JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
som sidst i denne Uge afgaaer fra Kjøbenhavn til Aarhuus, vil mulig endnu kunne gjøre en Reise til Kjøbenhavn og tilbage, hvis tilstrækkelig Fragt maatte være forhaanden, og hvorom Bestemmelse vil blive taget strax ved Fartøiets Ankomst til Aarhuus. Enhver der ønsker Gods med Paquetten til eller fra Kjøbenhavn bedes derfor have den Godhed at gjøre betimelig Anmeldelse derom paa Paquet contoiret i Aarhuus hos Collecteur Leverkhuusen. For Udenbyes modtages og opbevares til enhver Tid Fragtgods omkostningsfrit paa Paquettens Pakhuus i Aarhuus til Fartøiet afgaaer, og skulle Omkostningerne ikke tillade at Paquetten gjør flere Reiser i Vinter, vil den i alt Fald blive den Første i denne Fart som afgaaer ved Vandets Aabning til Foraaret. Kjøbenhavn, den 9de December 1838. Laur. A. Jdhusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
Med en belydelig Deel nye, smagfulde og billige Varer, hvoriblandt mange Ting passende til Jule- og Nytaarsgaver, er mit Loger i denne Tid bleven forsyet, og flere nye Vare ventes i denne Uge undværts fra Ud F. C. Döcker. landet. Vinter=Hyde kjøbes fremdeles til de høieste Priser af J. P. B. Jensen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
Nogle Potter god uforfalsket Fløde kan daglig be J. P. B. Jensen. kommes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
En stor Træs eller Steenmorter ønskes tilkjøbs af J. P. B. Jensen. L. M. Svaneskindi alenviis bekommes hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Vine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
Da jeg i denne Sommer har havt Tilførsel directe af et Parti diverse fortrinlige Vine, hvoriblandt enkelte Sorter som jeg forhen ikke har havt, saa kan fra mit Lager nu erholdes følgende Sorter til vedføiede billige Priser: Røde Vine, pr. Bout. Hvide Vine, pr. Bont. Mels. Gammel Portviin . . 4 8 Rhinskviin, Riidesb. 6. Dito Hochh. . . 8 Extra gl. dito . . . . Lissab. Portviin. . . 3 18 Hermittage blanc. . . 7 Petit Bourgogne 48 Hant Santerne. . . . 3 Tavell. . . . . . . . 3 Madeira . . . . . . . 4 Gammel dito. . . . . 6 Hermittage. . . . . . 6 Roquemaure. . . . . 38 Tennerisse . . . . . . 3 Rossillon. . . . 24 Champagner . . . 14 St. Julien, Cab. . . 4 Muscat-Liinell. . . . 3 Muscatviin. . . . . . 3 Dito No. 2. . . . 3 Margeaux. . . . . . 24 Graves No. 1. . . . 2 Dito No. 2. . . . 1 Prima Medoc. . . . . 2 Medde No. 1. . . . . 1124 Gl. fr. Viin No. 1. 1 12 Dito No. 2. . . . . 18 Dito dito No. 2. . 1 18 Gammel Mallaga . . 38 Ung fr. Viin . . . . 1 16 Blay & Bourg . . . 112 Dito söd dito . . . . 1 (De ledige Flasker leveres, eller betales aparte) Jdet jeg saaledes tager mig den Frihed at anbefale ovennævnte Vine, bemærkes tillige, at naar der tages 100 Flasker af Gangen, eller og i Ankere, og af de almindelige eller meest søgte Vine i Oxhovdeviis, da gives endnu nogen Rabat, og til solide Kjøbere 3 a 4 Maaneders Credit. Aarhuus, den 28de Novbr. 1838. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
Af det i min med Avisen her i Byen og Omegnen omsendte Bekjendtgjørelse ommeldte Daniametal, en ny, hidtil ukjendt Composition, er i disse Dage et Par moderne Taffelstager til behagelig Eftersyn hos miL. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
Undertegnede ønsker i anstundende Sommer, at leie en Deel godt Græs, og ville de der ønske at udleie Sligt henvende sig til mig med Første, og opgive nøieste Priis paa samme, da jeg saa strax skal bestemme mig. Steensballegaard, den 6te Decbr. 1838. K. J. W. Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
I Gaarden No. 136 paa Middelgade er den øverste Etage, der bestaaer af 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer, og Kielder, tilligemed en Hauge og Haugestue, enten strax eller til Paaske=Flyttetid at faae tilleie, hvorom accorderes med Muurmester Lund. Formedelst indtruffet Dødsfald er Stedet No. 904 paa Volden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar og kan strax tages i Besiddelse af Kjøberen. Man henvender sig derom til Hr. Kjøbmand Jngerslew paa Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
En smuk og let Wiener Vogn til 2 Heste, forsynet med Laterner og tilhørende Reise=Kuffert, er tilkjøbs for billig Priis. Lysthavende ville henvende sig til Kjøbmand Jngerslew paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-14
En Huusjomfru, som kan bestyre alle huntlige Forretninger, ønsker sig Plads. Adressekontoiret anviser. Linieret Bikubepapiir med røde og blaa Streger til Protocoller og linieret Conto-Couranter er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
No. 203. Løverdagen den 15de December. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Blandinger. Den brittiske Regjering i Ostindien har ladet offentlig henrette en Prinds: Mirza Hydur Shekoh, en Fætter til Delhis nuværende Behersker, fordi han havde myrdet sin retmæssige Gemalinde: Kadera Begum, idet han havde hugget hende i Stykker med sit Sværd, og det uagtet hun befandt sig i sit Svangerskabs ottende Maaned. Prindsen tilstod strax sin Misgierning og afslog ethvert Forsvar. Med Rolighed hørte han sin Dom og sagde: "Meget vel!" Dagen før sin Henrettelse forlangte han at see sit aarsgamle Barn, og samme Dag det var skeet, døde Barnet. Da man meldte Faderen det, smiilte han, uden at sige et Ord. Prindsen blev hængt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Nylig fandt et tumultuarisk Sammenløb Ste udenfor Politibureauet i Marlboroughstreet i London, De græsseligste Rygter vare i Omløb; Udraab af Skræk og Forundring hørtes fra alle Munde. Efter den Fortælling, som syntes troværdigst, gjaldt det en af en Handelsmand udøvet Forbrydelse, som hidtil er uhørt i Criminaljustitiens Annaler. Det Jndre af Retssalen frembød et ikke mindre levende Skuespil. "Ak, min Herre! raabte et paa Knæ liggende Fruentimmer, Lad mig igjen komme til Aande! Det er Afsky og Rædsel, som forbyder mig at tale, Hvor kunde den Elendige ogsaa fatte slig en Tanke og vove at udføre slig en gruelig Misgierning!" Ved disse af Graad hyppigt afbrudte Ord faldt Klagerinden afmægtig omkuld. Samtlige Tilhørere rystede af Skræk, og ventede i ængstelig Spænding Slutningen af den frygtelige Angivelse. Hr. Chambers Kinde bedækkedes af Dødsbleghed, og med en forgiæves undertrykt Bevægelse vendte den agtbare Magistrat person sine Spørgsmaal til den halvdøde Kone, som imidlertid havde gjenvundet nogen Befindelse. Den Uhyre! sagde hun; at stikke sin Huusholderske paa Spid og at lade hende stege til hun vorder saa mør, at hun kan anrettes og spises!" - En mørk Stilhed herskede i Forsamlingen. Hvo er den Skyldige? spurgte Dommeren Klagerinden. - Her staaer han, svarte hun, og pegede paa en elegantklædt lille Mand, som med gandske ligegyldig Mine havde hørt paa alt dette. Publikum, som opfyldte Salen, udstødte et Skrig, liigt en indespærret Løves Brøll. Træd nærmere!" bød Dommeren strengt. Smilende adløb den Anklagede. Hvad har De at svare paa den nys fremførte Anklage?" (Dyb Taushed.) – "Jntet, uden at den er sand." (Et Udraab af Forfærdelse, ledsaget af ny Taushed.) - "De tilstaaer altsaa– i Sandhed, jeg vover neppe at fuldende Spørgsmaalet – – – "Ja, min Herre, jeg tilstaaer, at dette Fruentimmer er min Huusholderske, at hun paa nogen Tid har viist sig gandske udulig i alle Henseender, og at jeg, da hun i Morges, paa den frækkeste Maade, nægtede at adlyde mig, overmandet af Vrede, sagde hende, at hvis hun nogensinde bød mig Sligt tiere, vilde jeg sætte hende paa Spid. Det er den sande Sammenhæng, det har jeg sagt." (Yttringer af Forbauselse.) Hvad har J at svare paa denne Erklæring, spurgte Dommeren Huusholdersken. - Denne svarte: "Slet Jntet; det er Sandt, Alt hvad han har sagt. - Hvad beklager J Jer da over– "Jeg beklager mig over den mig tilføiede Fornærmelse og forlanger en Skadesløsholdelse af 50 Pd. Sterl. Hvorledes, Man skulde ustraffet have truet mig med, at stikke mig paa Spid og stege mig: Jeg forlanger Satisfaction." – Den faaer J ikke, sagde Dommeren, Forføi Jer bort!" – To Timer efter stode endnu talrige Grupper udenfor Politikammeret, og man fortalte hinanden den store Nyhed, at en riig Kjøbmand nys var bleven ført til Newgate, overbeviist om, at have spiddet, stegt og spiist sin Kokkepige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Tre Englænderinder, der, som det synes, maa have lidt meget af det mandlige Kjøn, ere for nogen Tid siden komne til Paris, og have her leiet en afsides liggende Vaaning. De ere alle Tre smukke og aandrige, men have svoret, aldrig at elske mere. Tillige have de valgt sig en besynderlig Hævn: de have afrettet en Papegøie saaledes, at saasnart den seer en Straajunker paa Gaden, skriger den: Vogter Jer for Mandfolkene!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
For noget siden skulde en Barnemorderske, Margr. Roeder, henrettes i Thionville. Men i det Øieblik, Executionen skulde gaae for sig, meldtes der, at Skarpretteren, ved en anden Forretning i Verduun, var forhindret fra at møde. Medens saaledes gode Raad vare dyre, traadte En af de mange Fremmede, som Henrettelsen havde hidlokket, hen til den kgl. Procurator og sagde: "Min Herre, jeg hører, at Executionen ikke kan finde Sted, fordi Skarpretteren er forhindret fra at møde. Det skal imidlertid være mig en stor Fornøielse, at hielpe Retten ud af Forlegenheden." Man tog mod Tilbuddet, og den Fremmede udførte sin Bestilling med stor Færdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Skuespillerinden Rachel er endnu Dagssamtalen i Paris. Hun er Datter af en isralitisk Smaahandler. Hendes Legem - hedder det i den nyeste Beretning fra Paris – hører ingenlunde til de skjønneste, men tjener hendes Aand med beundringsværdig Lydighed. Fremfor alle andre Skuespillerinder han hun decorum i sin Magt." Hun tjener – kun 15 Aar gammel - paa henved 30,000 Fr. aarligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Sangerinden Mademoiselle Grisier, under sit Ophold i London, bleven forfremmet paa en underlig Maade. Hun er nemlig, paa Livstid, bleven udnævnt til Æres=Forstanderske for Westminster=Hospitalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Følgende sælsomme Begivenhed, som tildrog sig paa den store vestlige Jernbane mellem London og Maidenhed, har vakt stor Opsigt. Efter at det sidste Tog af Vogne var afgaaet, havde man ladet otte Vogne staae udenfor Bureaubygningen. Næste Morgen skulde de befordres videre. Da nu Dagen frembrød, fandt man kun fire Vogne paa Stationen, og var ikke istand til at begribe, hvor de andre fire vare blevne af. Først om Middagen erfoer man, at den stærke Orkan, som Aftenen tilforn havde reist sig havde drevet dem omtrent 8 Mile frem af Jernbanen, ligge til Wormewood Strubbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Den gamle spanske invalide General Saone har nylig i en Samling af de Cortes i Madrid giver de spanske Embedsmænd følgende ubehagelige Skudsmaal: Vi maae have et Ministerium, hvidt eller sort, ligemeget, men Kraft maa det vise, og naar det gjør det, samt er retfærdig tillige, da maa en Trediedeel af vore Embedsmænd klynges op, en Fjerdepart sendes paa Galeierne, og endda vil der blive Blodigler nok tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Den humoristiske Romanskriver, Capt. Marryat, gjennemvandrer i denne Tid de vestlige amerikanske Stater. J Louisville, i Kentucky, havde onde Tunger udspredt det Rygte, at han, paa usædvanlig Tid, var funden i en derværende Læges Sovekammer, i Selskab med Dennes Kone, medens Manden var fraværende. Alle Aviser have fortalt dette Eventyr med gavmilde Tilsætninger. Det var forgiæves, at Marryat offentlig erklærede det Hele for Løgn, og den gode Doctor gjorde Sagen endnu værre, da han, for at bringe de onde Tunger til Taushed, lod sætte i Aviserne, at han var kommen hjem med en lille Pidsk, og at han havde troet at see noget Usædvanligt i sit Sovekammer, hvorover han havde gjort ufornøden Allarm, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
J London var der den 16de Novbr. saa stærk en Taage, at Kudskene om Dagen maatte stige af og lede deres Heste. Saavel i Værelserne som i Boutiqverne maatte brændes Lys. (Samme Dag var ogsaa i Paris en stærk Taage.) Lokomotivet paa den London Birminghamske Bane løb forleden udover Skinnerne, ind paa en Mark og trak hele Vognrækken med sig. Ved det forfærdelige Løb slap Vognene to Fod dybt ned i Jorden; det varede 4 1/2 Time førend Vognrækken igjen blev bragt ind paa Skinnerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
J Paris kjørte nylig en Calesche i fuld Gallop ned af Pont neur, nogle Politibetjente løb bagefter for at anholde Vognen, da det er forbudet, at kjøre saa stærkt paa Parises Gader. Da Betjentene endelig naaede Vognen og fik Hestene standsede, opdagede de, til deres Forskrækkelse, i Politibefalingens Overtræder deres Chef Politipræfecten i egen høie Person, som iøvrigt strax erklærede at ville undertaste sig den af ham selv foreskrevne Procedure, og Officianterne lode derefter paa sædvanlig Viis det Passerede føre til Protocols.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Modeskræderne i Paris have i denne Tid meget travlt med at forfærdige Veste af Glasperler, som i Vinter skulle blive høieste Mode. Sammesteds bære nu alle Modeherrer Abdel Kaders Skjæg. Saaledes kaldes et Slags sorte og hvidstribet uldent Tøi. J Potsdam blev foreviist en Elephant, som pludselig fik saadant Had til sin Oppasser, at den for nogle Dage siden vilde have dræbt ham, hvis ikke Eieren havde med en Jernstang sprunget til og givet Elephanten et Slag dermed paa Hovedet saa stærkt at den et Øieblik var som bedøvet. Men Dyrets Vrede var nu opvakt mod dem Begge, og Jngen vovede sig til den. Man besluttede derfor, at dræbe den ved Blaasyre, men var i den største Forlegenhed med hvorledes man skulde bibringe den det. Man gjorde flere Forsøg med at blande det i dens Drik, men det virkede ikke, den fik kun Diarhoe og Søvnløshed derefter. Endelig, den 10de Novbr., gav man den saa stor en Dosis, 10 Unzer Blaasyre, i en Drik af Rom og Sukker, som den begierlig slugte ned paa eengang, og derefter fik saa stærke Krampetrækninger, at den døde efter en nogle Timers Dødskamp. Oppasseren troer, at Elephantens Ustyrlighed hidrørte fra utilfredsstillet Parringsdrivt. Kongen af Preussen har kjøbt den døde Elephant, der veiede 6000 Pund, til det zoologiske Museum i Berlin, og givet 1000 Rdr. derfør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Den 29de Novbr. styrtede sig en ung smuk, og meget dannet Pige, fra Westphalen, som for Afsindigheds Skyld var i Huset hos en Læge i Main, ud af tredie Etage i det Huus, hun opholdt sig i, et Øieblik, hun ikke var bevogtet. Hun brak ved Faldet baade Arme og Been, og sønderslog saaledes Hovedet, at Kjævebenet var brukket paa fire Steder, og desuagtet levede hun dog til den 30te Novbr. om Morgenen, da hun, efter ubeskrivelige Lidelser, opgav Aanden. Aarsagen til hendes Sindssvaghed skal have været Religionssværmeri. Hun vilde træde over til den katholske Tro og gaae i Kloster; men hendes Forældre og Slægtninger, der ere evangeliske, vilde ikke tillade det, og Følgen deraf var en Tungsindighed, den lod befrygte det Yderste. For at helbred, hende, sendte Familien hende til Lægen, hvis kjærlige Hustru pleiede og behandlede hende som en Søster. Omtrent i 6 Maaneder havde hun været der i Huset, hun gik ofte ud, gandske sort klædt, med Lægen og hans Kone, og man havde det bedste Haab om hendes fuldkomne Helbredelse, da et ubevogtet Øieblik saa tragisk endte Kuren. Kun et Qvarteer førend Springet havde Lægen og hans Kone spiist Frokost med hende, uden i mindste Maade at ane hvad der vilde skee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Den fortjenstfulde Sangerinde, Madame Schodel, havde forleden den Ulykke at mishage i en Rolle, som hun gav i sin Fødeby Pesth. De tilstedeværende Theatervenner bleve pludseligt saa fjendtlig stemte, at de kastede Sangerinden en Krands - at Løg ind paa Scenen. Jntet Under, at hendes Øine løb i Vand. Alligevel fattede hun sig, og sagde i det hun lagde Løgkrandsen paa Soufleurkassen, "Med mine grædende Taarer lægger jeg denne uventede Gave paa Fædrelandets Alter!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Meget vittigt har En sagt om det i Carlsruhe, anmeldte Tidsskrift "Sandhed, at det strax er død af den første Løgn, nemlig af den, at det slet ikke udkom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Atter har der i Hamborg været en Jldebrand, som kunde blevet meget farlig. Den afbrændte nemlig et stort Genever= og Spriet=Fabrik, som tilhører Brødrene Peters af Jtzehoe. Aarsagen har været, at Hatten var sprunget af en af Kjedlerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
J Stockholm har nylig følgende Kobberstik været at faae tilkjøbs: En Mand, klædt i Surtout, med en over Ansigtet nedtrukken flad trekantet Hat rider paa en Gyngehest, og forskrækket over Knaldet af en Prop, som springer af en paa Bordet staaende Champagneflaske, stikker med en Sabel foran sig og udraaber: "Sahre, la canaille For Norges Høiesteret var nylig indstævnet en Mand, som paa et Par Stylter var løben ned at en Bakke og derved kommen til at kaste en gammel Kone omkuld, saa hun brækkede sit ene Been. Men Sagen er afviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
En gandske egen eventyrlig Tildragelse har hændet sig i Christiania. Student Fr. Heyerdahl, Søn af Sognepræst Heyerdahl paa Lom, blev om 1 Aftenen, da han gik paa Broerne for at erkyndige sig, om der var nogen Fragtleilighed fra Moss, bortført af to Matroser, der under Paaskud af, at de vilde bringe ham til den Leilighed fra Moss, som han søgte, førte ham i dets Sted til et Skib, hvor han blev strængt bevogtet, og derfra after ført til en andet Skib, som gik under Seil med ham. Da de i en tre Dage havde været paa Søen og Skipperen, skulde aflevere ham et Brev, som var adresseret til Hr. Student Wilhelm B., opdagede denne til sin store Bedrøvelse Feiltagelsen, da Bortførelsen ikke gjaldt Heyerdahl, men en anden Student, som Skipperen havde paataget sig efter Aftale med Studentens Onkel, paa Grund af visse Omstændigheder, at føre til et udenlandsk Sted. Da Feiltagelsen var opdaget, har Skipperen landsat Heierdahl i Nærheden af Kragerøe, fra hvilket Sted han har givet disse Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Aarhuus. Den siden 1836 paa Bane bragte Forandring med Hensyn til den frie Brug af Aarhuus Byes Markjorder, er ved en Raadstuesamling sidstl. Mandag den 10de ds. foreløbig afgjort saaledes, at den Græsningsret, der som en Byrde paa hvilede Gaardsavlseiernes Jorder, nu ophæves, saa at Sidste ere frigjorte for den dem paa hvilende Byrde, hvorimod Tabet af Græsningsretten. godtgjøres de Græsningsberettigede derved, at en Trediedeel af Gaardsavlseiernes Jorder, efter Bonitering, afgives, og det saaledes, at saadant bliver nærmest omkring Byen. Dette Jordsmon bliver derefter at udleie til de Græsningsberettigedes Fordeel, og skal i sin Tid refunderes dem i deres Skatter; og er dette Sidste antaget, som en Prøve, paa 10 Aar fra den Dag af at Udskiftningen tager sin Begyndelse, da, saafremt de Græsningsberettigede ikke skulde finde sig efter den Tid tilfredse, Enhver af disse da vil erholde et eget Stykke Jord til fri Raadighed, og skulle saavel Godtgjørelsen i Skatter som det Stykke Jord Enhver paa hiin Tid kunne faae, blive at beregne efter nuværende eller den fremtidige bestemte Grundtaxt. Det blev ligeledes vedtaget, at Magistraten og Borgerrepræsentanterne kunne i saa Henseende foranstalte det Fornødne. - Ved denne Raadstuesamling var den største Deel af Byens Grundeiere tilstede, og blev den omhandlede Sag debatteret med megen Jnteresse, saa at man dog kan have Haab om, at den saa særdeles vigtige Følelse for fælleds Communeanliggender ret levende vil vaagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Bekjendtgjørelser. J Medfør af vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den paa Smedegaden under No. 316 beliggende og Karethmager Matz tilhørende Gaard med Jordlod bortsolgt ved 3 Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 9de Januar, Onsdagen den 23de Januar, og i 1839, Mandagen den 11te Februar hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i selve Gaarden, der er assureret for 940 Rbd., og bestaaer af et 2 Etages Forhuus paa 7 Fag, et Baghuus paa 6 Fag, 1 Etage og et Halvtag paa 4 Fag. - Dette bekjendtgjøres herved tillige til Efterretning for alle Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Procurator Horn her i Byen. Horsens, den 29de November 1838. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Jfølge vedkommende Udlægshaveres Reqvisition, bliver det paa Byens Grønnegade under No. 290 beliggende og Wilhelm Poulsen tilhørende Sted med Jordlod, stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 9de Januar, Onsdagen den 23de Januar, og ) 1839. Onsdagen den 6te Februar hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men 3die Auction i selve Stedet, der er forsikkret i Brandkassen for 460 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus og Baghuus, hvert paa 5 Fa 1 Etage Bindingsværk. Ifølge Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres dette tillige til Efterretning for alle Vedkommende, og kunne Conditionerne forinden Auctionen erfares hos Procurator Horn i Horsens. Horsens, den 29de November 1838. Ræder. For at tage Bestemmelse angaaende Vilkaarene for Bedækningen ved Fuldblodshingsten Cassio i 1839, anmodes dHrr. Actiehavere i denne Hingst om, at ville give Møde Onsdagen den 19de December d. A., om Formiddagen Kl. 10, i Hotel-Royal i Aarhuus, ved hvilken Regnskabet for afvigte Aar tillige vil blive fremlagt. Aarhuus, den 20de Novbr. 1838. Bestyrelsen. 153 Rbd. 27 s. Repræsentativer, henhørende under Baroniet Wilhelmsborg Godses Overformynderie, kunne strax mod anordningsmæssig Sikkerhed, modtages til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Gothaab, den 13de Decbr. 1838. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Chocolade udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels=Damp Chocolade=Fabrik Elisabethsminde ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriser hos Hr. Chr. L. Schmidts Enke, L. P. Schmidt, - A. W. Stigaard, i Aarhuus. - S. Lind. - N. Malling, og - Chr. Christensen. - H. Jespersen i Skanderborg, - C. W. Høyer i Horsens, - I. C. Boesen i Veile, H. Levin i Fredericia, - C. F. Müller i Colding, - L. Frandsen i Ribe, F. C. Bruun, Adr. Hr. C. Hoffmann i Varde, P. F. Nyboe i Ringkjøbing, - Colding i Ebeltoft,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
– J. S. Philipson i Callundborg, J. Bruun i Nykjøbing i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres ved Paavirkningen af en Dampmaskine til 6 Hestes Kraft, i dobbelt tillukkede og ved Damp opvarmede Pander, i et dertil indrettet Værelse der er afsondret fra Dampmaskinens Locale; at der paa det omhyggeligste sørges for at Jngredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, samt at Fabricatet i enhver Henseende er smagfuld udstyret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
J disse Dage er jeg bleven forsynet med et Parti Klæde i forskjellige Couleurer og Fiinheder, som udsælges fra Emk. 2 - 8 s. til Emk. : pr. Al., ogsaa har jeg formedelst Forandring i Tolden til Nytaar betydelig nedsat Priserne paa Jaconets, Cambritz, Schirting, Linong og Lærreder. J. J. Glückstadt, boende paa Strandgaden i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Viin-Udsalg. Da jeg agter successive at realisere mit betydelige Viinlager, tillader jeg mig at anbefale samme til mine ærede Handelsvenner, og maae jeg i Særdeleshed gjöre opmærksom paa en meget god Bordviin til 24 Sk. Flasken, og en god Gammel-Viin til 24 Sk. pr. dito. Endvidere anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-15
Hvide Vine, pr. Bout.