JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Proprietair Hr. S. G. Clausen har solgt Espe gaard og Gods ved Corsøer til Hr. Capitain Uldahl. fra Logismose for 110,000 Rdlr. - Den ene Deel af Gyldenholm, som tilhører Hr. P. Neergaard, skal være solgt til Hr. Justitsraad Neergaard for 70,000 Rdlr. og af denne igjen til Hr. Sneell. De sidste ankomne Numere af Lloyd's Eve ning post have medbragt den vigtige Efterretning, at itten Skibe af den Engelske Coffardieflagde, som efter Franske Blade skulde i Middelhavet været tagne af Franske Krigskibe, ere indløbne til Gibralter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Den sidste Moniteur indeholder en Biograthie af den berømte Klopstok, hvori der til Hæder for Dannemark siges, at Bonde- og Borgervennen Grev Bernstorff blev, ved at læse den første Sang af Messtaden, saa henrykt, at han fattede personlig Godhed for Digteren og forskaffede ham en Pension, hvilken han nød lige til sin Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
en J Frankrige er det ved et Keiserligt Decret blevet forbudet at sælge Krud. Alle Commissionairer og andre, som besidde Krud, maae, under en Mulct af 3000 Franker, aflevere det til de Keiserlige Magaziner. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
en Regjeringen paa Jamaica er indkommen med en Ansøgning til Kongen af Engelland, hvori den erklærer, at Slavehandelen ikke kan afskaffes, uden at ødelægge Jndbyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
J Pompeio, som har ligget 1700 Aar skjult under Lava, har man nu atter begyndt at grave, og omkring Theatret og Templet gjort vigtige Opdagelser. Man har stødt paa et Huus, som nu for det meste allerede er opgravet. Midt i Grunden stod der et Bassin af Marmor, og i dette et fire Fod langt Marmorbækken, over hvilket der var anbragt to Figurer. Paa Væggene i Værelserne fandtes fortræffelige Malerier, som alle skulle være i den Chinesiske Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Ide Engelske Aviser siges, at Hensigten af den sidste Sammenrottelse i Studtgardie skal have værer, at bortføre Churførstinden, som ernen Engelsk Prindsesse, og adskillige Personer af Jndflydelse ved Hoffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
En Dreng paa syv Aar i Schönbuch har med den største Aandsnærværelse reddet sin Legekammerat, som var faldet i en Mølledam. Churførsten har belønnet ham for denne skjønne Handling. For omtrent tyve Aar siden besaden Familie i Augsburg en broderet Halskrave, som havde tilhørt den berømte Svenske Konge, Gustav Adolph. Den var indfattet i Glas og Ramme. J en vidtløftig og temmelig pudseerlig Overskrivt sagdes der blandt andet: "Denne Halskrave samt andre Prætiosa har Kong Gustav Adolph af Sverrig foræret min trolovede Fæstem, Jacobina Lauber, da han opholdt sig her i Augsburg, eftersom hun var den smukkeste Pige i denne Stad, og Kongen derfor ogsaa ofte dansede med hende. Kraven havde hun faaet, fordi hun, da Kongen vilde spøge med hende, af Blufærdighed havde revet Huller deri. Kort førend den gule Feber udbrød i Livorno, havde et Mariebillede i een af Kirkene begyndt, at græde, og ved sin Graad næsten foranlediget et heelt Opløb. De der garnisonerende Franske lode Munkene vide, at de ufortøvet skulde lade billedet ophøre at græde, dersom de selv vilde undgaae Anledning til at græde. Billedet adlød strax denne Ordre. - Dette Slags Graad frembringes ved Sølvblik, som sættes ind i Øinene paa billedet og bevæges ved Luften. Da saadanne Billeder almindeligen hensættes paa meget mørke Steder, saa lader dette sig deslettere udføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Tydske Blade fortælle nu om Kant, at han paa Spørgsmaalet: "hvorfor han ikke havde giv tet sig, skal have svaret: at han, den Gang han havde physisk Ævne, manglede den oeconomiske, og da han havde den oeconomiske Ævne, manglede den physiske Besynderligt nok er det, at dette er omtrent det samme Svar, som vor berømte Holberg gav, da man gjorde ham det samme Spørgsmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
J Engelland er der opstaaet et nyt meget ungt theatralsk Vidunder, som har faaet en betydelig Betaling for de første Forestillinger. J dette Land synes det næsten at blive Mode, at, fremstille Børn paa Theatret i voxne Folks Roller, og mange Forældre, som nu spore mindste Genie hos deres Børn, ansee det for en god Financeope, ration, at dressere dem til theatralske Vidundere. Sandelig, der kan vel neppe tænkes noget latterligere, end at see en Dreng paa 12 Aar spille Kong Richards Rolle J Newyork var en vis Kræmmer staaet en Morgen tidligere op end hans Kone. Da de sadde ved Theebordet, bankede det stærkt paa Døren. Medens Manden gik hen og lukkede op, smagte Konen den Kop, der var skienket for hende, og da hun fornam, den var vel sød, satte hun den hen for hendes Mand og skienkede en anden Kop i dens Sted for sig selv. Da Manden havde drukket og blev Bundfaldet i Koppen vaer, spurgte han hende ganske bestyrtet: om hun havde ombyttet Koppen? Da hun svarede ja, raabte han: "Saa er det ude med mig!" og han døde ogsaa virkelig en Time derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
J Hr. Beautains nye Entre forekommer den nye Jdee, at to pudseerlig klædte Børn komme ud afden Laterna magica i det den aabnes, og derpaa danse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Paris er der bleven bestilt og forfærdiget et meget konstigt Stueuhr for Kongen af Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Fra Kl. 10 om Morgenen til Kl. 10 om Aftenen spiller det hver Time en Concert af to Fløiter, under Accompagnement af et Fortopiano, der spilles med to Hænder, ved hvilket der frembringes en harmonisk Quatuor. Concerten bestaaer af 16 forskjellige Stykker. Fra om Aftenen Kl. 10 til Kl. 10 om Morgenen spiller Uhret ikke, men man kan lade det spille alle Stykkerne, uden at standse dets Gang. Det samme Hjulværk, som sætter de musicalske Jnstrumenter i Bevægelse, meddeler ogsaa en anden Mechanismus Bevægelse, hvorved der fra to Cascader i Form af Galeisnabler udspringer Vand, der falder i et Bassin, som kroner Uhrets Piedestal. Over denne er der en Trajan støtte, hvis Top bestaaer af en Himmelkugle, som fremstiller de 12 Himmeltegn i Dyrekredsen, hvis Omløb i en Tid af 12 Maaneder tilkjendegives ved et Slag, som et Sindbillede paa Udødeligheden. Dette konstige Uhr optrækkes hver 15de Dag af sig selv. Trykt hos P. H. Hverkes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-05
Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Nyeste. Skilderie af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Kjøbenhavn. No. 51. Den 8 April, 1803. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Frederik den Femtes Statue. "Det Onde, Menneskene gjøre, overlever dem: det Gode jordes ofte med deres Been."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Saaledes taler den ædle Antonius hos Shakespear, i det han offentlig beklager Cæsars Død. Hvor ofte nødes man ikke, selv i vore Dage, at sande hans Ord. - Med den største Anstrængelse af Verden har mangen en Historieskriver fremsøgt en henfaren Konges svage Sider, og ladet hans Dyder bestandig staae i Skygge, for des mindre at forfeile den Hensigt, at *) The evil, that men do, lives after them, the good is often interred with their bones Anden Aargang. giøre ham forhadt eller afskyelig. Christian den Anden kjender næsten enhver, men fra en mørk og blodig Side. Endog een af Sverrigs største Digtere har i den senere Tid vanhelliget sin Pen med at forfatte et Sørgespil, hvori han, ligesom for at oprippe et gammelt Saar, har malet denne Konge med de skrækkeligste Farver. Men Frederik den Femte, denne Dannemark Trajan, er næsten glemt, ikke allene i Europas, men endog i Dannemark Annaler. Kan man ikke her med Føie sige: det Onde Menneskene, gjøre, overlever dem; det Gode jordes ofte med deres Been?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Hvor mange Tusinde af Hovedstadens Jndbyggere vandre ikke ideligen forbi den stolte Statue paa Amalienborg, Men hvor saa tænke paa, at den forestiller een af Dannemark ædleste Konger! Den Fremmede betragter den blot som Sallys Konstværk, beundrer Mesteren, men ikke den, som den er opreist forMan er saa vant til at see saadanne Støtter oprettede af usle Trælle for endnu uslere Herskere. Man gjør sig derfor ikke sjelden et ligedan Begreb om denne Statue. Men hvilken Forskiel J mangt et Land var det stundom Forster selv, der, blændede af foragtelig Lyst til ufortjent at glimre i Verdens Øine, lode sig med store Bekostninger opreise Hædersminder; men her var det Lemmer af den lykkelige Middelstand, simple Kjøbmænd, der aldrig kunde have nogen ærgjerrig Hensigt, som opreiste denne Hæderskonge et værdigt Minde, ikke som en Belønning, fordi han ved at lade udøse Menneskeblod og ved at ødelægge fredelige Lande havde udvidet Rigets Grændser, men fordi han havde ophjulpet og beskyttet Hovedgrenen, i Dannemarks Velstand - dets Handel. Held ethvert Folk, der kun af saadanne Bevæggrunde hylder Førsters Daad ved offentlige Hæders støtter; dobbelt held den Konge, der har gjort sig fortjent til en saadan Hæder! Fædre, Fører Eders opvoxende Sønner hen til denne Støtte, og naar de have betragtet den ret nøie og spørge Eder: "hvad Godt har denne Konge stiftet, siden man har beviist ham en saadan Ære fremfor mange andre af hans Forfædre?" saa benytter Eder af dette lykkelige Øieblik til at indgyde deres unge Siel varme Følelser for Dyd og Menneskekjerlighed; benytter Eder deraf til at lære dem, at Kronen vel medfører jordisk Glands, men at Døden udslukker selv denne Glands, naar den ikke er bygt paa sande Fortjenester, Søger ikke ved tomme Fortællinger, hentede af Bøger, der ofte lyve, at skildre Femte Frederiks Caracteer; men lad dem selv ved Kjendsgierninger overbevise sig derom. Fører dem ud til det Hospital, hvor hundrede afmægtige, syge og fattige Medbrødre husvales og helbredes, fører den op paa Konstacademiet, og viser dem, hvorledes tre af de ædleste Konster opmuntres og understøttes til Fædrenelandets Hæder, siger dem, at dette og meget andet Godt har den Konge stiftet, hvis Billedstøtte glimrer lige for hans Søns Borg. Derved ville de lære at agte Mennesket i Kongen, lære at elske deres Fædreneland, og overtydes om, at Danske Mænd aldrig fornedre sig til at opreise Hædersminder, uden for Hædersmænd. Skrivelse fra en ulykkelig Sextenaars-Pige. Min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Placater og Avertissementer. Der gives forskjellige Maader at bekjendtgjøre Ting paa i Kjøbenhavn. Enten henvender man sig directe til Aviiscomptoirene, som ere priviligerede og tage 4 til 6 s. for hver trykt Linie, eller man lader opslaae Placater paa Hjørnerne. Den første Maade er næsten fælles for alle, den sidste betjene endog Linedansere, Bjørnetrækkere og Schattenspielander Wand-Folk sig af. Sandelig, man maa falde i Staver over, at see saadanne røde, gule og blaa Placater opslagne ved Siden af Bekjendtgjørelser fra Øvrigheden. Jeg kjender ingen Lov, der berettiger en saadan Hokuspocusmager til at bekline Folks Huse og Gaarde med Beskrivelser over sine Gjøglerier. Jmidlertid seer man dog næsten alle vore Gadehjørner tapetsere med saadanne brogede Placater, og mangen en vigtig Bekjendtgjørelse fra Stadens Øvrighed bliver ofte ikke læst, blot fordi den omklines med hine. Skulde Placater fra Øvrigheden opfylde deres Bestemmelse, og læses af de Forbigaaende, saa maae de frabede sig dette brogede Linedanser= og Gjøglerselskab. Men ligesaa uindskrænket en Frihed der synes at herske i Henseende til Bekjendtgjørelser ved Placater, saa stor en Tvang hersker der i Henseende til Bekjendtgjørelser i Aviser. Jkke at tale om Billigheden i, at en fattig Tjenesterige skal betale 16 s. for et Avertissement paa 2 1/2 Linie, hvori hun søger om en Tjeneste, saa foreskrives her endog Folk, hvorledes de skulle forfatte deres Avertissementer. Saaledes kan ingen nu faae indført et Bogavertissement, var det end om Arild Hvidtfeldts Krønike, uden at der tilføies hvor mange hundrede Ark Bogen er stor. Et afstikkende Exempel paa denne Underlighed finder man i den sidste Berlingske Avis, hvor Arketallet af Værker der ere trykte for 50 Aar siden og som tildeels indbefatte nogle hundrede Ark, med største Ængstelighed er anført. Denne unødvendige og pudseerlige Tvang medfører tillige en Bekostning for dem, der ofte lade mange Bøger avertere; thi et saadant Arketals Bestemmelse maa, naar den løber om paa en ny Linie, betales for en heel Linie. Er det Avisudgiverne paalagt, at anmelde Arke tallet, saa kan dette dog kun strække sig til nye Bøger, som ere under tyve Ark, *) men det ) Det har før været anmeldt i dette Blad, at adskillige Bogtrykkere skulle have forsømt, i Følge Forordningen at levere Exemplarer af nyndkomne Bøger til Politimesteren, og at denne Jndretning er en Følge heraf. Men den kan kan aldrig gielde de Skrivter, der ere trykte til ja hundrede Aar førend den sidste Trykkeretsforordning og som indbefatte langt flere end 20 Ark. Man bør haabe, at der bliver sat Grændser for denne ligesaa absurde som ubillige Avisskik, og at det bliver Avisudgiverne sagt, at det er nok, de anmelde Arketallet af nye Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Blandede Nyheder. Fra Skibet Dannemark er indløbet den Efterretning, at Capitain Sebbelow, nogle Dage efterat han havde forladt Bengalen er død i sit 48de Aar. J Bengalen skal der paa den Tid have hersket en for Sundheden skadelig og overdreven stærk Hede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Den Danske Factor Lange skal sammesteds ligeledes være død. Den forreste Facade af Christiansborg Slot er nu næsten nedreven, men Portalen staaer endnu. Man seer nu med Veemodighed den fordum saa skjønne Riddersal ret tydelig. Udhulingerne paa Væggene, hvori de mageløse Speile have siddet, Levningerne af Basreliefferne &c. opvække de veemodigste Erindringer om, hvad Hovedstaden har tabt i dette Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Efter den Hempelske Avis hedder det, at H. D. Prinds Carl af Hessen med høie Familie ventes næstkommende Sommer til Kjøbenhavn. altsaa, som sagt, kun strække sig til nye Bøger under 20 Ark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Den 30 f. M. blev det første Forsøg anstilt med den Vogn, som Generalpostamtet har ladet forfærdige efter et Modeel af den i Citadellet arresterede Franskmand, Beaumont. Den afgik til Corsøer med de øvrige Vogne, der befordrede Pakkeposten. Vognen er meget større end andre Postvogne, og dens Hjul meget høiere, men desuagtet blev den trukken af to Heste, skjønt den havde dobbelt saa stærkt Læs som de andre Vogne. En duelig Smed afgik tillige fra Kjøbenhavn, for at have Tilsyn med Vognen underveis. Skulde dette Forsøg lykkes, saa haaber man, at det snart med Held kan lade sig udvide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Tirsdag d. 9 skal den arresterede Styrmand Nissen første Gang i Forhør i Criminelkammeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Efter Hempels Avis agter Fløitespilleren Hr. Seydler med det første at foretage en Reise til Berlin og Petersborg. Det fortjener her at erindres, at denne Konstner forfærdiger Fløitetravaire, ligesaa mesterlig, som han spiller derpaa. Møllerens Morder, Peter Nielsen Buchs Henrettelse skal fuldbyrdes paa Hjulby Mark, som Jurisdictionens Rettersted, Tirsdag d. 16de d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Den 2 April opførtes i St. Knuds Kirke i Odense en Concert til Bedste for Fattigcassen. Til endeel af Sangene var Texten forfattet af Hr. Pastor J. Smith. Jmellem Acterne holdtes en Tale af Stiftsprovst D. Bech. Forsamlingen var meget talrig, og mange Udenbyes vare her i denne Anledning. Jndtægten anslaaes for 5 til 600 Rd., og adskillige Velgiørere have desuden givet overordentlige Bidrag. Aftenen forud blev Skuespillet, Figaro's Givtermaal, givet, og den 3 April var deret Bal paa Raadhuset, begge Dele til Bedste for Fattigcassen. Den lystige Figaro indbragte de Fattige over 200 Rdlr. Odin havde fuldkommen Ret, da han valgte denne Stad til sit Sæde. Kun den Stad, hvor Brødre saaledes kappes om at formilde trængende Medmenneskers Kaar fortjener at være en Guddoms Residence.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Følgende Schema viser, hvad der til at fremme Arbeidsomhed og formindske Trang er udrettet ved det Odenseiske Spinderie i de sidste som Aar, eller saalænge Hr. Capellan T. Lund med den negen nyttigste Opoffrelse af sin Tid, og med den Anstrængelse og de Vanskeligheder, der ere forbundne med saadanne Jndretninger, har havt denne Anstalt under sin specielle Opsigt og Bestyrelse: spundet Blaar. og derved fortjent i Spindeløn J Aaret, Hør, Pd. Pd. Rdlr. Mk. Sk. Summa 12066 NB. Regnskabet begyndte først den 20 Martii 1800. 1804 var det nye Fattigvæsens 1ste Aar. Endvidere er der af de Fattige i samme Tid heglet 800 Lpd. 14 Pd. a 12 s. pr. Lpd. 1000 Rd. Mk. 12 s. - Altsaa ialt 1988 Rd. 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
5 s., som Odense Byes Fattige i Hr. Lunds Bestyrelsestid fra 20 Martii 1800 til Enden af Aaret 1804 have fortjent ved deres Arbeide for Spinderiet, og deraf for 1804 de 1/2 Dele eller næsten ligesaa meget som i de 4 andre Aar. - Det eneste Tilskud, som Fattigcassen hertil har maattet gjøre, beløber sig for alle 5 Aar til circa 500 Rd.; for det Øvrige har Spinderiet selv udredt Jndkjøbet af Materialier, Spindelønnen og andre Udgivter, saasom Spindemesterindens Løn, Auctioners Holdelse, Reparationer, Lys, Tran, Olie o. s. v. Det har altsaa, istedetfor at have havt egentligt Tab, ei allene af det spundne Garns Salg selv betalt fik Jndkjøb af Hør og Blaar samt Spindeløn, men endog til Afdrag paa sidstmeldte til dets Drive henhørende Udgivter i de sidste 5 Aar erhvervet, 196 Rd. 3 Mk. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Efter Jversens Avis havde et ungt Menneske og en Gaardskarl i Kjøbenhavn nylig det Uheld, at falde ud fra en Loftsluge, hvor de vare i Færd med at brydes. Karlen, som har Kone og Børn, blev strax bragt ud paa Hospitalet, men det unge Menneske blev ført ind til sine Forældre. Man veed endnu ikke, om de kunne leve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Til Jordbrugeren Gyllenborg paa Sorøe Academies Gods, som i Fjor fik Landhuusholdningsselskabets største Guldmedaille, har Hr. Prof. Begtrup overladt sin Lærestol, for i to Dage om Ugen at gjøre sine Tilhørere bekjendte med et Landbrugseller Landhuusholdnings=Bogholderie, hvorpaa Gyllenborg har uafbrudt arbeidet over 1 1/2 Aar. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Prof. Begtrup har nu en Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Fyen, Laaland og Falster under Pressen. Den er en Fortsættelse af hans Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Sjælland, og kommer til at indeholde mange vigtige oeconomiske og statistiske Efterretninger, der ere Resultater af hans seneste Reise der i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Skoleholderen, som nylig har arvet 80,000 Rdlr. efter sin Halvbroder, har nu kjøbt Hr. Capitain og Lodsoldermand Agerbechs Gaard imellem Helsingøer og Fredensborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
J Rusland er der udkommet en Ukase angaaende Jøderne, der er det skjønneste Beviis paa Alexanders Tænkemaade. Den væsentlige Puncter ere: 1) At alle jødiske Børn kunne uden Forskiel antages i alle Almueskoler, Gymnasier og Universiteter; 2) de antages og ophøies, efter Fortjeneste, til de forskjellige Universitetsgrader af Academiet i St. Petersborg; 3) skulde Jøderne ikke benytte sig af denne Tilladelse, saa skal der paa be res Regning oprettes egne Skoler for deres Børn, hvor de blandt andet skulle lære Russisk, Polsk og Tydsk, 4) de, der ophøies til Magistratspersoner, skulle i Rusland bære Tydske og i Polen Polske Klæder; 5) de inddeles i 4 Classer: a) Agerdyrkere, b) Fabricanter og Haandværksfolk, c) Kjøbmænd, d) Borgere. Disse saavelsom Fabricanterne i forskjellige Provindser, skienkes ubeboede Jorder til Dyrkning. De, der nedsætte sig paa Privateiendomme, blive i fem Aar befriede fra alle Afgivter. De Uformuende anvises for det første 30,000 Disætiner Kronjorder. Jngen Jøde er forbunden til at drage hen til et andet Sted, men de, der gjøre det, ere i ti Aar fri for alle Afgivter, Landoner undtagne. De, der lægge sig efter Agerdyrkning, ere frie for de dobbelte Kronafgivter. De kunne anlægge Fabriquer, og nyde samme Friheder, som alle andre Russiske Undersaatter. De kunne faae et Forskud indtil 20,000 Rubler. De jødiske Professionister skulle optages i alle Laug, og nyde Understøttelse til desbedre at kunne drive deres Haandteringer. Al Handel og Vandel skal være fri for dem. De Jøder, som udmærke sig ved Kundskaber og ved at gjøre Staten Tjenester, skulle udmærkes og belønnes. De skulle nyde fuldkommen Religions og Borgerfrihed, og ingen maa fornærme dem, endog blot med Ord. Rabbinere og andre Geistlige, som driste sig til at paalægge dem offentlige Straffe &c., skulle første og anden Gang straffes med en Pengemulct og tredie Gang sendes til Siberien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Negerne paa St. Domingo sløife alle Forterne ved Kysterne og befæste Pladserne i det indre Land, fordi de befrygte, snart at blive angrebne af en Europæisk Fransk Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Paa Universitetet i Moscau var der i Sept. 1804 i alt 26 Professorer og 63 Studenter. Dersom Professorernes Antal kan bidrage noget til at danne ypperlige Studenter, saa maa man kunne vente sig dem fra Moscau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Ved en Forsømmelse er der i Anmeldelsen af de udstillede Konstværker paa Charlottenborg bleven forglemt at anføres nogle ret smukke Malerier, og deriblandt et Blomsterstykke af Hr. Cammeradt og nogle gode Copier i Oliefarve af en Konstner, som, saavidt Anmeld, kan huske, hedder Tuttauer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
J Moniteuren findes en Afhandling om Døvstummes Underviisning i de forskjellige Europæiske Lande, forfattet af vor Landsmand Malthe C. Brun. Forfatteren opgiver der alle de Mænd, som have gjort sig bekjendte ved Døvstummes Underviisning. Hans Afhandling endes med Efterretninger om det Bordeauxske Jnstitut for Døvstumme, stiftet af forrige Erkebiskop Cian. Dette Jnstitut har demitteret 29 Elever, som alle vare istand til at fortjene deres anstændige Underhold og hvoraf een endog fører den udenlandske Correspondence hos sin Fader, som er een af de største Kjøbmænd i Bordeaux. De Bordeauske Døvstumme læse Tidenderne og vide nøie Dagen og Stedet, hvor enhver Seier er vunden af den Franske Armee. Keiseren er ofte Gienstanden for deres Underholdning, og naar de ville betegne ham gjøre de en Bevægelse som et Menneske, der springer frem og sætter en Fane i Jorden. Man seer heraf, at det berømte Slag ved Arkole af alle den Franske Regents Bedrivter har gjort meest Jndtryk paa dem. Forfatteren siger ogsaa, at Professor Kiesewetter i Berlin skal hos de Berlinske Døvstumme have mærket en stor Tilbøielighed til at udtrykke sig i Riim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-12
Nyeste deri de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-04-12
Kjøbenhavn. No. 52. Den 12 April, 1803. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Andre Tider, andre Sæder.