JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
En Dame, som paa en nem Maade vilde op til Toppen, havde i dette Øiemed forsynet sig med et Par prægtig forgyldte Stylter; at hun var øvet i at gaae paa dem, det maatte man lade hende, men hvor vanskeligt det maatte være for hende at komme op paa dette steile Bjerg, ved Hielp af saadanne Redskaber, det vil enhver let indsee. Adskillige Folk, som lode til at være hendes Venner, fraraadede hende dette halsbrækkende Arbeide, skjønt hun ikke vilde lade sig sige. Men hun maatte dyrt betale denne Styltegang. Hun styrtede ned af Bierget, og man loe endog oven i Kjøbet over hendes Ulykke, istedet for at ynke hende. Nu saae jeg een komme anstigende med en stor Kurv fuld af Satirer, Comoedier, Fortællinger a., men neppe havde han nærmet sig Foden af Bierget, forend der kom to af Parnassets Politiebetjentere, der omtrent saae ud som vore, paa det nær, at de ikke havde saa tykke Stokke som disse, eller kunde confonderes med Regimentschirurger, og anholdte Personen, i Følge en Klage fra Schiller, Göthe, Wieland, Lessing og flere, som han i en Række af Aar havde gjort Jndbrud hos; de forsikkrede, at Tyveriet hidtil ikke kunde blive opdaget, uagtet det adskillige Gange havde været anmeldt, i Parnassets Adresse-Aviser, blot fordi de, der havde kjøbt Kosterne af ham, vare enfoldige no til, ikke at indsee, at han havde faaet dem paa en ulovlig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
En ung Mand kom kjørende i en Kane med fire Heste for, som alle vare ligesom besaaede med Bjelder. Denne Klingklang og Ringelrang gjenlød over hele Parnasset. Porten begyndte at smelde med Svøben, og vilde paa denne Maade med en Fart op af Bjerget. Men baade han og hans Heste bleve strax anholdte af Politiet, og derpaa transporterede hen til Lethe, hvor Parnassets Stiftschirurg ordinerede, at Digteren, for at cureres, skulde i nogle Aar bades to Gange daglig i denne Flod, derhos hver anden Time tage to Gran af Aristoeles og Horats's gyldne Piller, hver fjerde Dag sex Draaber af den sidstes Digtekonst, og naar disse Medicamenter havde tilbørlig virket, skulde han i tre Aar holde en poetisk Sultecur. Naar alt dette var forbi, kunde han indfinde sig igjen ved Parnasset, for at prøve sin Lykke, at komme op paa samme: en Prøve, som, efter Lægens Forsikkring, da neppe vil mislykkes ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
En stor Troupe, der for det meste bestod af unge Mennesker, klædte i Dragter, hvorpaa der faaes malede Spøgelser, Nisser, Herer, og hele Beeltzebubs Familie, havde forsynet sig med lange Baadshager, hvormed de søgte at nedhale dem, der næsten allerede havde naaet Bjergets Pynt. De gik ordentlig Folk paa Livet, og raabte med vilde Skrig, Plads her, J Sinker, Plads her, Men deres Herredømme varede ikke ret længe. Alle Klavrerne stoge sig sammen, og kjørte den ned af Bjerget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Nu kom der en Mand med et lille Dukkebarn, som var indsvøbt i tusinde Lapper, men de vare saa net sammensyede, at man skulde troet, den hele Dragt var forfærdiget af eet Stykke, skjønt den var sammensat af bare Klude. Dette Barn klappede og kyssede han saa inderlig, som om han selv var Fader dertil, og med dette i Haanden troede han, at kunne bane sig Vei igjennem Folkestimlen, og paastod, at enhver skulde gaae af Veien for ham. Men da han mærkede, at det ikke kunde hielpe ham, satte han sig ned i en liden Floft af Bjerget og fangede Fluer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
En, som allerede var kommen øverst ved Pynten, faldt pludselig i et Slags Dvale, og blev derpaa strax usynlig. Nærheden af Bierget var det indrettet en Quarantaineanstalt, hvor enhver, der agtede at betræde Parnasset, først maatte forsyne sig med et Sundhedspas, Adskillige, som havde forfærdiget usædelige og forføriske Digte, fik intet Pas, og maatte altsaa vende med uforrettet Sag tilbage. De kunde ikke engang nyde den Ære, at komme hovedkuls ned fra Parnasset. Paa den anden Side af Bjerget havde endeel æsthetiske Recensenter opslaaet Fjelleboder, hvor de Potter, der kom hovedkuls ned, kunde, for gode Ord og Betaling, faae Røgelse a. til at styrke sig paa Ved Foden af Bjerget stod der en utallig Mængde unge Mennesker, som hver Gang, og nogen faldt baglænds ned, begyndte at skoggerle, skrige, og raabe hurra, og syntes inderlig at gotte sig ved at være Vidne til alle disse Ulykker. Midt under alle disse Optrin omkring og paa Parnasset, hørte jeg en tordnende Lyd, hvorved hele Bjerget syntes at ryste, og det forekom mig, som Jupiter paa engang vilde ødelægge med sin Torden hele Parnasset og alle Poter. Men jeg tog meget feil; det var Fodposten udenfor mit Vindue, som slog paa den fæle Gongong, – jeg vaagnede op og Parnasset var forsvundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Udenlandske Efterretninger. Hr. Justitsraad Rothe har i et af vore periodiske Skrivter leveret en Besvarelse paa de Yttringer angaaende Ægteskabsskilsmisser, som findes i Borgervennen for dette Aar. Resultaterne af denne ere, at Justitsraaden paa intet Sted i sit Skrivt har angivet nogen Dom om vor National-Caracteer eller af de fremsatte Beregninger hentet noget Beviis om Skilsmissernes skadelige Jndflydelse paa samme, men at hans Betragtninger have været ganske almindelige; at han ligesaalidet har fremstillet vor Lovgivning paa en Maade, der kunde give Udlændinge Anledning til at ansee den som feilende eller mangelagt tig, da hans egne litteraire Arbeider tvertimod vidne om, at han har gjort andre Nationer bekjendte med enkelte Deele af vor Lovgivning, men at Love kunne, hvor vise og retfærdige de end ere, ikke bestandig være aldeles passende til Tiden; at han har troet, at 291 Begjeringer og Skilsmisse, vare paa eet Sted for mange mod 937 nye, og at det altsaa var Tid at prøve, om Lovene i den Henseende harmonerede med den aldeles forandrede Tone og den almindelige Stemning af Tænkemaaden; at han aldeles ikke har opgivet Forholdet imellem de i Kjøbenhavn og dets Forstæder i Aaret 1804 begjerte eller ansøgte Ægteskabsskilsmisser til de paa samme Tid og Stæder virkelig værende, men derimod til de paa samme Tid og Stader indgangne, altsaa nye Ægteskaber. For at godtgjøre, hvorvidt de til Magistraten i Kjø 75 til 1795, og fra 1795 til benhavn, fra 1 1804 indkomne Klager angaaende Ægteskabsskilsser havde tiltaget eller aftaget, anføres følgende Tabeller, uddragne af Magistratens Protocoller: For de Aar fra 1775 til 1795. Første Decennium. Andet Decennium. Klager fra Sum Klager fra Sum Mand Fruen, ma. Aar. Mand Fruen, ma Aar. folk, 1 tim folk. tim Fra 1795 til 1804. Klager fra Summa. Aar. Mandfolk. Fruentimm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Af disse Tabeller sees de Skilsmissesøgendes tiltagende Antal. Enhver Upartisk maa indcommene Forfatteren af Bogen om Mateskabsskilmisser, at 291 Begjeringer om Skilsmisser mod 937, nye Ægteskaber i et eneste Aar virkelig er et stort, et alt for stort Antal. Men da Summen her angives i det Hele, uden Hensyn til, af hvilke Folkeclasser de Skilsmissesøgende vare, saa lader der sig heraf neppe udlede Resultater, der kunne bevise, om Lysten til Skilsmisser i Almindelighed. Man kunde maaskee indvende, at de fleste Skilsmissesøgende sædvanlig bestaae af Folk, der henhøre til de lave, ja af de allerlaveste Stænder, og at man, saalænge det ikke bevises, at de henhørte til alle Stænder uden Forskjell, neppe kunne tjene til Basis for Beregninger, der skulle gielde for hele Hovedstadens og dens Forstæders Folkemasse i Almindelighed. - Jmidlertid maa det glæde hver Sandhedens og Fædrenelandets Ven, at Mænd af Talenter og Skarpsindighed med Grunde og Modgrunde offentlig veie og prøve en Gjenstand af saadan Vigtighed. Studser end Enropa ved at høre, at hvert tredie af de i eet Aar indgangne Ægteskaber i Kjøbenhavn var ulykkeligt, saa har det tillige Grund til at beundre et Land, hvor man med saa megen Varme for den gode Sag kappes om at bøde paa Tidsalderens Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Hr. Pastor Pavels er nu fremkommen med Anmærkninger over Hr. Biskop Bojesens Plan til Forbedring i den offentlige Gudsdyrkelse. Forf. søger heri blandt andet at godtgjøre, at den nærværende 121 Aar gamle Liturgie har, med alle sine Mangler, de to væsentlige Fortrin, at den kan bruges af hver evangelisk luthersk Christen uden Forskjel, med lige Opbyggelse, og at de Formularer, den foreskriver, have med alle deres materielle Ufuldkommenheder, meget formalt Værd, naar hver betragtes særskilt, nemlig en passende Længde, Jndklædning, Tone, Alt, inddagen bonsens, og ægte Christendomsaand. Han mener, at den foreslagne Liturgie hverken bør eller kan indføres overalt i begge Rigerne, da den har alt for meget Localt, men at han, hvor fortræffelig den end iøvrigt er udarbeidet, hellere vilde see den gamle vedligeholdt, end den nye i eet og alt sanctioneret. Forfatteren vil heller ikke bifalde Biskop B. Mening, "at Læreren ei bør være indskrænket til Dagens Evangelium eller Epistel, men have Tilladelse til at vælge frie Texter, da han troer, at ikke alle Præster tilbørlig ville vide at bruge denne Frihed. Ligesaalidet bifalder han Forslaget, at vedligeholde Kirkegangskoners Jndledning. At Præsten knælende skulde læse eller synge Collecten, forekommer ham upassende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Onsdags Aften døde en Mand paa et Vertshuus i Kjøbenhavn, hvor han var kommen ind som Glæst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Et af vore Blade fortæller, at man i et Vertshuus paa Vesterbro saae endeel beskienkede Confirmanter gjøre Optøier paa den Dag, som burde være dem hellig deres hele Levetid. Som et Exemvel paa den uhyre Mængde Drikkehuse og Brændeviinskipper i Kjøbenhavn anføres, at der i lille Larsleistræde findes 11, i Fiolstræde 49 og i Adelgaden 60 saadanne Steder, Præsidenten i det Kongel. Danske Cancellie er nylig kommen tilbage til Kiel, hvorfra han havde gjort en liden Reise paa nogle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Den Kongelige Danske Charge d'Affaires i Lissabon, Hr. Stub, er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Corfu har den Russiske Gesandt overleveret den derværende Danske General-Consul en Note, hvori der erklæres, at den Russiske ViceadmiralSemhaven har Ordre, at bloquere alle Havnene ved det Adriatiske Hav, som Østerrige i den sidste Fredsslutning har givet Slip paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Capitain Venzel v. Haffner har i Nærheden af Kiel ladet opføre en Jordhytte, hvori 24 Mand kunne have Plads, og som er indrettet ligesom de Franske Troppers i Leirene ved Bologne og Zeyst. H. K. H. Kronprindsen har behaget at tage den i Øiesyn, og Byens Beboere vandre ligeledes flittig hen for at see den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J et af vore Maanedsskrivter vil man med det første læse en Efterretning om de Svenskes Jndfald i det Trondhjemske i Aaret 1719.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Afdøde Kherre Berent Ankers Testamente er nu confirmeret af H. M. Kongen, og den ansatte Commission tiltræder Fideicomissets Bestyrelse. Den Afdødes Broder, Kherre P. Anker, har formedelst andre Forretninger frasagt sig Deeltagelse i Administrationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Christianiaavis findes et Hædersminde over Justitsraad Bukier, indsendt fra Folloug, ved Efterretningen, at han har nedlagt sit Embede som Slotsfoged over Aggershuus Stift og Foged over Aggers og Folloug Fogderie, efter 34 Aars trofast og nidkjer Embedsførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Løverdags Nat har der været en skrækkelig Jldebrand i Skjelskjør. Der er ialt brændt 29, store og smaa Bygninger, tilligemed endeel Jndbo og Kreaturer. Den allermindste Deel deraf var assureret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Natten imellem Torsdag og Fredag opkom der Jld i et Huus i lille Kongensgade. Men den blev strax slukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Følge høieste Tilladelse maae Officiereene af det ridende Corps i Tønningen, som i forrige Aar fik en ny og forbedret Organisation, samt allerhøieste Tilladelse at føre Navn af Frederiks corps, for Fremtiden bære det borgerlige Feldt tegn af Guld, indvirket med grøn Silke. Ligeledes er det bevilget Chefen og Majoren af Corpset, at bære to og de andre Officierer en Guld Epaulet, som de sidste skulle bære paa den høire Skulder. H. D. Prinds Christian af Augustenborg, som nu opholder sig i Hovedstaden, reiser om kort Tid igjen til Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Skipper K. J. de Groot, som under det Pappenburgske Flag d. 18de f. M. ankom fra Norge til Tessel, har berettet, at han d. 16de s.M. har været ombord paa en Engelsk Fregat, som, efterat man havde gjennemseet hans Papirer, lod ham passere igjen. Ombord paa Fregatten fandt han tre Preussiske Skippere, som alle havde ført Trælast fra Norge. Det ene af disses Skibe blev taget d. 13de f. M. og sendt til Yarmouth, de to andres skulle følge did med Fregatten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Den forhen omtalte Prisafhandling om Guldhornene, forfattet af Prof. Müller, er nu udkommen. Blandt andet erfares deraf, at det ældste Guldhorn en Tidlang prydede Kronprinds Christians) Skjenkebord, som med sine Hofmænd kappedes om at rømme det. Men selv de kjekkeste Drankere kunne ikke tømme det, som andre Pocaler, i et eneste Drag. De behøvede fire lange Drag til at drikke de halvtredie Potter Viin, hvormed Hornet var fyldt. Det veiede 205 Lod eller 6 Pund 13 Lod, var 2 Fod 9 Tom. langt; den *) Som Konge Christian den Femte. store Aabning havde i Omkreds 1 Fod, i Gjennemsnit 4 Tommer a. - Blandt de forskjellige deels kloge, deels enfoldige, deels trykte, deels skrevne Bøger og dette Æmne er der især et hidtil utrykt Værk med mange Tegninger - Frugten af 5 Aars møisommelige Arbeide, – af den lærde Prof. og Conrect. Bircherod. Det gjemmes paa Universitets Bibliotheket; et andet vidtløftigt Skrivt om samme Æmne, af Præsten J. Sorterup gjemmes i Manuskript paa Kongens Bibliothek. Men enhver af disse Forfattere synes at have forklaret Figurerne efter sine egne Yndlingsideer. Theologen med Hensyn til Theologien, Mathematikeren som mathematiske Figurer &c. End- og i vore Dage skal een af adskillige Skrivter i Landvæsenet ikke ubekjendt Mand have sysselsat sig med deres Forklaring, og villet bevise, at Hornene vare Modeller af gamle Danske Kornmaal (!). Saaledes brøde de Lærde deres Hoved med Udtolk ninger, indtil et tyvagtigt Menneske ved at stiele dem tildeels gjorde Ende paa Striden. Nogle Klumper Guld deraf gjemmes endnu paa Zahlkammeret. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Udenlandske Efterretninger. Den Bataviske Republiks Udgivter for dette Aar ere langt større end i noget af de forrige, nemlig salt henved 80 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Fald der skulde udbryde Krig imellem to store Magter (formodentlig Preussen og Rusland, vil Frankrige stille 120,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Den Engelske Consul Scott, som har ført en Brevvexling med General Craig i Messina, er bleven arresteret i det Neapolitanske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
I Sicilien hersker der en stor Mangel paa Levnedsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Ved Mundingen af Elben er der nu ankommen en Engelsk Fregat, der skal føre den Engelske Gesandt i Berlin, Hr. Jackson, tilbage til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Porten sender nu en Gesandt til Paris, der medbringer sjeldne Perler, prægtige Diamanter, kostbart Peltsværk og de smukkeste Arabiske Heste, som Foræring for den Franske Keiser og Keiserinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Tyrkerne ere nu i Begreb med at aabne Feldttoget mod Serierne. Storvizieren sørger for, at Tropperne exerceres paa Europæisk Viis, og man venter nu Franske Officierer, som fuldkommen skulle organisere dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Den Russiske General Sicianoff, som anførte Tropperne i Persien, er bleven et Offer for et skjændigt Forræderie. J det Øieblik, da Staden, Bacou den bedste Persiske Havn ved det Caspiske Hav, i Provindsen Schirvan, nogle 70 Mile fra Astrakan - var bleven indtagen ved Storm foreslog den en Capitulation, som man tilstod den. Generalen begav sig derpaa ind i Byen, for at underhandle med den afsendte Arabiske Deputation. Men da han traadte ind i Teltet, blev han overfaldet og myrdet af nogle Banditer. - Dette skede blandt Barbarer, – i det oplyste Europa blev der i Revolutionskrigen begaaet et ligesaa afskyeligt Mord paa det Rastadtske Gesandtskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Førsten J. v. Lichtenstein i Wien har givet Slip paa sin Løn som Hofkrigsraad, og bedet, at den maatte tilstaaes de i sidste Krig saarede Soldater. - Førsterne af Schwarzenberg, Trauentmannsdorf, Sinzendorf &c. havde søgt om Tilladelse, at foranstalte en Redoute til Understøttelse for de Fattige, og for at gjøre den ret talrig, havde de sammenskudt en Pensum, til at indkjøbe forskjellige Sølvmynter og Ting af Værdie, og bestemt altsammen til et frit Lotterie for alle dem, der besøgte Ballet. Der indfandt sig saa mange Mennesker, at Værelserne ikke kunde rumme dem, og der indkom en Sum af 18000 Fl. Over 7000 Personer vare tilstede, og nogle 20 fik Ondt i den store Trængsel og Hede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Den Svenske Astronom Svannerg har i Aar vundet den af den berømte Lalande udsatte Præmie for det bedste aftronomiske Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Hoffet i München har allerede faaet en Skrivelse fra Regjeringen i Düsseldorf angaaende denne berømte Stads Maleriesamlings Tilbagelevering, Den vurderes for adskillige Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Keiser Napoleon har skienket alle de i sidste Feldttog saarede Franske Officierer og Soldater Beløbet af 3 Maaneders Gage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Churbaden har aabnet et nyt Laan i Frankfurt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Mellem München og Düsseldorff er der opstaaet en alvorlig Correspondence. Bayerne forlanger de resterende Jndkomster indtil den Dag Landet blev afstaaet, og Hertug Johan reclamerer alle de Undersaatter, der have ladet sig hverve ved den Bayerske Armee. Strædet, der skiller Neapel fra Sicilien, og som under Navn af Seylla og Charybdis var en saa berygtet Havhvirvel hos de Gamle, kan nu be seiles uden stor Vanskelighed. Admiral Nelson er endog engang passeret samme paa sine Krydstoge i Middelhavet med en heel Krigsflaade, med fulde Stil. Scylla er egentlig en Klippe ligeover for Charybdis, og danner et lidet Forbierg, der løber ud i Søen og møder Vandet i det det kommer udaf den smalleste Deel af Strædet. De Gamle have digtet mange Fabler derom. Charybdis kaldes et vist farligt Sted i Strædet, hvor Vandet er stedse i Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Dr. Rehman, som er fulgt med det Russiske Gesandtskab til China, har vaccineret et stort Antal Mongoliske Børn. J Thibet har han opdaget endeel nye Lægemidler, som bruges der og ere ubekjendte i Europa. Han har kjøbt et lidet Thibetansk Apothek, der indbefatter 60 forskjellige Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Paaskemessen i Leipzig er i Aar ikke saa rig paa Bøger, som afvigte Aar; Fortegnelsen over de udkomne Skrivter indbefatter nogle hundrede færre Bøger. Men alligevel er der, med Jndbegreb af Musicalier og udenlandske Bøger, dog udkommen 3077 (!), hvoriblandt der, som et Tydsk Blad udtrykker sig, denne Gang kun findes 188 Romaner og 72 Lyste, Sørge= og Skuespil, J en Verbal=Note, som Preussen lod overlevere Engelland førend det sidste havde besluttet at lægge Beslag paa Preussiske Skibe &c. siges: "at Preussens Konge indtil den sidste Krigs Udbrud, ikke ønskede andet end at sikkre sit Monarkies og sine Naboers Rolighed. Den Gang kunde han have iværksat det paa en Maade, som alle Hoffer vilde bifaldt. Han har endog efter den sidste Krig villet det, men det stod ikke mere til ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Frankrige betragtede Hannover som en Erobring, og det var i Begreb med at besætte det igjen uden at Engelland kunde forhindre det. At Preussen tog Landet i Besiddelse og spærrede de Tydske Havne for det Brittiske Flag, ligesom ved de Franskes Occupation, var den eneste Betingelse, hvorpaa de fremmede Tropper forlode Hannover og Roligheden, i Norden blev betrygget. Det koster H. Preuss. Majestæt selv følelige Offere, og Huset Hanno og vers Offere ere en uundgaaelig Følge af en Krig, hvis Udbrud Preussens forsonende Politik ikke har kunnet forebygge, og som kunde endnu have havt langt være Følger. Tractaten imellem Preussen og Frankrige sikkrer i det mindste de nordlige Stater a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
J Moniteuren læses nu den Russiske GeneralKutusons Krigsberetning om Slaget ved Ansterlig, forsynet med en stor Deel djærve og gjendrivende Anmærkninger, der levere vigtige Bidrag til dette mærkværdige Slags Historie. Den forenede Russisk Østerrigske Armee bestod af 120,000 Mand; den Franske derimod kun af 100,000. Heraf vare kun 65,000 paa Valpladsen, og de øvrige fordeelte paa forskjellige Steder. Selv af disse 65,000 blev et Reservecorps af 15,000 Grenaderer aldeles ikke brugt, og den Russisk Østerrigske Armee blev altsaa slaaet af 50,000 Mand Franske. Det var derfor at General Savary svarede Keiser Alexander, da denne sagde: "De havde færre Tropper, og vande dog Seier, "det er netop deri Krigskonsten bestaaer. Keiser Napoleon sagde allerede Aftenen for Slaget, at om end Russerne og Østerrigerne vare 300,000 Mand i Tallet, skulle de ikke undgaae ham, naar de bleve angrebne paa den bestemte Punct. Paa Valpladsen saae Russerne saa meget talrige ud, fordi de havde adspredt sig, og de Franske Tropper derimod havde holdt sig tæt sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-03
Moniteuren finder det meget upassende, at en Russisk General offentlig taler om, at de Østerrigske Tropper ikke havde aldeles opfyldt deres Pligt, da Østerrigerne netop havde fægtet med udmærket Tapperhed, og man paa Steder af Valpladsen, hvor man kun fandt faa Russer, stødte paa hele Bunker, af Østerrigere. Men Troppernes Tapperhed er ikke nok, i Krig kommer det meest an paa Ansørernes Duelighed, anveuvrene og rigtig beregnede Planer. Hvilke Tropper ere tapprere end de Tyrkiske og hvor svage ere de ikke alligevel? De Russiske Tropper kan man langtfra ikke negte personlig Tapperhed, men det var ubilligt at anstrænge uovede Tropper saa meget. Russerne kunne overvinde Perser og andre Asiatiske Nationer, men med Franske Tropper kunne de ikke maale sig. Moniteuren siger til Slutning, at han vil raade Rusland aldrig at tale mere om Slaget ved Ansterlitz og aldrig at blande sig mere i Frankriges Anliggender.