JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Det Korn, der vanskelig i sin egen oprindelige Skikkelse kunde være bleven ført udenlands, udføres virkelig paa den Maade under Skikkelse af Manufacturvare, og kan lettelig forsendes til de fjerneste Steder. Saaledes ere Manufacturerne i Leeds, Halifax, Shefield, Birmingham og Wolverhampton paa en naturlig Maade fremkomne, ligesom af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Jndenlandske Efterretninger. Til Berigtigelse af hvad der tilforn har været anført i disse Blade angaaende Selskabet for Oplysningen og Jndustrien i Lollands og Falsters Stift, kan følgende tjene: Selskabet tog sin Begyndelse paa Gammelgaard, i Aaret 1808, da Kammerherre, og Stiftbefalingsmand v. Morgenstierne høitideligholdte H. M. Kongens Fødselsdag. Planen dertil, som var udkastet af Biskop Boisen og Kammerherre v. Morgenstierne, blev ved denne Leilighed oplæst og mange tegnede sig. Derpaa blev Planen omsendt i Stiftet, og en Deel lovede nu at understøtte Selskabet med Bidrag. Selskabet talte snart 68 Medlemmer, hvis Sammenskud beløb sig til 873 Rdlr. D. 12 Julii holdtes det første Møde. Foruden de to parmanente Forstandere valgtes Christian Reventlow paa Gielstrup, Oberstlieutenant Wichfeld af Engestoft, Kjøbmand Sidenius af Matiboe til Forskandere og Pastor Dyssel til Secretair, og Casserer. Samme Dag udkastede man et Forslag til Præmier, som blev trykt og omsendt til Medlemmernes Bedømmelse. Da adskilliges Betænkninger vare indsamlede, holdt Selskabet igjen sin Forsamling d. 18 Julii 1809, hvis Resultater erfares af efterfølgende Prospectus:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
J Følge en Kongelig Resolution af 20de f.M. kunne alle Svenske Skibe og Baade, som forevise Leidebreve udstedte af det Kgl. Danske Cancellie og underskrevne af H. M. Kongen, ikke allene beseile de Danske Farvande uforhindrede, men ogsaa løbe ind i Kjøbenhavns Havn og paa Øerne Fyen og Langeland, i Jylland, Slesvig og Holsteen; desuden kunne saadanne Skibe, naar de nødes dertil af Stormen, søge enhver Havn og Bugt paa Sjælland, Lolland, Falster og Møen. Men i begge Tilfælde skulle saadanne Fartøier sættes under militair Opsyn. De med den Norske midlertidige Regjeringscommissions Leidebreve forsynede Skibe ere i alle Henseender at ansee som hine. (Hamb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Corresp.) Skrivelse fra det Slesvigske af 28 Aug. 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Paa en Reise til Tønningen og Egnen deromkring har jeg med Fornøielse lagt Mærke til, at denne Stads Handel igien begynder at vaagne af den Dvale, hvori den saa længe har lagt. Efter Sigende skulle henved 50 Americanske Skibe være ankomne dertil, hvoraf de fleste have Ladninger inde, som anslaaes til 100,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Fragtkjørselerne fra Tønningen til Tydsklands Grændser og derfra tilbage med Retourladninger ere naturligviis meget hyppige og fornye Erindringen om en tidligere Enke. - En Tønde Rug sælges i dette Me blik hos os for 10 Mk. l. og en Tønde Hvede for 4 til 5 Rdlr. Da Høsten i Aar allevegne har været rigelig, og der fra 1 Fjor er bleven et ikke ubetydeligt Forraad tilbage, saa kan det ventes at Priserne endnu blive lavere, og den største Deel af vore Medborgere, kan see Fremtiden imøde med Glæde. En af de tvende Byefogder i Staden Slesvig er afgaaet ved Døden og den anden skal formedelst tiltagende Alder have ansøgt om at entlediges fra sin Post. Hvorledes der vil forholdes med de vacante Embeders Besættelse, og om der maaskee foregaaer nogen Forandring, er endnu ubekiendt. - Det adelige Kloster i Uetersen, som blev stiftet i Aaret 1225 af Heinrich Bramstedt, har mistet sin Provst, Hr. Greve von Ranzau, som nyelig er afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
J geograph. Ephemeriden, Aug. 1808, fortælles, men dog kun som Rygte, at Engellænderne skulle have i Sinde at anlægge paa Helgoland en Nødhavn, som fortræffeligen lader sig indrette der paa den nordostlige Side af Sanddynerne, og at dette, efter det Overslag saakyndige Engellændere have gjort, vilde koste 150,000 Pd. Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Ved Auctionen d. 30 Aug, i store Kongens Gade over Engelske Varer vare Priserne uhyre høie. Manchester blev betalt med 27 til 28 Mk. pr. Pard (eller 1 1/2 Danske Alen) og Velverets med 13 Mk. til 21 Mk. kiprede Sarser (paa 36 a 37 Danske Alen) med 22 Rdlr. til 32 Rdlr. 3 Mk. Stykket, grovt grønt Klæde 20 Mk. Alen, hvidt dito (1 1/2 bredt, 42 a 44 Al. langt) 57 58 Rdlr., trykte calicos Sirtser a 28 Hards, 41 til 44 Rdlr. Stykket, trykte dito 57 til 67 Rdlr., Cambris Schavls Tørklæder 34 til 38 Rdlr. Dusinet, coul, tærnede Bomulds Madras 10 Mk. 6 s. til 11 Mk. pr. Vard. Atlaskes Vestetøi 21 Mk. 8 s. til 28 Mk. 8 s. Alen. Silke Damestrømper (røde og hvide) 15 Mk. 8 s. til 7 Rdlr. Parret, røde Cambris Tørklæder 17 til 37 Rdlr. Dusinet, Calico Sirtser 66 a 67 Rdlr. Stykket, tærnede Alias 11 Rdlr. 3 Mk. til 12 Rdlr. Stykket, hvidt og sort Tyll 5 til 9 Rdlr. Alen, Tvist 28 til 39 Rdlr. p. Pakken, dito 18 til 25 Rdlr. Meubel=Sirtser 60 til 73 Rdlr. Stykket, calico Klæde=Sirtser 42 til 46 Rdlr. St., fine Meubel-Sirtser 64 til 88 Rdlr., coul. Cambris 25 til 32 Rdlr. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Paa Onsdag sælges ved Auction paa Børsen den første Ladning, som er kommen hertil fra Sverrig, bestaaende af 3000 Tønder St. Ybes Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Udenlandske Efterretninger. Fra Wien - i dette Øieblik den Punct, som hel Europas Opmærksomhed er henvendt paa - haves nu den trøstelige Efterretning, at Freden efter vigtige Mænds Forsikkring, vil være undertegnet inden d. 20 a Keiser Napoleon opholder sig endnu bestandig i Schoubrunn, og Napoleonsfesten er d. 15de paa det prægtigste bleven høitideligholdt i Wien. Statsministeren Grev Champagny er afreist til Fredsunderhandlingerne til Altenburg. Jmidlertid ere alle Forberedelser til Krigens muelige Gjenudbrydelse endnu ikke ophørte. Efter Keiser Napoleons Befaling maa Staden Wien levere 400 Vognheste, 100 Curasseerheste og 300 lette Cavallerieheste. En Transport svære Canoner er d. 20de ført fra Tolhuset i Augsburg til Passau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
J Voralberg vedbliver Alting endnu at være roligt. Jndbyggerne gjøres i største Orden paabenløse og alle de Embedsmænd, der have været i Jnsurgenternes Fangenskab, ere satte paa fri Fod igjen. . En stor Deel af Tyrol derimod ligner i dette Øieblik et Vender. Ogsaa Landet er gaaet op i Luer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Hertugen af Danzig er nu marcheret med den 1ste Bayerske Armeedivision fra Tyrol til Salsburg. Augsburg ankomme dagligen saarede eller krigsfangne Tyroler. De sidste berette enstemmigen, at adskillige Engelske Agenter opholde sig i deres Land, og at enhver Tyroler, der drager i Feldten, faaer af dem dagligen 1 Gylden i klingende Conventionsmynt. Skytternes Anførere faae dagligen 11 Ducat. Disse Agenter synes at have sneget sig over Schweiz til Tyrol Fra Zelland havde man i Amsterdam endnu d. 26 Aug. ingen ny Efterretninger. Man veed blot at den Engelske Flottille har paa Schelde mere nærmet sig Forterne Lillo og Lievkenshok og at man i den derværende Egn vedbliver at canonere. Med de bevæbnede Borgere i Amsterdam er foregaaet den Forandring, at ingen udmarchere mere, og at de allerede af marcherede ventes tilbage. Paa Kysterne er endnu Alting ved det Gamle, kun i Nærheden af Goree og Helvoet formerer den fiendtlige Magt sig bestandig. –¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
De sidst fra Overrhinen ankomne Franske Tropper, der deels allerede vare marcherede til høire Rhinbred de, deels skulle begive sig did, have faaet befaling, at bryde op til Metz, hvorfra de drage til Antverpen. Mange transporteres paa Vogne. Ligeledes begive adskillige af de oprettede provisoriske og af Conscriberede bestaaende Batailloner sig didhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Spanien have Engellænderne liidt et langt større Nederlag end man i Begyndelsen troede. Kong Josephs Proclamation i den Anledning, som giver os et træffende Malerie deraf, lyder saaledes: Soldater, Neppe ere tyve Dage forløbne siden 120,000 Fiender, Engellændere, Portugisere og Spaniere, der vare brudte op fra forskjellige Kanter, gave hinanden en Rendevous under min Hovedstads Mure. Men forenet ved Broen ved Guadarama d. 26 Julii kastede det 1ste og 4de Corps og Reserven samme Dag Fienden. D. 27de trak han sig i største Hast igjen over Albereche. D. 28 ere 80,000 M., der bleve angrebne i en Stilling, som ansaaes for uovervindelig, blevne slagne af 40,000 Franske. - Fra nu af givende Slip paa deres chimæriske Angrebsprojecter, tænkde de kun paa deres Sikkerhed og overlode os Valpladsen. Over 6000 saarede Engellændere ere i vore Hospitaler. Det Halve af vor Armee, det eneste første Corps var tilstrækkeligt til at holde Øie med og tugte denne, trods sit Forliis endnu talrige Armee. Det blev ved Alberche, medens det 4de Corps og Reserven, der afgik d. 29de og kom Toledo til Hielp, der beleiredes af Mancha Armeen, ligesom og Madrid, der truedes af samme Armee, tvang Fienden, der allerede var kommen Hovedstaden paa 2 Mile nær, at lade sit Rov fare. - Han gik ilsomt tilbage over Tajo; han flygter i Dag af Sierra Morena til, efterat han har tilbageladt adskillige Tusinde Saarede og Fanger. Jmidlertid marcherede det 2det, 5te og 6te Corps i Ryggen af den fiendtlige Armee. De have d. 7 Aug. forenet sig med det 1ste Corps i Oropesa. Engellænderne flye i Uorden til alle Sider og paa alle Veie, som man hidtil har fundet utilgængelige for Artilleriet. Det 2det og 5te Corps er i Begreb med at forfølge dem. - Soldater, J have reddet min Hovedstad. Kongen af Spanien takker eder. J have gjort mere. Eders Keisers Broder seer det Franske Navns Fiender stygte for eders Ørne. Keiseren skal erfare hvad J have gjort. Han skal lære at kjende de Tappre, der udmærkede sig blandt saa mange Tappre, og de, som have faaet hæderfulde Saar, og naar han siger: Soldater, jeg er fornøiet med eder, ville vi være tilstrækkelig belønnede. Hovedqvarteret Toledo d. 9 Aug. 1809. Joseph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Moniteuren meddeler følgende Efterretning om en ny Seier, som Hs. catholske Maj. har tilkjæmpet sig: Gouvernementet i Madrid. Armee Beretning. D. 10 ophørte Armeen fra Venegas at trække sig tilbage og gjorde ved Almonacid Holdt. – D. 10 forenede Kongen i Nambroca det 4de Corps og Reserven. – D. 11 marcherede Kongen mod Fienden, at omringe, angribe ham, fordrive ham fra hans faste Stillinger og bringe ham i fuldkommen Forvirring, var 3 Timers Sag. 35 Canoner, 100 Krudtvogne, 200 Vogne, 3000 Døde, et stort Antal Saarede, 4000 Fanger og adskillige Faner vare Frugten af denne skjønne glimrende Dag. Vort Forliis er ubetydeligt. Madrid d. 14 Aug. 1809. August Belleard. –
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Ogsaa Londonske Efterretninger bekræfte Engellændernes store Nederlag i Spanien. En overordentlig Hoftidende af 15 Aug. indeholder de hos Statsseer, Castlereagh indløbne Beretninger fra Gener. Lieut. Wellesley angaaende de d. 27 og 28 Julii ved Talavera de la Reyna forefaldne Fægtninger, hvori det hedder, at de Engelskes Tab af Døde, Saarede og Savnede bestod i 5367 Mand. Blandt de Faldne var den Tydske General Kompwerth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Cancellie=Patent, angaaende Lægemidlers Udlevering fra Apothekerne &c. for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. "For at afværge saa meget mueligt de skadelige Virkninger af uberettigede Personers Praktiseren, og for at hindre utilladelig Handel med Medicinalvahre, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at resolvere følgende: I. Alle til Praktiseren berettigede Læger og Chirurger, som ikke tillige ere Kongelige Embedsmænd, skulle fordet Slesvig Holsteenske Sanitets-Collegium godtgjøre deres lovlige Hjemmel til Praxis og derhos opgive deres Opholdsted. Samme Forpligtelse skal paaligge de subalterne militaire Chirurger, som have erholdt Dispensation fra den befalede Examen. 2. Det skal paaligge alle til Praxis berettigede Læger og Chirurger, som en ufravigelig Pligt, at anføre deres Navn og Charakter, paa enhver Recept, som de udstæde. Amanuenses som praktisere under en authoriseret Læges eller Chirurgs Opsyn, skulle tilligemed deres Navn ogsaa paa Recepten antegne, hos hvem de ere Amanuenses. 3. Over alle authoriserede Læger og Chirurger, samt deres Amanuenses, skal forfattes en trykt Fortegnelse, paa hvilken aarligen skal af Lære Anstalterne anføres de, siden efter examinerede Candidaters Navne. A. Denne Fortegnelse skal tilstilles alle Amts- og Stads-Physiker i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, som derefter have at underrette samtlige Apothekere i deres Distrikt om Antallet og Navnene af de i Distriktet eller i Nærheden af samme værende authoriserede Læger, som ere berettigede til at anordne Lægemidler for Syge. 6. Apothekerne maae ikke udlevere Lægemidler efter andre Recepter, end saadanne, der ere forfattede af de Personer, hvis Navne ere dem opgivne af vedkommende Amts- og Stadsphysiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
6. Apothekere og andre som overtræde ovenstaaende Forskrifter (§. I. 2. A. S.), skulle belægges med en efter Omstændighederne passende Mulkt, efter Dommerens Skjøn. 7. Alle Amanuenses skulle være forpligtede, i det seeneste inden 2 eller 3 Aar fra den Tid de ere antagne som Amanuenses, at underkaste sig den forordningsmæssige Examen. disse allerhøieste Bestemmelser bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende, til Efterretning og vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige SlesvigHolsteenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 22de An gust 1809. Mösting. ford. Jansen. Jensen. Rothe Hammerich. Spies. (L. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
No. 79. Sagen, betreffende den af Kaperfører, Jürgen Kock opbragte svenske Nordbaad Admiralen kaldet, paadømt den 22 August d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Den af Kaperfører Jürgen Kock her til Aalborg opbragte svenske Nordbaad Admiralen kaldet, med indehavende Ladning af Tømmerlast, tilkjendes bemeldte Kaperfører og hans Rederie som god Priise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Kjøbenhavn, Natten mellem 4 og 5 Sept. 1807, seet fra Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-02
Da dette Billede forestiller en Gjenstand, der i saa mange Henseender er mærkværdig, saa har jeg ingen Flid sparet, for at give det al muelig Jnteresse, saavel fra Historiens som fra Konstens Side. Enhver vil selv let opdage det, ved at sammenligne Kobberet med Original-Tegningen, og jeg smigrer mig med, at det ikke vil savne Kienderes bifald. Men, Tusk Maneren giver ikke mange gode Aftryk, og møisommelig Erfaring har lært mig, hvor vanskeligt det er, at levere gode colorerede Exemplarer af deslige Stykker, naar man ikke kommer Jlluministen til Hjelp, ved at aftrykke Pladen med Farver. Denne Trykning er vanskelig; Pladen slides ogsaa derved endnu saa meget, at man ikkun erholder faa gode Aftryk, førend den allerede paa ny maa efterstikkes. Det til slige Arbeider fornødne store og kostbare Papir er næsten ikke at faae for Penge. Dersom jeg altsaa skal blive skadesløs, og intet spare for at levere gode og udsøgte Aftryk, seer jeg mig nødsaget til, at bestemme Prisen for Prænumeranterne til 4 Rdlr. for et sort, og til 8 Rdlr. for et illumineret Exemplar. For andre Kjøbere koster de sorte 5 Rdlr. og de illuminerede 10 Rdlr. Stykket. Lade, Hof=Kobberstikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. DanskakkaaSjette Aargang. No. 95. udgiver og forlagt af J. Versel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes EystTirsdagen den 5 September, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Til alle dem, som kiende og ynde vor nordiske Oldhistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
(J Anledning af Landsdommer Badens Skrift om Saxo Grammaticus.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Nu kan det vel være, at Snorre Sturlesøn, paa enkelte Steder (thi sandeligen ere disse meget faa i Sammenligning med Saxo) fortæller en eller anden fabelagtig Tildragelse, skiøndt det ikke bør lades ubemærket, at Sturlesøn meget ofte pleier, for at forsikkre sin egen historiske Troeværdighed, at lægge til: det fortælles, osv., kan ogsaa vel være, at baade Stuvlesøn, og de øvrige islandske Historieskrivere have feilet, baade i den af dem antagne Kongefølge og Tidsregning, hvor de findes anførte, men i saa Fald er det dog nok raadeligere, i en fuldkommen bestemt nafgjørlig Sag, at holde sig til det Sandsynligste og det som stemmer overeens med de flestes Vidnesbyrd, end til det som indeholder aabenbare Urigtigheder. Jkke kan det derfor bifaldes, at Dr. Baden saa udtrykkelig har tordet beskylde vore berømte Oldgranskere for Misundelse, Partiskhed og Fordomme (7) imod Saxo 66) Skrivt. Pag. 24. (3) Badens Skrivt Pag. 36. al Grammaticus, og derimod utidig Forkierlighed for Snorre Sturleson. 18), fordi at de tydeligen have lagt hans store Ufuldkommenheder for Dagen. De Mænd vare kyndige, ikke blor i det latinske og gamle nordiske, nu islandske Sprog, men desuden i de Hielpevidenskaber, som ere nundgaaeligen nødvendige førend Man med Held kan vente at dyrke de nordiske Antiqviteter; de have prøvet og undersøgt, og enhver som raadfører sig med deres Skrivter vil finde, at de hverken i Overilelse eller uden Grunde have fældet deres Dom. En alt for utidig Sceptisme troer Forfatteren heraf at Dr. Baden ogsaa har tilkiendegivet ved den Yttring, at Torfær, Suhms og Schønnings oldnordiske Historie skulde grunde sig paa ubeviste og ubeviislige Hypotheser, som igien skal kunde omkostes af andre ligesaa rimelige men dog fuldkommen modsatte 9). eftersom vi ingen nye Documenter, siden hine Lærdes Død, have erholdet, som indeholde Kiendsgierninger, hvoraf det modsatte af det nu almindeligen antagne kan bevises, og det neppe vil lade sig giøre af forklare vore gamle Listorieskrivere to Gange paa en modsat Maade, og dog i begge Tilfælde lige rimeligen. Rigtigere formenes det at vilde være, istedet for at løse Knuden paa den Maade. at hugge den reent over, og erklære vor hele oldnordiske Historie indtil Kristendommens Jndførsel af den Beskaffenhed, at deri ingen historisk Vished kan erholdes, hvortil ogsaa Dr. Baden er fuldkommen tilbøielig. Men skal Man paa den Maade fortfare i de historiske Videnskaber, og, som Kofod (8) Badens Skrivt Pag. 34. (8) Samme Pag. 23. Anker siger (10), slaae en Streg over alle Skribenteres Gisninger og selvgjorte Slutninger, vil Historien nok komme til at beløbe sig til saare lidet, ikke allene hele Alderdommens, men en stor Deel af Middelalderens og maaske noget af vore egne Dages Historie vil saaledes gaae ind som noget ubevist, eftersom Fortællingernes Troeværdighed altid kan efterlade Tvivl, saalænge det er en afgjort Sandhed, at Historieskriverne, ligesaavel som Menneskene overhovedet, baade forsætlig og uforsætlig kan feile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Haag. Ja(Sluttes i næste No.)(1) Jndled, til Lovhist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
uden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Jndenlandske Efterretninger. Det hidtil saa ofte forgjeves paaankede Billetprangerie er nu endelig ved en klog Politieanordning blevet hævet. Kjøbenhavns Politiemester, Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Justitsraad Bagger, der har begyndt sin ny Bane med en Nidkierhed, som allerede har forskaffet ham hver god Borgers uskrømtede Høiagtelse, har under d. 2 Sept. ladet udgaae en Placat, hvori fastsættes: 1) at de, som indfinde sig uden for Indgangen til Comoediehuset, for at tage Billetter, skulle være forbundne til at tage Plads i den Orden, de komme, i Rader fra høire til venstre, 4 Mand i hver Rad, og at enhver, der i nogen Henseende forstyrrer denne Orden, skal blive anholdt, negtet Adgang til at indlades den Dag og desuden blive anseet med Mulcter eller corporlig Straf i Forhold til den viste Overhørighed. 2 At den Plads, som een Gang er indtaget maa ikke overlades til nogen anden eller igjen indtages af den, der har forladt samme, men forblive aaben og ubesat. 3. At det i Følge en Cancellie=Skrivelse af 1 Sept. forbydes aldeles at overlade nogen Billet til høiere Priis end derpaa er sat, og at enhver, som gjør sig skyldig heri, eller under Navn af Douceur eller Gave tager mere for Billetten, end den virkelig koster, bliver at ansee med en Mulct fra 5 til 10 Rdlr. til lige Deling mellem Angiveren og Politiecassen, og bør han tilbagebetale hvad han for Billetten har modtaget. Ligesom fra Politiets Side - hedder det til Slutningen - skal blive anvendt alt mueligt til Overholdelsen, heraf, saaledes tillader jeg mig herved at anmode det ordenelskende Publicum at være Politiet behielpelig i Opdagelsen af Forseelser mod denne Anordning. – Man bør haabe og ønske, at denne billige Anmodning, ogsaa vil blive opfyldt, og da nu fra Øvrighedens Side er gjort alt, for saa meget som mueligt at lette Publicum Adgangen til een af de reneste og ædleste Forlystelser, maa det i Fremtiden tilregne sig selv Skylden, dersom det ved Uagtsomhed paa Anordningens Bydende atter aabner Døren for Uordener og Misbruge, der vanære Nationen i Fremmedes Øine. - Men ligesaa meget som man bør takke Vedkommende for den indførte Orden i Skuespilhusets udvortes Politie, saa ivrig bør man ønske, at de nu ogsaa ville værdige det indvortes samme Opmærksomhed. Optrin, som de, der have fundet Sted ved Opforelsen af Lystspillet Hospitalet og Tragvedien Knud Lavard, maatte ved alvorlige og hensigtsmæssige Midlers Anvendelse let kunne forebygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Aalborg, den 31 August. En Flaade af 15 til 16 Fregatter ere seete paa forskjellige Puncter af Vest=Kysterne, styrende Skagen ind. Man er nysgjerrig for at vide, hvem dette Besøg skal gielde; en Sag, der med Hensyn til Aarstiden dog snart maa opklares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Odense, d. 1ste Septbr. Som Beviis paa, hvor meget der nu udfordres af Penge for at leve, ville det være Umagen værd, for Efterslægten at opbevare nuværende Priser, der paa enhver Ting er steget 4, 5 ja 7 dobbelt. F. Ex. raat Puddersukker 1807, 14 s. Pdt., nu 76 tz. Kaffe da 48 s., nu 1 Rdlr. 80 s. Kandis da 24 s., nu 1 Rdlr. 8 tz. Tjære, Potten da 16 s., nu 48 af 80 s. Viineddike, da 16 s. Potten, nu 64 s. Salt, da 48 s. Skpn., nu 5 Rdlr. Steenkul, da 30 s., nu 1 Rdlr. 72 s. Ved de hyppige Auctioner over Priisgods nedsættes disse uhyre Priser ikke, da man der, hvor Species saa godt lader sig betale i Banc. Sedler, gjerne kjøber til dobbelte Priser herinde og vinder endda nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-05
Udenlandske Efterretninger. Den sidste Post har egentlig ingen vigtig politisk Nyhed medbragt. Keiser Napoleon er endnu bestandig i Schønbruun, hvor han synes at oppebie Fredsunderhandlingernes Udfald. Men han benytter sig af sit fredelige Ophold paa dette Sted til at belønne de af hans tappre Krigere, der meest have udmærket sig i de forskjellige Feldtslag. Paa sin Fødselsdag d. 15de f. M. besluttede Keiseren, at alle de Generaler, Officierer og Soldater, der i Slagene ved Thann, Abensberg, Eckmuhl, Regensburg og Wagram, have mistet et Lem, og endnu ere i Live, skulle optages i de Dotations-Classer, som Keiseren har oprettet for de ham beviste Tjenester. Lieutenanter, Underlieutenanter, Sergeanter og Soldater komme i 6te Classe med 500 Fr. Rente, Capitainer, Bataillons- og Escadronschefer, i 6te med 2000 Fr., og Generaler, Oberster og Majorer i 4de med 4000 Fr. De faldne Soldaters Børn, som Keiseren har adopteret, komme i 6te og de faldne Officierers i 5te Classe. Naar de faldne Generaler ingen mandlige Arvinger have som Titelen og Dotationen kan overdrages til, saa skal deres første Datters ældste Søn og naar de ingen Datter have, deres nulevende Broders ældste Søn arve samme. - Jntet Under, at en Regent, der saaledes veed at belønne krigerske Fortjenester, kan tælle Hære af Helte, der paa hans Vink angribe og seire, og gjøre Frankriges nyere Krigshistorier til en sand Legende, fuld af Vidunder, som Efterverdenen vil have Møie ved at troe.