Berlingske Tidende, 1763-08-12
London, den 29de Julii og 2den Aug. Man taler om en Formæling imellem Prinzen af Preussen, og en af vores Konges Prinzesser Søstre, og forsikrer at Forstaaelsen imellem vores og det Preussiske Hof, har aldrig staaet paa fastere Grund, end den nu staaer. Her tales om nye Aftakning ved Tropperne, dog ikke af heele Regimenter, men af et vist Antal Mandskab fra hvert Compagnie. Det Kongelige Africanske Compagnie hverver en Hoben Mandskab, som skal sendes til Senegal i Guarnison. En Krigschaloupe er afseylet til Vestindien, med vigtige Brevskaber. En fra Bourdeaux kommende Kiøbmand, forsikrer at de Franske tage en heel Deel Penge op, for at sætte deres Skibsfart i Stand igien. De Hollandske Deputerede beraabe dem paa Tractaten for Skibsfarten af 1674, efter hvilken de fleeste af deres Skibe, hvilke Admiralitetet dog havde erklæret for retmæssige Priser, bleve restituerede som beløb sig til henved 3 Millioner Pd. St.; Saameget vandt Holland ved denne Tractat, og Frankrige kunde med ganske lidet Tab fortsætte sin Handel under Krigen, da vores Kiøbmænd maatte betale 30 pro Cento Assurance. Men man hører at denne Tractat, som nu nesten i 30 Aar, har været saa skadelig for Storbrittannien, skal nøye undersøges, da det skal erfares at Holland har selv overtraad den under Wilhelm den Tredie, som da var Konge af Storbrittannien, og tillige Stadtholder af Holland, J Paris skal nyelig en Skrivelse uden Navn være kastet indi Kongens Vogn, hvilken skal have opvagt stor Opmærksomhed. Det hedder ellers at imellem os og Frankrige var Difference over en vis Artikel i Fredstractaten, samt at foruden Floden som skal gaae til Vestindien, skulle endnu 12 Krigskibe af vores udrustes. Fra Charles=Town i Syd Carolina mældes, at Creek-Jndianerne, som immer have holdt med de Franske ikke ere tilfreds med den forehavende Jndrømmelse af Mobile, men paastaae, at i dette Fal maa disse Lande hiemfalde til dem igien, saasom de ikke have givet, men kuns forlehnet dem til de Franske, som følgelig ingen Ret havde til at afstaae Engeland den til Eiendom. Breve under 31te Martii, fra Jrokeesernes Land, berette, at Ouconnostata, en af dette Folkes store Krig, mænd, havde gjort en Besøgelse i Mobile og fleere Steder, og blev paa sin Tilbagereyse geleydet af 4 Franske, hvori blant en Officier, hvilke efter nogle Dage komme tilbage. Da han af Gouverneuren i Mobile fik at høre at alle Forteresser, Colonier, Plantationer a. paa den ene Side af Missisippi, skulle inddrømmes Engeland, blev han derover misfornøyet, saa at man, for at stille ham til Freds, sag de at Engelland havde indstændig bedet om Fred, hvilken man ikke kunde afslaae; man havde tilstaaet Engelland disse Landes Besiddelse paa 5 Aar, Deels af den Aarsage, at Creek-Jndianerne saa ofte dræbte og bortførte de Franskes Fæe, samt bestial dem, hvilket nødde dem til at forlade Mobile og de Egne, paa nogen Tid. Nesten ligedan Beretning haves fra Pensylvanien. Over alt erfares at alle Jndianerne ere oprøriske, og begynde at skiænde og brænde, hvor de komme, saa at man har vigtige og sørgelige Efterretninger at forvente. Endnu mældes fra Philladelphia under 23de Junii: "At man ved en Expresse havde Tidende fra Pittsborg, at Jndianerne holdte samme Plads, bestandig omringet; af 120 Handelsmænd, som havde været i deres Land, havde kuns 2 eller 3 undgaaet deres Hænder; Fortet Detroit var for nogle Dage siden angrebet, men Fienden afslagen; St. Dusky var indtagen, og Folkene dræbte; adskillige andre smaa Forter ligesaa; 60 Mand, som skulle føre Provision til Detroit, vare nedsablede, ved Fortet Bedford myrdet 30 Jndvaanere, og adskillige Huse afbrændte.