JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Det gamle Munkekloster, som stod ved Magt, hvor nu Herlufsholms Skole staaer, stiftedes efter St. Benedicti Regel 1135, blev indviet til St. Peder, og havde da sit Sæde i Næstved. Peder Bodildsen, en mægtig og berømmelig dansk Mand af høi Fødsel (jævnf. Ser. R. D. II. S. 215. IV. S. 249) var dets fornemste Stifter; dog talte det ogsaa hans Moder, hans Brødre og flere af hans Slægt (hvis Stamtavle findes i Scr. R. D. IV. S. 289) blandt dets Velgiørere. Denne Hr. Peders Herkomst paa Fædrenesiden er ubekiendt; men baade Langebek og Sum formode med Rimelighed, at han har været beslægtet med det danske Kongehuus, den sidste, at Crik Emun var en Søn af Erik Eiegod med Bodild, og altsaa en Halvbroder af Peder D. H. Peder Bodildsen forekommer først i Historien 1131, da han var blandt dem, som reiste Lande om og klagede over Hertug Knuds Drab paa alle St. Peders Kloster i Næstved stod ikke længer end til 1261 (Aaret da Absalon stiftede Sorøe Kloster) da det den 26 April brændte reent af paa Kirken nær (efter Langebek i Ser. IV. S. 286) hvilken dog ogsaa brændte ti Aar derefter (Hvitfeld T. I. S. 274). Det blev derefter, skiønnere end forhen, opbygget i den nærliggende Skov, og fik Navnet Skovkloster. De gamle Kilder til Klosterets Historie (hvoriblandt især dets Gavebog er vigtig og interessant) har Langebek samlede ladet aftrykke i Script. T. IV. p. 285406, og efter Sædvane fortræffeligen udstyret dem med Anmærkninger og Oplysninger. Bekiendt nok er det, at da Skovkloster efter Reformationen blev sæculariseret, tilbyttede den gieve danske Søhelt Herluf Trolle sig denne skiønne Eiendom ved et Mageskifte med Kong Frederik II., for hans Kones Eiendomsgaard Hillerødsholm, det nuværende Frederiksborg; og at Herluf Trolle, enig med sin Mage, den ædle, fromme Birgitte Give, kort for sin Død (ved Stiftelsesbrev af 23 Mai 1565) bestemte Herlufsholm med alt det tilliggende Jordegods til en Friskole, der under afveklende Skjæbne lige fra den Tid til vore Dage har vedligeholdt Tinge (S. Saxo, S. 240) og siden i Aarene 1135, 1136, 1137, 1140 og 1142, da han var med at underskrive et Diplom af Erik Lam; men efter den Tid forekommer hans Navn ikke oftere. Jmidlertid kan man heraf see, hvormeget de tage Feil, der med Hvitfeld, Gram (i Anm. til Meursius, p. 246, 251, 264) Stephanius (Nor. in Sax. p. 230) Pontoppidan (d. Afl. T. 3.) o. fl. sammenblande denne værdslige Høvding med hans geistlige Navne, Biskop Peder af Roeskilde, der faldt i Slaget ved Fodvig d. 4 Jun. 1134. sig, og endnu blomstrer som et herligt Minde over sin udødelige Stifter. Skolens nærværende Tilstand vil jeg her ikke berøre, da jeg veed, at betydelige Forandringer forestaae den. Videre at mælde om Herlufsholms Historie, kan heller ikke falde mig ind, dette bør jeg overlade min historie kyndige Ven paa Stedet, som indvortes Kald og udvortes Stilling fremfor alle andre opfordrer dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Jndenlandske Efterretninger. Jnteressenterne i det Kongelig Octrojerede Danske Asiatiske Compagnie, anmodes af Directionen behageligen at møde i en General-Forsamling, Mandagen den 19 September førstkommende om Eftermiddagen Klokken 4 1/2 Slet, for 1) At blive bekiendte med de siden sidste General-Forsamling fra Compagniets Factorer og Skibe indløbne Efterretninger. 2) At erfare Jndholden af Hans Majestæt Kongens allernaadigste Resolution af 31 August d. A., angaaende Realisationen af Compagniets betydelige Beholdninger af Kattuner, og Theer, tilligemed Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Yttring om Compagniets Octroy Fornyelse i Tilfælde, samt i Anledning heraf at bestemme, om ikke Compagniets Octroy bør allerunderdanigst ansøges fornyet, og det i saadan Henseende fornødne iværksættes. 3) At bifalde Directionens Disposition over de i Compagniets Kasse i de senere Tider indkomne betydelige Contanter. 4) At beslutte angaaende en af Compagniets bestandige Commission foreslaaet billig Godtgjørelse til de af Compagniets Betjentere, som, formedelst Skibenes Udeblivelse og Auctionernes Standsning, maae savne de dem tilstaaede Jndkomster af Emballage, Paccage, m.v. 6) At tilstaae Fuldmægtig gen i Equipage=Contoiret en liden Gratification efter Commissionens Forslag. 6) At bestemme det Bidrag, som Compagniet formodes at ville afgive til Hjelp for vore Norske Brødre og Medkrigere. 7) At tage Beslutning, naar Commissionens Betænkning er hørt, angaaende: A. Kjøbmand Bithorns forlangte Eftergivelse af skyldige 165. Rdlr. B. Kjøbmand Vichmans tilbudne 35 pro Cent af skyldige 7876 Rdlr. 2 Mk. 11 s. C. Husets Ballin & Triers forlangte Terminer til Betaling af skyldige 11980 Rdlr. 2 Mk. 1s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
D. Kjøbmand N. F. Læssøes Begjering om endnu at nyde Godt af General-Forsamlingens Beslutning under 18 Septbr. 1806, i Henseende til Afgjørelsen med 12 pro Cent, af skyldige 782 Rd. 3 Mk. 8) At lade sig forelægge Ballancen til 11 April d. A., til Veiledning ved Udbyttets Bestemmelse for Handels=Aaret fra 1807 til 1808, efter Commissionens Forslag. (Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 6 Sept.) Vort Universitet har i disse Dage mistet en af sine duelige Lærere, Hr. Mohr, som er afgaaet ved Døden i en Alder af 30 Aar. Han var Professor i Naturhistorie og Philosophie og havde gjort sig fordeelagtig bekjendt ved adskillige Skrifter i sit Fag, hvoriblandt nogle af Planternes Anatomie. - Hs. Majestæt har allernaadigst resolveret, at det herværende Universitets Prorector herefter skal tillægges Benævnelsen af Rector, og samme Rang som Rectoren ved Kjøbenhavns Universitet. – Paa Den Pelworm i Vesterhavet er i denne Tid udbrudt en epidemisk Sygdom, som holdes for at være et Slags Forraadnelse feber. Adskillige Personer ere allerede blevne dens Offere;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
men Sundhedscollegiet her i Staden har strax følet de fornødne Foranstaltninger til at standse Smit tens Udbredelse, og man haaber snart at see dette Øiemed opnaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Engelland søger nu af bedste Kræfter at underholde Oprøret i Spanien. Det har sendt Generalerne Stewart og Corte Manningham did, og vil bruge de paa halv Sold staaende Officierer til at organisere Patriotarmeen i Spanien og Portugal. Expeditionen mod Portugal, under General Wellesley, har endnu ikke vovet at foretage noget, og venter paa Forstærkning, hvilket ansees for et slet Tegn. Ogsaa den fra Gothenborg tilbagekomne Expedition er afseilet d. 31 Julii og General Anstruthers Division er stødt til den. - Keiseren af Østerrige skal, efter Ruslands Exempel, formelig have erkjendt den ny Konge af Spanien, og i Dresden hedder det, at Østerrige d. 9 Aug, har tilstillet den Franske Keiser en yderst tilfredsstillende Erklæring om sine Rustninger. Jmidlertid ventes dog i Metz 10,000 Mand af Rhinforbundets Tropper, og den Keiserlige Franske Garde har faaet Befaling at holde sig marchfærdig. – J det Ultimatum, den Americanske Regjering skal have sendt Engelland, er Havnens Frihed fastsat som en Betingelse, uden hvilken Krigen forkyndes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Bekjendtgjørelse. Hans Majestæt Kongen har, under 16te d. M., allernaadigst udnævnt Capitain Carl Adolph Rothe af Søe-Etaten til Vice-Gouverneur over Bornholm og Christiansøe, saalænge Krigen varer saaledes at han skal være den virkelige Gouverneur behielpelig udi enhver Green af dennes EmbedsForretninger, hvor Couverneuren maatte ønske og forlange det, hvorhos Allerhøistsamme har befalet, at Vice-Gouverneuren skal i det uheldige Tilfælde at den virkelige Gouverneur skulde blive saa syg, at han ei selv kunde forrette det ham allernaadigst anbetroede Embede, overtage Commandoet over Bornholm og Christiansøe med samme Autoritet, som er tillagt den virkelige Gouverneur ved Kongelig Ordre af 22de December f. A., bekjendtgjort den 31te næstefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Endvidere har Hans Majestæt allernaadigst bemyndiget Vice-Gouverneuren til at træffe slige interimistiske Foranstaltninger i civile Anliggender,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
som omtales i den Kongelige Resolution af 30te Julii d. A., der herfra er bekjendtgjort unde 2den Augusti sidstleden, og hvilke de civile Embedsmænd paa Bornholm, uden Undtagelse, have at efterkomme, ligesom dette allernaadigst er befalet i Henseende til den virkelige Gouverneur. Dette bekjendtgjøres herved til fornøden Efterretning og nøie Efterlevelse. Det Kongelige Danske Cancellie, d. 7 Sept. 1808. Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berner. Lassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Cancellie-Patent, angaaende Giordemødrenes Forholdsmaade, naar usædvanlige Fødselstilfælde, eller Barselkonens Død indtræffe. For de forhen værende Storfyrstlige Distrikter i Hertugdømmet Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at befale følgende: 1) Gjordemødrene i de forhenværende Storfyrstlige Distrikter skulle, naar usædvanlige Fødsels Tilfælde indtræffe, om de endog troe sig i Stand til, ved de Hjelpemidler og Haandgreb, som de have lært, at kunne selv besørge alt hvad der er fornødent, dog foranstalte at en Fødselshielper, eller i Mangel af en saadan, en anden erfaren Gjordemoder betimelig kaldes til Hielp, ligesom de og i Almindelighed, saasnart de af forefaldende Omstændigheder erfare, at et saadant overordentlig Tilfælde er for Haanden, strax skulle være pligtige at besørge sligt anmeldt for den Læge som ellers bruges i Huset samt Præsten, eller for en beslægtet eller Ven af Huset; men ingenlunde fortie eller fordølge det indtil det yderste. 2) Finder Gjordemoderen Anledning til at formode, at der under Fødselen er Fare for Barselkonens Liv, da skal hun, i Tilfælde at ingen Fødselshielper kan faaes, betimeligen lade hente den nærmest værende Chirurg, og om mueligt ogsaa en Læge; paa det at, saasnart tilforladelige Kiendetegn haves om Barselkonens virkelige Død, hendes døde Legeme hastig kan vorde aabnet (hvad enten Slægtningene samtykke deri eller ikke) og Fosteret mueligen holdes i Live. 3) Handler en Gjordemoder herimod, og skadelige Følger derved foraarsages for Barselkonen, eller Fosteret, da skal Gjordemoderen have sin Bestilling forbrudt og desuden alvorligen straffes, efter Forseelsens Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Forestaaende allerhøieste Resolution bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende, til behørig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
Det Kongelige Slesvig-Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn den 9de August 1808. Mösting. Eggers. Jansen. Jensen. Feldmann. (L. S.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-10
(Jndsendt.) Da jeg ikke ønsker skrivtlig at give Publikum ret Skuespil paa nye, erklærer jeg herved, at jeg mindst kan bringes dertil ved et Angreb, hvori man giør mig Beskyldninger og tillægger mig Meeninger, som ligesaa lidet svare til mine Ord, som til mine Tanker, og har altsaa hermed sagt mit sidste og eneste Ord i denne Anledning. Forfatteren til Arlichino.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Nyeste Skilderie a Kjøbenhavn. naar Ranske Femte Aargang. No. 9 Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 13 September, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Mester Geert Westphalers Reise fra Haderslev til Kiel i Aaret 1646 *).(Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Men hvad de Haderslevske Soldater ere søvnagtige, ere de Haderslevske Posekigere saa meget aarvaagnere, og hver Morgen ere de oppe førend Fanden har faaet Sko paa. Lige udenfor Porten staaer et lidet Huus, der egentlig er bygt for dette Slags Mennesker, som faae Løn og Føde, fordi de skulle gjennemsnuse Folks Kister og Gjemmer. De lure i deres Lukaf paa hver Forbigaaende, ligerviis som Æderkopper i deres Væv paa Fluer, og anfalde en stakkels Reisende, der reiser paa sin Profession, og for at erfare curiske Ting, med en saadan Glubskhed, at man kan blive angest og bange. Men det maa man lade dem, at Staten, som saar, ikke kan ønske sig aarvaagnere og paa passeligere Embedsmænd, og naar man seer Tingen fra den Kant, burde de altid først og fremmest komme i Betragtning, naar Aarvaagenhed og Paapasselighed skulde belønnes. Sivert Hattemager tog ogsaa heraf Anledning til den lærerige og vigtige Erindring, at alle Embedsmænds Jnteresse burde, saaledes som Tilfældet er med Visiteurerne, altid være forenet med Statens, eftersom de nidkjere Embedsmænds Tal da vilde være større end nu, og kun faa blive dømte pro meliori informatione. Et halvpoetisk Capitel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
(See Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn for 1800 No. 79. 80. 82. 83. 85. 87. 9. 94. 95 og 96.) Hvo har læst og fattet den Vandrings herlige Sag og ei ydet dig taus Skiønsomheds varmeste Tak, – Dig kunne svage Ord kun nøjsomt tolke vort Biefald, du, den tanse Naturs hellig indviede Tolk! Som ved en Tryllestav løsrev du os fra den kraftløse Nutiid, trylled os ved dit Qvad hen i et længst svunden Old; løsned for Øieblikke de Lænker, som handt og til Byen, førte og broderlig med ud i den grønne Natur Villige fulgte vi dig paa din Vandrings sagnrige Sletter, aldrig mødige, Ven, fulgte vi froe dine Fied; thi du maned Betydning frem af Hedenolds Minder og vi lytted med Fryd huld til dit aandrige Qvad; –Ja der du mesterlig fletted den Krands, der trylled vort Øje, grønnedes dobbelt skiøn hver en Kiærminde deri; Livet fremspiirede dobbelt skiønt af de herlige Farver, dem din øvede Haand vidste at ordne saa vel og det forædlede Dannersprogs Genius trylled vort Øre, medens den skiønsom glad kransed sin udkaarne Søn. - For den Glæde, vi nød, medens du begeistrende talte, skiønsomme Ly modtag den værdigste Løn. seres Tak!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Jndenlandske Efterretninger. Med inderlig Fornøielse og allerunderdanigst Taknemmelighed seer enhver Dansk Mand hvorledes Hs. Majestæt Kongen nu under 15de f. M. allernaadigst har, ved Øvrighedspersoner og Embedsmænd, ladet vore Landbofruentimmer opmuntre til Flid og Anstrængelse, i Markarbeide, ved allernaadigst at ville ansee med hædrende Udmærkelse, de Danneqvinder, der, udmærke sig ved meest og gavnligt Landarbeide, som ellers sædvanligst forrettes af Mandfolk. Allerede i Foraaret blev afhandlet i det Kongelige Landhuusholdningsselskab, efter Herr Pastor Frechlands Forslag, om at Selskabet skulde udsætte Premier i denne Hensigt; Hvo der veed hvilken Mangel der er paa Arbeidere paa Landet, da saa mange Mandfolk ere indkaldte til Fædrenelandets Forsvar og hvorledes Landsbye qvinden ofte af Modvillighed eller Undseelighed ei vil foretage sig dette eller hiint, fordi det ei er Skik eller Brug, for Fruentimmer, i den Egn, føler bedst Storheden af denne Kongelige Velgierning for Landets Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Blandt de sande Høitidsfeste, som kun sjelden indtræffe, gaves een paa Usserød=Uldmanufactur ved Hirschholm den 6 September, da Stedets Jnspecteur Hr. Weilbach der høitideligholdt sine Svigerforældres, Klædefabriker Jacob Petersen, Møens og Kones Else Sophie Møens Guldbryllup. Dette hæderlige Ægtepar have i deres kjerlige Ægteskab havt 14 Børn, af hvilke kun to endnu ere i Live, og hvoraf der var tilstede en Søn, Fuldmægtig Johan Rosovsky Møen og en Datter Marie Møen, givt med ovennævnte Hr. Jnspecteur Weilbach. Skjønt disse agtværdige Oldingers Liv har været en Kiede af mange trykkende Sorger, have de dog ved gjensidig Omhue søgt at formilde det Bittre og derved endelig nu, vant til enhver af Skjebnens Stød, forskaffet sig en rolig Alderdom. Høitidsscenen blev meget forskjønnet ved en særdeles fortræffelig Tale af Sognets værdige Præst Herr Gad. Blandt de muntre Gjester udmærkede især Apotheker Mønich sig, en Olding paa 92 Aar, som, for at bivaane Høitiden, havde uden Besvær denne Dag gaaet en Fjerding Publicisten indeholder følgende: Adskillige Privatbreve fra Dannemark ere opfyldte med de Uenigheder, der herske mellem Sverrig og det Engelske Cabinet. Man siger, at Kongen har ladet den Engelske Minister komme i sit Cabinet, og gjort ham de eftertrykkeligste Bebreidelser angaaende hans Regjerings Meeneed, som, efter at den har styrtet ham i Afgrunden, gaaer ud paa andre Ledingstog. Han sagde, at han hverken vil gjøre mere fælles Sag med Engelland, eller foretage no ger imod Norge. Han vil forene alle sine Kræfter, for at gjenerobre Finland, og derpaa slutte Fred med Rusland og Dannemark. Man føier til, at den Engelske Minister bestræbte sig for, at berolige ham, i det han lovede, at til Efteraaret et nyt Corps Engellænder skulde komme til Sverrig; og da Sverrig inden Vinteren intet havde at befrygte, vilde man føie Anstalter til, at tilintetgjøre ethvert af Fiendernes Foretagender mod Sverrig. Kongen erindrede ham om alle med ham indgaaede Forbindelser, som alle vare blevne brudte. Derpaa vendte han den Engelske Minister Ryggen. Siden den Tid opbyder Kongen alt, for at forsøge en Landgang paa Finland. Hele Land- og Sømagten er bestemt didhen. Kongen selv vil angribe den Russiske Flottille, for siden at foretage en Landgang. Resultatet heraf er ikke vanskeligt at indsee. Sverrig udtømmer sine Kræfter, og Mangel hersker allerede allevegne. Dette er Frugten af Forbindelsen med Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Af Øhlenschlægers Aladdin er nu udkommen en Tydsk Oversættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
J Frederiksbergby har man nylig fundet et dødt Menneske nedgravet under en Mistænk i en Hauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den 6te d. M. er Landgreven af Hessen afreist fra Kiel, efterat have opholdt sig der med høie Familie en heel Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Eckernforde d. 4 Sept. J en Magazinbygning med raa Fourage udbrød d. 1ste d. M. om Eftermiddagen Kl. 3 en pludselig Jld, hvorved denne og to Borgeres Huse bleve et Rov for Luerne, og 10 Vaaninger indtil videre gjorte ubeboelige. Saa ivrig en stor Deel af de herværende Jndbyggere viste sig ved Slukningen, blev det dog, især ved de her cantonnerende Danske, og Franske Tropper (af det 27de Regiment chasseur a cheraltilforn cheranz legers Velges) forebygget, at en anseelig Deel af Staden ødelagdes. Hs. Durchl. Førsten af Ahremberg, Chef for nysnævnte Regiment, ansporede ikke allene ved sin Nærværelse de Arbeidende, men havde tillige den Naade ved personligt Arbeide at oplive Slukningsanstalterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Grev Holk er d. 26de f. M. ankommen til Paris med Depecher fra vor Regjering til Baron v. Dreyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Uagtet Udsigterne i nogen Tid syntes at være temmelig krigerske, saa er der dog her i Staden, skeet endeel Veddemaal paa, at Freden paa Fastlandet ikke vil blive afbrudt, hvilket efter de seneste Efterretninger ogsaa har megen Rimelighed for sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den til Malmøe ankomne Engelske Convois Afseiling derfra, har givet Anledning til forskjellige Gisninger. Nogle holde for, at Mangelen, paa Transportfartøier i Engelland er Aarsag deri; andre troe, maaskee med større Grund, at man enten i Engelland frygter for disse Skibes Skjebne, naar de ankomme til Østersøens Havne, eller og at en stor Nordisk Magts Flaade er i Sigte, og at man ikke har holdt det for raadeligt, at oppebie dens Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Et Engelsk Linieskib, en Fregat, 4 Orlogs brigger og 2 Canonbaade kom d. 11 d. M. fra Kjerteminde Kanten og toge Station Norden for Sproge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Landskriver og Toldforvalter Jessen i Tøndern er nylig afgaaet ved Døden. Et godt Embede er derved blevet ledigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Postefterretninger. Da den Franske Keiser nylig var paa Jagt i Skoven ved St. Germain, var Prinds Wilhelm af Preussen blandt hans Følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Marchal Victor er ankommen til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den Expedition, som Deyen af Algier ruster mod Tunis, er slaaet feil formedelst en Opstand i Leiren. Men Aføreren har dog maatte overgive sig, og Armeen har igjen erkjendt Deyen for sin Første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Jmellem Christophs og Petions Armee har der i fire Dage været en Fægtning i Slutningen af Maji Maaned. Christoph havde mistet 1600 Mand Dræbte og 600 Fanger. Han flygtede fra Valpladsen og Petion marcherede med 16000 Mand mod Cap Francois. Franske Tropper vedblive at marchere ad Coblenz, Maynz og Metz til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Et Americansk Statsbud er ankommen med Depecher til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Det Engelske Krigsskib Russel har taget en Dansk Ostindiefarer med Contanter ombord. Dens Værdie anslaas til 80,000 Pd. St., hvilket man imidlertid i Engelland selv anseer for overdreven. De Engelske Tropper i Ostindien have taget det Danske Establissement Serampour i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
J de Ostindiske Vande har det Engelske Linieskib Fiorenzo, efter tre Dages haardnakket Fægtning, taget Fregatten Piomontaise paa 50 Canoner, og bragt det uden Master paa Slæbetouget til Columbo. Dets tappre Anfører, Capit. Normue, ihielskjød sig selv, for ikke at overgive sig til Fienden. Ogsaa den Engelske Anfører faldt ved Enden af Slaget. En mere haardnakket Fægtning skal der hidtil ikke være forefaldet i de Ostindiske Vande. St. Fiorenzo havde 13 Døde og 100 Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den Engelske Flaade fra Jamaica og de smaa Antiller, 300 Seilere, er ankommen til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Jgiennem Petersborg marchere mange Regimenter, som skulle forstærke den Russiske Armee i Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
J Petersborg føler man ingen andre onde Følger af Krigen end de høie Priser paa Colonialvarer, men dog kommer landvært meget Sukker, og Caffe fra Riga. Coursen kommer sig igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Endnu er Coureerverlingen imellem det Russiske og Østerrigske Hof meget stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den Russiske Hoftidende indeholder en Efterretning om en glimrende Fægtning, som Flottillen, under vor Landsmand Capitain-Lieutenant Baron v. Dodt har havt ved et snævert Pas ved Tavast=Skjærene i Finland. De Svenske befandt sig i en fast Stilling mellem Halvøen Sando og Fastlandet. Halvøen var besat med Landings Tropper, og 20 Canonbaade og 7 Galeier, under Contre-Adm. Gyldenstjerna, understøttede denne Posttion. Den Russiske Flottille, 50 Skibe stærk, angreb de Svenske (d. 20 Julii) tre Gange, og blev ligesom oversaaet med Kartætscher fra de fiendtlige Batterier. Efterat de Svenskes venstre Fløi var kommen i Uorden, og de paa deres høire saae en Baad med Folk synke og deres Canonbaade ganske forskudte, begyndte de at retirere, huerende adskillige af deres Fartøier med Barcasser. Russerne trængte med en saadan Magt frem, at Fienden, uagtet han havde faaet Forstærkning, ikke kunde standse dem. Denne blodige Sø- og Landfægtning, som varede fra Kl. 3 om Morgenen til Kl. 8 om Aftenen, og som bestandig fornyedes af de allerede slagne Svenske, endtes med, at disse bleve fordrevne fra deres faste Position og Øen Sando besat af Russerne. De Svenske mistede denne Dag over 1200 Mand Døde. Blandt de Dræbte ere 10 Officierer og blandt de Saarede Oberstlieutenant Janson, som commanderede Canonbaadene, og Brigadeer Pahlen, Anfører for Landtropperne. Paa Russisk Side havdes 300 Mand Døde og Saarede. - Den 22 Julii kom Hovedqvarteret til Abohvor der indtil d. 26 Julii indløb Beretninger om daglig forefaldne Fægtninger, især i Egnen af Christinsstad, i hvilke de Svenske bestandig vare de Tabende og mistede mange Mennesker, medens Russernes Tab var utrolig ringe. - Paa Høiden af Svenborg saaes d. 21 Julii den Russiske Flaade under Admiral Chanikows Anførsel.