JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Prinsregenten i Brasilien har den 1ste August udstædet et Manfest til det Brasilanske Folk; hvori han erklærer sig imod de Portugisiske Cortes, som en oprørisk Forsamling, siger at Kongen hans Fader maae betragtes som fangen. Alle de Tropper, som ankomme fra Portugal til Brasilien uden hans Tilladelse skulle ansees som Fiender, og Jndvaanerne skulle hvor de lande flygte ind i Skoven med alt deres Qvæg og Forraad og føre en Guerillas Krig. J Bahia er Krigen udbrudt; de Portugisiske Tropper have besat Positionerne i Omegnen; de Brasilianske Tropper, men som ere uvede Folk, have trukket sig tilbage, og afskiære al Tilførsel fra Staden; den Franske General le Bate skal organisere dem, han skal have tjent under Napoleon. En frygtelig Kamp forestaaer og det store Spørgsmaal skal nu afgiøres om Brasilen skal blive uafhængigt af Portugal eller ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 21de October. Hs. Majestæt Kongen og Hs. Majestæt Dronningen, samt Deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prinsesse Wilhelmine, behagede allernaadigst, Løverdagen d. 19de dennes, at tage Normalskolen for den indbyrdes Underviisning (i de militaire Caserneskoler i Sølvgadens store Jnfanterie-Caserne) i Øiesyn. Deres Majestæter ankom til Skolen Kl. 11 3/4, og behagede allernaadigst at blive i samme til over halv to, saa at De i næsten 2 hele Timer benaadede Skolen med Deres allerhøieste Nærværelse. Paa allerhøieste befaling bleve imidlertid de forskiellige Underviisnigsskoler giennemgaaede med den største Nøiagtighed. Først i Drengeklassen (som har 100 Drenge) Læse skolen, derpaa Skriveskolen, derefter flere Classer af Regneskolen og af Geographiskolen, og endeligen vistes, hvorledes Forstandsøvelserne foretages daglig i Afdelingerne efter indbyrdes Underviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
J Directionsstuen forevistes derefter de nye Tabeller (Læsetabellerne med Latinske Bogstaver, hvilke nu, tilligemed Læsetabellerne med Danske Bogstaver, samt Bestemmelserne for den indbyrdes Underviisning, og Bilaget til samme, omsendes til samtlige Pastorater), ligeledes fremvistes ogsaa samtlige Lister og Rapporter for sidste Halvaarsexamen m.m. Derpaa fremvistes den anden eller høiere Classe for Drengene (for 30 Børn, i hvilken indbyrdes Underviisning ikke følges og i hvilken Drengene fra 1ste Classe opflyttes. Der forevistes den Hovedregningsmethode, der i denne Classe anvendes, ved hvilken Fremgangsmaade Hovedregning, denne vigtige og heele Livet igiennem nyttige Underviisning, saa snart fremmes. Deres Majestæter begave sig derefter til Haandarbeidsskolen, efter indbyrdes Underviisning; 100 Piget lærte der efter den nye Læremaade (under een Lærerinde) at strikke, spinde, sye og stoppe. Baade, Underviisningen og Børnenes færdige, Arbeider værdigedes Deres Majestæters særdeles Opmærksomhe. Med sand Andagt og inderlig Tak til Gud for den bedste Konge og Dronning istemte Børnene til Slutning den 437te Palme: Gud, Du signer og belønner Dem; som virke Brødres Held, Hør, o hør da vore Bønner. For vor gode Konges Vel, Styrk ham ved Din Viisdoms Aand Leb ham ved Din Faderhaand! Lad ham længe Kronen bære. Os til Gavn og Dig til Ære! Og med rørt Hierte gientog hver Tilstædeværende i sit Jnderste denne, hver ærlig Dansk saa høist dyrebare Bøn Lad har længe Kronen bære. Os til Gavn og Dig til Ære,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Befordringer og Afgang. Den 14de September er overordentlig Professor i Lovkyndigheden ved Universitetet i Kiel, Dr. H. K. Brinchmann, beskikket til ordentlig Professor i Lovkyndigheden ved bemeldte Universitet. Den 17de Professor i Lovkyndigheden, G. C. Burchardt i Bonn, til virkelig Professor i Lovkyndighededen ved Universitetet i Kiel. Den 2den October: Contoirchef ved Cancelliet, Justitsraad C. Berger, til Præsident, 1ste Borgmester, Politiemester og Auctionarius i Rendsborg. – Den 30te Juni 1822 er Contreadmiral C. W. Jessen, Ridder af Dannebrøgen og Dannebrogsmand, beskikket til Gouverneur paa St. Thomas og St. Jan; samme Dato Veiermester paa St. Thomas, Oberstlieutenant og Kammerjunker P. Scholten, til Toldforvalter paa St. Thomas med Prædikat af Toldintendant derpaa Øen; den 7de September: J. Coulet til adjungeret Consul i Zette; den 17de September: Capitain J. C. Richelien til Gouverneur for de danske Establissementer paa Kysten Guinea. – Den 3die August er Skrædermester Daniel Christian With udnævnt til Hofleverandeur, og den 14de September: Oldermanden for Guldsmedlauget i Kiøbenhavn, Nicolai Christensen, til Hofguldsmed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
(Coursen er denne Postdag uforandret.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Belthasege. Fra den 21de til den 23de October ere udreiste: Fra Siella d. Mad. H. Jensen; Pastor Bojesen; Enkefrue Grevinde Reventlau; Jfr. Hansen; Auditeur C.A. Bluhme; Hr. H. C. Bruun; Proprietær Maurier. Til Sielland. Kancellieraad og Committ. Lund, Cand. juris Lund, Handelsfuldmægtig Thorne, Handelsmand Guldbrandsen, Komd. Thofte, Kontraadmiral Løvenørn, Kammerjunker Løvenørn, Pastor Boiesen med Datter, Dansk Minister ved det Engelske Hof, Hs. Ex. Grev Moltke med Grevinde og Følge, Oberstl. v. Adler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
AVERTISSEMENTS. Herved bekiendtgiøres for Slagelse Byes samtlige Forældre og Huusbønder: At Commissionen for Slagelse Skolevæsen vil være tilstede paa Borgerskolen Onsdagen den 30te October førstkommende, Formiddag Kl. 9, for at overhøre de Børn, som troe at have erhvervet de fornødne Kundskaber til at kunne i Følge Anordningen af 29de Juli 1814 udskrives af Skolen, paa det at de, ifald de have fyldt anordnet Alder, kunne fremstille sig hos vedkommende Præster til Forberedelse for paafølgende Confirmation. Samt at den i anførte Anordning paabudne HalvaarsExamen for afvigte Semestre, afholdes paa Borgerskolen, Torsdagen den 31te October og følgende Dage i de anordnede Skoletimer, hvortil alle de Unges Forældre, Foresatte og Velyndere herved indbydes. Commissionen for Slagelse Skolevæsen d. 25de Octbr. 1822. N. S. Fuglsang. Bastholm. Birch. Bagger. Kierulf. Ebbesen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Onsdagen den 30te October 1822, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver, efter Vedkommendes Begiæring afholdt fierde og sidste Auction over den, afdøde Vertshuusholder Carl Pedersens og efterlevende Enkes fælleds Boe, tilhørende Gaard i Ringsted, beliggende paa Hiørnet af Torvet og Sct. Bendsgaden, ved hvilken Auction denne Gaard absolut og uden flere Auctioners Afholdelse vorder bortsolgt. Auctionen afholdes i selve Gaarden og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 25de October 1822. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Formedelst indtrufne Forhindringer bliver den, til Tirsdagen den 29de denne Maaned, averterede Løsøre, Auction, i Jydstrup Præstegaard, over afg. Pastor Rehlings Efterladenskaber, først afholdt Torsdagen den 31te October førstkommende og følgende Dag. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Ringsted den 22de October 1822. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Tirsdagen den 29de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Frederikslunds Skove, nær ved Hovedlandeveien, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøgetræer paa Roden, hvori er Gavngiøring, og nogle Vindfælder. Kiøberne ville møde hos Skovfoged Jacob Jensen i Eichstedstund. Birch. Slagelse den 18de October 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Fredagen den 1ste November 1822 om Formiddagen Kl. 10, bliver efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, ved offentlig Auction bortsolgt endeel hos Kiøbmand Dorscheus i Ringsted udlagte Handelsvarer, af forskiellige Sorter, samt desforuden circa 50 Pd. godt sort og rødt Lak. Ringsted d. 19de Octbr. 1822. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Ved offentlig Auction bortsælges af Sorøe Academies Skove: Tirsdagen den 29de October.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
J Topshøi Skovvang. 44 Stykker Bøgetræer paa Roden. Kiøberne ville møde hos Skovfoged Torp om Formiddagen Klokken 9. J Braabye Westerskov. 85 en halv Favne Bøge Knude- og 124 Favne dito Kampbrænde. Kiøberne ville møde hos Skovfoged Nygaard om Middagen Kl. 11. J Alsted Skov. 54 Stykker Bøgetræer paa Roden. Kiøberne ville møde hos Skovfoged Oxenboll om Eftermiddagen Kl. 2.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Onsdagen den 30te October. J Gyrstinge lille Bøgeskov. 185 Stykker Bøgetræer paa Roden, Kiøberne ville møde hos Ledevogter Hans Andersen om Formiddagen Kl. 10.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Torsdagen den 31te October. Auctionen afholdes paa Søbse Tinghuus og begynder om Formiddagen Klokken 9.5 Egetræer i Alsted Skov,) 50 Dito paa Nordeng, paa Roden. 20 Dito i Bjernede Storskov, 40 Faane godt Bøgebrænde ved Windelbroehuset. 45 Favne Kampebrænde, ibid. 1 Favn Knippelbrænde ibid. 51 Favne Ellebrænde paa Nordeng. 1 Favn godt Brænde i Alsted Skov 14 1/2 Favne Kampbrænde – ibid. 60 Favne godt Brænde paa Hjørtenæs. Sorøe den 14de October 1822. Ulrich.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Forpagtning. Hovedgaarden Ottestrup, beliggende 1 Miil fra Ringsted og 2 Miil fra Kiøge, med et Areal af circa 350 Tdr. Land, ansat til 32 Tdr. Ager og Engs Hartkorn, er underhaanden at faae i Forpagtning fra første Ma 1823. Til Gaarden kan holdes 80 a 100 Stkr. Køer, foruden Heste og Unaqvæg. En Kirketiende af 238 Tdr. Hartkorn, oppebæres in natura til Gaarden, ligesom 28 hoveriegiørende Bønder og 6 Huusmænd forrette Hoverie til Jordernes Drivt. Gaarden ligger midt i sine Jorder, som alle ere af udmærket god Bonitet og under god Drivt. Conditionerne erfares hos Forvalter Baagøe paa Gisegaard ved Ringsted, som foreviser Eiendommen og foreløbig contraherer om Forpagtningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Løverdagen den 2den November førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Slagelse Raadstue foretaget Skiftesamling i følgende Boer. a. i Stervboet efter afgangne Maren Hans Datter, Møller Jens Nielsen Widts Hustrue. b. i Reebslager Lykke Jversens Opbudsboe. hvilke Boer til den nævnte Tid forventes optagne og ville, om mueligt, samme Dag blive sluttede. Dette bekiendtgiøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 21de October. 1822. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Ved Proklama, som er læst inden den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn og ved Slagelse Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have ge fordre i Brændeviinsbrænder Christen Wibe Fischer her af Byen, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, med 12 Ugers Varsel, indkaldede til for nedentegnede Skifteret at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse Kjøbstæds Skifteret den 17 October 1822. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Da jeg har tilkjöbt mig Hr. Viinhandler, Sorterups Gaard her i Byen, og agter at fortsætte de Næringsveie, der ere drevne, saa giver jeg mig den Frihed at anbefale mig paa det bedste. Nestved den 22de November 1822. M. C. Næsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Onsdagen den 23de October bortgik fra en Vogn paa Veien imellem Slagelse og Krebshuset en stor hvid Hanse hund, der lystrer Navnet Perdri. Den har en bruun Plet over det ene Øie, er forresten gandske hvid, og var ved Bortgangen forsynet med en Læderrem om Halsen, samt en liden Rift i det ene Øre. For Tilveiebringelsen, heraf loves en passende Douceur, naar man behageligen henvender sig til Giestgiver Plambeck i Krebshuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
En stor holsteensk Vogn, en nye Rensemaskine, et stort blaaemalet Klædeskab, et mindre Skab med adskillige store og smaae Skuffer, staaer til Eftersyn i Kirke Stillinge Præstegaard, for at bortsælges af undertegnede Eier, til hvem de Lysthavende behager at henvende sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Ligeledes kan ogsaa strax bekommes en 3 Etage Kakkelovn til Leie, som anvises af Præste-Enken M. sal. Lange. Slagelse den 21de October 1822. En stor guul Tæve-Hund af Myndarten, tegnet med 4re hvide Sakke, og som lader til at være afrettet, er den 21de dennes som Vildfarende optaget paa Giestgivergaarden i Corsøer, og har fra den Tid erholdt sin Føde hos Undertegnede. Den kan udleveres til dens Eier imod dette Avertissements Betaling, dens Bekostning med Føde og Oppasselse og en billig Opbringer-Betaling. Corsøer den 24de October 1822. J. F. Jørgensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Undertegnede er flyttet fra Nye, Torv, og boer hos Slagter J. Krøll paa Smedegaden i Slagelse. B. Henrichsen, Gjørtter og Klinker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Hos Undertegnede, som boer paa Slottets Gade bekommes adskillige Slags gode Bomuldstøier og gode Værgarner for billig Priis og modtager bestilninger af samme, og efter Prøver, ligeledes modtages alle Slags Garn til Forarbeidning. S. Løvstrøm, Vover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Undertegnede er flyttet fra sin Boepæl paa Rosengaden til Smedegaden hos Guldsmed Hellesen. B. Ramløse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-26
Karudser og Sudder, store og smaae, kan Karper, til billig Priis bekommes paa Bentzons lund pr. Ringsted, naar besangaaende skeer Bestilling i denne Maaned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Den Vest-Siællandske Avis, eller: FRIUS Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. den og inden. . vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Maans Tirsdagen, den 29. October 1822. No. 87. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Historisk Skildring af Begivenhederne i Grækenland siden Jnsurrectionens Begyndelse. Opsikant havde paa sin Side overbeviist sig om Nødvendigheden af at giøre Enthusiasmen almindelig for sin Sag. Allerede den 7de Marts udstædte han forskiellige Proclamationer til sine Landsmænd, som vare skrevne i en opflammende og exalterende Stil, hvori han ikke allene opfordrede dem til at tage Deel i Kampen; men erklærede dem og saa, at den allerede længe forberedede Jnsurrection var moeden til at udbryde, og lovede Dem tillige en udenlandsk Magts Beskyttelse, hvorved Jngen kunde være tvivlsom om hvilken han forstod derunder. Disse Proklamationer, som allerede ere tilstrækkelig bekiendte af de offentlige Blade, bleve ligesaa hurligt udbredede paa alle Steder i Riget, hvor der opholdt sig Grækere, som modtagne af dem med den største Enthusiasme. Et nyt Pancer, der var grydet med Symboler, som i samme Grad vare skikkede til at antænde saavel deres religiøse som deres politiske Begeistring vaiede foran hans Hær. Theodor antog det samme Feldtegn; begge Anførere foreenede lig til fælleds Operationer, og besluttede at mørschere løs paa Constantinopel; da de erfarede at Sammenrottelses Planen der var bleven opdaget og tilintetgjort, og da Ypsilanti paa den Maade blev skuffet i sine Forventninger, saa afsendte han en Coureer til Petersborg og lod Keiseren besværge ved det hellige Baand, som forbinde begge Nationer, nemlig den samme religiøse Troe, at forunde Grækerne Biestand imod deres Undertrykkere; men dette Forsøg var ganske forgiæves, som man ogsaa let kunde forudsee; thi den Russiske Keiser havde just nyelig i Anledning af de Neapolitanske Begivenheder altfor aabent og bestemt, og i heele Europas Øiesyn, erklæret sig til Fordeel for den bestaaende legitime Statsmagt og for Arvefølgerettigheden, til at han nu pludselig kunde handle i Modsætning mod de af ham vedkiendte Grundsætninger; han kunde umueligen billige Grundsætninger og Nyhedsforsøi Orienten, som han havde fordømt i Occidentensom skadelige. Grækernes Overanførers Begiæring blev derfore forkastet og kort efter blev det forkyndet ved en Keiserlig Kabinetsordre, som ogsaa blev Porten officiel meddeelt ved den Russiske Ge fandt Baron von Stroganoff: at Fyrste Lystland var afsat fra alle sine Værdigheder i den Russiske Tieneste og endog berøvet sin Borgerrettighed; saaledes forsvandt den behagelige Jllusion med Hensyn til den forhaabede Biestand fra Russisk Side med hvilken man saameget meere havde smigret sig med, som ikke allene Overeenstemmelsen i Henseende til den religiøse Troe, men ogsaa den Omstændighed syntes at retfærdiggjøre Haabet, at denførste Minister i det Russiske Kabinet og som fortrinlig nyder sin Monarks Tillid Hr. Favo d'strier en Græker af Fødsel og af Religion. Jmidlertid var man dog eengang gaaet for vidt til at kunne vende tilbage igien og der var nu intet andet tilbage for Jnsurgenterne end enten at kjæmve og seire eller at omkomme under Skarpretter nes Øxe, Ypsilanti tog ikke i Betænkning hvad han skulde vælge, han besluttede sig nemlig til at fortsætte Kampen og hans Vaabenbrødre fulgte derved hans Exempel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Porten begyndte nu ligeledes paa sin Side at gribe alvorlige Forholdsregler saasnart den havde faaet Efterretninger om Sammenrottelsen i Constantinopel; der blev strax sammentrukket Bayrakseller Regimenter og kort efter afmarscheerede den Tyrkiske Armee til Moldau, foruden at forskiellige Troppe Korps bleve indskibede paa det sorte Hav til Gallatz og Stæderne ved dette Havs Kyster J Hovedstaden begyndte talrige Arrestationer kort efter Sammenrottelsens Opdagelse, hvorpaa strax efter Henrettelser fulgte, som det pleier at skee i Tyrkiet. Men Hovederne for Complottet, havde allerede imidlertid nogle Dage tilforn truffet Forsigtigheds Forholdsregler og Anstalter til at tage Flugten i Tilfælde af, at Complottet skulde blive opdaget. Det lykkedes ogsaa de fleeste af dem at redde sig til de Russiske Stæder i Bessarabien og især til Odessa og som kunde saa meget bedre gaae an, som de Græske Fartøier allerede i lang Tid pleiede at seile under Russisk Flag J Hovedstaden var naturligviis alt kommen i den største Bevægelse ved Efterretningen og Grækernes Oprør, som var bleven halv officiel meddeelt. Alle Muselmænd bevæbnede sig strax og i Gaderne gien løb det sædvanlige Skrig, som pleier at gaae foran naar Pøbelen vil begaae Excesser, dog lykkedes de offentlige Auctoriteter i det Heele at holde Roligheden vedlige i Staden. Det blev raadet Grækerne at begive sig til deres Hjem førend Kl. 6 om Aftenen. Mange af dem, som af de rasende Janitscharers Yttringer kunde slutte sig til hvilken skrækkelig Katastrophe der forestod deres Folk, søgte hurtig at redde sig med Flugten og i kort Tid vare Øerne i Archipelet ligesom i Triest og Odessa opfyldte med dette Slags Flygtninger (Det er disse mangfoldige Flygtninge, som den Russiske Keiser nu har ladet forvise af sine Stater og som nu bestræbe sig for igiennem de Østerrigske Stater at naae til Grækenland).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Jndtil Midten af April forblev dog endnu alt forligt, naar man undtager enkelte Angreb paa enkelte Grækere, som lode sig see paa Gaderne: men dette var kun et Havblik, som gik foran en saamegen heftigere Storm og som uborød den 19de April da Efterretningen ankom, at hele Morea og alle Øerne vare i Opstand. Paa denne Dag tillode Jomscharerne, tilligemed alle de øvrige bevæbnede Tyrkiske Jndvaanere i Constantinopel, ligesom i de tilgrændsende Landsbyer Tyerapia og Bujukdere, sig at brække ind i Grækernes Huse og Kirker, og der opstod nu et Myrderie, som er alt for rædsomt til at fortælle omstændeligt. Plyndringen, Mordet og alle muelige Arter Excesser, som kun en føileløs Hob Soldater og en sanatisk rasende Pøbel kan begaae, standsede ikke, førend Roverne og Morderne bleve af Udmattelse nødte til at holde op dermed. Det var neppe at de Europæiske Gesandters Boepæle i Pera og Galata bleve respecterede: derimod de som laae i de omtalte Landsbyer f. Ex den Russiske Statsraad Hr. Fontons Lyststed bleve plyndrede og det lykkedes ham blot selv at redde sig ved at flygte op paa Løftet af sit Huus. Der Spanske Pallast blev ligeledes bestormet; men dog lykkedes det ikke Morderne at bryde ind deri, Flere Europæere, som paa Canalen faldt dem i Hænderne bleve nedsablede, og alle de Christne, som opholdt sig i Hovedstaden vare udsatte for den samme Skjebne, da ikke heller Roligheden blev bragt til veie i de paafølgende Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Saasnart Ypsilantis Proklamationer vare blevne udbredte saa erklærede alle Græske Provinser sig for ham. Morea som allerede ofte og sidst i Aaret 1770 havde gjort Opstand; men stedse med Vanheld, stode nu op frem for alle med den største Beggeistring. Biergbeboerne ved Taygeles, de endnu bestandig frie og ubetvungne Mainotter, værdige Efterkommere af de gamle Spartanere, stege ned fra deres Bierge i Sletterne og vare de første, som bragte hele Provinsen i Opstand, neppe havde Morea begyndt Oprøret førend man ombragte alle de Muselmænd, som opholdt sig i denne Provins, hvis Antal ikke er stort, blot de reddede sig, som det lykkedes at kaste sig ind i de utallige smaae Casteller, hvormed Morea er opfyldt. Saa slet endog disse Casteller vare provianterede og befæstede saa tiente de dog til et sikkert Tilflugtsted for Tyrkerne fordi de vare forsynede med Kanoner, som Grækerne aldeles manglede, da selv allene Biergbeboerne iblandt dem besad Flinte. Jmidlertid blev dog en Græsk Hær forsamlet, og det flade Land, saavel Morea som Livadien renset for Tyrkerne og Jndvaanerne i Athen tvang den Tyrkiske Garnison til at flygte ind i Castellet, hvorpaa de opret 16de et Senat. Jmidlertid havde alle Øerne i Archipelet erklæret sig for Friheden. Hydra, som er saa berømt af af sine fortreffelige Matroser, havde ligesaavel som Spezzig og Jnfara strax plantet Nationalslaget, Disse 3 Øer, som i de sidste 20 Aar havde ved deres Handel erhvervet sig overordentlige Rigdomme, udrustede i en Hast alle de Koffardieskibe, som laae i deres Havne, og bragte derved en Florille tilveie af omtrent 120 Skibe, som vare bemandede med fortreffelige Søefolk og commanderede af duelige Capitainer. Tillige afsendte de forskjellige Skibe til de Europreiske Havne for at indkiøbe Krigsfornødenheder. De rige Privatpersoner opoffrede deres Formue til Fædrenelandets Vel, og Øerne oprettede hvert sit Senat og constituerede sig ligesom de øvrige Græske Øer siden efter til smaae foderative Republiker. Disse Senater udgave derpaa forskiellige Love angaaende Behandlingen af de Europæiske Koffardieskibe i Archipelet. Endelig besluttede de at erklære Krig mod Tyrkerne og at udsende smaae Eskadrer paa forskiellige Punkter for at operere imod de Tyrkiske Skibe. De tre Senater afsendte derpaa Commissarier til de øvrige Øer for at formaae dem til at giøre fælleds Sag med dem. Først Tine, og derpaa de øvrige Cycladiske Øer, løde sig bevæge til tage Deel i Opstanden, paa Øen Syra nær, som beboes af katholske Christne, paa alle disse Smaae Øer gives der næsten ingen Tyrker, blot paa Øen Tine vare nogle Tyrkiske Ager; men som ved den Franske Residents Mægling fik Tilladelse til at begive sig bort; men de to store Øer Chios eller Scio og Mytilene eller Lesbos afholdt sig endnu fra at tage Deel i Opstanden, den første fordi den ligger saa nær ved Asien og den anden fordi den er(Forts.) beboet af saamange Tyrker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
J Larissa har Chorschid Pascha ladet halshuggaalle de Græske Gidsler. Man troer at han vil forlægge sit Hovedqvarteer til Bitoglig i Maredonien; som er saameget meere nødvendigt som de Græske Anførers Tessis og Diamanti staae i Ryggen paa ham med 7000 Mand ved Servigtig, 4 Miile fra Larissa Begge disse Anførere ere tillige i Besiddelse af Platamona i Macedonien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-29
Lord Strangford er afreist fra Wien til Verona, efterat han først havde afsendt en Coureer til London, da han havde faaet den Tyrkiske Post. – Fyrsten af Hardenberg er paa Reisen dertil. Begge Keiserne ere d. 11te October ankomne til Jnspruck og ere derfra videre afreiste til Verona. – Hertugen af Calabrien forventes dertil. Kongen af Neapel skal være blev anpasselig. – Kronprinsen af Sverrig er ankommen til Rom. Man vil vide, at Kongressen ikke vil beskiæftige sig med deTydske Anliggender; men først begynde sine Forhandlinger med de Jtalienske. – De Engelske ministerielle Blade erklære sig nu stærkt imod de Franske Ultrablade, hvorved disse ere blevne ganske consternerede. Den bekiendte General Wilson er bleven forviist fra Paris.