Berlingske Tidende, 1791-09-19
Fortsættelse af den Franske Constitution. 4de Afdeling. om de Forhold, som det lovgivende Corps staai med Kongen. Naar det lovgivende Corps afgiørende er constitueret, saa giver det Kongen Efterretning derom ved en Deputation. Kongen kan hvert Aar aabne Sessionen og foreslaae de Gienstand som han troer fornødne, at tages i Overveielse i den ne Session, dog uden at denne Formalitæt maae ansees for nødvendig for det lovgivende Corpses Activitet. 2, Naar ket lovgivende Corps vil adjournere længere end 14 Dage, saa maae det i det mindste 8 Dag forud lade Kongen det vide ved en Deputation 3) Det lovgivende Corps sender i det mindste 8 Dage for Slutningen af enhver Session en Deputation til Kongen, for at give ham tilkiende den Dig, paa hvilken det vil slutte sine Sessioner, som Kongen personlig kan slutte. 4) Finder Kongen det gavnligt for Statens Vel, at Sessionen bliver fortsat, eller at Adjourneringen ikke, eller i det mindste i kortere Tiid, har Sted, saa kan han sende Budskab derom og det lovgivende Corps bør raadslaae over samme. 5) Kongen skal i den Tiid, som er imellem Sessionerne, sammenkalde det lovgivende Corps, saasnart Stats-Jnteressen synes ham at udfordre det, saavel som i de Tilfælder, som det lovgivende Corps har forudseet og bestemt, førend det adjournerte. 6) Saa ofte Kongen begiver sig til det lovgivende Corpses Sessionsstæd, skal han imodtages af en Deputation, og geleides tilbage af samme. Blot Ministrene kunne følge med ham ind i Salen. 7) Præsidenten kan i intet Tilfælde være en Medlem af Deputationen. 8) Det lovgivende Corps ophører at være et raadslaaende Corps saalænge Kongen er nærværende. 9) Kongens Correspondenceacter med det lovgivende Corps skulle sted. se være contrasignerte af en Minister. 10) Ministrene have Adgang til den lovgivende Nationalforsamling, og skulle anvises en bestemt Plads i samme; de skulle høres over alle de Gienstande, som de forlange at blive hørte over, og saa efte man fordrer dem til at give Oplysning. 4de Captter. Om den udøvende Magts Haandhævelse. 1) Den høieste udøvende Magt er udelukkende i Kongens Hænder. Kongen er den øverste Chef for Kongerigets General Administration. Omsorgen for Ordens og den offentlige Roligheds Vedligeholdelse er ham fortroet. Kongen er den øverste Chef for Land= og Søemagten. Ham er det overdraget at vaage over Rigets udvortes Sikkerhed, og at forsvare dets Rettigheder og Besiddelser. 2) Kongen udnævner Ambassadeurer og de øvrige Agenter ved de politiske Underhandlinger. Han bortgiver Commanden over Armeerne og Flaaderne, samt Marskals= og Admiralsværdigheden af Frankrig. Han udnævner 2 tredie Deele af Contre=Admiralerne, Halvdelen af Generallieutenanterne, Marechal de Camps, Skibscapitainerne og Obersterne ved Nationalgendarmeriet. Han udnævner den tredie Deel af Oberster og Oberstlieutenanter, og den slette Deel af Skibslieutenanterne. J Alt retter han sig efter Avancements=Lovene. Han udnævner ved Civil=Administrationen for Søevæsenet: Ordonateurerne, Controlleurevne, Arsenalskatmesterne, Forstanderne ved Arbeiderne og Underforstanderne ved Bygnings væsenet. Han udnævner Commissarierne ved Tribunalerne og ved Nationalskatten, samt Directeurerne ved de ubestemte Contributioners Regie. Han har Overopsigten over Myn ternes Prægning, og udnævner Betienterne, som skulle udøve denne Opsigt i General=Commissionen og i Mynthusene. Kongens Bistede skal staae paa alle Rigets Mynter. 3) Kongen lader udstæde for de offentlige Betientere Patenter, Ordrer og Commissioner. 4, Kongen lader forfærdige Pensions og Gratifications=Listerne paa det samme kunne ved enhver Session blive overleverte det lovgivende Corps. (Fortsættelsen følger).