Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
- Den Høiagtelse, man bærer for Thorwaldsen, maa endnu mere forøges, naar man her erfarer det skjønne Træk paa Ugennyttighed, at da Kongen af Preussen lod bestille en Statue hos ham, denne store Mand svarede: at een af Monarkens egne Undersaatter, Rudolph Shadow i Rom, var ligesaa godt, om ikke bedre end han, skikket til at udføre et saadant Værk, og Arbeidet, som en Følge heraf, blev overdraget til den preussiske Konstner. Bogen, trykt med den skjønneste Skrift, paa Velinpapiir, er prydet med følgende Kobbere, Thorvaldsens og Foersoms Portræter i Profil; Sundet og Kronborg, efter Eckersberg, Marienlyst, efter H. G. F. Holm; Prospect af Esrom Sø, efter Dahl, Frederiksborg Slot, efter Dahl, Slotsgaarden til samme, efter Holm. Noget over Hr. Pastor Brolunds, i Skilderiets No. 45, 46, 47 og 48 indførte, Tanker, i Anledning af det Forslag, at Bøndergaardes Bortforpagtning paa visse Aar, og efter frie Contracter, maatte tillades. (Slutning; see forr. No.)At En, der gjerne vil givte og bosætte sig, og med Jver søger Leilighed hertil, undertiden lader sig forlede til at betale den over dens sande Værdie, vil Jngen kunne nægte; men dette vil ei hændes mere ved Forpagtninger end hidtil ved Fæster, – hvorved jeg kan fremføre flere Exempler paa, at der i Fæste er givet dobbelt saameget, som en ligesaa stor Eiendomsgaard paa samme Tid kostede i Jndkjøb - eller endog ved Leie af Jndsidderværelser; og altsaa maatte, for at blive conseqvent, enten andrages paa, at Bonden i alle Henseender sættes under Formynderskab, eller i ingen, men mindst ene naar det gjaldt om at indgaae en Forpagtningscontract, der af mange Grunde kan ansees fortrinlig passende for den danske Bondes nuværende Forfatning. Dog neppe vil det blive almindeligt Ønske, at ved Siden af en liberal Opdragelses Jndførelse, de allerede saa kraftigen har virket til Bondestandens Forædling, og til hos ham at vække Forstand og Overlæg, skulde sættes et permanent Formynderie hvilket med ligesaa megen Ret kunde tilraades over enhver Klasse af hele Borgersamfundet; thi hvilken kan siges at besidde en saadan Klarseenhed, et saa roligt Overlæg, at der i samme ikke ofte sluttedes Handler og indgikkes Contracter, der maatte ønskes af en Formynder at være blevne undersøgte og casserede, Var dette vel ikke Tilfældet med flere Tusinde i og udenfor Bondestanden i de sidst forløbne 7–8 Aar, og dog er det neppe falden nogen ind at foreslaae det. Ved Fæsteindretningen klæder endnu een Ting, som neppe taler derfor, den nemlig: at den friste Beneficiarier og Majoratsbesiddere til at gjør Misbrug af Fæsterettigheden, til at formindske deres Eftermands Jndtægter, ved at nedstemme de aarlige Afgivter, imod forlods at tage en deste større Capital i Fæste, og dette bør vel ei heller oversees, hvor der tales om at tage Hensyn til Jmmoralitets Forebyggelse. Til Trøst for dem, der saa meget frygte at see Fæsteindretningen afløst ved frie Forpagtningscontracter, vil jeg imidlertid dog ogsaa bemærke, at den omtalte Fristelse for Beneficiarier og Majoratsbesiddere til at foretrække Fæsteindretningen, forenet med den almindelige Lyst til, uden videre Hovedbrud, roligen at blive ved hvad som var Skik, endog førend Olde fader blev født, upaatvivlelig virker til, at maaskee mere end et heelt Aarhundrede vilde forgaae inden Fleerheden besluttede sig til at forvandle Fæste contracterne til Forpagtningscontracter, om end disse bleve almindelig tilladte.