JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Præmie=Pløining med Koer paa Falster afholdes paa Kringelborg Fredagen den 3die October Kl. 10 Formiddag; til samme Tid vil blive foreviist flere nyere Agerdyrknings=Redskaber, som efter Prøve ere befundne hensigtsmæssige. Herredscommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Landmænds Forsamling i Nykjøbing. afholdes hos Hr. Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing den 3die October Eftermiddag Kl. 3, hvor Enhver, som interesserer sig for Selskabet, anmodes om at møde, da sammes Virksomhed for Fremtiden ønskes bestemt, saavelsom en Formand & Secretair valgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
En confirmeret, rask og skikkelig Bondedreng kan strax eller til 1ste November erholde en god Tieneste i Nykjøbing. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
En duelig Skomagersvend, der især kan sy smukt Herre=Fodtøi, kan faae stadigt Arbeide hos Skomager Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Skipper Plotroos ligger seilNasko, færdig til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
En Huusleilighed, bestaaende af Stue, Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer m.v., kan faaes til Leie til October Flyttetid, naar man henvender sig til Nykjøbing, den 19de September 1845. E. Hvalsøe, Maler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
En duelig Grovsmedsvend kan erholde stadigt Arbeide hos Nykiøbing, den 19de September 1845. C. Kaas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Efter en Indkjöbsreise til Ham H. J. M. horg er jeg i disse Dage bleven forsynet med et stort og smagfuldt Udvalg af Mouselin de Laine, Alpakkes, Gala Plads, Paramatta, Polka Checks, Ambre, Thibet, Ofleans, Lufterine, Tartans, Camlot, franske og engelske Sirtser, trykket Shirting, Meubel Sirts, et stort Udvalg af Shawler og Tørklæder, Vestetöier, Agramaner, Fryndser, Gardinholdere og Qvaster, forskjellige Sorter Handsker, Kappebaand, samt et Parti hvide Varer, saasom sig. 8 glatte Linon, Jaconet, Moll, Cambringe, Shirting, Bommesie, Floner m. m., hvilket jeg tillader mig at anbefale til Nutidens billigste Priser, Nykjøbing, den 20de September 1845. H. J. Mackeprang
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Auctioner. Løverdagen den 27de Septbr. førstkommende, Kl. 11. Formiddag, bliver formedelst Kjøb og Overtagelse af en større Eiendom, ved eneneste Auction, uden flere Auctioners Afholdelse til absolut Bortsalg opraabt: Hovedparcellen Valdemarskilde, beliggende en halv Miil fra Slagelse i Slagelse St. Petri Landsogn, Antvorskovs Birk, med tilliggende Jorder af Areal circa 1900 Tdr. Land og af Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 ½ Album fri Hovedgaardstaxt. I Kjøbet med følger hele den betydelige indavlede Høst saavelsom en stor Deel Besætning og Avlsredskaber. Til Gaarden hører en Vandmølle og tvende bortfæstede Boels steder. Den er særdeles smukt beliggende og afgiver i sin grundmurede, teglhængte Hovedbygning en beqvem og solid Bopæl. Besætningen bestaaer for Tiden af 50 Stkr. Qvægkreaturer, 9 Heste, 30 Faar. Jorderne indeholde Mærgel i Overflødighed, hvilken allerede er bleven benyttet til 2 af Gaardens Marker. De fortrinlige Enge afgive aarlig 120 a 130 Læs Høe Auctionsconditionerne, der ere særdeles favorable for Kjøberen, ligge til Eftersyn paa Auctionsdirecteurens Contoir i Slagelse; paa Postgaardene i Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Odense, Colding, Aalborg og Nykjøbing paa Falster, ligesom og paa Gaarden selv og hos Landsoverretsprocurator Nyholm i Kjøbenhavn, Frederiksberggaden Nr. 15, hos hvem enhver yderligere Oplysning kan erholdes. Gaarden paavises af Forvalter Carlsen. Auctionen afholdes paa Gaarden. Da det er Eierens Bestemmelse, absolut at afhænde Eiendommen, vil der blive meddeelt Tilslag, saafremt det Bud maatte opnaaes, som vil indeholdes i et til Auctionsdirecteuren. før Auctionen leveret forseglet Brev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Ved Proclama af 15de ds., som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa her i Byen afdøde Jordemoder Kirstine Hansdatter Rams Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere hendes fraværende Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at møde og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rødby Kjøbstads Skifteret, den 18de September 1845. S. Ibsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Uddra
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Maribo Amtsraads Forhandlinger. Et følgeblad til Stiltstidenden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Mandagen den 22. September 1845. Uddrag af Amtsraadets Forhandlinger i Mødet den 2den September 1845. Amtsraadets Medlemmer vare fraværende Kammerherre Baron Rosenørn Lehn og Justitsr. Stampe, der havde anmeldt Forfald, hvorimod Suppleanten af Sædegaardseiernes Valgelasse, Kammerraad Jørgen, sen til Søllestedgaard, var indkaldt og tilstede i Forsamlingen. Formanden gjorde Raadet bekjendt med følgende Resolutioner fra Collegierne i Sager, der tidligere have været under Forhandling: a) Cancelli-Skrivelse af 26de Juni d. A., hvorved tilkjendegives, at Maglebrænde Skolelod ikke kan være pligtig til Tiendeydelse, fordi den ved den nye Matricul har erholdt særskilt uprivilegeret Hartkorn idet Matriculen ingen Jndflydelse har paa Tienden, der hviler paa Jorden og ikke paa Hartkornet, men at Tiendetageren imidlertid er berettiget til at søge Sagen afgjort ved Domstolene. b) Rentekammer=Skrivelse af 12te Juli d. A., hvorved ved bifaldes, at der tilstaaes Halsted Sogn en Hjælaf Amtsrepartitionsfonden paa 50 Rbd. til Opførelsen af en ny Bro over Vandløbet ved Halsted Mølle. Endvidere foredroges følgende Sager, som af Formanden, paa Raadets Vegne, i Mellemtiden fra forrige Møde ere expederede:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Sogneforstanderskabet for Nørre Vedby og Nørre Alslev Sogne havde indsendt forskjellige Andragender hvori flere af disse Sognes Beboere besværede sig over, at en Deel Hartkorn ikke var medtaget til Deelagtighed i Arbeidet paa Biveiene, nemlig Gaarden Holgershaab Hartkorn samt det ufrie Hartkorn, som bruges unde Riserup Præstegaard og til flere andre Steder i Sognene. Herpaa var, efter indhentede Erklæringer, unde 28de Mai d. A. resolveret, at ifølge Forordningen af 29de September 1841 og 28, 27 2 og 10 bliver saavel det Gaarden Holgershaab, som Annexpræstegaard, til Nørre Vedby Sognekald, paa hvilende privilegerede Hartkorn som alt det øvrige omhandlede uprivilegerede Hartkorn, undtagen forsaavidt det paahviler Jorder, henhørende til Præstegaarden, at medtage til Arbeide paa Biveiene ved disses sædvanlige aarlige Vedligeholdelse, naar en ny Jnddeeling af Veiarbeidet foretages, hvorimod det privilegerede Hartkorn ikke kan være forpligtet til at bidrage til Biveienes Grundforbedring, naar en saadan Forpligtelse ikke hidtil hapaahvilet det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
I Anledning af en opstaaet Dissents imellem Majoriteten af Sogneforstanderskabet for Holeby og Burs Sogne og Politimesteren, om en Vivei skulde istandsættes med Steen og Gruus eller blot indgrøftes og belægges med Gruus, var det under 11te Juni d. A. bleven tilkjendegivet, at det omhandlede Veistykke, overeensstemmende med Minoritetens og Politimesterens Formening, burde belægges med Steen og Gruus paa den foreslaaede Maade, hvortil haves Hjemmel i Forordningen af 13de December 1793 § 6, og forsaavidt det tillige var forespurgt, om Huusmænd og Jndsiddere ere forpligtede til Arbeide paa Biveiene, tilføiedes det, med Henviisning til Forordningen af 29de September 1841 §§ 27 No 2 og 3 og 28, at Rentekammeret ved en tidligere Leilighed havde erklæret sig enigt med Amtsraadet i, at jordløse Huusmænd og Jndsiddere alene ere forpligtede til Arbeide paa Biveiene, naar ved disse forefalde saadanne større Jstandsættelser, som omhandles i benævnte Forordnings § 27 No. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
– J Anledning af en Besværing fra Poul Chr. Krag over Størrelsen af det ham for indeværende Aar paalignede Bidrag til Fattigvæsenet i Guuslev Sogn, var, efter modtaget Oplysning om det deels Urigtige og deels Ugrundede i Besværingen, under 19de Juni d. A. resolveret, at denne ikke kunde tages i Betragtning Sogneforstanderskabet for Herredskirke og Lille Løitofte Sogne havde besværet sig over, at det af Sogneforstanderskabet for Sandby Sogn skulde være forbudt Herredskirke Sogns Beboere at hente Gruus til Biveiene fra Stranden ved Korsnakke, i hvilken Anledning det, efter indhentet Oplysning, var tilkjendegivet Vedkommende, at Forbuddet ikke gjaldt Stranden men kun en Gruusgrav, som Eieren af Frederiksdal anseer forsig tilhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
– Tvende fra Vester Kippinge udflyttede Gaardmænd havde andraget paa, at Veien til deres Stede maatte blive istandsat af Byens Beboere, i hvilken Anledning det under 10de Juli d. A. var resolveret, at da Rentekammeret i en Skrivelse af 24de Februar 1844 (vide Amtsraadets Forhandlinger af 7de Mai samme Aar) har med Hensyn til Horbelev og Falkerslev Sogne, udtalt, at Veiene til Udflytterstederne ere at ansee som offentlige og høre under Communens Forsorg, maatte den omhandlede Vei være at istandsætte af Kippinge Sogn og at optage blandt dette Sogns Biveie, Ifølge Andragende fra Stubbekjøbing Kirke-Jnspection var det tilladt Kirken at paabegynde Tilbagebetalingen af et Laan paa 300 Rbd. af Amtsfattigkassen ved Maribo Amtstue med Erlæggelsen af 6 pCt. aarlig i Rente og Afdrag, og det Fornødne derom tilskrevet Amtsforvalteren. Derpaa bleve følgende Sager foretagne 1. Repartitioner over det Amtsfattigkasserne ved Maribo og Nykjøbing Amtstuer, ifølge Placaten af 9de Januar d. A. tilkommende Vederlag af Sognedistricteerne for Herredskassepengene bleve fremlagte af Formanden efter at have circuleret blandt Medlemmerne, og forsynede med Underskrift, hvorefter det Fornødne bliver at tilskrive Amtstuerne og Sogneforstanderskaberne. Paa Forespørgsel fra Præste Amt besluttedes det at yttre at der intet findes at erindre imod, at Bidraget fra Bog Sogn indbetales i dette Amts Fattigkasse, hvorunder det maa ansees for henhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
14. J Anledning af en Forespørgsel fra Gaardmand Rasmus Teglbrænder i Lillebrænde, om han er forpligtet til at have en Bive imellem bemeldte By og Fjenstrup løbende over sine Jorder, uden Godtgjørelse, besluttedes det, efter indhentet, Oplysning fra vedkommende Sogneforstanderskab, at svare, at man ikke kunde indlade sig paa at foreskrive nogen forandret Retning for den omhandlede Vei, hvilken Sogneforstanderskabet forøvrigt er betænkt paa at lade udgaae af Biveienes Tal, men at det maa staae Rasmus Teglbrænder aabent at søge Sagen afgjort ved Domstolene. 15. Ved at meddele, at der fra dets Side intet findes at erindre imod, at de Kjøbmændene Kroyer og Lunddahl i Maribo for tilføiet Tab paa deres Magasiner i Bandholm ved Ombygningen og Forhøielsen af den forbiløbende Landevei ved den afholdte Overskjønsforretning tilkiendte Erstatningssummer, respective 130 og 145 Rbd., anvises dem til Udbetaling af Amtrepartitionsfonden, havde Rentekammeret i Skrivelse af 5te Juli d. A. med Hensyn til Omkostningerne, som ved Synsforretningernes Optagelse ere paaførste de nævnte Kjøbmænd, yttret, at det vel maa ansees for tvivlsomt, om Godtgjørelse af disse efter den strenge Ret kan tilkomme dem, men at samtlige Sagens Omstændigheder synes at tale for, at i det Mindste en Deel af disse Omkostninger, der ere anslaaede til 50 Rbd., billigviis burde erstattes Vedkommende, og henstillet dette Punct til Amtsraadets nærmere Overveielse og Afgjørelse. J Anledning heraf vedtoges det, at Omkostningernes hele Beløb skulde erstattes Kjøbmændene Kroyer og Lunddahl, og anvises dem hver med 25 Rbd. 16. Efterat Erklæring nu var indkommet fra Sogneforstanderskabet for Errindlev og Olstrup Sogne med Hensyn til den fra en Deel af førstnævnte Sogns Beboere indkomne Besværing over, at det er paalagt dem at vedligeholde en Veistrækning af 480 Favne paa Thorslunde Sogns Grund, besluttede Amtsraadet at indstille Sagen til Rentekammeret og derhos at yttre, at da Veipligten efter Forordningen af 29de September 1841 § 28 ikke kan overstige Sognegrændserne, maa den tidligere foretagne Veiinddeling paa Baroniet Sønderkarle, hvorved det ene Sogn har erholdt Strækninger til Vedligeholdelse paa det andets Grund, formeentlig nu ansees for ikke længer gjældende for de offentlige Veie, men kun være anvendelig paa de private Veie, hvilke Godseieren er berettiget til at fordeele imellem Fæsterne til Vedligeholdelse, medens der dog ikke kan være noget imod, at Spørgsmaalet fra Godsets Side søges afgjort ved Domstolene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-22
Da Amtsraadet, uanseet de af vedkommende Embedsmænd, i deres Erklæringer mod den omhandlede Plan til en gjensidig Combination af Dommer- og Skriver-Embederne i Kjøbstaden og Landjurisdictionen fremførte Jndvendinger, der navnlig vare hentede fra de Collisioner i Embedsforretningerne og den større Vidtløftighed i disses Bestridelse, som deraf vilde blive en Følge og som ofte vilde forhindre Embedsmændene i at udføre disse personlig, maatte tillægge Gavnligheden af Dommer- og Skriver=Forretningernes Adskillelse en overveiende Vigtighed, besluttedes det at anbefale denne, og, for det Tilfælde, at der skulde møde Vanskelighed formedelst den af Justitsraad Pontoppidan fordrede Skadesløsholdelsessum, 1200 Rbd. aarlig, at tilraade Juriditionsforandringens Udsættelse indtil begge de nuværende Embedsmænd ere afgaaede. 31. Formanden meddeelte, at Rentekammeret under 16de August d. A. havde underrettet ham om, at den paa Maribo Amt faldende Andeel af det ved Placaten af 7de Februar d. A. foreløbig for 2 Aar forhøiede Bidrag til Vedligeholdelsen af TugtRasp- og Forbedringshusene udgjør 3,110 Rbd. 55 s., i Stedet for at det hidtil kun har været 1,197 Rbd. 29 s., og at han, i Forhold til Hartkornet, havde fordeelt denne Sum saaledes, at Maribo Amtstue udreder 2,110 Rbd. 55 s. og Nykjøbing Amtstue 1000 Rbd. 32. Efterat der, i Overeensstemmelse med Amtsraadets Beslutning i forrige Møde var skeet Jndstilling til Cancelliet angaaende den tilsigtede Opførelse af et Sygehuus i Maribo og eventualiter af et lignende i Nykjøbing, havde Collegiet, førend videre foretoges, under 28de Juli d. A. forlangt Erklæring over Planen til Sygehuset i Maribo fra Stiftsphysicus Købke, som havde afgivet denne og der tiltraadt Amtsraadets Plan med nogle enkelte bemærkninger. I Henhold til det i sidste Møde Besluttede var fornøden Foranstaltning truffet til Udførelsen af den fornødne Reparation paa Sygehuset i Nakskov og Anskaffelsen af det manglende Inventarium. Fra Jnspectionen for dette saakaldte Halsted Amts Sygehuus var modtaget en Udskrift af dens Forhandlinger i et Møde den 7de Juli d. A., hvorved den var bleven enig om at indstille: 1) At Sygehusets Bygning, paa Grund af dens Brøstfældighed, med det snareste nedrives og fra Grunden af nyt opføres. 2) At Oeconomus Steen tilstaaes en fast aarlig Løn af 60 Rbd., mod at den daglige Patientbetaling nedsættes fra 24 s. til 16 s. I Anledningen af disse Indstillinger besluttede Amtsraadet, førend videre foretages, at indhente Underretning fra Communalbestyrelsen i Nakskov, om den maatte være tilbøielig til at indgaae paa Opførelsen af et nyt Sygehuus til fælleds Brug for Byen og Landet, i Lighed med den Plan, der er udkastet for Sygehuset i Maribo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Lollands Falsters Saft Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 117. Torsdagen den 23. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Udkastet til en ny Trykkelov fra Literaturens Side betragtet og fraraadt af Nic. Fred. Sev. Grundtvig. Kbh. 1845. Reizels Forlag. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Jblandt alle de mange og vægtige Stemmer, der have hævet sig imod det Udkast til en Anordning om Trykkefriheden, som ifjor efter kgl. Befaling af 8de Mai blev udarbeidet af Cancelliet og forelagt Stænderne, er ingen vægtigere, ingen klarere og kraftigere, end ovennævnte lille Skrift af Grundtvig, som vi ikke kunne nægte os den Fornøielse at anmelde for vore Læsere. Grundtvig er altid kraftig, altid original og derfor altid interessant men det forekommer os, at han her næsten har overtruffen sig selv. Saa tydelig og klar er hans Beviisførelse saa stærke og uomstødelige hans Grunde, saa slaaende hans hele Fremstilling, at det maatte synes umuligt for Cancelliets Concipist efter en saadan Tilretteviisning at byde Folket det samme Product nok engang. Hertil kommer, at Grundtvig ikke er en Skribent, hvem man som han selv pleier at sige, kan "kimse ad. Naar nemlig Oppositionens sædvanlige Critik synes at blive for stærk, da har man fra en vis Side gjerne den Udvei, at man springer over Jndhold og Grunde, og vender sig mod Forfatternes Personer og deres formeentlig Motiver. "Det er kun unge, uerfarne Mennesker, hedder det da, som have ladet sig beruse af moderne republikanske Jdeer, og nu i deres ungdommelige Overmod ere misfornøiede med Alt, hvad der ikke passer til deres umodne Theorier, og udtale Misfornøielsen med kjephøie Talemaader for at gjøre sig vigtige med deres Frækhed, De savne al Modenhed, Erfaring, historisk Dannelse, grundig Jndsigt osv. til at kunne tages paa Raad med, derfor ville de omstyrte det Bestaaende, at de kunne spille en Rolle under Forvirringen, derfor ville de blænde den udannede Hob ved deres høitravende Dadel over de nærværende Former, uagtet de ere aldeles udygtige til at sætte noget bedre i Stedet. Kjendte disse Skrighalse de historiske Forudsætninger, de factiske Tilstande, de dybere Grunde og høiere Hensyn, som betinge Lovgivernes Bestemmelser og Udtryk, havde de saamegen Erfaring Verden og Blik paa Livet, at de kunde forudsee de uundgaaelige Følger af større Tale, Skrive- og hvad anden Frihed de raabe saa stærkt paa, da vilde de smukt til stille." Saaledes omtrent afvises Critiken, men saaledes kan Grundtvigs Critik ikke afvises; hans høie Stade som grundig, forfaren og klartskuende Dommer over Tidens Tarv og Tidens Brøst kan ingen Autoritet i Danmark rive ned, thi det er ikke Dognets flygtige Gunst eller Menneskers lunefulde Yndest, der har sat ham paa Høisædet, det er Tiden selv, som efter 40 Aars Kamp og Modstand har givet ham Ret næsten i alle de Paastande, der eengang syntes saa ungdommelige, saa phantastiske, saa ubetimelige, men nu efterhaanden have vundet Terrain og bragt Forhaanelsen til at forstumme. Grundtvig er Skjald og Prophet, men hans Skjaldskab tjener kun til Fædrelandets og Menneskelivets Forklarelse og Forherligelse, og gjor ham ikke blind for Noget af hvad der har Sandhed og Gyldighed i Virkeligheden; hans Seer gave har paa tusinde Maader godtgjort sin Ægthed og Berettigelse, derfor staaer han nu med Palmerne, endelig forstaaet af de Gamle fra hans Samtid, omublet af de Unge, som skulle beherske den Tid, han forjættede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Regjeringen har ingen Sympathi for Propheter og allermindst for de politiske (efr. Actionen mod V. F. Poulsen), men Grundtvigs Spaadomme pleie i denne Henseende at være særdeles vel anseete, thi han har, som han selv siger, nu snart i fyrretyve Aar hedt servil og absolutistisk, han kan med Sandhed give sig det Vidnesnesbyrd: "det er ikke rimeligt, at nogen dansk Skribent, saalænge Verden staaer, vil have meere Kjærlighed til den danske Statsforfatning og meer Lyst til at stille den i det fordeelagtigste Lys end jeg (Pag. 23). Naar nu den samme Grundtvig, den Kongelig danske Absolutismes begeistrede Prophet, klarligen seer og kraftigen udtaler, at Udkastet til en ny Trykkelov ikke blot, som alt Menneskeligt, har sine Feil, men er heeltigjennem en stor Feiltagelse, fordi det hverken svarer til Literaturens Tarv og Tidens Krav, eller rimer sig med det Danske Folks naturlige Tankegang, og er dog saa skarpt indgribende i hele Livet og saa strengt gjennemført, at naar det fuldelig traadte i Kraft, maatte Folket enten nedsynke i den dybeste Dorskhed og Aandstrældom, eller bringes til Fortvivlelse, naar Regjeringens gamle, trofaste Forsvarer finder det ganske nødvendigt at minde den om, at "det er en fortvivlet Sag, paa den ene Side at nøde alle Folk til at læse, og paa den anden Side at undertrykke Alt, hvad Folk har Lyst til at læse, naar han advarende udraaber, at Tale- og Trykkefrihed er den eneste virkelige Frihed, der nu almindelig kræves, "det Eneste, som nu kan redde Folk og Riger, og hvor den fattes, og især hvor man føler sig den berøvet, der enten nedsynker Folket til Fæet eller sætter sig paa Bagbenene som de vilde Dyr, og i begge Tilfælde er det jo forbi med MenneskeLivet (Forord Pag. IV, VIII og 1), naar nu, sige vi, den gamle, vise, hædrede Politiker Grundtvig, vidner, paaminder og advarer i denne Tone, saa kan man ikke kimse ad hans Mening, og desto betydningsfuldere er hans Votum. Vi skulle nu i et følgende Numer forsøge i Korthed at referere hans motiverede Dom om de vigtigste og interessanteste Puncter af den "store Feiltagelse, som Cancelliet har truet os med og som den Berlingske har ymtet om maaskee kunde ventes næste Gang i en endnu mere truende Skikkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Jndenlandske Efterretninger. Statsminister Grev Reventlow Criminil er i Søndags vendt tilbage fra sin Reise til Dresden og Berlin. J Løverdags blev Fædrelandet igjen lagt under Beslag, man mener for en Notits om Anledningen til vor forhenv. Gesandt i Paris, Kammerh. v. Koss', Aftrædelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-25
Prof. Heibergs Aarbog Urania" vil i Aar ikke udkomme hos Forlæggeren af de to forrige Aargange, Hr. Bog- og Papirhanler Bing, men derimod paa Universitetsboghandler Reitzels Forlag. Med selve Bogens Jndhold vil der ligeledes foregaae en væsentlig Forandring, idet den hverken vil komme til at indeholde nogen Almanak eller et saa stort Antal astronomiske Tabeller, som i de foregaaende Aargange. Derimod vil der denne Gang i samme blive leveret en Afhandling af ualmindelig Jnteresse, nemlig en nærmere Belysning af Tycho Brahes Liv og Skjæbne. Prof. Heiberg har følt sig opfordret hertil ved den Omstændighed, at det netop i Aar er 300 Aar siden Tycho Brahe blev født, og han har til den Ende i Sommer opholdt sig nogen Tid paa Hveen, hvor han har ladet foretage Udgravninger for at efterspore de hidtil ubekjendte Levninger af Uranienborg. Heiberg skal derved have opnaaet flere interessante Resultater, og i Aarbogen vil der blive meddeelt Afbildninger af de saaledes (O. Th. Av.) opdagede Antiqviteter.