JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-17
Bekjendtgjørelse. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen at befale, at der til Veiledning for de Søfarende, som beseile Belterne og de østlige Holstenske Kyster, skal antændes et Blusfyrpaa den sydlige Ende af Langeland, og bekiendtgiøres herved følgende fra Hr. Commandeur Generaladjutant og Overlods Løvenørn indhentede Efterretning: At efter foregaaende Undersøgelse om det i saa Henseende passeligste Sted, hvorfra Fyret vil kunde sees i den største Omkreds og til meest Nytte, er der bleven bygget et Fyrtaarn paa det saa kaldede Fakkebjerg, hvilket ligger omtrent i N. N. O. paa Compasset 1/2 Miil fra den yderste sydlige Huk af Langeland og formedelst Bierget Høide bliver paa det nærmeste 125 Fod over Vandspeilet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-17
Dette Steenkuls= eller Blusfyr bliver efter de nye Jndretninger med en Overbygning eller Lanterne af Vinduer omkring, saa at Luen i alle Slags Veir vil brænde stadig. Tiden, naar det skal antændes for bestandig at brænde, vil nærmere bliver bekjendtgjort. Men det tilkjendegives tillige herved for de Søfarende, at da med dette Fyr visse Prøver ville blive at foretage, saa bliver det antændt adskillige Gange i næste Maaned til at anstille bemeldte Prøver, hvilket iøvrigt ikke kan forvilde de Søfarende, da der ingen andre Fyrre ere i dette Farvand. Kjøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og Geral=Toldkammer, den 25de Septbr. 1806. Moltke. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenborg. Stoud. Kornerup. Schleyer. Fuldm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-17
Hos Phelep Hartvigs Enke kan fortiden faaes moderne Dame Straahatter, som og Børne dito for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-17
Hvor en nye 2 Etages Jern Kakkelovn, circa 2 Skpd. er at bekomme tilkiøbs, anviser Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-17
Da de Tydske Avisers medbringende Nyheder i denne Tid saa meget interessere det læsende Publikum, og Enhver desaarsag ønsker at faae Avisen noget tidligere, saa ombedes De, som vil have nogen Bekiendtgiørelse indført i Avisen, behagelig at indsende samme, hver Mandag og Fredag Formiddag inden Kl. 10; da Avisen herefter, til den Tid sluttes, og udgaaer herfra om Eftermiddagen Kl. 2. Fridericia den 17de Octbr. 1806. S. Elmenhoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Der udgives i Friderie i a 2 Gange ugentlig af Frankfurt, den 10de Okebr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Fyrst Primas har ved en Koureer fra Keiser Napoleon, erholdt den Efterretning, at Krigen var fra Preussisk Side erklæret. Dette lod Hs. K. H. strax ved Estaffetter tilkiendegive de øvrige det Rhinske Bunds Medlemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Weimar, den 12te Okibr. J Forgaars Morges er det allerede kommet til en heftig Fægtning mellem Preusserne under Prinds Lonis Ferdinand, og Frantsoserne under Marschal Lefebre, ved Saalfeld. Kl. 10 om Morgenen kunde man i det Preusiske Hovedqvarteer høre Kanonaden; og om Aftenen Kl. 6, indløb den sørgelige Efterretning dertil, at den tappre Prinds Ferdinand, var død i Kampen for Fædrelandet. Denne tappre Prinds var med 5000 Mand posteret ved den Saalfelder Broe, og havde Ordre at forsvare samme, men ei at angribe; da Fyrsten af Hohenlohes Plan var, imidlertid at tournere Fienden; men Prindsen oppebiede ikke dette og angreb en ham langt overlegen Fiende, som var 20000 Mand stærk. Han fik et Flinteskud i Brystet; hans Adjutant, Grev Nostitz, saae ham vakle, og ilede til ham; men i det samme faldt han af Hesten ved en anden Kugle, og opgav Aanden. Adjutanten vilde have reddet Liget, men blev stærk saaret, og er ført hertil. Preusserne og Sachserne have fægtet som Løver, men Frantsoserne vare dem i Antal langt overlegne. Det Sachsiske Jnfanterie=Regiment Marimilian, Dradigst privilegeret. de Stifts. Avls den 21de October 1806. Høren Clmenhoff, som tillige er sammes Redakteur, gon=Regimenterne v. Gersdorff og Erkehertug Carl, og et Husar=Regiment, skal især have lidt meget. Ogsaa nogle Kanoner ere faldne Frantsoserne i Hænderne. Fransoserne staae nu ikkun 2 1/2 Miil fra det Preusiske Hovedqvarteer, og man seer hver Dag er stort og afgiørende Slag imøde. - Maaskee er det allerede forefaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Leipzig, den 13de Okebr. Saasnart man her erfarede Affairen mellem Prinds Ferdinand og Frantsoserne, og saae adskillige Saarede bringe her igiennem, er her udbredet frygtelige Rygter. Alle her til Messen værende fremmede Kiøbmænd begyndte at pakke ind. Allerede den 11te kom Kiøbmænd hertil fra Gera, da Marschal Bernadottes Korps var ved deres Afreise ikkun en halv Miil derfra. Paa dette Sted skal endeel Armeevogne vare falden i Frantsosernes Hænder. - Sidste Nat Kl. 1, da Alle her laae i tryggeste Søvn, kom en Kommando Franske Chasseurs hertil over Zeitz, og fordrede en Sum Penge. De fik 500 Louisdorer, og gik derpaa om Morgenen Kl. 3 rolige bort igien. J Dag Eftermiddag kom atter en Fransk Patrol af 20 Mand hertil, og reed med dragen Sabel igiennem hele Markedets Trængsel. Ellers er vor Stad endnu fri for Besætning; men i Dag er her bestilt Qvarterer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
J dette Øieblik indløb den Efterretning hertil, at Fyrsten af Hohenlohe har tilfægtet sig en Seier over Marschal Bernadotte; men intet bestemt er derom endnu bekiendt. - Et andet Rygte siger, at Frantsoserne have afbrændt Staden Gera eller Planen; men intet officielt haves derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Berlin, den 14de Octbr. Mellem den Preusiske og Franske Armee ere Fiendtlighederne begyndte; men de hertil indløbne Eftertetninger desangaaende, ere endnu ikke saa officielle, at noget bestemt Resultat derover kan meddeles. Men saameget er vist, at igaar, da det var Kronprindsesse Wilhelmines Fødselsfest, indløb for Hoffet saavelsom for den hele Stad, den sørgelige Tidende, at Prinds Louis Ferdinand, den 10de Octbr. om Morgenen er død paa Ærens Kampplads, i en mellem Rudolstadt, og Saalfeldt forefalden Fægtning. (see Rubr. Weimar)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Ved en Estafettes Afgang fra Hovedarmeen, var samme bereed til Kamp; og man venter hvert Øieblik afgiørende Resultater. 60000 Russer, have paa deres Marsch allerede betraadt det Preusiske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Berlin, den 15de Octobr. (ved overordentlig Leilighed)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Af en Bekiendtgiørelse fra Gouvernementet sees, at Fyrsten af Hohenlohe total har slaget Marschal Soults Korps; at General Rücheel har slaget Frantsosernes venstre Fløi, og at Centrummets Hovedslag ventedes igaar. Dronningen har idag paa Kronprindsens Fødselsfest sendt ham adskillige Foræringer og derhos skrevet ham til: "Glæd Digin Søn, Din Fader harseiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Paris, den 8de Octbr. Hs. Majestæt Kongen af Sverrig, har befalet alle sig her opholdende svenske Undersaatter, ufortøvet at forlade det Franske Rige. De, som ei efterfølger denne befaling, mister deres Borgerret i Sverrig. Man siger at Lord Landerdale i Dag reiser herfra. Hidtil har Keiseren endnu ikke fordret en Skilling, af den offentlige Skat, til Krigs=Omkostningernes Bestridelse. Han betaler alt, af en egen dertil havende Kasse, som indeholder de Contributioner, som i forrige Aar bleve hævede i Tydskland. Præffekten i Dion har faaet Ordre, at sende dette Aars Reserver, til Armeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Vi see nu her daglig Efterretninger imøde om Fiendtlighedernes Begyndelse i Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Blandede Efterretninger. Fra Petersborg meldes: "I de Russisk Keiserl. Gevær=Fabrikker arbeides Nat og Dag. Den hele Russiske Armee, saanær som de Regimenter der staae imod Persien, ere i Bevægelse, og trækker sig deels sydlig til Dniester, deels vester paa, til den Preusiske Grændse. Man taler ogsaa om Garder=Regimenternes Opbrud fra St. Petersburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
En Estafette, som den 14de d. M. kom fra Erfurt, til Hamborg, medbragte følgende Kongel. Preusiske Manifest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Da Hs. Majestæt Kongen af Preussen griber til Vaaben til Sit Folks Forsvar, holder Han det for nødvendig, at forelægge samme, og hele Europa, de Grunde, som har gjort Hs. Majestæt et saadan Skridt til Pligt. I en Række af 15 Aar, har den Franske Politik været en Rædsel for Menneskeheden. De forskiellige vaklende Magthavere i Frankrig, siden 1792, udøvede deres Magt allene til Krig, og søgte at bringe Nationen, i Elendighed. Men siden en fast Regiering der blev antaget, oplivedes Haabet paa nye, om at finde en Fredens Ven. Napoleon, begavet med Styrke, seierrig og omringet af svage, overvundne og udmattede Stater, eller fredelig findede Regentere, havde nu i sin Magt at vælge en bedre Rolle; da intet mere var ham at giøre for Frantsosernes Ophøielse. Meen, det er smertelig at maae sige, at den Franske Politik er endnu den samme. En undtømmelig Ærgierrighed er endnu dens herskende Characteer. Freden af Amienz var neppe sluttet, førend Signal blev givet til ny Voldsomheder. 2 uafhængige Stater, Holland og Schveiz, bleve tvungne til at tage samme Forfatning som de Franske Provindser; og Følgen heraf var Krigens Fornyelse. Jmidlertid vedvarede Freden paa det faste Land endnu. Det Tydske Rige tilkiøbte sig Freden ved umaadelige Opofringer. Under Freden faldt de Franske Tropper ind i Churfyrstendommet Hannover, et Land, som ei vedkom Krigen mellem Engelland og Frankrig. Faa Maaneder derefter, var det at de Franske Tropper, ligeledes i Fredens Skiød, fornærmede det Tydske Rige paa en Maade, som nedsætter Nationens Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
De Tydske have endnu ei hævnet Hertug v. Enghiens Død; men Hukommelsen af denne Begivenhed udslettes aldrig hos dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Traktaten af Lüneville, sagde Borgen for de Jtalienske Republikkers Uafhængighed; men tvertimod sætter Napoleon dog Jernkronen paa sit Hoved. Genua blev lagt under Frankrig, og Lucca havde næsten samme Skiebne, og faa Maaneder i Forveien, havde Keiseren erklæret for sit Folk og for hele Europa, at han aldrig vilde udvide sit Riges Grændser videre. En Traktat med Rusland paalagde Frankrig, at anvise Kongen af Sardinien Skadesløsholdelse i Jtalien; og i dets Sted bemægtiger man sig alle de Gienstande som kunde tiene til denne Skadesløsholdelse. Portugal vilde vedblive sin Neutralitæt, men man tvang det til, for Penge at tilkiøbe sig for nogle Øieblikke en taalelig Sikkerhed. Saaledes blev, selv Porten, som endnu godt erindrer sig Jndfaldet i Egypten og Syrien, ingen Magt tilovers i Europa, som ei var Gienstanden for et eller andet vilkaarligt Angreb, Disse factiske Voldsomheder fulgte endnu et System af Fornærmelser imod alle kronede Hoveder, som en Journal, der kaldte sig Regieringens Stemme, udbasunede. Men frem for Alt, findes det nødvendigt her at fremstille Frankrigs Fremgang i sit umiddelbare Forhold imod Preussen. Det er overflødig at opregne Alt, hvad Napoleon har at takke Preussen. Preussen var den første Magt der erkiendte ham som Keiser. Jngen Løvter, ingen Trudsler kunde ryste dens Neutralitæt; men alt hvad som var Pligt imod en god Naboe, blev i 6 Aar rigelig opfyldt. Endnu meere, Preussen, saae i Frankrig en tapper Nation ved sin Side, som den agtede høit, baade i Krig og Fred; lod det Franske Overhoveds Genie vederfares Ret, og søgte ved enhver Leilighed disse Rigers fælleds Jnteresse. Men Napoleon erindrer sig ikke meere disse Tider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Preussen taalte Frantsosernes Jndfald i Churfyrsten dommet Hannover. Dette burde den ikke have gjort. Ogsaa var først dens Plan at modsætte sig det, og bød sig dertil hos Engelland, under visse Betingelser, men som samme afslog. Man maatte altsaa eene være betænkt paa at afværge skadelige Følger af dette, og at betegne Frankrig en Grændse, som det ei maatte overskride. Napoleon lovede høitidelig, ei at bruge nogen Magt imod de nordlige Staters Neutralitæt, og ei at formere sine Tropper i Hannover. Neppe havde han lovet dette, førend han igien brød det. Enhver veed, hvor voldsom Sir F. Rumboldt blev paagrebet; hvorledes Hansestæderne under Navn af Laan blev tvungen til at give Contributioner, ei for deres egen Jnteresse, men som om Frankrig var i Krig med dem. Ved alt dette var endnu Kongen af Preussens inderligste Ønske, at vedligeholde Fred. (Fortsættelsen følger, saasom samme ogsaa i de Tydske Aviser findes afbrudt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Hamborg, den 17de Octbr. En i Dag fra Berlin hertil indtruffen Estafette har bragt den Efterretning, at Fyrsten af Hohenlohe har slaget det Soultsche Korps, som var paa Veien til Naumburg for at overrumple derværende Magasiner. 6000 Frantsoser skal være blevne paa Pladsen og et endnu større Antal være taget fangen. Denne Efterretning skal offentlig være bleven bekiendtgjort i Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 17de Octbr. Professor Robereson skienkede de Fiskere, som i Mandags bragte ham sin Ballon tilbage, femten Rigsdaler. Den lille Stierne, som han lod opgaae, faldt paa Nørregade. Han agter nu om nogle Dage at afgaae herfra til Søes til Riga, Natten til Tirsdag den 14de opkom en heftig Jldebrand hos Bager og Stivelsefabrikør Mentz i Helsingøer. Førend Allarm skeede stod en til Stivelse fabrikken henhørende ny Bygning i lys Lue. Faren var saa meget større, da en Tømmerplads stødte dertil, hvor endeel Bræder, Lægter og Tømmer bleve tillige et Rov for Luerne. Ved virksomme Brandanstalter blev Jlden standset fra at gribe videre om sig. Dette er tredie Gang denne Mand er bleven hiemsøgt ved Jldebrand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Ved Klasselotteriets 5te Trækning udkom til Jylland; No. 30125, 100 Rd. hos Hr. Sekretair Heiberg i Horsens. 30799, 200 Rd. hos Hr. Jnspekteur Baadsgaard i Wiborg. De 20000 Rd. udkom i Hr. Jnspekteur Bies Kolektion i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Ved Kongl. Commissorium af 26de f. M. ere Etatsraad Tønder Lund, Deputeret i Generaltold kamret, Professor og Hofbygmester Meyn, Professor og Landbygmester Hansen og Toldinspekteur Muus allernaadigst befalede at sammentræde, for at overveie og indkomme med Forslag angaaende en ny Toldbod bygnings og flere Pakhuses Opførelse paa Kbhvns, Tolbod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Da en Snedker Post i Skielskiør paa Brandhielpens Ligningsliste var anført, at have nydt 15 Rd. fordi han havde reist til Nyborg og der i lang Tid ligget under Doktor Haand, for at faae sin Helbred fra den Skade den tog i Jldebranden, saa har Chirurg Gravenhørst i Skielskiør klaget Snedkeren, ind for Forligelseskommissionen, hvor han da tilstod. at Gravenhorst fuldkommen havde helbredet ham, og at det øvrige kun var af ham opdigtet for at faae Brandhielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Provst Ussing i Lille=Lyngbye har haft det Uheld, at medens han var til Landemodet i Roeskilde, er af hans Præstegaards Studerekammer bortstiaalen. Herreders Pengeskriin, hvori vare 1046 Rdlr. 4. Mk. 4 1/2 s. Umyndiges Penge, og 80 Rdlr. af hans egne, og Studerekammeret støder endda til Sovekammeret hvori Prostinden laae, hvorimellem Døren sædvanlig staaer aaben. For Opdagelsen lover Provsten 100 Rdlr. og Navnet fortiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Priserne paa Jernet falde nu i Stokholm. De ordinaire Sorter noteres a 8 Rdlr. 40 sk. Species Banco pr. Skpd., og de bedre Sorter til en forholdsmæssig højere Priis. Af Tjære og Beeg har Afsætningen været temmelig stærk. Den første Artikel gielder for nærværende Tid 1/2 Rdlr. Species Bo. pr. Tønde, ordinair Beeg 4 1/2 Rdlr. Species Bo. og Kronbeeg 6 Rdlr. pr. dito.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
J Danzig betales 19 Rdlr. Hamb. Banco i Frag af en Læst Hvede til Hamborg, som nyeligen et lidet Flensborger Skib har faaet. J Viborg kiøbe, nu Rugen for 5 Rdlr. 2 Mk. Tønden og Oxekiød for 3 s. Pundet. Detriflede Bret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
En Priis af Dr. Limkildes Papiirsdaase, Der var etsteds en liden Bye, hvor megen Ondskab søgte Lye. man havde ikke der Theater, c. Promenader, ei Suppel, ja ei saameget som Soldater, man Spidsrod løbe kunde see, thi fandt man paa til Vederlag for dette sin kiere Næste at hudflette. En Kiætter fremstod mellem disse, en saare, - saare vantroe Mand, der ingensinde brød sin Jssemed det som andre Folk gik an han brugte ikkun sine Koste at feie med for egen Dør: Hvad andre dadled, til han roeste, og aldrig skialv for myndigt bør, Han tog engang et Stykke Bret, der han kunstig risled Furer, og eftersom man dreied det man saae forskjellige Figurer. Det gik han om og viste fremman fandt som To og Tre er Fem, at Tingen kun beroede paa, fra hvilken Side man den saae, Hvo alt for hurtig Noget troer vil let afsige skiæve Domme: Sædvanlig han med disse Ord stak Spilleværket i sin Lomme, Gid i hver Bye, hvor man har Rygtemager. der og maa findes saadan Vrager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Jndsendt af N. Jagd. Fridericia Byes Grundeiere, blive herved erindrede at betale den for i Aar lagde Grundskat, saavelsom Bygnings eller Qvadrat=Skattens anden Termin, forfalden den 1ste d. M. og i seneste at erlægge samme til Kæmneren inden denne Maaneds Udgang. Fridericia Raadstue, den 21de Octbr. 1806. Magistraten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Skipper Thomas Hansen Møller, agter paa Torsdag eller Fredag at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer naar Vedkommende betids melde sig. Ved Kolding eller rettere i Kolding Fiord, har jeg ladet anlægge et Kalkbrænderie, som og en Teglgaard hvor der bliver brændt glasserede og uglasserede Tagsteen, røde, gule eller hvide Muursteen, som til billig Priis bliver leveret. Steenkalken koster pr. Læst, i Foustagier 19 Rdlr. 24 s., at berømme Kalkens Godhed vil jeg ikke, men Enhver som har proberet Kalk fra mit Brænderie, vil bedst kunde bedømme det; ogsaa er jeg villig at levere Kalken til hvilket Sted det forlanges for en billig Fragt naar der ikke bliver ordineret mindre end 4re Læster da jeg just har en Baad som kan indtage dette Qvantum; ligeledes leveres og Stenene hvor det forlanges. anbefaler mig enhvers Yndest, som jeg altid skal søge at fortiene ved reel Behandling. Kolding, den 4de Octbr. 1806. T. C. Wass.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Da jeg har hørt, at der i Omegnen ved Fridericia skulde gives de, der ønske et passende Opholdsted her i Byen, for de Børn, som de agte at indsende til den her ny indrettede lærde Skole, saa giver jeg mig den Frihed herved at bekiendtgiøre, at jeg, om et tilstrækkelig og for Tab nogenledes sikkrende Antal melder sig, har i Sinde til Foraaret, eller vel endog strax, ved min Moders - et Fruentimmer der i 21 Aar har havt Børn i sit Huus - Ophold hos mig, at sætte mig i Stand til at modtage slige Elever i Kost og Logie, naar man kun i Tide vil melde sig. Er Bevarelse af Børnenes Sæders Reenhed - som det vist nok maae være - en vigtig Gienstand for Forældrenes Ønske, da smigrer jeg mig med, at de, der betroe deres Børn til mig, ved Erfaring skulle blive overbeviiste om, at ogsaa jeg ansaae samme for det vigtigste ved den barnlige Opdragelse; hvilket er mig en saa meget meere hellig Pligt som et af de Fag, hvori Hs. Majestæt allernaadigst har behaget at ansætte mig, paalægger mig ogsaa som Lærer, at giøre Børnenes Religiøsitæt og Moralitet til et af mine vigtigste Formaal i Underviisningen. Skulde desuden nogen af Fridericia ærede Jndbyggere ønske deres Børn underviiste i Forberedelseskundskaberne, enten timeviis eller paa anden Maade, er jeg og villig at paatage mig samme og efter Evne stræbe at tilfredsstille deres Fordringer. J begge Tilfælde, behager man jo før jo hellere, at henvende sig til mig selv, der p. t. boer i Skolens Værelser og træffes hjemme til Kl. 9 1/2 om Formiddagen. Fridericia den 7de October 1806. Wohnsen, Adjunct. Alphabetisk Fortegnelse paa de gamle Medicinske Navne, udi Apothekertaxten af 1772, som i den nye Taxt af 1806, haver faaet andre Navne, hvilke nye Navne ere i lige Linie vedfatte. Tillige og de nye Navne efter Alphabetet med gamle Navne vedsatte; haves her paa Adresse=Contoiret. trykt paa Rojal=Papiir, for 8 s. Stykket. Til Nytte for Læger og Apothekere, for i en Hast at eftersee benævnte Navne, og til at vedhæfte Medicinske Vaser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Hos Philip Hartvigs Enke kan fortiden faaes moderne Dame Straahatter, som og Børne dito for billig Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-21
Hvor en nye 2 Etages Jern = Kakkelovn, circa 2 Skpd. er at bekomme tilkiøbs, anviser Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Der udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af Berlin, den 18de Octbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
J Følge indløbne Beretninger fra Kongens Armee, dateret den 14de d. M., er ved Auerstadt, beliggende mellem Naumburg og Erfurt, forefalden et Slag, hvorved den Preusiske Armee har tabt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Idag blev her paa alle Hjørner opslaaet en trykte Bekiendtgiørelse af følgende Jndhold: "Kongen har tabt en Bataille. Borgernes Pligt er Rolighed; og Jeg, som Gouverneur, opfordrer alle Berlins Jndvaanere dertil. Kongen og hans Broder lever. Jgaar Morges indtraf Dronningen hertil fra Hovedqvarteret. Kongen er indtruffen til Charlottenborg, og Arve=Prindsesinden af Sachsen Weimar er reist til Petersborg. General v. Arnem skal være dræbt i Slaget, og General v. Reizenstein dødelig saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Med hver Time venter vort Publikum nyere Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Sachsen, den 16de Octbr. J Forgaars er ved Auerstadt, paa Veien mellem Naumburg og Erfurt forefalden et blodig Slag mellem den Preusiske og Franske Armee, og Vaabenlykken udfaldt til Frantsosernes Fordeel. Kongen af Preussen havde efter sin Plan, tilladt de Franske Troppers Marsch langs Saalen og Unstruth til Weissen, fels og Naumburg, for, ved deres Fremtrængen, at hindre dem i at komme sig i Ryggen, og at forandre Armeens Stilling. Det Preusiske Hovedqvarteer, blev fra Blankenhavn lagt Norden for Weimar imod digst privilegeret. lik Stifts. Dr. 8. n 24de October 1806. øren elmenboff, som tillige er sammes RedaktelAuerstødt til, og General Rücheel havde Positionen af Weimst. - Allerede Kl. 3 om Morgenen, den 14de, hørte anden, for Menneskeheden saa frygtelige Kanontorden i Leipzig og omliggende Egne, fra Aner stadt. Angrebet skeede, efter Sigende, fra Fransk Side. Fra begge Sider blev fægtet med den heftigste Jver og Forbittrelse. Hs. Durchl. Hertugen af Brunsvig havde det Uheld, strax i Bataillen, som han stod og tiltalte Soldaterne, at blive saaret i Ansigtet af et Kartætscheskud. Hs. Durchl. maatte altsaa forlade Slaget. Ved denne Affaire anførte Selv Hs. Majestæt Kongen af Preussen sine Tropper imod Fienden; og 2 Heste bleve ham fraskudt under Livet. Selv de Preussiske Feldherrer viiste det største Heltemod, og iblandt disse udmerkede sig især Prindsen af Oranien=Fulda Hele Geleder af tappre Krigere bleve i dette mordiske Slag fældede til Jorden af Flinte= og Kartætscheild. Kampen varede, som meldt, fra Kl. 3 om Morgenen, til Kl. 5 om Eftermiddagen. Det var især Ceatrummet, som kæmpede mod hinanden. Tabet paa begge Sider kan endnu ei saa bestemt opgives; dog siges, det er mellem 30 til 40000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Keiser Napoleon dirigerte det Hele paa Frantsosernes Side. Man nævner fra Preusisk Side som faldne, Generalerne v. Møllendorff, Kalkreuch, Racheel, Blücher, Tanenzien a. a. og fra Fransk Side, Prinds Murat, Marschal Bernadette a.; dog ere disse Efterretninger, i Henseende til Personerne endnu saa ufuldkomne, at intet med Vished derom kan siges. - Men saameget er vist, at Feldmarschal v. Møllendorff og General v. Kalkreuth, ere dog ikke dødelig saarede. Hvor Marschal v. Neys Division paa 10000 Md. er bleven af, veed man endnu ikke; man formoder, at den enten er bleven omringet, eller har omringet andre. Begge Armeers Styrke, veed man endnu ikke saa nøie at opgive, dog beregnes samme til 200000 Mand. Stedet Anerstadt, ved hvilket dette Slag er forefaldet, stod under samme i lys Lue. Den største Deel af de Preusiske Tropper, trækker sig over Langensalge til Magdeburg. Til Naumburg og Egnen deromkring, ere komne mange saarede Frantsoser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1806-10-24
Paa Kønigstein udbrød igaar en Jld, som afbrændte Gouvernementhuset og et Magasin.