JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Fra Gallizien, den 11 October. Alle Breve fra Pohlen og Ukraine vidne ulykkeligvieensstemmig om Tyrkernes umenneskelige Nedsablinger og Ødelæggelser paa de Russiske og Pohlske Grændser. Me end 22000 Mennesker siges allerede at være blevne et Offer for disse Barbarers Raserie, og over 250 Landsbyer ere udplyndrede og opbrændte. Skulde endog den almindelige Skræk gjøre disse Ulykker større end de virke lig ere, saa er dog intet vissere, end at Tyrkernes Raserie kiender ingen Grændser, og at den Skade, de giøre, førend de Russiske Armeer faae trukket sig sammen, er ubeskrivelig. Men de ville udentvivl fuldkommen blive tugtede for disse deres Grusomheder. Dog - hvormange Boeliger ville ikke blive ødelagte, hvormange Mennesker dræbte, inden Krigsmagten kommer saa nær, at den kan jage Uhyrerne tilbage?
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Tartarernes Grumhed lader sig ey heller tænke uden Gysen. De begynde gemeenlig deres Overfalden imod Tusmørket, og stikke alting i Brand, hvor de komme frem. Naar de ulykkelige Jndvaanere, for ikke at fortæres af Luen, forlade deres Huuse, blive de enten nedsablede eller ihieltraadde af Hestene, eller og de binde dem ved Hesterumperne og slæbe dem saaledes efter sig. Børn fra 3 til 5 Aar binde de sammen og kaste paa Hestene, og i denne Tilstand bringes disse Ulykkelige i Hobetal som Slaver til Tyrkiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
London, den 12 October. Hoftidenden for i Løverdags anmelder over 200 Avancements ved Armeen, og det næsten altsammen til saadanne Pladser, som hidindtil og længe have været ubesatte. Til Ære for den nærværende Administration har man lagt Mærke til, at der ved denne Leylighed ikke er employeret en eneste uerfaren Militair=Exspectant, hvis Støtter gemeenligen ere blotte Recommendationer eller Familieforbindelser, men derimod lutter gamle erfarne Officerer, som have tient paa halv Sold, hvorved da tillige spares noget anseeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Siden Hr. Greenville ikke bragte noget afgiørende Svar fra Paris, saa fortsættes vore Udrustninger med sam Jver som forhen, og man har i Admiralitetshuuset, for de tilvoxende Eypeditioners Skyld, maattet antage fire nye Secretairer. Artilleristernes Haandpenge ere ogsaa forhøyede, og man bliver ved at tale om Krigen, som om den allerede var begyndt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Mærkeligt er det, at just i det samme Øyeblik, da man her antog sig Sagen saa alvorlig, og Greenville i Versailles drev paa adskillige Puncters Besvarelse, blev Ratificationen paa den under 31te August imellem Hr. Eden og den franske Befuldmægtigede sluttede Ostindiske Convention udvexlet. J Hoftidenden selv bekiendtgiøres, at denne Ratification den 9de hujus om Morgenen indløhertil fra Hr. Eden i Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Den 15de October. J Løverdags forføyede Stadskriver Rix sig til Admiralitetshuset, og berettede Lord Howe, at Magistraten i London havde for hver befaren Matros, som gik i Kongens Tieneste, bestemt en Præmie af 40 Shelling, og for enhver ordinair Matros 20 Shelling. Den ne Magistratens Beslutning, som ellers ikke pleyer tages, uden naar der virkelig er Krig, havde i Forveien givet Anledning til hæftig Strid imellem Aldermændene, af hvilke endeel paastode, at dette Skridt var alt for overilet, siden Ministeren ikke i Parlementet havde beviist Udrustningernes absolute Nødvendighed. Men Lord=Majoren svarede, at Presningen og Regieringens øvrige Fremgangsmaade var tilstrækkelig nok for at bevæge Staden London til at vise Kongen sin Jver og Ministrene sin Tillid, uden først at oppebie Parlementets Sammenkomst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Mange af vore ivrige Krigselskere begynder Tiden allerede at blive for lang, og de paastaae, at dersom den gamle Greve Chatham, Hr. William Pitts Fader, endnu havde været levende og ved Roeret, saa vilde der ikke været ringeste Spor til de kostbare Anlæg ved Cherbourg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Paris, den 12 October. Man forsikkrer, at Hr. Greenville paa den Erklæring: "at Engeland nu vilde holde op med sine Udrustniger, siden Revolutionen i Holland kunde ansees for 4 være fuldført, af vort Ministerium har faaet det Svar: "Frankerigs Jnteresse og den nøie Forbindelse "det staaer i med Holland, tillader ikke, at det tvungne "Arrangement, som ved de Preussiske Troppers Jndrykkelse i Holland er tilveyebragt, faaer Anseelse af noget Definitiv, at det er stridende imod Kongens Værdighed at lade det derved beroe, og at Frankerigs Mellemkomst er nødvendig, for at give den i Holland begyndte Rolighed nogen ret Varighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
J Brest har man arresteret 2 Udlændinger, som man ansaae for Engelske Spioner. - Kongen skal nylig i Versailles, med sin sædvanlige ædle Frimodighed, have Velan, vi nødes da til at fægte, og da vi med sagt: Sparsomhed kunne udrette alting, saa vil Jeg med Min Familie gaae til St. Clond, hvor vi alle kunne komme ud med sex Millioner. Denne Kongens Beslutning, troer man, vil anspore adskillige rige Privatpersoners Patriotisme, og bevæge dem til frievilligen at bidrage til at afhielpe Statens Trang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Hr. de Calonnes Retfærdiggjørelses=Memoire fik Kongen allerede i Fredags fra London, hvor denne Exminister opholder sig. Titelen er Requete an Roe, og Skriftet selv er 200 Sider i Qvart.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
De nu næsten almindelige Reformer strække sig ogsaa til vort Politievæsen, hvorved de hidtil værende 28000 Mouches eller Spioner ere formindskede til Halvdelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Greven af St. Priest gaaer ikke til sin Gesandtskabs post i Haag, førend de Preussiske Tropper ere reent ude af Republiken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Den 15 October. Den nye Spanske Ambassadeur, Greve Fernan Nunez, havde i Gaar sin første Audience her ved Hoffet. Den Engelske Ambassadeur, Hertugen, af Dorset, har vel ogsaa allerede, siden hans Tilbagekomst i Forgaars, havt Conference med Greven af Montmorin, men Resultatet deraf er endnu ubekiendt. Man venter fornemmelig efter det Engelske Cabinets Svar paa vort Hofs Erklæring, som Hr. Greenville tog med sig til London. Det hedder, at der ligger over 200 Millioner Livres i Beredskab, som Kongen, i Tilfælde af Krig, kan disponere over, hvilket Øyeblik Han vil. Marquis de Vaudreuil har forelagt Hs. Majestæt en Liste paa de enroulleerte Matroser, som han har forefundet i de forskiællige Marine=Departements, og disse skulle i alt beløbe sig til 60000, som alle have gjort 2 Søe=Campagner, Alle vore Jnfanterie=Regimenter, som vare indskrænkede til 2 Batailloner, skulle igien udviides til 3 og 4 Batailloner, hvilket just ikke stemmer synderlig med de slagne Reformer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Wien, den 14 October. De nyeste Tidender fra Buccowina ere meget sørgel da Grændsebeboerne, for ikke at udsætte sig for Tyrker, Mishandlinger, ere næsten alle bortflygtede; hvorfor H. vedstaden Czernowitz selv staaer Fare for at faae et gyligt Besøg af det omstreifende Røverpak. De Keyser Tropper ere i fuld Anmarsch imod de tyrkiske Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Forgaars afgik de Keyserl. Rideheste til Ungarn, Keyserer Livbedækning i Feldten skal bestaae af 100 Grenaderer af Regimentet Toscana, som alle maae have tjent i det mind ste 20 Aar i samme Regiment, uden at have begaaet nogen betydelig Forseelse, og desuden af 150 Mand Cavallerister og Jægere. Siden i Forgaars har her gaaet det Rygte, at vor Jnternuntius, Baron von Herbert, ogsaa er bragt til de 7 Taarne, og at Tyrkerne ere nu ligesaa forbittrede paa Østerrigerne som paa Russerne. Vist er det, at de her værende Græske Kiøbmænd have, efter en den 11te hujus fra Constantinopel ankommen Coureer, indeholdt med Varers Afsendelse til Tyrkiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Fra Westphalen, den 16 October. Atten Franskmænd, som forsvarede een af Forskandsningerne udenfor Amsterdam, og som allerede havde overgivet sig, foretoge sig siden at skyde paa Preusserne, da disse vare i Begreb med at bemægtige sig Skandsen; hvorover Angrebet maatte begyndes paa nye. Til velfortient Løn for dette Forræderie lod Hertugen af Brunsvig dem alle atten opklynge paa Stædet. – Det skal nu være afgjort, at den hele Preussiske Armee bliver i Holland Vinteren over. – J Wesel sidde 800 fange Patrioter, Auxilairbrødre og Franzoser. De erobrede Kanoner blive alle bragte til Wesel, undtagen de med det Oranienske Vaaben paa, som gives tilbage. Antallet af de bortførte beløber sig til henimod 400.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Amsterdam, den 20 October. Den Modbydelighed, vor Stad stedse har viist for alSlags Militair-Garnison, faldt især for 21 Aar siden i Øynene, da den nu værende Arvestadtholder, som Bruddom og nyelig for majorenn erklæret Prinds, første Gang besøgte denne Stad, og maatte lade sig det befalde, at man ikke tillod hans Garde du Corps at komme ind med, men indqvarterede den udenfor Portene. For nærværende Tid har man vel, endskiønt af yderste Nød, maattet beqvemme sig til at give næsten 3000 Mand Stats tropper Plads i Staden; men Borgernes og Huuseyernes Afskye for at tage en Soldat eller Rytter i Huuset er endnu saa stor, at man heller har villet bruge 4 af de Reformeertes Kirker til Huuslye for dette Mandskab. Soldaterne ere ogsaa meget ilde tilfreds med disse Qvarterer, og tilstaae vel, at det lader sig meget vel synge og bede der, men desto slettere logere, formedelst Fugtighed, Kulde, og usunde Dunster. Mærkeligt er det imidlertid, at de samme Exerceerborgere, som forhen med deres uanstændige Opførsel vanhelligede Kirkerne, maae nu af de Soldater, som blive indqvarterede i de samme Kirker, igien bringes til Eftertanke og god Orden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Kiøbenhavn, den 29 October. Den 9de October er Candidatus Juris, Conrad Hildemar Timmermann i Flensborg, beskikket at være Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 12te October er Professor Philosophie extraordinarius, Valentin August Hein ze, ved Universitetet i Kiel, beskikket at være Professor Philosophiæ ordinarius sammestæds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning udkom i Dag følgende høye Gevinster, nemlig: No. 13455 med 50 Rdlr. i Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collection her i Staden; No. 8167, 100 Rdlr. i Lunds i Flensborg; No. 19803, 100 Rdlr. i Lorentzens her i Staden; No. 952, 50 Rdlr. i Bogholder Waldsøes ibidem; No. 19837, 50 Rdlr. i Lorentzens ibidem; No. 12563, 200 Rdlr. i Riissings i Odense; No. 15095, 300 Rdlr. i Jversens i Ringkiøbing; No. 10496, 200 Rdlr. i Cancellieraad Hansens i Helsing ver; No. 16703, 200 Rdlr. i Borger-Capitain Cabotts her i Staden; No. 16822, Frielod, og Præmie for de sidste Lod, 100 Rdlr. i Controlleur Collins her i Staden, Hvormed endtes 5te Classes Trækning. J Tallotteriets 361de Trækning i Wandsbeck den 25 October udkom følgende Numere: J den 524de Trækning her i Staden udkom i Dag II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Vinden. Varme. 28. O. I. 22 October. S. V. 28. I. O.S. S. V. S. O. N. N. O. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Udi afvigte Uge, fra den 20de October til den 27de dito ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 19 Par. Fødte Drenge 39. Piger 30. Tilsammen fødte 69. Døde Mænd 22. Qvinder 12. Drenge 16. Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Apoplexie 1. Blodstyrtning 1. Brystsyge 4. Falden til døde 1. Forraadnelses=Feber 2. Galde=Feber 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 3. Kopper 2. SkarlagensFeber 7. Slag 11. Svindsoet 1. Tænder 7. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 7. Ulykkelig Hændelse 1. Vattersoet 2. Tilsammen døde 63. Altsaa 6 fleere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-10-29
Hos Hof-Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, e er got Maculatur=Papiir tilkiøbs for 425 Mk. Riset. Vielens gandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel, dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gud elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Kiøbenhavns No. Aar. Post-Tidender. endnu. til Fredagen, den 2 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Petersburg, den 12 October. Fra Fyrste Potemkin er under 30te September indløbet den Tidende, at endeel Krigskibe fra den Oczakofske Flaade kom den 24de Septbr. i det Kinburnske Farevand, og foretoge sig en heftig Kanonade imod Kinburn, hvorved nogle Bygninger i Fæstningen bleve beskadigede, 5 Mand ihielskudte og 10 saarede. Dog slap Fienden ikke uden betydeligt Forliis derfra, da een af Fregatterne fik megen Skade, og et af Linieskibene under Bombardementet sprang i Luften, og ikke een eneste af Mandskabet derpaa blev reddet. Den 25de ved Midnat gjorde 700 Tyrker Landgang 8 Werster fra Kinburn, men bleve af Cosakkerne og General Reck drevne tilbage. Natten derpaa gjorde de atter et nyt Forsøg, men bleve ligeledes bortjagede. Jmidlertid bleve 2 Fregatter og 4 Galeier detascherede fra den Russiske Flaade til Kinburn. Galleyen Desna blev sendt forud, og kom den 26de i det Oczakofske Farevand. Vor Commandeur blev ikke saa snart de Skibe vaer, som havde bombarderet Kinburn, førend han gik løs paa dem. Da Fienden mærkede denne Maneuvre, trak den sig strax tilbage, me blev forfulgt af Galeien Desna, som var dristig nok til at indlade sig i to Timers Træfning med det venstre Fløy af Fiendens Flaade, der blev understøttet af Fæstningen Oczakofs Batterield. Paa Desna vare 120 Grenaderer, som skiød paa de Fiendtlige af alle Kræfter. Da Træfninger var forbi, kom vor Galey med Frydsskrig tilbage til Kin burn, hvor den endnu ligger til Fiendens Tieneste. Den har i denne Heede hverken havt Døde eller Saarede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Tyrkisk Grændse, den 13 October. Den nye Tartar-Chan eller Chalif for den tartarisk Nation, Schabbaz Gheray, har af Porten faaet en anseelig Sum Penge, hvorfor han skal tilveyebringe et Corps af 20000 Tartarer. Ved Jsmailow skal der under All Pacha staae et stort Corps Tyrker, der giøre Mine til at gaae over Donau. – De tyrkiske Tropper ved Choc ere slet disciplinerede, klamres ofte indbyrdes, og ha endog truet deres egne Commandeurer paa Livet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Efter en tilforladelig Liste skal den Osmanniske Arme bestaae af 207400 Mand Jnfanterie og 240054 May Cavallerie, altsaa i alt 447454 Mand. Herfra afgaaSkibssoldaterne, og Besætningerne i Constantinopel i Fæstningerne, 17000 Mand, følgelig tilbage at brug Feldten 277454 Mand. – Storviziren gaaer, som de hedder, ikke til Armeen førend i tilkommende Foraar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Paris, den 15 October. J vort Cabinet ere der tre forskiellige Meeninger og de under nærværende Omstændigheder tagende Mesurer Principalministeren vil ingen Krig have. Hr. de Breteuil vil nok have Krig, men i Alliance med Keiseren. Derimod paastaaer Greven af Montmorin, at Frankrig allene kan og maa føre Krigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
London, den 16 October. Udrustningerne vedvare uafbrudt saavel til Lands som til Vands, og Munitions=Schalupperne ere Nat og Dag i Arbeyde med at bringe Kanoner fra Woolwich til de Skibe, som udrustes i Portsmouth og Plymouth. Til disse to Stæder ere desuden 2 Regimenter paa Marschen, for at fordeles paa de færdig liggende Linieskibe. Det lader, som Storbrittannien vil sætte sine Operationer igiennem med al Magt, ifald der bliver Krig. Admiralerne Pigot, Barrington og Hotham have allerede i nogle Dage været tilstæde i Havnene, for at drive paa Arbeydet paa deres Flagskibe, nemlig Victory paa 100, Impregnable og Prince George, begge paa 90 Kanoner. Admiral Drake har allerede i Portsmouth plantet sit Flag paa Skibet Ganges, og saluteret den der commanderende Lord Hood. Admiral Affleck skal gaae med Linieskibet Bedford til Ostindien. J forrige Uge afgik General Matthews til Vestindien; og Schaluppen Nautilus har Ordre til at gaae med Depescher til den Africanske Kyst. Matrospresningen giver Anledning til idelige Klager, og i Gaar var det Ostindiske Compagnies Præsident i Conference med Lord Howe, og besværede sig over, at Presse-Officererne ikke lode de hiemkomne Skibe beholde saameget Mandskab, som der behøvedes til at bringe dem op af Themsen. Desuagtet ere endnu ingen frietagne for denne Presning, undtagen de smaae Fiskerbaade, eller saa kaldede Peter-Boots, som løbe frem og tilbage paa Themsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Fra Westphalen, den 20 October. Følgende skulle være de Puncter, som ere udkastede, for at forekomme flere Uroeligheder i Holland: 1) skal Provindsen Holland herefter ikke have større Ret, end de øvrige Provindser; 2) hvert Aar skal udvælges en nye Storpensionair, for at undgaae al Leylighed til Usurpation; 3) skal Hertug Ludvig af Brunsvig have Satisfaction, og indsættes i sin forrige Post; 4) skal Haag ansees som et souveraint Sted for alle 7 Provindser under eet betragtede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
– Man siger, at den til Paris bestemte Preussiske Gesandt, Hr. von Alvensleben, skal have i Commission at foreslaae det franske Hof at garantere disse Puncter. Det lader som man med Glæde vil beholde de Preussiske Tropper hele Vinteren i Holland, og de kaldes, for deres gode Disciplin og regulaire Opførsel, overalt de blaae 6 le. – Den stakkels Landmand, hvis Agre og EngeOversvømmelserne ere i Bund og Grund ødelagte, ere kelig meest at beklage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Leipzig, den 20 October. Vore Aviser melde iblant andet: at der ved forrige M. neds Udgang ere ankomne 16 hollandske Skibe til Hamb næsten alle ladte med reede Penge, af hvilke 18 Milliskulle være deponeerte i den Hamborger Banqve.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Til de mange i Rigstidenderne udspredte Rygter h. ogsaa dette: at der skulde gaae 40000 Mand Preussere i K. serligt Sold, og at det Preussiske Hof giør det Ruset Laan af 15 Millioner Daler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Haag, den 20 October. J den nu med Preussiske Tropper besatte stemme Stad Schonhoven, hvor Prindsessen af Oranien, e Hendes Arrestering, opholdte sig den 28de og 29de Juni fattes siden Preussernes Jndmarsch 9 Raadsherrer, 11 Valgherrer, der, som ivrige Patrioter, af deres og Samvittighed afholdes fra at komme tilbage til Schohoven, som saaledes har næsten ingen Øvrighed. derværende saa prindsligsindede Raadsherrer, som im lertid have hele Arbeydet paa Halsen, anholde der indstændig hos Staterne af Holland om disse undvigte righedspersoners Afsættelse, og ansøge Arvestadtholderom at udnævne nye Raadsherrer i deres Sted; thi, side, vore bortløbne Colleger luure kun paa, at Preusser, skulle marschere bort igien, for da at komme her tilbe- og begynde deres gamle Streger for fra. Denne Beg ring er allerede opfyldt, og de Hollandske Stater he med det samme igienkaldet den, under 12de Junii af den værende Hollandske Pluralitet, paa den brave Oberstlienant Balneavis, udsatte Præmie af 2000 Ducater; denne Præmie altsaa ikke længer kan fortienes. Vel h de Schonhover=Raadsherrer foreslaaet Staaterne, transportere bemeldte 2000 Ducater paa den æreløse Rhin greve af Salm (saaledes titulere de ham i deres try Adresse); men derpaa have Staterne ey endnu resolveret For at forekomme Patrioternes Udvandringer fra vore vigtigste Handelstæder, hvorom Rygtet hidtil dog har været alt for overdrevet, skal der sættes Emigranterne en bestemt Termin, inden hvilken de skulle komme tilbage; i andet Fald skal deres efterladte Gods og Eiendomme, confisqueres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Wien, den 20 October. Man tvivler nu meget paa, at der i dette Aar vil blive foretaget noget af Betydenhed fra vor Side imod Tyrkerne, og de, som have væddet paa Belgrads Crobring inden næste Maaneds Udgang, ville uden Tvivl tabe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Det hedder endog, at Keiseren vil paatage sig Mæglingen imellem Rusland og Porten. Tyrkerne skulle ey heller være utilbøyelige til Fred, men dog ikke med de Betingelser, man har foreslaaet, Porten bliver stedse ved at trodse med sin talrige Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Med en fra Cherson ankommen Coureer have vi faaet Efterretning, at 6 tyrkiske Gallioter havde ladet sig see for Mundingen af den Chersonske Havn, hvor der ikkun laae en eneste russisk Fregat seglfærdig, hvis unge men resolveerte Commandeur løb ud imod den ham overlegne Fiende, boerede 3 af Gallioterne i Grund og erobrede 2 af dem. Da han uden udtrykkelig befaling har gjort denne Coup, saa er der holdet Krigsraad over ham, og Resultatet deraf er sendt til Petersburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Amsterdam, den 23 October. Siden Hertugen af Brunsvig i en Verbalnote den 18 hujus havde betydet denne Stads Magistrat, at Borger krigsraadet maatte være aftakket; de af Patrioterne afsatte Oberster, Capitainer og andre Officerer igien indsatte, og Borgercompagnierne igien besatte med just de samme Personer, som de for Uroelighederne bestode af, samt at alle de, som hørte til noget saa kaldet Genoodschap, skulde udsættes af Borgercompagnierne, og at dette altsammen maatte i det sildigste være skeet den 23de, eller i Dag; da det vilde være Hs. Durchl. meget ubehageligt, om man trak Sagen længer ud, at see sig nødsaget til at tage saadanne Mesurer, som han hidindtil for Sta Bedste havde søgt at undgaae – saa har endelig de le Borgerkrigsraad, der forstørstedelen bestaaer af Pater, i Dag fundet det raadeligst at lade sig aftakke. De te talrige Collegium, hvori de 5 Borger-Oberster, forden alle Capitainer, Lieutenanter og Fændriker af S dens 60 Compagnier havde Sæde, vil nu formodent faae en saadan Forandring, at Øvrigheden dog engaaigien kan giøre sig Regning paa lydige og troe Borge- og det Almindelige paa Roe og Sikkerhed. Skulde de virkelig være saa, at alle de saavel store som smaae Stads betiente, der i Foraaret vare med at underskrive den saa kaldede Qvalificationsact imod den gamle Constitutio skulle have deres Embeder og Bestillinger forbrudt, saa vi derved over 4000 Betiente blive brødløse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
J Gaar fik Borgemesterne atter følgende Brev fra Hertugen: "Mine Herrer, De indsee alt for vel, hvor vigtig det er, at faae den Deel af Deres Borgerskab, som ha væbnet sig imod Constitutionen, gjort gandske vaabenløtil at de ikke skulde være overbeviist om, at jeg, efter mit Skrivelse af 18 hujus, nødvendig maa vide, hvorvidt de i denne Henseende er kommet. Jeg maa derfor anmode Den om at opgive mig Antallet af de Geværer, som ere afleverede, saaog, om de afleverede skarpe Patroner stemme med Antallet af de Personer, som dermed have været forsynet &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Efter dette Brev have Borgerne ingen militair Tieneste gjort, men afleveret deres Geværer og Patroner, hvorimod Statstropperne forrette Tienesten overalt. – Harlem er hele Borgerskabet i Løverdags afvæbnet i Tid af to Timer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Frankfurt ved Mayn, den 23 October. J Gaar begyndtes her med Viinhøsten, som lover baad bedre og brugbarere Viin, end det for 2 Maaneder saa ud til. Vi have ogsaa for nærværende Tid det ønskelig Væyrligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-11-02
Cøln, den 25 October. J Antwerpen ankomme dagligen flere og flere flygtende Familier fra Holland, og der ere paa nogen Tid ogsaa komne nogle fra Nordholland. Til Ryssel skal ligeledes hele Hobe af ungt Mandskab fra Holland være flygtet, for at tage fransk Krigstieneste. Ere disse Efterretninger ikke overdrevne, saa vil Republiken derved tabe noget anseeligt, ifald Fred og Enighed ikke snart raader Bod derpaa. Fra det Brandenburgske, den 26 October.