Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-13
J den senere Tid tiltog de udflyttede Gaardes Tal, hvortil de kongelige Præmier til Bygningshielp meget have bidraget. Kongen foregik med et herligt Exempel paa sine Godser, paa Frederiksborg og Kronborg Amter, i Odsherred, paa Jægerspriis og flere Steder. De offentlige Stiftelsers Gods, Universitetets, Comunitetets, Sorø Akademies m. fl. blev ligesaa fuldkommen udskiftet, som de kongelige Godser. Private fulgte Exemplet, saa at de senere Udskiftninger ere meget fuldkomne, enhver erholdt en regulair samlet Lod. Af Private har afdøde Etatsraad Scavenius givet paa sine Godser i Stevnsherred det største Exempel paa en vel udført Udskiftning. Jo større Bønder byerne vare, desto flere Gaarde at udflytte, saaledes Strøebye med 54 Gaarde, i den ere ved Udskiftningen kun 6 blevne tilbage i Byen. Her er ogsaa Jordvoldenes Beplantning med Piil almindelig, saa at Stevnsherred har et aldeles fyensk og lollandsk Udseende, derimod har Grevskabet Bregentved meer et holsteensk Udseende, fordi Jordvoldene ere bredere, med Hessel samt anden nyttig Plantning. J det Hele er Sielland endnu langt tilbage imod Fyen. og Lolland, i Henseende til Indhegning, og i Særdeleshed til levende Plantning, derfor mangler her Fred om Efteraaret for løsgaaende Kreature. Lovbudet angaaende Optagelsespengene kan ikke overholdes, fordi de ere for høie, efter Pengenes nuværende Værdie, og ønskes derfor nedsatte fra Rigsdaler til Marker, eller og at de bestemmes efter Overeenskommelse saaledes som man kan enes om sogneviis. Endnu vedbliver en mærkelig Bye ei udskiftet, det er Faxøe formedelst Kalkbruddene. Lodsejerne kan ei enes om den Byes Udskiftning som dog var vel muligt. Det er til stort Tab for Byen, thi den Fortjeneste, Huusmanden haver ved at brydeKalkstenen, og Bønderne med at kjøre Stenene til Stranden, kan ei opveie det Tab at ligge i Fælledsskab. Det er en Jammer at see, hvor slet Sæden staaer paa denne Byes Mark. Byen kan belære den yngre Slægt, hvor gavnlig Jndflydelse Udskiftningen har havt paa Bondens Velstand, og den større Produktion af Korn og Fedevare. Udskiftningen er Aarsag til den stærkt tiltagende Folkemængde, at Folketallet for Sielland og Møen, som i Aaret 1769 var 268,366, i Aaret 1787 var 304,200, i Aaret 1801 333,266, og i 1827 445,993 Mennesker, see Kbhavns. Skilderie Nr. 67 for 1828. Det er en naturlig Følge af Landets Udskiftning, af udyrkede Strækningers Opdyrkning, bedre Veie, og meer Frihed i Bondestanden. En Hæder for det Collegium, til hvilket Landets occonomiske Vel er overdraget. Disse forbedrede Kaar gjorde det muligt for Landmanden at bære Krigens Byrder og forøgede Skatter. Landets Udskiftning medførte en bedreDrivtsmaade. Hovedgaardene foregik med et godt Exempel, som siden blev meer almindeligt. Heelbrak er paa de store Gaarde almindelig, og Sommerbrak paa de mindre. Brakmarken behandles nu bedre end tilforn, man tillader ei at den sætter Græsrod saaledes, at Kreature kan græsse paa den. Endnu er man ei saavidt i dens Behandling, som i Lolland, thi der behandler man Udlægget, saaledes kaldes der Brakmarken, at den ingen Græsrod sætter, men Agerkaal findes ikke. Hensigten med Brak er at ødelægge Græsroden, følgelig maa man og ved Pløining og Harvning søge at ødelægge den. Forsømmelsen af gode Brakmarker finder endnu Sted, som især paa flade Jorder, i den vaade Hø- og Korn-Høst har havt skadelig Jndflydelse. Hvedeavlen tiltager, ligeledes Dyrkning af toradet Byg. Rapsæden har siden Krig udbredt sig paa flere Steder. Med Raps in Lerchenborg foregaaet med et godt Exempel, geledes Sæbygaard. At mergle er nu paa f. Herregaarde temmelig almindelig, saa at anmergles een Mark, saaledes paa Fryden. Giørsløv, Juellund, Giesegaard, Giedde. og enkelte flere Gaarde. Det almindelige u a 300 Læs Mergel, som udfores paa Brak ken, men der gjødes tillige. At benytte Kal Jordens Forbedring bruges ikke, hvortil var Leilighed paa flere Steder, hvor der brydes til. Man vilde derved spare sig megen Umage, i 40 Læs Kalksteen eller Kridt, vilde udrette i samme som 2300 Læs Mergel. Kalkstensom og Kridtstenen vilde, ved at ligge spredt i Vinter paa Brakmarken, blive opløst og falt sammen. Det seer man i Thye og Mors, hvor man gjøder med Kridt, som er en fastere sammenhængende Kalkjord. At bygge af Pise, d. er stampet Jord, finder nu ei længere Bifald, men derimod den skotske Maade, med Leervægge, at Leeret alti og deri blandes Halm, som med Greeb re lægges, og bankes fast. Den Maade bliver i mindelig ved Laders og Udhuses BygniMed Hensyn til Lader indføres en ny Bygninmaade, som er meget mindre kostbar end de sædvanlige. Saaledes paa Breddeshauge til Præstøe er bygget i Sommer en Lade, som ligner et Tag, da Taget gaaer ligge til JordiPaa Pederstrup i Laaland en lignende, men den er Sidevægge af Leer. Fordelen er besparelse af Tømmeret, hvorved de blive minde kostbare. Disse Lader fortjene Opmærksomhed. Me behøver da ei at sætte Sæden i Hæs, af Ma gel paa Laderum. De skotske Tærskemøller sin nu mindre Bifald, derimod meer de svenske fordi de koste mindre og ere stærkere. Man ka see dem hos Capitain Classen paa Gaard Grøndal paa Frederiksberg ved Kjøbenhavn, i hos Assessor Neergaard paa Vedbyegaard. Vi Alchestrup og paa Giørsløv haves i Stedet i det store horizontale Hjul, som Hestene ta dreie, den Indretning, at Hesten trækker fra vist Punkt, og med Forbenene omdreier Hjult, hvorpaa er slaaet Lister. Man kan see til Indretning hos Commerceraad Marstrand her i Staden, som er Opfinder deraf. Derved spares meget Rum, og en Hest udretter det Samme, som flere for Møllen. Den Tanke kan anvendes ved al Slags Møllebrug, hvor Hestekraft skal anvendes. I Hestestaldene lægges af Nogle i Spiltougene Træklodser, istedetfor Brolægning, for at spare paa Skoene. Heste, som ikke gjøre Reiser, ere ikke bagskoede, men have Fremskoene. For at have tidlig Grønt at slaae, bruges, nu ei sjeldent at saae Rug, som afslaaes til grønt Foder. At saae den saakaldede St. Hans Rug tager af, derimod bliver det meer almindeligt at saae den hvide Rug, fra Provstiet ved Kiel, som fornyes ved hvert tredie Aar at anskaffe frisk Saasæd derfra. Boghvedesæden udbreder sig noget mere, utorsken til at fodre med fortreffelig, men aftorsken for stiv i Straaet: Paa Gyldenholm var i Sommer et stort Stykke af Brakmarken besaaet med Boghvede, som blev nidpløiet i August, medens den stod i Blomster, for med den grønne Gjødske at gjøde Jorden, saaledes som der omtales i det sidst udkomne 3 hefte af landoeconomiske Tidender, hvor den Sag med grøn Gjødske er vel forklaret af en oplyst Mand fra Falster. Kartoffelavlen har neget udbredet sig endog i Bondestanden. Ofte sees hos Bønder flere Aare med Kartofler. Paa store Gaarde avles hos Enkelte 3 a 4000 Tønder til Foder for Qvæg og Faar. Dens Avler meest udbredt i den nordlige Halvdeel af Sielland. Raigræs deels alene, deels blandet med Klever er meest i Brug ved Kjøbenhavn; negle foretrække Thimotheigræs, og saaer det en alene, eller i Forening med Klever. Saa lides paa Gieddesdal faaes 12 Pd. Rødklever, i Lønde Land, i Forening med nogle Pd. Thimotheigræs; det ansees for et mindre stivt Foder end Raigræs. Paa Amager ere alle deres enge fulde af Thimotheigræs og andre gode Græsarter, som der voxer vildt i Mængde, udi Engene gjødes. Omendskjøndt disse Enge kan vandes, give de dog aarlig en stor Mængde ve, og ere ustridig de bedst behandlede Enge i liget, en Følge af at de gjødes regelmæssig hvert tredie Aar, ere indfredede med levende Pantning paa Jordvold, og ei optrædes af Kreaturer. Kummenavlen har meget udbredt sig, og har i nogle Aar betalt sig vel, med de nærværende lave Priser er man ei tilfreds, saa at den Avl har noget aftaget. Det største Areal med Kummen hos en Mand har været 10 Td. Land. Humle udbreder sig noget meer, endog hos Folk uden for Bondestanden. Tilvisse 7 forskjellige Arter af Humle dyrkes her i Landet.