JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Paris, den 22de Juli. Man har her Efterretninger fra den store Armee til 10de dennes, Dengang var Keiserens Hovedqvarteer endnu i Willna. Hs. Maje fint er bestandig ved ønskeligste Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Af Staden Parises Civilregistre for 1811 seer man, at Antallepaa de Fødte i dette Aar har været 21, 168, og paa de Døde 15,772. Samme Aar talte man 4534 Ægteskaber.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Hs. Durchl. Prinds Erkecantsleren var igaar i St. Cloud, fora bringe Keiserinden sin Hyldest. Det Keiserl. Huses Storembedsmænd, havde ogsaa den Ære at faae Andients hos Hs. Keiserl. Majestæt. - Hs. Majestæt Kongen af Rom har for nogle Dage siden forladt Slot, tet i Mendon, og boer nu paa Slottet St. Cloud.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Den store Armees 6te BulletinWillna, den 11te Juli 1812.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Kongen af Neapel vedbliver endnu bestandig at forfølge den russiske Arriergade. Den 5te stødte han paa det fiendtlige Cavallerie i dets Stilling ved Dylana, og lod det angribe af den Brigade let Cavallerie som General Baron Subervie commanderer. De preussiske, würtembergske og polske Regimenter, som høre til denne Brigade, angrebe med største Uforsagthed. De kastede en Linie russiske Dragoner og Husarer, og gjorde 200 af samme tilligemed deres Heste til Fanger. Da Fienderne vare komne over Diana, vilde de forsvare Overgangen og kastede Broerne af; men General Grev Montbrup lod fine 5 Batterier let Artillerie rykke frem, som i flere Timer anrettede Ødelæggelse i de fiendtlige Rækker. Russernes Tab var betydeligt.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
General Grev Sebastiani er samme Dag ankommen til Vidzoni, som Keiseren af Rusland havde forladt Aftenen iforveien. - Vor Avantgarde er ved Duna. - General Grev Nansouti var den 5te Juli i Postavoui. For at passere Diana, 6 Mile derfra, begav har sig til Kongen af Neapels høire Fløi. Brigadegeneral Roussel gik med det 9de Regiment polske lette Ryttere og det 2det Regiment preussiske Husarer over Floden, kastede 6 russiske Eskadroner, nedsablede mange af dem, og tog 45 Mand og nogle Officerer til Fange. General Nansouti er meget tilfreds med General Roussel, og rosen ligeledes Lieutenant Borke af 2det Regiment preussiske Husarer, Underofficeer Krause og Husar Lutze. Hs. Majestæt har givet disse Æreslegionens Kors. - General Nansouti har gjort 130 russiske Husarer og Dragoner med Heste til Fanger.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Den 3die Juli aabnedes Communicationen mellem Grodne og Wilna over Lida. Herman Platow, som var fortrængt fra Grodno med 6000 Kosakker, viiste sig foran Lida, hvor han fandt de franske Forposter. Den 5te gjorde han en Sidebevægelse af Jvie til. General Grev Grouchy besatte Witchnew, Traboui og Soubetnicky. General Baron Pasol var i Perchau; General Baron Borde Soult i Blakchtoui; Prindsen af Eckmühl var paa den anden Side af Bobrowitsky og satte Spidserne af Colonnerne i Bevægelse til alle Sider. Platow trak sig den 6te skyndsomst tilbage over Nikolaw. Fyrst Bagration, som i de første Dage af Juli var afgaaet fra Walkowisky forat marschere til Willa, er bleven afskaaren paa sin Marsch. Han gik samme Vei tilbage, forat naae Minsk; men da Prindsen af Eckmühl forekom ham, forandrede han sin Retning, og istedetfor at begive sig til Dana vendte han sig mod Borysthenes, over Bobrinsk, i det han vadede gjennem Moradserne ved BeresinaPrindsen af Eckmühl er den 8de trukken ind i Minsk, hvor han har fundet betydelige Forraad af Meel, Havre, Klædningstykker o. s. v. Bagration var allerede indtruffen i Novoi=Sworgiew; da han saae at man var forekommet ham gav han befaling at opbrænde hans Magasiner; men Prindsen af Eckmühl gav ham ikke Tid dertil. Kongen af Westphalen var den 9de i Nowsgrodeck, General Regnier i Slomm. Magasiner, Bagagevogne, Apotheker, enlige eller afskaarne Mennesker falde os daglig i Hænderne. De russiske Divisioner drage omkring i disse Egne, forfulgte fra alle Sider; de lade deres Bagage i Stikken, opbrænde deres Magasiner, ødelægge deres Artillerie og lade deres Pladser forsvarsløse tilbage. General Baron Colbert har i Wileika taget et Magasin med 3000 Center Meel og 100,000 Nationer Tvebakker; ligeledes fandt han der en Kasse med 20,000 Franker i Kobberpenge. Alle disse Fordeele koste den franske Armee saa at sige ikke en eneste Mand. Fra Feltogets Begyndelse tæller man i alle Corpser tilsammen neppe 30 Dræbte, omtrent 100 Saarede og 10 Fangne. Men vi have allerede 2000 til 2500 russiske Fanger. - Fyrsten af Schwarzenberg er ved Droghitschin gaaet over Bug, har forfugt Fienden i forskiellige Retninger, og bemægtiget sig adskillige Bagagevogne. Fyrsten er meget tilfreds med den Modtagelse han erholder af Jndvaanerne, og den i disse Egne herskende Tænkemaade. Saaledes ere vore Forposter, 10 Dage efter Felttogets Aabning, ved Dana. Næsten hele Litthauen, der har 4 Millioner Jndvaanere, er erobret. Krigsbevægelserne have begyndt ved Overgangen over Weichselen. Keiserens Planer vare nu opdagede, og der var ingen Tid mere at spilde forat udføre dem. Armeen har ogsaa efter Overgangen over hin Flod gjort forcerede Marscher, forat mandeuvrere sig hen til Düna; thi der er længere fra Weichsel til Düna end fra Dana til Petersburg, eller Moskow. - Russerne synes at concentrere sig ved Dünaburg, og at have den Plan at oppebie os der og levere et Slag, førend de træde ind i deres gamle Provindser, efterat have rømmet Polen uden Fægtning.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Den 24de Juli. Moniteuren for igaar indeholder 10 Dags befalinger, som Keiseren har udstædt fra sit Hovedqvarteer Willna, og hvoraf den sidste er dateret 10de Juli. Den første bestemmer en Regieringscommission for Hertugdømmet Litthauen, bestaaende af 7 Medlemmer og en Generalcommissair, i den anden udnævnes disse Medlemmer. De andre angaae ligeledes dette Lands Civil- og Militairorganisation.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Baronne, den 18de Juli. I dette Øieblik høre vi, at Engellænderne ganske er slagne ved Guetaria, som de havde beleiret med Udskibningstropper tilligemed nogle Jnsurgenthander. General Aussena commanderer den franske Sturke. Han har frataget Engellænderne 5 Kanoner, som de havde sat i Land; og gjort 35 Engellændere, hvoriblandt 3 Officerer, til Fanger. En stor Deel ere flygtede ind i Biergene, og man indhenter hvert Øieblik nogle af dem. De have efterladt mange Døde og Saarede paa Valpladsen.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Turin, den 15de Juli. Hs. Keiserl. Høihed Prinds Generalgoverneurens Garde har idag forladt vor Stad, forat begive sig til den store Armee. Hs. Keiserl. Høihed lod den først passere Revne og beværtede den derpaa i den Keiserlige Have ved et Bord paa 600 Couverts. Ved Prindsens Taffel vare alle dette Corpses Officerer. Mere end 30,000 Tilskuere opfyldte Haven. Ved Bordet udbragtes Keiserens Skaal, og efter Maaltidet begav Corpset sig strax paa Marschen, under det gientagne Udraab: Keiseren leve! En stor Deel Mennesker ledsagede det uden for Murene, og mange Vogne fulgte efter det.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Martigues den 9de Juli. Den engelske Fregat i Ardente, der krydser ved Rhones Munding havde igaar afsendt et Fartøi med 15 Mand, som commanderedes af en Midshipman, for at hente Sand fra en Nabos. Ti af disse Søfolk vare Americanere, som vare pressede af Engellændere, og hemmelig havde forsynet sig med Vaaben, da de troede denne Leilighed gunstig til at erholde deres Frihed. Saasnart de vare i Land nødte de Anføreren med de 5 Mand at indskibe sig, og seile tilbage til Fregatten. Efter deres Udsagn vare endnu 32 af deres Landsmænd ombord paa denne, der, ligesom de, ere pressede til at tiene paa de engelske Skibe.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Curhaven, den 10de Juli. En fiendtlig Krigsbrig er den 9de om Aftenen strandet udenfor Neuwerk. Neppe var denne Tildragelse bleven bekiendt, førend den Keiserlige Flotille kom for at bemægtige sig Skibet, inden de engelske Skibe, der havde Station udenfor og avancerede hen mod Stedet, kunde komme det til Hielp. Garnisonen i Cuxhaven begav sig ud paa Strømmen for at understøtte Flotillen og tage Deel i Fægtningen, hvis Engellænderne vilde forsøge at giøre Modværge. Men da Modvind sinkede vore armerede Skibes Seilads, fik den strandede BrigsBesætning Leilighed til at opdage vore Bevægelser, sætte Jld paa Skroget og roe bort. Kort efter sprang Briggen med et stærkt Knald. Man mener at dette Skib førte Krigsmunition, hvilket vil giøre Fienden Tabet dobbelt føleligt.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Frankfurt, den 24de Juli. Efter offentlige Blade vil Hs. preussiske Majestæt om nogen Tid giøre en Reise til Schlesien.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Vien, den 13de Juli. De i disse Egne tilbageblevne Tropper øves daglig i Skiveskyden.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Uagtet den udbrudte Krig vedbliver vor Cours dog at forbedres.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Den 20de d. ventes den Keiserl. Kongel. Statsminister Grev von de Metternich tilbage.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Fyrsten af Schwarzenbergs Corps bestaaer af 7 Regimenter Cavallerie, 10 Regimenter Infanterie, 2 Batailloner Grenaderer, 3 Bade tailloner Croater, 2 Divisioner Jægere, 3 Compagnier Skandsegravere, 1 Compagnie Pontoniers og et betydeligt Corps Artillerie.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Gallizien, den 3die Juli. Den af Husarregimentet Hessen Homburg bestaaende Afdeling af 2 det i Hertugdømmet Warschau indrykkede østerrigske Hielpecorpses i Avantgarde helstes i Zamose med 29 Kanonskud fra Fæstningen. de Den warschauske Regiering har paataget sig dets Forpleining. Under Cavalleriegeneral Fyrsten af Schwarzenberg, der commanderer en Chef, ere 4 Generallieutenanter: Friment, Trautenberg, Bianchi og Siegenthal, og 10 Generalmajorer : Wrede, Mohr, Lillien= berg, Fyrste Alvis Lichtenstein, Prindsen af Hessen Homburg, Zech meister, Pflacher, Schmelzern, Mayer junior og Frøhlich. Generalmajor v. Stutterheim er Chef for Generalqvarteermesterstaben.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Berlin, den 28de Juli. Den 26de d. gik Hr. v. Centuriane, Page hos Hs. Majestæt Keiseren af Frankrig herigiennem. Den 27de afgik Hs. Excellence, Kongl. preussisk Generallieutenant Grev v. Tauenzien, til Breslau. I Løverdags, den 25de d. M. forsamlede den af Hs. Kongel. Majestæt til Krigsgieldsvæsenets Regulering anordnede Generalcommission sig for første Gang paa det herværende Kongelige Slot, i det forrige Peneraldirectoriums Værelser. Hs. Excellence, Geheimestatsminister Friherre v. Schrotter, Generalcommissionens Formand, aabnede og constituerede den med en Tale, som i Stændernes Deputeredes og de interimistiske Nationalrepræsentanters Navn besvaredes af Kammerherre Grev v. Hardenberg.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Preussisk Grændse, den 16de Juli. J Burg vedvare de Keiserl. franske Troppers Giennemmarscher, endnu bestandig. J 8 Dage ere igjen over 9000 Mand saavel Cavallerie som Jnfanterie komne derigiennem. Efterat have overnattet der og i de omliggende Landsbyer, marscherede de videre ad Berlin til Kønigsberg, den 20de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Ved en Bekiendtgiørelse fra den Kongel. østpreussiske Regierings Politiedeputation ere Landets samtlige Jndvaanere advarede om, ikke at tage sig selv tilrette mod virkelige eller formeente Fornærmelser af de Keiserl. franske Soldater, men at henvende sig desangaaende til vedkommende Øvrigheder, for at undgaae de ubehagelige Følger, som eller kunde flyde deraf. Dog vedblive Generalgouverneur Grev v. Hogendorps Dagsbefalings Forskrivter af 20de Juni d. A., med Hensyn til de Soldater der bortfjerne sig fra Militairveiene eller begaae Uordener, som forhen at være i Kraft.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Dredden, den 17de Juli. Den russiske Gesandt General Chanikof har i nogen Tid ikke meere ladet sig see ved Hoffet, og hans Mission er endt; men han lever endnu som Privatmand i Dresden, og nyder den Agtelse som hans personlige Egenskaber tilsikkre ham. 8 Deputerede ere afgaaede fra Warschau til Keiser Napoleon i Willna. Om den store Armees Fremrykken over Niemen i Willnagouvernementet og til Kurland er her endnu intet Officielt bekiendtgjort; men store og beroligende ere de Anstalter, der ere gjorte til denne Hærs Forpleining, som bestaaer af mere end 400,000 Stridere. - Den Kongel. sachsiske General v. Watzdorf er igaar afgaaet til det Keiserl. franske Hovedqvarteer, som sachsisk Gesandt. -J nogle Uger har man med Jver arbeidet paa Fæstningsværkernes Sløifning; man siger at Stenene skulle bruges til Fæstningen Torgan, som man virksom arbeider paa Posen, den 20de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
De nyeste Breve fra Willna og Grodne indeholde den vigtige Efterretning, at Marschal Davoust har forenet sig med den Afdeling af den store Armee, der under Kongen af Westphalen staaer i Egnen af Minsk, hvorved General Bagrations Corps, der i største Jil trak sig tilbage til Bobrupsk, er at ansee som afskaaren fra den store russiske Armee. Man troer at han har ifinde at holde sig der, da Bobrunsks Beliggenhed (i Woiwodskabet Minsk, hvor Bobruia og Berezina løbe sammen) fra gammel Tid af Russerne er anseet for meget fordeelagtig.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Warschau, den 20de Juli. Efter de nyeste Efterretninger befandt Hs. westphalske Majestat sig i Nieswies og den polske Armee i Sluck.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Man forsikkrer at flere Corpser af den store Armee allerede ere gaaer over Dana.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Markfrugterne staae her overordentlig godt, og vi vente en meget velsignet Høst.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
London, den 17de Juli. Lord Catheart forestilledes igaar Prindsregenten som overordentlig Ambassadeur der skal afgaae til det russiske Hof. Grev Roslyn eller Lord Forbes skal være hans Eftermand i Commanden over Skotland. En Skrivelse fra Cadix af 20de Juni melder at Spanierne ikke have villet modtage vore Commissairer i Sydamerica; man troer derfor at Grampus, hvorpaa de i Engelland havde indskibet sig, ufortøvet vil føre dem tilbage. - De nyeste Breve melde at de Franske fra Tidtil anden beskyde Cadix med deres nye Mørsere. Fra 17de til 22de havde Fienden kastet flere Bomber, som faldt paa Torvepladsen, hvor de have dræbt 2 Mennesker, saaret adskillige og beskadiget Husene betydelig. - Oberst Trant er, som det hedder, paa Folkets Forlangende bleven arresteret; man tilskriver ham den Ulykke der er truffen den portugisiske Milits, som General Deresford bebreider Feighed. Den 14de Maj havde en Fægtning Sted, ved St. Marieflodens Munding, mellem en engelsk Brig, Sappho, og en americansk Kanonbaad. Denne vilde bemægtige sig et spansk Skib, le Fernandino, der løb ud fra Øen Amelia, under det Paaskud at det forhen havde været et americansk Skib og fornærmet den første Embargo. Capitainen paa Sappho tog det under sin Convoi, i Øieblikket skiød den americanske Baad paa Skibet og dernæst paa Sappho, som besvarede Skuddet. Men Kanonbaaden vilde ikke indlade sig i videre Fægtning, og der var intet Tab paa nogen af Siderne. Efterat flere franske Armeecorpser have forenet sig, anslaae Cadixes Tidender deres Magt i Estremadura til 35000 Mand, hvoriblandt 4000 Mand Cavallerie. Er denne Regning rigtig, saa ere de Tropperne under General Hill overlegne, og han kan ikke maale sig med dem; derfor bliver han vel nødt til at trække sig tilbage paa den anden Side af Badajoz.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Algesiras, den 15de Junii. Vor 7de Divisions Hovedqvarteer, er i los Barjos; den 2den Division er med alt Cavalleriet i St. Roch; den bevægelige Colonne befinder sig i Dalen ved Malaga. Fienden er endnu bestandig i sin Stilling i Bornos og Villa-Martin. Grisleham, den 21de Juli.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Den 16de d. M. er svensk Major Herman Müller ankommen fra Finland, hvorhen russisk Coureer, Lieutenant Hensbier, samme Dag er afreist.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Blandede Efterretninger. Universitetet i Göttingen har atter fristet en haard Skjebne ved Tabet af Hr. Richter, Professor i Chirurgien, i hans Alders 72de Aar.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
J meget kort Tid har det mistet 5 af sine ældste og berømteste Lærere.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Meccanicus Bittorf foretog den 16de Juli sin 30te Luftreise i Mannheim. Ved et ulykkeligt Tilfælde gik Ballonen itu; Bittorff styrtede ned paa et Tag, og forslog sig saaledes ved Faldet derfra til Jorden, at han døde Dagen efter.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
J det Keiserl. Bogtrykkeri i Constantinopel er udkommen en fransk Oversættelse af et tyrkisk Militairreglement, med Kobbere. En Tyrker Udgiver deraf.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Indenlandske Efterretninger. Corsøer, den 1ste August. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere Helsingøer, den 1ste August. Herfra er intet Fiendtligt i Sigte.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Kiøbenhavn, den 3die August. Søndagen den 2den August, anlagdes Hofsorg for den afdøde Prindsesse Louise Marie af Nassau=Usingen, som bæres 4 Dage. Ved Kongelig allernaadigst Resolution er bestemt, at den Fritagelse for Tieneste ved de annecterede Batailloner, der er forundt Mandskabet af begge Livgarderne, ikke skal gielde for dem, der formedelst Forseelser forsættes til andre Regimenter.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Naar Generaladjutanterne og Generalqvarteermesteren ikke ere Admiraler eller Generaler, da bære de samme Distinctioner som Comhandeurerne eller Obersterne, men desuden skulle de vedblive at bære spective et Guld= eller Sølv=Skulderbaand paa den høire Skulder af samme Facon, som hidtil, kun at det maa heftes tæt op til Kjole graven. Broderiet og Krave og Opslage paa de virkelige Generalkrigscommissairers Uniformer skal efterhaanden som de nuhavende opslides bortfalde og afskaffes.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
De virkelige Generalauditeurer og Generalkrigscommissairer bære loberstes Distinctioner, kun med den Forskiel, at i Midten af enhver hoset bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som leres Opslage have. Stabschirurger bære samme Distinction som Majorerne, kun med samme Forskiel som sidstomtalte, at i Rosetterne bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af samme Farve som Opslagene. Regimentschirurgerne, Stabsdyrlægen, Under= eller Bataillons Chirurger og Auditeurer bære Distinction lige med de Officerer, med hvilke de rangere, dog saaledes at Rosetterne faae en Aabning i Mid en, som udfyldes med Klæde af Opslagets Couleur. Da Regimentsqvarteermesterne bære Regimenternes Uniform, saa le det en Selvfølge, at de bære selvsamme Distinctions=Rosetter som sle Officerer, hvormed de rangere. Officererne af Vor Livgarde til Hest, af Husar=Regimentet, at Jæger= og Skarpskytter=Corpserne, skulle paa deres Colletter, Peltse eller Doliman og Trøier beholde samme Besætning paa Ærmerne, som hidtil, og derfor ogsaa samme Distiuction paa Ærmerne, som hidtil har været reglementeret.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Alle Officerer ved Borgervæbninger eller Brandcorpser, som af Osidnævnes og bære Armeens Felttegn, skulle, enhver efter sin Charge, lære de for Armeens Officerer fastsatte Distinctioner paa Ærmerne, kun med den Forskiel, at i Midten af enhver Roset bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som enhvers Munderingsliole har. Ved alle øvrige Borgervæbnings- og Brand=Corpser bærer Chefen for hver Afdeling til Distiuction en mat Guld= eller Sølvtresse, (som retter sig efter Kioleknapperne) om Krave og Opslage; denne Tressemaa kun være een Tomme bred. De øvrige Officerer bære ingen anden Distinction end det borgerlige Felttegn.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
De caracteriserede Generalkrigscommissairer og Generalauditeurer, bære til Distinction 3 Rader Guldtresser uden Lahn og Krave og Opslag, hvoraf den yderste kun maa være een Tømme bred, den anden 12 Tomme og den tredie eller inderste 1/2 Tomme bred ; imellem Raderne af Tresserne skal være 1/4 Tømmes Aabning. Overkrigscommissairerne, Søe- og Landkrigscommissairerne og Overanditeurerne skulle til Distinction bære 2 Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf den yderste skal være een Tomme breed og den inderste en halv Tomme bred ; imellem Tresserne bliver 1/2 Tommes Aabning.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Regimentschirurgerne, Auditeurerne og Stabsdyrlægen vedbliver som hidtil at bære en Guldtresse uden Lahn og Krave og Opslag. Overbefalingsmænd ved Kystmilien skulle til Distiuction bære 2 Guldtresser uden Lahn om Krave og Opslag, hvoraf hver skal være en Tømme bred og med 1/2 Tommes Aabning imellem hver. befalingsmænd ved Kystmilien skulle til Distinction bære en Guldtresse uden Lahn, een Tomme bred, om Krave og Opslage. Officianterne ved Kystværnet i Norge bære lignende Distiuctioner, paa deres Uniformer. Overtelegraphinspecteurerne bære samme Distinction som Overbefalingsmændene, og Telegraphbestyrerne bære samme Distinction som befalingsmændene ved Kystmilicen. Officerer, som afskediges i Naade eller afgaae paa Vartpenge efter 16 Aars Tieneste og som tillades at bære Uniform og Felttegn, skulle bære den Distinction, som hører til Chargen, hvormed de ere benaadede, paa det høire Ærme af Kiolen ligesom det før blev dem tilladt at bære een Epaulet; de derimod, som have tjent 24 Aar og efter deres Afgang tillades at bære Uniform, kunne vente at faae Tilladelse at bære Distinctioner paa begge Kioleærmerne. Landcadet Corpserne skulle have følgende Distinctioner : Kadetterne i første eller yngste Klasse skulle bære en Kioleknap paa hvert Opslag; Kadetterne i anden Klasse 2 slige Knapper paa hvert Opslag og Kadetterne i tredie eller ældste Klasse skulle bære 3 slige Knapper paa hvert Opslag.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
De Kadetter, som giøre Pagetieneste, vedblive at bære Kadetchacots- og 3de Kioleknapper paa hvert Opslag, samt paa det høire Kioleærme, en Sølvroset, som en Secondlieutenant af Land=Etaten.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Da Kadettunderofficererne ere Officerer i Armeen, skulle de vedblive som hidtil at bære de Distiuctioner, som nu er reglementerede for Second=Lieutenanter af Land Etaten. Jstedetfor de Belønningstegn, som hidtil ere givne de Kadetter, der udmærke sig ved Flid og god Opførsel, skulle de herefter gives og bære en hvid Fieder med mørkeblaa Top. Disse Distinctioner skulle forsaavidt de ere anvendelige ogsaa gives Vore Søe= og Artillerie=Kadetter, kun med den Forskiel, at da Underofficererne ved disse Kadetter ikke ere Officerer, saa skulle deres Distinction bestaae i en smal Guldtresse uden Lahn paa Opslagene. Underofficererne ved samtlige Regimenter og Corpser skulle istedet for Epauletter gives følgende Distinctioner paa Opslagene, nemlig : En Vicecorporal en ulden Snør 1/2 Tomme bred om Opslaget, den skal være af guul eller hvid Farve (hvilket retter sig efter Knapperne i Munderingen om de ere gule eller hvide). Corporalerne 2 uldne Snore om Opslagen med 2 Liniers Aabning imellem hver Snor.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
En Vagtmester og Commandeersergeant gives 3 Rader lignende Snore om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Rad. Da Gulderne rangere med Corporaler, faae disse 2 Rader Sølvtresse af fornævnte Bredde om Opslagene og Corporalerne ved dette Corps faae 3 Rader Sølvtresse om Opslagene; Vagtmesteren faaes desuden en Knap paa Spidsen af hvert Opslag. Eftersom Tresser paa Opslagene herefter skulle være en Distiuction, for Underofficerer, skulle Garderne ikke bære samme og desaarsag skulle Tresserne om Opslagene paa begge Vore Garders Uniform bortfalde: Underofficererne ved Vor Garde til Hest beholde paa Colletten den nu havende Distinctions Tresse om Kraven. Knaphullerne af Sølvtressepaa Opslagene ved Guiderne og Underofficererne ved begge Garderne, skulle bortfalde, og naar Garderne faae de spidse Opslage uden Knapper, sættes kun paa hvert Opslag et Knaphul af Sølvtresse i Midten, dog uden Knap.
Berlingske Tidende, 1812-08-03
Officererne ved Garden til Hest og Fods, vedblive til alle at bære de hidtil reglementerede Stadsuniformer og disse skulle forblive aldeles uforandrede, saaledes som de hidtil have været, dog skal Garden, til Hest's Officerer lade saavel paa deres Stads, som daglige Uniformer borttage den over Opslaget siddende Klap eller Patte med Knap, eftersom Distinctionerne der skal placeres. Naar Officerer ved Garderne lade sig giøre nye daglige Uniformer, maa de være med spidse Opslage og kun en Sløise paa hver. De Underofficerer, som til Belønning for Flid og Duelighed have faaet slagne Epauletter, skulle vedblive at bære disse.