JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Undertegnede agter, paa Grund af indtruffet Dødsfald, underhaanden at bortsælge: a) Dueholm Hovedgaard, beliggende tæt udenfor Nykjøbing, i Thisted Amt, staaende for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 42 Tønder 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Album. Gaarden har et Areal af 400 Tdr. Agerland g. M. og ypperlige, for en stor Deel merglede Jorder, 160 Tdr. Land Engjord, som let kan overrisles og forbedres, samt c. 300 Tdr. Land Hedejord, der er særdeles tjenlig til Opdyrkning. Ved Gaarden, der tildeels drives ved Hoveri, holdes en Besætning af 120 Køer, 16 Heste og 150 Faar. b) Dueholm Veirmølle, hollandsk Bygning med 4 Qværne samt Sigteværk, beliggende paa Dueholm Mark, og afgiver aarlig 670 3 i Forpagtningsafgivt. c) Den saakaldte Markmølle, der drives ved Overfalds Vand, ligger tæt nedenfor Dueholm Mark, og har betydelig Søgning til enhver Aarstid. d) Det til Dueholm hørende, for største Delen hoveri gjørende, Gods, 231 Tdr. Hartkorn, hvoraf svares aarlig i Landgilde c. 400 1 og c. 120 Tdr. Korn. e) De under Gaarden hørende Tiender, 414 Tdr. Hartkorn Kongetiende og 117 Tdr. Hartkorn Kirketiende, som hæves deels paa Kjærven, deels i Korn, efter Tiendecommissionens Bestemmelse. Gaarden har smukke grundmurede Bygninger, som afgive en herskabelig Bopæl, har en skjøn Have, et Teglværk ypperlig Tørveskiær, der kan skaffe en anseelig aarlig Jndtægt, samt Mergel paa forskjellige Steder. Eiendommen kan tiltrædes i dette Foraar. Dueholm paa Morsøe, den 3die Februar 1845. Tøttrup. En Eiendom paa 7 Tønder Land, med 2 a 3 Læs Havl endeel El, Bøg og Hassel, kan faaes hos Anders Thomsen Schaade Huusleilighed. I Gaarden No 277 ved Aaen kunne de tvende Leiligheder, som fortiden beboes af de Herrer Kammerraad Amanuensis Jensen og Overlæge Dr. Lindberg erholdes tilleie til förstkommende Paaske Flyttetid. Leilighederne ere vel indrettede og vedligeholdte, og bestaae hver af 4 gibsede og malede Værelser, med Kjøkken, Spisekammer, samt ovrige Beqvemmeligheder. Man behage desangaaende at henvende sig til B. Lehmann. Creas-Lærreder & Tørklæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Af de bekjendte kronstadske Lærreder og Lærreds-Tørklæder har jeg i disse Dage erholdt directe fra Fabrikken et betydeligt Parti i prima Varer af alle Numere, som jeg især i hele Stykker og Dusin udsælger til meget bil Wilhelm Hviid. lige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Chemiske Fyrstikker, af D. C. Greens Fabrik i Aalborg, faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Guul, graae og engelsk malet Sennop faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Ægte Wunder Kron-EssentsHarlemmer-Draaber. A. Stabell. faaes hos Agern Kaffe og Torskelevertran, af bedste Sort, A. Stabell. faaes hos Libauer 2, 3 og 4 Bands Hor faaes hos A. Stabell. A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Blegevand faaes hos Godt sort Blæk og Blanksværte, brændt Been, VicA. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
triol=Olie og Saltsyre, faaes hos Gode Meieri-Oste sælges billige i Partier, Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Fede Trondhjems Sild og gode Anchiovis sælges i Otting- og Dunkeviis meget Röse & Gerdes. billig hos En Dame, 24 Aar gammel, perfectioneret i alle qvindelige Arbeider, og med grundige Kundskaber i det tydske, danske, franske og engelske Sprog, samt meget færdig i Fortepiano pil, ønsker sig en Ansættelse som Gouvernante. De fortrinligste Anbefalinger kunne produceres. Man behage at adressere sig til Kongens Nytorv i Kjøbenhavn Nr 355, 1ste Sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
En duelig og i den finere Madlavning øvet Huusjomfrue kan erholde Plads i et roligt Huus til næstkommende Mai. Adressecontoiret anviser Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Nye Præstekraver forfærdiges til billig Priis, og C. Schjoldann. gamle vaskes og opsættes, af Alle skjærende Dele, samt ogsaa chirurgiske Jnstrumenter, modtages af Undertegnede til Slibning og Polering, naar man desangaaende henvender sig til mig Stedet No 842 ved Fruekirke, ærbødigst J. H. Møller, Sliber og Polerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
For en Huusholderske, helst en Bondepige, som for Duelighed, Orden og god moralsk Opførsel fremlægger paalidelige Vidnesbyrd, er Plads ledig paa Kalbygaardtil førstkommende 1ste Mai, naar den Søgende personligsinvender sig til Lauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
En Dreng, der har Lyst til at lære Skomagerposessionen, kan strax eller til Paaske blive antagen hos J. Scholdaun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
En Mand, 32 Aar gammel, født i Holsteen, ønsker sig til førstkommende Mai enten i Jylland eller Fyen en Plads som Forvalter. Han har i 6 Aar conditioneret som Skriver og i 4 Aar som Forvalter paa et stort Gods i det sydlige Schleswig, og kan bidringe de bedste Vidnesbyrd om sin Duelighed, Opførsel og moralske Charakteer. Nærmere Efterretning giver Avis-Expeditionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
En duelig Farversvend kan strax erholde Con W. dition hos Farver Graff i Grenaae En Huusholderske, der i flere Aar har conditioneret som saadan, og bestyret en stor Landhuusholdning, ønsker sig en lignende Plads, helst paa Landet, til 1ste Mai. Gode Anbefalinger haves. Adressecontoiret anviser. 900 Rbd. rede Sølv, tilhørende Umyndige, kan strax erholdes tillaans, imod vedbørlig Sikkerhed. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers d. 21de Jan. 1845. Lewerkhuusen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Jagten Løberen, Capt. Bernhard Tancke ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aalborg og Aarhuus. A. Thomsen, Mægler. Skipper P. H. Jeffsen, førende Sluppen. "Lykkens Prøve", agter at afseile til Kjøbenhavn. og medtager Fragtgods. Han bliver snarest muligt seilfærdig, da den halve Last er reqvireret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
En Muffe af Edderfugleskind, foret med grønt Taft, er tabt paa Veien mellem Aarhuus og Scheiby. Den retsindige Finder vilde, mod en Douceur, aflevere den til Hr. Kjøbmand Stigaard i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Hos Andr. Chr. Wissing i Aarhuus faaes: Den nyeste Methode af Kartofler at brygge et velsmagende Øl, som ikke staaer tilbage for det af Malt. og er betydeligt billigere at producere, og kan anvendes i ethvert Bryggeri, i det Mindre som i det Større, tilligemed den fuldkomneste Malt- og Gjæringsmethode, samt Mæskemethoden til Kartofler og Korn, hvorefter af 200 2 Skraae (Rug og Malt) er udbragt 61 til 68 Potter 8 Brændeviin og af 1 Tønde eller 200 B. Kartofler 26 til 28 Potter og Brændeviin, af F. A. & C. Werner. Priis 8
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Rettelse. J Følgebl. til Aarh. Avis N 23 stod paa 1ste Side 35 L. og som aldrig", som bedes rettet til: og som altid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-07
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
No den 8de Februar. Løverdagen. Kongelig privilegeret. AarhuuStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
J Daarekisten i Pau er et vanvittigt Fruentimmer for kort siden nedkommen, under ligesaa sælsomme, som skrækkelige Omstændigheder. Hun var indspærret i en ensom Celle, da hun let blev rasende. Midt om Natten, i elleve Graders Kulde, kun beklædt med en Særk, fødte hun et Barn. Det moderlige Jnstinct, drev hende til at sørge for det arme Væsen. Hun trak sin Særk af, svøbte Barnet deri, og forblev selv aldeles nogen hele Natten. Saaledes fandt man hende om Morgenen, og sørgede nu for, at hun blev bragt tilsengs. Naturens Crisis havde gjengivet den Ulykkelige hendes fulde Forstand, dog kun for tre Dage; da Mælkefeberen indfandt sig, begyndte hun igjen at rase. Barnet døde Dagen efter Fødslen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Hos Warrington i England er der i denne Tid bygget et Jerndampskib, hvis Sidedele, ved stærke, massive Jernvægge, ere saa fuldkomment og sikkert adskilte fra den midterste Deel, som indeholder Maskinen, at om ogsaa een af Skibets tre Deele faaer en Læk eller nogensomhelst anden Beskadigelse, saa har dog dette ikke mindste Jndflydelse paa de to andre Deele. Selv om Dampkjedlen sprang, vilde dette ikke medføre mindste Fare for de paa begge Sider værende Kahytter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
En Mand, hvis Holdning, Manerer og Klædedragt var fuldkommen som en Bondes, traadte nys ind til en Restaurateur i Elboeuf. Ved Deserten forlangte han en Flaske Champagner. Opvarteren studsede, og bemærkede, at en Flaske Champagner kostede 5 Fres. Duer Jer Viin noget spurgte den Fremmede. Den er fortræffelig, min Herre." – "aa kan jeg slet ikke sige, den er dyr; J kan bringe mig to Flasker. Den forbløffede Opvarter gaaer, henter de to Flasker, og venter med Utaalmodighed paa Enden af Maaltidet, for at see, hvorledes det vil gaae, naar Vinen skal betales. "Min Ven! siger den Fremmede: "J synes at see paa mig med Fornøielse, kanskee har J Lyst, at drikke et Glas med mig?" – J sin Forlegenhed veed Opvarteren hverken ud eller ind; han nærmer sig, og tømmer skjælvende det ham budne Glas. Bonden forlanger sin Regning, haler et gammelt Strømpeskaft op af Lommen, ryster en Hob Guldstykker ud deraf, og rækker Opvarteren eet til Betaling, for Maaltidet, som kostede 15 Fres. med den Bemærkning, at det Overskydende kunde han beholde som Drikkepenge. Den arme Fyr kan neppe komme til sig selv; han troer at drømme, og hans Drøm varer indtil det Øieblik, den Ubekjendtes prægtige Eqvipage kommer rullende for Døren. Den formeentlige Bonde var ingen Anden, end William Berwiston, den rige engelske Lord, der har for Skik at reise i dybeste Jncognito, da han har en sand Rædsel for at blive optrukken af Gjæstgiverne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Søndagen den 19de Januar oplevede Staden Edingburgh en skrækkelig Jldsvaade, hvorved den gamle og nye Grev-Friars-Kirke bleve Luernes Nov. Førstnævnte var en af de ældste Kirker i hele Skotland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Under Gudstjenesten i Slotskirken i Hannover ere, paa kongelig befaling, de nærmestliggende Gader, afspærrede ved Militair, for at forebygge Vognrummel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Sidstafvigte Juledag begav det sig nu, at en Ministers Frue vilde kjøre til Kirke, men kom for sildig. En Soldat traadte iveien for hendes Eqvipage, og da Kudsken ikke ændsede det, truede han med Bajonetten. Da betjente Kudsken sig af sin Pidsk, for at rydde Passagen. Men Hs. M. Kongen havde selv, fra Slots vinduet af, været Vidne til det Passerede, en Adjutant blev øieblikkeligen sendt ned til Slotsvagten, Kudsten blev fængslet, og indspærret paa tre Dages Vand og Brod. Fru Ministerinden maatte, uden Kudsk, blive holdende midt paa Gaden, og omsider stige ud, for tilfods at begive sig paa Hjemveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Freischutz fortæller Følgende, som nys passeret i Wien: En fornem Mand forelstede sig i en Kunstberiders Kone. Han bad hende skriftligt om et Stævnemøde og offererede hende en Present af 200 fl. Konen gav sin Mand Brevet, og Denne skrev nu et ligelydende Brev til den Førstes Gemalinde, kun med den Forandring, at han, for det Stævnemøde, hvorom han bad hende, tilbød hende 2000 fl. istedetfor 200. Den fine Dame, en udmærket smuk Kone, tilte i det største Oprør til sin Mand med Kunstberiderens Brev, og tvang ham, hvor meget han end vægrede sig, til at anmelde Sagen for Politiet. Politiet lader Kunstberideren indkalde, og forelægger ham Brevet qvæstionis med det Spørgsmaal, om han har skrevet det. Han bekræfter uden Omstændigheder dette Spørgsmaal, men fremtager nu af sin Porteseuille det ligelydende Brev, hiin Herre havde skrevet til hans Kone. Jnqvirenten, som ikke var forberedt herpaa, blev forlegen og udsatte Sagen. Denne er endnu ikke afgjort, men er et almindeligt Conversationsthema.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Følgende Skildring er bogstaveligsand: Nys døde i Dresden, i Gjæstgivergaarden "zum goldenen Horn, en velhavende Mand, som var kommen til Dresden, for at søge sig en Bopæl der. Han havde forgiæves, vandret om den hele udslagne Dag, og tog om Aftenen ind i Guldhornet, hvor han forlangte Nattelogis. Han var gaven og beed om sig. Værten var ogsaa kort for Hovedet, og sagde, der var ingen Plads. Men den Fremmede erklærede kort og godt, han gik ikke af Pletten, og efter en kort Ordverling maatte Værten indrømme ham et Værelse. Den følgende Dag blev Manden over, næste Dag med, og saa fremdeles. Hver Aften opgjorde han sin Regning, og sagde: "Jmorgen flytter jeg. Men naar Morgendagen kom, saa blev det ved det Gamle, og Manden er nu død i Guldhornet, efter at have levet her som Gjæst i samfulde 23 Aar. Først var det Trods, siden Vane, som holdt ham fast her. Vinter og Sommer stod han op til eet og samme Klokkeslet, og gik uden Lys omkring i Huset, indtil andre Folk stode op Han boede altid i det samme Værelse, som i den samme Seng, spiste med den samme Skee, drak af den samme Kop, og sad om Aftenen paa den samme Plads i Gjæstestuen. Naar Nogen vilde laane Penge af ham, spurgte han sig for, om det ogsaa var en stræbsom og ordentlig Mand, og naar dette var Tilfældet, sagde han: "Jeg er bleven bedragen saa tidt, at jeg har forsoret at laane Penge ud; jeg seer mig derfor nødsaget til at .... give Jer disse Penge. Denne Mand, hvis Navn var Joseph Kapper, blev 77 Aar gammel. Den sidste Dag af sit Liv afveeg han for første Gang fra sin vanlige Orden, og kom ikke ned i Gjæstestuen. Uden at spise til Aften, gik han tilsengs, slumrede ind, og vaagnede ikke meere. Værten har ladet en Steen lægge paa hans Grav med de Ord: "Jeg var en Gjæst paa Jorden, nu er jeg kommen hjem fra min Valfart."Man føler en uvilkaarlig Skræk, naar man, af en officiel Annonce i "Bossische Zeitung, erfarer, at den Berliner Theaterintendanturs Underhandlinger med den berømte Dandserinde Maria Taglioni ikke have ledt til det forønskede Resultat, paa Grund af, at hun paa ingen Maade har villet optræde nogen Aften ringere end 1200, siger og skriver tolvhundrede Rigsbankdaler. Allah er stor, og en Dandserindes Fødder ere smaae, men hendes Børs er uendelig viid!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
En Tjenestepige i Münster, som, paa Grund af en ulykkelig Kjærlighed, havde fattet Lede til Livet, besluttede for kort siden, at gjøre en Ende paa dette. Hun forskaffede sig noget Krudt, kom det i en Leerskaal, og lagde tre Blykugler ovenpaa. Det saaledes tilberedte Mordinstrument, som ganske var af hendes egen Opfindelse, stillede hun under sig, og antændte Krudtet med et brændende Kul. Explossionen paafulgte strax, og hun blev brændt tilskamme; men Kuglerne bleve naturligviis roligt liggende i Fadet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Medens Præsten Vater i Berlin forleden underviste sine Confirmanter i Dorotheakirken, hørtes pludseligt en høi Stønnen i Nærheden, og en jamrende Stemme gjentog flere Gange de Ord: "Christus, hjælp mig!" Man tilte til, og saae en ung Mand ligge henstrakt ved Alteret; med de uhyggeligste Fagter gjentog han uafladeligt de anførte Ord. Kun ved Hjælp af endeel stærke Mænd kunde denne Ulykkelige, hos hvem der aabenbarede sig et rasende Vanvid, nogenlunde tæmmes og føres ud. Det er en Student, som, ved en falsk religiøs Retning, er kommen i denne beklagelige Tilstand. Flere af Confirmantinderne faldt i Convulsioner ved at see paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
De confessionable Conflicter i Tydskland antage en stedse voldsommere Charakteer. Hos de bonnske Professorer Gildenmeister og von Sybel, der have udgivet en historisk Afhandling om Kjorten i Trier og de øvrige hellige Kjortler, har den catholske Pøbel slaaet alle Vinduer ind. Et slaaende Vidnesbyrd om Christi Kjortels Ægthed! Hvilken uhyre Sum Penge der gaaer op i Damp ved Tobaksrygning, og det blot i eet Aar, kan man tænke sig deraf, at alene i Hamborg forbruges aarlig for omtrent 750,000 Rdr. Cigarer, slet ikke at tale om den skaarne Tobak. Jenny Lind, der i denne Tid formeligt forgudes af Berlinerne, er født den 6te October 1821 i Stockholm, hvor hendes Moder havde et Jnstitut, i hvilket Faderen gav Underviisning. Enhver Melodi, der naaede Barnets Øre, blev med Sikkerhed opfattet og gjengivet af den lille Jenny, med saadan Reenhed, at hun allerede dengang tiltrak sig almindelig Opmærksomhed. Saaledes var Jenny Lind bleven 9 Aar gl., da Tilfældet vilde, at en nu afdød svensk Sangerinde, Mad. Lundberg, fik Barnet at høre og, overrasket af dets herlige Stemme og hele eiendommelige Væsen, gjorde Forældrene opmærksomme paa deres Datters Kald for Scenen. Efter at have gjennemgaaet Skolen, optraadte Jenny først i Børneroller, og vakte en Enthusiasme, liig den, hvorved Leontine Fay engang satte hele Paris i Bevægelse. Man skrev Vaudeviller, for det geniale Barn, og dets kjække Lune og friske Eiendommelighed i Fremstillingen gjorde den lille Jenny til et sandt Mirakelbarn. Men i det 12te Aar forsvandt Jennys henrivende, høie Seraphtoner pludseligt, og hun beholdt kun en klangløs Stemme tilbage. Forgiæves gjorde hendes Lærer, Berg, hvem hun egentlig skyldte sin gediegne, musikalske Uddannelse, til forskjellige Tider flere Forsøg med hende; de skjønne Forventninger, hvortil hendes herlige Stemme tidligere berettigede, syntes for stedse forsvundne. Saaledes hengik fire lange Aar. Da hændtes det, at der ved en Concert, under hvilken man opførte fjerde Act af Meyerbeers Robert, fattedes en Sangerinde til Alice, der i denne Act kun har en ganske ubetydelig Solo at synge, som Jngen skjøttede om. Berg, ihukommende sin stakkels Elevinde, vilde engang igjen anstille et lille Forsøg med hende. Med veemodig Glæde modtog Jenny Soloen, og gik med hævende Hjerte til den i hendes Øine saa store Opgave, at synge nogle faa Takter. Men, ligesom ved et Under indfandt sig paa Opførelsesaftenen den længe savnede klangfulde Stemme atter; det forbausede Publikum gjenkiendte den, og et stormende bifald blev Jenny til Deel. Den glædedrukne Berg erklærede hende: at nu var Tiden kommen, at hun skulde synge Agathes Parti i "Jægerbruden. Det var det første Operaparti, hvori hun optraadte i Stockholm, og den 16 aarige Piges Lykke var da gjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
J Christiania havde Studenterne ved den nordiske Studenterfest den 13de Januar sat sig til Formaal, paa en ydre Maade at fremtrylle Mindet om det nordiske Old. De have her vistnok i en vis Grad miskjendt det Smukke og Naturligtsande i deres eget Opraab; de Danske have imidlertid sikkert ikke miskjendt hverken Opraabet selv, eller Aanden, der fremkaldte den Maade, paa hvilken Festen blev feiret af dem. Salen var smykket med Flag, Faner, gamle Vaaben og Rustninger, hvoriblandt – efter Sagnet – Hakon Hlade arls. Lange raae Borde, uden Dug, vare opstillede til Festmaaltidet; Siddebrædder vare anbragte langs med Bordene. Enhver havde en Træbrikke foransig, og betjente sig af sin Tollekniv, ved Siden stode Træfade og Trug, hvori Heste-, Bjørne- og Rensdyr kjød, samt Fuglevildt. Bordet var bedækket med Kruus, der indeholdt Mjød og Hardangerel. Et stort Horn kredsede i Forsamlingen. Festen indledtes derved, at der signedes et Bæger for Odin, siden for Niord og Freir. Seenere tømtes Loftets og Minni-Bægeret. Taler bleve holdte ved hver Skaal; Bifald yttredes ved at banke med Tolleknivene i Bordet. Tilsidst fulgte Skaaler for Nordens Eenhed, for Konge og Fædreland, for de tre Rigers store Mænd, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Kjøbenhavn, den 24de Januar. (Af "Damb. Corresp." og deretter i flere danske Bl.) Trods den Stilhed, som nu hviler over vor Presse, er man dog overbeviist om, at vigtige Gjenstande igjen med det Første ville beskjæftige den a mindelige Opmærksomhed. J vore høiere Statsmænds Bureauer hersker den største Birksomhed, og man slutter deraf, at der er Forholdsregler at høi Betydning iværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Kiel, den 28de Januar. Under Omslaget viste sig her en Skotte, uden Arme og kun med eet Been; og dog kunde han med dette sit ene Been baade spise, drikke, skrive, skjære Penne, kort sagt: udrette enhversomhelst Haandgierning. Naar han sov, lagde han, ligesom andre Folk Armen, Benet under sit Hoved. Ved Hjælp af et Træbeen kan han ogsaa gaae, og føler sig overhovedet slet ikke generet i sine Bevægelser. Han er endogsaa gift, og det, som man maa tilstaae, med Smag."(Pr. Wochenbl.) Veile, den 5te Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Den for sine listige Bedragerier paa Vesteregnen berygtede Christen Holm, som for kort siden var i Aarhuus, blev greben i Fredags Aftes i Høien Kro, hvor han kaldte sig Meinard, og foregav at skulle til Kolding, hvor han havde en syg Hest staaende hos Dyrlægen. Da Kromandens Kone imidlertid havde læst Christen Holms Signalement i Aviserne, og Alt stemte nu overeens med dette, fattede man stærk Mistanke og forlangte hans Pas, og da han intet havde, sendtes Bud efter Sognefogden, som lod ham transportere ind til Veile." (Efter V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Aarhuus, den 8de Februar. Provenreuteren fra det Berlingske Aviscontoir har været her i disse Dage, men skal ikke have gjort synderlige Affairer. Jmorges havde vi 9 Sr. Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Tanker. Efterretningen om Cancelliraad, Herredsfoged Hans Christian Wittusens Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Atter Sorg og Længsel trykker Smertens Piil i Vennebryst, Atter Veemod breder Skygger Over Livets friske Lyst; Ak! naar faaer jeg Een igjen, Een som han – en trofast Ben. Saa han er død – den Ædle, Brave! Reppe jeg det Ord forstaaer, Mon da ogsaa han kan have Været mæt af denne Jord Han, som søgte største Held. J at skabe Andres Vele! Skriften klarer – Ordet staaer For mit Øie og mit Sind, Retfærds Søn fra Jorden gaaer "Til sin Herres Glæde ind!" Sørge vil jeg derfor ei. Han har vandret Retfærds Vei Men Emilie. - Du græder, Standser Du ei Taaren strid, Uophørlig jo den væder. Øiet, farver Kinden hvid. Ei saa - Du misted vel en Ven, Men seer ham jo hos Gud igjen. Anton Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres, herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting (med nogle enkelte Undtagelser, navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler, og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings=Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt. for første Klasse til 24 s. aarlig af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres. anden Klasse, 36 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
tredie Klasse,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policeblanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger om de nærmere Vilkaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Compagniets Commissionairer i Nørre-Jylland ere: i Aalborg . . . Hr. Cancellieraad Jensen. Cancellieraad Otterstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Aarhuus . . . . . Ebbeltoft. . . . . Toldcasserer Bay. Procurator Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-02-08
Fredericia. . . . Frederikshavn . . - Collecteur Hygom. Postmester Schmidt. Grenaae . . . . . Hjørring . . . - Forligelsescomm. Christensen. Hobroe. . . . . . - Fuldmægtig Kehlet. Holstebroe. . . . Procurator Repsdorph. Horsens . . . . - Overkrigscommissair Holst. Kolding . . . . . - Fuldmægtig Kralund. Procurator Christensen. Lemvig. . . . . Løgstøer . . . . . - Overtoldbetjent Brorson. Nibe. . . . . . . - Procurator Høegh. Nykjøbing . . . . - Apotheker Begtrup. Randers . . . . - Procurator Jensen. Ribe. . . . . . - Stiftscasserer Andersen. Ringkjøbing . . . - Søkrigscommissair Bagge. Skagen. . . . - Kjøbmand Christensen. Skanderborg. . - Ass pharm. Seidelin. Skive . . . . . . Procurator Thorup. Sæbye. . . . . . Toldes. Grev Ahlefeldt-Laurvig. Thisted . . . . . - Postmester Carstensen. Veile. . . . . . - Hospitalsforstander Borch. Biborg . . . . . - Overretsproc. Jespersen. Varde . . . . . . - Collecteur Heesbech. Iøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 26de Assurance=Aars Slutning, den 30te Septbr. 1844, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, samt Sedler 1,202,817 Rbd. 26 s.