Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-23
Man holder i England den Amerikanske Præsidents Budskab for at være meget vigtig, da Præsidenten ikke vel kan udelade sig saaledes som han har talet og politiske Anliggender, uden at han veed, at det er hele Nationens Stemning. – Det hedder, at en Spansk Coureer er ankommen den 4de Januar til Paris, som har overbragt en formelig Begiæring om de allierede Magters Mægling imellem det og dets Colonier. - Engelske Blade sige, at der udrustes en Eskadre i Brest paa 8 Orlogskibe, 5 store Fregatter hver paa 68. Kanoner, 4 Brigger og 5 Slupper som skulle være bestemte til Vestindien. Hr. Blaqviere og den Græske Committee i London gjøre sig megen Umage for at indsamle Subscriptioner for Grækerne i de Engelske Provinsstæder; det synes ogsaa at være lykkedes i Cambringe, Liverpool, Edinburg og Glasgov og nogle andre Stæder; men nogen rigtig Jnverresse for Grækernes Sag har man ikke i England; man holder dem for at være et umoralsk Folk, troer at det vil ikke holde ud i Kampen; men tilsidst kjølnes i sine Bestræbelser; man bærer Mistillid til de Seiers Efterretger, som udbredes om dem og Udfaldet af den Spanske Jnsurrektion giør enhver Friehedsven tvivlsom, saa at Englænderne deele ikke Tydskernes eller Nordamerikanernes Enthusiasme for Grækernes Frihed. Denne Enthusiasme deeler ikke heller den Østerrigske Jagttager, den vedbliver efter sin sædvanlige politiske Maneer at fremstille Grækernes Anliggender i et saa ugunstigt Lys som mueligt; og forsikkrer med Bestemthed, at den saa ofte og med saamange Omstændigheder fortalte Seier af Grækerne over Capudan Paschas Flaade ved Negropont, er en reen Opdigtelse (Man maae imidlertid tillade sig at tvivle noget derom; thi den Østerrigske Jagttager tager imellem Feil ved det at den bliver bedraget, af de falske Efterretninger, som den Tyrkiske Regiering lader udbrede i Pera, saaledes fortalte den os for en Tid siden den aldeles falske Efterretning, at Marces Botzaris Hoved var bragt til Constantinopel). Den fortæller endvidere at Capudan Paschavel er kun kommen tilbage til Constantinopel. med 8 Krigskibe og 6 Kanonbaade; men at den øvrige betydeligere Deel af Flaaden ligger ved Dardanellerne; ogsaa forsikkrer samme Blad, at fleere Øer i Archipelet have erklæret Capudan Pascha deres Beredvillighed til at underkaste sig Porten, naar blot denne kunde beskytte dem ved Tyrkiske Krigsskibe imod Jnsurgenternes Undertrykkelse; ogsaa fortæller det, at Philhellenernes Tilstand paa Morea er høist ulykkelig og hielpeløs; men det tilstaaer, at Castellet i Corinth har capituleret og at Garnisonen, som bestod af 300 Mand Tyrkiske Trop ver er bragt paa to Østerrigske Skibe til Smyrna. (J hvad der saa forresten er sandt eller usandt, saa er dog saameget vist, at Tyrkerne have ifjor ikke udrettet noget imod Grækerne, men at de have tabt betydeligt, og at Grækerne dog have gjort nogle Fremskridt). Ogsaa tilstaaer den Østerrigske Jag toger at Blokaden fra Søesiden for den vigtige Fæstning Missolunghi er ophævet, da den Barbareskiske Escadre, som var opstillet uden for den strax afseilide derfra, saasnart den hørte, at der samlede sig ved Malta en Engelsk Escadre mod Tunis (saaledes skulle altid Grækerne blive hiulpne ved een eller anden indtræffende Omstændighed) 12 Engelske Krigskibe ere allerede ankomne til Malta, og det hedder, at saasnart Admiral Neale selv ankommer saa skal Flaaden afseile til Tunis. Lord Byron skal have sendt Grækerne 4000 Pd. St. for at hielpe den til at udruste en Escadre for at undsætte Missolunghi. – Maurocordatos har nu med denne Escadre, efterat Blokaden for Missolunghi var ophævet, vendt sig mod Patras, som han blokerer fra Søesiden, imedens Colocothron blokerer den fra Landsiden; ogsaa skulle Grækerne have bemægtiget sig en Brig, hvorpaa Commandanten i Patras, JussuPascha, vilde afsende nogle fornemme Tyrker til Prevesa. - Den Franske Oberst Voutier, som er i Græsk Krigstieneste har indsendt til Redakteurerne for de Franske Aviser en meget gunstig Skildring af Grækenlands Forfatning, og siger deri at Vennerne af den gode Sag kunne glæde sig, og at Grækenland ikke meere frygter de Ottomanniske Vaaben, da Porten ved sine udtømte Financer ikke vil kunne opbringe Omkostningerne til et nyt Angreb, han taler om den Græske Søeseier som en bekiendt Sag og siger at Landet har vundet meget i det sidste Aar i indvortes Orden og Organisation. -Man troer i Grækenland at Storsultanen vil til Foraaret opstille endnu meere betydelige Stridskræfter for at betvinge dette Land, hvorfor man ogsaa der vil benytte Vinterens Rolighed for at forbedre den militaire Organisation. Man vil vide i Odessa at Storveziren skal personlig med udstrakte Fuldmagter fra Sultanen begive sig til Morea for om mueligt at bringe Jnsurgenterne til Lydighed; men man vil ogsaa saavel i denne Stad som i Petersborg vide: at det paa nye begynder at see uroligt ud med Perserne. Ratificationen paa Fredstractaten er ikke ankommen fra Persisk Side, og Efterretninger fra Aleppo tale om nye Bevægelser af Perserne; Aarsagen til disse Misforstaaelser skal være, at et Tyrkisk Korps overfaldt en Persisk Garnison i Menderlyved Bagdad og nedsablede den midt under Fredsunderhandlingerne. - Hr. von Minziaky forventes først midt i Januar til Constantinopel; men det er et Spørgsmaal om han ogsaa ankommer dertil; thi det er bekiendtgjort i Siebenbürgen: at Pesten er udbrudt i de Tyrkiske Provinser paa Grændsen.