Berlingske Tidende, 1824-11-08
Efter allerunderdanigst Forestilling fra det høikongelige Danske nyCamellie har Hs. Majestæt behaget under 8de d. M. allernaadigst at me resolvere: "Vi bifalde allernaadigst, at Brahetrolleborg Skolelærer=Semina af rium i Fyen og Borris Seminarium i Ribe Stift snarest muelig nedlægges, og at de ved disse tvende Seminarier ansatte Lærere, fra he 1ste October d. A., nyde de dem tillagte Gager i Egenskab af Vartpenge, hvilke overtages af den aftagende Pensionsford. Fra samme Tid ophører det førstmeldte Semarium fra Odense Communitet tillagte aarlige Bidrag. De øvrige i Danmark værende Seminarier, fo nemlig Joenstrups og indtil videre Vesterborgs for Sjællands samt Lolland=Falsters Stifter, Skaarup for Fyens Stift, samt Als og Ærøe, Snedsted for Aalborg og Viborg Stifter, og Lyngbye for 3 Aarhuus og Ribe Stifter, blive at opretholde. Dog ville Vi, at Gagerne ved Joenstrups Seminarium ved forefaldende Vacancer, nedsættes i Overeensstemmelse med Vor under Dags Dato derom, afgivne allerhøieste Resolution. Saa ville Vi og i det foreskrevne Reglement for Underviisningen ved Seminarierne have gjort den Forandring, at Kundskab om Verdensbygningen, Geometrie, almindelig Verdens og nyere Religions=Historie, samt populair Authropologie i nædagogisk Hensyn, saa og Landhuusholdning ikke meere, som særskilte Underviisningsfag, skulle læres ved Skolelærer-Seminarierne; men at derimod herefter ved Dimissionssexamen skal i Seminarierne aflægges Prøve paa theoretisk og practisk Duelighed til den indbyrdes Underviisningsmethodes Anvendelse, og den Character, som derfor meddeles, komme i særdeles Betragtning ved Hoved=Characterens Bestemmelse, saaledes at denne ikke bliver høiere, end den for hiin Duelighed erhvervede Character, samt at enhver, der herefter antages som Elev i et Skolelærer-Seminarium, strax skal indtræde i den Klasse, hvortil han, efter sine Forkundskaber, henhører, og dimitteres fra Seminariet ved første Dimissions=Exammen, efterat han dertil findes moden. Endvidere er Vort Cancellie bemyndigen til at tillade dem, der, uden at være underviste ved et Seminarium, tiltroe sig den fornødne Duelighed til Kirkesanger= og Skolelærer-Embeder at underkaste sig Dimissions=Exammen ved et af Skolelærer, Seminarierne lige med dets Elever, og, naar samme udfalder saaledes, at de kunne erholde Dimissions-Attest, inddrømme dem lig Adgang til slige Embeder med dimitterede Seminarister. Derhos bifalde Vi, at ikke over 30 Personer maae antages paa noget af de mindre Skolelærer-Seminarier, uden dertil indhentet Tilladelse fra Vort Cancellie. Jøvrigt er det Vor Villie, at Seminariisonden skal vedligeholde de tilbageblivende Seminarier og opfylde de øvrige samme paahvilende Forpligtelser, og deriblandt at forrente og afdrage sin Gjeld, ligesonden og endvidere har at afgjøre den Gjeld, hvori Brahetrolleborg Seminarium staaer til Odense Hospital, forsaavidt det Hospitalet givne Pant og Seminariets øvrige Activa, der hjemfalde til Fonden, et dertil maatte tilstrække. Saa bør og det ved Vor allerhøieste Resolution af 16de Juni 1812 Fonden tillagte Overskud af de 10 Stiftskirker i Sjelland, saavel som og de disse Kirker tilhørende Capitaler, igjen afgives fra Fonden, for at anvendes til at afbetale den Gjeld, som af Siellands Stifts Øvrighed er contraheret til Jstandsættelsen af St. Bendts Kirke i Ringsted, i Anledning af den samme overgaaede Jldebrand, og Fremtiden at benyttes til at komme andre fattige Kirker i Stiftet, især Landsbyekirker, til Hjelp. Dog beholder Seminariisonden de alt oppebaarne Jndtægter, saavelsom dem, der endvidere maatte falde for dette Aar, imod at udrede de imidlertid paagaaende Udgifter. For at sætte Fonden i Stand til at bære alle de dem paaliggende øvrige Byrder, ville Vi, foruden de øvrige samme hidtil anviste Jndtægter, med den Undtagelse, som flyder af det, Vi allernaadigst have bestemt angaaende ovenmeldte Stiftskirker have de ved Vor allerhøieste Resolution af 3die Januar 1821, til Bedste for Seminariisonden, med 12 1/2 p. Ct. forhøiede Gebyhrer af de Expeditioner, som udfærdiges igjennem Vort danske Cancellie, Bestallinger allene undtagne, forhøiet med endnu andre 12 ½ p. Ct. af det Beløb, som de inden hiin i Aaret 1821 paabudne Forøgelse udgjorde, fra hvilken nye Tillægs=Afgift, der ligeledes tilfalder bemeldte Fond, dog, foruden Bestallinger, Bevillinger til at sidde i uskiftet Boe blive at undtage. Fremdeles skal enhver, som for Fremtiden optages paa et Seminarium, til Seminariisonden betale en aarlig Kiendelse af 10 Rbd. Sølv, og enhver, som, uden at være underviist ved et Seminarium, underkaster sig Dimissions=Exammen ved et saadant, eengang for alle erlægge en Kiendelse af 20 Rbd. Sølv til samme Fond; for hvilken Jndtægt hver Seminariforstander har at aflægge Regnskab til Vort Cancellie, efter de Regier, som af dette foreskrives gam Endelig ville Vi, at den i Vor allerhøieste Resolution af 19de Juli 1822 Seminariisonden tilstaaede overordentlige Understøttelse fra Vore Finantser af 1500 Rbd. Sølv, endnu udbetales samme for Aarene 1823 og 1824 med ialt 9000 Rbd. Sølv, samt at den fremdeles i de 5 paa hinanden følgende Aar, fra 1825-29, begge inclusive, nyder et Tilskud af 2000 Rbd. Sølv aarligen af Vor Kasse, hvorimod det er Vor Villie, at ingen videre Understøttelse nogensinde tilstaaes bemeldte Fond af Vor Kasse, men at Vort Cancellie sørger for, at Seminarifonden, ved Hielp af de den anviiste Jndtægter, tilbørligen vedligeholder Siminarierne og opfylder de Fonden iøvrigt paahvilende Forpligtelser, samt in specie afdrager saa meget som mueligt paa dens Gield.