JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Fra den 20de til den 23de December ere udreiste: Til Fyen. Prok. Nyegaard med Kone og Barn; Avisbr. Nielsen, Vogn m. Aaris; Mad. Plambock, Styrm. Andersen, Kiøbm. Bruun; Propr. Rahlf og Hofmann, Lærling ved Orgelbyggeriet Demandt; Styrm. Bendixsen, Boiesen og Dutzen; Handelsm. Baumgarten og Wulff; Handelst. Hoffmann, Lærling ved Handelen Grundtvig; Musikus Hankel; Discipet Hofmann, Cand. Theol. Ronne; Landinspecteur Jørgensen. Til Sielland. Pastor Thestrup; Forv. Lydders; Kiøbm. Eklund; Cand. philos. Gundlagsen, Lieut. Baron Haxthausen; Jng. Lieut. Krag og Rehuus; Lieut Racdet; Hs. Eg. Cancelliepræsident Grev O. Moltke med Søn, Grev W. Moltke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
(Jndsendt) Natten mellem den 19de og 20de d. M. er ved Jndbrud i et af Krudt Magasinerne paa Frederiksværk bortstiaalen 550 Pund fiin upoleret stærkt Jæger-Krudt. Krudtet laae i gamle Krudt Tønder af 1 Alens Høide og 14 Tommers største Vidde, deraf ere 3 tagne, 2 ere tømte i en Sæk. For Opdagelsen er lovet 500 Rbdlr. Tegn i Douceur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Slagelse Raadstue: a) Auction over det Slagelse Kiøbstæd tilhørende Port brænde og Tørv for Aaret 1822. b) Licitation over Renovationen af de offentlige Pladse i Slagelse for samme Aar. efter Conditioner som erfares paa Auctionsstedet. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Torsdagen den 27de December førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Skielskiøre Raadstue afholdt en Skiftesamling i Kiøbmands Enke Madamme Wildts Opbudsboe her i Byen; til hvilken Tid Boets Creditorer og Arvinger indbydes at møde, og maae de Udeblivende finde dem i de Beslutninger, som af Skifteretten efter Overlæg med de Myndige tages. Skielskiøre den 18de December 1821. Johnsson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Jfølge Forliig og Dom, samt derefter iværksat Udlæg, bliver, efter Vedkommendes Begjæring den Peter Johansen tilhørende Arvefæstegaard, Faarebeksgaard kaldet, udskiftet fra Aarsløv Bye, Sønderup Sogn, i SereeBirk, og som staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 5. Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., opraabt til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 15de Januari 1822. 2den Gang Tirsdagen den 29de Januari. 3die Gang Tirsdagen den 12te Februari, hver Dags Formiddag Kl. 11, og bliver de tvende første Auctioner afholdt paa Tinghuset i Sorøe, men tredie Auction paa selve Eiendommen. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Forvalteren ved Sorøe Academies nordre Godsdistrikt paa Tersløse, gaarden, og paa Byefoged-Contoiret i Sorøe. Sørøe den 14de December 1821. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
J Følge Reqvisition grundet paa Dom og Execution, stilles Gaardene Matr. Nr. 53 og 55 paa Corsøer Kjøbstæds Ahlgade, Værtshuusholder Christen Christensen forhen tilhørende, til trende offentlige Auctioner, som afholdes Fredagen den 4de Januarii Fredagen den 18de Januarii ) 1822, hver Gang For Fredagen den 1ste Februarii ) middag Klokken 11. Gaarden Matr. No. 53 bestaaer af: a) Forhuus 6 Fag, Egebindingsværk med Kielder under, og 2de Kakkelovne. b) Sidelængde 5 Fag, samme Bygning med 2de Kakkelovne, c) Tilbygning 2 Fag, samme Bygning, d) Dito 4 Fag, samme Bygning, c) Sidelængde 8 Fag samme Bygning med Skorsteen, indrettet til Bryggerie og Brænderie med dertil hørende Juventarium, nemlig: en Kobber Brændeviinskiedel paa omtrent 7 Tønder med Maskineværk, en Brygger Kobberkiedel paa omtrent 3 Tønder, en Svaletønde paa omtrent 20 Tønder, jernbeslagen af Egetræe, 2 store Mæskekar, hvert paa omtrent 30 Tønder, en stor Komme af Egetræe paa omtrent 30 Tønder, og 2de jernbeslagne Ølkar af Fyrreplanker, hvert paa omtrent 12 Tønders Størrelse, Jværlængde, 7 Fag, samme Bygning, indrettet til Stald, og Pakhuse, foruden Pomperedskaber, Locum m. m. Gaarden Matr. Nr. 55 bestaaer af, a) Farhuus 10 Fag, Egebindingsværk, indrettet til Pakhuse, b) en Sidelængde 4 Fag, indrettet til Stald. Til Gaardene ligger 2 en halv Hoveds Græsnings-Rettighed paa Halskov Overdrer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Disse Gaarde, som i Brandkassen ere forsikrede for 1800 Rbdlr. Sølv, have en fortrinlig Beliggenhed med Redkiørsel til Nyebroe, og dertil har forhen været en betydelig Næring. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus, og den 3die i Gaarden No. 53. Conditionerne, hvorved iblandt andet bestemmes: at 700 Rbdlr. Sølv af Kiøbesummen kan ventes at blive staaende paa 1ste Prioritet i Eiendommene, ere før Auctionerne til Eftersyn hos Hr. Procurator Thuesen i Skielskiør, og paa Undertegnedes Kontoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Underretninfor Vedkommende, i Overeensstemmelse med Placater 23de April 1817. Corsøer, den 10de December 1821. Bernth, Justitsraad og Borgemester. Nye og gammel Kirstineberg Hovedgaarde med tilliggende Forder og Tiender, beligge de omtrent en Fierdingvefra Nyekiøbings Kiøbsted paa Falster, agter Eieren ved offentlig Auction, som holdes paa Nye Kirstineberg der Januarii 1822 Kl. 11 Formiddag, samtet og under eet at bortforpagtes paa 11 Aar fra 1ste Mai 1822. ditionerne ere forinden til Eftersyn, i Kiøbenhavn i Gottersgaden No. 329 i Stuen, i Ringsted hos Hr. Postmester Thomsen, og paa Nye Kirstineberg hos Forvalter Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Torsdagen den 13de dennes er Niels Nielsen, Ungkarl i Enge af eilet her fra Karebechsminde til Øen Femee, og efter Beretning skulde igien være afseilet derfra Kl. 4 samme Dags Eftermiddag; men ikke have spurgt fra ham siden. Baaden han havde var af Egetræe, Østerlandsk, den overste Gang blaamalet, Sprod, Seil og Fuk, skulde nogen kunde give Oplysning om Ovennævnte, da bedes min underrettet. Karebechsminde pr. Restved den 22de Decbr. 1821. H. C. Møller, Havnebestyrer. 200 Rbd. Sølv og 430 Rbd. 10 s. Sedler og Tegn af Holsteinborgs Overformynderies Umyndiges Midler kunde erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Overformyndere. Sterrede og Rude den 18de December 1821. Gude. Klüwer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Det mig i Staaelse Postgaards Giæstestue under 11te i denne Maaned fratagne Meerskums Pibehoved, er mig igien tilhændekommet. Taarnholm pr. Corsøer den 22de December 1821. Bøtcher.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Hos Bogbinder Arboe er Nytaarsvers og Jdeer at bekomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-25
Hos Undertegnede bekommes alle Sorter Nytaarsønsker, Arie= og Billedbøger, brugelig til Nytaarsgaver. A. With, Akademiets Bogbinder. i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Siællandske Avis, Den Vest eller Ugeblad. Slagelse. hen Adel landske Historie. uden og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 7de Aarg. Løverdagen, den 29. December 1821. Nr. 104 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Nyeste Post-Efterretninger. De skrækkelige Rygter fra Constantinopel, som have været i Omløb, have frembragt sine to sædvanlige Virkninger: Statspapirernes Fald og Kornprisernes Stigen; dog i Henseende til disse meere i Amsterdam end i Hamborg. Af alle Statspapirer ere dog de Spanske meest faldne; ja man vilde neppe byde paa dem, som ikke er forunderligt ved dette Riges uroelige og tvivlsomme Tilstand, selv de Franske Statspapirer ere faldne, som lader sig forklare af den store ministerielle Forandring, som er foregaaet i dette Land og Uvisheden om det Parthie i Politiken, som det nye Ministerium vil vælge. - Men om endog de Skrækkensbudskab man har havt fra Constantinopel ere aldeeles ugrundede, om det endog bliver mueligt at den nærværende Crisis i Spanien kan gaae over uden en nye Stats omvæltning; og om endog det nye Franske Ministerium vil udvise den største Moderation med Hensyn til de politiske Forhold, saa gives der dog Grunde nok, som kunne bevirke Statspapiirernes Fald; thi det bliver stedse meere indlysende, at det politiske Uveir er nær ved at komme til Udbrud, og at det ikke er at tænke paa, at det kan lade sig fordeele: kun formaaer ingen Dødelig at forudsige hvor vidt Uveiret vil strække sig, hvor vildt det vil rase, og hvor længe det vil vedholde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
En Coureer hedder det fra Frankfort, er ankommen dertil fra Wien, hvis medbragte Depescher have meget svækket Fredshaabet. Man holder nu Krigen imellem Rusland og Porten for uundgaaelig; Divanet er og forbliver halsstarrigt, og alle Mæglings Forslag ere strandede formedelst dets Tillid til Englands Protection. Ogsaa de Russiske Forslag, som vare gjorte for at vedligeholde Freden eller dog til at forene sig om at tage en fælles Forholdsregel imod Tyrkerne, nemlig at en Østerrigsk Russisk Armee skulde besætte Moldau og Vallachiet og en Engelsk Morea, have ikke fundet Jndgang. Østerrig anvender alt for at vedligeholde sin Neutralitet; men det er ikke mueligt for det. - Denne sidste Yttring bekræftes ved umiddelbare, Efterretninger, man har fra Wien selv; uagtet hedder det derfra, at man betragtede det som afgjort, efterat Fyrsten af Metternich var kommen tilbage fra Hannover, at vort Hof, hvilket Udfald saa og saa Underhandlingerne ville faae, vilde forblive ved sit Neutralitets System, saa bemærker man dog mange Forholdsregler, som synes at forraade et andet System. Rygterne om, at der skulde forestaae en Reduction af den Østerrigske Armee, har ikke allene ganske tabt sig; men man holder sig endog overbeviist om, at der ikke engang har nogensinde været alvorligt tænkt derpaa under de nærværende Omstændigheder. Alle Armee Corps forblive i en complet Tilstand til Hofkrigsraadets Disposition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
J den sidste Tid har endog megen Dislocation fundet Sted blandt Regimenterne; iblandt andet ere de, som have lagt i deres Standqvarterer og Garnisoner i Mæhren og Bøhmen brudte op, og have trukket sig til de østlige, Grændser for at forstærke Cordonerne ved Neder Donau, i Banatet og Siebenbürgen, (dette har den Preussiske Statstidende allerede for en temmelig lang Tid siden fortalt os) – Man siger, at den 30de November er den Termin, som er fastsat Divanet, hvori det skal erklære, sig over det Russiske Ultimatum, (er dette saaledes, saa maae Ultimatet være blevet forkastet; thi var det blevet antaget, saa maatte man have faaet Efterretning derom og over Warschau meldes: at de Russiske Tropper ligge i den Grad concentrerede i Bessarabien, og Ukraine, at man umueligt kan antage, at de kunne længe forblive i denne Stilling; men at de enten snart maae rykke videre frem eller forlægges tilbage i Riget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Det synes at man venter blot paa Ordre fra St. Petersborg, hvor en Coureer fra Constantinovel oppebies, for at bestemme sig til det ene eller det andet. Obersterne for de Polske Cavallerie Regimenter have faaet befaling til kun paa en kort Tid at forsyne sig med Fourage og at holde sig marschfærdige. De Keiserlige Russiske Gardere kunne betragtes som at staae paa Krigsfod, da hverken Afsked eller Permission er bleven bevilget ved dette Corps. Vore Armeer, hedder det fra Rusland, ere fuldtallige og beredte til at maale sig med enhver af Rigets Fiender. Fra Odessa meldes: at Fyrsten Kallimachis og hans Families Henrettelse i Constantinopel maae betragtes som en nye Fornærmelse mod det Russiske Hof, da dette havde ved en anden Gesandt ladet meget alvorligt inter cedere for denne Families Skjebne; istedet for alt Svar bleve dens Medlemmers Hoveder ophængte paa Portene af Serailet; alt, skriver man fra Odessa, lader formode, at den nærværende Crisiovil snart komme til Udbrud. – Den Russiske Storfyrste Nicolaus er ankommen til Riga, og Genera ten Fyrsten af Wiigenstein er afreist fra St. Petersborg til sit Hovedqvarteer i Besfarabien. – Den Petersborgske Hoftidende siger: Man forsikkrer, at Underhandlingerne imellem Porten og Rusland, have taget en ugunstig Vending; men de udenlandske Gesandtere i Constantinopel bestræbe sig paa det bedste for at hæve alle Hindlinger. Divanet havde først beqvemmet sig til at rømme Moldau og Vallachiet; men havde hurtig taget sin Beslutning tilbage. De Tyrkiske Tropper ved Donau forblive ikke allene i deres hidtil havte Stilling; men blive endog anseeligt forstærkede. Det synes, at Tyrkerne, som ikke længere ogte nogen Ting, ville gribe til de yderste Midler og betragte alle dem som deres Fiender, som ikke ere Mahomedanere. Blot Englænderne have fundet Naade for Sultanens Øine. – Ogsaa i Kongeriget Nederlandene udruster man sig og søger at sætte Marinen paa en anseelig Fod, hvori man efterfølger Frankrigs Exempel, og det fordi Europas nærværende Forfatning synes at udkræve denne Foranstaltning. – Den Russiske Greve Woronzow opholder sig for nærværende Tid i Paris, hvor han siges at have indledet vigtige Underhandlinger angaaende de Tyrkiske Anliggender. – Men i Frankfurt mener man, at det nye Franske Ministerium skal være ganske antirussist og at Frankerigs Politik nu vil erklære sig for England. Dette synes at bekræftes derved, at Hertugen af Richelien er reist paa Landet og har begivet sig til sit Gods Corbeis. Det hedder nu ogsaa, at hans Post, som Præsident i Conseilet, er bleven ophævet, hvilket ogsaa er bleven sagt i de Deputeredes Kammer. Ogsaa har Fyrsten af Taleyrand tilligemed de nye Ministre havt Audience hos Kongen. Selv i Paris formoder man, i Følge de nye Ministres Yttringer, at et nyt System vil blive antaget med Hensyn til den udenlandske Politik. Efterretningen om Minister-Forandringen havde foraarsaget en Rystelse i de Engelske Stoks. Politiepræfecten Grev Angles har taget og faaet sin Afskeed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Paschaen af Bagdad har trukket sig tilbage til de vestlige Bredder af Euphrat. Den Persiske Prins har førend han marscherede ind i Tyrkiet, udstædet et Manisest mod Storsultanen; hvori han erklærer ham for at være en Kietter, som en Sunnit og Fiende af Kalifen Ali, der er den eneste retmæssigste Efterfølger af Propheten Mahomed og hans Efterkommere. Kurderne have taget Persernes Partie, og flere Sværme af Wechabiter foretage sig Streiftog, ind i de sydlige Tyrkiske Provinser. Den Persiske Prins skal have erklæret: at han vil protegere de Christne, og at han blot holder Tilhængerne af Omars Seet eller Tyrkerne, for at være sine Fiender. Over Odessa vil man vide, at et heelt Tyrkisk Corps skal være ødelagt ved Erzerum, og have mistet sit hele Artillerie. – Jfølge de nyeste Efterretninger, som man har faaet i Triest fra Candia, have de Græske Jnsurgentere giort store Fremskridt. De holde Paschaen tilligemed de offentlige Aucthoriteter indsperrede i Staden Candia. Tyrkerne kunne ingen Hielp faae fra Søen, og ere i en frygtelig Tilstand, da Grækerne ere fom Gange saa talrige som de. Ogsaa have disse bemægtiget sig Castellet Carabusaa, som er et af de vigtigste Punkter paa Øen. - Ved den Seier, som Grækerne tilfegtede sig ved Cassandra den 9de November, gik det til paa den Maade: Det var just den hellige Demetrius, Festdag, da Tyrkerne giorde Angrebet, fordi de troede, at Grækerne vare beskiæftigede med deres Kirkelige Høitideligheder; men de styrtede sig fra Alteret af med den største Tapperhed imod deres Fiender, og dræbte dem næsten alle. Paschaen undkom om Natten med 200 Mand til Salonich. – Et Græsk Skib har bragt Efterretningen om en Seier som Odyssens har vundet over Tyrkerne, hvori 3 Paschaer bleve saarede, 400 Tyrker dræbte, og 800 lagne til Fange. Denne Efterretning saavel som Seieren ved Cassandra blev celebreret med religiøse Høitideligheder. Odysseus blev udvalgt til Overfeldtherre for Hellenerne i Thessalien og Macedonien, og har faaet Ærestitlen – Spartaneren. – Senatet har besluttet at alle Tyrker, som ville lade sig døbe, skulle erholde Sikkerhed for deres Eiendomme og at alle Tyrkiske Børn skulle paa Statens Bekostning opdrages i den christelige Religion. Siden det gaaer Grækerne saa godt, saa erholde de stærke Tilførsler af Vaaben og Krigsforraad, da Speculantere finde derved deres Regning. – Fyrst Demetrius Ypstlanti skal endnu bestandig leve i Uenighed med det Græske Senat og de Græske Anførere. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Den Tyrkiske Flaade skal være i saa slet en Tilstand at den ikke kan løbe ud førend til næste Foraar. - Algierske Søerøvere siges at plyndre i Middelhavet. under Græsk Flag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Alle Efterretninger, hedder det fra Frankerige, som vi have modtaget her fra Spanien bestyrke destoværre kun at formeget den fornuftigere Deel af Nationens Bekymring, at den nærmer sig med hurtige Skridt til en frygtelig Catastrophe. J alle Provinserne formere Factionisterne sig og træde med et dristig Mod op imod Regieringen. Hidindtil holdt man disse forefaldne Oprør for at være ubetydelige; men siden flere Chefer i nogle Provinser have forbundet sig med Oprørstifterne, saa frygter man meget for det ulykkelige Spanien. Man sammenligner dermed Frankerigs Tilstand i Begyndelsen af Revolutionen. Dersom ikke det Spanske Ministerium griber til fastere Forholdsregler end de, som det hidindtil har taget, saa maae man snart vente, at det maae blive afløst af et andet. - Hvorvidt Oprørsganden gaaer i Spanien og hvad man der tillader sig, sees bedst af Staden Chartagenas Adresse til Kongen, hvori det hedder: Sire, ikke Deres Ministre, som ere kun simple Redskaber, ere, nei Deres Majestæt er selv Aarsagen til alle vore Lidelser og Trængsler. – Det Rygte er nu ogsaa bleven udbredet i Tydskland over England, at Kongen af Spanien har anmodet den Østerrigske Keifer og militairisk Hielp imod sine rebelliske Undersaatter. Kongen af Spanien er den 4de December og Eftermiddagen Klokken 4 kommen tilbage til sin Hovedstad; men hans Ankomst giorde ikke megen Opsigt i Staden og Folket, forholdt sig fuldkommen taust paa Gaderne; den 5te modtog Hs. Majestæt de 25 Deputerede, som ønskede ham Lykke til hans Tilbagekomst. – Man erfarer, at Hs. Majestæt Dronningen er den 6te paa eengang bleven overfaldet af en heftig Feber– Saasnart Kongen var ankommen til Madrid forlangte Ministerne paa nye deres Afsked. Men Kongen vil først erklære sig derover, naar han har modtaget de Cortes Commissions Jndberetning om hans Budskab til samme. Ministeriet holder imidretid Conferencer med den permanente Comme sion. Den 7de December overleverede 20 Deputerede et Forslag til at Commissionen skulle skynde sig med at afgive sin Betænkning om Kongens Budskab. Hr. Alpuente sagde: Man veed, at den permanente Commission har hemmelig skrevet til Hs. Majestæt og bedet ham om, at han vil først afskedige sine Ministre. Hr. Martinez de la Rosa forsvarede vel Ministerne med Varme; men maatte tilstaae, at dette var passeret. – Hvad Mina tager sig for, er endnu ikke fuldkommen opklaret, han var forviist af Kongen til Siguena. Der gaaer det Rygte; men det er endnu uvist, at Mina skal have oprettet en provisorisk Regiering og udskriver Skatter. - J Barcellona og hele Catalonien er det meget uroeligt. J Cadix hersker vel en udvortes Rolighed; men Jndvaanerne holde fast ved den Beslutning, som de have taget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
De nyeste Efterretninger man har fra England melde, at Kongen har den 10de første Gang efter sin Thronbestigelse holdet et Geheimeraad i Brighion.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
J Jrland skal det være bleven mere roeligt: Militsen er paa Benene i de roelige Provinser og er meget aarvaagen; dog er nyelig et skrækkeligt Mord blevet begaaet i Grevskabet Meath, og i Grevskabet Limmerik gaaer det værst til. – Jfølge Efterretninger, som man har i London fra Brasilien er det vel roeligt i Rio Janeiro, men Tilstanden der er dog meget usikker. Fra Lissabon ere saa mange Tropper deserterede, at den høist Commanderende melder, at han ikke har Folk nok til at besørge den sædvanlige Tieneste. – J Palermo har man ophævet Nationalgarden fordi der vare mange Carbonaris imellom Officererne. Ogsaa i Staden Termini skal en Carbonarist Loge været opdaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Oversigt over vort Solsystem og over Verdens Bygning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
(Fortsat). Maanen har, som vi faae, vel en skyefrie Himmel; men derfor selv om Dagen den fulde Stierne pragt paa et dunkelt Firmament. At vi ingen Stierner see om Dagen, kommer af Luftens Klarhed, hvori de forsvinde. Paa meget høie Bierge hører denne Klarhed efterhaanden op, og Himmelen farver sig mørkeblaae. Kunde vi stige endnu høiere op, saa vilde Himmelen endelig vise sig sort, med alle Stiernerne derpaa. En nye Visionair, Jung kaldet Stilling, men som selv aldrig har seet en Aand, skrev ersteds: "Aanderne ere blaae; thi det er Himmelens Farvel. Nei maae man svare, Himmelen er, ligesom alt Tomt, sort, kun den jordiske Luftkreds er blaae betragtet nedenfra; men fra Maanen orangefarvet, fordi brandguult bestaaer af Rødt og Guult, som tilligemed Blaat udgiør de 3 Grund farver. Gaae altsaa de blaae Straaler af Sollyset, ind i Luftkredsen, og farver den, saa blive Rødt og Guult, som ligeledes findes i Sollyset, kastet tilbage udad, og giver Orange. Det største Skuespil for Maanebeboerne maae, foruden den glimrende Sol, Jorden være, som der seer 14 Gang større ud, end vi see Maanen; men stedse viser den sig paa een og den samme Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-29
Dersom der gives Natur- og Stierneforskere, eller overhovedet kun tænkende Væsener i Maanen, saa giøre de vist mange Reiser fra den bageste Side af Maanen til den Halvdeel, som vender til os, blotfor at see denne store Stierne, som, saavidt den er eplyst, er orangefarvet; men ved Grændsen af Tusmørket, der hvor Morgen- og Aftenrøden viser sig er grønt indfattet. Det er meget vanskeligere for Maanebeboerne end for os, at opdage Maanens og Jordens sande Løb. Da hos dem, Jorden synes bestandig at staae stille, og kun Solen og Stiernerne bevæge sig, saa maae de længe blive i den falske Mening, at de og Jorden hvile. Ved Maanens ringe Masse kan ogsaa Tyngden paa den ikke spille nogen stor Rolle. En Steen falder paa dens Overflade i en Secund kun 3,1 Fod. Vilde derfor et Menneske paa Maanen springe over et Gierde af 3 Fods Holde, og satte sig i Lave dertil, ligesom her hos os, saa vilde han uvilkaarlig fare 15 Fod i Høiden. Hver Byrde vilde forekomme os 5 Gange saa let, som her, hver Steen vilde flyve 5 Gange saa høit og langt, end som vi kunde kaste den her. Mars, den næste af de øverste Planeter, er kun ubetydelig i Legemsfylde og Tyngde. Dens Giennemsnit udgiør 920 Mile; med Hensyn til Rummet gaae 6 1/2 Kugler af dens Størrelse paa Jorden, men med Hensyn til Massen endog 10, da dens specisiske Vægt kun er 3 af Jordens. Den er 31,000,000 Mile bortfjernet fra Solen, og sin Vei omkring den lægger den tilbage i 1 Aar og 322 Dage. Solen viser sig paa Mars 1 1/2 Gang og i Fladerum 2 1/2 Gang mindre end paa Jorden. Dens Axeldreining bliver fuldendet i 24 Timer 40 Minuter. Heldingen af Mars Æqvator imod dens Lobebane udgiør 28, 40, saa at Afvexlingen af Aarstiderne maae være endnu stærkere paa den end hos os, hvor denne Helding kun udgiør 230 28. - Denne Planet viser sig for os den meste Tid kun som en liden Stierne, som imidlertid giør sig kiendelig ved sit ildrøde Lys. Af denne sidste Omstændighed maae man slutte, at Mars har ligesom Jorden en temmelig blaae Armosphære, ogsaa, at der trække mange Skyer over den, fordi Pletterne paa Mars ere saa foranderlige. Endnu mere, man har i dens Vintertid seet ved dens sydlige Pol, store hvide Steder, som forsvandt i Foraaret, og som man kan antage for Snee. Mars synes derfor saavidt det angaaer dens øvrige Forhold, at komme temmelig overeens med Jorden, som er at bemærke som noget besynderligt; da vi ellers kun har liden Grund til at formode, at der paa de andre Planeter kun findes et Støvkorn af jordisk Natur, da hver maae have sin ganske egen Physik, Chemie, Mineralogie og Naturhistorie.