Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-25
Staden Paris, siger en Pariser Tidende (politiske Nyheder) fra d. 6 d. M., er vist nok et af Republikens Hoved Lemmer, men derfor hverken udelukkende sammes Hoved, fore di den tillige er meget Bugt ikke heller er den Bug, fordi det tillige er saameget det Heles Øie; men som Hoved, Bug og Øie har ogsaa dens Uberydeligheder Jnteresse. Det er vanskeligt at bestemme, om den Folkemængde har for meret eller formindsker sig ved Revolutionen, men saameget er vist, at mange nye Huse ere opbyggede i Assignater nes bedre Tider, utallige mange Ægteskaber sluttede siden Reqvisitionen for Armeen, talrige Ægteforeninger opløste siden Lettelsen af Skilsmissen, at Paris har mistet Jndvaanere i tusind Tal ved mangehaande Forordninger, at ved Partieforfølgelser, Jntriquer, Spekulationer og Hang til Vellyst daglig trækkes Menneskeer fra alle Egne til Paris, og at Huusleien er meget forhøiet siden den ny Jndførelse af rede Penge. Staden har i een Hensigt ganske forandret sin Middelpunkt. Al Liv og Nydelse af det finere Slags har forsamlet sig og Palais Egaltte (det forrige Palats Royal). Men dens egentlig Handel og Vandel er endnu stedse i St. Denys's Qvarteer, og dens stærkere Arbeidere med Hammeren og ved Ilden i Forstaden St. Antoine. De forhen saa rige Gader af St. Germain, hvor el lers den reisende Tydsker og Engellænder fortærede deres Skatte, ere nu ikke længer en Tummelplads for Cabriolets- og Veddeløbsheste; men et stille Sæde for dem, som af Tilanhøielighed eller Nød føre et indgetogen Liv. Parises nu værende Rigdom vil maaskee først om 20 Aar blive bekiendt Man vil paastaae, at er end Pengeomløbet ringere, saa et dog Rigdomsmassen siden 5 Aar bleven større. Franke rigs og Staden Parises Rigdom var en Tid i faa Hænder. Revolutionen, lig en Orkan adspredte den, og førte den i flere Hænder. Af alle Bankerere i Paris ere maaskee, naar man undtager Generalforpagterne, ikke 3 gaaede til Grunde. J Staden findes Bankerere, som have forøget deres første Pengeformue tredobbelt ved Assignaterne og tifold ved Mandaterne. Alle store Leverandører for Armeerne boe i Paris. Der gives Landgodse af nogle hundrede tusinde Livres Værd, som nye Rige have skienke smukke Piger. De herlige Boulevards: (to af de meest besøgte Gader i Paris) fra Jtalienerne (et saa kaldet stort Operahuus) lige til de smaa Folketheatre ere næsten ene beboede af nye Rige. Daglig seer man hine skiønne Qvinder, i græsk Dragt og med den giennemskinnende Legemsbygning, smykkede med 50,000 Livres i Ørerne, med ligesaa meget om Armene og dobbelt saa meget paa Barmen. Koncerterne Feydeautheatret ere ei allene en liden Efterlignelse af det, hvad engang Galladagene ved Hoffen vare Rigtig nok ville og tør tusende i Paris endnu ikke betiene sig af deres i Revolutionen erhvervede Rigdom. Rigtig nok have Finanzministeren og Folkeindustrien endnu ikke fundet Tilgangen til disse skiulte Guldminer; men disse Miner ere dog forhaanden, da Revolutionens Bekostninger ikke ere strømmede til Landmanden ei heller til Fremmede allene, og da Beløbet af de uhyre Paalæg, som man formedelst Papirpengene lagde paa Frankerige og alle Handelsstæder i alle Verdensdele, blev opsluget af Aagrerne, hvis Hovedsæde Paris var. Assignarfabriken paa Pladsen, Vendøme var den Sparebøsse, hvori Revolutionens Genius flere Aar samlede sit Rov.