Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-12
De nyeste Efterretninger fra London indeholde: at Reformerne i Newcastle have nyeligen forsamlet sig med Faner, hvorpaa læstes den Jndskrift Fra Biskopper, Tiender og Taxer befrie os OHerre! J Farnham i Surrey ophængte man Biskoppen af Winchesters Billede i et Værtshuus. tog det ned næste Dag og opbrændte det. Reformen i Northumberland holdt den 24de Octbr. en Forsamling og ophængte en sort broderet Fane uden for Hr. Rowleys Vindue; paa den var malet et Skelet, som skulde forestille Døden med en Leien høire Haand og holdende i den ven see 3 blodige Hoveder, og traadte paa en Biskops Hue, en Jndskrift forkyndte at den var helliget til Majoriteten i Overhuset. Mayoren lod Fanen tage bort. - Den 27de holdt Reform foreningen for Hampshire sin Forsamling paa en aaben Plads foran Slottet i Winchester, alle No. tablerne i Grevskabet vare tilstæde. Men nu kom ogsaa Dagleierne marscherende op med Musik og Faner, hvorpaa følgende Motto læstes: Vi ville tordne Flækkesælgerne i Ørene: Retfærdighed er vor Skiold, Fornuft vor Stridsøre; Frihed vor Priis, Eenhed er Kraft. Det er Reformernes Stolthed at hade Flækkesælgerne; ingen Biskops huer hvor Friheden hersker. - Hr. Budd, Secretair ved Fredsretten, foreslog en Addresse til Kongen for at bede ham om uden videre at sammenkalde et Parlament overeensstemmende med den forkastede Reformbills Grundsætninges og giorde de bitterste bemærkninger over de forædte og fordærvede Biskopper. Cobbelt understøttede Addressen og sagde: at Reformbillon var bleven forkastet af 24 Biskopper og af 44 fede Prælater(ned med dem raabte han have kun to stemt forden. Disse Antiapostoliske Hyrder berigede sig ved Folkets Sveed og efterlade deres Arvinger 300,000 Pd. St. uden før at have eiet en Skilling. Biskoppen i Winschester har 3 Paladser; ved en Parlamentsact var det i Chelsen taget fra ham; men han fik Renten af den derfor indløste Pengesum istedet for at den burde tilfalde Skatkammeret. Naar Loven kan fratage ham et Pallads, saa kunde den ogsaa gierne have frataget ham de to andre og ladet ham som den hellige Paulus arbeide med sine Hænder for at hielpe de Fattige. Manchester havde villet vælge ham (Cobbet), til Repræsentant; men naar de ikke ville confiskere Kirkegodserne, saa maae de see sig om efter en anden. Kongen har unægtelig Ret til at sammenkalde Underhuset uden at spørge, Overhuset og Raad (nu blev han dog af nogle Stemmer afbrudt i sin Declamation). Han raabte nu at det var blot Tiende- og Skatteæderne, som afbrød ham. Han vilde ikke betale Tiende, men give Arbeidsfolkene en god Betaling at de kunde leve. (Man hørte nu baade Yttringer af Bifald og af Misfornøielse). Sir J. Macdonald dadlede Cobbet for at han vilde stifte Splid i Foreeningen. Hr. Jervoise forestog et Amendement til Fordeel for Ministerne, som blev antaget med en svær Majoritet. - Paa Hertugen af Neweastles Slot seer det besynderligt ud; alt hans Sølvtøi og hans Malerier ere bragte ned i ildfaste Kieldere; han har ladet Slottet proviantere og omgive af Krigsfolk saa det er der som i en beleiret Fæstning. Saaledes seer det nu ud i England, og værre Tider forestaae, naar der først kommer rigtigt Rør blandt Almuen og den Tihspunkt er kommen, at alle forglemme Fædrenelandets Jnteresser og kun tænke paa deres egne. J de Forenede Nordamerikanske Stater seer det anderledes ud; det er usandt at Cholera er kommen til Philladelphia; men man bruger strenge Forsigtigheds Forholdsregler imod den, ligesom i England, hvor de endog skulle næsten være overdrevne strenge. Men i Amerika er Handelen og Landets indvortes Tilstand i høi Grad blomstrende under sin republikanske Regiering, som bedst kan sees af at Statsindtægterne, hvilke allene hæves af Tolden paa Jndførselen af udenlandske Varer er steget i det sidste Aar til 30 Millioner Dollars, som er 5 Mill, mere end man har gjort Regning paa En Republik kan ogsaa passe for Nordamerika, men ikke for England; gamle Folk og unge Mennesker kunne ikke gaae i samme Klædedragt. De sydlige Stater ere dog bestandigt meget stemte mod den høie Tarif, men hvilken, som man seer, dog ikke forhindrer Jndførselen af udenlandske Artikler, eller skader Statsind ægterne. (J de forenede Stater vil man snart komme i Forlegenhed med at besvare det vanskelige Spørgsmaal, hvad skal man giøre naar man har for mange Penges), Extrapost.