JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Den 23de Junii er i Stedet for den ved Døden afgangne Slotsforvalter Nissen i Gottorf Fontaine= og Have=Jnspecteur Henrich Frederich Godsche tillige beskikket til Slotsforvalter.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Den 25 Junii er Studiosus Præben Saxdorph confirmeret at være residerende Capellan for Brenderup og Ore Menigheder i Fyen; Skibspræst Hr. Frid. Petersen beskikket til residerende Capellan for Tversted, Uggebye og Bindslev Menigheder, i Aalborg Stift; Capellan Hr. Henrich Ussing til Sognepræst for Lille=Lyngbye og Ølsteds Menigheder i Sielland; Capellan Hr. Peter Johan Brandt ligesaa til Stadsbøygdens Præstegield i Tronhiems Stift; Owe Gierløv Meyer, Asses for i Oberhofretten, beskikket at være tillige Laugmand over Tønsberg og Frederichstads Laugdømme; Jacob Wulfsberg beskikket til Byefoged og Byeskriver i Tønsberg; Claus Seidelin Jessen forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Nachschov; Capellan Hr. Peder Thomessen Balle beskikket til Sognepræst for Aakirke Menighed paa Bornholm. Under samme Dato er Copiist Joachim Andreas Pihl Mow beskikket til Fuldmægtig i det Tronhiemske Comptoir ved Rentekammeret, samt Student Lauritz Martin Spliid til Copiist i bemeldte Comptoir.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 25de Junii 1790 er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At Hs. Majestæt med allernaadigst Velbehag seer den Fremgang, som Landvæsenet giør i Hs. Majestæts Rige Danmark ved Fælledskabets Ophævelse. Og da Hs. Majestæt anseer Jordbrugets Forbedring, som den sikkerste Kilde til at befordre almindelig Velstand iblant Hs. Majestæts kiere og troe Undersaatter, saa har Allerhøistsamme med Sine Anordninger omJordfælledskabets Ophævelse tilladt enhver at faae sine Jorder udskiftede, naar han det forlanger, og paalagt de øvrige Lodseiere, ikke allene, ingen Hindring at lægge i Veien for dette nyttige Foretagende, men endogsaa at tage Deel i alle Omkostningerne og det derved forefaldende Arbeide, endskiøndt de selv kunde være sindede endnu at blive i Fælledskab.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Skulde der i Henseende til Agers, Bækkes eller HovedGrøvters Rensning opkomme Stridigheder om, hvad Anpart der skal tilkomme enhver at vedligeholde; da skal, saavidt Vedkommendes Forbindtligheder fra aldre Tider ikke lovligen kunne bevises, enhver tage Deel, eftersom hans Grund strækker sig med Vandløbet. Den, igiennem hvis Jorder det løber, skal vedligeholde det, saa lang hans Jord støder paa begge Siderne; den derimod, hvis Jord ikkun paa den ene Side grændser til Vandløbet, skal imod de paastødende, Grundes Eier tage den halve Strækning og kaste Lod med ham om, hvo der skal tage den øvre eller nedre Deel af Vandløbet. Dog, hvor locale Omstændigheder ved betydelige Aaer skulde giøre det vanskeligt eller umueligt at følge denne Forskrivt, formedelst Vandløbets eller Grundens Beskaffenhed, med mere, skal det staae vedkommende Grundeiere frit for, anderledes at forene sig, og i Tilfælde, at saadant ikke kan skee, skal Tvisten, som alle andre Landvæsens Sager, i et AastedsMøde afgiøres ved Kiendelse af Landvæsens-Commissionen, og, om nogen Vedkommende dermed ikke er fornøiet, af Hs. Majestæts Rentekammer. Og skal da, efter Omstændighederne, Jnddeelingen kunne bestemmes anderledes, og tillige paalægges dem, som ikke grændse til Vandløbet, men dog have Nytte af dets Vedligeholdelse, hvilke sidste og saa maa kunne ansættes til at bidrage med Penge til Vedligeholdelsen. Den Deel, som eengang en Grundeier er tildeelt, skal han, med mindre han selv anderledes samtykker, fremdeles vedligeholde, i hvad Forandring og Deeling med tilstødende Grundstykker end maatte skee, og i hvor mange Eieres Grunde og Jorder derved maatte komme til at paastøde Vandløbet.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Naar der ved Aaers eller mindre Vandløbs Opgravning eller Rensning i Bunden, eller ved Siderne skulle vise sig Flyvesand, skal Amtmanden strax føie alle fornødne Anstalter til sammes Dæmpelse, saaledes at Sandet ikke tilfylder Vandløbet, eller beskadiger de tilstødende Jorder, og haver han da derom strax at giøre Jndberetning til Hs. Majestæts Rentekammer, til videre Foranstaltning efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Dersom samtlige Deeltagende i ferske Søer foreene sig om at ville udlede Vandet af dem, for enten bedre at benytte dem til Fiskerie, eller giøre dem til frugtbar Ager, eller Eng-Jord; da, naar ingen Vandmølle-Eiere, eller andre derved fornærmes mes i deres Rettigheder, skulle Eierne af de til Vandløbet sto dende Grunde være pligtige, imod Godtgiørelse, som i 2den Kommeldt, at tillade, at Vandløbet graves til dets Dybde og Brede, som behøves, og siden selv holde det vedlige. Skulde en Aae, eller et andet gammelt Vandløb, endskiøndt den eller det forsvarligen er oprenset, ikke findes til strækkelig til behørigen at afføre Vandet fra Agre, Enge eller Moser, som ellers kunde bedre benyttes; da skal, naar nogen vedkommende Grundeier derom indkommer med Begiering til Stift= eller Amtmanden, dermed forholdes, som 2den H. er anordnet; ligesom ogsaa i Tilfælde, at det gamle Vandløb med en taalelig Bekostning kunde gives en kortere og bedre Direction, hvorved Vandets Afløb hastigere befordres. Skulde nogen finde sig fornærmet derved, at en Aae ikke behørigen oprenses, da skal han derom henvende sig med Klage til vedkommende Stifte eller Amtmand og derfra til Hs. Majestæts Rentekammer, om han ikke af Stedets Øvrighed for hielpes til sin Ret. Skulde han finde sig fornærmet derved, at noget andet gammelt Vandløb ikke af Vedkommende behøriger, vedligeholdes; da skal han ved Retten lade udnævne Synsmænd og tilstille vedkommende Stiftbefalings= eller Amtmand den holdte Synsforretning, og skal da Amtmanden tilholde de Skyldige at forrette det forsømte Arbeide saaledes, som i 1ste H. om Aaer er befalet. Hvor Situationen er saadan, at Karte og Vandets FaldsNivellering, samt et Overslag over Bekostningerne af kyndige Mænd, er fornødent for Landvæsens-Commissionen, forinden den kan afgive sin Kiendelse, der skal den Grundeier, som reqvirerer Commissionen, forinden, ved en af Hs. Majestæt beskikket Landinspecteur eller Landmaaler, i den Henseende besørge det fornødne, og skulle de dertil medgaaende Omkostninger reparteres paa samtlige Vedkommende, ligesom i 2den H. er befalet, hvilke Omkostninger, i Mangel af mindelig Betaling, inddrives, som i Forordningen om Jordfælledskabets Ophævelse, dens 29de H., er befalet.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Skulde nogen have drister sig til ulovligen at stemme eller fælde Vandet i Aaer eller andre Vandløb, andre til Skade, da skal han derfor ansees efter Lovens 5te Bogs 11te Kapitefra 6te til 9de Artikel, og vedkommende Stift= eller Amtmand skal, ved Aaernes Eftersyn, ogsaa tilsee: om Vandmøllerne holde sig det lovlige Flodemaal efterretteligt, og hvor de intet skulde have, skal han besørge det efter lovlig Omgang bestemt Dog skal det derved ikke formeenes nogen Jorddrot. at stemme Vandet til visse Tider af Aaret, for derved at giøre Engene meere frugtbringende, naar det kan skee uden nogens Fornærmelse, og han fremgaaer den Orden, som er foreskrevet i 2den H. for den, som vil have Vandet afledet fra sine Jorder. Saavidt Kiøbstæderne vedkommer, skulle Stiftamtmændenne tiltræde de ellers for Amterne anordnede Landvæsens Commissioner; og i Tilfælde, at en Aae, eller andet Vandløb strækker sig igiennem flere Amter, og imellem Grundeierne i de forskiellige Amter skulde opkomme Tvistighed, skal Landvæsens=Commissionerne for disse Amter sammentræde og afgive deres Kiendelse samlet.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
J øvrigt vil Hs. Majestæt allernaadigst, at de Tvistigheder, som i alle ovenmeldte Anledninger maatte opkomme, skulle afgiøres paa samme Maade, som alle af bemeldte Hs. Majestæts Forordning af 23 April 1781 hidrørende Sager. nemlig ved Eragtningerne af Landvæsens Commissionerne og tilsidst til Hs. Majestæts Rentekammers Kiendelse, alt saaledes, som den 31 og 32 s. i nysnævnte Forordning foreskrive.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Fra det Kongelige Rentekammer er den 28 Junii 1790 udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hans Kongelige Majestæt haver under 23de i denne Maaned allernaadigst behaget at resolvere: at det for samtlige Grundbeboere paa det Hs. Majestæt tilhørende Gods i Odsherred under Draxholm. Amt i Sielland hvilke, da Udskiftningerne sammesteds nu tildeels ere tilendebragte, skulle efter Haanden ved allernaadigste Arvefæste og Skiøde=Breve overdrages Eiendoms Ret til de af dem hidtil fæstede Stæder, skal for Fremtiden være en bestandig Regel: at naar det Hegn, som tildeles nogen at disse Beboere, er af følgende Beskaffenhed, enten 1) Steengierder 10 Qvarteer høie; eller 2) Jordvolde, som ere 10 Qvarteer brede i Bunden med dobbelte Grøfter hver Grøf9 Qvarteer bred og 6 Qvarteer dyb; eller 3) Jordvolde med forsvarligt Snid eller i Tiden med sammenflettet levende Gierde; eller Flækgrøfter tre og en halv Alen breede i Moser; og naar samme Hegn er forsvarligen vedligeholdt, da skal saadan Hegn ansees som tilstrækkeligt, og de Kreature, som desuagtet overstige samme og som tilhøre andre Beboere paa bemeldte Gods, skulle ansees som uvane.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Den 2den Julii er Georg Balling, Copiist i det Kiøbenhavnske Comptoir ved Rentekammeret, udnævnt til Fuldmægtig ved Extraskattens Bogholder=Comptoir her i Staden. og Examinatus Juris Hans Paludan til Copiist i fornævnte Kiøbenhavnske Renteskriver-Comptoir.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Fra den 3die til 31te Julii ere her i Staden copulerte 73 Par, fødte Drenge 144, Piger 126, tilsammen 270; døde Mænd 66, Qvinder 44, Drenge 43, Piger 29. tilsammen 182; ere altsaa 88 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 11, Barselseng 1, Beenbrud 1, Blodgang 1, Blodstyrtning 3, Brystsyge 14, Colica 1, Druknet 1, Durchløb 2, Dødfødt 3, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 2, Flod 1, Forraadnelsesfeber 5, Galdefeber 1, Gicht 2, Hastig Død 2, Hidsig Feber 1. Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 3, Koldbrand 2, Kopper 10, Krampe 1, Kræft 1, Obstruction 1, Pleuris 1, Slag 32, Sprinkler 1, Sting 2, Svindsot 2, Tænder 1, Tærende Syge 36 Uangivne Svagheder 27, Uroelige Tanker 1, Vattersot 7. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de Junii til 31te Julii af Patienter indkomne 190, udgaaet 199, døde 21. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Soldat ved Arbeide paa Defensionsværket knuset en Haand; en anden beskadiget paa Hovedet; en Tienestepige skaallet den ene Arm; en Muursvend nedfaldet af en Trappe og forslaaet sig; en Pige faldet paa Gaden, og brækket et Been; 2de Coffardie Matroser faldet og brækket hver et Been; en Arbeidsmand nedfaldet fra et Loft og forslaaet sig; en Karl i Vildelse skaaret sig i Halsen; en Dreng slaget af en Hest, en Arbeidsmand nedfaldet af en Trappe og brækket Kravebenet; en Kieldersvend beskadiget i Hovedet af et Pistolskud; en Hyrekudske-Karl nedfaldet fra Vognbukken og brækket et Been; en Muursvend nedfaldet fra et Stellage og meget forslaaet sig; en Musketeer ved Arbeidet paa Holmen afhugget en Finger; en Karl veltet med et Læs Høe og stødt Skuldren af Lede.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Slutning af Hr. Burkes Tale i det Storbritanniske Underhuus den 9de Febr. 1790. (See disse Tidender for Junii d. A. Side 46) Han ønskede, at Huset vilde overveie, hvorledes det vilde gefalde dets Medlemmer om deres Boepæle bleve nedresne og plyndrede, om de bleve personlig mishandlede, fornærmede og myrdede, om deres originale Documenter bleve fremsøgte og opbrændte for deres Øine, om de og deres Familier bleve forjagede og maatte søge et Tilflugtsted hos enhver Nation i Europa, og det af ingen anden Aarsag, end fordi de, uden deres egen Skyld, vare Adelsmænd, Godseier og mistænkte for, at de tragtede efter, at beholde deres Anseelse og Godser. Udvandringen i Frankrig skede, for at understøtte et afskyeligt Oprør, hvis offentlig erkiendte Grundsætninger var et uforsonligt Fiendskab imod den høie og mindre Adel, og hvis vilde Krigsskrig, en Aristokrat! en Aristokrat!" ved hvilket blødtørstige og ufornuftige Skrig de opæggede. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 4 Rd. 4 Mk. - s. . Dansk Td. = 4 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. . . 6 Rd. 4 Mk. - s. Siellandsk, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Byg Td. . . 3 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Byg=Gryn Td. . . 7 Rd. 2 Mk. - s. Malt Td., 3 Rd. 4 Mk. - s. Havre Td., 2 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Havre=Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede Gryn Td. - 3 Rd. - Mk. - s. Erter Td., 3 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekiød Td. =Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lpd., 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd., 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. - Holsteenske 10 a 11 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 28 a 30 Rd. Mk. 2 s. i Siellandsk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 14 a 16 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . . tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 12 a 14 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Klipsk, Skpd. = 12 a 15 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . -Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. 4 a 5 Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. -Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = 16 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. - 3 Rd. 1 Mk. a 3 Rd. 3 Mk. Lyneborsk Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. - Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td., Rd. - Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 40 Rd. Humle. Brunsviger) = 80 a 85 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. 70 Rd. - Mk. - s. Brabandsk, . = 75 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 14 Rd. 3 Mk. a 15 Rd. Tiære Td. . . 5 a 5 Rd. 2 Mk. Hør Skpd. = 47 a 60 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 36 a 400 Rd.) Bonitet. Brænde. Favner Pommersk Fyr, 5 Rd. 3 Mk. Pommersk Ell = = 5 Rd. 4 Mk. - Pommersk Bøg, Rd. - Mk. - Holsteensk Bøg 6 Rd. 3 a 4 Mk. Jydskenkelt = = 6 Rd. 3 Mk. Fyensk., 6 Rd. 4 Mk. - Birk .. 6 Rd. - Mk. -
Berlingske Tidende, 1790-07-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 3 Mk. Et Læs Tørv = = 1 Rd. 1 a 3 Mk. - Kul Td., Rd. 1 Mk. 12 s. Foering. Høe et stort Læs, 2 Rd. 4 Mk. i et mindre dito . . 1 Rd. 5 Mk. - Halm et Læs, 1 Rd. 2 a 5 Mk. - Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. = = unge Parret =Rd. - Mk. - Capuner fede et Par Rd. - Mk. -. . mavre et Par Rd. - Mk. - Høns gamle Parret = 4 Mk. unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par = = 1 Mk. 83. Giæs levende Stk. . . Mk. - Slagtede Stk. . . . Mk. - s. Ænder et Par = = 2 Mk. 8 s. Duer et Par = = = 1 Mk. 10. Æg en Snees = = 1 Mk. 43.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Madrit, den 2den Junii. I Gaar blev der sendt Ordre til vore Havne, at former Tallet paa vore udrustende Krigskibe indtil 50. Generallieutenant Soland skal en Chef commandere Flaaden, og Generallieutenanterne Masareds og Boria tilligemed 6 Cheft d'Escadre skulle commandere under ham. Alle Skibene, skulle forene sig i Cadix. - J Dag faaer den Engelske Minister Svar af vort Hof paa den forlangte Satisfaction. Den Franske Ambassadeur, Hertug de la Vauguyon, har, efterat han havde faaet en Coureer, forestillet vort Hof den Franske Consul som Fransk Charge d'Affaire. Hertugen laver sig nu til en lang Reise, hvis Gienstand er ubekiendt. Han er ikke egentlig bleven rapelleret, saasom han ingen Recreditivskrivelse har overleveret; imidlertid skal det dog have været meget ubehageligt for vort Hof at høre, at det af benævnte Hertug har ladet sig overtale til Krig med Engeland, hvilket dog er ganske ugrundet.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Hermanstadt, den 8de Junii. J dette Øieblik sik vi følgende Efterretning: Den største Deel af den Coburgske Armee er nu med 13 Batailloner Jnfanterie og 14 Divisioner Cavallerie trukket i Leir ved Prund, og saasnart det allerede fra Bukarest afgangne svære Artillerie ankommer, skal Beleiringen af Dschiurdschio ufortøvet gaa for sig.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Petersborg, den 11te Junii. Vore Escadrer passe hidindtil endnu med største Aarvaagenhed paa den Svenske Flaade, og, uden at levere en Træfning, kan samme neppe redde sig ud af denne ubehagelige Forfatning. Om de forhen forefaldne Søetræfninger ere endnu ingen officielle Beretninger indlebne.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
London, den 19de Junii. Den Franske og Spanske Ambassadeur have i disse Dage havt mange Conferencer med vore Ministre, og man har stor Aarsage til at troe, at vore Stridigheder med Spanien skulle blive bilagte i Mindelighed, omendskiønt Underhandlingerne ring. endnu en rum Tiid torde vedvare. Forresten er det høist sandsynligt, at den Vending, som Sagerne paa det faste Land tage, vil have en væsentlig Jndflydelse paa vort Cabinets Beslutninger angaaende Krig eller Fred.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Wien, den 19de Junii. Vor Krigsmagt bestod i Slutningen af Maji Maaned af 446000 Mand, hvoraf de 60000 befinde sig i Hospitalerne.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Geheimeraad v. Spielmann er virkelig i Forgaars afreist til Breslau. Feldtmarskal Landon og Feldttøimester von Ligne ere og samme Dag reiste til Mæhren. J Dag fulgte Feldtmarskal Colloredo efter derhen. Denne vore fornemste Krigsanføreres Afreise foraarsager endnu megen Bekymring for et lykkeligt Udfald paa de begyndte Underhandlinger. - Fra Moldau meldes, at den Russiske Agent, Oberstlieutenant von Barozzi, er ankommen fra Storvisirens Leir til Jassy, men er allerede reist derfra tilbage. Russernes Landmagt der i Egnene forholder sig blot forsvarsviis; men den Russiske Flaade paa det sorte Hav er i fuld Bevægelse. Fyrst Repnin og vor General Jordis skulle beleire Braillov, hvis Commandant er bleven myrdet af de uroelige Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
fra de Østerrigske Nederlande, den 20de Junii. Freden er vis, alle fra Wien, Berlin, London, og Haag komne Breve bekræfte det. Leopold og Frederich Wilhelm ere eenstemmigen med deres Allierte blevne enige om Forliigsartiklerne. Man kan og holde det for tilforladeligt, at det ik kommer til noget Fredsbrud imellem Engeland og Spanien, og at Forliigsforslagene ere saaledes beskafne, at de skulle til fredsstille begge Magter. De Brabantske Patrioter kunne altsaa ikke gjøre sig nogen Regning paa, at nye Krige skulde tiene til deres Fordeel.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Dresden, den 21de Junii. Paa Grændserne er nu alt det Militaire i de største krigerske Bevægelser. Alle Regimenter ere enten i Færd med at bryde op, eller paa Marchen, og det ene giør bestandig Plads for det andet, indtil de alle ere komne til deres Bestemmelse Sted. Ogsaa i Halle er der allerede saa stort et Magasin som vel aldrig i forrige Krig har været anlagt sammestæds. Hos os derimod er alting endnu roeligt, og enhver velsigner vor vise Regiering.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
I Gaar kom Deputerede fra Avignon hertil, for at tilbyde Nationen og Kongen Staden og hele Grevskabet af dette Navn, der altsaa nu er ganske forloret for Paven. Den 10de hujus forefaldt sammesteds et formeligt Slag imellem de pavelige Arristocrater og Forsvarerne af den nye Constitution. Over 50 Mennesker bleve derved dræbte og saarede, men det nye Frihedsystem seirede. Den 12te hujus vare allerede 10000 Mand Nationalgarde ankomne derhen, for at befæste den nye Constitution.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
London, den 22de Junii. Man her den Efterretning, at 12 Spanske Linieskibe ere for nyelig løbne ud fra Havnen ved Ferrol og seilede til Westindien, hvoraf sluttes, at Spanien vil angribe en af vore der værende Besiddelser dersom Krigen bryder ud. Jmidlertid ventes denne Magtes afgiørende Svar endnu i denne Uge, da man giør Regning paa at Hr. Fitzherbert er ankommen til Madrit den 7de hujus. Statsbudene, Major og Dressing, maae nu være underveis fra Madrit til London, og med den sidste venter man det afgiørende Svar. Admiral Barrington ligger endnu i Dag i Spithead med 22 Linieskibe, og førend han afseiler, skulle endnu 2 støde til ham.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Om faae Dage venter man og der 12 Hollandske Linieskibe, som skulle forene sig med Barrington og gaae med ham til Middelhavet. Til Paris er affærdiget en Coureer, for at forespørge, hvorledes det Franske Hof vilde forholde sig ihenseende til den Bourbonske Familietractat, dersom vi maatte bryde Freden med Spanien. Samme Forespørsel er og at gaaet til Neapolis. - Premierministeren er med en stor Stemme=Overvægt bleven valgt af Universitetet Cambringe til dets Repræsentant i det nye Parlement, og man seer allerede hele Lister paa Medlemmer af det forrige Parlement, der ere blevne valgte til det nye.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Berlin, den 26de Junii. Udsigterne ere paa nærværende Tid mere krigerske end tilforn, og i Morgen skulle ogsaa de her indrykte Regimenter brække op; men hvorhen vides endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Odense, den 28de Junii. I Gaar Eftermiddags imellem 5 og 6 ankom Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen hertil, og fortsatte strax Reisen videre til Assens. Hs. Kongel. Høihed reiste denne Gang i en Wiener Vogn med Kalesche, og de øvrige af Suiten i en ligedan Regimenterne i Slagelse og Odense have denne Gang ikke maneuvreret for Hs. Kongel. Høihed.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Corsøer, den 1ste Julii. Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen med høie Følge og den medfølgende Sulte ankom hertil den 27de Junii Kl. 3 om Morgenen, afseilede Kl. 4 1/2 med contrair Vind og haard Kuling, og kom til Nyborg Kl. 2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Helsingøer, den 2den Julii. Fra den 25de Junii til i Dag ere i alt 283 Skibe af adskillige Nationer passerede Sundet. Den 27de Junii gik den hollandske Orlogs=Fregat med 2de Skibe under sin Convoy til Østersøen, og i Gaar gik de her liggende Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Ved Postens Afgang kom det Engelske Skib, som den 16de Junii kom paa Grund paa Svensk Wall, her paa Reden, og vil gaae til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Kiøbenhavn, den 2den Julii. Ved Tal=Lotteriets 611 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 61, 80, 67, 47. 84. "Tirsdag Eftermiddag, den 6te Julii, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og modtages samme Dags Formiddag, fra Kl. 8 til 12, paa KiøbenPhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Vexel=Cours, den 29de Junii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 51 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan Dato 140, 14 Dages Stat 141. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 149 1/4 14 Dages Sigt 15 1/4 1/3 Avnkrigskab S.
Berlingske Tidende, 1790-07-02
Da det den 6te Junii sidstleden har behaget den gode Gud ved Døden at bortkalde min Mand, Kiøbmand Bo. Nielsen i Laurwigen, saa bekiendtgiøres dette for mig og mine Børn saa smertelige og bedrøvelige Dødsfald herved for hans og mine Paarørende Venner, hvis Deeltagelse i min billige Sorg jeg er forsikret om, og derfor frabeder mig al Condolence; men derimod udbeder mig enhvere Yndest og Venskab. Laurwigen, den 16de Junii 1790. Karen sal Nielsen. Brundede Overbeviisninger til Pasquillanterne &c. sælges hos I Bogtrykker Popp paa Rosengaarden No. 115 for 16 s. - NB. Jndtægten er bestemt til et vist og meget nyttigt Brug, hvilket nærmere skal blive bekiendtgjort.