JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Mandagen d. 23. October hjemkaldte Gud til et bedre Liv vor elskelige Datter, Hendriette Sophie Emilie Ebeling, 10 1/2 Aar gl., efter 3/4 Aars Brystsvaghed, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres. fraværende Slægt og Venner. Spandet Præstegaard, d. 24. October 1843. C. W. Ebeling født Holst. H. P. Ebeling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Assemblee Bal Søndagen den 5. Novbr. paa Korsbrødregaard. Directionen. A. S. Tachan & CompsJernoplag. er i disse Dage atter blevet forsynet med alle til denne Handel henhørende Gjenstande. Af Skorsteens indretninger forefindes isærdeleshed et betydeligt Udvalg af alle brugelige Størrelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Søndagen den 5te November, Kl. 7, bliver Maanedsbal hos Gjæstgiver Aastrup i Varde Mandagen den 6 Novbr. næstk., Eftermiddag Kl. 2. bliver paa Ribe Raadstue afholdt Auction over Schatoller, Borde, Dragkister og en Kakkelovn, som er udpantet Gods for Communeafgifter, kongl. Skatter og Skolemuicter hos Jndvaanere her i Byen. Lysthavende indbydes. Ribe, den 28. Octbr. 1843. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Efter vedkommende Udlægshavers Begjering bliver paa Ribe Raadstue Mandagen den 6. Novbr. næstk., Eftermiddag Kl. 2, afholdt Auction over en Blæsebælge og en Ambolt, som er udlagt Gods hos Hans Donath her i Byen. - Lysthavende indbydes. Ribe, den 28. Octbr. 1843. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Tvende Ribe Cathedralskole tilhørende Capitaler, den ene paa 160, den anden paa 392 Rbd. r. S., kunne i næstkommende December Termin erholdes tillaans mod lovbefalet Sikkerhed. Begjeringer desangaaende modtages af Skolens Regnskabsfører, Casserer Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Forstanderne for Cathedralskolen i Ribe, den 28. October 1813. Frost. Høyer. P. N. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Aar 1813 den 13de October blev ved Faaborg Bytingsret, i Sagen Justitsraad By- og Herredsfoged Wiborg contra Farver Peter Zahr Adolph i Faaborg, af den beskikkede Sættedommer afsagt Dom og derved saaledes kjendt for Ret: "De af Jndstævnte Farver Peter Zahr AdolphiFaaborg som Forfatter til et i Fyens Stifts ene priviligerede Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende Nr. 102. af Dato 17de Juni 1843, indrykket Stykke, om og imod Citanten Justitsraad By- og Herredsfoged Wiborg brugte her under Sagen omhandlede fornærmelige Udladelser og Paasagn, bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke komme Citanten til Fornærmelse paa Ære og Embede eller til ForTrykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. kleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste lovstridige Forhold bøde Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv til Faaborg, Kjøbstads Fattigkasse, samt være Censur undergiven i Et Aar. Saa bør Jndstævnte og betale det Rettens Gebyhr og Skriver=Salarium, samt Godtgjørelse for Stemplet Papiir, som i Sagen, saafremt den ikke for Citanten havde været beneficeret, burde have været erlagt og forbrugt. Det Jdømte at udredes inden Femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket herved overeensstemmende med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 bringes til offentlig Kundskab. Faaborg Byskrivercontoir, den 16de October 1843. Olsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Gaardmand Ander Jensens Fallitboe, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard paa Morup Mark, Nørup Sogn, der skylder af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 enfjerded. Alb. med Bygninger og underliggende Eiendomme, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 16. November, 30. f. M.,) førstkommende. 11. December, De tvende første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted heri Byen hver Dags Formiddag Kl. 10, og den sidste i det sælgende Sted om Formiddagen Kl. 11. Foranstaaende bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhabere som for Pantecreditorer, i Overeensstemmelse med Placaten 22. April 1817, med Tilføiende, at Conditionerne for Salget ligge 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Naar den faste Eiendom er forauctioneret bortsælges Boets ubetydelige Løsøre bestaaende af 1 Skab, 1 Bord m.m. Herredscontoiret i Veile, den 21. October 1843. C. F. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Jfølge en hos Huusmand Søren Andersen afholdt Seqvestrationsforretning og efter den fra Reqvisitii Side givne Jndrømmelse, bliver det, til Sikkerhed for Omkostninger til det Offentlige, beslaglagte, ovenmeldte Søren Andersen tilhørende, Sted i Gjøddinghuse, Norup Sogn, der skylder af Hartkorn ufri Tart 1 Skp. 2 syvottended. Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: Torsdagen den 16. November, 30. f. M.,) førstkommende. 11. December, De tvende første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted heri Byen hver Dags Formiddag Kl. 10, og den sidste i det sælgende Sted om Eftermiddagen Kl. 1. Foranstaaende bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhabere som Pantecreditorer, i Overeensstemmelse med Placaten 22. April 1817, med Tilføiende, at Conditionerne for Salget ligge 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Naar den faste Eiendom er bortsolgt forauctioneres det seqvestrerede Løsøre bestaaende af Kister, Stole, Kobber- og Messingfang, Sengeklæder m.m. Herredscontoiret i Veile, den 21. October 1843. C. F. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit ved Nør Reisby beliggende Huus, bestaaende af 12 Fag, med tilhørende 10 Demather Agerland, hvormed kan følge et Stykke Mosejord; Stedet kan tiltrædes til 1. Mai. Man behager at henvende sig enten til Willads Jensen i Reisby eller Poul Sørensen i Høirup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
Hvor en stor og en mindre Vindovn, samt 10 Fag Vindver med Karme ere at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-10-30
En udmærket god Steinerviolin i Kasse er at faae tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 129. Onsdagen den 1. November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Udenlandske Efterretninger. Grækenland. Fyrst Oettingen Wallerstein er afsendt til Hofferne i London og Paris, som der forsikkres, med den Erklæring fra Kongen af Grækenland, at han vil nedlægge sit Scepter, dersom Skytsmagterne ikke sætte ham i Stand til at føre det med Ære. Kong Ottos ved denne Erklæring tilkjendegivne Hensigt, i modsat Fald at ville trække sig tilbage tilPrivatlivet, er billiget af hans Fader, Kongen af Baiern, og der skal allerede være truffen Anstalter til at optage ham i Faderhuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Spanien. J Leon har Befolkningen erklæret sig for Central-Juntaen. General=Kommandanten befalede Garnisonen at fyre paa Folket, men Soldaterne sloge sig til Folkepartiet, og Kommandanten blev fængslet. J Sevilla og Granada have været Uroligheder i samme Retning, ligesom man ogsaa i Asturien og Gallicien har begyndt at erklære sig imod den provisoriske Regering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Jtalien. Et østerrigsk Troppekorps paa 5 a 6000 Md. skal være ankommet til den romerske Grændse, og man mener det er bestemt til at besætte Legatio nerne, naar Symptommer til nye Uroligheder maatte vise sig. J den nordlige Deel af Kirkestaten hersker megen Gjæring, som Rygterne om en fransk Flaades Ankomst, Universitetet i Bolognas Lukning og om nye Finants=Forholdsregler give Næring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
England. De sidste Efterretninger fra Dublin mælde, at ikke alene der, men at der overalt i hele Jrland hersker den fuldkomneste Rolighed. – Den bekjendte Misttress Frey ligger meget syg og man tvivler om hendes Liv. – Fra China har man nogle Details i Anledning af Traktatens Udvexling. Efterat denne var skeet samledes Kommissærerne til et Festmaaltid; de chinesiske Herrer vare yderst oprømte og tomte Glas paa Glas. Den chinesiske Over Kommissær, den gamle Keyring, drak idet mindste 50 store Glas, han leverede ogsaa en sandhed hjærte gribende chinesisk Sang til Gjengield for en engelsk, Sir Pottinger udførte. Uagtet hver af de chinesiske Herrer havde drukket for sex Personer kunde de dog med temmelig faste Skridt forlade Taffelet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Blandinger. J Ragusaa sporede man d. 14. 15 og 16. Sept. stærke Jordrystelser, der anrettede betydelig Skade. Jndvaanerne havde af Skræk to Dage og Nætter leiret sig udenfor Stadens Porte, hvilket har foranlediget megen Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
D. 3. Octbr. havde man i Finme sporet et Jordskjælv, der dog ikke synes at have anrettet nogen Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
J Bosporus og Konstantinopel rasede Natten mellem 16 og 17. Sept. en heftig Storm, der, uagtet den kun varede 2 Timer, anrettede megen Skade. Henimod 100 Mennesker ere deels druknede, deels dræbte under Ruinerne af omstyrtede Bygninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
J Paris er nyligen i et Viinlager lagt Beslag paa 500 Fade forfalsket Bordeaux=Viin, der efter en kemisk Undersøgelse er styrtet i Floden. J Rouen ere 1000 Fade ligeledes lagte under Bestag. Denne forfalskede Viin bestod af Pæremost og Viingeist.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Indenlandske Efterretninger. "Det skandinaviske Selskabs Bestyrelse (Clausen, Stein, Sommer, H. P. Hansen og Monrad) har under 18 Octbr. tilsendt Politidirektøren, Etatsraad Bræstrup, følgende Svar paa hans Kommunication af Kancelliets Skrivelse: Ved at tilbagesende den medfølgende Gjenpart, forsynet med den forlangte Paategning, maae vi tillade os at yttre vor Formening om, at den i Cancelliets Skrivelse forekommende Trusel, saafremt Selskabet lagde nogensomhelst politisk Tendents for Dagen, maa være at forstaae med Hensyn til politiske Foretagender, efterdi det ikke vilde kunne falde vanskeligt, selv at enhver reen literair eller reen selskabelig Virksomhed, saaledes som den er angiven i Selskabets Love, til en skandinavisk Nationalitets Fremme, at udspore en politisk Tendents. Vi bør endnu tilføie, at, ligesom det ikke bør omtvivles, at det kgl. danske Cancelli skjænker en Virksomhed, som udgaaer fra en national Jnteresse og har den alene til Formaal, sit bifald, saaledes vidste vi ikke, at der skulde være Grund til at antage nogen Trusel om Opløsning fornøden for at bringe Selskabet til i sin Virksomhed at holde fast ved det Spor, det selv har foretegnet sig. Den Tale "Om Nordens historiske Forhold, hvormed Pastor Grundtvig saa stærkt og dybt tiltalte de ved Mødet d. 20 Octbr. i det skandinaviske Selskab Tilstedeværende, er nu udkommet i Trykken, ledsaget af et Forord, hvori Forf. omtaler vor Tale= og Skrivefrihed, og yttrer Ønsket om, at Stænderforsamlingen, ved sin næste Forsamling vil petitionere om en ny Lov for offentlig Tale og Skrift. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Theologisk Embedsexammen. D. 27. Octbr.: N.P. Krarup og N. C. K. Fogh Land.; En Non contemmendis. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Fuldstændig juridisk Embedsexamen. D. 27. Octbr.: C. C. Heise Land.; H. S. C. Ibsen Handilland. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
"Dansk Ugeskrift for 27. Octbr. indeholder en interessant Afhandling af Prof. Schouw, om "Hvorvidt det med Rette kan siges, at Jntelligentsens Sprog hos Slesvigerne er udelukkende tydsk, hvori Forf modbeviser dette, især ved at anstille en literair historisk Sammenligning mellem de Norden for Flensborg fødte Slesvigere, der som Forfattere ere fremtraadte i det danske Sprog, og dem, der have skrevet paa Tydsk. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Fædrelandet, meddeler følgende Anecdot om afdøde Professor Rask. J Leuwarden i Friesland, levede, og lever formodentlig endnu en meget lærd Friser ved Navn Montanus van Hattema, som havde anvendt det meste af sit Liv paa Studiet af det mere og meere forsvindende frisiske Sprog. Han havde en Gang seet Ras's frisiske Grammatik citeret, og ønskede meere for Curiositetens Skyld end fordi han ventede at lære Noget af den, at komme i Besiddelse af denne Bog. Efter megen Uleilighed lykkedes det ham omsider at erholde Bogen. Da van Hattema aabnede Bogen studsede han først over Anordningen og de opstillede Paradigmaer og jo oftere han tog den i Haanden, desmere steg hans Lyst til at læse den. For at kunne dette maatte han først lære sig Dansk, da han havde gjort dette gjennemstuderede han Ras's Grammatik, og erklærede nu, at dens Forfatter havde en ganske anden Jndsigt i det frisiske Sprog, end han selv, der var født Friser, havde været istand til at erhverve sig; at han først af Rask havde lært Frisisk. Da van Hattema for nogle Aar siden gjorde en Reise til de frisiske Sprogdistrikter i Holsten og Slesvig, gjorde han af Pietet for Ras's Minde og af Agtelse for det Folk, der havde født en saadan Mand, en Udslugt til Kbhvn. og forlangte ved sin Ankomst at see Rasks Grav. Men Jngen vidste, hvor den var.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Denne Begivenhed skal have været den første Anledning til, at et beskedent Mindemærke endelig reistes ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
D. 11. Octbr. holdt Roeskilde Præste-Convent siEfteraarsmøde i Ringsted, hvor en Sal paa Raadhuset velvilligen var det overladt til Afbenyttelse. Tilstede vare henved 50 Medlemmer. Blandt Forhandlingerne udhæve vi følgende:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Pastor Børresen anmodedes om, i Henhold til den i sidste Møde tagne Bestemmelse, at fremkomme med Fortsættelsen, af sit ved Efteraarsmødet 1842 begyndte Foredrag som Jndførelse af Bibelens Læsning i Almueskolerne, som Grundlag for Religionsunderviisningen. Hr. Børresen underrettede Forsamlingen om, at det ikke var en Fortsættelse, men en fuldstændigere Bearbeidelse af det Æmne, han i hiint Møde havde kortelig berørt, som han havde ønsket at fremlægge; men da han havde tiltraadt den af Flere yttrede Mening, at Conventets Tid ikke burde optages ved Oplæsning af Afhandlinger, men forbeholdes for Discussioner, lovede han at offentliggjøre sit Forslag ved Pressen, og uddeelte blandt Conventets Medlemmer et Forsøg til en bibelsk Læsebog for Begyndere, med Anmodning om, at Conventets Medlemmer vilde prøve dets Hensigtsmæssighed. - Pastor Holst fra Jydstrup fremsatte det Spørgsmaal, som en Selvmorder burde begraves uden at vedkommende Præst havde havt Leilighed til at yttre sig om Sagen. Efter en derom afholdt Discussion afgjordes, at det Ønske skulde foredrages for de høiere Autoriteter, at vedkommende Præst maatte høres, for en Selvmorders Begravelse med Jordspaakastelse blev tilladt, dog var Hensigten hermed ikke saameget, at en større Rigorøstet skulde fremkaldes, som at Øvrighedens Afgjørelse af de forskjellige Tilfælde kunde vorde ligeligere og retfærdigere, naar de Oplysninger tilveiebragtes, som ofte Jngen uden Præsten kunde eller vilde meddele. Det blev Formanden overdraget at foranstalte det Fornødne i denne Henseende. - Pastor Barfod fremsatte og motiverede et Forslag om Menighedernes Medvirkning ved Præstevalget. Pastor Tryde forebragte et Forslag om en hensigtsmæssigere Fordeling af Præsternes frivillige Bidrag til trængende Præste=Enker. Til nærmere at prøve dette Forslag blev en Comitee nedsat, hvortil valgtes Proponenten Pastor Tryde, Theilmann og Fenger. – Pastor Møhl lod uddele et Forslag til daglig Gudstjeneste i Kjøbenhavn. - J et Eftermiddagsmøde meddeelte Pastor Fenger nogle bemærkninger og hvorledes vi skulle prædike folkeligen. J Anledning af dette interessante Foredrag udviklede sig en fleersidig Discussion, hvori forskjellige af Conventets Medlemmer efter hinanden begierede Ordet. Med denne gjennem omtrent 2 Timers fortsatte Discussion, der førtes med ligesaa megen inderlig og værdig Alvor som levende Deeltagelse, endtes dette Mødes Forhandlinger. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Fra Lygumkloster skrives under 17 Okt. "Jgaar Aftes afreiste vor Flækkes almeenagtede Musikus Hr. Rohde til sit nye Embede i Varde, hvor han er blevet ansat som Organist og Stadsmusikus. Vi have i ham mistet en Mand, som paa mange Maader har vidst at forskaffe os Fornøielser uden synderlig Udgifter; tillige har han i de mange Aar, han har været i vor By, underviist mange unge Mennesker i Musik gratis, og mangen Gang har han ved høitidelige Leiligheder musiceret med sit velbesatte Korps uden mindste Erstatning. En saadan Musiker som Hr. Rohde faaer vi vel næppe saa let igjen, der ufortrødent opoffrer sig saaledes for sit Fag som han har gjort. Mindet om ham vil stedse blive os i behagelig Erindring, og vi ville af Hjertet ønske ham megen Lykke i sit nye Embede. J Fredags Aftes gav Hr. Rohde en Koncert for propfuldt Huus, og i Søndags Aftes havde han indbuden en stor Deel af Byens Jndvaanere i Hr. Jbsens store Sal, for til Afsked at give dem en behagelig Aftenunderholdning, som bestod i Sang, med Assistence af den herværende Sangforening, hvis Lærer Hr. Rohde har været. Efterat Sangen var forbi holdt Hr. Birkedommer Carstens en i Anledning af Hr. Rohdes nærforestaaende Afreise ret smuk Tale; han ønskede ham særdeles Lykke i hans nye Stilling. Forsamlingen bragte ham derpaa et levende tre Gange gientaget Hurra." (Dn.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Udnævnelser og Entledigelser. Under 25. October har Hs. Majestæt paa det kgl. Generaltoldkammer- og Commerce-Collegii allerunderdanigste Forestilling allern, udnævnt Fyrinspecteur paa Nakkehoved, Krigsraad C. Faber, til Ridder af Dannebrog-Ordenens 3die Classe, og Styrmand paa Dampbugseringsskibet "Prindsesse Wilhelmine",M. N. Rander, til Dannebrogsmand. Under 18. Octbr. er der meddeelt allerh. Confirmation paa den af Stiftamtmanden over Jsland for Cand. Theol. O. Paulsen udfærdigede Bestalling som Sognepræst til Reinevalle Menighed inden Kjøse Syssel og Sønder-Amtet paa Island. Under 21. October er Conferentsraad og Borgermester i Kjøbenhavn, F.C. Schæffer, R. af Dr. og Dhrm., udnævnt til Commandeur af Dannebrogordenen. Hs. Majest. har paa Ansøgning i Naade og med Pension fra 1ste Januar 1814 at regne enlediget Landfoged paa Ære, Etatsraad Carstens, og Sognepræst i Ban under Flensborg Provsti, T. H. Jensen. Ligeledes ere paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra 1ste Januar 1814 at regne: Told- og ConsumtionsUnderbetjente i Kjøbenhavn, H. T. Dreholdt, C. J. S. Møller, Krigsraad B. Crensburg, G. O. Sandholt, O. Kesselhahn, M. P. Albøye, G. Meyer, Capitain B. P. Schmidt, C. H. Bøhme, C. H. Deichfler, C. R. Odense og Krigsassessor O. C. F. Hoffmann. Under 20. Octbr. er Landfoged i Husum Amt, Justitsraad H. F. Kramer, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra bemeldte sit Embede, fra 1ste Novbr. d. A. at regne. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Ledigt Embede. Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Hassing og Refs Herreder under Thisted Amt. (Opslaaet vacant den 26. October. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Efterretning om ledige geistlige Embeder. 1. Hedensted og Dalby Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 267 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af begge Sognes c. 230 Tdr. Hartkorn udgjør, størstedeels efter confirmeret Forening, 81 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende c. 10 Rbd. 3) Smaa redsel 14 Lpd. Ost, 40 Snese Æg, 40 Par Kyllinger, 8 Lpd. Smør. 4) Offer og Accidentser 160 Rbd. 5) Af en Annergaard svares i Landgilde 1 Td. Rug, 1 Td. Byg, 2 Tdr. Havre, 2 Lpd. Smør. 6) Af et Huus haves i aarlig Leie 10 Rbd. Præstegaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Ager og Eng - Mølleskyld 2 Fdkr. –, med et Areal af 91 Tdr. Land. Nogen Tørv haves. Skatter og andre Afgifter udgjøre c. 117 Rbd., Erpenser 13 Rbd. Paa Embedet hviler en Bygningsgjeld, til hvis Forretning og Afbetaling der aarlig, indtil 1851, udredes 72 Rbd. Enkepension bliver at svare. Artillerihest holdes. Præstegaardens Jnd løsningssum er 125 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
2. Søndresogns Sognekald i Viborg Kjøbstad, gl. Angivelse 300 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) For den Embedet tilhørende Præstetiende og halve Kongetiende af Jorder under Viborg, ydes c. 48 enh. Tdr. Rug, 57 enh. Tdr. Byg, 81 enh. Tdr. Havre og 4 Rbd. 2) Præstetienden af Løvel og Pederstrup Sogne, hvormed Embedet er beneficeret, udgjør 76 Tdr. Rug. 3) Qvægtiende 5 Rbd. 4) Af en halv Embedet tilhørende Bondegaard i Sevel Sogn svares 5 enh. Skpr. Rug, 12 Skpr. Byg og 4 Rbd. 12 s. 5) Embeds jorderne udgjøre c. 18 Tdr. Land. 6) Residentspenge af Kirken, 16 Rbd. 7) Offer og Accidentser c. 330 Rbd. Skatter, Erpenser m. m. udgjøre c. 75 Rbd. Den ene Sjettedeel af Bankhæftelsen er indfriet deels ved en Kaldet tilhørende Capital af c. 94 Rbd., deels ved et Laan af Stiftets offentlige Midler paa c. 71 Rbd., der forrentes med 4 pCt. Enkepension svares med 18 Tdr. Rug efter Capitelstaxt og 50 Rbd. Til Formanden bliver at udbetale 16 Rbd. som Udskiftningsomkostninger for Mensalgodset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
3. Østervelling, Helstrup og Greensteen Sognekald i Viborg Stift, gl. Ang. 260 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af Sognenes c. 378 Tdr. tiendeydende Hartkorn, udgjør omtrent 71 Tdr. Rug, 100 Tdr. Byg, og 130 Tdr. Havre. 2) Qvægtiende og Smaaredsel c. 20 Rbd. 3) Nannest, Midsommer- og Paaskerente 17 Lpd. 11 Pd. Ost, 35 enh. Snese Æg og 5 Rbd. 5 Mk. 8 s. 4) Offer og Accidentser c. 150 Rbd. 5) Af en Annergaard svares i aarlig Landgilde 1 Td. 4 Skpr. Rug og 1 Td. 4 Skpr. Byg Præstegaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. med et Areal af c. 80 Tdr. Land Ager og 20 Tdr. Land Eng. Kaldet er beneficeret med 8 Tdr. Land Skov. Skatter og Afgifter beløbe c. 110 Rbd. J Udskiftningsomkostninger bliver at udrede 2 Rbd. 41 s. Den ene Sjette deel af Bankhæftelsen er indfriet ved Hjælp, deels af Kaldets egne Midler (156 Rbd. 26 s.), deels af et Laan af offentlige Midler (134 Rbd. 2 s.), deels endelig af et Tilskud af Beneficiarius paa 9 Rbd. 68 s., der bliver at godtgjøre af Eftermanden. Dragonhest holdes. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Døde. J Kjøbenhavn: Kontoirchef Lütkens Hust., GollaA. M. født Krogstad, 25 Aar; Bødkersv. Hans Nielsen, 22 Aar; Bud ved Universitetsbibliotheket, H. Pohlmann, Maren Hansen født Ryde, 26 Aar; Enkefru Jda C. Skeel født Höh ling, 69 Aar; afsk. Depotsergeant og Dbind. F. Rahnert, 58 Aar; Enke efter Sukkerm. Nestved, Karen, 70 Aar; Enke. efter Høker Hansen, Mette; Cathrine M. Simonsen, Jfr Helene K. Hvidt; Jfr. Juliane M. Sørensen, 18 Aar; Kleinsmedmester F. Langebek; Skomagersv. C. J. Due, 26 Aar. J Suserup Mølle ved Sorv. Trine Møller født Jørgensen, 36 Aar. J Raseborg, Direktor for Domskolen, Prof. U. J. Becker. J Aalborg: Distriktslæge A. F. Rauchmaul, 46 Aar; Charlotte A. Jacoby, 8 Mud.; Kjøbmand P. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
J Horsens, Kjøbmand A. H. von Essen, 71 Aar. Paa Reffstrup. Anne M. Godt født Friedrichsen, 34 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Ribe. 21de Søndag efter Trinitatis holdes i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste og Communion for Domsognets Menighed. Hr. Capellan Krarup prædiker. – Denne Dag samt de følgende Søn- og Helligdage indtil videre begynder Gudstjenesten Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Bekjendtgjørelser. Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Arvingen til Thorpe Combe, af Mr. Franc. Trollope. 2. D. - Slottet Loevestein i Aaret 1570, af J. van der Hage. 2. D. – Bibliothek for Læger, redig, af Prof. Otto. 3. H. 1843. – Tre opbyggelige Taler, af Kirkegaard. Om Nationalitetens Væsen og Betydning, en Tale af Adj. Kofoed-Hansen. - Engelske Læsestykker til Skolebrug, af C. B. Lohmeyer. - Kortfattet dansk Retskrivningslære, af Chr. Bartholin. – Biographisk Galleri, udgivet af Cand. Theol. Blicher. 3. H. (Lamartine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-01
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Grundtvigs Tale i Skandinaviske Selskab. – Om Nationalitetens Væsen og Betydning, af Kofod Hansen. – 8 vigtige Hemmeligheder for Hesteeiere. - Nordahl Bruuns hellige Taler. 1–2. D. - Nogle Tanker om Opdragelse. Bartholins Retskrivningslære. – Engelske Læsestykker, af Lohmeyer. – Gubitz Volkskalender 1844. – Birchedahls Prædiken ved Bispevisitatsen. Almanaker for 1811. 2 enh. s. i Partier gives Rabat. Almanaker for 1811. 2 enh. s. i Partier gives Rabat.