JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Da nu de fleeste af os, mine Herrer, ere samlede her, og vi alle og faa Dage kunne vente vore Landsoldater, hvorved dette Aars Exerceertid bestemmes, saa giør jeg mig en Fornøielse af, mine Venner, endnu i Forveien at gjøre dem samtlige opmærksomme paa denne ædle Deel af Nationen, og ret levende forestille dem disse Menneskers store Værd. Den preusiske Tieneste har fra Arilds Tid af været den fuldkomneste iblandt alle andre; og vi vide alle, at mange af vore Naboer forgieves have søgt heri at ligne os. Disse store Fortrin have vi sikkert vore Jndfødte at takke for. Deres Exempel muntrede Udlændingene op, og begge tilsammen virkede denne Frygt for vore Vaaben, hvorved vi den Dag i Dag er en Skrakfor vore Fiender. Disse Folk komme nu om en 6te Dage Tid, ind til deres Regimenter, for at øve sig med os, og giøre sig fuldkomnere i den nye antagne, og ganske vist forbedrede Methode; men da rolig og stolt at see hver Trudsel imøde. Jeg behøver vel ved denne Leilighed, mine Herrer, ikke først at anbefale dem alle menneskelig Behandling og Taalmodighed. De føle det alle med mig, at om endskiønt enhver af os maatte fødes i forskiellig Forhold til andre, paa det at den store Kiæde i det Hele kunde vedligeholdes, saa har dog enhver, endogsaa i dette Forhold sit Værd, og alle fortiene Agtelse. At erkiende dette, er nødvendigt i enhver Stand; og i Soldaterstanden maae No. 1 23. April. de Foresatte bestandig have det for Øine i Omgangsmaaden med deres Undergivne, for derved at søge at erhverved sig Kierlighed og Tillid. De vilde altsaa strax begynde, med at erkyndige sig om disse Folks Sundhedsbeskaffenhed. Lader alting nøie undersøge af de dertil bestemte Læger. Giver enhver uden Undtagelse de ham tilkommende Munderingsklæder ina tura og ikke i Penge, at han ikke skal blive bedragen ved Jndkiøbet, og at alting kan være lige ved hvert Compagnie, og saaledes overalt i hvert Regiment. Haver et paa get Øie med deres Undergivne, paa det at al UnderslæbSnyderie, og alle uanstændige intresserte Handlinger kunde forebygges, og disse ganske undgaaes, sligt strider ganske imod vor sande Ære i Tienesten. Det er ikke nok, at man veed sig reen for enhver Fristelse, at man ikke anklages af sin egen Samvittighed; man maae ogsaa søge at vække den hos andre, opslamme hos enhver Undergiven Følelse af Ære, som desværre kuns alt for let slukkes, og indprænte Officeren saavelsom Underofficeren og den Gemeene, at Retskaffenhed er en væsentlig Ting for Soldaterstanden, at den ikke kan bestaae uden sand Ære, og at ulastelig Opførsel bestemmer denne Ære. - Sætter, dem selv i Sikkerhed for ondskabsfuld Angivelse ved deres Lønningsædler eller Bøger. Den retskaffenste Mand har sine Fiender, men en god Samvittighed seer dem roelig nærme sig. For Verden og Eftertale maae disse Bøger være deres Vidner. Den 6te altsaa begynder vores Exerceertid. Jeg beder dem da alle paa det indstændigste, at vise den største Taalmodighed, at rette alting grundig, og at giøre Karlene, selv Aarsagen til et og andet begribeligt; thi Grunden til alting ligger i de første Begyndelses-Grunde.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Rom den 27. Martii. Paven er meget misfornøiet med den Franske National-Forsamling, at den i Kirke=Sager har tiltaget sig saa stor Raadighed over de Geistlige Godser, hvorved det Apostoliske Kammer i sine Jntrader taber anseeligt. Cardinal Bernis har mistet en Pension paa 18000 Romerske Scudi.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Wien den 6. April. Ved den her holdte Hylding har været saa stor en Mængde Fremmede forsamlede at man i de Gader hvorigjennem Toget skeede til St. Stephans Kirke har betalt 5 til 6 Ducater for et Vindue. - Den arresteerte General v. Meersch er transporteret fra Namur til Brussel. - Da den Geheime Skatmester for nylig ville forelægge Kongen Optegnelsen paa deres Navne, der vare tillagte Pension af den afdøde Keiser Joseph den 2 ville han ikke see samme, for ikke at forledes til at udslette en eller anden af disse, men befalede at udbetale til dem hvad der for hver i sær var bestemt - Joseph var villig til at give gamle Officerer deres Afskeed fordi han troede at de ikke vare i Stand til at kunde udstaae Besværligheder; men Leopold tænker anderledes og troer at en Armee er best tient med gamle forsøgte Officerer og derfor bliver nu ogsaa mange gamle Officerer og Generaler igien ansatte. Kongen lever som en Privatmand ganske tarvelig, Han spiser daglig alene med sin Søn Erkehertug Fran og med Marchesen Maniredini. Naar Maden er frem baaren, gaaer Opvarterne ud, og Tallerkerne omvexle de høie Spisende selv.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Hans Majestæt erindrer mange af sine gamle Bekiendtere, i Besynderlighed sin forrige Lærer Martini, som han har stor Agt for. Ja endog hans gamle Skomager Mester Henrich, har han ladet opspørge og bestilt sig et Par Støvler hos ham.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Cadix den 9 Martii. Løverdagen den 6te Martii blev her bekiendtgjort en nye Kongelig Forordning af 36 Capitler, som paabyder en nye Afgivt af 5 Procent af alle de fremmede Vare og Sager, som indføres til og consumeres i Riget. Denne Afgivt strækker sig ogsaa til de Vare, som allerede ere oplagte i Magazinerne og altsaa i faste Hænder, hvormed Hensigten er at forebygge Underslæb, som maaskee ellers vilde finde Sted. Denne Anordning har foranlediget, at fra den Dag af, da den skulde sættes i Værk og Afgivterne begynde at hæves, er aldeles ingen Vare herfra expederede, da de Handlende have foresat sig at giøre Hoffet Forestillinger imod disse Paalæg, som man haaber vil blive afskaffede igien, i Betragtning af de mange Hindringer, som hvert Øieblik modsætte sig Anordningens Udførelse. J bemeldte Anordning handles ogsaa om at betale en Afgivt af 10 Procent for de Vare, som udsælges i smaae Partier, til hvilken Ende Kræmmer og Høkere ved hvert Aars Udgang forbindes til at fremlægge en beediget Fortegnelse over deres Beholdning. Jligemaade er en anden Forordning bleven bekiendtgjort, ved hvilken der lægges nye Paalæg paa Levnetsmidler, paa Salget af de Artikler, som Jorden frembringer, samt paa Jndkomst af Huuse. Forestilling fra Staden Riga til Gouvernementet af 10. December 1789. (Af Politisches Jurnal.)
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Staden Riga, som hidindtil har blomstret ved Omsætning af de dertil indførte russiske, pohlske, litaniste og curlandske Producter, føler nu en mærkelig Aftagelse i sin Handel, de preussiske Stæder ved Østersøen, udvide deres Jkke blot deres fordeelagtige Beliggenhed kunde foraarsage denne Forandring saa længe de ikke stode i nogen betydelig Trafik med Polen og Litthauen, da disse derimod syntes at staae i nøiere Forbindelse med Riga, deels formedelst Forskud af denne Stads velhavende Borgere, deels af Vane. Det var Forhøielsen i den Rigaiske Told, som gjorde det mueligt for det Berlinske Hols Opmærksomhed at tilvende Søestæder Rigals Fordeele. Strax blev for de preusiske Stæder saavel Søe-Exportations som Jndforsels=Tolden nedsat med Opofrelse af de Kongelige Told=Revenner. For Polakkerne og Litthauerne blev aabnet frie Passage, Canaler bleve gravede, Floder rendsede og forbundne ved Giennemsuit, kort sagt: Tilførselen til Lands- og Handels=Frihed blev i det Heele paa alle muelige Maader befordret. Hoffet i Berlin opnaaede snart sin Hensigt at formindske Rigas, Handel. Litthauen opfyldte Havnen i Memel med sig ne Bielker o. s. v. som begierligen bleve afhentede af Engelsmænd og Hollændere, og begge kunde give og faae lettere Priser. Litthauerne vare saa meget desmeere tilbøielige til at betiene sig af denne nye lettede Handelsvei, da de derved kunde giøre sig frie fra Contracter, som de paa betydelige Forskud havde sluttet i Riga, ja endog fra at betale deres gamle Gield.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
de preusiske Søestæder var Litthauerne betrygget mod lovligt Sagsmaal af sine Rigaiske Contrabentere og Creditorer, og disse vare hermed afviiste. Ligesom Memel skader Staden Riga i Henseende til Bielke og Aske Handelen, saaledes giør Kønigsberg merkelig Aftræk i Henseende til Hør og Hamp Handelen. En nye Tillokkelse for de Polske og Litthaniske Sælgere er denne, at de Preusiske Kiøbmænd tilforhandle sig Træet paa Stammen, men Hør og Hamp i heele Partier uden Assortiment, og at disse sidste efter de der gieldende Told=Anordninger ikke ere underkastede den skarpe Wraake som paa andre Stæder ere indført. Under saadanne Omstændigheder profiterer den Rigaiske Handel hverken af den særdeles Forordning som under 14 Febr. 1773 udkom fra det derigerende Senat i Anledning af denne Handel, heller ikke af den Erstatningstold, hvorom der handles i Toldtariffen af 1782. For at forebygge Rigas Ruin er det altsaa nødvendigt, at man 1) ophæver de Bekostnings og Vidtløftigheds Formaliteter, som besvære og forhale Jndførselen til Lands; 2) sætter Søetolden paa lige Fod med den nedsatte preusiske Told; 3) formindsker og nærmere bestemmer de saa kaldte Schiffs Un gelder, som ved af de dertil henregnede Afgifter trykke og opholde alt for meget, som ogsaa Toldbetienternes Accidentier, der nu ere lige baade for store og smaae Skibe, og endelig 4) at Tolden herefter ikke maatte erlægges i Alberts Dalere, men ligesom i andre russiske Havne i Landets Mynt, efter den hidtil værende Indretning betaler Riga 1 Million 499, 450 Rubler mere end der betales i de andre Russiske Stæder, hvor det tillades at erlægge den i Russiske Banco Assig nationer.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Odense den 13 April. Sidstafvigte Fredag den 9 bleve i St. Knuds Kirke til det offentlige Præste=Embede indviede: Hr. Mag. Magnus Sommer, allernaadigst kaldet til Sognepræst for Øen Fæmøe under Lolland. Hr. Claus Nicolai Claussen, allernaadigst confirmeret residerende Capellan til Schoulænge, Sollested og Gurrebye i Lolland. Til Forretningen intimerede Kirkens Capellan Hr. Wirth, over No. 3, 31., og forestillede deraf: Den nøiagtigste Forbindelse imellem a. De evangeliske Sandheder i Almindelighed, og b) Troens=Læren og Pligt=Læren, i Særdeleshed. Biskoppen talede over de Ord af Arostl. Gier. 1, 21,22. Af de Mænd, der i al den Tid, da den Herre Jesus gik ind og ud over Os, - have været samlede med Os, er det tilbørligt at Een af Dem vorder tilligemed Os Vidne om hans Opstandelse, og deraf betragtede: Den tilbørlige Omsorg.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
1) For ledige Embeders Besættelse i Guds Kirke. 2, Med duelige Eftermænd.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Af de Ordinerede prædikede Hr. Mag. Sommer over forelagte Text 1. Cor. 14, 19. J en Meenighed vil jeg hellere have talet fom Ord med Forstaaeligheden af mig, paa det at jeg endog maae kunne overhøre andre, end ti tusinde Ord paa et (fremmed, Sprog, og viiste deraf: Hvad der kan fordres af en Lærer i Hensigt til hans offentlige Foredrag og Underviisning: 1) At han om de Lærdomme, han skal foredrage, har den nøiagtigste og fuldstændigste Kundskab og fasteste Overbeviisning. 2) At han fremsætter samme i saadant Sprog, at baade den Enfoldige og den Oplyste kunne have Nytte, af hans Talle. 3) at han hverken ved Menneskefrygt, ei heller ved Fordeels Haab lader sig afdrage fra at bestraffe Laster, og ophøie den undertrykte Dyd.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Døde. Den 20, hujus i Nibe Mad. Karen Schum, afg. Forvalter Braaes Enke, henved 80 Aar, hun var fød i Skiørpina Præstegaard hvor hendes sal. Fader var Sognepræst. Den 17. der i Byen Borger og Vertshuusmand Anders Pedersen Baads, fød i Aalborg den 9. Augustii 1760.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Den 19. Mad. Anne Marie Bomholt, Kiøbe og Handelsmand Hr. Friderik Julius Brinks Hustrue, i Barsel=Seng, efterat hun den 14 forhen var bleven forløst med en dødfød Søn, hun var født her i Byen den 7. April 1760.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Bekiendtgiørelse. J Tal=Lotteriet er udkommen: I Altona 473 Trækning d. 15 April No. 28, 2, 42, 52, 53.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
De forestaaende Trækninger ere i Kiøbenhavn og i Wandsbech. Jversættelsen af den Kongel Svenske Rigsraad GrevHermansons udførlige Tanker og Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland, udkommer herfra med allerførste, og bliver sammesteds aparte at faae tilkiøbs, da den ellers findes indført i de sidste Nummere af de Maanedlige Tillæg for 1789, der nu ere under Pressen. Aalborg Bogtrykkerie den 3. April 1790.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
De som endnu restere med Betaling, saavel for Avisen i Aaret 1789, som og for Bekiendtgiørelser, ombedes inden denne Maaneds Udgang at giøre Rigtighed derfor, thi i manglende Fald nødsages man ellers til at tilbageholde deres Avis. Aalborg, Bogtrykkerie den 15 April 1790.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Jen 10 Maji begynder Doctor Cassisk fine sædvanlige Forelæsninger for Jordemödre.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Jed Jomfrue Sidsel Hoffners dødelige Afgang udi Kiøbmand Hr. Andreas Haarboes Huus her i Byen, er Hendes Stervboe straxen taget under lovlig Behandling og samme paa 30te Dagen registeret og vurderet; Men da Vedkommende om den Afdødes Arvinger ikke har kundet at ve mindste Oplysning, troende ikke nogen at være til, saa bliver foruden det til vedkommende Ober=Retter udstædte Proclama, end videre Dødsfaldet herved for den Sal. Jomfrues ubekiendte Arvinger bekiendtgjort, og derhos med Aar og Dags Varsel indkaldet, deres Arve=Rettighed lovligen under Skiftet at legitimere. Ligesaa bliver til Stervboets Credi= og Debitorers Efterretning tilkiendegivet, at Samling udi dette Skifte er berammet paa Aalborg Raadstue at holdes 6 Uger fra Dato den 27. Maji om Formiddagen Kl. 10 Slet, til hvilken Tid de som maatte have noget at kræve, ville anmelde deres Krav, saaledes som Loven efter død Mand fordrer, og de som maatte være skyldige, saadant berørte Tid at betale. Aalborg den 14 April 1790. C. Rübner. F. C. Wormerup.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Credi= og Debitorer paa Johanne Jenss samt en fraværende Ar dotter Ribe, conditionerende i Kiøbenhavn, med Værge, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, at møde ved den udi Stervboet, efter her i Byen afdøde Skibstømmermand Jens Jensen Ribe, berammede Skifte=Samling førstkommende 26de Maji om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, enhver sin Ret at lagttage, ligesom og de der enten maatte have noget i Hænde af Stervboets tilhørende som Haandfaaet Pandt, eller af samme være leveret noget under Giemme, tilholdes dermed at fremkomme ovenmeldte Tid, paa det Skiftet derefter kan nyde sin lovlig Fremme. Det bekiendtgiøres tillige at Auctionen over Stervboets Huus i Kattesundet beliggende, saavelsom Jndboe af forskiellig Slags, tilligemed en stor Deel Skibstømmermands Værktøi, foretages den 28 Maji førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet. Aalborg den 13 April 1790. C. Rübner. F. C. Wormstrup. di Stervboet efter her i Byen afdøde Mad. Anne Bentzen, afg. Kiøbmand Hans Ottesen Aaroes Efterleverske, bliver foretaget offentlig Auction førstkommende 27de Huus og Formiddagen Kl. 10 Slet over sammes tilhørende bestaaende af noget Sølv, en Dragkiste, Borde, Stole, Speile, et 24 Timers Slag i Uhrværk, Linnet og Sengeklæder, en Bielægger Kakkelovn med videre Boehave; saa bortsælges og endeel Sengeklæder, som er brugt til Jndqvarteering, Kiøbmand Andreas Aaroes Concurs Boe tilhørende. End videre bliver samme Tid og Sted bortsolgt afg. Jomfrue Sidsel Hoffners Stervboes Efterladenskaber, bestaaende af en Eege Dragkiste, endeel Fruentimmer Silke og andre Gang= og Linklæder, samt en saa god som nye fiin sort Fløiels Siekaabe med Graaeværks Underfoer og Garnering. Aalborg den 13 April 1790. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Under Skifte=Behandlingen efter her i Byen afdøde Borger U og Vertshuusmand Johan Christian Brauer, er det anmeldet, at hans Fader Johan Wallentin Brauer, som eeneste Arving, skal være boesiddendes udi Landsbyen, Schwersted udi Saxsen; og da han ikke under Skiftet har ladet tage Møde, saa bliver bemeldte Johan Wallentin Brauer, herved med 12 Ugers Varsel, da Boet ei formaaer anden Proclama at udstæde, indfaldet at møde ved Skiftets videre Fremme udi Stervboet den 7. Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, sin Arve=Ret at legitimere og paasee; Ligesom og Boets Credi= og Debitorer til samme Tid ville anmelde, hvad enhver især maatte have til Erindring. Aalborg den 14. April 1790. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Teg undertegnede, som hidindtil har boet i Sko H. R. J magergaden, men nu ei henflyttet paa Klosterjordet i No. 193, udbeder mig, at være fremdeles recommenderet hos mine høie og respective Velyndere, og eller til enhver især, som herefter vil forunde mig deres Arbeide, det jeg altid med største Fliid og mueligste Skynding skal stræbe at kunde ordholdig levere til bestemte Tid, og derved i sær søge at giøre mig værdig til deres Bevaagenhed. Aalborg den 22. April Hans Reetz, Mester Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
den 4. Maji førstkommende om Formiddagen. Tisdagen Kl. 10 Slet bliver udi (S. T.) Hr. Contro leur Hvilds i Leie havende Gaard ved Stranden beliggende, foretaget og holdet offentlig Auction, over afg. Kiøbmandskarl Jens Syndergaards Efterladenskaber, bestaaende af endeel Jndboe, saasom: et Skatol, en Skriver=Pult, Speile, Stole, Borde, en Topseng med Sirtses Omhæng, gode Senge= og Mandsklæder med videre. Jtem en Partie Kiøbmands Vahre, saasom: Caffebønner, Cochenelle, Jern, Humle, 2de Bilæg ger Kakkelovne med videre, hvilket alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner vorder bortsolgt. Aalborg, den 21. April 1790. bliver Fredagen den 7. Maji først Paa Lundbech komme om Formiddagen Kl. 10 Slet holdet offentlig Auction over noget Jndboe og Kreaturer, og bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, samt endeel videre Boehave af Kobber, Messing. Jern og Træefang, en beslagen Arbeids Vogn med Drette Tøi og andre Gaards=Redskaber, 22 Stkr. extra gode langhallede Faar med deres Lamme, samt 2de gode Malke=Køer. Lundbech den 17. April 1790. Tornbye Præstegaard, bestaaende deels af 10 udvendige Besætning. levende Kreaturer, saasom: Bester, Køer, Faar og Sviin, deels af Gaards=Redskab, saasom: Post-Vogne, Arbeids=Vogne med fulde Tilbehør for Høe- og Korn=Høst, Plove og Harver, Heste=Tøi, Heste Dækkener, Hakkelse=Kister, Høe, og Lyng Leer, Spader, Grebe, Øxer og Sange m. m. vorder sammesteds bortsolgt ved offentlig Auction førstkommende 4 Maji om Formiddagen Kl. 10. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Skifte=Forvalter. Mad. Karen Schyum, Sal. Braaes Hustrue, er ved Døden afgaaet den 20 April her i Byen, hos sin Svigerson Sr. Morten Ørn, hvor hun i nogle Aar har været til Huuse, hendes ringe Efterladenskaber er strax efter dette Dødsfald taget under Forsegling. Paa 30te Dagen som er den 26. Maji, bliver om Formiddagen Kl. 9 Slet sammesteds, foretaget Registering og Vurdering, som herved bekiendtgiøres Arvingerne til behagelig Efterretning, og som efter Anmeldelse skal være følgende: 1) En Søn Sr. Hans Friderich Braae, Sognedegn i Wandborg i Wandfuld Herred, 2) En Datter i Ægteskab med Kiøbmand Sr. Morten Ørn. her i Nibe, og 3) En Datter Wibecke Brage, som har været i Ægteskab med Consumptions=Betient Jørgen Tommerup heri Nibe, der for nogle Aar siden er reist herfra, og siden er har været at opspørge, saa i Henseende til at Stervboen er saa ringe, at den ingenlunde taaler at bekoste Proclama, saa bliver efter brugelig Maade, dette Dødsfald trende Gange i Rad averteret i de Jydske Efterretninger. Ligesaa indkaldes Stervboens Credi= og Debitorer, samme Tid og Sted at møde, da ter enhver efter Boets Omstændigheder, skal vederfares Ret efter Loven. Nibe den 21de April 1790. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Hos Kiøbmand Nørgaard er godt Hør=Frøe at J. faae for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1790-04-23
Skiftet efter afg. Christen Nielsen og Hustrue J. Anne Sørensdatter af Gieraae under Dronninglunds Gods, hvis Tilendebringelse haver været opholdt formedelst adskillige indløbne Omstændigheder og Forhindringer, og tildeels fordi at Vedkommende Arvinger ikke efter skeedte Jndkaldelser eller til Dato haver indfundet sig med de fornødne Erklæringer under Skiftet, og hvad de videre maatte have at erindre, bliver nu foretaget og om mueligt sluttet paa Dronninglunds Skriverstue Mandagen den 26 April førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, hvilket hermed til alle Vedkommendes behagelige Efterretning tvende Gange bekiendtgiøres. Dronninglund den 12 April 1790. Paa høie Hr. Skifteforvalterens Vegne. P. Mortensen.
Jyske Efterretninger, 1790-04-30
(Følgende er indsende Underretning for Landmande. skende Lever=Syge hos Faarene.
Jyske Efterretninger, 1790-04-30
For den Kongelige Commission til QvægsygensAfværgelse blev det anmeldt, at der paa mange Stæder, i Siælland og Laaland herskede en dødelig Sygdom blandt Faarene. Efter Commissionens Foranstaltning blev fire Stykker syge Faar fra Antworskou indsendt til Ve da terinær=Skolen, for at undersøges og derefter at meddeele Landmanden Underretning, og saavidt mueligt, Raad til Sygdommens Afværgelse eller Lægning.
Jyske Efterretninger, 1790-04-30
Af de fire indsendte Faar, vare de trende døde paa Reisen, kort før Ankomsten; thi de vare endnu ei ganske kolde. Ved disses Aabning fandtes følgende hos No. 1. J Bug=Hulen fandtes Tarmene svømmende i en Deel bruunt eller blodig Vand, som fyldte næsten to Potter Dansk Maal, da det blev samlet. Vommen var meget udspændt af Luft, som den sædvanlig en hos disse Kreature, naar de aabnes nogle Timer efter Døden. I den tredie Mave eller Ladelæberne var Foderet tyndt og væskefuldt, da det ellers i sund Tilstand findes her meere tørt og fast. Maverne vare i øvrigt til Anseelse funde. Paa Nettet var meget lidet Fedt, og overalt paa Jndvoldene fandtes meget lidet Fedt. Leveren var bleeg eller graaagtig af Farve, og paa hele Overfladen flokket, som af udsvedet størknet Blod vand; den var meget haard, men ingensteds angroet til Mellemgulvet eller Maverne. i Galde=Gangene fandtes, da Leveren blev igien 30. April. at nemskaaren: 25 Stykker af de saa kaldte Faareflyndere; men disse Orme vare blegere end de, som findes i Leveren hos Faarene, naar denne endnu er i ufordærvet Tilstand; 7 Stykker gav intet Tegn til Liv, da de bleve lagde i lunked Vand. Galdeblæren var af naturlig Størrelse, men indeholdt en meget tynd og vandagtig bruun Galde. Mildten var unaturlig liden, slattet og sortegraae.
Jyske Efterretninger, 1790-04-30
Ved de øvrige Jndvolde i Underlivet fandtes intet unaturligt. J Moderen fandtes et Lam, men Moder kagerne overalt lysnede fra Moderknuderne. I Brysthulen fandtes et fuldt 2 Lod bruunt Vand. Lungerne havde en unaturlig blaaegraae Farve. I Hiertet fandtes lidet tyndt Blod, dets Trævler og Sammenhæng var løs og slattet.