JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-05-15
I Gaar Morges havde Formanden for de paa America handlende Kiøbmænd efter Indbydelse en Audience hos Handels=Collegiet, hvor Lord Bathurst underrettede ham om, at Conseil-Ordren var bleven hævet, og at særskilte Ting af de ny Bestemmelser skulle blive offentlig bekiendtgjorte den følgende Dag. Man veed imidlertid, at følgende ere de fornemste Punkter i det ny System. Amerikanske Skibe, saavelsom alle andre neutrale Magters Skibe, have Frihed til at handle med enhver Stat i Europa, dem undtagne, hvis Havne den brittiske Regiering har erklæret i Blokadestand. Denne Blokadstrækker sig langs med Kystlinien, som omfatter Frankrig, Holland, og de Deele af Jtalien, som staae under Fransk Herredømme. Der vil ogsaa alle de Havne i Spanien, som for nærværende Tid ere underkastede de franske Vaaben, blive indbefattede. Alle de Skibe, som overtræde denne Blokade, enten ved at forsøge paa at løbe ind eller ud, ville blive underkastede Opbringelse. Ved denne ny Bestemmelse vil America blive istand til at kunne handle directe med Rusland, Danmark, og de andre Havne i Østersøen. - Endnu et andet Skridt er taget, som staaer i Forbindelse med dette, og vil give denne Foranstalt. ning end mere Virkning. Regieringen vil nemlig holde inde med de hidtil bevilgede Licenzer til hemmelig Handel med det Land, hvis Havne ere blokerede; dog ville de hidtil forundte Licenzer blive resperterte, indtil der er given Efterretning om Blokaden.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Blandt de specielle Bekiendtgjørelser er denne, at neutrale Skibe skulle til den 1ste August have Tilladelse til at bringe amerikanske Producter til brittiske Havne fra neutrale Oplagssteder, men efter den Tidsfrisk skal de bringes paa brittiske Skibe. Dersom noget amerikansk Skib skulde blive opbragt under den sidste Conseilordre, da skal det blive sat i Frihed uden Molest eller Omkostninger: Man veed, at den amerikanske Gesandt, Hr. Pinkney har yttret sit bifald i Henseende til disse af vor Regiering tagne Forholdsregler, og Krigskibet Pacisie, har faaet Ordre at gaae under Seil, for at bringe denne Efterretning til America.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Ved Paketskibet Georgiana, som er ankommen fra Jndien til Plymouth, have vi faaet adskillige vigtige Efterretning derfra. Det forlod Bengalen den 24de Decbr., og Madras den 29de f. M. De medbragte Privatbreve melde, at en alvorlig Misforstaaelse er udbrudt imellem Chineserne og Britterne, som en Følge af, at de sidste have taget Mano i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Admiral Sir Edward Peller har paataget sig at convoiere den første China-Flaade til Engelland. Han seilede fra Bengalen den 4de December, for at gaae til Penang og forene sig med Flaaden sammesteds.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Efter Skrivelse fra Caleutra af 15de November ere de sidste Rygter, fra Øen Java om en fransk Eskadres Ankomst sammesteds atter fornyede ved Breve fra Bombay. De lægge til, at Kongen af Soolvo har grebet til Vaaben imod Hollænderne. Ved Overgivelsen af Capenne og det franske Gupana blev imellem den Øverstkommanderende Victor Hugnes paa fransk Side og Postcapitain James Lucas Yco, og Oberstlieutenant ved Artilleriet ManneMarques paa portugisisk Side, under 12te Januar sluttet følgende af 16 Artikler bestaaende Capitulation, hvis væsentlige Jndhold var Garnisonen skal marschere ud med Vaaben, Bagage og under Krigshoneurer, Officererne beholde deres Kaarder og Stadsofficererne deres Heste, Garnisonen nedlagger Baaden og forpligte sig til ikke at tiene mod Hs. Kongl. Høihed Prinds Regenten af Brasilien og samt mes Allierede 11 Aar. Den Overstkommanderende, Garnisonen, Offcererne og alle de, som staae i Tieneste, baade civile og militaire, føres paa Skibe saa hurrigt mueligt tilligemed deres Familier og Gods til Frankrig, hvorimod de Officerer, som have Eiendomme paa Colonien, tilstaaes en passende Tid til at bringe deres Sager i Rigtighed. Arsenalerne, Batterierne og alt til Artilleriet henhørende, Vaaben og Krudtmagasiner, samt Provisions=Forraad afleveres efter Inventarium i den Tilstand, de nu ere. Slaverne paa begge Sider afvæbnes og sendes til Plantagerne. De franske Negre skal sendes bort fra Colonien. Papirer, Planer og andre Artikler, som høre til Ingenieurfaget afgives. De Syge og Saarede forblive paa Colonien indtil de ere helbredte, hvorefter de maae bortreise med alt hvad der tilhører dem. Privat Eiendom af hvad Navn nævnes kan skal respecteres. Coloniens Jndvaanere beholde deres Eiendomme og maae blive der under den nærværende Regiering; men have tillige Tilladelse til at sælge deres Eiendomme og med samme uden hindring at begive sig hvorhen de lyste Civil=Loven, bekiendt i Frankrig under Ravn af Code Napoleon, som nu bruges paa Colonien, blive i Kraft indtil Freden er sluttet imellem de to Nationer; Øvrigheden skal afgiøre Enkeltes Tarv og hvad dermed staaer i Forbindelse efter bemeldte Lov. Den Gield, som Enkelte have vedkiendt sig enten inden eller for den i forrige Artikel bestemte Tid skal inddrives efter det ved samme Artikel bestemte Grundlag. Qvarteermesteren tager Troppelisterne med sig. Specerie Plantagen la Gabrielle skal vedligeholdes i sin Flor og Dyrkning, og det fastsættes derfor, at hverken den eller sammes Træer og Planter maae ødelægges; men at den skal vedblive i samme Tilstand, hvori den nu er afleveret til Hs. Kongl. Høihed Prindsregentens Commandeurer.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Alle Papirer i Henseende til Magazinvæsenet skal under begge Regieringers Segl nedlægges i Secretariatet. Nærværende Capitulation skrives i tre Sprog og undertegnes af de tre ovenanførte Officerer.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Philladelphia, den 31te October. En meget ondartet Feber, som i alle Maader ligner den gule Feber, brød i forrige Maaned ud i Staden St. Mary i Georgia, og har det henrevet mange Mennesker. Alle de af Stadens Beboere, som kunde, flygtede strax ud paa Landet, hvor dog nogle af dem, som havde medbragt Sygdommen, siden ere døde. J alle de andre Havne har Sund Washington, den 4de Marts.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Den ny Præsident, Sir James Madison, har i Dag i Repræsen, heden været uafbrudt god. tanternes Huus holdt sin Tiltrædelsestale, hvori han blandt andet siger: "Verdens nærværende Tilstand er virkelig uden Exempel og vort eget Lands Stilling meget vanskelig. Det Trykkende i samme føles saameget stærkere, da vi bleve satte deri netop i et Øieblik, da National=Velstanden var stegen til en aldrig forhen opnaaet Høide, og Contrasten maatte derfor være saa meget mere paafaldende. Under vorrepublikanske Forfatnings heldbringende Jndflydelse og Fredens Vedligeholdelse med alle Nationer, nøde vi Frugterne af en retfærdig Politik, imedens saa mange Folk vare indviklede i blodige og ødelæggende Krige, Det er en dyrebar, en beroligende Følelse at Overgangen fra disse vort Lands lykkelige Forhold til hiin sørgelige og blot for nogen Tid trykkende Stilling hverken kan tilskrives Skridt, som man ei kan retfærdiggiøre eller vilkaarlige Vildfarelser i de offentlige Berraadslagninger. J det vi ikke have næret nogen Lidenskab, som kunde fornærme fremmede Nationers Rettigheder og Rolighed, har det stedse været de forenede Staters sande Hæder, at hævde Freden ved Retfærdigheds Udøvelse og at sikkre os de krigførende Nationers Agtelse ved den strængeste og meest upartiske Opfyldelse af vore Forpligtelser som RentraleSandheden i denne Paastand vil, saalænge, der endnu er Oprigtighed, til i Verden, aldrig kunne blive kaldt i Tvivl. Efterverdenen til i det mindste lade den vederfares Retfærdighed. At have Fred og Venskab med alle Nationer, som ere af samme Tænkemaade, at vedligeholdt oprigtig Neutralitet imod alle krigførende Nationer, stedse at foretrække venskabelige Forhandlinger og billig Bilæggelse af Misforstaaelser for sammes Afgiørelse ved Vaaben, at handlyse fremmede Rænker og fremmed Jndflydelse, der ere saa nedværdigende for alle og saa truende for frie Lande; dette skal stedse være min Bestræbelse, hertil skal jeg opoffre min hele Kraft. Rom, den 19de April. De franske Tropper hare paa Keiserens Ordre besat Engelsburg og Roms Porte. 2 neapolitanske Regimenter ere ankomne hertil som giøre vexelviis Tieneste med de franske Soldater.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Treviso, den 20de April. Efter Trefningen den 16de toge endeel af de ved Armeen ansatte Personer saavelsom andre af panisk Skræk Flugten til Vicenza Dette gav Anledning til de meest overdrevne Rygter. J Morges har, Hs. Keiserlige Høihed Vicekongen ved en Parolbefaling bekiendtgjort, at alle disse Flygtninger, som ikke inden 48 Timer have indfundet sig ved deres Korps, skulle af en Militair=Commission dømmes for deres Fraværelse.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Det er sikkert, at vor Armee endnu staaer ved Plave. Hs. Kongelige Høihed er hele Dagen til Hest og visiterer Forposterne. (Mar lands off. Journal.)
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Vicenza, den 24de April. Den italienske Armees Hovedqvarteer er her. Vor Prindser udladelig beskieftiget med at sætte sin Armee i den respectableste Stand, Fra Tyrol har vi meget gode Efterretninger. - Vi see daglig talrige Troppekorps marschere herigiennem ; de synes at tage Skilling ved Etschfloden. - Vore Troppers Marscher ikke bleven forstyrret ved nogen fiendtlig Bevægelse og de befinde sig i bedste Tilstand. Man troer snart igien at kunne gaae angrebsviis til Værte.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Bamberg, den 27de April. Det forefaldne Hovedslag ved Regensborg den 23de d. M. med det, paafølgende Stirs Resultater, var Aarsag til Fiendens meget hu lige Tilbagetog i Egnen af Schwarzenfeld, hvor Erkehertug Carl har samlet Levningerne af sin slagne Armes og taget en ny Stilling. En andet sprængt østerrigsk Corps har taget Flugten mod Nürnberg, hvor det er retireret til de derværende Skove og skal endnu i dette Øieblik giøre hine Egne usikkre. Sandsynligviis vil det ile efter, saasnart mueligt, at naae Veien til Amberg og Schwarzenfeld. Da Tropper af det Bernadottske Armeekorps allerede i Dag indtreffe i Schweinfurt og Baunach, 5 Mile herfra, saa er det at formode, at det Bernadortske Armeekorps vil om kort Tid forene sig med Hertugen af Auerstadt Corps, og vil kunne agere imod Østerrigernes Stilling ved Schwarzenfeld. Uden Tvivl ville vi allerede i Morgen see franske og sachsiske Tropper passere herigiennem til Nürnberg.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
München, den 1ste Maji. Efter de seneste Beretninger fra Armeen gaaer alting efter Ønske Marskal Hertugen af Danzig er i Salburg; Keiseren vil i Dag være i Ling og snart i Wien. General Wrede er i Spidsen af sin Division trængt ind i Salzburg og Laufen med sine kiekke Bayrer. De Storhertugelige Badenske og Hessenske Tropper ere i Gaar atter brudte opherfra. J Gaar rykkede 5000 Mand fransk Jnfanterie ind hee og brød igien op i Dag Morges. En stærk Transport Østerrigske Krigsfanger er i Dag afgaaet herfra.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Kongen og hele Hoffer ventes tilbage i næste Uge.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Wien, den 3die Maji. J Tilfælde af en fiendtlig Demonstration mod Wien ere alle Anstalter trufne til at bringe enhver Ting af Vigtighed i Sikkerhed. - Det hillerske Armeecorps troer man imidlertid stærkt nok til at kunne giøre Fiendens Fremtrængen vanskelig. Reserven og det østerrigske Landværn ere opbudne, og Erkehertug Carl vil operere paa sin SideMahrens Landeværner paa Marschen, og den ungarske Landstorm sættes i Stand med Jver. Vort Kavallerie skal i største Jil forøges. J Bøhmen giøres store Forsvarsanstalter. - Hs. Majestæt Keiseren, har begivet sig fra Scharding til Linz. Keiserinden er reist ham Møde. Rygtet gaaer, at Deres Majestæter ville begive sig til Ungarn. Kronprindsen er for nogle Dage siden afreist derhen.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
I Hoftidenden i Dag giver Erkehertug Rainier paa Keiserens Befaling Publikum en omstændelig Beretning om Tingenes nærværende Tilstand, saavel om de lidte Uheld, som om de erholdte Fordele, om Monarkiets Forsvars- og Hielpemidler, om de forskellige Armeers Stilling, om de, ved en muelig Nærmelse af en fiendtlig Armee, tagne Forsigtigheds Regler - og endelig opfordrer han Wiens og Nedre østerrigs Jndvaanere til at vedligeholde deres hidtil udviste Mod, og ikke blive vankelmodige ved en overgaaende ugunstig Vending i KrigsOperationerne. - Hoftidenden indeholder tillige den 12te Bulletin af 21 April om vor Fremgang i Hertugdømmet Warschau; Østerrigerne angreb ved Rassyn med et Tab af 71 Døde, 255 Saarede, og 72 Savnede. De forfulgte Fienden, som nødtes til ved Capitulation at overgive Warschau den 23de April. - Den 13de Parolbefaling melder, at Keiserens Hofseir var i Strasborg den 29de April, og meddeler tillige Efterretning om Trefningen imellem Hiller og Bessieres den 24de April ved Stetten, og Armeekorpsets videre Bevægelse, til den 27de f. M. - Den 14de Parolbefaling giver Hovedberetningen om den store Armees Operationer fra den 19de til den 25de April.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
J Jtalien er forefalden en ny og hæftig Trefning ved Castel franco. - Vore Tropper have taget Veien til Vicenza.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Lybeck, den 5te Maji. I Gaar har det herværende franske Douane=Væsen ladet bekiendtgiøre paa Børsen, at 7 i Sverrig liggende Skibe under Mecklenburg, Flag, har erholdt Tilladelse til at hidkomme med Tiære, Jern og andre svenske Producter, hvorpaa her er stor Mangel.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Augsburg, den 5te Maji. Efter de i dette Øieblik indløbne officielle Beretninger havde Hs. Mai Keiser Napoleon i Forgaars sit Hovedqvaateer i Wels, Hertugen af Rivoli, Marskal Massena, i Linz og General von Wredekanbach. Den forenede Armee rykker i stærke Dagmarscher stedse videre fremad.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Cassel, den 6te Maji. Vor Regiering har erklæret Major Schill for fredløs og har udsat en Sum af 10000 Franker for hans Paagribelse. Han har trukket sig igiennem Anholt og Mansfeld til Harz=Egnen.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Magdeburg, den 6te Maji. Schills Foretagende synes at tage en alvorlig Vending. 6 Gaar horde man her en heftig Kanonade i Egnen af Landsbyen Doden, dorf 1 Miil herfra. Stadsporten mod denne Kant blev besat med Kanonerere og Forposter udsatte. Kl. 2 rykkede nogle Compagnier Franske og 1 Bataillon Westphalske Tropper ud med Kanoner under Anførsel af General Michand selv, for at komme det Korps til Hielpsom Dagen før var marscheret ud og var i Fægtning med Schills Corps Om Trefningens Udfald ved man blot saa meget, at 2 Kanoner skal være tagne ved det Schillske Corps og 2 Kompanier Westphalske Tropper, være tagen til Fanger. I Gaar Aftes kom endeel Vogne med Saare, de hertil, blandt dem Oberste Wauthier af det første Westphalske Infanterie Regimente, som har faaet et farligt Saar i Foden. De Saarede, som ere faldne i Schille Hænder, har han ladet tilbørlig forbinde og i Dag sendt dem tilbage. En saaret Officeer af hans Corp- og 7 Husarer ere indbragte hertil som Fanger. Vore Tropper vil igien i Dag rykke ud imod ham; man troer imidlertid ikke at treffe ham, da han har taget Veien til Halderstadt. Hans Corps bestaaer af 1500 Mand, meest Kavallerie. Han respecterer Privat Eiendom og betaler med rede Penge, hvad han trænger til. Han tager blot offentlige Kasser i Beslag. - En herfra afsendt Stafet har han viist tilbage. Leipzig, den 8de Mai.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
De seneste Efterretninger fra Krigs Skuepladsen, sætte det endnu i Tvivl, om Erkehering Carl vil fortsætte sit Tilbaget og igiennem Bøhmen, eller fra Øvrefalt igien vende sig med Danau for at kommes i Ryggen af den fiendtlige Armee, som for største deelen er gaaet overJnfloden. Keiser Napoleon er i Linz. De forenede Corps af Generalerne Hiller og Jellachichere ikke stærke nok til at giøre en nogenledes betydelig Modstand imod hans Fremskridt. Daglig forøges paa røre Grændser Antallet af de Bønder og Deserteurer, som komme fra Bøhmen, hvor Elendighed og Misfornøielse skal være steget til det høieste.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Vore Efterretninger fra Storhertugdømmet Warschau ere meget tilfredsstillende, Almeenaanden er særdeles god, og alle Øvrigheders Virsomhed og Jver lover de lykkeligste Virkninger. Det siges at erkehertug Ferdinand allerede igien skal have forladt Warschan, og at vore Tropper staae i Begreb med at agere angrebsviis. Den franske Resident Hr. v. Serra afreiser i Dag igien til Warschau. Schill skal have forladt Egnen ved Halle og Magdeborg, og paa den venstre Side af Elbentrukket sig hen af Tangermünde. Hvor han kommer frem lader han opreise det preussiske Vaaben.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Garnisonen i Wittenberg er bleven forøget.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Prindsen af Pontecorvo har vendt sig for at gaae over Nürnberg og forene sig med Hertugen af Auerstadt Armeekorps.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Blandede Efterretninger. Frankrig. J Logere Departementet, hvor Frugttræerne allerede vare i Udspring, faldt den 17de, 18de og 19de April en saa stærk Snee, at Postgangen fra Lyon til Villefort derved blev standset.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Tydskland. Magistraten i Erfurt, Provindsens Deputerede og den herværende Æresgarde har ladet tilkiendegive den Keiserlig Franske Jntendant, Hr. de Vidmer, deres tro Tænkemaade og deres Lykønskninger til Napoleon den Stores Seiervindinger.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Abbedissen og Canonessen i Wallenstein ere afsatte og deres Stift Godser lagte under Beslag, fordi de have understøttet Oprørerne i Westphalen med Penge og syet Skjorter til dem.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Østerrig. 6 arabiske Hingster, som en østerlandsk Regent har bestemt til Foræring for en anden Souverain, ere ankomne til Wien Jtalien. J Florenz ere over 17 Personer, som have modsat sig Gensdarmeriet, blevne dømte, 4 til Dødsstraf, 8 til Fængsel og de øvrige til mindre Straffe.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Rusland. Den Reiserl. Kongl. franske Ambassadeur har nylig ladet fremføre for Hs. Majestæt Keiseren 4 overordentlig skiønne Rideheste, som en Foræring fra sin Monark Keiser Napoleon. Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Aalborg, den 7de Maji. Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift; No. 50. Sagen: den af Kaperfører Juul hertil, indbragte svenske Hukkert Galease Amphion kaldet, af Stokholm, paadømt den 3die Mai d. A. : "Den af Kaperfører Søren Juul hertil, opbragte Hukkert Galease Amphion kaldet, af Stokholm, med dens Tilbehør og indehavende Ladning, tilkiendes bemeldte Kaperfører og hans Rederie som god Prise. No. 51. Sagen: den af Kaperfør rer Jørgen Kock hertil indbragte svenske Nordbaad, paadømt den 4de Maji d. A. : "Den ved Kaper=Chaluppen Hævneren af Harme hertil Aalborg indbragte svenske Rorbaad, 5 Commercelæster drægtig, med dens indehavende Ladning af Stykgods, tilkiendes Opdringeren Kaperfører Jørgen Kock og hans Rederiesom god Prise.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Telegraphe Rapporter. Den 7de Maji, Aften. Fra Qvintus, Fregatterne ved Landskrone og Malmøe ligge roelige som forhen. - Den 8de Maj, fra Naskov. 1 Orlogskib og 2 Brigger ere seete fra Han at komme Nordfra. - Den 9de Maji, Morgen. Fra Sandbiergene: De 2 Fregatter ved Landskrona ere gaaede Nord efter. - Den 9de Maj, Aften. Fra Kronborg : 2 svenske Krigskibe ere komne fra Landskrona herop imod. - Den 9de Maji, Aften. Fra Qvintus, Fregatterne ved Malmøe ligge endnu der. - Den 12te Maj, Morgen. Fra Kronborg : 4 svenske Kanonbaade og en Galei ere ankomne til Helsingborg fra Landskrona.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Kiøbenhavn, den 15de Mai. Med tvende hertil i Fredags Aftes den 12te Maji ankomne bornholmske Eger haves den Efterretning, at omtrent 15 store og smaa fiendtlige Krigskibe opholde sig ved og omtring Bornholm. En kiøbenhavnsk Kaper Skrol, en født Bornholmer, er taget efterat have holdt en Fægtning med nogle armerede Barkasse, indtil en fiendtlig Brig kom og gjorde Udslaget. Skipper Hermann Carlson, som tog fra Kiøbenhavn den 20de April, er opbragt af de Engelske. Jmidlertid ere flere Baade, Jagter og Eger herfra paa samme Tid lykkeligen indkomne til Landet; ligesom ogsaa de ommeldte hertil ankomne Eger ikke ere mødte nogen Vanskeligheder for deres Udseiling fra Landet uagtet den store Mængde Skibe, som lade sig dagligen see for Børnholm.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Fra Christiansand haves følgende Efterretning : Den 29de April gik Søelieutnant Fønss med et Par Kanonfartøier uden for Brechestøe, Skiærene, da en fiendtlig Fregat kom Landet nær paa en halv Miil, men Kuling og Søe var for svær for Kanonfartøierne. Ved gamle Hellesund kom Fregatten nærmere, omtrent paa 1/4 Miil, og da den holdt ud efter en fra Danmark kommende Baad, seilede Maanedslieutenant Andersen ud med sin Kanonchaluppe efter Fregatten; som derpaa vendte mod ham og fik 4 Skud fra Chaluppen, hvoraf et faaes at treffe. Fregatten gav 30 til 40 Skud uden at træffe. Baaden fra Danmark med flere kom i Havn.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Fra Skagen er af Capitain v. Westenholz indberettet : at en engelsk Fregat udsatte den 3die dennes om Aftenen en stærk bemandet Barkasse, for som formodes at borttage eller ødelægge Ladningen af tvende indstrandede Skibe, men Hurtigheden, hvormed en afsendt Commandsmodtog Fienden, bragte ham til at afstaae fra sit Forsæt. Der vexle det endeel Skud, som ikke voldte nogen Skade paa vor Side, om Fienden har lidt noget kunde ikke skiønnes, da det var mørkt. (Fortsættelse af Art. Kiøbh. i Tillægger.)Med Bedrøvelse maae jeg igientage, at uagtet alle muelige følede Anstalter og at opdage hvor min Søn Christian Grimmelund, der gik ud første Paaskedag imod Kl. 3 Eftermiddag at giøre sig en Spadsetour, iklædt sort Kiole og Pantelons, blaa og hvid Vest, broderet Krave og Netteldugstørklæde om Halsen, nye Hørlærredsskjorte mærket P. S. No. 24 som er syet med Huulsting, Sælskindshat, er gammeldags Sølvuhr med dito Skive som viser Datum i Lommen, er bleven af; herved igientages, og forsikkres den eller de som kunde give sikker Efterretning om han er i Live 200 Rdlr., og ligeledes om han er død. P. C. Grimmelund, i Lavendelstrædet No. 83.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Copulerede. Kiøbenhavn den 11te Maji. Hr. Jens Christian Mørk, Overlærer ved Trinitatis Skole, og Jomfr. Bodil Beck. Hvor inderlig elskede Moder Madame Benedicts Dørethea sal. Bildførsad Lomming, i sit Alders 73 Aar den 17de April d. A. ved Døden er afgaaet, skulde vikke undlade med dyb Veemodighed, herved at bekiendtgiøre for Slægt og Venner. Denne ædle Olding, ophø et over vor Roes var uliendt af den store Hob, som Religionens troe Dyrkere ved sin ædle Daad i sin liden Vennekreds Agtet og andet, som hiertelig elsket af fine efterladte Børn og Børnebøen: Taknemmelighedslaarer være hendes Hædersniinde. Fred med hendes Støv. Forsikkret og Slægt og Venners Deeltagelse frabede vi os Friftlig Bevidnelse herv. H. L. Bildsøe. C. M. Fransk, fød Bilisøe, At det har behaget Forsynet Løverdagen den 6te dennes ved Døden af Et bortralde vores kiære og eeneste Søn Hans Christian i en Alder af 3/4 Aar, bekiendtgiøres hervet sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Kiøbenhavn den 10de Mai 1809. Margaretha Pid, fød Holm. Christian Pihl. til og fiin 8te Aars gamle Datters store Tab den 4de Maji sidst, og i Døden berøvede os den retskafne Mand og Fader, Hans AdolpeKynde, Sognepræst for Hondrup og Skiendsved Menigheder i Sielland, bekiendtgiøres herved sørgeligst for deeltagende Paarørende og Venner. C. Kynde.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Fredagen den 28de April, om Morgenen Kl. 3, behagede det For" synet, efter 7 Dages Sygeleie, at bortkalde min uforglemmes lige Mand Peter Smidt, Sognepræst for Cregomo og Winnerøde Menigheder i Sielland, i hans Alders 56de Aar; dette for mig og hans efterladte 5 Børn, hvoraf de 4 ere uforsørgede. Saa smertelige Tab tilkiendegives herved fraværende Slægt og Venner, overbeviist om Deeltagelse i denne vor billige Sorg, frabedes al skrive lig Bevidnelse, der ikkun ville fornye Mindet om Tabet af en saa god Mand og Fader. Cregome Præstegaard, den 6te Maji 1809. Christiane Friderikke Smith, fød Smith.
Berlingske Tidende, 1809-05-15
Med Posten i Gaar erfarede jeg, at min gode gamle gade Niels Plou Øl Skolelærer og Degn i Causlund, roeng og let overgik tilevig Roden 1ste Maji, i sit Alders 84 Aar, hvilket jeg paa egne og Sødskendes Vegne ti vil undlade at bekiendtgiøre Slægt og Bekiendtere. Nestved, den 3de Maji 1819. M. Plou, Skolelærer.