Berlingske Tidende, 1776-12-30
London, den 13de November. Endskiønt det synes at være vist, at den Franske Escadre fra Brest, saavelsom den Spanske fra Cadix for det første allene ere bestemte til de Vestindiske Øer, hvorom vort Ho- og skal være forsikret; saa kan dog vore Ministre selv ikke skiule, at disse Afsendelser ikke skee uden Hensigt til vor Krig med Colonierne. Nogle havde her paastaaet, at den i det Spanske Ministerio skeete Forandring skulle forandre det Spanske Hofs System. Men hvad enten dette System har været krigerisk eller ikke, saa veed man, at Hs. Catholske Majest. ey retter sig efter nogen Minister. Han er selv, som een af vore Politiker, der kalder sig Mela, har anmerket, sin egen Minister, og den Gunst, hvorudi Marquisen af Grimaldi hidindtil stoed, var allene at tilskrive den Jver, hvormed denne Minister understøttede sin Herres Hensigter. Kongen selv besørger og bestyrer alle sine store Udrustninger. Hs. Majest. er desuden meget standhaftig i alt, hvad han engang har besluttet. Visse Statskyndige vil endog paastaae, at for Hofferne i Madrit og Versailles skulle intet være meere forvovent, end paa nærværende Tiid at bryde et med os, paa en Tiid da vi have henimod 50000 Mand af de beste Tropper i America, som let skulle være i Stand til at erobre ikke allene alle Spanske og Franske Vestindiske Øer, men endog det heele Spanske faste America. Men just for at forekomme dette, er maaskee Hensigten, hvorfor bemelte Hoffer sende saa stor en Krigemagt derhen, og vist er det, at dersom vor Regiering kunde faae saadanne Erobringer i Sinde, skulle den da lettest kunde udføre samme, naar den først havde bragt Colonierne til Lydighed. Den 8de huj ere atter 5 Krigs=Skibe givne i Commission hvilke, som man forsikrer, skal endnu støde til Admiral Koppels store Observations Escadre, til hvis Bemannelse regnes 12200 Mand at behøves. Udi Portsmouth, Plymouth og Chatham ere nu ikkun 500 Mand Søetropper, og det vil des aarsag være fornødent, naar alle Krigskibe skal blive complet bemannede, at bruge Matroser i Steden for Mari. niers. En Eftterretning fra Nye York melder, at den Americanske Admiral Brice, som anførte en Americansk Estadre, er i Boston ved Døden afgaaen. Efter Beretninger fra Calais har det Jordskjælv, som den 28de Nov. der er fornummet, været saa heftig, at man har frygtet for, at alle gamle Bygninger skulle nedfalde. Udi Sandwich Kent, og paa andre Stæder i Engeland er dette Jordskiælv og formærket. - Fra Canada veed man med Vished, at de Kongelige Tropper have sleiffet og forladt Crownpoint, for at tage Vinter Qvarteer i St. John, Montreal og Qveber, saasom det ikke har været mueligt, i Aar at foretage Beleyringen for Ticonderago, deels formedelst den strenge Aarets Tiid og Mangel paa Levnetsmidler, deels og fordi Americanerne vare der stærk forsamlede, og havde endnu adskillige smaae Skibe. Nogle af vore Statskyndige holde for at det var best, og for Stor=Brittanniens Ære anstændigst at Colonierne beholde deres engang tiltagne Jndependence for derved at forekomme, at de ikke allierede sig med andre Magter imod os, eller, dersom denne Alliance allerede skulle være fast sluttet, at i det mindste Virkning nederaf ved en Freds Slutning kunde hæmmes, og at Coloniernes Venskal maatte i sær blive forbeholden os. De som ere af den Meening, paastaae tillige at samme allerede har fundet Biefald hos mange Store udi Administrationen, og at der ingen anden Vey er muelig, at undgaae en yderst fordervelig Krig med 2 andre Magter, vore Rivaler. Vister det, at siden Coloniernes Jndependentz=Erklæring finder man mange Engelænder, som forhen vare Americanernes nidkiære Venner: gandske anderledes findede. De see vel, at ved Colonier, nes Forliis er deres egen Skade foreenet med Fædrenelandets og disse vilde derfor nu gjerne hielpe til at understøtte Regieringens Messyrer ved Krigens Fortsættelse mod America. Men man kan let see, at disse dog ikke ere Administrationens bevaagne Tilhængere og at de tilsidst, naar Krigen efter saa store Summers Anvendelse, der jo længere, jo meere trykke os, faldt ulykkelig ud, skulle give Ministeren Skyld derfor. - Washington skal have 100000 Mand saa nær sammen, at de i en Uge kan støde til ham. Deriblandt ere 25000 vel disciplinerte Tropper, de øvrige ere ikkun Militz, men vel bevæbnet, som hver Dag exerceres. Han har besat en Post, hvor General Howe ikke kan angribe ham.