Corsaren, 1844-02-09
Uddrag af Redactionens Forhandlingsprotocol. Møde d. 3die Februar 1844. Det er med "Corsarens" Præsidenter omtrent som med de tidligere engelske Konger: Saalænge disse ikke havde nødig at sammenkalde et Parlement, regerede de temmelig uindskrænket, og derfor indkaldte de ogsaa kun Parlement, naar det meb, saasom i Krigstilfælde, Oprør o. dsl. En Beslaglæggelse er vore Præsidenters Krigstilfælde og Oprør. Saalænge Alting gaaer godt, saalænge de fremmede Magter lade dem i Ro, og der er Penge i Kassen, leve de høit og i Glæde og tænke ikke paa dem, der egenlig arbeide for dem; men, naar det begyndet at knibe, saa er det deres "kjære Venner" og "gode Medlemmer", ja "bedste Medlemmer" - - indtil Faren er forbi. Dette og Mere blev sagt Præsidenten, da Redactionen efter saa lang Tids Forløb igjen samledes som Følge af den sidste beslaglæggelse. Men Mødet blev endnu mere stormende, da aldeles uventede Oplysninger fremførtes af et Medlem. Han beskyldte nemlig Præsidenten for, at han i Folelsen af, at hans Dynasti nu stod paa svage Fødder, havde udseet sig en Efterfølger og hertil, med Forbigaaelse af det nærmeste Medlem, havde valgt en Person, der stod aldeles udenfor "Corsarens" Sympathier, at han havde valgt en Person - der er: i Cancelliet! At han altsaa havde valgt en Efterfølger, der stod i aabenbar Opposition til den hele Retning og Udvikling, "Corsaren" følger!- Medlemmernes Uvillie ved denne Efterretning lader sig bedre tænke end beskrive. Endog det militaire Medlem blev greben af den almindelige Stemning og gjorde en Gebærde. Det lykkedes imidlertid Præsidenten aldeles at besværge Uveiret, nemlig ved efterfølgende i rolig og alvorlig Tone fremførte Svar: Jeg maatte virkelig have en daarlig Mening og Redactionen, naar jeg troede, at den efter mig vilde modtage en Præsident, den ingen Sympathi havde for, blot fordi jeg havde valgt ham. Dersom J virkelig kunde overdrages til at blive cancellistiske, saa vare J naturligviis heller ikke bedre værd, end at jeg L overdrog Eder. Men, kunne J ikke saaledes overføres som Ting, saa er der jo heller Jntet at alarmeres over, og J kunne rolige see min Aftrædelse imøde. Have J da ikke mig, saa have J - Jer selv. Man vil kunne begribe, hvilket bifald disse Ord fandt, fordi de nemlig vare sande, fordi det virkelig er sandt, at "Corsarens" Redaction ikke lader sig overdrage som Ting. Derpaa skredes til Forhandlingen af andre Sager. Det har været en længe følt Trang i Redactionen, at skaffe Haandlangerne et andet Locale. Hidtil havde de nemlig slet ikke havt noget. Denne Sag, der havde været Gjenstand for skriftlige Forhandlinger og Correspondencer, hvorunder mange Betænkeligheder vare fremkomne, skulde nu foretages til endelig Forhandling, og Secretairen fik Ordre af fremlægge Acterne, hvilket ogsaa skete: Disse bleve derpaa oplæste. 1ste Actstykke. Skrivelse fra Præsidenten til Kassereren. Du maa endelig see til, at der bliver nogle Pengw tilovers næste Qvartal, for at vi kunne faae et Lokale til Haandlangerne. 2det Actstykke. Skrivelse fra Kassereren til det oekonomiske Medlem (der her, som just ikke allesteds, er det samme som Oeconomiinspecteuren). Præsidenten har under 20de f. M. tilskrevet mig saaledes : "Du maa endelig see til, at der bliver nogle Penge tilovers næste Qvartal, for at vi kunne faae et Lokale til Haandlangerner" J denne Anledning skulde jeg tjenstligst anmode Din Velbaarenhed om at fremkomme med de behørige Forslag. 3die Actstykke. Skrivelse fra det occonomiske Medlem til Præsidenten. Kassereren har under 15de næstforrige Maaned tilskrevet mig saaledes: "Præsidenten har under 20de f. M. tilskrevet mig saaledes: ""Du maa endelig see til, at der bliver nogle Penge tilovers næste Qvartal, for at vi kunne faae et Locale til Haandlangerne."" "J denne Anledning skulde jeg tjenstligst anmodt Din Velbaarenhed om at fremkomme med de behørige Forslag." J denne Anledning skal jeg ærbødigst udbede mig en nærmere Forklaring af Din Velærværdighed. 4de Actstykke. Svar fra Præsidenten. Din Velbyrdighed har under 30ie Juni f. A. tilskrevet mig saaledes : "Kassereren har under 15de næstfortige Maaned tilskrevet mig saaledes: ""Præsidenten har under 21de f. M. tilskrevet i mig saaledes: """Du maa endelig... Her afbrodes Læsningen allevegne fra med det Sporgsmaal, om det blev saaledes ved gjennem den hele Masse af Acter. Secretairen. Ja, hvorledes skulle det ellers blive ved? Flere. Saa spring Acterne over og lad os komme til Resultatet. Serret. Jeg kunde meget lettere springe over Resultatet eg komme til Acterne; thi der ere mange Acter og slet intet Resultat. Flere. Det sidste Brev da! Secret. Det er Nr. 7309. Det begynder saaledes : "Din Occonomisthed har under 11te April f. A. tilskrevet mig saaledes: "Kassereren har under.... De Forrige. Nei! Slutningen af Brevet! Seeret. Slutningen .... ja . . . . (læsende). "J denne Anledning skulde jeg tjenstlig anmode Din Oeconomiskhed om at indkomme med nærmere Forslag." Flere. Gud frie os! Og hvilken Masse Papir der er brugt! Kassereren. Der er netop brugt saa meget Papir, som man kunde leie et Lokale for. Vil man sælge Papiret som Maculatur, saa kan der holdes et brillant Gildepare for Pengene. Jeg har med Villie ladet saa meget Papir blive brugt, fordi jeg ikke vidste nogen nemmere Maade at faae et Gildepare paa. Som Følge heraf blev det paatænkte nye Lokale drukket op efter at være destilleret gjennem Papiir.