JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-03-01
Storbritannien og Jrland. Den for Ministeriet, og navnligen for den upopulaire Jndenrigsminister Sir James Graham – fatale Sag om Brevhemmelighedens Krænkelse blev den 18de Februar atter bragt paa Bane i Underhuset af det radicale Medlem Duncombe, der i forrige Session havde erklæret sig utilfreds med den hemmelige Comitees Beretning, og desaarsag forbeholdt sig atter at forhandle dette Anliggende. Duncombe gjentog sine tidligere yttrede Klager og bemærkede, at om endog det saakaldte sorte Cabinet var for kort Tid siden ophævet i General-Postamtet, saa bestod desuagtet endnu som forhen en saadan afskyelig Jndretning i Jndenrigsministeriet. Han forsvarede de italienske og polske Flygtninge imod de lumpne Beskyldninger, man havde fremført imod dem, – Beskyldninger, man ikke havde undseet sig ved at fremføre som Paaskud til at brække hines Breve, og erklærede tillige i Udtryk af den skarpeste Dadel, at Sir James Graham endog havde fordristet sig til at aabne hans (Duncombes) Breve. Duncombe angreb Jndenrigsministeren med saadanne Ord, at Husets Taler kaldte Duncomde til Orden; men Duncombe paastod desuagtet Rigtigheden af det af ham Fremførte, og erklærede, at han ikke tillod at man vilde betage ham Ret tilat revse den Affront, der var tilføiet ham og hans Constituenter. Sir James Graham reiste sig nu, og søgte at undskylde i Almindelighed Forholdsreglerne imod hine Flygtninge ved den Fare, som mulige Machinationer fra deres Side havde kunnet medføre; men til Opbrækningen af Duncombes Breve taug han, endskjøndt han baade af Duncombe selv og dennes Venner opfordredes til at retfærdiggjøre sig. Omsider vilde Sir Rob. Peel komme sin Collega til Hjelp; Premierministeren vilde undskylde Sir Grahams Forholdsregel med den bevægede Tilstand, i Fabrikdistricterne paa den Tid, da hine Breve vare aabnede. Men dette saa ufyldestgiørende Forsvar gjorde det Onde endnu værre; thi nu forlangte man af ham en Erklæring derover, om Ministeriet fordristede sig til at beskylde Duncombe for Deelagtighed i Arbeidernes Uroligheder. - Under stor Tumult blev det besluttet atter at fortsætte denne Debat den følgende Dag.
Viborger Samler, 1845-03-01
Det har i London vakt uhyre Sensation, at en af de vigtigste Orangister i Jrland – en protestantisk Geistlig, ved Navn Gregg, pludselig har erklæret sig for Repealassociationens Bestræbelser og opplantet Jrlands Selvstændigheds Banner. Som begribeligt, har Daniel O'Connell ikke ladet denne Leilighed gaae forbi til at forstærke sit Parti, i Repealmedet opstod en Væddestrid imellem ham og Hs. Høiærværdighed i at skiende og smælde paa Ministrene og deres Politik. Hvad har denne Forbindelse imellem de tvende Partier – Orangister og Repealers - hidtil hinandens svorne Fiender, at betyde? Er denne Forbindelse ikke Forløber paa nye og alvorlige Forlegenheder i Jrland, hvilke Sir Robert Peel har at vente; thi en saa aabenbar Optræden af Ultratories vilde udentvivl ei have fundet Sted, dersom disse ikke vare tilsinds at bryde aabenlyst med Ministeriet.
Viborger Samler, 1845-03-01
London, den 21de Febr. Underhuset har iforgaars med 228 Stemmer imod 30, altsaa med en Majoritet af 198 Stemmer antaget den Resolution, at Jndkomst skatten endnu skal opkræves uforandret i de næste tre Aar.
Viborger Samler, 1845-03-01
Det bekjendte Medlem af Underhuset, Sir T. F. Buxton er afgaaet ved Døden. Han var en af de ivrigste Modstandere af Slavehandelen, og i sin Tid et af de virksomste Medlemmer med Hensyn til Slavernes Emancipation. Han var en erklæret Whig, og man antager, at Sorg over den sidste mislykkede Negerexpedition har forkortet hans Liv. – Et andet, ikke mindre betydende Medlem har det liberale Parti tabt i Marquien af Westminster, der efter 8 Dages Sygeleie er afgaaet ved Døden. Pairstitlen gaaer over paa hans ældste Søn, Lord Grosvenor. Den Afdøde er en af de rigeste Mænd, i det britiske Rige.
Viborger Samler, 1845-03-01
Underhuset har paa ny sysselsat sig med Discussionen angaaende Duncombes Besværinger om Brevhemmelig hedens Krænkelse. Af Ministrene deeltog ingen i Discussionen uden den nye Krigsminister Sidney Herbert, og Debatten blev trods Sir Rob. Peels Bestræbelser for at komme til Ende med dette odisse Anliggende atter udsat.
Viborger Samler, 1845-03-01
Efter en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra Cairo af 21de Jan. er det lykkets den Reisende Anton d'Abadie at opdage i Gomraernes Land den hvide Nils Kilder.
Viborger Samler, 1845-03-01
Dresden, den 19de Febr. Vinteren har atter indfundet sig med stor Strenghed; vi have indtil 22 Graders Kulde (Reaum.). Det sneer bestandig, og paa Markerne ligger Sneen flere Fod dyb.
Viborger Samler, 1845-03-01
Fra Cølln meldes at Vandstanden i Rhinen er saa lav, at de ældste Folk ikke kunne erindre sig en lignende. J Sieben gebirge, i Eifelbjergene og i Rhindalen ligge saa svære Snee masser, at Veiene ikke kunne passeres. Fra det sydlige Tydskland meldes, at Kulden ogsaa der er vedholdende. – J Regensburg havde man i forrige Uge 21 Grader Reaumur. Ved Wien var den store Donau tilfrøssen, og man havde daglig en Kulde af 10 a 12 Grader Reaumur. – J Lyon havde man den 12te 13 Grader Ceut. under Frysepunctet, i Rouen 14 Grader, i Havre 12 Sr., og trods denne Kulde vilde 4 Personer – rimeligviis paa Grund af et Væddemaal – tage et Søbad, saa at Politiet maatte bemægtige sig deres Personer. Paa flere Puncter i Tydskland, navnligen i Berlin og Dresden have tydskatholske Menigheder constitueret sig. Efter en i Magdeb. Zeit, indrykket Skrivelse fra Berlin af 19de Febr. skal en Baron fra Danmark have ladet sig optage i den i Berlin værende tydsk catholske Menighed.
Viborger Samler, 1845-03-01
En engelsk Journal (Greenock-Advertiser) fortæller om en ublodig Revolution, som har fundet Sted paa Guanogen Jchaboe, og som er endt med Fordrivelsen af et stort Antal Supercargos og andre Agenter, der havde nedsat sig paa denne Øe, og der dreve lucrative Affairer med Forpagtningen af Guano-Gruberne. Tre hundrede Skibe laae ved Øen for at indtage Fuglegjødning, og Skibscapitainerne bleve, naar de skulde indtage deres Ladninger, utilbørligen opholdte og prellede af hine Monopolister. Forbittrede herover, sammensvore Skibsførerne sig og besluttede af gjøre kort Proces. De væbnede 1400 Matroser, og dreve Usurpatorerne ud i Havet, hvor de, staaende i Vandet ligge til Halsen, maatte forpligte sig til at opgive deres saakaldte Rettigheder og Skatte. Efter den Tid indtoge Skibene med Hurtighed deres Ladninger. Freischutz, beretter, at en Modeskrædder i Paris har rem placeret de pyntede Modedukker ved sit Vindue med levende Modefigurer, der daglig optræde i det meest moderne Costume, og ved deres Nyhed hidlokke en Mængde Kunder. Disse Automater af Kjød og Been læse, spise, drikke a. i deres snevre Glasfouteraler, men ere forpligtede til, naar en Kjøber lader sig see, strax at reise sig og dreie sig langsomt om til alle Sider.
Viborger Samler, 1845-03-01
Den skaanselløse Critik, hvormed Saphir i sin Humorist behandler enhver Gjenstand, der synes ham at egne sig dertil, og navnlig den Maade, hvorpaa han har omtalt "OdeonsAabning, har heftig forbittret en stor Deel af Wiens Borgere, imod ham; men alligevel beklages det dog meget, at Saphir, ved et stort Bal, som Borgerofficiererne nylig gave og hvorved han var Gjæst, er bleven behandlet paa en Maade, der i høieste Grad krænkede baade Humaniteten og Gjæstfriheden. En af selve Borgerofficiererne, en Garver og Sadelmager af Profession, havde nemlig, mir nicht, der nicht, givet den store Humorist et Par Øresigener, som denne stak roligt til sig.
Viborger Samler, 1845-03-01
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1845-03-01
Kjøbenhavn. Under 18de Febr. har Hs. Majestæt tilladt Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand til Danmark at anlægge og bære den Høistsamme af H. H. Hertug Heinrich af Anhalt-Cöthen i det samlede anhaltske Fyrstehuuses, Navn oversendte Decoration som Storkors af Albrecht, der Bar-Ordenen.
Viborger Samler, 1845-03-01
J Løbet af Marts eller April skal Oehlenschlager kunne ventes tilbage fra Paris.
Viborger Samler, 1845-03-01
Det har behaget Hs. Maj. Kongen ved allerhøieste Resolution af 29de f. M. allernaadigst at tilstede, at Forfølgningen af de imod Udgiverne af forskjellige Blade, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til et i samme optaget Stykke med Overskrift Extract af den slesvigske Forenings Protocol", anlagte Sager, forsaavidt de endnu ikke ere paakiendte, maa bortfalde, og de Mulcter, i Forbindelse med Censur, som ved nogen af de allerede afsagte Domme maatte være paalagte, eftergives. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1845-03-01
Oldermanden for Bagerlauget, Hr. Benthin, har i Kjøbenhavnsposten" indført en Erklæring, hvori han søger at vise det Mislige i en Sammenligning mellem Hvedebrødspriserne i London, Paris og Kjøbenhavn, i det han deels anfører, at Qvaliteten af den Hvede, der formales og forbages i London, er lagt bedre end den danske hvorfor den giver et rigeligere Qvantum Meel, og deels bemærker, at Accisen hos os forhøier Hvedeprisen med Rbd. 3 Mk. pr. Tønde.
Viborger Samler, 1845-03-01
J forrige Uge fik en Jordemoder et Besøg af en Mand og dennes Datter, som befandt sig i velsignede Omstændigheder, og ønskede at nedkomme i hendes Huus. Jordemoderen nægtede at modtage hende, da hendes Leilighed ikke tillod Sligt, men hun blev bien og mal nødt dertil, thi under Samtalens Løb fik den unge Dame ondt, og nedkom kort efter. Dette kan kaldes ikke alene at falde med Døren, men ogsaa med Børn ind i Huset. (Flyvep.)¬
Viborger Samler, 1845-03-01
J Tirsdags Formiddag paakom et Fruentimmer Fødselssmerter i Alleen udenfor Nørreport, hvor hun kort efter fødte. Hun blev strax indbragt i det nærmeste Huus, og der, af Værtshuusholder Rasmussen, modtaget med Beredvillighed til Forpleining og videre Omsorg. (Bl. Td.)"Lykkens Blomst, af H. C. Andersen, er anden Gang givet paa det kgl. Theater og bleven modtaget med Bifald. Politivennen" giver følgende mærkelige Oplysninger om den saakaldte Professor Qvirin Müller: Han var først Fægtemester og senere forenede han sig med Carl Rappo, hvem han forlod med en klækkelig Formue, og begyndte nu at give sine academiske Stillinger paa en ganske lille Skive. Paa sin Omreisen kom Müller til Berlin, hvor han traf Strømpefabricanten Asimont, der var en Mester i at væve Tricots til Brug for Kunstnere, men som tillige havde tre velvoxne Døttre, der, som det lod, ikke levede i den bedste Forstaaelse med Faderen. Disse overtalte han til at reise med sig ved at gjøre dem en glimrende Forestilling om Fremtiden. Hemmelig forlod de Faderen, og han begyndte nu at give sine Forestillinger af levende Billeder i Grupper. J Magdeborg engagerede han en ny Dame ved Navn Johanne Frisch, der var af en særdeles velskabt Construction og som ogsaa paa Pettolettis Theater høstede meget bifald som Sommer fuglefængersken. Nu fortsatte han sine Forestillinger en Tidlang, til han endelig faldt paa den bestialske Jdee, at give sine Billeder i Hamborg in puris naturalibus, hvor Politiet tillod sig at spille med, saa at Nachspillet blev, at det hele Menageri maatte forlade Staden. De Penge, han herved erhvervede sig, satte ham istand til at anskaffe sig virkelig skjønne Reqvisiter. J Kjøbenhavn engagerede han endnu flere Personer af begge Kjøn, da han reiste til Stockholm, men hvoraf Adskillige bleve paa det skjændigste behandlede. Men det Værste traf Pigen fra Magdeborg. Hun var forlovet med en af Athleterne, hvilket var Noget, der ifølge Müllers Princip, som souverain Konge over sit Harem, var at ansee som en Forbrydelse, der exemplarisk maatte straffes. Han jog hende nu bort, uden at give hende en eneste Skilling for den Tid hun havde været hos ham; dog dette var ikke nok, han beholdt alt hendes Tøi, ja endog hendes Kaabe og Linned, som han deelte mellem de øvrige Fruentimmer. Hendes Kjæreste klagede for Politiet, men Sagen gik søvigt, og skjøndt Müllers Pas var stoppet – gik han dog, samme Dag Stævningen kom, ombord paa et Skib, for at retournere til Kjøbenhavn. Foruden Johanne Frisch blev endnu en dansk Dame ved Navn Sophie Sørensen, samt tre af det mandlige Personale, Jensen, Schrøder og Meyer, der alle have anlagt Sag mod Müller, tilbage i Stockholm i den kummerligste Forfatning. Hvorledes Müller, skjøndt han havde 7 Sager mod sig for Kamparretten i Stockholm, fik Pas, er ikke let at gjætte."
Viborger Samler, 1845-03-01
Svendborg, den 24de Febr. Den af Generalpostdirectionen i Aaret 1843 i Marts Maaned ved Overkrigscommissair Høeg Guldberg foranstaltede Undersøgelse af de paa herværende Postcontoir af forhenværende Fuldmægtig Daugaard begaaede Defraudationer, og deraf reiste Justitssag, er, efterat Undersøgelserne og deraf følgende Forhører a. har været fortsat i circa 2 Aar, nu fremmet saavidt, at Sagen i Onsdags er indladt til Doms af den senere beskikkede Sættedommer Justitsraad, Byfoged Wiborg i Faaborg, og Underretsdommen i denne volumineuse Sag vil saaledes nu kunne ventes afsagt inden føie Tid. (Svendb. Av.)
Viborger Samler, 1845-03-01
Altona, den 24de Febr. Den bestige, med Sneefog forbundne Storm i Formiddags har paa flere Steder fyldt Jndsnitteene paa Altona=Kieler-Jerbanen saa høit med Snee, at det i Nærheden af Langenfelde blev umuligt for Locomotivet ved det fra Kiel kommende Morgentog at trænge igjennem. Passagererne vare nødte til tilfods at tilbagelægge igjennem den dybe Snee Strækningen indtil Altona, dersom de nemlig ikke vilde udsætte sig for at blive siddende ved Langenfelde indtil ud paa Natten; thi da de fra Langenfelde reqvirerende Bønder vægrede sig ved at yde Hielp (paa de tydske Baner ere Bønderne, saavidt vi vide, forpligtede til i Sneeveir at holde Jernbanerne aabne ligesaavel som Postveiene), og de fra Altona ved et Sendebud (thi Signaler kunde paa Grund af det slette Veirlig ikke gives) reqvirerede Locomotiv ikke kunde komme til Hielp, saa beroede de Tilbageblevnes Haab kun paa det fra Altona tililende Mandskab, hvis Opgave, at befrie en Huulvei af i det mindste 500 Skridts Længde fra den flere Fod høit liggende og stedse ind paa Veien fygende Snee, ikke vilde være saa ganske let.
Viborger Samler, 1845-03-01
Ringkjøbing Amtsraad havde, i Anledning af flere til Amtsraadet indkomne Forespørgsler, om Sogneforstanderskaberne ere berettigede til paa Sognets Regning at anskaffe Kammerherre Baron Brettons Værk og Communalvæsenet uden Sognebeboernes Samtykke, vedtaget –at indhente det kgl. danske Cancellies Resolution. Cancelliet har herpaa svaret, at Sogneforstanderskaberne ikke uden Sanction af Amtsraadet ere berettigede til for Communens Regning at anskaffe Brettons Værk om Communalvæsenet. (Rig. Av.)
Viborger Samler, 1845-03-01
Viborg. J Torsdags Aftes Kl. 11 observeredes her paa den østlige Horizont et Meteor liig Maanen, men som kastede et langt stærkere Skin fra sig. Fra Østen passerede Luftsynet Jenith og forsvandt i Vesten. – Den femte fra Raadhuus arresten undvegne Person skal være paagreben i Hobroe.
Viborger Samler, 1845-03-01
Handels= og Skibs-Efterretninger. Fra Rendsborg skrives, at de Tiedemannske Bankosedler, (Wechsel an porteur) circusere der blandt Kjøbmændene som rede Penge og modtages med Beredvillighed i alle Betalinger.
Viborger Samler, 1845-03-01
Ogsaa et Handelshuus i Lübeck har villig modtaget de slesvigholsteenske Banksedler i Betaling. (K. C.)¬
Viborger Samler, 1845-03-01
J en Jndberetning fra den norske Consul i Bourdeaux til den norske Regjering, meddeelt i "den Constitutionelle, hedder det angaaende Viinhoften i Aaret 180 Følgende: Aars Viinhøst har slaaet særdeles godt til, baade med Hensyn til Qvalitet og Qvantitet hvad røde Vine angaaer, og de komme sikkerlig til at indtage Rang blandt de bedre lykkede Aarsværter. Man haabede at kunne erholde, med Hensyn paa Qvaliteten, billige Priser, endskjøndt Eierne allerede ved Høstens Begyndelse gjorde store Fordringer; men fremmede Speculanter indfandt sig strax og opkjøbte 120,000 Oxhoveder af de ordinaire Sorter fra 2300 Fr. pr. 4 Oxhoveder og siden kastede den engelske Handel sig paa Medoc-Vinene og bemægtigede sig disse til høie Priser, der endog overgik de i Begyndelsen for det fortræffelige 1834 Aars Vært betalte."
Viborger Samler, 1845-03-01
Farten over store Belt har i den sidste Deel af den forløbne Uge været ganske spærret, hvorfor 3 fra Hamborg ankomne Poster maatte blive liggende i Nyborg. J Søndags gjordes Forsøg paa at bringe dem over med 4 Jisbaade, som, da Mørket faldt paa, endnu sad i Jsen, Karethposten fra Kbhvn. naaede i Torsdags kun til Sprog, hvorfra man i Løverdags gjorde et frugtesløst Forsøg paa at bringe den over til Kundshoved, da Jsen var for svag til derpaa at kunne trække Jis baadene. J Søndags lykkedes det derimod at faae den og Brevposten, som i Løverdags Aftes forlod Kjøbenhavn, over til Fyen. Derimod var Diligenceposten, som i Fredags Aftes afgik fra Kbhvn., saa uheldig ved Overfarten i Søndags paa 4 Baade, med samtlige Passagerer, omtrent 20, at komme i Drift med Jsen imod Langeland, uden at man i Nyborg vidste om den var kommet i Land. (Ope Th. Av.)
Viborger Samler, 1845-03-01
Ved Tallotteriets 1400de Trækning i Wandsbeck, den 25de Februar, udkom: Nr. 76. 27. 68. 51. 79.
Viborger Samler, 1845-03-01
Jmorgen prædiker i Domkirken Hr. Pastor Hindberg Kl. 10, i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1845-03-01
AVERTISSEMENTS. En skikkelig Karl kan til 1ste Mai faae Condition hos Undertegnede. H. M. Klitgaard.
Viborger Samler, 1845-03-01
Varme Posteter og Jis faaes i Morgen (Søndag) Formiddag Kl. 10 hos H. P. Hover.
Viborger Samler, 1845-03-01
Meget god Holsteensk Oster atter arriveret og faaes hos J. Samson.
Viborger Samler, 1845-03-01
Auctionsplacat. Efter Vedtagelse under Skiftet i afdøde forhenværende Apotheker Wolfgang Andreas Resch og efterlevende Enkes Dorthe Maria Resch, født Mohr, deres fælles Boe af Nibe Kjøbstad, stilles de dette Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden under Brandforsikkrings Nr. 113 paa bemeldte Kjøbstads Skomagergade, bestaaende af a. et teglhængt Forhuus til Gaden i Vinkelbygning paa 11 Fag, hvoraf 8 Fag af Grundmuur og 3 Fag af Bindingsværk, indrettet til Værelser, Kjøkken og Bryggers, b. et teglhængt Sidehuus paa 4 Fag af Furre-Bindingsværk med murede Vægge og Gavlvæg af Grundmuur, indrettet til Stald og Tørvehuus, c. en Gaardsplads med Brønd og en Hauge. Med Gaarden følge de deriværende 5 Jern Kakkelovne. Eiendommen er brandforsikkret for 1300 Rbd. Sølv, og 2) en Byggeplads under Brandforsikkrings-Nr. 100 paa Algaden i samme Kjøbstad, til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: første Auction Fredagen den 28de Marts, anden Auction Fredagen den 11te April og tredie Auction Fredagen den 25de April, førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner paa Raadstuen i Nibe, og den tredie Auction i ovennævnte Gaard Nr. 113 paa Skomagergaden i samme Kjøbstad. Conditionerne erfares ved Auctionerne. Hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, og til Lysthavendes Efterretning. Byefogedcontoiret i Nibe, den 24de Februar 1845. Lynge.
Viborger Samler, 1845-03-01
Trykfeil i Torsdags Avisen, 1ste Col., 1ste Sp., 1ste Linie, staaer, Novbr., læs: Febr.
Viborger Samler, 1845-03-01
Ved Avisens Slutning, Formiddag Kl. 11, manglede endnu de to sidste Kjøbenhavnsposter.
Viborger Samler, 1845-03-03
Nr. 35.
Viborger Samler, 1845-03-03
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Steidende. Fiborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Dansagnansandansesnoesassessorsdagsaa Mandagen den 3die Marts 1845. Dansaasonsansansassessoassessorsororson. Mandagen den 3die Marts 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-03-03
Paris, den 23de Febr. Den i det Hele taget mindre interessante Debat om de hemmelige Fonds er endt Ministeriet har seiret. Efterat et af Bondet foreslaaet Amendement, ifølge hvilket der kun skulde tilstaaes Ministeriet 975000 Fres, var ved hemmelig Afstemning - denne forlangte Oppositionen - afslaaet med 229 imod 205 Stemmer, antoges Lovforslaget med 217 imod 41 Stemmer, i det nemlig Oppositionen, sin tidligere Tactil tro, afholdt sig fra den endelige Afstemning. Glandspunctet i Discussionen danner Guizots Giendrivelse af Billaults heftige, men ikke med uomstødelige Beviser begrundede, og endog med urigtige Facta forsynede Angreb imod Ministeriet. "Det ministerielle Spørgsmaal er afgjort, siger Journ. d. Deb. – "Crisis er forbi. Den spørges: kan man regiere med 24 Stemmers Majoritet, Vi svare: Ja, naar disse 24 Stemmer repræsentere en fast forenet Majoritet." – Oppositionen paastaaer, at Ministeriet ikke længere kan regiere; det frister kun Livet med sin svage Majoritet. Den uafhængige Journal Commerce ønsker, at Ministeriets Majoritet havde været større. Denne Journal roser Guizots udmærkede Tale, og erklærer, at Guizot var fuldkommen i sin Ret, da han udbrød: "at han ikke saae en i Grundsætninger stærk Opposition ligeover sig."
Viborger Samler, 1845-03-03
Sagen imod de i Anledning af Banknotetyveriet arresterede Englændere – Parker og Williams - begynder at blive interessant. De have ikke begaaet Tyveriet i Bethnalgreen. De tvende Notter paa 400 Lstl. og 325 Lstl., som disse Englændere have vexlet, ere i forrige Aar i Manchester stiaalne ud af en Bankofficiants Lommer. Overpolitichefen i Manchester og Londoneradvocaten Gude have allerede confereret med det britiske Gesandtskab og de franske Auctoriteter.
Viborger Samler, 1845-03-03
Storbritannien og Jrland. Som Beviis paa den Uvillie, Sir Rob. Peels Politik indgyder Høikirke og Orangemændene, tjener et Sted i Dublinerjournalen the Statesman, hvor det hedder: "Sir Rob. Peel har saavel i Throntalen, som i sine senere Erklæringer i Parlementet, tydelig tilkjendegivet, at det er vort nuværende Ministeriums Politik at erklære vor Herre Jesus Christus Krig. Dette maatte man ogsaa vente sig af en Premierminister, i hvis Politik Diævelen aabenbart er faren ind. Atter har Whigpartiet mistet en af sine Tilhængere, nemlig Greven af Effingham, tidligere bekjendt som General Howard, i sin Tid en af de tappreste britiske Hærførere, i Krigen paa den prenæiske Halve. Under sit sidste Ophold i Brighton uleiligedes Dronning Victoria af den paatrængende Pøbel og af en Maler, der listede sig omkring Paladset. Man arresterede denne, og det viste sig nu at han var vanvittig, og vilde overrække Dronningen og Prinds Albert Bønskrifter. Man har senere sat ham paa fri Fod.
Viborger Samler, 1845-03-03
London, den 22de Febr. Debatten om Brevhemmelighedens Krænkelse endtes igaar. Duncombe tog, efter Fleres indstændige Opfordring, sin Motion tilbage, og adopterede et af Lord Howick fremsat Amendement, ifølge hvilket der kun skulde anstilles Undersøgelse om Duncombes Breve vare aabnede, og hvo der havde givet befaling dertil. Men Amendementet forkastedes med 240 imod 145 Stemmer. Saaledes bestaaer da ogsaa i England dette Frihedens Land" – med Hensyn til engelske Personers Correspondence Jndenrigsministeriets "Sorte Cabinet som et auctoriseret Statsinstitut! Schweiz. Efterretningerne fra Luzern stemme deri overeens, at dette Canton har isinde at forsøge et Angreb imod Aargau. Denne Plan, til hvis Udførelse hele Vaabenmagten i Cantonerne Lugern, Uri, Unterwalden og Schweiz skulde opbydes, synes imidlertid ikke at komme til Udførelse. De indkaldte Troppecontingenter møde kun sparsomt, af enkelte Batailloner have kun noget over 100 Md. indfundet sig, ja flere af de indkaldte Krigere have endog begivet sig til Aargau.
Viborger Samler, 1845-03-03
Fra den italienske Grændse meldes, at en af de store Magter skal i dette Øieblik søge at formaae baade Paven og Jesuitergeneralen til at Luzerns Jndkaldelse af Jesuiterne bliver ubenyttet, for at den Borgerkrig, der nu truer at bryde ud i Schweiz, kan forhindres.