Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-10
Den imellem de allierede Magter og Monsteur, Kongen af Frankrigs Broder, under 23 April d. A. i Paris sluttede Convention), kan lade forudsætte, at *) J Jndledningen til denne Convention hedder det: da de allierede Magter have forenet sig i den Hensigt, at gjøre Ende paa Europas Lidelser, og at grundfæste dets Rolighed ved en retfærdig Fordeling af Kræfterne blandt de Stater, hvoraf det bestaaer; da de ville give Frankrig, efterat det har faaet en Regjering, hvis Grundsætninger yde den til Fredens Vedligeholdelse fornødne Borgen, Beviser paa deres Ønske, igien at knytte venskaFrankrigs der bestemte Grændser ogsaa ville blive de samme ved Desinitiv=Freden. Jndtil 1 Jan. 1792 vare Frankrigs Grændser, mod Norden de forenede Nederlande eller Holland og Canalen la Manch, mod Vesten det atlantiske Hav, eller som det her kaldes, biscayiske Hav, mod Sønden de pyrenæiske Bjerge, hvorved det skilles fra Spanien, og Middelhavet, mod Østen Savoyen, Schveiz og Tydskland. Det var deelt i 38 Gouvernementer, hvori man talte henved 400 store Stæder, 1500 Landstæder, 100,000 Flekker og Landsbyer. Disse Gouvernementer regjeredes af Gouverneurer, og i sammes Fraværelse af Generallieutenanter, Rigets Fladeindhold var, Øen Corsica iberegnet, 10,000 Mile med omtrent 25 Millioner Mennesker, hvilket udgjorde en Befolkning af 2768 Mennesker paa hver Miil. Landmagten bestod af 156,453 Mand. Sømagten, som under Ludvig d. 14de bestod af 110 Krigskibe, var allerede 1768, formedelst den Krig, som endtes ved Freden i Aachen 1748, hensmeltet til 70 Skibe, hvoraf 2/3 vare Libelige Forbindelser med samme, da de ogsaa, saasnart som mueligt, allerede i Forveien ville lade det nyde Fredens Velsignelser, endog førend alle desangaaende nødvendige Bestemmelser ere gjorte, saa have de i Forening med Monsieur, Kongens Broder, besluttet at ophæve Fiendtlighederne mellem de respective Armeer og gjenoprette de forrige venskabelige Forhold. Derpaa følge 9 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Fiendtlighederne til Lands ophøre, naar de commanderende Generaler og Fæstningscommandanter have tilkjendegivet, at de erkjende Monsieurs Autoritet; til Søes, saasnart Flaaderne og Havnene og de af franske Tropper besatte Sahavne have erklæret sig paa samme Maade; de allierede Magter rømme det franske Gebet saaledes som det var den 1 Jan. 1792, ligesom de uden for disse Grændser, liggende og af franske Tropper besatte Fæstninger rømmes og overgives de Allierede; de skulle overgives i efterstaaende Tidsrum: Fæstningerne mellem Rhinen og Grændsen fra 1 Jan. 1792, inden 10 Dage efter Conventionens Undertegnelse; Fæstningerne i Piemont og i de andre Dele af Jtalien, som tilhørte Frankrig, inden 15, Fæstningerne i Spanien, inden 20 Dage, og alle andre Fæstninger uden Undtagelse, der endnu ere besatte af franske Tropper, saaledes, at Alting er overgivet den 1 Juuli, Garnisonerne udmarschere med det Militaires og alle Grader Employes, nieskibe, 1783 havde Riget 90 Linieskibe og 38 Fregatter. Financerne vare ved Revolutionens Udbrud, som bekjendt, i yderste Forfald. Statsindtægterne vare, efter Necker, 643 Mill. Livres. 1787 var Statsgjelden 5220 Mill. Livres. Af Geistlige fandtes i Frankrig 1785, 366,000, som havde 122 Mill. Livres i Jndkomster, og blandt samme vare 15 Erkebisper, 111 biskopper, 200,000 Munker og Nonner, og 46,000 Tiggermunke, der sammenbragte ved Betlerie 3,600,000 Livres. Munkene og Nonnerne beboede 54,000 Klostere. Som Keiserdømme indbefattede derimod Frankrig 13,286 Mile, hvoraf 13, 166 regnedes paa det egentlige Frankrig og paa Lehnsfyrstendommene og Jonien 120 Mile. Hertil maa endnu regnes Kongeriget Jtalien (1679 Mile med 6,371,6227, Jndb.) der stod under Napoleon. Det var deelt i 128 Departementer, og havde en Befolkning af 40,968,438 Siele. Statsindtægterne vare 1807, 706, 411,472 Fr., og de bestemte Udgivter 731, 735,686 Fr. Statsgielden var 2000 Mill. Fr. Vaaben, Bagage og Privateiendom; de kunne medtage 3 Feldtstykker for hver Tusind Mand, de Syge og Saarede iberegnede; hvad der hører til Fæstningerne selv og ikke er Privateiendom overgives til de Allierede, og heri indbefattes ikke blot Artillerie= og Munitionsdepoter, men og hvert Slags Forraad, som Archiver, Jnventarier, Planer, Kort, Tegninger &c.; Garnisonerne marschere etappemæssig tilbage paa de forskjellige Veie, man bliver enig om; de allierede Hære ophæve strax Blocaden, af de faste Pladse i Frankrig; de franske Tropper, der høre til den italienske Armee, eller holde de faste Pladser i dette Land eller i Middelhavet besatte, tilbagekaldes uopholdelig af Monsieur; Stipulationerne i det foregaaende strække sig til Sø pladserne, men de contraherende Magter forbeholde sig i Definitivfredstractaten at bestemme det Nærmere angaaende Arsenalerne og Krigskibene, der befinde sig i disse Pladser, hvad enten de ere udrustede eller ikke; de franske Flaader og Skibe blive paa deres respective Stationer; men en umiddelbar Følge af Conventionen i Henseende til de franske Havne, er Ophævelsen af Blocaden til Lands og Vands, fri Fiskefangst og Kystfart, især den, der er fornøden til Parises Provintering &c. den Tidsfrist af 10 Dage, inden hvilken Fæstningerne ved Rhinen skulle rømmes, strækker sig ogsaa til Fæstningerne, Forterne &c. i de forenede Nederlande.