JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Den Kongelige Familie har den 7de Juli under Paradering af det hele borgerlige Jnfanteriecorps, og under Bedækning af den ridende borgerlige Garde, velsignet af alle Jndvaanerne, forladt Altona og er reist til den ny oprettede Colonie Frederiksgave. Medens Kongen opholdt sig der, lagde Han Grundstenen til et Skolehuus. Endnu den 7de er DD. MM. ankomne til Glückstadt, den 9de ville Høistsamme overnatte i Meldorf, den 10de gaaer Reisen til Frederikstad, den 11te til Lovisenlund; hvor DD. MM. ville blive til den 27de, for da over Eckernforde at gaae med Dampbaaden tilbage til Kjøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te Juli, Rug 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 1 Mk.; Hvede 5 Rbd. 5 Mk. a 6 Rbd. 2 Mk.; Byg 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Havre 2 Rbd. 3 Mk. a 2 Rbd. 4 Mk. Tønden. - Røget Flæsk 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. Lispundet. - Smør 9 Rbd. a 11 Rbd. Fjerdingen; dito 1 Mk. 2 s. i Pundeviis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Udtog af en Skrivelse fra det Holstenske, af 4de Juli 1823. Paa Markerne staaer Alt fortreffeligt hos os, og vi imødesee en rig Høst. Kornpriserne ville derfor vel snarere falde end stige. Priserne paa Fedevarer, som Smør og Kjød, ere kun lave. Overalt er, desværre, Handelen hos os ei saa blomstrende som i forrige Tider. Flere Handelshuses Uformuenhed til at betale; den Mistillid, som hersker blandt Folk, og den dermed forbundne Vanskelighed at erholde Credit, gjør vor Stilling end mere trykkende. Jmidlertid er dette næsten Tilfældet overalt i Europa, og vi opgive ikke Haabet paa bedre Conjuncturer. - Hertugen af Holsten-Oldenburg, der residerede paa Slottet i Piden, er pludselig ved Døden afgaaet i en temmelig høi Alder. Pastor Petersen i Moltrup og Bierning i Amtet Hadersleben, og Pastor Meyland i Sommerstedt, samme Amt, ere ligeledes ved Døden afgaaede. Randers.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Den 9de Juli havde vi her et stærkt Tordenveir, som fra om Middagen af i 3 til 4 Timer uafbrudt vedvarede. Man veed ikke, at det har anrettet anden Skade, end paa Haslund Mark ihjelslaaet et Faar med sit Lam.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Bekjendtgjørelser. Til Fattigkassen indsendes hermed 2 Mk. Tegn, der efter megen foregaaende Contraverse dog maatte betales for et, som fattigt anmeldt, spæd Barns Jordefærd i Frue Sogn. Aalborg den 16de Juli 1823. Udsalg af Kjøbenhavnske raffinerede Sukkere til følgende Priser, mod contant Betaling: Raffinade, sin 3 Mk. 3 s. Melis, sin 2 Mk. 7 s. Candis, lyseguult 2 Mk. 8 s. Pudersukker, hvidt 2 Mk. 4 s. Dito, guult, 1 Mk. 9 s. -v. Mindre Qvantum end 25 Pd. sælges ej til disse Priser. F. J. Koefoed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Subskriptionsplan. Undertegnede har begyndt at udgive et Maanedsskrift, bestemt "for Christne", hvilken Titel det ogsaa skal bære. Det andet Hefte er udkommet, og indeholder: Kommer, Alt er beredt, (Tredie Prædiken.) - Den christelige Barmhiertighed. (Fjerde Pr.) - Den forhadte Sandhed. (Af Gerber.) - Den aandelige Kamp. En Parabel. (Af Bernhard.) - Tro. - Mirakler og deres Troværdighed. Den hellige Nadvere. (Af M. Claudius.) - Johannes Hus's Martyrdød. - Hvad er Gud? (Af Loskiel.) - Min Gravskrift. (Af J. F. Tiede.) - En gammel Prædikers Røst til Gammel-Danmark. - Gjæsten. - Erindringer af Dr. Martin Luthers Liv. - De første Christnes Yndlingssindbilleder. (Af Dr. Neander.) Brødsmuler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Hver Maanedsdag vil, med Guds Hjælp, udkomme et Hefte(6 Ark stort Octav). En staaende Arkikel i Bogen skulle mine Prædikener udgjøre, hvilke jeg vil levere Læserne, alt som jeg holder dem i Kirken. Hvert Hefte vorder Subskribenterne tilbragt mod Erlæggelse af 4 Rbmk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
De, som ønske at holde dette Tidsskrift, ville behage at tegne sig paa Addresse-Contoiret i Aalborg eller hos Gartner Thisted, Kjøbenhavn den 9de Juli 1823. Jørgen Thisted, Capellan pro persona til Trinitatis Kirke.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Undertegnedes Gaard paa Bredegade her i Byen, der nu for Tiden beboes af Herr Overkrigskommissair, Byefoged Schmidt, kan erholdes til Leie fra næstkommende Michaeli Flyttedag, naar de der maatte attraae at leie, enten hele Gaarden eller Deele deraf, snarest mueligt henvende dem til mig, for at accordere om Leien. Aalborg den 16de Juli 1823. B. Wigelsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
For Steenberg Strand under Thisted Amt er under 20de og 21de i forrige Maaned løst af Havet inddreven: 2 Tønder Tran, mkt. B. R. O. og en Tønde dito mrk. 1. T. S. O. Ligeledes er den 15de i samme Maaned for Worupøer, Strand inddreven : 1 Tønde Tran, mrk. M. A. S. O. Eierne til dette saaledes inddrevne Tran indkaldes herved i Overeensstemmelse med de gieldende Anordninger, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel formig som Amtmand over Thisted Amt at bevise deres Eiendomsret. Thisted Amtshuus den 30te Maj 1823. Faye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
En Dreng som har Lyst at lære Beendreierprofessionen kan blive antagen hos Georg Plum. Aalborg den 17de Juli 1823. Den 30te Juni er funden drivende i Nibe Fjord en NorstBaad eller saakaldet Norsk Pram eller Egen med 2de Haand aarer, som kan erholdes imod dette Avertissements Betaling og en passende Bjergeløn, i Sebbersund hos Lars Andersen Kjær.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
En Jomfrue af honet Familie og god Opdragelse ønsker sig en Condition enten strax eller til første November. Paa Lønnen ansees ikke saa meget som paa en blid og god Omgang. - Addresse-Contoiret giver Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Mit iboende Sted med betydelige gode have og Boepæl, samt indrettet Leiehuus, beliggende udenfor Reberbanens Port har jeg ganske besluttet, formedelst Alderdom og min Kones Dødsfald, at bortsælge snarest muelig underhaanden, som herved kundgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg den 7de Juli 1823. Christopher Kaas.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Auctioner. Skiftecommissionen i afgangne Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues Boe, lader ved offentlig Auction Mandagen den 28de Dennes om Formiddagen Kl. 9 slet bortsælge en Deel Vare bestaaende af: Tømmer, Bord, Kakkellovne, Søm, Malt m. m. ifølge vedlagte specificerede Fortegnelse. Aalborg den 15de Juli 1823. Schmidt. Den Christen Nielsen Weien af Haine sidst tilhørende Andeel af Taars Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende til Beløb 99 Tdr. 5 Skpr. 2 1/5 Alb. tiendeydende Hartkorn tilligemed nogle Tienderestancer for Aarene 1821 og 1822, bliver efter vedkommende Udlægshavers Forlangende stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 8de August, ) førstkommende, 2den Gang Fredagen den 22de f. M., ) hver Dags For 3die Gang Fredagen den 5te September) middag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den sidste, hvorved absolut Bortsalg attraaes, hos Sognefoged Jens Nielsen i Dals Mølle, Taars Sogn, hvorved det bemærkes, at iblandt Conditionerne, som forinden ligger til Eftersyn her paa Contoiret, at der gives Credit med Kjøbesummen til 13de Juni 1824 imod antagelig Sikkerhed ligesom at hver Mands Tiende opraabes først separat og siden samlet; Lysthavere indbydes. Sæbye den 9de Juli 1823. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Det saakaldte Leedmanns Huus paa Aarup Hede i Vreilev Sogn, med Tilliggende af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb., samt en Eng af Hartkorn 3 Skpr. i Nærheden deraf, som forhen har været eiet af Niels Madsen nu boende paa Tylstrup Heede i Alstrup Sogn, bliver efter vedkommende Udlægshavers Forlangende stillet til 3de Auctioner: 1ste Gang Fredagen den 8de August, ) førstkommende, 2den Gang Fredagen den 22de f. M., ) hver Dags For 3die Gang Løverdagen den 6te Septbr.) middag Kl. 10. De 2de første paa mit Contoir og den sidste hos Hansen, i Vreilev Mølle i ernævnte Vreilev Sogn. Sæbye den 9de Juli 1823. Boeck. De 2de Niels Christensen Halskovs Opbudsboe tilhørende Gaarde i Lemb. Hellevad Sogn, som hver staaer for Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb. og hvoraf den ene ikke er forsynet med Bygninger, stilles til endelig Auction til absolut Bortsælgelse :
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Tirsdagen den 5te August førstkommende Formiddag Klokken 10, hvortil Lysthavende herved indbydes. Sæbye den 14de Juli 1823. J Auctions-Directeurens Fraværelse Mørch, const. Fuldmægtig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Efter vedkommende Forligshavers Forlangende bliver den Selveier Christen Askersen tilhørende Gaard Store, Fælden i Dronninglunds Sogn af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., ifølge passeret Udlæg, stillet til Auction til Bortsælgelse: Mandagen den 4de August førstkommende Formiddag Kl. 10. Auctionen holdes paa Stedet hvor Conditionerne kan erfares: thi indbydes Lysthavere at give Møde. Sæbye den 14de Juli 1823. J Auctions-Directeurens Fraværelse Mørch, const. Fuldmægtig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-17
Østergaard i Salling under Viborg Amt, bekjendt af sine fortrinlig gode Korn- og Græssmarker med fri Hovedgaardstart 39 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, et Teglværk tæt ved Gaarden, Aasted og Nautrup Kirker med Tiender af 266 Tdr. tiendeydende Hartkorn; Nissum Vindmølle med Mølleskylds Hartkorn 5 Td. 1 Fkr. 2 1/2 Alb., samt Bøndergods 6 Tdr. 7 Skr. 2 Fkr. 2 1/2 Alb. Jordskylds Hartkorn, tilhørende afg. Hr. Capitain Thomsens og Frues Stervboe, bliver ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden, opraabt, først samlet, siden separat til absolut Bortsalg om nogenlunde antagelig Bud skeer Tirsdagen den næstkommende 19de August ved Kl. 10 slet. Borggaardens Bygninger, 4re Fløie, ere 2 Etage Grundmuur; Ladegaardens Bygninger ligeledes 4re Længder tilligemed et Kjerne- og Smedehuus, EgeBindingsværk, beliggende 3 Mille fra Skive Kjøbstæd og 3/4 Miil fra Udskibningsstedet Branden ved Liimfjorden. Markerne ere inddeelte i 12 Tægter, hvoraf hidindtil de 5 have været besaaet og de 7 udligget til Græsning. Udsæden er sædvanlig 28 a 30 Tdr. Rug, 80 Tdr. Byg og 150 Tdr. Havre; Høeavlen 90 a 100 Læs aarlig, og Tørvegrøft af megen god Art haves til Overflødighed paa Gaardens Mark. Almindelig kan græsses og fodres 130 Meierie=Køer, 16 a 20 Heste og nogle Faar. Kirkerne ere meget vel vedligeholdte, og paa circa de 66 Tdr. tiendeydende Hartkorn nær, der afgive 13 Tdr. 3 Skpr. Rug, 16 Tdr. 3 Skpr. Byg og 43 Tdr. 2 Skpr. Havre, hæves Tienderne in Natura som for det meeste er tagen hjem. Møllen, som toldfrit formaler Østergaards Huusholdningskorn, er, tilligemed Bøndergodset bortfæstet, hvorved desforuden for Tiden haves i Landgilde 83 Rbd. Sølv og 26 Rbd. Sedler aarlig. Modtagelsen bliver til 1ste Mai 1824, til hvilken Tid den nærværende Forpagter aftræder. Vangens tilbørligen besaaet med Rugen og Havren samt forfulgt til Bygget, og Gjødningen dertil udført, samt afleverer noget vist fornødent Fodring og Jldebrændsel for det løbende Foraar og Sommeren; og kan forøvrigt Pengeconditionerne blive favorable for Liebhavere, hvilke herved indbydes. Næste Dagen førend benævnte Auctionsdag, bliver i bemeldte sal. Capitain Thomsens og Frues Boe, afholdet en Skiftesamling, om Formiddag Kl. 9 her paa Østergaard, hvilket endvidere herved tienstligst bekjendtgjøres. Østergaard pr. Skive den 8de Juli 1823. A. C. Tram. Th. Jensen. C. F. Bang. Executores testamenti.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Krigsskuepladsen. General Bordesoult, der den 24de f. M. ankom til Porto S. Maria, lod strax Pto. Real besætte, og ligesom hans Tropper efterhaanden ankom, fuldendte han successiv Jndslutningen af Cadix fra Landsiden. Jforening med ham virker Contraadmiral Hammelin tilsøes. Alle i Guadalqvivir og i de forskjellige Havne af Bugten tilbageblevne smaae Fartøier har han faaet under sin Disposition, for med dem at forhindre al Tilførsel fra Søesiden. Det tillades ingen Skibe at løbe ind i Havnen, men Ethvert kan gaae ud deraf, men maa dog først undersøges, for at hindre Spanier i at undslippe. De Franske forsikkre, at der i Cadix kun er Levnetsmidler for 14 Dage. Høsten er indfaldt en Maaned senere, Man har altsaa ikke kunnet proviantere sig og Befolkningen er derhos bleven betydelig forøget. Dyrtiden stiger daglig. Til Overbefalingsmand paa Øen Leon er Gen. Ballesteros udnævnt istedet for Villacampa, der havde erklæret sig for Cortes paa samme Maade, som Abisbal. Man regner de Tropper, som Ballesteros har paa Øen Leon og Cadix, for 9 til 10000 Mand; fra Huevla har han faaet 2500 Mand Hjelpetropper. Alle Jndvaanere fra 18 til 45 Aar kaldes til Vaaben. Grev Bourmont beskjæftiger sig i Sevilla med at organisere adskillige Batailloner royalistiske Frivillige. - En Bulletin fra Madrid beretter, at, da der i Asturien endnu fandtes temmelig store Afdelinger af revolutionaire Tropper, havde Hertugen af Angouleme besluttet, at der skulde foretages forenede Bevægelser mod denne Provinds. J. Alge heraf opererede Gen. Huber mod den constitutionelle Gen. Campillo, der var gaaet over Devafloden, angreb ham paa 3 Punkter, og kastede ham tilbage. Kun en Deel af hans Folk kunde naae den modsatte Strandbred, Resten blev dræbt eller fanget og han selv saaret. Han skal have havt 1000 til 1100 Mand. Til samme Tid angre en anden Division under Gen. Albignae de Spanske under Palarea, og bragte dem i den fuldstændigste Deroute. Palaren havde kun 300 Mand tilbage, da han kom til Oviedo. Generalerne Huber og Albignae have sat sig i Forbindelse og gaae til Lugo, hvorhen Grev Bourke ogsaa vil begive sig. Paa Grændsen af Mancha har et Detaschement af 80 Dragoner udmærket sig mod et overlegent Corps Constitutionelle, der vilde støde til Ballesteros's Corps. De Franske have ihjelslaget 14, fanget 63, taget 67 Heste, men selv kun havt een Dragon let saaret og mistet 3 Heste!! Men den tappreste Daad, som de Franske endnu have fortalt om dem selv, er nok en Fægtning, der skal være forefaldet ved Leon, hvori 10 Franske kastede 1000 Spaniere tilbage, forfulgte dem og tildeels fangede dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
J Catalonien er Jntet af Vigtighed forefaldet. Mina siges, at være kommen syg til Tarragona, skjøndt han tillige siges at have gjort en rask Bevægelse fra Seo d'Urgel, til Cervera og derfra til Tarragona. Baron Eroles er fulgt bag efter ham. Minas Hovedqvarteer er i Sans, en halv Miil fra Barcellona. De Franske belave sig paa at beleire denne Bye. De have ogsaa kraftig angrebet Seo d'Urgel, men forgjeves. Man har sendt 2 Parlementairer ind i Fæstningen. Den Ene gav Man ikke Audients, fordi han var i spansk Uniform, og Man havde skudt paa ham, den Anden havde Commandanten sagt til, at det var hans Lykke, han viste sig som Franskmand, thi en Spanier havde han uden Omstændigheder ladet skyde. Man læste ikke hans Brev og Tropperne forespillede ham Tragala-Sangen. Fra Figueras har Man gjort nogle Udfald, og saaledes ogsaa fra Pampelona og S. Sebastian, i 2 Udfald have de dræbt 50 Mand af Beleirerne. - Gen. Manso er død i Reus af en Brystsygdom. Mina har i ham mistet En af sine dueligste Vaabenbrødre, han skal have udnævnt Ex statsministeren S. Miguel til sin Stabschef.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
General Morillo, der har Commandoen i Gallicien og Asturien, har ifølge en Efterretning fra Madrid af 2den Juli (der dog endnu trænger til Bekræftelse, da den ikke findes i Moniteuren) erklæret sig mod Cortes regentskabet og bragt Gallicien og Asturien i Opstand, Han har til den Ende udstædt 2 Proclamationer til Soldaterne og Provindsernes Jndvaanere. Han erklærer, at han vil beholde Commandoen over Armeen, som han nu har, og til at virke med ham skal en Junta dannes af forskjellige fra Provindserne Deputerede, og han vil da ikke adlyde nogen Autoritæt, førend Kongen og Nationen har indsat en Regjering, som skal bestyre Landet. Han vil bekjendtgjøre den franske General hans Beslutning og foreslaae ham at ophøre med Fjendtlighederne. Antager han ikke hans Forslag, eller fordrer ydmygende Betingelser, da skulle hans Folk belave sig paa Kamp. Han har indtil videre indsat en Junta, bestaaende af Biskoppen, den politiske Chef o. fl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Blandinger. Churprindsen af Hessen skal findere i Marburg, og til hans Hofstat er udsat 22,000 Rdlr. Courant aarlig. Det forrige tydske Ordenshuus er ham inddrømmet. Fra Havanna meldes nu, at Exkeiser Jturbideistedet for at leve som Pensionist i Jtalien, kan vente at blive kaldet til Regnskab for, hvorledes han har holdt Huus med sine Medborgeres dyrekjøbte Borgerfrihed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Peruanerne skal nu, efter et tabt Slag, hvor de kastede Geværer og Alt, for at løbe, være saa underknede af de spanske Generaler, Cantarac og Valdez, at Spanien behøvede kun at sende 2000 Mand derover, for at bringe Landet igjen under Lydighed, men Spanien har selv Andet at tænke paa
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Spectateur oriental fortæller Følgende om de for Tyrkerne saa frygtelige græske Brandere: Grækerne lade sig ikke, som undre Nationer, nøie med at lade deres Brandere afløbe; de styre dem selv og forlade dem ikke, før de have sat dem istand til paa forskjellige Punkter at hage sig fast til Skibet, hvilket ifølge deres Bygning er Bestemmelsen. Et Pistolskud tænder Jlden, og ved en sindrig Mekanisme aabne alle Stykportene sig paa eengang, saa at Luen spruder frem fra alle Sider og saaledes udbreder sig i alle Retninger. Den duelige Baadsmand der staaer ved Roeret og styrer Branderen, dreier Roeret udad og paa en den sædvanlige aldeles modsat Maade. Han selv staaer udenfor, saa at han, uden nogen Fare, i det Øieblik da Jlden antændes kan styre Roeret og glide ned i Baaden, for at flye. Seilene og Tougværket ere indgnedne med Terpentin, for at de hurtigen skulle antændes og over Alt, hvad der nærmer sig dem, udgyde en heftig Jld; saaledes ogsaa Seilmasterne, der ligeledes ere indrettede til at frembringe denne Virkning. Kunstforstandige beundre især 4 lige Brandere, som sande Mesterstykker i deres Slags.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
Kjøbenhavn. Den 15de Juli 1823. Generalmajor v. Bachmann, Chef for det schlesvigske Curasseer-Regiment er udnævnt til Commandeur af Dannebrøge.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
J disse Dage ere atter adskillige bekjendte Mænd afgaaede ved Døden. Den 4de dennes døde paa Lystgaarden Eriksholm. Christian Frederik Kraft, Capitain-Lieutenant i SøeEtaten, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, 34 Aar gammel. Han var født i Odense den 10de Juli 1789 og var en Søn af Professor Ole Kraft, der var Rector ved Gymnasier, i Odense; men allerede i Sønnens 5te Aar døde Faderen, og hiin skyldte derfor fornemmelig Statsraad Nyberg, R. af D., sin Opdragelse og Dannelse. 1801 traadte han som Cadet indi Søe-Etaten og blev 1806 Second-Lieutenant. J Aaret 1307 gik han som Coureer fra Christianssand, hvor han cantonnerede med Cadetskibet under Krigen mod Englænderne, til Kiel, hvor han overbragte vigtige Depescher om Søe-Defensionens Tilstand i Norge, og modtog Ordrer tilbage fra H. K. H. Kronprindsen, vor nuværende Konge. J Aaret 1811 bivaanede han paa Briggerne Kiel, under Capitain-Lieutenant Raschs Commando, og Lolland under Capitain Holms Commando tre Affairer, der alle havde et heldigt Udfald for de Danske og af hvilke den med den førstnævnte Brig imellem 5 engelske og 5 danske Skibe forefaldne Træfning ved Egersund den 1ste Maj, var den hæderligste. Den 28de Januar 1812 benaadedes han med Dannebrogordenens Ridderkors. Samme Aar bivaanede han to alvorlige Affairer af hvilke især den sidste var meget hædersfuld, nemlig den ved Lynøe den 6te Juli imellem det engelske Linieskib Dittator i Forening med Briggen Calypso, og den danske Fregat Nayaden i Forening med Briggerne, Lolland, Samsøe og Kiel. Efterat Fregatten Navaden var skudt i Sænk og Briggerne Lolland og Kiel havde seet sig nødsagede til at overgive sig, gik Kraft ombord paa een af de 4 Canonjoller, som imidlertid vare tilkomne og med hvilke de to Brigger Lolland og Kiel igjen bleve tilbagetagne. 1813 den 28de Januar benaadedes han med Dannebrogsmændennes Hæderstegn, efterat han kort i Forveien var udnævnt til Premier=Lieutenant. Den 20de April 1814 giftede han sig i Christiansand med en Datter af General=Skibsmaaler Olrog. J Juli samme Aar blev han ansat som Cadet-Officeer og gjorde i de følgende Aar adskillige Togter med Cadetbriggen til Nord= og Østersøen og i 1818 et Tog med Fregatten Nympher til Middelhavet. 1819 blev han Capitain-Lieutenant. - Hanvar stedse en brav og duelig Officeer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-07-19
J Torsdags den 10de Juli døde en i Literaturen i sin Tid særdeles bekjendt Mand: Decanus Otto Horrebow i sit 54de Aar. Han var født 1769 og var en Søn af Professor Chr. Horrebow, deponerede fra Odense lærde Skole 1785, tog 1793 theologisk Attestats og blev siden Decanus paa Communitetet. Hans Portrait findes foran Tidsskriftet: Læsendes Aarbog 1800. Han fremtraadte førstegang som Candidat i Theologien 1794 som Forfatter med Afhandlingen: Beviis, at det er den retsindige Theologs Pligt offentlig at fremsætte hvad han dømmer om Bibelen. - Foruden flere originale, meest theologiske Afhandlinger har han af Fransk og Tydsk oversat endeel Afhandlinger, Romaner og Reisebeskrivelser. Hans vigtigste og i sin Tid berømte Arbeide er hans Religionsblad, Jesus og Fornuften, hvoraf der udkom 3 Aargange i Aarene 1791, 98 og 99. Ogsaa som Digter har han forsøgt sig, skjøndt med mindre Held. 1801 udgav han: Reisen til Dyrehaugen, et Digt i 3 Sange; 1811 et originalt Sørgespil Edby og El give og 1813 det heldigen originale Syngespil: Anakreon. Hans sidste literaire Arbeide, der udkom i Trykken, var udentvivl: Hjemkomsten, et lyrisk Forspil i Anledning af Hans Majestæt Kongens Hjemkomst 1814. - Til forskjellige Tidsskrifter har han ogsaa leveret Bidrag. Et tredie Dødsfald, for hvis Sandhed Anmelderen endnu ei kan indestaae, men som nærmere skal blive enten bekræftet eller tilbagekaldt, fortjener at kundgjøres for sin Sjeldenheds Skyld og Andre til Advarsel. En meget tyk Mand, forhenværende Regimentsquarteermester Flindt, bekjendt som en Særling, der forresten var meget kyndig i adskillige levende Sprog og havde reist meget, skal ved Umaadelighed selv have foranlediget sin Død paa følgende Maade. J forrige Uge kom han en Dag ganske forpustet ind i Store Kroe i Lyngbye, hvortil han formodentlig fra Kjøbenhavn var gaaet og forlangte Kjærnemelk. Han drak 4 Potter og da han endnu befandt sig overmaade tørstig og Værten ikke havde meere Kjærnemelk, drak han 2 Spølkummer Theevand og ovenpaa til Beslutning 2 Flasker Øl, hvorpaa den gode Mands Mave brast og han opgav Aanden. Præsident Kaaser, kommende fra Carlsbad, den 11te Juli passeret Hamborg, og har over Lybek fortsat sin Reise til Kjøbenhavn.