JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Onsdagen den 9. Octobr. No. 75. Borgemester Johan Frederich Carøe, som Fuldmægtig for Generalmajor Numsens Creditorer, contra Frue Generalmajorinde Numsen og Broder. Ægtepagten af 18 Septembr. 1775, bør ikke være saa mange af Generalmajor Hr. Frederich von Numsens Creditorer, hvis Fordringer ere ældre end Tinglysningen af 9. Julii 1777. hinderlig i paa lovlig Maade at nyde Betaling, saavel af hans Frues, som af hans i Boet indbragte, Jordegodser og øvrige Eiendeele; hvorimod Generalmajorinde von Numsen bør være uberettiget til herefter at nyde de hende til aarlig Underholdning af Contra Commissarierne tillagde 800 Rdlr. Denne Processes Omkostning ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstævnte, som Tabende, 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Mandagen den 14. Octobr. No. 66. Lars Smed og Peder Degn contra Søren Homoe og Rasmus Friis med fleere. Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betale Citanterne, een for begge og begge for een, til Jndstævnte 300 Rdlr. Tisdagen den 15. Octobr. No. 58. Jens Mikkelsen cont. Byefoged Hans Jakob Gerken med fleere. Landstingsdommen, bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tabende 1 Rdlr. Onsdagen den 16. Octobr. Nr. 61. Cancellieraad Niels Hansen contra Christen Henningsen og Lars Sørensen. Denne Sag afvises.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Løverdagen den 19. Octobr. No. 73. Jakob Schmith, contra Geheime-Conferentsraad Hr. Hans, Greve af Schack. Birkedommerens Dom, samt Kiendelsen af 25. April. 1781. saavelsom Arresten af 14. Februar, samme Aar frafaldes, og bør ei komme Citanten til Fornærmelse paa hans Frelse eller til Penges Udgift i nogen Maade, men han bør for Contra=Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Udi nogenledes Reparation samt Processens Omkostninger for begge Retter betaler Con fra Citanten til Citanten 500 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Død. Den 23 hujus her i Byen Marqvetenter Gabriel Triblers Hustrue, Elisabeth Smalve, 65 Aar.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Det i No. 41. ommældte Dødsfald i Brorstrup Præstegaard, nemlig Hr. Provst Celius's Kiærestes Alder skal være 60 Aar og 6 Dage, og Præstegaarden hedder Smorup.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Bekiendtgiørelse. En Oversættelse af Hr. Grev Lynars Efterretning om Brødre=Unitetets Oprindelse og Fremgang, og fornemmelig om dets nu værende Forfatning, efter den sidste og forbedrede Udgave, som i forrige Aar udkom med Doct. Büschings Fortale, er allerede under Pressen, og kan med allerførste herfra forventes at udkomme. Man vil imidlertid alene forud bekiendtgiøre denne nye Udgave for deres Skyld, som maatte finde Behag i at ville eie dette interessante Skrift, da der i et Tillæg til samme skal følge tillige Efterretning om det i Hertugdom met Slesvig i Haderslev Amt oprettede Establissement, og de Friheder, der ere denne nye Meenighed paa Christiansfeldt allernaadigst forundte m.v. De, der imidlertid ville subscribere paa samme Skrift, ville derfor lade deres Navne antegne saavel her paa Stedet hos mig selv, eller i Bogtrykkeriet, som og hos de Hr. Amanuenses i ethvert Stift, fra hvilke jeg vil udbede mig Efterretning om Antallet inden Octobr. Maaneds Udgang, eftersom alene faa Exemplarer, flere, end de allerede betingede, blive trykte, og disse sælges alene for 2 s. Arket, men koster derimod siden 3 s. Arket. Aalborg den 28 Septembr. 1782. Wandall. & ege Stykker, gammelt Jern, deriblandt 2 jern Tromler, En Deel Byens gamle Materialier af Bræder, fyrre Træer, med Tude, 3 gamle Skilderhuuse, bliver Mandagen den 28. Octobr. næstkommende stillet til offentlig Auction paa Aalborg, Raadstue og Formiddagen Klokken 11 Slet, hvor da Liebhabere behage at indfinde dem. Aalborg den 23. Octobr. 1782. Et har, som jeg nu erfarer, begyndt at borge i mit Navn, hvor naa Petræa Rohde, som for omtrent 5 Uger siden løb fra mig, fore alle og enhver advares, ikke at borge hende noget i mit Navn. Georg Frider. Puusler. E Krambord=Vindue er i Torsdags Aften den 17, hujus bort En saa kaldet Klap med jern Arme til at sætte uden for min Belønning af ----- stiaalen ud af min Forstue, hvo samme kan angive, loves en Niels Hausig.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
(Forrige Onsdag den 16. hujus er en liden Stegegriis indkom i men i min Gaard. Eieren af samme kan mælde sig hos mig. Christen Wilsen. Cor en Skomagerdrengs slette Opførsel imod sin Mester og c) Mesterinde er hans Udskriver=Penge 1 Rdlr. 8 s. givet til de Fattige---- Corrige Guldsmed Henrich Lundsgaard, som over et halvt Aar ) siden er reist her fra Nibe, hvor han opholdte sig i eenlig Stand udi sin Alderdom, uden at nogen vidste, hvorhen han reiste, bliver herved indkaldet at ville, 1 Fald han endnu er levendes, give sit Opholdsted tilkiende, eller og selv mælde sig, for at svare til den Gield, som hans Creditorer have ladet hans efterladte Boe registere og vurdere for; Skulde ellers nogen om bemældte Henrich Lundsgaard kunde give Efterretning, enten han er levende eller død, ombedes, at saadant mig med Posten maatte tilmældes. Nibe den 21. Octobr. 1782. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Formedelst tiltagende Alderdom og Skrøbelighed agter Præ e) sten i Harridsleuf til næstkommende 4. Jun. at giøre Rigtighed med sine Creditorer og Debitorer, hvorfore han 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger samme lader bekiendtgiøre til alle Vedkommendes behagelige Efterretning, samt venligst ombede enhver, at de den 26. Maji Formiddag ville indfinde sig i hans Huus, for at bringe alting i Rigtighed. HarridskenPræstegaard den 17 Octobr. 1782. Christian Høymark. H. A. 9 for min Plads, have tyvagtige og ondskabsfulde Tra Jagten, Postillionen, beliggende fortøiet uden Mennesker bortstiaalet et nyt Anker med Stokke paa, hvorudi Touget var istukket, og afkappet Touget ved Stæget. Hvo om samme kan give Oplysning, loves en resonabel Douceur, og deres Navn fortiet om forlanges. Aalborg den 16. Octobr. 1782. Hans Andreasen.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
J vende gode Køer, hvoraf den eene for 8 Dage uden har faaes Kalv, og den anden skal i disse Dage faae Kalv, saa og en god feed Qvie, ere at faae til Kiøbs for billig Priis paa Svenstrupgaard hos Holmark. denskab, som jeg informerer udi, og med Sandhed forsiJa mange have været begierlige efter at lære den nætte Vikrer, at intet mig saa konstigt kan forevises af Kniplings Arbeide. jeg jo samme kan forfærdige og fralære mig, da jeg nu har faaet nogle ledige Timer, tilbyder jeg min Jnformation til dem, som have Lyst til samme; mit Logis er hos Sr. Smith paa Hiørnet af Vestergade. Aalborg den 16. Octobr. 1782. Kirstine Lind.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Hvo som skulde have en Bilægger Kakkelovn paa halvandet, J Skippunds Vægt, kunde mælde sig i Bogtrykkeriet. Palle Laursen Grindsted, som er Wraae Gods tilhørende, bortgik af sin Tieneste hos Bonden, Just Christensen, i Suldsted Sogn og Bye den 1, hujus, og ikke siden haver været at opspørge, hvorfore han herved efterlyses med Begiering, at de, som mældte Palle Laursen maatte forekomme, ville hannem anholde, og derom give (S. T.) Hr. Greve Holck paa Wraae i Wensyssel Efterretning, da han strax skal vorde afhentet, samt alle Omkostninger og Uleilighed betalte. Benævnte Deserteur er 19 Aar gl., omtrent 62 Tomme høi, efter hans Alder bred, af Skuldre, rundagtig af Ansigt, brunt Haar og Øinebrune, hastig og frit talende. Ved Undvigelsen var han iklæd en gl. blaa Rye Kiortel, en brun og hvid ruderet Undertrøie, og dito Brystdug, et Par guule Skindbuxer med smaa sølv Knapper, et Par hvide ulden Strømper og Skoe med glatte messing Spænder, samt Hat paa Hovedet. Wraae den 15 Oct. 1782. for Tødsøe og Eerslev Menigheder i Nørre Herred paa Baasom Velærværdige Hr. Anders Knie, forhen Sognepræst Morsøe under Aalborg Stift, er ved Døden afgaaen, saa indkaldes herved 3 Gange i Rad i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, (saasom Boets ikke formaaer at bekoste andet Proclama,) den sal. Mands respective Arvinger, der alle ere Dødsfaldet bekiendt, og de fleeste opholde sig i Siælland, at de behagelig vilde møde, eller møde lade, i bemældte Tødsøe Præstegaard 6te eller 12te Uges Dagen, som er den 18, hujus og 29. Novembr. førstkommende, for at opagte deres Tarv ved Skiftet. Galtrup Præstegaard den 7. Octobr. 1782. J. Panum.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Jeg underskrevne, Kongel. privilegeret Cabinets Forgylder og Lakerer, bekiendtgiør herved, at jeg forfærdiger den nye opfundne Glands Metal=Forgylding, der er meget bedre end den saa kaldede ægte Guld Brunering, ligesom og alle Slags LakeerArbeide ligesaa got som den Chinesiske. Liebhaberne af saadant Arbeide vilde behage at adressere sig til mig, boende paa Algaden i Aalborg No. 372. H. From.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Efter vedkommende Hr. Directeurers Foranstaltning bekiendtgiøres herved, at Torsdagen den 21. Novembr. førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet præcise bliver inden Thisted Byes Tingstue sidste Gang holdet og foretaget offentlig Licitation over, hvo der for billigste Priser vil paatage sig det i benævnte Thisted Kiøbstæd anlæggende Hospitals Opbyggelse, der fra Grunden af skal med Grundmuur af nye opføres, samt anseelig og durabel baade bygges, indrettes og forfærdiges, hvilken nye Bygning tillige skal være paa 18 Alens Længde og 12 Alcus Breede indvendig, samt fra Fod Gesimsen, der (foruden sin rette Fod af jævne og hugne Kampesteene, fra en halv til heel Alen over Jorden) maae være i mindste paa fulde halvanden Muursteens Tykkelse, skal Høiden til Loftet i ringeste være halvfierde Alen med videre, saavelsom og over alle til dessens Opbyggelse og Indretning udfordrende og foreskrevne Materialiers Anskaffelse og Pligtsarbeide, der altsammen saavel i Henseende ethvert Slags udfordrende Haandværks=Arbeide i sær, efter conmuctim skal opbydes, alt paa de Conditioner, som baasom og i Henseende Materialierne, deels stykkeviis og deels der tillige forinden kan faaes hos Hospitalsforstander, Sr. Lauriz de paa Licitations=Stedet skal vorde offentlig bekiendtgjorte, og Frost i Thisted, til Eftersyn, og hvoriblandt ei allene findes dette: at enhver Vedkommende maae være betænkt paa at medbringe suficant skriftlig og lovformelig Caution, saafremt ellers noget paa hans giørende Bud skal reflecteres; men og, at med Begyndelse, og dermed bestandig samt forsvarlig continueres, denne Bygning skal mod Foraarstiden 1784, skee saa betimelig dertil henhørende skal være fuldført, og ved eedelig Syn aflevesaaledes, at heele Bygningen med alle sine Indretninger og alt ret i seeneste til Michelsdag samme Aar, og skal det grundmuurede Arbeide desuden tilsvares i de næstpaafølgende 10 Aar med videre, samme af de Hr. Directeurers approberede Conditioners Ind- og Tilhold, og hvorved tillige følger Gienpart af den over samme Bygning og dens Indretninger approberede Grundtegning; thi ville de Lysthavende altsaa bemældte Sted, samt Tid og Dag præcise ved Klokkeslet behage at indfinde dem. Thisted den 28 Septembr. 1782. R. Steensen.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
2 Jelstrup Præstegaard i Wensyssel er ved Døden afgaaen I udstleden 19. Septembr. en i bemældte Præstegaard paa nogle Aars Tid til Ophold værende gammel Enkemand, navnlig Hans Christensen, som for en Deel Aar siden har været gift, og boesiddende paa Seiglstrup Gods, uden at efterlade sig LivsArvinger; hans fattige og ringe Efterladenskaber ere strax efter Dødsfaldets Anmældelse ved holdte Registerings Forretning tagne under lovlig Behandling; men da man hverken ved den holdte Registerings Forretning, eller siden den Tid, uagtet al muelig anvendt Flid, har kundet drage i Erfaring, hvor hans Arvinger ere, hvoraf følger Uvidenheden om sammes Opholdsteder, blive fornævnte Hans Christensens Arvinger herved udi de Aalborgske Jndske Efterretninger 3de Sinde efter hinanden indkaldede at møde til 6te og 12te Uges Dagen den 31. Octobr. og 12. Decembr. næstkommende, da Skiftet paa Seiglstrup Skriverstue til endelig Slutning foretages. Seilgstrup den 1. Octobr. 1782. Paa Skifteforvalteren Høiædle og Velbaarne Hr. Justitsraad Wilsbechs Vegne, Ole Tidemand Calundann, Fuldmægtig. Tidstafvigte 14. Juul. h. a. er ulovlig bortrømt Maren Niels dotter, som tiente for Huusholderske ved Tveden i Jerslev Sogn, af hvad Aarsag, er noksom bekiendt; og da hun efter Beretning skal opholde sig, eller tiene, i Nærheden sønden Aalborg; saa bliver hun herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldet at møde ved bemældte Tveden, for først at giøre Reede og Rigtighed for hvad, hun sammesteds som Huusholderske har været betroet, og derefter modtage og annamme den af hende efterladte fyrre Kiste, som endnu og siden hendes Undvigelse har staaet under Forseigling, samt et hvidt Faar med dito Lam. Hvilke hendes Efterladenskaber i Udeblivelses Fald efterat denne Jndkaldelse er udløben, ved offentlig Auction bliver udbragt i Penge, for dermed at bestride de Udgifter, som hendes Undvigelse allerede har foraarsaget, for saavidt tilstrække kan. Aaes den 2. Octobr. 1782. Hans Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Handels=Efterretninger. Malta i August. Her er nylig Skibet Flekkefiord ankom men, ført af Capit. Brynild Thorsen, fra Flekkefiord; det kom fra Venedig, ladet deels med Stykgods, hid bestemt, deels med Salt, bestemt til Amsterdam. Det ledige Rum i Skibet skulde i Trapano have været fyldt med meere Salt, men da Skiperen blev underrettet om, at han i Trapano ikke kunde indlade Salt førend August Maaneds Ende, lod han det Salt, som her paa Øen kunde indlades, undersøge af derpaa kyndige Personer. Dette blev befunden ligesaa stærk, mindre opfyldt med Sand og mindre kostbart end det Sicilianske, hvilket har bestemt Capitainen til her at indtage det fornødne Salt, hvormed han om faa Dage agter, at fortsætte Reisen til Amsterdam. Bliver Saltet det anseet for saa godt, som man her troer, da er dermed for denne Øe aabnet en nye Handelsgreen, som de Nordiske Skibe, der komme til disse Kyster, ville got kunne føre sig til Nytte, ved at indtage Salt til Retour Ladning, naar de have fuldendt deres Bestemmelse i disse Farvande. Efter den Danske Consuls Tilskyndelse indlade nogle Maltesiske Kiøbmænd nogle Partier Cummen, og andre af Øens Producter i samme Skib. De betale Capitainen derfor 100 s. pr. Læst; en temmelig høi Fragt, og ligesaa høi, som den fordeelagtigste der i Venedig var, at faae.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Marseille den 27. Septembr. J August Maaned ere fra Marseille 4 Skibe afgaaede til America, af hvilke tre bare Fran skee, et Keiserligt Flag; de vare bestemte til Guadeloupe, Martiniqve og Cap Francois.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Foruden de bemældte 4 Skibe, som ere afgaaede til America, er endnu i Dag det Danske Skib, Geheimeraad Rosenkrone, ført af Skipp. Niels Hansen Viborg did afgaaet. Det tilhører det Østersøiske Compagne i Kiøbenhavn, og har for sammes Regning indtaget en Ladning af 160661 Liv-Værdie, som bestaaer for det meeste i Mundprovision, og skal bringes til St. Thomas. Skibet er kjøbt her paa Stedet, og førte tilforn Hollandsk Flag.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Lissabon den 3 Sept. Her gaaer det Rygte, at en Dansk Ostindiefarer er fra Bengalen kommen læk til Goa. Efterat dette Skib havde udlosset skal det være befunden udueligt til at fortsætte Reisen, ja endog til at forbedres. Capitainen skal af Gouverneuren i Goa have begiært, at Ladningen i et Portugisisk viagem Skib maatte sendes hid, hvilket dog ikke kunde skee af Mangel paa Rum. For dog paa nogen Maade at vise Føielighed, har man fragtet et andet Skib, som iblandt andet ogsaa skal overbringe dette Skibs Ladning.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Bourdeaux den 28 Sept. De sidste Breve fra Martinique medbringe den ubehagelige Nyehed, at det Danske Skib Prinds Friderick, som tilhører det Vestindiske Handels Selskab. føres af Lieutenant Stibolt, og er herfra afgaaet til Guadeloupe i sidste Maji, skal være taget og af et Engelsk Krigskib, og bragt til St. Lucy. Man anmælder tillige, at 2 Ostindiske Skibe, som gik fra Martinique til Europa, ere tagne og indbragte til Antiana, men at de strax bleve løsladte, efterat deres Papirer vare undersøgte.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
St. Quintin i Picardiet den 3 Octobr. Skipper Hans Nirmand har havt den Ulykke at tilsætte sit Skib, de tre Brødre, ved sin Afreise fra Nantes. Den heele Equipage er reddet, og understøttes af den Danske vice Consul Durbouchet i Croisik. Hvad lidet der af Skibet er reddet, har Skipperen og hans Correspondent i Nantes, Sr. Fischer, ladet sælge ved offentlig Auction.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Danzig den 4 Octobr. J kort Tid har Tilførselen af Rug fra de omliggende Egne været meget anseelig, hvilket har foraarsaget, at Priserne ere faldne fra f. 265 til 230, efter al Anseelse ville derendnu inden kort Tid falde til f. 200 pr. Læst.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Riga den 28 Septembr. En Dansk Skipper ved Navn Knudsen, gik for kort siden ud af denne Havn for at afseile til Lissabon; den samme Dag, som var bestemt til hans Afreise, deserterede tre af hans Matroser; han blev nødt til at opholde sig tre Dage og forsømme fordeelagtig Vind for at faae 3 andre i deres Sted, da de samme ikke vare at faae fat paa. Efterat han var afreist, satte Consulen en Premie ud for deres Opdagelse, og bragte det, kort sagt, efter megen anvendt Umag saa vidt, at han fik dem igien; han har sendt dem arresterede til Kiøbenhavn. NB. De ere den 16. ankomne hid til Kiøbenhavn, og overleverede til Vedkommende, som ville ventelig ikke undlade, at lade dem exemplarisk afstraffe.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Skipper Niels Hansen Ell, fra Helsingør, er her efter langvarig Sygdom død. Styrmanden paa Skibet har taget Commando i hans Sted.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Constantinopel den 24 Septembr. Den 20 hujus blev Sultanen fød en Prints i Harem. Han fik det Navn Sultan Mehemed, og denne glædelige Tidende blev Folket bekiendtgjort ved Kanoners 3 Dages Affyring.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Madrid den 1. Octobr. Efter Beretningerne fra Leiren ved Gibraltar gjør enhver af vore Kanoner daglig ikkun 15 Skud, og enhver Mørser kaster daglig ikkun 10 Bomber paa Fæstningen; men og denne svage Jld synes at forurolige Fienden, der kun ikkun svarer lidet, og er meget sparsom med sin Munition.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Man taler om en Storm, som Hertugen af Crillon, vil foranstalte imod Fæstningen, men hvis Udfald vilde være meere tvivlsom end Angrebet med de svømmende Batterier.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
De Officerer, som den Engelske Gouverneur lod redde fra disse ulykkelige Fartøier, ere af ham ikke alene blevne beværtede med færskt Kiød og modne Frugter efter Aarets Tid, men han har og ladet dem læse de nyeste Madridske Tidender. Spanske Undersaatter fra Marbella- og Estropona, to smaa imellem Mallaga og Gibraltar liggende Havne, skal med denne beleirede Fæstning have vedligeholdt en straffelig Communication, og man har efter nøiere Undersøgning allerede ophængt 10 af dem.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Rom den 6. Octobr. En Palatinisk Cardinal har begivet sig herfra, og man forsikkrer, at han har faaet befaling af Papen at begive sig bort indtil nærmere Ordre. Her fattes ogsaa ved Hoffet en Dominicaner=Broder, og man troer, at han er indspærret i Engelsborg. De skal begge have corresponderet med en udenlandsk Minister.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Paris den 14. Octobr. Vore Efterretninger fra Leiren for Gibraltar gaae i Dag til den 28 Septembr., at der intet af Betydenhed er forefaldet, og at i sær det Rygte, som saa omstændelig har været udbredt, nemlig at Beleirerne havde bemægtig get sig den gamle Dam og de Engelske Landingspladse, og paa Spidsen af Europa udsat Tropper, er ganske ugrundet.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Nu hedder det, at Beleringen skal saa længe svag fortsættes, indtil den Engelske Flode lader sig see i Stræder ved Gibraltar, og om den virkelig iverksætter Provian, teringen, saa skal Beleringen enten ophæves, eller efter en nye af Hertugen af Crillon forfatted Plan fortsættes, han lader daglig 3000 Mand arbeide ved Siden af Klippen, hvorhos de derved commanderende Officerer have forseglede befalinger, som først ved de forriges Afløsning maae aabnes.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Bapreuth den 14. Octobr. Røverne, som Natten imellem den 7 og 8 hujus have bestiaalet Postvognen imellem Lützenreuth og Bernek, toge Nøglerne til de i Postvognen befindende 2 Post-Ca ser fra Conducteuren, og berøvede ikke alene Postpungene, men de toge ogsaa alle Pengene ud af Brevene. Den var en Pakket med 1390 Gylden i, og en anden med 270 Rigsdaler Preussiske Værvepenge i Guld.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Af Breve fra London den 15. Octobr. Hoftidenden af 13. hujus har ikkun bekiendtgjort med get lidet af de fra Ostindien indløbne Efterretninger nemlig: "At fra Bassora er under 6. August. den Beretning indløben, at man sammesteds med Breve fra Madras, hvis Datum gaaer til den 13 April har den behagelige Efterretning, at de Kongel. Skibe, Sultan og Magnanime vare den 31. Mart med deres heele Convoy komne til Madras, og at den Franske Flode havde forladt de Coromandelske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Commodore Elliot krydser med sin liden Eskadre i Egnen af Brest, og han har den 7 hujus ved Mundingen af sammes Havn taget 3 store Munitions=Skibe, som ogsaa allerede ere indbragte til Plymouth. De skal har ve seilet under neutral Flag, men da deres Ladninger bestaae af Contrebande, bleve de erklærede for gode Priser, J Forgaars er den første Kanon af det forulykkede Skib, Royal-George lykkelig bleven bragt op. Det er en 12 pundig metal Kanon, og Manden, som var nedladt i en Maschine, har givet Haab om, at man daglig kan redde 3 saadanne Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
I Dag Morges kjørte igien en Procession af 2 Natmands Karrer og en Sluffe fra Newgate til Retterpladsen, hvorpaa vare i alt 10 Personer, og deriblandt en Dame. "Paa Sluffen sadde falske Myntere, men paa Karrerne ikkun Stratenrøvere. Uagtet saadant sørgelig Skuespil her desværre for Menneskeligheden forefalder al for ofte, saa sattes det dog aldrig paa Tilskuere, og et Stel lads med 200 Personer gik i Stykker, hvilket foraarsage de adskillig Brud. Ved den forrige Execution opkom i mellem 2 paa en Karre sig befindende Misdædere en hæftig Tvistighed, da en Highwayman i en fiin Skarlagens Vest ikke vilde lide, at en Jøde i slette Klæder skulde staa saa nær ved ham. De havde begge allerede Strikkerne om Halsene, og Jøden havde knap saa megen Tid endnu at sige: Her er den ene saa god som den anden, forend Karren blev trokken bort, og begge bleve hinanden fuldkommen lige.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Fra Polen den 15. Octobr. Omendskiønt det ikke var alle paa Rigsdagen forsamlede Landbude ubekiendt, at Primas Regni allerede siden den 7. Septembr. befinder sig i Frankfurt ved Mayn under den Jncognito som en Abbed af Landa; saa skal de dog i Ivrighed have gjort det Spørsmaal til Kongen; Hvor er nu vor Vice=Konge, vor Primas, vor Erkebisp, vor Fyrste og Senator, der aldrig efterlader, at indfinde sig paa Rigsdagen, og at antage sig Fædrenelandets Velfærd, ja da han allerede endnu var Biskop af Cujavien og Pommern. Da Kongen her paa svarede: Han er udenlands, for at faae sin Sundhed igien; skal de alle have svaret: Gud holde ham ved Sundhed, og bringe ham snart igien tilbage til os!
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Maynstrømmen den 15. Octobr. Da Hr. Greven af Norden paa Reisen fra Stuttgardtil Wien passerede Egnen af Altennetting, var en Kudsk, der kjørte i Følget en Vogn med 6 Heste for, saa ulykkelig, at styrte, hvorpaa Hs. Keiserl. Høihed loed bære den største Omhyggelighed for ham, skiænkede ham 100 Dukater, og loed ham forsikkre, at forsørge ham sin Livstid, i Fald han ikke blev got cureret, og skulde blive uduelig til at tiene sit Brød.
Jyske Efterretninger, 1782-11-01
Wien den 16. Octobr. Den 1. Novembr. skal i alle Provincial=Stæder adskillige Kirker tillukkes.