Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-11-03
Hovedgaardene Clarupgaard og Christiane holm (for Strandeholm), beliggende omtrent 1 1/2 Miil, sydvest for Aalborg, med c. 700 Tdr. Land ere med noget over 200 Tdr. Hartkorn Bøndergods, 4 Kirketiender og Gaardenes Besætning af 150 Stude, 30 Køer, 25 Heste samt Jnventarium og Udbo solgt af Eieren, Hr. Søltoft, til Overkrigskommissair Branth til Høstemark og Kammerraad H. Kalko (tidligere Eier af Bernstorfs Gods ved Kjøbenhavn) for 190,000 Rbd.,med Udtælling af 110,000 Rbd. før Skjødets Udstedelse. Eiendommen havde i denne Tid flere Kjøbere og havde modtaget Bud af indtil 200,000 Rbd., men med en mindre Udtælling, end den af Sælgeren bestemte. Sælgeren, som efterlader Egnen et gavnligt Exempel af velanvendt Landbo-Virksomhed, kjøbte Eiendommen i 1810 med ubetydelig Besætning for Kjøbepriis af 88,000 Rbd., men har ved de foretagne betydelige Forbedringer forøget denne, som det menes: med en Udgiftanvendelse af imellem 30 a 40,000 Rbd. - Endvidere er i disse Dage en af Vendsyssels større Hovedgaarde, som ogsaa under dens seneste Eier har modtaget megen Forbedring, Gammelvraa, beliggende c. 2 1/2 Mile nordligt for Aalborg, paa noget over 37 Tdr. Hartk., med 400 Tdr. Land Ager, 400 Tdr. do. Eng, c. 100 Tdr. opdyrkede Kjærjorder, øvrige Kjærjorder, samt Besætning af 120 Køer, 30 Heste o. s. v., solgt af den nuværende Eier af Store Restrup, Hr. Schønau, til Eieren af Nyvraa, Hr. Møller, for 90,000 Rbd. (Aalb. A.) Odense. J flere fremmede Lande, navnlig Engelland, have de første Statsøkonomer alt længere arbeidet paa at faae al Skat forvandlet til Skat efter Formue og Leilighed, men ogsaa i vort Land mangler det denne Beskatningsmaade ikke paa Forsvarere og vi haabe, at Pressen meer og meer vil bringe dens billighed og Gavnlighed til Erkjendelse. Vi skulle dog her, foranledigede af, at vi erfare, at Byens Ligningskommission netop er beskjæftiget med en ny Skatteansættelse, indskrænke os til at omtale den med Hensyn til Paaligning af Kommuneskat paa Kjøbstadindvaanerne, navnlig i Odense. J en Artikel i "Dansk Folkeblad Nr. 30, der iøvrigt forsvarer Principet i dets Almindelighed, udvikles, at Man ved at paaligne Jndkomst- og Formueskat maa undtage et saa stort Beløb, som der kan ansees nødvendigt til en Families Underhold, da det vilde være ufornuftigt at fordre, at den, der kun har det Nødvendige til sig og Sine, skal afgive en Deel af sin Jndtægt til det Offentlige, hvorved han saameget lettere kan blive udsat for at falde det til Byrde, saa at det let kan komme til at tabe ved at have taget en ringe Jndtægt af ham som Skat. Stenfeldt, om Beskatningsmaaden i de danske Kjøbstæder paastaaer, at Kommuneskatten ikke bør paalægges Nogens Brutto indtægt, men alene den Nettoindtægt, der bliver tilovers, naar alle Udgifter, der ere forbundne med Skattenderens Erhverv og hvad der udfordres til hans Families standsmæssige Underhold, ere fradragne. Det bør saaledes komme i Betragtning, om den Skatpligtige virker med egne eller laante Kapitaler, om han behøver stort Folkehold til sit Erhverv, om han kan forestaae det selv eller maa hielpe sig med Fremmede, om han har Gield at afbetale eller ikke, om han besidder en stærkt skalbetynget, men kun lidet indbringende Eiendom eller omvendt, om der til hans Families Underhold udfordres betydelige Udgifter m.m. Disse Grundsætninger for Skatteligning paa Formue og Leilighed ere de samme, som den forrige kongelige Kommissarius i de danske Stænderforsamlinger gjentagende har vedkjendt sig som de ene rigtige og vi kunne ikke formode, at der med Grund skulde kunne indvendes Noget mod deres principmæssige Gjennemførelse. Vi indrømme gjerne Vanskeligheden heraf og det betydelige Arbeide, som dermed vil være forbundet, men vi ville haabe, at det maa lykkes Stædernes Ligningskommissioner med Dygtighed og Kraft, Omsigt og Udholdenhed stedse heldigere og fuldkomnere at løse deres vistnok ikke lette Opgave. Tages hine Grundsætninger til Følge ved Skatteligningen i Odense, ville ei alene de af de nuværende Skatteydere, som kun have det aldeles Nødvendige, ja ofte ikke engang dette til deres Families Underhold, blive fritagne for at svare Kommune-(Formues-) Skat (der burde formeentlig i hver Stand fastsættes et Minimum, som ikke skulde beskattes), men ogsaa endeel Næringsdrivende, som ikke ere formuende eller arbeide i indbringende Stillinger, finde nogen Lettelse eller Nedsættelse i denne Skat. Men hvem kom da til at bære den forøgede Byrde, Vistnok de Jndvaanere, som have betydelig Formue eller store Jndtægter, og kunde dette være Uret? Hvormeget svare ikke de større Skatteydere i Kommune skat i de fleste øvrige Kjøbstæder, (Dagsposterne). Jfølge "Times, har det engelske Ministerium definitivt besluttet at indkalde Parlamentet til den 18ds. Handelstanden synes, at Banken er altfor forsigtig ved at give Forstud paa, solide Sikkerheder." Nye Betalingsindstillinger meldes saavel fra London, som især fra Provindserne; hvorhos dog maa bemærkes, at Aktiverne ikke sjeldent angives bøiere end Passiverne. - Den schweitzerske Land dags Gesandter til Sonderforbundskantonerne ere alle vendte tilbage til Bern. Landdagen har bevilget en foreløbig Kredit af 2 Mill. Fr. til den forestaaende Exekution. Den Øverstkommanderende, General Dufour, har aflagt Eden. - J Spanien har Narvaes nedlagt Portefenillen for de udenrigske Anliggender og er nu Ministerpræsident uden Portefeuille; som ny Udenrigsminister nævnes Hertugen af Soto=Mayor. - Rygter fra Krigsskuepladsen i Mexico melde, at Nordamerikanerne have forladt Hovedstaden af Frygt for en almindelig Opstand. Ogsaa Puebla skulde atter være faldet i Mexikanernes Hænder.