Berlingske Tidende, 1790-01-01
Brüssel, den 14de December. Den her udkommende Gazette des Pays has, som nu trykkes, med Nederlandenes forenede Commissions Tilladelse, indeholder følgende udførlige Efterretning om denne Stads Overgang til Jnsurgenternes Partie: "Endelig har denne Stad afkastet sit forrige Aag og gjort sig frie for de Keiserl. Tropper og den Østerrigske Regiering, Det Uveir, som paa nogen Tid svævede over samme, og syn tes at ville bryde ud med Voldsomhed, har ikke frembragt de ulykkelige Virkninger, som hine frygtelige Anstalter med Pallisader, Spanske Ryttere, opkastede Volde, Kanoner og Batterier syntes at bebude siden den patriotiske Armees Jndmarch, i Brabant. J den store Messe, som sidstafvigte Torsdag, den 10de hujus, blev holdet til Ære for det hellige Sacrament, stak nogle Personer Kokarder paa Hattene. Strax gjorde alle Borgerne det samme og Giæringen blev overordentlig stor. Da Borgerne Dagen derpaa saae de fiendtlige Bevægelser af Soldaterne og Folkets Urolighed, føiede de strax Anstalt imod de onde Hensigter, som de roelige Borgeres Fiender kunde have havt. Kl. 3 om Eftermiddagen hørte man Kanon- og Flinteskud i Staden. J samme Øieblik vare alle Borgerne bevæbnede og forlode deres Huse, for at erkyndige sig om Allarmens Aarsag, og da de erfarede, at stærke Militair=Patrouiller bemægtigede sig Gaderne og skiød paa de Borgere, der bare Kokarder, giorde de strax Aftale om at begive sig til Hr. Baron van der Hagen, som i Aaret 1787. var Capitain for de Frivillige. Denne Mand fandtes og strax villig til at føre vor tappre Ungdom i Jlden. Man bemægtigede sig strax Myntpladsen og tog Officeren med hans hele Vagt fangen. Denne indtagne Post tiente til en Samlingsplads for Borgerne, som herfra strax afsendte Patrouiller i alle Stadens Gader, for at standse de Fiendtligheder, som Tropperne udøvede imod Borgerne. Kl henimod 5 var en Capitain af Regimentet Ligne kommen ned med sit Compagnie til Hotellet d'Angleterre, hvor han lod skyde paa nogle Borgere, der udholdte Angrebet i god Orden, uagtet en Cavallerie=Piquets Bestræbelser, hvis Officeer, som med Sabelen i Haand satte an med sine Folk i fuld Galop, for at adsprede Borgerne, maatte saavelsom ovenmeldte Compagnie vige tilbage, efterat han havde mistet en Dragon og saaet flere Saarede. Man sloges i adskillige af Stadens Qvarte, rer. De, endskiønt i Hast, oprettede Compagnier, begave sig allevegne hen. De Herrer van der Haaghen og Schiplae ken, forhen værende Capitainer for de Frivillige, havde forenet alle Borgere i den nederste Stad under sin Anførsel, og man sloges i alle Gader indtil Kl. henimod 7, da der imellem General d'Alton og Hr. van der Haegen blev truffet en Stilstand i Fiendtlighederne paa de Vilkaar, at Borgerne skulde beholde den nederste Stad i Besiddelse, og Soldaterne den øverste tilligemed Voldene og Vagthuset paa det store Torv. Borger=Patrouillerne, som til den offentlige Ordens Vedligeholdelse havde udbredet sig i Gaderne og foranstaltet Jlluminationer, bleve angrebne af de militaire Patrouiller og Skiærmyslerne begyndte igien i Nærheden af det store Torv. Vagten, som havde besat det saa kaldte Kønigshaus og den forskandset sig med 4 Kanoner, gav en bestandig Jld paa Borgerne, som, opbragte over disse Fiendtligheder, vilde borttage Kanonerne. Fegtningen varede over i 2 Timer, og Soldaterne skiøde uophørlig fra deres Kanoner med Jern stumper, der gjorde stor Skade paa mange Huse og Raadhuset, hvis Vinduer bleve næsten alle istykkerslagne. Uden Kanoner, men opbragte over de Udsvævelser, som man begik, fattede endelig Borgerne Post paa det store Torv, og Tropperne trak sig med deres Kanoner tilbage til Vagthuset, fra hvilket de skiøde uophørlig, og derved ei allene dræbte mange bevæbnede Borgere, men endnu flere ubevæbnede Personer i deres Huse. - Endelig lod General d'Alton, efter adskillige Underhandlinger, Vagten marchere bort fra Torvet. Den trak ilbage med 2 Kanoner og efterlod de 2 andre fornaglede, vilke Borgerne strax bemægtigede sig, og satte dem igien i Stand, for at bruge dem til sit Forsvar. Alle Fiendtligheder ophørte nu midt i Staden; men Patrouillerne i de fra liggende Gader skiøde endnu stedse paa hinanden, hvilket for aarsagede nye Bekymringer. Kl. 6 om Morgenen ophørte endelig Skydningen eller var i det mindste svagere; thi et Compagnie af Regimentet Bender skiød endnu fra Voldene paa Patrouillerne, som ikke undlode at gjøre deres Pligt, og satte sig i Beredskab til et Angreb, som Borgerne vilde giøre, for at jage alle Tropperne, af hvilke man endnu befrygtede flere Fiendtligheder, ud af Staden. Borgerne havde bemægtiget sig Magazinet Jericho, hvor de fandt Patroner og endeel Krudtvogne, som strax bleve sendte til Hr. van den Noot de Wrechem, hvor Capitainerne, den første Dechant, Grimberg, og Stadens fornemste Borgere raadsloge med hinanden om deres Frelse. Denne og flere Erobringer samt adskillige Compagniers og Detachementers Overgivelse, hvis Officerer man havde gjort til Fanger, gav Borgerne alt større og større Mod, saa at de nu ikke meere tvivlede paa deres Forretagenders lykkelige Udfald. Capitainerne og andre Officerer, kunde ikke meere standse Hidsigheden hos vor kjække Ungdom, som vilde erhverve sig den Roes, at have gjort Ende paa vore Ulykker, ved at forjage det Corps d'Armee, der befandt sig Staden. Saameget endog Soldaterne, der havde besat alle Veie, truede; saa var der dog allerede givet Ordre til at angribe Tropperne fra alle Sider, dersom Generalen ikke vilde trække sig ud af Staden. Man havde ansat Kl. 9, for hos Ministeren at conferere med General d'Alton og andre Generaler, saavelsom Obersterne for de Regimenter, hvoraf denne lille, og 6 til 7000 Mand stærke Magt bestod. Efterat Ministeren havde bevidnet sin Kummer over det om Natten udgydede Blod, gjorde han det Forslag, at sende en Skrivelse til Magistraten, for at vække dem op af sin Sovesyge, og befale dem, at forsamle Oldermændene. General d'Alton skrev ligeledes et Brev til Baron van der Hagen, som paa Kamppladsen var bleven udvalgt til Commandant, og gjorde ham samme Forslag. Efter en meget lang Conforence hos Ministeren begave Borgernes og de Frivilliges Deputerte sig bort, og aflagde Krigerne Regnskab for det Passerede, med den Begjæring, at være roelige saa længe Conferencen med Magistraten varede. De Edsornes 5 Hovedmænd, der havde Advocaterne van der Noot og Drugerman med sig som Talsmænd, ledsagede Baron van der Haegen til Magistraten med Ministerens Skrivelse, hvilken man til den offentlige Roligheds Oprettelse strax besluttede at lade trykke. Jmedens denne Conference varede, lod Ministeren giøre Baron van der Haagen nye Forligsforslag, der bleve afsendte ved Borgere og nogle andre Personer, man kunde troe, samt en Vagt af 50 Mand. Men hvor forundrede bleve de ikke, da de kom paa Kongetorvet og fandt der intet uden Ammunitions vogne. Saavel Ministerens som General d'Altons Hoteller vare forladte. Baron van der Haegen forordnede strax en Vagt, til Sikkerhed for Ministerens Hotel. Hr. Schiplaken besatte strax det Kongelige Skat- og Rentekammer med en Deel af sit Compagnie, andre Detachementer besatte det Kongelige og forrige geheime Conseil, hvor der var et anseeligt Oplag af Ammunition. Det Vaabenforraad, som Torsdag Midnat ankom paa 42 Vogne, blev ved de Østerrigske Troppers Asmarch et Rov for Pøbelen. Et Compagnie begav sig til Krigscassen, hvor 150 Mand af Regimentet Bender og 3 Officerer befandt sig. Disse viide endnu forsvare sig; men paa Efterretningen om Troppernes Afmarch forlangte de at capitulere, hvilket og blev dem bevilget. Ligeledes tilstod man og Hr. Monte de Fancario med 40 Børn af Militairacademiet en Capitulation. Byttets Værdie kan man endnu ikke bestemt opgive. Man har ladet forseile det Kongel. Skatkammer, Krigscassen og Mynten. Nogle Millioner myntede Penge, meget store Magaziner med Meel, Ammunition og Troppernes Monderingsstykker ere i Borgernes Magt, hvis Glæde vilde være fuldkommen, dersom ikke sørgelige Efterretninger om de Udsvævelser og Gyseligheder, som Tropperne begaae, forstyrrede den. J Yrelles skal Regimentet Bender have udplyndret mange Huse &c. J vor Stad hersker nu Orden og Rolighed. Jntet Huus er bleven plyndret, og man har holdt alle Borgeres Rettigheder i Ære. For at hielpe os, ilede 2500 Patrioter fra Gent. Da de i Gaar vare ankomne hertil, og havde gjort Bataillon Quarre paa det store Torv, oplæste en Deputeret fra Generalcommissionen for dem det Manifest fra Stænderne af Brabant, som paa selvsamme Torv blev opbrændt paa et Skafot den 3die November.