JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Paris, 2 Decbr. Fra alle Kanter marscher Endnu stedse Troppekorps til Kysterne. Jgaar opbrød og aa en Deel af den ridende Grenadergardherfra didhen. Hos Grovsmedene her, er bestilt 5000 Skibsankere, som strax maae leveres. Allerede ha helde forfærdiget et Kort Antal Ambolte, ligeledes Brug for Marinen. De bestige Storme have ganske fordrøvet Eng Hænderne fra Boulogne, hvor den franske Kaper Vovhalsen, nylig har indbragt 25 fangne Englænder, han havde funden paa 5 er gl. Ballastskibe, som faldt ham i Hænde lige ved Themmundingen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Den 29de er atter afseillet fra Havre en Flortilledsvision af 17 Kanonce bagde og 10 Transportskibe af Boulogne til. Ogsaa fra Calais ere mange Fladskibe og Kanonbaade paa Veien derhen, uaget Englænderne endnu krydse for Havnen. Over 100 Terreneuvebande skal afseile fra St. Malo Vor Kolonie Capenne befinder sig ret vel. Ogsaa der har man udrustet 5 Kapere imod Englænserne. Af de 15 Kareter, Førstekonsulen bestilde i Bras sel, medens han var der, ere de fleste nu her ankom ge, tilligemed den prægtige Kniplings Messesærk for Paven, der allerede er afsendt til Rom.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Den 23 Novbr. Slog Lynild ned i en Kirke i Departemantet Mauche, adsplittede Taarnet, kau sede Klokken, opbrændte Stolene i Kirken og kastede alle Helgenbillederne mod Jorden.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Fra Cochinchina have vi den behagelige Efterletning : at den katholske Religion gjør der en forsærlig Fremgang. J Aaret 1802 havde Missionaiterne i visse Distrikter døde. Christen og Hed. dender. Vandalt. ningbørn og 1450 Borne. Man tællede 68,754. Kommunikanter og 1980 Døende havde modtaget den sidste Olie. Man haaber, endnu at faae nogle Millioner Mennester revne ud af Salans Kløer, og ønsker, at de mange i Tydstland afdankede Munke vige begive sig til Cochinchina, for der at arbeide paa Omvendelsesværket.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Man vil her vide, at ved den nuværende ud maadelige Udførsel af Kolonialvarer fra England, lyde Rhedernes Forholdsordrer derhen, kun at bortsælge friskvæk, var det endog med 50 P. c. Tab i Facturprisen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Da det 24 Jægerregt. nylig marscherede igiennem en Stad, begave Officererne sig op paa Raadstuen for at fordre Qvarteersedler: a Hvad for noget, Qvarteersedler; (varede Borgmesteren.) Naar man har gjort sig undet hos Borgerne, saa behøves der ingen Qvarteersedler. -
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Haag, 6 Decbr. Førstekonsusens Adjutant, Contreadmiral Verheul, skal nu være udnævnt til Øverstkommanderende over den franske og hataviske Søemagt ved Sceland. Dag og Nat vedvare Rusteningerne til Landgangstoget. J Ostende er lagt Eidargo paa al helgiske Koffardieskibe. J Skov byerne i Belgien forfærdiges 24000 Aarrer.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Brussel ere store Bagerier for Skibsbrød anlagte.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
De 9000 Mk. Hollænder, som ere bestemte til Toget mod England, have nu faaet Forholdsordre, til Reisen. Bataillonerne maae ufortøvet komplet teres med sundt Mandskab. Jnfanteristernes Foldteqvipage skal blot bestaae af en Vandslaske og en Brødrandsel og Kavalleristernes af en Vande Leiel. Haasnart Tropperne ere landede i England, skalle de besoldes og forpleies ligesom de Franske. Hverken Officerer eller Gemene maae tage noget qvindeligt Dyr med, uden blot de fornødne Vaskekoner. Officererne medbringe af Pakage kun en Mantelsæk, dog er den kommanderende Officeer tilladt en Koffert og Qvarteermesteren en Kiste til sine Papirer o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
London, 30 Novbr. D. 24 Sept. er ogsaa den hollandske Kolonie Berbige gaaen over til og ved Kapitulation og Besætningen, 600 Md., gjort krigsfangen. I Havnen dersteds faldt det hollandske Krigskib Slangen og 5 Koffardieskibe i engelske Hænder.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Semlin, 21 Novbr. 3 Skibe med Emigranter fra Schwaben til Rusland, ere ved Silistrig, bleven udplyndrede og de ombord værende Qvindes. personer mishandlede af tyrkiske Røvere, uagtet Enmigranterne havde en tyrkisk Eskorte med. Sagen er bleven anmeldt i Konstantinopel.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Porten staaer nu virkelig i Underhandling med de egyptiske Beyer. Storadmiralen jager alt hvad han kan efter Røverkorsarerne i Archipelagus.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Petersborg, 25 Novbr. Gesandtskabet til Buchara paa Handelens Vegne er mislyktes. Den hele Karavana, som fulgdes med Gesandtskabet, er ikke langt fra China plyndret af en Hob Kirgiser. Personalet reddede sig dog, paa Reiselægen nær, som blev fangen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Dresden, 6 Decbr. Alle i Omløb værende Bankosedler, eller, som de her kaldes: Kassebiletter, skulle nu, da de af Tidens Tand findes meget forgnavede, ombyttes paa eengang med smukke nye Sedler. Den cirkulerende Seddelmasse er akkurat bestemt til 1,010,000 Stkr. paa 1, 2 og 3 Daler.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Indenlandske Efterretninger. Fra St. Croix meldes: at da Øerne ifor levere des tilbage af Englænderne, bleve vore Tropper modtagne med megen Glædesyttring. Omtrent 4000 Neger og Negerinder havde længe arbeidet paa et uhyre store dansk Flag, og i det Øieblik, da det danske Flag varer de igjen paa Fortet, fremkom de i Procession i festlig Paaklædning med denne Fane i Spidsen, og opfyldte Luften med det Fryderaab: Danmart leve! Slavernes gode Behandling paa vore Kolonier kontrasterer formeget med Europæernes Adfærd paa de øvrige vestindiske Øer, til at Negerne skulle mistiende vor Regierings Mildhed og Omhu.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Translateur Schneider i Kiøbenhavn vil nu udgive en engelsk Oversættelse af alle danske Love og Anordninger, som angaae vore vestindiske Øer, hvis Jndvaanere, af Mangel paa et passende Jnstitut og de fornødne Bøger, i Almindelighed ere lidet bekiendte med det danske Sprog.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Paa det kongel. palais i Roestilde er nylig gjort Jndbrud om Natten i Amtmandens Værelse og borttaget et Par Gulddaaser, endeel Guld- og Sølvmedailler Specier og andre Mynter, samt Bantoiedler Disse sidste formodes at være kiendelige ved Blod, da Tyvene havde ladet 13 Rdr. blive liggende med Blodbesudlede, ligesom der overalt i Værelserne fandtet stærke Spor af Blod, saa at Tyvene maat ved Jnd brudet have beskadiget deres Hænder. er den 4de forulykket ved en af Tønderne. Det engelske Krigskib, som bloterede Weseren, De hannoverske Landstænder have gjort et Pengelaan af Tre Millioner hos Hansestæderne, og fæderne Godser. derfor pantsat Kongen af Englands umiddelbare og Politievennen No. 294 indeholder et morsomt Kapitel om den for Moraliteten og Almeenvellet høiststadelige, overhaandtagende Luxus, som nuomstunder ved entrasende Efterabelyst er nedstegen lige indtil Tienestethende, og som giør, at en ubekiendt ofte antaget Kottepigen i Huset for Fruen selv.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Ved Gaabense Færgested paa Falster har nylig været Rangstrid imellem nogle Studeprangere og Studentere, om hvo af dem der tilkom at sættes over først.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Ved en Brudevielse den 25 Nov. om Aftenen ved Lys i Trinitatis Kirke, var Kirken fuldproppet af en talrig og uhændig Pøbel, som tiavrede op paa Stole, Pillarer ops.v., nedrev Voxlysene og tildeels bortstial dem og derhos gjorde en forstrættelig Støi.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
J Wersels Skilderie læses nogle grundede Betragtninger over den ufortiente Ringeagt, som kastes paa de værdigste og nyttigste Stænder, ved at udelukte visse Professionister fra selskabelige Kredse.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Den 1 Dec. blev Præsidenten i det danske Cancellie, Hr. Kammerherre Moltke, valgt til Forstanden for det kongel. gentalogiske og heraldiske Selskab i Kiøbenhavn, i Hr. Kammerherre Lindentrones Sted, som har frasagt sig denne Post.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Den 2 Der er Præsten ved Hospitalet i Horsens, M. C. Hørn, udnævnt tillige til residerende Kapellan sammesteds, hvorimod det Hospitalskaldet tillagte Anner Torsted er henlagt til Sognepræsten i Hatting, saaledes at han skal svare 1000 Rdlr. deraf aarligt til Skolevæsenet.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Slutningen af Fraamenter om Menneskeskoe, see No. 95. Men ligesom een Skoe ikke passer sig til begge Fødder, og enhver Skoe ikke heller er beqvem for alle Gader, saa maa Skoen ogsaa lempes efter Kiøn, Alder, Stand o. s. v. Fruentimmere have, formedelst deres brede Hofter, en anden Gang end Mands personer; Børn en anden Gang end Voxne; Stormænd en anden Gang en Smaamænd. De fornem me Damer gaae gierne paa Tæerne. Frugtsommelige gaae meest paa Hælene; men ere Halene for høie, tvinges de til at bøie sig bagover, hvilket ikke er godt for Lænde=Hvirvelbenene og kan let forvolde skadelige Tilfælde. Der gives Exempler paa, at høie Hæl have gjort velskabte Pigers Ryg krum, ligesom de stive Snørlive tid gjorde dem mindre skikkede til deres vigtigste Bestemmelse. Fruentimmere, som skulle gaae meget, giøre vel i, at bruge Mandskoe. Velopdragne Kiøbstedfolk vende gjerne Fodspidsen. udad, men hos Landsbyefolk staae de indad. Det første er dog bedst, fordi det understøtter Legemet bedre. Børn maae især have meget vide og foran runde Skoe, og af blødt Tøi. Men allerbedst, at lade smaa Børn en Tidlang løbe harfodet. - En ret Skoe maa være 1 1/2 Tomme længere, end Fodsaalen er, naar man staaer paa Tæerne og bøier Foden, og Hælen have deel af Fodlængden, for at Hælens Basis kan akkurat falde midt under Linen propension nis, det er at sige: træffe Understøttelsespunkten. Naar for snevre Skoe have frembragt Ligtorne paa Tæerne, er det godt, at putte Taaen i et Foderal af Kork, som bevarer den for at trykkes medens den er m. - Af alt foranførte er det klart, at Skoemagerprofessionen bør regnes iblant de skiønne Kunster, da den kan studeres, el alene efter mathematiskee og physiske, men endog efter politiske Grundsat. ninger. Saaledes er der alt i Tydstland udkommen et Skrift med Titel: Ein Schuh nach mathematischer Methode zu versertigen, ganske affattet i Smagen af Friherre von Wolffe Anfangsgrunden aller mathematischer Wissenschaften.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Avertissements. Da det allermægtigst har behaget Forsynet den 15de dennes om Natten Kl. 2 Slet ved Døden efter 14 Dages Sygeleie at berøve mig min i Livet inderlig el stede eiegode Kone, Mette Sophie Hjorth fød Bids gaard, i sit Alders 72 Aar, fra dette møisommelige Liv til en bedre og varigere Glæde i Himlen; det jeg stulde itte undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre for Venner og Bekiendtere, forvisset om om Deeltagelse i denne for mig og efterrevende Tatter store Sorg, samt at enhver som kiendte hende, seer og føler med os Savnet af en sand Menneskeven og vindskibelig Huusmoder. Aalborg den 18 Det. 1503. S. Hjorth.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Hos undertegnede faaes Nytaarsønster til 1804, sine Tegninger med Vers trykt paa Atlask, dito uden Vers fra 3 Mk. til 12 s. Stkr. samt illumineret med Fred og Held, Vaser Altere forskellige Landskaber, Vandfald med mere fra 28 sk. til 16 sk. Stkt. Blanqvetter at skrivt a 8 s. Dito hvide 4 s. Tydske Nytaarsønsker prægede paa Atlast a 52 s. Vizitønster, lat holde for Lyset a 12 s. Smaae illuminerede af 16 og 8 sk. Stkt. Af Arter faaes 24 forskiellige de paa Couleurt a 12 og 10 sk. Artet. Uden Couleur a 8 og 6 s. Arket. Tachenbuch for Kunst und Laune, med Mu sit samt fine Kobber 11 Mk. Konst at skrive Breve ved Tærningkast 24 s. Julelæge med Poutedommene i Forteral 3 Mk. 12 s. faaes hos Boghandler og Bogbinder. Sadolin.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Fredagen den 30te December bliver Assemble Balle paa Kiøbmændenes Kompagniehuus, som tager sin Begyndelse Kl. 5. De respettive Herrer og Damer, saavel inden som udenbyes, der maatte finde Behag i at deeltage i Fornøielserne, vilde behageligst lade deres Entre billetter afhente hos mig Undertegnede, som koster for hver Person 4 Mk. 4 s., og ellers i øvrigt paa de bekiendtgjorte Vilkaar. N. Meller, Klubvært.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Af de til Aalborg=Postcontoir siden sidste Bekiendtgiørelse i disse Tidender No. 85 indkomne Breve, findes endnu følgende uindløste, nemlig: 178. Forvalter Møller paa Høelund fra Viborg. 179. Dito dito dito fra dito 180. Hr. Svenningsen paa Bratskov fra Hiøring. 181. Provst Worm i Ingstrup fra dito 182. Dito i dito fra dito 183. Proprietair Gleerup til Lundergaard fra dito 184, Qvist til Klausholm fra dito. 185. Provst Bang i Broust Præstegaard fra dito 186. Dito i dito fra dito 137. Lauritz Winde i Aalborg fra Helsingøer, 188. Andr. Østrild i dito fra dito. 139. And. Christensen i dito fra dito 190. B. J. Mørk i dito fra dito 191 Engelb. Brink i dito fra dito 192. Lars Eskindsen i Alstrup fra Odense. 193. H. C. H. Møller i Mølholm fra dito. 194. Jens Christensen i Tolstrup, Ugebye Sogn fra Kiøbenhavn 195. Magnus Schiøtte i Aalborg fra dito 196. Engelb. Brink i dito fra dito. 197. D. J. Mørk i dito fra dito. 193. Doctor Janueke i Aalborg fra Hamborg. 199. Toldkasserer Guldberg i Aalborg, fra Ribe 200. Guni Jensen ved Hadselgaards Mølle fra Randers. 201. Landmaaler Rose paa Hiermitzlevgaard fra dito 202. Dito dito dito fra dito 203. Dito dito dito fra Vibe. 204. Jacob Christensen Wolstrup i Frissing øe, fra Hobroe, 205. J han Schacht paa Oxholm fra Hamborg, 206. Johan Struk i Smorup Præstegaard fra Nyeborg, 207. Forpagter Jensen paa Albek fra Rødbye, 108. Landmaaler Møller i Vangkier i Torslev Sogn. fra Nestved. Aalborg Postcontoir den 15 December 1803. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
De Værger som ved Overformynderiet i Aalborg, haver Renter at modtage for umyndiges Midler maae behage at affordre samme og derfor erlægge Qvitering og til Aarets Udgang afgive deres Værgemaals Regnskaber til Overformynderiet.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
En Kaabertiedel paa 1 1/2 Tønde saa god som nye, faaes for 48 s. Pd. hos Procurator Ravnkilde paa Vestergade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
De Værelser i min tilhørende Gaard paa Nørregade som Hr. Landmaaler Hall beboer, er til næste Paaske Fløttetid at faae til Leie. Nørgaard, Stolelærer.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Det mig tilhørende, og udi Klotstøbergyden beliggende Huus, som for nærværende Tid beboes af Korporal Thoersen, er til førstkommende Paaske Flyttetid at erholde til Leie, naar derom accorderes med Eieren boende i Gaarden No. 351 ved Budolphi Kirke. J. Møller. Hvorvidt strækker Selveier-Bönders Ret til Jagt sig saavel paa Eenemarker, som paa Eiendomme hvilke de besidde i Fælledskab med andre Kunde de i færdelestæd være berettiget til at skyde Der eller stort Vildt herom udbedes en kyndig Jurists Saar.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Foruden den i disse Tidender skeete Jndkaldelse, i Anledning af forrige Sognepræst for Sebber og Lundbye, Hr. Hans Friderich Bloch hans Stiftes Behandling, bekiendtgiøres endvidere: at Stiftet efter bemeldte Afdøde after foretages i Barmer Præstegaard den 25 Jan 104, til hvilken Tid saavel Boets Creditorer som flere maatte være end de som allerede have anmeldt sig vil opgive deres Fordringer, ligesom og Boets Debitorer, ville møde for at betale hvad de til Stervboet skylde da de i anden Fald maae vente deres Gield til Boe ved lovlig Søgsmaal vorder indsteren. Farstrux, Præstegaard den 13 Dec. 1803. Wildt. Provst i Sleth Herred. 300 Rdlr. Skagens Fattiges Penge, er til førstkommende Snapsting til Laans at bekomme mod Anordningsmæssig Sikkerhed; hvo som maatte behøve samme, ville behagentlig derom henvende dem til Kirkens Jnspecteurer i Skagen eller mig. Skagen den 12te December 1803. Christen Degn.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Kirkeværger.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Enhver som noget beviisligen kunde have at fordre efter den her i Aalborg sidste 16 Oct. ved Døden afgangne Borger og Haarskiærer Peder Holm, indkaldes herved inden 6 Uger fra Dato saadant for os undertege nede Skifteforvaltere at anmelde, og med behørige Beviser for Gielden at fremkomme. Aalborg den 24 Nov. 1803. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Fyens Stifts testamenterende, Laane og Understøttelses Selskab for alle Stønder.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Da dette Selskab, siden dels Optættelse forrige At allerede har vundet en saa heldig Fremgang, at det ei allene har sit fulde Antal Medlemmer, men derhos en stor Mængde Expettantere, som først ved Vacance tunne vorde indlemmede, saa besluttede Direktionen, i dens forsamling den 25de October sidstleden at udvide sin Birketreds, paa det desflere kunde deeltage i Selskabets Fordele ved og tillige at bidrage til sammes stasthed og derved stiftende Nytte. Som en Følge deraf deler Selskabet sig for Fremtiden i 2 Grene, hvoraf den første under Benævnelse af det faste Selskab, eller Fyens Stifts testamenterende, Laanen og Understøttelsesselskab No. 1 indeholder stedse sit fulde Antaat Medlemmer, og den 2den bliver et Selskab, for sig selv, under Ravn af Completterings Selskab eller Fyn ens Stifts testamenterende Laane og UnderstøttelsesSelskab No. 2 hvis Medlemmer efterhaanden som der skeer vacante i det faste Selskab opstige i dette efter den Orden i hvilken de ere indtraxdte i CompletteringsSelskabet. De udførtige Planer om disse Selskaber, Indretning ere strax at faae til Eftersyn saavel paa samtlige Postcomtoirer i Dannemark og Hertugdømmet Slesvig, som ods Selskabets bekiendte Kommissionairet i de fyenske Kiøbstæder, hvor og Enhver som maatte ønske at intræde i dette nu oprettede Selskab No. 2; vilde behage at tegne sig inden dette Aars Udgang, da Selskabet til den Tid ventes sluttet. Odense. Directionen for ovenmelte Selskabet den 20de November 1893. A. Trampe. A. R. Lindved. Kellinghusen, C. Holm. T. Lund, Larsen, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
De der maatte have noget tilgode efter afgangne Entefrue Budz, vilde behage at melde saadan for mig, og naar samme befindes rigtig, vorder af mis udbetalt. Aalborg den 12 December 1823. R. K. Mørch. En Kapital af 6 til 1000 Rd. ønskes at erholdes til Laans næste 1804 Omslags Terminstid mod mere end dobbelt Pandt udi Jordegods og faste Eiendomme med 1ste Prioritetsret Nærmere Oplysning om Pandter os Eieren der søger et saadant Laan, erholdes, hos Jens Hiersing, boende paa Nørregade.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
For min Eiendom er for nogen Tid siden inddreven 2 smaae Fiskertaage; samme har jeg ladet ilanddicaaf Jsen og ligger under min Opsigt paa min Eiendom Hvem samme tilhører ombedes at lade dem afhente hos mig imod Omkostningernes Betaling. Semeste. gaard ved Barmer den 13 Dec. 1803. Christ. Simonsen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
For en Tid af 3 til 4 Uger siden, er fra Niels Jørgensens Enke i Ødde, bortkommet en sortestræget blæsset Hoppe, 8 a 9 Aar gammel, hvid paa begge Forfødderne, og paa det venstre Been er Bagfoden, ogsaa hvid, blæsset i Panden sigtet efter det høire Næsehuul. Hvem som om samme kan give nogen Oplysning loves en passende Douceur. Als den 23 Novbr. 1803. Paa Enkens Vegne, Sognefoged Jørgen Bensen. Godt og velbehandle Øl til 2, 4 og 8 s. Flasken, kan faaes hos H. K. Krog, sal. Hasses, boende i Kattesundsgade.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
Paa Bogtrytteriet faaes: 1) Smukke Nytaarsmønster, for tilstundende Aar 1804, Artviis for 4 s. 2) Det morsomme Gravn eller Vexels Spil oplyst ved de sædvanlige billeder og Figurer, tilligemed nye og fuldstændig Underviisning om den retteste og brugeligste Spillemaade, 8 s. 2) Tolv Gaader til egen og selskabelig Moro med hosføiet Oplysning, 4 s.
Jyske Efterretninger, 1803-12-20
(Det øvrige Indsendte følger i næste Avis)
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Paris, 6 og December. Det hedder, Forstekonsulen vil snarest giøre en Reise til Søekisterne. igien, for selv at bestyre Englandetoget, som sandsynligt endnu vil gaae for sig, førend Vinteren indfinder sig, da der stedse sammensamles flere Skibe Havnene, især ved Boulogne, hvor Hovedslotiller paa ny er bleven forøget med 52 Fartøier fra Havre. at,, foruden mange flere som ere underveis, og hvor tillige 4000 Mennesker dagligen arbeide baade paa Forsvars= og Angrebs=Værkerne. Derhos sættes Bugterne ved Vømeren og Ambletteuse istand til at modtage 3 a 4000 Skibe af alle Slags. Tropperne der, øve sig Lændigt i de nye Manøvler. Alle Flotillens Fartøier ere indrettede til at indtage et Antal Heste. - J Leiren ved Brügge er imidlertid, formedelst uforudseete Tilfælde, indsnegen sig en stærk Fouragemangel, som man nu ihast søger at raade Bod paa, og, som endnu er værte - adskillige Sygdomme begynde at yttre sig i Barakkerne blant Tropperne, foraarsaget ved den Fugtige Aarstid, saa at allerede endeel Syge har maattet bringes til Hospitalerne.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Moniteuren bemærker ved Kongen af Englands seneste Parlamentsstale: at de af Englænderne indtagne saa kostbare Øer, St. Lucie, Tobaga, St. Pierre og Miguelon, vare ialt kun besatte med 244 Mand; at Krigen allerede har kostet det engelske Folk over 300 Millioner; at om Krigen skal endnu vedvare i 5 a 6 Aar, vil England komme til at betale 3 til 4 Milligeder i Extraskat for Malias Klipper, som kostede Ridderne af den hell. Johannes Jerusalem 200 Millioner i en Tid af 2 Aarhundreder, og endda vil England tilsidst løbe Glip baade af Malta og Lampedusaa at Resultatet af Frankrigs Lundgang, vil, om den lykkes, blive, at Englænderne frarives Herredømmet over Havene, og Jrland hævnes &c.,men lykkes den ikke, løber Frankrig dog ingen Fare, da dets Sikkerhed, Uafhængighed, Styrke, egne Ressom er og Energie ere som Solens Glands, og der behøves ei engang Prøver, for at bevise det.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Den spanske Gesandt, Ridder Azarra, er tilbagekaldet, og Ridder Hervas, General Ditroes Svigersæder, er udnævnt til spansk Envoje ved den franske Republik.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Et vist Hof skal gientagende have anholdt om, at de franske Tropper maatte trække sig nogle Nil tilbage fra Elven, fordi Handelen led alt for meget ved Sperringen af denne store Strøm.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Efter en ny Regieringsbeslutning skulle Haandværksvendene bringes tilbage til den gamle Orden, da enhver af dem maa have en authoriseret Bog, hvori Mesteren anfører Svendens Opførsel. Paa Pladsen, hvor den fordums Bastille stod, skal nu anlægges en stor Plads med et Bassin i Midten, omgivet med 2 Rader Træer. Paa Dronning Mathildes sidstomtalte) gamle Bryderie forestilles blant andet Harrild, hvorledes han, siddende paa sin Trone, forskrækkes ved et Luftsyn, som bebuder ham sit Nederlag. J den Anledning bemærker et af vore Blade, at det samme Lufte syn har nylig viist sig igien i England paa adskillige Steder.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
En ung gudfrygtig pariser Demoiselle har af en gen Drivt sendt hendes Sparbøsse til Erkebispen i Paris, med Begiering, at derfor maatte hver Torv. dag Kl. 11 Formiddag lases en Messe, til Bedste for Førstekonsulen.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
J Met er dømt en Erkespidsbube, navnlig Poussiere (Støve. Han paastod for Retten, at alle Mennesker var Støv ligesom han, og Dommerne med.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
London, 30 Novbr. De dataviske Tropper, som bleve gjorte krigssangen paa de 3 Kolonier Demerary, Essequebo og Berbice, bestode ialt af 73 Overofficerer, 200 Underofficerer og 1248 gemeene Soldater, som alle ingen Modstand gjorde i mindste Maade. Af Skibe fandtes en holl. Korvette paa 18 Kanoner og 11 Koffardskibe.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Sidney Smith har saaet Kommission paa, at bombardere alle franske Havne, hvori der bygges og samles Landgangsfartøier. Hans Tog gaaer ud fra Dungenes, og Armamentet har en ganske ny Jndretning.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Lord Nelson har villet kiøbe Levnedsmidler i Barceldna for sin Flaade, men faaet Afslag af den spanske Regiering.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
En Kapitain paa et spansk Skib, som holdt Quarantaine i Dynerne, er død af den gule Feber.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Haag, 10 Decbr. Rustningerne mod England drives saa alvorligt, at man endogsaa har villet affordre Fiskerne alle deres Baade, hvilket man dog frufuldt igien. Nøden i adskillige Fiskerbyer er, da deres Næring nu staaer ganske stille, saa stor, at man har maattet foranstalte Kollekter for Jndvaanerne.
Jyske Efterretninger, 1803-12-23
Hannover, 12 Decbr. Fra Paris er kommen Ordre, at 3 franske Halvbrigader, omtrent 1000 Md., skulle ufortøvet bryde op fra det Hannoverske og marschere tilbage til Braband. Herved vares da en maanedlig Udgift af meer end 50,000 Daler.