at fremme Verkers Fortsættelse, som hidtil, ved Omstændigheder, har været standset. c) ved at besørge smukke Udgaver af nogle af vor Nationalliteraturs ældre Frembringelser - eller d) ved at udsætte Præmier for nye danske Skrifters Udarbeidelse. - v. s. v. B. Samfundets Medlemmer. § 2. De bestaae af tre Klasser: a) Ordentlige, som ere saavel indenbyes som udenbyes. Disse betale 1 Rbdlr. Seddel qvartaliter. Den der ikke betaler to Qvartaler ansees som udgaaet af Selskabet. b) Overordentlige, som engang for alle erlægge idetmindste 500 Rbdlr. r. Sølv. c) ÆresmedlemmelDertil optages deels indenlandske almenerkjendte Forfremmere af Videnskabelighed, deels saadanne Udlændinger, som har bidraget til Udbredelse af Kundskab om vort Fædrenelands literaire Hæderlighed. §. 3. Ny ordentlige og overordentlige Medlemmer optages ved Votering i en Repræsentant-Forsamling, efter 3 Stemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Æresmedlemmers Optagelse skeer i en Generalforsamling, ligeledes efter 3 Stemmer. §. 4. Alle Medlemmer indtegnes, i hver Klasse især, i den Følge de ere optagne, og beholde bestandigen deres Nummer, endog efter Døden, Bortreise, eller anden Udgang af Samfundet. Naar de døe, antegnes Dødsdagen og andre biografiske Noticer ved deres Navne. C. Samfundets Organisation. §. 5. Samfundets Anliggender besørges, af dets Repræsentanter, som vælges blandt de ordentlige og overordentlige indenbyes Medlemmer. §. 6. Repræsentanternes Antal. ansættes til 18 for det første Hundrede ordentlige Medlemmer, og dette Antal forøges siden med tre for hver Tilvæxt af et Hundrede ny Medlemmer, indtil det Antal af 24 er opnaaet. §. 7. Repræsentanterne vælge imellem sig: a. en Bestyrelse, af 7 Medlemmer, blandt hvilke En er Samfundets Formand, En dets Sekretær, og En dets Kasserer. b. en Skrift-Kommission af fem Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
5. 20. Paa forestaaende som sidste 3. som Grundlove for Samfundet, ansøgt matio allernaadigst Ko Kjøbenhavns Børn, den 29 Mai 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Hamburg 2 M.a vista 224 Species 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 50 1/4 50 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 74 1/274 3/4 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1/2 101 Rbd. r. S. Sedler. Dito Dito . . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2,95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 - i Banco 94 94 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler. Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 61 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-29
Hos Boghandler A. Soldin i Fortunstradet No. 148 faaes: "Opgaver til Oversættelse fra Dansk paa Latin," uddragne, af de bedste nyere latinske Forfattere, til Brug i de lærde Skolers høiere Klasser; efter Prof. Zumpt paa Dansk bearbeidet og forøget med Henviisninger til Badens og Brøders Grammatiker af F. C. Olsen. 1826, 6 Mk. i Materie og 7 Mk. indbunden. For de Kjøbere, som ønske at bruge disse Opgaver i Forening med Dorphs lat. Gram., er et særskilt Tillaudkommet med Henviisninger til samme, hvilke paa Forlangende erholdes uden videre Betaling tilligemed Opgaverne. Exan¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 44. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Løverdagen den 2 Juni 1827. Løve-Posten. følgende Jndsendelse: "Tilgive, høistærede Hr. Løve, At jeg nedlægger i Din Mund Det, som Du sikkert ei vil tøve At gjøre hele Byen kund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Ovenstaaende Manuskript har jeg i Gaar fundet paa Volden. Enten det nu er Concepten til et Brev eller et Brudstykke af en Roman, enten det er en sand Begivenhed eller blot Digt, saa troer jeg dog, at det vil kunne læses med Deeltagelse i Skilderiet. Jeg tager mig derfor den Frihed, at tilstille Redactionen det med Anmodning om at forunde det en Plads i benævnte Blad. Junius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Atter om Assistentshuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Ved at sammenligne Katalogernes Størrelse og Nummertal faaes en Erfaring om hvorledes Uformuenheden til at indløse Panterne i den bestemte Tid, aarligen voxer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Indenlandske Efterretninger. Blandinger, i Breve fra en Ven i Kjøbenhavn. (See forrige Nummer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Den i mit forrige Brev omtalte Aabning af Absalons Grav fandt Sted Dagen efter Sorøe, Academies Jndvielse. Den indtraf i det heldigste Øjeblik, der kan tænkes, thi det kunde skee i Overværelse af saakyndige Mænd, som Festen havde samlet her, saasom Geheimestatsminister Malling, Biskop Münter, Professorerne Brøndsted og Hohlenberg, Cancellieraad Thomsen o. fl. Hovedbeviserne for at det virkeligen er Absalons Grav, man har opdaget, er Ligstenen, som man traf paa, Ringen med en Saphir, som laae i Kalken, et senere fundet Stykke af en Bispestav &c. og en Plade med en Jndskrift, der, som man forsikkrer, viser, at Graven, Kisten og Liget vare Absalons. Disse Beviser kunde i hvert andet Tilfælde være uomstødelige, men den senere Omflytning af Stenen; den store Forvirring, som Sorøe Klosters Brand foraarsagede, baade i Henseende til Begravelserne og de Dødes Levninger, 46 Aar efter Absalons Død (1201), nemlig i Aaret 1247, Alt dette maa opvække Tvivl, der ikke lade sig bortrydde ved de anførte. Beviser. Var end Sagnet og Ringen, som Christian den Tredie ved Aabningen skal have foræret Biskop Palladius, og som denne, efter en Forfatter, som ingen kjender, skal have nedkastet i Graven, en historisk beviislig Kiendsgierning, saa godtgjorde den endnu ikke, at det netop var Absalons Ring, da man jo ogsaa kunde have givet en anden Geistlig en Ring med i Graven. Pladen kan være kommen ned i Graven, uden at den just oprindeligen hørte dertil, thi efter en saa stor Brand, som den 1247, tog man og kunde man ikke tage det saa nøje, hvorledes de forstyrrede og omspredte Plader og Levninger kom til at ligge. Det synes at man allerede længe har været i Uvished angaaende de hidtil paa Kunstkamret opbevarede Levninger, som tillagdes Absalon, thi Sum siger, at ved Gravens Aabning 1536 ventelig nogle af de Ting, som gjemmes paa Kunstkamret, bleve udtagne og fundne i Graven. Det stemmer overalt ikke overeens med de Tiders Tænkemaade, hvor saa mange paa deres Epitaphier lyste Forbandelse over Enhver, som rørte deres Been, at man skulde have taget en saa stor og berømmelig Biskops og Helts Hovedskal op af sin Grav, og lagt den, til Nysigenhedens Tilfredsstillelse, som en Curiositet, op paa et Kunstkammer, mindste under en Biskop, som Palladius, hvem man tillægger, at han endog ansaae den Ring, der laae i Graven, for en Gravplyndring. Det er ogsaa ved den nyligen skete Undersøgelse bleven oplyst, at hiin Hovedskal har tilhørt et yngre Menneske og at de to Been, der ligge derved, ere af to forskjellige Personer. Den eneste virkelig beviislige Levning af noget, der har tilhørt Absalon, var den Sølvæske, med Reliqvier, som nævnes i Ærkebispens Testamente, som en Foræring til Sorøe Kloster, men den er længst forsvunden. Det være langt fra mig, at ville ligefrem nægte, at den nyligen fundne Grav meget mueligen kan være Absalons, men jeg vilde kun ønske, at man ikke vilde antage Sagen for afgjort, indtil man havde den meest apodictiske Vished derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Det Kgl. Skuespillerpersonale begynder nu de længe omtalte Sommerforestillinger. De bestaae af to Selskaber. Den ene Afdeling aabnede sine Forestillinger d. 1 Juni med Den forladte Datter og Bødkeren. Den anden begynder d. 8 Juni med Körners Gadevægter og die Dorfsangerin. Om to Afdelinger ville kunne bestaae paa en Tid, da de fleste Mennesker heller gide see grønne Træer, i den fri Natur, end paa Bræderne, heller høre Lundens Nattergal end det Petersborgske Theaters - Demoiselle Pohlmann, som har forenet sig med den anden Afdeling, maa og vil Tiden lære. Jmidlertid være Vedkommende ønskede Lykke til deres Foretagende. Du veed min Ven, hvilke store Summer der aarligen udgaae herfra for engelsk Steengods eller Favance. Vi have vel selv en Fayencefabrik i Kellinghausen, og en anden er bleven dreven paa Kastrup paa Amager. Men det indenlandske Porcellain er for simpelt og finder ringe Afsælning. Med Glæde erfarer man, at en ny Fajancefabrik nu med Sammenskud ved Actier, skal anlægges ved Strandveien, under Bestyrelse af Hr. Pharmaceutiker Seidelin. Han skal længe have forestaaet en nu nedlagt Fajancefabrik, ikke langt fra Magdeburg. Man vil benytte dertil det bornholmske Material. Man lover sig deraf Fajance, der vil kunne sættes ved Siden af det bedste engelske Kunde denne Fabrik engang forholdsvis blive hvad Porcellainsfabriken nu er, da vilde den vorde en stor Velgierning for Landet. Den Kjøbenhavnske Porcellainsfabrik kappes nu om Rangen med den i Dresden, Berlin, Wien &c. Dens Porcellains Former er af den nyeste Smag, Maleriet fortræffeligt og Forgyldningen skjøn. Skade, at Afsætningen for største Deel er indskrænket til Landet selv, thi Udlandet er paa de vigtigste Steder deels selv forsynet med Porcellains=Fabriker, deels hentes det fra nærmere Fabriker, og i Lande, hvor ingen Fabriker af det Slags findes, især Sverrig, er Jndførslen af alt fremmed Porcellain forbuden Dampskibene tegne til i denne Sommer at ville faae flere Passagerer end i de forrige Aaringer. Med Caledonia afgik sidste Gang 91 Personer, Børn iberegnede, et Antal, som jeg ikke erindrer, at det nogensinde tilforn har ført, og som virkeligen synes for stort for et Skib af dets Størrelse og Indretning. (Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Viborg. J flere Dage have vi faaet en gjennemtrængende Regn - Derved ere de høist besværlige Oldenborrer, der i Aar ere mangfoldige, forjagede – som i Nærheden af Skovene afbladede Frugttræerne. - Her vare de i Førstningen som bedøvede og anfaldt ikke, som sædvanlig, Æbletræer og de blødbladede Piil, men Kirsebærtræer, Blommetræer o. d. . - J Gaar havde vi de første Brasen paa Torvet fra Liimfjorden. Hvorlidet heldigt Fjordfiskeriet er her i Aar, beviser, at det nu ved Lundøe i Aar saa aldeles mislykkes, at disse Fiskere, der pleie at sælge mange tørre Sild, i Aar have maattet kjøbe i Løgstør til deres Føde. At Fiskearterne undertiden et Aar forsvinde meere eller mindre i Fjorden, uden at Vesterhavet behøves at gives Skylden, er gammel Sandhed, undertiden have Sælhunde jaget Sildestimlerne og anden Fisk bort. Men at det ikke er en Regel, at der hvert Aar skal fiskes fuldt op af alle Slags, visse bedst Søerne; Ex. i Viborg Søe fiskes undertiden om Sommeren en betydelig Mængde Aal ved Søndermølle; men i andre Aar meget faa. Gjedden, der er en Rovfisk og pleier i Mængde at falde i Fjorden sønden Virksund, har i Aar været meget sparsom. Det er imidlertid vist, at Pulsvaadde sønden Virksund ødelægge det øvrige Fiskeri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Vensyssel, den 22de Mai. Vor Egn her paa sydost Hjørne af Vensyssel, er i denne Tid temmelig haardt hjemsøgt af Oldenborrer. De sværme hver Aften, naar det er nogenlunde mildt Veir, surrende om i vore Haver, optære Bladene paa vore saa kjære Træer, og levne os kun lidet Haab om nogen Træfrugt dette Aar. Piletræerne slokkes de især i, men forsømme derover slet ikke Frugttræerne. - At der skulde gives noget Fordrivelsesmiddel for disse uvelkomne Gjæster, er vel ikke tænkeligt. Vel kan man, helst i Morgenstunden, nedryste og ihieltræde endeel af dem, men hvad er det iblandt saamange? – Det var værd at vide, om andre Egne, paa samme Tid, havde samme Landeplage. Det skal være hvert fjerde Aar disse bevingede Jnsecter naae deres Fuldkommenhed; Aaret forved, det tredie, faae de Vinger og Forposterne komme ovenjord, hvorved Jordskorpen meget hentæres. De tvende foregaaende Aar ere de guulagtige Orme med rødlige Hoveder, der avles i Jorden, og ofte sees i Plovfuren. Regn og Kulde svække deres Kraft, men en god Vestenvind, med temmelig Styrke, fører dem med sig ud i Kattegattet, hvor de finde deres Grav. De der blive her, børe sig tilsidst ned i Jorden, og lægge der Æg til ny Yngel. Man vil have lagt Mærke til, at deres Flugt mestendeels er stilet mod Nordost. - Skulde nogen Fædrelandsven kunne opgive os et godt Raad mod disse, baade for Jordskorpen og Træerne saa ødelæggende Insecter; da vilde denne Ædle derved gjøre sig fordeelagtig bekjendt, og fortjene sine Medborgeres Tak.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Blandede Efterretninger. Prof. Schilling i Breslau har opfundet et sindrigt Jnstrument til at tegne botanisk anatomiske Gjenstande, der sees i Mikroscopet. Det er i det Væsentlige indrettet som en Laterna Magica, med den Forskjel, at, formedelst et anbragt Speil, den forstørrede Gjenstands Billed, icke falder paa en lodret, men horizontal Papir flade, saaledes at den umiddelbar kan efter tegnes. Segur fortæller om Sumaroff en Anecdote, der viser at denne var ligesaa stor Pedant, som General. Da han var bleven udnævnt til Rigs marschal underrettede han sine Soldater om sin Forfremmelse paa følgende Maade. Han lod i en Kirke, paa begge Sider af Skibet, i Colonner hensætte saa mange Stole, som der gaves ældre Generaler end hann. Nu traadte han, kun beklædt med en Vest, ind i Kirken, og sprang over hver Stol, ligesom man pleier at springe Buk, og efterat han saaledes havde tilkjendegivet, hvorledes han var kommet alle sine Medbeilere i Forkjøbet, trak han Marschalsuniformen paa, prydede sig med sine mange Ordener og opfordrede derpaa med Værdighed Præsten til at ende denne Ceremonie med et Te Deum. Da Keiseren af Østerrige havde sendt ham sin ypperste Orden, skal han selv have slaaet sig til Ridder og offentligen have decoreret sig for et Speil, med de underligste Ceremonier. - Dahan ved Kirsakows Feil maatte retirere for General Massena, lod han i Schweiz grave en Grav, som han steg ned i, og tilraabte derpaa sine Soldater at de skulde begrave ham og træde ham med Fødderne, hvis de, istedetfor at gaae imod Fienden, vilde flygte. Høist mærkværdig er den under Bygning værende Vei under Themsen, til lettere Forbindelse mellem begge Bredderne. Brunel, der har paataget sig dette Kjæmpeværks Fuldførelse, er saa overbevist om, at det vil lykkes, at han har tilbudet sig at fuldende det i tre Aar, under den Betingelse, ikke at ville have nogen Betaling, i Tilfælde af at det mislykkes. Et saadant Tilbud var for usædvanligt, til at det ei med Glæde maatte antages af Actionairer. Efter faa Dages Forløb var der allerede tegnet for 240,000 Pd. St. og snart derefter lovede ogsaa Parlamentet et forholdsmæssigt Tilskud af Statscassen. Efter den da udkastede Plan skulde den ny underjordiske Vei gaae 34 F. under Themsens Leie; to arronderende Gallerier skulde ved Buer staae i Forbindelse med hinanden. Hvert Gallerie skulde være 13 Fod 6 Tommer bred, og 15 Fod høit, bygt af Teglsteen; deres ydiOmfang have en Brede af 35 Fod og en Høide. af 20 Fod; et Gallerie skulde tjene til Hen- og et andet til Tilbagekjøren, og imellem begge skulde der være rummelige Fortouge for Fodgængere langs med Buepillerne i Midten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Kjøbenhavns Børs, den 1 Juni 1827. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 22 Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 162 1/2 163 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 49 3/450 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 83 183 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 74375 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101. - Rbd. r. S. 113 1/2 114 Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 - i Banco 94 1/95 i Banco. 4 pC. Dito nye. . . . . Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 61,61 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-06-02
Rettelse. J forrige Nummer, S. 681, L. 9 nedenfra er udeladt efter: "Signet i en Ædelsteen, de Ord: "indfattet i Guld, som Kongen gav til Biskop Palladius.