Københavns Adresseavis, 1767-04-22
Adskilligt Nyt. Jsland. Holum Stift d. 1 Septbr. 1766. Mærkværdigheder siden i Fior, efterat Handelskibene reyste herfra, noget efter Michelsdags Tider, ere følgende: Fra midt i September Maaned 1765 og til April 1766, var Veyrliget meget ubeqvemt for Creaturene, formedelst Stormvinde, Regn, og Snee, og i December=Maaned indfaldte saadanne Stormvinde, at Heste paa Marken bleve drevne i Søen paa adskillige Steder, og derover satte Livet til. - Den 5 April, fra Kl. 9 til 11 1/2 Form., blev saa mørk paa bispestolen, at mankunde ikke fornemme det ringeste Lys af Dagen; da faldt og saa megen Aske og Sand, at paa et qvart Ark Papiir, som imidlertid blev lagt under aaben Himmel, tog man næsten et Pund Sand. Fra Kl. 8 1/2 Formiddag til 4 1/4 Eftermiddag kunde man ikke see Solen, uanseet det var en klar Himmel om Morgenen. Dette Aske= og Sandregn kom fra det bekiendte Heklafield, og har gjort fast ubodelig Skade udi Hunevands og Skagefiords Sysseler, samt endeel af Ørfiords Sysseler, saasom Markerne bleve med Sand og Aske bedækkede, hvorover største Deelen af Creaturene døde, og extraordinair Dyrtid, overfaldt fast 3 qvart Deele af dette Stift. - Den Grønlandske Driv=Jis omringede hele Nordlandet fra 12 April til 20 Julii, hvorved Fiskeriet og Sælhunde=Fangsten blev forhindret. Foraaret var meget koldt, men Sommeren derimod meget fugtig, saa Høe=Avlingen har været den sletteste. Fiskeriet har ellers været ret got, fra den 20de Julii til nu. - Faaresygen grasserer endnu her i Stiftet, og har ødelagt største Deelen af Faarene udi den vestlige Deel af Stiftet; samme gaaer meget langsom over, og opholder sig endnu udi Arnes Syssel, hvor den begyndte for 5 Aar siden. Dens forskællige og ubekiendte Syptommats forhindre endeel Jndbyggeres forsøgte antidota; og denne Pest foraarsager allerstørste Uleyligheder i Huusholdningen blant Indbyggerne, som derved miste Uld, Skind og Kiøbmad, og andre betydeligste Ting i Occonomien og Handelen. Kortelig fast det hele Land er i største Betryk. Iblant sælsomme Ting, som virkelig siden i Fior passeret, kan man regne, 1) at i endeel af Mule=Syssel har været en Pest blant Hundene, som blive gale, og naar de bide andre Creature, i sær Hornqvæget, blive de og gale, og døe. 2. Udi Øefiord saae de, som gik paa Fiskerie, en Tiidlang i October=Maaned Søen af en rødagtig Couleur, hvilket bekræftes af mange troværdige Mænd. Det er ellers ikke første gang saadant er observeret, men i de Jslandske Annales findes saadan Tildragelse i forrige Tider. Ergelland. Endnu stedse gaaer Duelleringens Mode i Svang hos Nationen her, der dog roser sig af en fiin Tænkemaade. Den 10 April duellerede en Capitain og en Lieutenant i Coventry, som begge bleve farlig blesserede, saa de ere endnu ikke visse paa at beholde Livet, hvilket de dog kunde sparet til deres Fædrenelands og deres Familiers Nytte. Bedre har to Personer ved Ludlow i Shropshire, nemlig John Saunders og hans Hustrue, vidst at fette Priis paa deres Liv og bevare det. Disse 2 Ægtefolks Alder, som endnu ere begge friske, beløber sig til 212 Aar. Manden er 107. Aar og Konen 105 Aar gammel. De ere en Ære for deres hele Egn; og nogle Adelsmænd der i Naboelavet forsørger dem saa rigelig med alle Fornødenheder, ret som de først nu skulde udstyres til et nyt Ægteskab. London. For nylig har følgende besynderlige Hændelse tildraget sig i Ferry Bridge. En Borger, Thomas Bentzons Hustrue blev hastig og heftig syg, døde efter al Anseelse, og laae hele Dagen saaledes, at man ey saae noget Tegn til Liv i hende, hvorover man begyndte at giøre alle fornødne Anstalter til hendes Begravelse. Manden, som ventede at faae nogen Husvalelse i sin Sorg ved nogle Penge, som han havde Aarsag til at troe, hun i sin Livstid havde hemmelig sammen svaret, begyndte anden Dagen at lede derom, og fandt 7 Pund Sterl. og 10 Skill. giemte i et gammelt Skrin; men da han var i Færd med at tage Pengene op, blev han overrumplet af sin Hustrue, som just da var kommen til Live igien, og mødte og forskrekkede hannem overmaade meget. Hun saae ud, som ingen Ting havde skadet hende, og blev ved, efter al Anseelse at være ved god Helsen indtil tredie Dagen derefter, da hun virkeligen døde.