JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Den 7de Junii, Fuldmægtig, Mygind, Kirkesanger Sparre med Kone og 3 Børn. Strømpehandler Søren Krogsgaard, M. Dahlsgaard, M. O. Malling og Kone, Madam Funder, Madam Aulum, Frue Etatsraadinde Reiersen med 4 Børn og 2de Jomfruer Huulegaard, Studiosus Fæster, J. Qvistgaard, N. Gudde, N. Mouritzen, Jomfrue Svendsen, Madam Mørk, Klubvært S. Damborg, Forpagter Sembach, Frøken Guldenfeldt, Hattemagersvend, Michel Dyslervaldt Skipper Søren Buchtrup agter om 10 a 12 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn og medtager Passagerer, og Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
At det har behaget Gud efter 36 Ugers smertelige Sygdom ved en roelig og stille Død den 7de Junii om Eftermiddagen Klokken 2 en halv slet, at bortkalde fra Jordiske til det Himmelske min inderlig elskede Hustrue Mette Kierstine Frandsdatter efter 25 Aars kiærlig Ægteskab, i hendes Alders 54 Aar og 9 Maaneder. Hvilket jeg ikke kan undlade at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus den 7de Junii 1803. Jens Hansen Brandt. Kleinsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Prædikanterne paa 1ste Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hører Jansen. J Hr. Studsgaards Fraverelse præker Stud. Svaneberg. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Udenlandsk. Frankrig. Den 22de Maji sendte Regieringen følgende Beslutning til det Lovgivende Korps, efterat den først havde erholdt den engelske Regierings Beslutning: 1) Alle befalingsmænd for Republikens Eskadrer og Krigskibe befales at giøre Jagd paa alle engelske Skibe, og opbringe dem til Republikens Havne. 2) Kaperbreve skal meddeles til enhver som forlanger samme. 3) Alle i Republikens Tieneste enroullerede Engelændere fra 18 til 60 Aar, skal fra dette Øieblik ansees som Krigsfanger, for at tiene til Borgen for de af Republikens Borgere, som for Krigserklæringen, er taget til Fanger af Engelænderne. Man siger og at lige Forholdsregler skal bruges mod Engelskmændene, i de bataviske og italienske Republiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den 18de Maji kom 2 engelske Skibe fra Øen Jersey til St. Malo, under Stilstandslag, og bragte en stor Deel engelske Arbeidsfolk med sig, som Gouverneuren Lord Gordon ikke længere ville have der; 2 andre Skibe ligeledes fra Jersey, har bragt en Deel Franskmænd til Granville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Moniteuren af 24de Maji anmærker ellers, at blant de 72 Piecer, som indeholde Statscorrespondenten mellem Engeland og Frankrig og blev udgivet trykt med Kongen af Engelands Krigserklæring, vare kun 10 officielle, og af disse endeel ubetydelige, og de andre 62 vare Udtoge af Ministrenes Breve til deres Agenter, som uden Tvivl vare opsatte efter Ministrenes Convenance, men at de vigtigste Noter, hvoraf det engelske Folk kunde kiende den franske Regierings Fremgangsmaade og Underhandlingernes sande Gang, var omhygelig undertrykt, m. m. Generalconseilet for Departementet Loiret har fattet den patriotiske Beslutning at lade bygge en Fregatte paa 30 Kanoner, for derved at vise Fienden, at den Tænkemaade som besieler det franske Folk, kan tilveiebringe Regieringen en betydelig Søemagt. Til denne Fregat tes Bygning er optagen 300,000 Franker paa Departementets Regning. Generalconseilet opfordrer de øvrige Departementer til at følge dets Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Engeland. Med at udstæde Kaperbreve til Privarkapere har man nu og gjort Begyndelse, og man regner allerede at der er opbragt 22 franske og 12 hollandske Skibe til vore Havne. Til Plymouth har man opbragt en fransk Kaper som var bygget i Form af en engelsk Fiskerbaad, og man siger, at der befinder sig 50 saadanne i Kanalen, som fører smaae Kanoner og Bøsser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Der er nu og lagt Embargo paa alle Skibe i de irlandske Havne. Admiral Gardner skal commandere den Flaade som bliver stationeret paa den irlandske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Siden Statscorrespondencens Bekiendtgiørelse, er der næsten i alle Debatter bleven talt om No. 38 deraf, som indeholder en Samtale mellem den første Consul og Lord Hawkesbury paa Thuillerieslottet. Den første Consul modtog ham i sit Cobinet, og sagde, efter først at have talt om andre ligegyldige Ting, at det gjorde ham meget ondt, at Freden til Amiens isteden for at tilveiebringe Førstning og Venskab, havde tilveiebragt en tiltagende Jversyge og Mistroe. Jntet i Verden kunne bevæge ham til at lade Malta blive besadt af engelske Tropper, han saae hellere Antonsforstaden i engelsk Besiddelse end Øen Malta. Han maatte bekiende at hans Uvillie mod Engeland tog daglig til, da hver en Vind, som kom fra Engeland ikke bragte ham andet end Fiendskab og Had. Han havde let igien i de seenere Tider kundet bemægtige sig Egypten, men han holdt det ikke for saa meget værd, at vove en Krig derfor, da Egypten dog tidligere eller sildigere ville blive Frankrigs. Som et Beviis paa at han ønskede Fredens Vedligeholdelse, spurgte han, hvad han kunde vinde ved en nye Krig med Engeland? En Landgang var hans eneste Angrebsmiddel, og det ville han og vove, og stille sig selv i Spidsen for Expeditionen. Men, sagde han, kan man troe, at jeg efter den Høide jeg nu er opstegen til, ville vove Liv og Hæder paa et saa farlig Forsøg, naar ikke Nødvendigheden tvang mig dertil, da efter Sandsynligheden, den største Deel deraf vil finde deres Grav i Havet, og dog har jeg besluttet at vove det, hvis denne Discussion skulle ende sig med Krig. Frankrig har en Armee paa 480000 Mand, der er parat til ethvert fortvivlet Foretagende. Engeland derimod har en Flaade, som giør det til Havets Behersker, og han troede neppe i 10 Aar, at kunde bringe Frankrig til lige Størrelse. Naar saadanne 2 Lande levede i Venskab, kunde de regiere Verden, men de kunde og ved deres Uenighed styrte den m.m. Batavisk Republik. Som en følge af at der er sigt Embargo paa alle hollandske Skibe i de engelske Hav le, har nu og Statsbevindet ladet lægge Embargo paa alle engelske Skibe i vore Havne, Paketbaadene undtagen om gaae imellem Harwick og Helvortsluis. Men denne furtagelse er ikke antagen af General Victor, som den 24de Mail lod Brevsækken tage fra den engelske Paketbaad der skulle gaae til Engelland og lod den besætte med franske Tropper, der bevogte Mandskabet og Passagererne. Paa samme Tid er den ngelske Commissionair som i Anledning af Paketbaaden eresiderer i Briel, arresteret, ligeledes er en Coureer til den engelske Gesandt Liston og arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Efter en seenere Efterretning er og den fra Harwich til Helvoetsluis komne engelske Paketbaad, indtil videre bleven besadt med engelske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Fra det Hanoverske. Hofdømmer von Bremen, Commerceraad Brandes og Oberstlieutenant von Bock ere den 29de Maji afreiste fra Hanover, som man forsikrer til det franske Hovedqvarteer. Den første paa Land standens Side, den anden paa Regieringens Side og den 3die i militairsk Hensigt, at underhandle, for om muelig at see Landet skaanet for en fransk Jvasion, og forebygge det Onde samme medfører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den 26de Maii har de franske Tropper besadt Bent heim, og gjort den i Slottet værende Hanoverske Besætning af 1 Officeer og 36 Mand, til Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den 28de Maji ere Franskmændene, omtrent 10,000 Mand stærke gaaet over Emsfløden ved Meppen, og har trukken sig over Haselune, Løningen og Quackenbrück i det Osnabrüchske og derpaa videre mod det Dipholziske, hvor og 8000 Mand indtraf den 31te Mai om Aftenen i Nærheden af Vechte paa den Diepholziske Grændse. Avantgarden af omtrent 300 Mand er trukken over Goldenstedt mod det Diepholziske og Hoyaske. Overalt hvor de fremkomme iagttager de den beste Man agt og betaler deres Hovedleverancer enten med Be ller Anviisninger. De fører lidet Bagage med sig 4 Officererne bærer selv deres Randsler. De Oldenbeenske Grændser ere endnu fuldkommen bleven respecterede af dem. J Stade har alle Borgersønner, uden Forskiel, og Fædrene for de Sønner, som ere flygtede, maattet kaste Lod om hvem der skulle være Soldater. Hvem som Lodden treffer maae gaae selv, og tør ikke stille en anden i sit Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Adskilligt. Fra Berlin skrives: At Kongen bliver fast ved sin fattede Beslutning ikke at blande sig i Stridighederne mellem Frankrig og Engeland. Sely det udspredte Rygte, at der skulle trækkes en Cordon under General Blüchers Commando, er for overilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Den 23de Junii indtraf Prinds Wilhelm af Gloucester til Hamborg paa hans Tilbagereise fra Hansver til Engeland. Samtlige engelske Skibe paa Elven, sætter sig efter Hans befaling i Beredskab til at afseile derfra under Convoy af en engelsk Fregat som ligger ved Elvens Udløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Et Rygte siger at samtlige hanoverske Tropper vil forsøge at trække sig tilbage i det Lauenburgske, for at komme til Rostock og derfra indskibe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Bekiendtgiørelser. For de Møllere som hos mig har betinget, og forandre som maatte behøve engelske Grube=Møllesteene, bekiendtgiøres, at samme nu er at faae hos Aarhuus, d. 1ste Junii 1823. Peder Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Jeg ville ikke undlade at bekjendtgiøre for mine Velyndere, saavel inden som uden Byen, at jeg nyeligen er kommen hjem fra Hamborg, og hiemfaaet alle muelige Sorter gode og moderne Vahre, og lover som sædvanlig, prømte og reel Behandling. Aarhuus den 3de Junii 1803. Levissohn, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Nye Appelsiner, Citroner, Pomeranser, Figen, af Sorter Chocolade, med og uden Vanille, Dito med Jslands Moos, er tilkjøbs paa det store Torv, hos Apotheker Reddelien,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Paa Veien imellem Horsens og Thestrupgaard er tabt en Pakke hvori var 12 Alen sort Taft, med Adresse til Baron Liliencrone paa Thestrupgaard, og forseglet med Kiøbmand Frantz Richters Segl i Horsens; Finde, ren, ville imod en passende Douceur aflevere den enten til Hr. Frantz Richter i Horsens eller paa Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Friske Apelsiner og Citroner bekommes paa Svane Apotheket hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Paa Søeholt Gaard ved Ebbeltoft, lader jeg førstkommende 22de Junii ved Auction bortsælge, min herpaa Stedet holdte Besætning af Bester, Køer, Faar saavelsom øvrige Ind- og Udboe. Sophia sal. Aschs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Da hidtil intet antagelig Bud er skeet paa S. T. Hr. Stiftamtmand v. Helfrieds her i Weile beliggende Gaard, med dertil hørende Haver og betydelige Jordeiendomme paa Byens Nørre Mark, saa agter Eieren, saafremt de samlede Eiendomme, hvortil de flere Lysthavende haver meldet sig, ikke forinden bliver solgt underhaanden, ved offentlig Auction den 6te Julii næstkommende, at faldbyde. 1) Gaarden med den indre have og med det til denne Gaard Nr. 48 og 49 paa Torvegaden i Weile, erhvervede kongelige Herbergeer- og Giestgiverie Privilegium, hvortil denne og en anden mindre Gaard herefter ene her i Byen er berettiget. Hvor fortrinlig denne Gaard er tienlig til saadan Bedrivt, og til den med Herbergeer-Privilegium forbundne. Rettighed til Brænderie og Bryggerie til Salg, samt til Klub- og Bal-Selskaber med videre, derom vil enhver ved Øiesyn kunne overbevise sig; ligesom den stærke giennem Weile faldende Passage af Reisende noksom er bekiendt. Til Gaarden hører Græsningsret til 6 Hoveder, paa Weile Søndre Fælled og aarlig Skov=Udviisning efter dens Grundtaxt. 2) Den yderste store have, afdeelt i 5 Parceller, tilByggepladse ud til det der forbieløbende Stræde. Hver Parcel bliver til 15 Fag Huus, med passende Gaardsrum og en skikkelig have i fuldkommen dyrket Stand, med derpaastaaende Frugt- og andre Træer. Disse nye Haver komme alle til at støde ned til den forbieflydende Aae, til Beboernes største Beqvemmelighed. Fiorten Dage før Auctionen kan Conditionerne erfares hos Undertegnede. Weyle, den 6te Junii 1803. A. Steenstrup, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Priis=Courant over alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper ved Aarhuus Stifts privilegerede Sukker Raffinaderie udi Randers den 7de Junii 1803. Fiin Fiin . . 40 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Fiin Raffinade . . 38 s. Ord. Raffinade . . 36 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Fiin Melis . Ord. Melis . Lumpen i smaae Topper . 31 s. Dito i store Dito . . 30 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Hvid Candis . Lyseguul dito . Lysebrun dito . Brun dito . . 34 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-08
Hvid Puddersukker . Guul Puddersukker Brun Puddersukker, Hvid Sirup a 100 Pd. 26 Rdr. Brun Sirup a 100 Pd. 100 Rdr. For Sirups Tønder 9 Mk. St. For prompte Betaling gives 3 pro Cento Rabat af Top-Sukker og Candis, men tages under 25 Pd. af en Sort er Prisen foranderlig. Christen Hansen. Fuldmægtig. Smeden Peder Rasmusen fød i Herschind, som f. A. ægtede Niels Christensen Smeds Enke i Haar, og nu nyelig ombyttede sit i Fæste havende Huus sammesteds imod Jens Frandsens Huus i Haldum, hvor han havde ladet sig fæste som Smed for Byen, har den 2den Junii sidst, efterat have bemægtiget sig nogle Børnepenge m. m., som var i hans Kones Giemme, hemmelig forladt sit Hiem, formodentlig for at bortrømme, Han skal være anført udi Sønder Galthen Sogns Lægds rulle, er 26 Aar gammel, lav, rund af Ansigt, blaa af Øine, sort af Haar og har et Ar paa høire Kind Bemeldte Peder Rasmusen efterlyses herved, og de ham maatte antreffe, anmodes at ville anholde ham, og enten derom underrette mig, eller bringe ham hertil, da jeg betaler de derved foraarsagede Bekostninger, Grevskabet Frysenborg, d. 4de Junii 1803. Tommesen, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Udenlandsk. Den nyelig under 4de f. M. udkomne Forordning (angaaende de Forholdsregler som Handlende og Søefarende have at iagttage naar Krig indtræffer i fremmede Søemagter) skal ifølge kongelig Resolution af 1ste d. M. træde i Kraft paa ethvert Sted i Hs. Majestæts Riger, og Lande, fra denne Resolutions Bekiendtgiørelses Dato Samtlige Høikongelige Herskaber have i Anledning af Confirmations=Handlingen gjort Hs. H. Prinds Christian og Hans Søstre Prindsesserne prægtige Jveel-Foræringe. Det fortrinligste deraf er en af Diamanter og ægte Perler sammensat Stierne, som Prinds Christian fik af Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen. Prindsesserne Juliane og Charlotte havde ladet overrække deres Overhofmesterinde, Baronesse von Gyldencrone, et Bryst kors af Diamanter, med deres Navneciffre af Brillan, ter i en Guld Halskiede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
En engelsk Kanoneerbaad, ført af Lieutnant Hutchinson har til Dover opbragt det danske Skib Maria ført af Capt. Spinder. Skibet var bestemt fra Livorno til Amsterdam med Olie, Viin &c. Krigsluppen Jalouse har ligeledes til Dover opbragt det danske Skib Speculation, ført af Captain Fasmer, Skibet tilhørde Peder Mørch i Christiansand og var bestemt fra Magadore til Amsterdam med Frugter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
En engelsk Capitain har indbragt paa Slæbetoug til Malmøe en kantret Snau som han havde fundet paa Høiden af Doggersbank uden Besætning. Skibspapirerne viiste, at Skibet hedte Christian den Syvende, hørte hiemme i Tvedestrand og var ført af en Capitain Christiansen. Mandskabet skal være bierget af et svensk Skib og sat i Land ved Gothenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
J Handelstidenden findes et udførligt Udtog af den kongelige Jnstrux for de engelske Kaperskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
At Uroelighederne allerede har gjort Pengemangelen stor i Hamborg, sees deraf, at Discontoen der er stegen til 15 p. Cento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Vore vestindiske Øer skulle befinde sig i god Forfatning, og vor hiemkomne Fregat, Frideriksteen, skal derfra have havt en heldig Tilbagereise, især fra Engeland til Kbhvn, hvorpaa fortælles som et Beviis, at den, den ene Dags Eftermiddag Kl. 4 var i Flekkerøe i Norge og den anden Dags Morgen Kl. 8 a 9 paa Helsingøers Rhed. Skuespiller Knusen har nyelig havt den Glæde at redde et Bondefruentimmer, som var faldet i LundehuusSøen ved Kiøbenhavn, just som han kom kiørende forbi med en Bonde. Han lod nemlig Stangen strax spænde fra Vognen, der netop rækkede saa langt, at de kunde naae hende, De bragte hende strax ind i Lundehuset, og efterat de havde ved at rulle hende, faaet en Deel Vand ud, saae de Livstegn, og inden de forlod hende var hun fuldkommen bragt til Live.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Telegrasen ved Corsøer har nyelig befattet sig med en slem Usandhed, der synes at sigte til en privat Mands Fornærmelse, i det den nemlig den 1ste Junii om Morgenen bestilte Middags og Aftenspise samt Natteqvarteer for H. K. H. Arveprindsen med Følge hos Giestgiver Holst i Nyeborg. Nyeborg erfarede man, at H. K. H. aldrig havde bestemt sig til andre end til Giestgiveren paa den kongelige Postgaard Hr. Thun, hvor han ogsaa behagede at lø gere, og blev til Fornøielse beværtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Den 15de Junii om Eftermiddagen indtraf Prinds Adolph Hertug af Cambringe ledsaget af Oberst v. Dec ken til Altona, og agtede Dagen derpaa at fortsætte sin Reise videre. Cours af danske Bankosedler imod Spec. den 6te Junii 39trefterendeel pro Cento. Disconto 7 pro Cento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Aarhuus. Med sidste Post havdes hertil den officielle Beretning at H. K. H. Kronprindsen ikke kommer denne Gang hertil Jylland men at han derimod den 19de vil være paa Louisenlund i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udpasserede. Den 7de Junii, Magister Estrups Kiæreste med 5 Børn, Cand. Theol. Weise, Regimentsqvarteermæster Raupach, Mad. A. Chr. Schmidt, Hestehandlerne Chr. Giedde og A. Faurschou. Med Skipper Sallings Smakke blev afsendt Stude tilhørende Niels Poulsen, med Skipper Jacobsen Stude og Sviin tilhørende Chr. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Skipper Willum Thommesen agter paa Mandag Aften den 13de Juni at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Udenlandsk. De Hanoverske Lande, er nu tagen i Besiddelse af den franske Armee. Den fra Hanøver afsendte Deputation (see forrige Avis) kom igien tilbage den 2den. Junii, men afreiste snarest igien til den franske General med nye Forslag og bragte en Convention i Stand, i Følge hvilken de Hanøverske Tropper med deres Feldt stykker og Fahner skal trække sig over paa den høire Elv bredde i det Lauenburgske til Mölln, Ratzeburg o. s. v. ligesom og forpligte sig til, i nuværende Krig mellem Engeland og Frankrig, ei at bruge Vaaben enten imod Frankrig eller dets Allierede, med Forbeholdenhed, at hvis franske Generaler, Stabs= og Subalterne Officerer samt Matroser falde i engelsk Fangenskab, de da kan udvexles mod dette Korps Hanoveraner. Det Hannoverske besættes ligetil Elven af 25000 Mand franske Tropper som blive, saalænge Krigen varer, fødte og klædte af Landet. Alle Hannoverske Festninger paa den venstre Side af Elven nemlig Hameln Nienburg o. s. v. med alle Forter og Batterier, Skyts og Munition, blive overleverede til Franskmændene. Alt er stipuleret under den Betingelse hvis samme ikke ved andre Magters Mægling skulle blive forandret. Den civile Magt kommer saaledes i den franske Generals Hænder. Alle kongelige Eiendomme, maa udleveres til ham, ligesom det Kongelige Vaaben, overalt nedtages, og alle offentlige Jndkomster og Afgivter tilfalder den franske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Af Dicasteriernes Titulatur udelades nu Benævnelsen Kongl. Churfyrstel, hvorimod man nu bruger til Underskrivt: Calenburgsche Grubenhagenske Justitscancellie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Den franske General Mortier, som alt i Rympegenskal have bekiendtgjort, at han vilde høitideligholde Kongens Geburtsdag i Hanover, har holdt sit Ord, da hans Tropper rykkede ind i Celle og Hanover den 4de Junii. Den 5te ere de indrykkede i Verden, Bruckhausen og Hoya- og den 7de ville de være i Harburg, hvor fra de Hanoverske Tropper alt vare udrykkede den 5te Den 2den Junii er paa den Vecter Damm, i Nærheden af Nienburg, af Misforstaaelse forefalden en Forpostfegtning, hvori der paa hanoversk Side blev skudt en Rytter og 3 bleve saarede. De franske Tropper holder overalt den bedste Mandstugt. En Soldat som havde stiaalen en Sølvskee, blev paa Steder skudt. Eieren af en Mark, hvis Udsæd blev nedtraadt af Cavalleriet, har man saa rigelig erstattet Tabet deraf, at han fik 3 Louisdorer mere end han kunde fordre. Flere saadanne Træk beroliger Gemytterne meget ligesom General Mortiers Tænkemaade, der efter alle Efterretninger er en særdeles elskværdig og menneskekierlig Mand, vil bidrage meget til at giøre Landets Skjebne taalelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Hertugen af Cambringe som alt havde nedlagt sin Commando førend Conventionen blev sluttet, er den 3die Junii afreist fra Hannover til Lüneborg og derfra videre gaaet over Elven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
De franske Tropper havde til den 5te Junii endnu ikke berørt Staden Bremens Gebeet, og man forlader sig og ganske paa den Rigsstæderne tilstaaede Neutralitet. Frankrig. Den 20de Maji udkom et Reglement over Kaperudrustningerne, efter hvilken, Kapere som udrustes til Krigs- og Koffardieskibe, erholde af Regieringen i Belønning 110 Franker for hver 4 til 12pundige Kanoner de føre, 160 Franker for hver 12 pundig og derover, og 45 Franker for hver Fange. Particulaire Kapere derimod, som blot allene ere udrustede til Kaperie, erholde 160 Franker for hver 4 til 12 pundige Kanoner, 240 Franker for hver 12 pundig og derover, og 50 Franker for hver Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Paa Høiden af Cherbourg har en engelsk Fregat tagen et af vore Koffardieskibe og i Bugten af St. Brieur 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
En engelsk Fregat er stationeret tæt uden for Dieppe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
J en af Commercecollegiet holden Forsamling den 27de Maii hvortil var indbuden den pariser Handelsstand som bestod af Kiøbmænd, Manufakturiser, Banqverer, Mæglere a. blev efter en af Præfecten Trochot holdt Tale med megen Biefald eenstemmig besluttet: At Handelstanden i Staden Paris ville forære Regieringen. et Linieskib paa 120 Kanoner, hvilket paa deres Regning skulle blive bygget, udrustet og bemandet i hvilken Havn Regieringen ville anvise. meret bragte den første Consul dette Hyldelsesbeviis og bad ham om Tilladelse, at kalde dette Skib Parises Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Ved Calais skal der være stationeret en Engelsk Eskadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Fra Seinens til Scheldens Udløb er Alt i Vaaben ved Kysterne, og i fleere franske Havne treffer man saadanne Anstalter, at man i Tilfælde af et Bombardement, kan værge sig mod, samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Engeland. Vor Gesandt Liston i Haag, er allerede kaldt hiem. Borger Schimmelpenning vil følgelig nu og afreise herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Admiral Curtis er nu kommen tilbage fra det gode Haabs Forbierg med sin Flaade og indløben til Portsmouth, hvortil han og har medbragt en fransk Prise. Da han forlod Cap, indløb en riig spansk Manilla-Flaade i Taffelbayen, som bestod af 1 Linieskib og 4 Fregatter, hvis Sølvladning skal være 4 Millioner Pund Sterling. af Værdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
De nyeste Beretninger fra St. Domingo, som haves med et til Falmouth opbragt fransk Skib, der er kommen fra St. Domingo, ere: At Negerne der skal være 80,000 Mand stærk, og havde i Mundingen af Port an Princes Havn, ved Nattetider overfaldet Skibet Virginie fra Havre, dræbt Capitainen, Mandskabet og Passagererne, udplyndret Skibet og derpaa stukket det i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-11
Tydskland. Den 29de Maii har de i Friedberg, og omliggende Egn staaende Darmstædtske Tropper faaet befaling ufortøvet at bryde op til Hertugdømmet Westphalen, for at trække en Cordon paa Grændsen, hvilket de Churhessiske Tropper alt skal have gjort paa deres Grændse.