Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-05
Naar man kommer igjennem Mara di Marmora seer man Spidsen af Serallet, og Øiet bliver strax efter overrasket af en Mængde Kupler og Minarets, blandede med Cypresser og grønne Skove. Paa høire Side Scutari, paa venstre Constantinopel, der endnu skjuler et andet Amphitheater af Huse og Palladser, som bestaae af Forstæderne Tophana, Pera og Gaalata. Naar man ankom her om Natten i Maaneden Ramadan, vilde man troe paa Virkeligheden af Fehistorierne i tusinde og een Nat, et saa vidunderligt Syn frembyde Jlluminationerne, kastede tilbagaf den indre Bugts fredelige Speil. Her seer man Udflytningen af en Tyrks Harem, der vil tilbringe nogle Uger paa sit Landsted; hist seer man et Liigtog, o. s. v. Alle Begravelser ere i Scutari paa den asiatiske Bred, thi Asien betragtes som Jslamismens Fædrenegods; Europas Kyst vil, efter en gammel Spaadom, blive dem fratagen af Gaurkerne, derfor ville de nyde den evige Hvile i muhamedansk Jord. Mansoleer, Sarkophager, blandede med Cypresser, smykke disse Dødens Vaaninger. Saasnart man er seilet ind i Bosphorus og forbi Seralspidsen, seer man tilvenstre Bugten, det forgyldte Horn kaldet, hvor Portens Skibe ligge. Constantinopel og Forstæderne krone denne Rhed, og de syv Høie som bedække Staden, hæve sig rundt omkring dette levende Panorama. Fra Landsiden af beskyttes Staden af en tyk 4 Mile lang Muur, der begynder ved Fæstningen Yeddikuli og ender ved Havnen, og som er besat med Taarne samt omgiven af en 30 Fods bred, Grav. Det gamle Byganz's Bygninger ere af Granit, og Stenene tæt forbundne ved en Cement, hvis Hemmelighed er gaaet tabt. De nyere Bygninger ere af utilhugne Stene. Serallet, paa den yderste Spidse af Halvøen, er atter indesluttet af stærke Mure, af 3 Miles Omfang, med 8 Porte. Det hele Rum indenfor er opfyldt med Haver, Kiøkker, Bade, Buskadser, Palladser, Moscheer, Vandspring, store Pladser, Grupper af Cypresser, a. &c. Først naar man har passeret gjennem flere Porte kommer man til det Jndre, hvor Sultanens Pallads ligger, opfyldt, som man siger, med over 2000 Odalisker og 6000 sorte, hvide og kobberfarvede Slaver og Eunucher. Kun Faa, og det kun Fruentimmer og Læger, have faaet dette hemmelighedsfulde Sted at see, og ifølge deres Udsagn skal her være en Pragt og Rigdom uden Lige. Værelserne ere kun betrukne med Guldstof, broderede med Perler, Saphirer, Smaragder og Rubiner, Baden ere ikke af mindre end Jaspis og Porphyr, og selve Slavindernes Pynt er overlæsset med de kostbareste Diamanter. Disse, der ene og allene ere til Storherrens Fornøielse, blive recrutterede blandt Circassierinderne, Georgierinderne og Grækerinderne, som Slavehandlerne bringe paa Qvindetorvet. Alle høie Rangspersoner kappes desuden om den Ære at deres Døttre eller Søstre kunne blive optagne i det keiserlige Harem. Disse 2000 Fruentimmer bestille ikke Andet end pynte og fornøie sig; naar de blive over Ungdomsalderen, og Sultanen ikke meere skjøtter om dem, bringes de hen i et anden Pallads, afsondrede fra deres hidtilværende Medkolleger. Tyrkernes Smag er gandske forskjellig fra vores med Hensyn til Fruentimmernes Skjønhed; den smækre Taille som vi ansee for smuk, opvækker Muselmændenes Medlidenhed; de ville have en kjødfuld og rebust Figur, lige udfyldt foroven og forneden. (fortsættes en anden Gang.) Osagerne.