JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-04-24
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over= samt Hof Bog Stadsret, ere alle De, som formene sig at have nogen Fordring, enten paa min ved Døden afgangne Mand, Examinatus juris og TracteuFrederik Peter Schmidt eller paa mig, indkaldte med 12 Ugers Varsel til dermed at fremkomme og samme at anmelde og beviisliggiøre for Cancellie raad og Procurator Wilse, boende i Kiøbenhavn, i store Kannikestræde No. 31, da ingen Fordring efter den Tid antages.
Berlingske Tidende, 1829-04-24
Kiøbenhavns Vesterbroe, den 13de April 1829. Som Laugværge. J. H. Hamborg. Kierstine sal. Schmidt, fød Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1829-04-24
Ved Proclama, som den 13de dennes bliver læst i den Kongelige Lands2 Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene at have nogen Fordring paa afgangne Dorothea Elisabeth Hollested, født Treld, Enke efter Mægler C. A. Hyllested, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for Hr. Major og Maaler Hyllested, boende paa Kongens Nytorv Nr. 206, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav Kiøbenhavn, den 10de April 1829.
Berlingske Tidende, 1829-04-24
Paa de myndige Arvingers Vegne, L. Nyegaard.
Berlingske Tidende, 1829-04-24
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1829-04-24
Arvingerne og Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand Ole Hansen Smed af Skoubne, indkaldes herved med anordnet Varsel, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de første for at legitimere deres Arveret, og de sidstnævnte for at beviisliggiøre deres Fordringer paa samme Døds Falsters Birk, den 13de April 1829. C. G. Kriger. At 3die Auction over Bagermester C. D. Schmidts skallitboes Eien i domme No. 83 paa St. Olai Kirkegaard, samt Gaarden No. 137 paa Stengaden heri Byen, afholdes Onsdagen den 13de Mai d. A., om Eftermiddagen Kl. 3, i Gaarden No. 139, istedet for den 29de April, vorde herved bekiendtgjort til Efterretning for saavel Liebhavere som Panthavererne, ifølge Placaten 22de April 1817. Helsingøer, den 16de April 1829. Møller At 3die Auction over Bagermester C. D. Schmidts Fallitboes Eiendomme, Al No. 138 og 139 paa Stengaden heri Byen, afholdes Torsdagen den 14de Mai d. A., om Eftermiddagen Kl. 3 og 4, i Gaarden No. 139, istedet for den 30te April, bekiendtgiøres herved til Efterretning for Liebhavere og Panthaverne, ifølge Pl. 22de April 1817. Helsingøer, den 16de April 1829. Møller.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Udenlandske Efterretninger. London, den 17de April. I the union hosel blev et Møde under Hertugen af Leinsters Forsæde holdt igaar, for at beraadslaae om det er passende at sammenkalde en offentlig Forsamling, for at faae en Subscription i Stand til Hertugen af Wellingtons Billedstøtte, der skal opreises i Dublin. Mange Medlemmer af begge Husene og Hr. O Conell vare nærværende. Det blev bestemt, at Forsamlingen skal holdes den 2den Mai.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
De irske Katholiker have i deres Glæde og Taknemmelighed over, at de ere blevet forløste fra deres politiske Fornedrelse, ikke forglemt, at det ikke er deres Seir, men Retfærdighedens, den sunde Fornufts - den hele engelske Nations. De have derfor i et Møde, som blev holdt den 14de i Dublin for at bestemme ved hvilke offentlige Høitideligheder Emancipationens Dag skulde festligholdes, besluttet paa Hr. Shiels Opfordring, ganske at afholde sig fra enhver offentlig Yttring af deres Glæde, og at undlade Alt, hvad der kunde kaste Skin af pralerisk Forfængelighed, over deres Fryd, og hvad der i sine Udbrud kunde saare dem, den ikke troe at denne Forholdsregel ligesaavel er til den protestantiske Kirkes Tarv som til Katholikernes Bedste. Thee Sun siger, at den har Efterretninger fra Plymouth, hvorefter der skal være fragtet Transportskibe for at overføre 8000 Mand, som man siger, fra Jrland. Armeen der skal lide en Reduction af 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Den nye Præsident i Mexico, Guerrero, skal for at vinde Popularitet have i Sinde at foreslaae en Bill, hvorved Detail handelen vil blive alle Udlændige formeent. Dette vil, siger the globe, være et slemt Stød for vore Landsmænd, som i Mængde have anlagt Boutikker der, og som ligesaa meget ernære sig at Detailhandelen som af Handelen en gros.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
I Underhusets Møde den 13de foreslog Hr. Fyler, at en Committee skulde udnævnes for at undersøge Silkehandelens Tilstand, Han gik ud fra det umodsigelige Factum, at Silkefabrikationen lider, og at de dermed beskjæftigede Arbeidere ere i en mislig Stilling. Dette tilskrev han ene og alene Handelsfriheden, og det liberale System, som Medlemmet for Liverpool har indført under sit Ministerium fra 1824 til 1826, og som det nuværværende Ministerium har vedblevet at følge. Han anførte, at alene 4253 Arbeidere ere blevet brødløse i Coventry, og opregnede en heel Deel Data, som bevise Arbeidslønnens Nedsættelse og Væverstolens Indskrænkning paa de øvrige Fabriksteder som Følge af sat denne Jndustriegreen ikke længere er beskyttet af en høie Told, men givet til Priis for en farlig udenlandsk Concurrence. Hermed troede han at bevise Nødvendigheden af den foreslaaede Committee Hr. Robinson, som dog ikke troede det tilraadeligt at vende til bage til et prohibitivt System, understøttede Motionen. Hr. V. Fisgerald opponerede, og udviklede Grundsætningerne af det System, som Regjeringen agter at følge. Han beviste imidlertid først, at den mislige Tilstand for Silkevæverne, der nu finder Sted, udspringer af Aarsager, over hvilke hverken Regjeringen i eller Parlamentet formaaer noget. Forlegenhed reiste sig af overdrevne Speculationer, af en ufornuftig Higen efter at udvide Productionen uden Hensyn til Forbruget. Som Beviis herpaa anførte han, at i Aarene 1819 til 1823 bleve kun 10,923640 Pd. raae og tvunden Silke indført, og i de næste fem Aar fra 1824 til 1828 bleve 18,584213 Pd. indførte. Hvormange Væverstole der nu staae ledige, har man anført, men ikke hvormange der bleve oprettede uden Hensyn paa om der var Behov for deres Producter eller ei. At Jndustrien har hævet sig med Hensyn til Productets Qvalitet er unægteligt. Taleren foreslog da adskillige Resolutioner, hvorefter Afgifterne skulle fastsættes efter de i Billen udtalte Principer.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Debatterne fortsattes den 14de, efter at Hr. Baring havde angrebet Handelsministeren, og Hr. Huskisson forsvaret ham. Tilsidste blev Hr. Fylers Motion forkastet med 149 Stemmer mod 38, og de fleste af Ministerens Resolutioner antagne.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Paris, den 15de April. Idag træder Ministrenes Avis i Skranken imod le constitutionel. Dette Blad havde sagt: "Den Minister, som har tilbagetaget Communal-Loven, uden at tillade, at man videre fortsatte Debatterne, kan aldrig kalde sig Communernes Formynder og Ven". "Saaledes, siger le messager, bebyrder man nu Ministeren med den Bebreidelse, at han skal være Skyld i at Frankrig savner disse Jnstitutioner. Men hvo var det, der fattede den Tanke, at foreslaae en Communal= og Departemental=Lov; hvo har udbedet sig Kongens Tilladelse til at nedsætte en Commission i dette Øiemed? Hvo forudsaae klart de Vanskeligheder, som vilde stille sig imod Departemental=Løven? Hvebad derfor Kamret om at lade Communal=Loven faae Prioriteten, Udentvivl var dette Ministeren for det Indre; hvorledes kan det altsaa falde ham til Last, at Communerne ikke see deres Forhaabninger opfyldte. Kamret har besluttet ArrondissementsRaadernes Opløsning, men selv de Talere, som talte for denne Kammerets Beslutning, have dog anerkjendt den uimodsigelige Nødvendighed af en Mellemautoritet imellem Departementerne og Communerne, og ville have dannet Cantonal=Raader, istedet for Districts=Raader. Ministeren har udførligt og grundigt beviist Kamret, hvorfor Oprettelsen af Cantonal-Raader ikke var hensigtsvarende, men Kamrets Majoritet har ved sin Afstemning ikke taget Hensyn paa, at Systemet derved blev aldeles kuldkastet, og en videre Forhandling over Loven saaledes gjort umulig. Erindrer man sig denne Sagens Grundvold, saa vil man maaskee være mindre begjerlig efter at fornye en ubehagelig Controvers. Af den forhenværende Chef for Politie=Præfectens hemmelige Cabinet i Villeles Tid er udkommen: "det opdagede Politie siden Restaurationen, navnligen under Franchet og Dalavau." Dette Værk udgjør 3 Octavbind, til en Priis af 19 Fr. 50 Cent.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Der er ogsaa udkommet en Broschure, som vist nok fortjener Opmærksomhed: "Sammenligning imellem de to Deputeredes Kamre, eller de to syvaarige Kamre (det Villeliske og det Nuværende), som udentvivl har Hr. Ch. Dupin til Forfatter, de den aldeles paa hans Maade reducerer alle moralske og intellectuelle Forhold til Tal indtil det Allemindste ja endog til det Smaalige.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Man vil her vide, at en stor tydsk Monark, efter sin Reise til Badet, vil foretage Troppemynstringer i sit Riges mere fjerntliggende Provindser, og derefter maaskee aflægge et kort Besøg i vor Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Rom, den 2den April. Da man havde holdt den nye Paves Valg for meget fjernt, fordi der gaves saa mange Prætendenter, blandt hvilke man især nævnte Machi, Pacca, Gregorio, Cristaldi, Gustiniani og Capellari, saa blev Hovedstaden saa meget mere behageligt overrasket i Gaar Eftermiddags ved Kanonsalverne fra Fortet St. Angelo Sædvanligviis var der paa Quirinalet daglig Morgen og Aften en Mængde Mennesker forsamlede for at see Fumata, men den vedholdende Regnveir havde i nogle Dage holdt Folket borte der, fra, og saaledes hændtes det da, at da Valget blev bekjendt, var næsten Jngen paa Pladsen. Dog fyldtes den, uagtet den heftige Regn, meget hurtigen med Mennesker og Vogne, og da Cardinal Albani traadte ud, og forelæste Bekjendtgjørelsen, samt kastede Sedlen ud blandt Folket, blev det fra alle Sider besvare, med de meest levende Fryderaab. Pave Pius Vllies Valg fandt Sted 49 Dage efterat den hellige Stoel var bleven ledig, og 30 Dage efterat Conclavet var begyndt. Cardinal Castiglioni deelte Forviisningen med Pius VII, og tilbragde 6 Aar med ham i Frankrig. Man kan omtrent gjøre sig en Forestilling om den nye Paves Characteer, Tænkemaade og maaskee ogsaa om hans Politik, naar man erfarer, at den berømte Consalvi vilde have ham og ingen anden til Pave, de Pius Vil var død, der havde udnævnt ham til Cardinal, og ved denne Leilighed sagt: "jeg creerer min Efterfølger, hvilke Ord nu ere gaaet i Opfyldelse. Desværre opvækker den nye Paves Alder, og især hans Sygelighed meget Bekymring. En legemlig Skade i Nakken tvinger ham til at bære Hovedet bøiet, og han lider ogsaa i Fødderne. Af de 58 Cardinaler vare 50 forsamlede i Conclavet, og den manglede blot de to spanske, Patriarcherne i Lissabon og Ungarn, Erkehertug Rudolph, Erkebiskoppen af Turin, og de to romerske Cardinaler, Brancadore, der er blind, og Cesari, der var syg Nogle fortælle, at Cardinal Castiglioni af 50 Stemmer kun har havt 47, Andre paastaae, at han er bleven eenstemmigen valgt, I Gaar Morges begav H. M. Kongen af Bayern sig, ledsaget af Baron v. Malzen, sin Gesandt ved det pavelige Hof, sig til Quirinalet, for at aflægge H. H. et Besøg. Den hellige Fader imodtog Monarken med den meest forekommende Hjertelig Constantinopel, den 10de Marts.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
For nogle Dage siden vilde en paa Værfterne ved Sinope bygget tyrkisk Fregat og en Corvette, om Natten løbe ind i Bosphorus, men de bleve af de ved Mundingen beliggende Casteller antagne for russiske Skibe, og ved en heftig Kanonild saa ilde tilredte, at de maatte bugseres ind af en Dampbaad, som sendtes dem imøde.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
I det engelske Gesandtskabs-Pallads beredes Qvarteer for en brittisk Diplomat, som man venter med det første. Det synes, at den russiske Flaade militairisk vil blokere Candia og Alexandrien, idet den drager en Linie af Skibe fra Bud, rum og Sanchio langs Kandia lige til Alexandrien, for at forhindre Tilførselen af Tropper og Levnetsmidler saavel til Candisom til Dardanellerne; især da man paastaaer, at den ægyptiske Flaade vilde seile hertil, for i Forening med de her liggende 6 Linieskibe, 2 Fregatter, 4 Corvetter og 12 Brigger i Sommer at agere i det sorte Hav Wien, den 12te April. Alle Efterretninger fra de italienske og græske Havne stemme deri overeens, at store Bevægelser finde Sted ved de combinerede Eskadrer, og at betydelige Rustninger ere blevet anordnede at Englænderne paa de joniske Øer. Garnisonerne blive forstærkede og man troer, at den engelske Regjering nu har i Sinde definitivt at tilendebringe Grækenlands Anliggender, hvorfra det hidtil er blevet forhindret ved sit eget Lands indre Forhold. Hr. Stratford=Canning eller en anden engelsk overordentlig Agent gaaer til Constantinopel, for at underhandle med Porten, og derefter igjen at overtage den sædvanlige Gesandtskabspost. Den nye Gesandt vil neppe igjen forlade Constantinopel, endog om Porten ikke skulde være tilbøielig til at indvillige i de Forslag, som det er overdraget ham og Grev Guilleminot i Fælledsskab at forelægge den. Den Sidstes længere eller kortere Ophold i Constantinopee, vil være afhængig af den Maade, hvorpaa Storherren og hans Ministerium optager de mæglende Magters fælleds Forslag, de det franske Ministerium synes bogstaveligen at ville holde sig til Tractaten af 6te Juli. Disse Forslag skulle omfatte: 1) de græske Grændsers Udstrækning; 2) Regjeringsformen efter et inskrænket Monarkies Principer; 3) den græske Stats Forhold i Porten og til det øvrige Europa. Desuden skulle endnu flere underordnede Gienstande inddrages under Beraadslagningen, og en Tractat vil derefter i Forening blive underskrevet af England Frankrig og Rusland. Med Hensyn til at udfinde og fastsætte den Garantie, der skal gives for Tractatens Opretholdelse, troe man, at Østerrig, Preussen, Nederlandene og Sverrig turdblive indbudne til at deeltage deri. Man haaber endelig at kunn benytte de af denne Underhandling resulterende Forhold til at bringe Rusland og Porten til en Udsonning, og til at tilveiebringe en almindelig og varig Fred i Orienten. Denne Platurde dog endnu være megen Vanskelighed underkastet; thi der er megen Tvivl om at Porten, som hidtil endog nægtede at giv sit formelige Samtykke til den af Magterne foreslaaede Neutralitfor Morea og Cycladerne, vil indvillige i den nye Stats større Udvidelse paa Fastlandet, og anerkjende dens Uafhængighed. - franske Cabinet synes at føle dette, og lader en temmelig anselTroppemagt indtil videre forblive paa Morea.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Det hedder, at Keiseren af Ruslands Sammenkomst med Kongen af Preussen vil finde Sted i Breslau.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Triest, den 5te April. Jgjennem en østerrigsk Skibscapitain erfare vi, at ReschiPascha, den nye Storveir, i de første Dage af Marts har for ladt Janina, og begivet sig til Constantinopel. Albaneserne Oprør var dengang endnu ei dæmpet, og Reschid=Pascha saa sig nødsaget at lade sin Søn blive der tilbage, for at holde den i Tømme. Denne Capitain har ved Zante seet en græsk Flotilunder Miaulis's Commando. Grækerne skulle i Livadien har tilfægtet sig en Seier over Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Efter Breve fra Corfu af 29de Marts havde dengang Prevesa og hele Kysten ligeover for Corfu været strengt blokeret græske Skibe, saa at ingen Barke mere kunde komme derhen, hvilket den joniske Regjering heller ikke tillod. Antallet paa de Morea tilbageblevne franske Tropper anslaaes, efter Forlydende til 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Berlin, den 19de April. Vi vedblive fra Vestpreussen at erholde de sørgeligste Efterre ninger om de Oversvømmelser, som Weichselen, Nogath Preve, Floden o. fl. have anrettet. Saaledes hedder det fra Danzig, at Weichselen den 10de gjennembrød Digerne i "Danziger Werder, og satte alting under Vand, saalangt Øiet kunde række. 5 Landsbyer stode under Vand, og i en Længde af fem Mi naaede Floden fem Fod over Digerne. Med Nød og neppe reddede Menneskene sig, men Qvæget omkom, og af 10000 Stkr. Hornqvæg og 5000 Heste mistedes sikkert 12. Ulykke voxte den 11te, da den uhyre Vandmasse styrtede sig mod den af to Arme af den lille Flod Motau gjennemstrømmede Stad, og gjennembrød en Sluseport. Den lave af den fattigere Klasse beboede Deel af Byen, Niederstadt kaldet, blev sat under Vand og Vandmassen truede selv at ødelægge den stærke Steenskuse, der lukker Havnecanalen, hvori over 100 Skibe overvintrede Dog Himlen afvendte denne Ulykke! Den 12te begyndte Vande først igjen at falde, dog gaaer det kun langtsomt, og indtil den 14de var det kun faldet 3 Fod. Nøden er grændseløs; Oversvømmelsen har udstrakt sig over en Flade af 5 Qvadratmil Velgiørenhed iler den ulykkelige Klasse redebon til Hjelp. Lignende Ulykker ere skeete i Egnen af Kønigsberg, WellauThorn og Elbing, og ogsaa disse Byer have lidt af Oversvømmelsen. J Egnen af Thorn begyndte Jisgangen den 4de; Jsen stoppede 4 Mile fra Byen den 5te imellem Bjergene Ostrometke og Carnowo, Floden steeg derved med Jismasserne 26 til 30 Fod, og strømmede over Dæmningerne. Marskegnen, i et Omfang af 3 1/2 Qvadratmiil, som beboes af 362 Familier, blev i mindre end fire Timer oversvømmet. Skaden og Tabet er endnu ei at beregne.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Ny-York, den 10de Marts. (Fortsættelse af General Jacksons Tale, see St. T. No. 64.)
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Jeg skal oprigtigen og redeligen bestræbe mig for at vise en retfærdig og liberal Politik mod vore tilgrændsende indianske Stammer, og at skjænke deres Rettigheder og Krav den menneskelige og alvorlige Opmærksomhed, som er i Regjeringens Aand, og overeensstemmende med Folkets Følelser. Maaden, hvorpaa den offentlige Mening nyligen har yttre, sig, indskriver paa Fortegnelsen over den fulbyrdende Magts Pligter, med Træk, der ere for læselige til at kunne blive overseete, Opgaven af en Reform, som især fordrer Forandring af de Misbrug, der have bragt Forbunds=Regjeringens Patronat i Conslict med Val genes Frihed; ligesom ogsaa, at enhver Bestræbelse maa blive tilintet gjort, som har forstyrret det rigtige Valg af Ansættelser, og som har overantvordet eller fastholdt Magten i utroe eller uduelige (incomPetent) Hænder. J Opfyldelsen af denne, her kun i Almindelighed heenkastede, Opgave, vil jeg bestræbe mig for at udvælge Mænd, hvis Flid og Talenter i deres forskjellige Embedsstillinger gjøre mig vis paa en duelig og tro Medvirkning; forladende mig, hvad Statstjenestens Tarv angaaer, meere paa Embedsmændennes Redelighed og Jver, end paa deres Antal. En, maaskee kun alt for retfærdig, Mistillid til mine egne Evner, vil lære mig, med Ærefrygt at see paa det Exempel paa offentlige Dyder, som mine berømte Forgjængere have efterladt sig, og med dyb Agtelse at beundre den Glands, der omstraaler ham, der har begrundet, og ham, der har reformeret vort System, Netop denne Mistillid lader mig haabe at finde Belærelse og Hielp fra de tilforordnede Regjeringsautoriteter, og Overbærelse og Understøttelse hos mine Medborgere i Almindelighed. Klippefast Tillid til den Magts Godhed, hvis Forsyn naadigen har beskyttet vor National-Barndom, og siden under mangehaande Gjenvordigheder opretholdt vor Frihed, giver mig Mod til den inderlige Bøn, at Himlen vil vedblive, at skjænke vort elskede Fædreland sin guddommelige Beskyttelse, og give det sin naadige Velsignelse.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 24de April 1829. Hamborg 2 M. - a vista 206. - Species 209. Disconto 4 Procent. - Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 86 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 Rbd. Sdlr. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 106 1/4 a 106 1/2 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 100. Norske Laan til 6 pC. 106 a 106 1/2 Dito dito til 4 pC. 98 a 98 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pC. 97 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, 62 Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 64 1/2. Norske Speciessedler 151 3/4 a 152. Rbdlr. Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Kjøbenhavn, den 25de April. Det vil være Statstidendens Læsere i Erindring, at Undertegnede, for at opfylde et almindeligen vitret Ønske, under 21de November 1826 udstædte en Jndbydelse til at lade en Medaille præge i Anledning af den 27de Januar 1827 paa hvilken Dag 50 Aar vare forløbne, siden Hs. Excellence Geheimestatsminister Malling, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand a. a., først kaldtes til Embede i Statens Tjeneste, samt at Medaillen blev fuldendt til den bestemte Dag og et Exemplar deraf i Guld overrakt Jubel=Oldingen, og Exemplarer i Sølv hans Familie.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
Ved Jndbydelsen blev det bestemt, at enhver af Subskriben, terne for et Bidrag af 13 Rbdlr. rede Sølv skulde erholde en Exemplar af Medaillen i Sølv, for et Bidrag af 7 Rbdlr. rede Sølv et Exemplar i Bronze. Undertegnede forpligtede sig tillig til, i sin Tid at aflægge offentligt Regnskab over det Jndkomne, samt, saafremt et Overskud maatte haves, at sørge for en, Anledningen værdig, Anvendelse deraf. Man havde ønsket, Aarsdagen efter Jubeldagen at have kunne opgiøre det Hele, men da Bidragene skulde indkomme fra saa mange forskjellige Steder, stod endnu Noget tilbage at berigtige. Derfor blev af Beholdningen foreløbigen indkjøbt 1500 Rbdlr. Sølv i Kongelige Obligationer, og denne Sum saaledes gjort frugtbringende. Efterat Regnskabet nu har kunnet endeligen opgiøres, skylde vi de Deeltagende, herved offentligen at bekjendtgjøre en summa risk Extract deraf. Jndtægt i rede Sølv. Subskriberet for 344 Medailler i Sølv a 13 Rbd. . 4472 Rbd. 4 s. 151 Medailler i Bronze a 7 Rbd. . . 1057 - . - Renten for 1 Aar af de indkjøbte Kongelige Obligationer til Beløb 1500 Rbd. . . 60 - . - 5589 Rbd. - s. Udgift i rede Sølv. Medailleuren for Stempler og Medailler . . 3997 Rbd. 88 s. Porto af Medaillerne . . . . . . . . . . . . . . . 15 - 13- Kunstneren for Medaillonen til Brystbilledet . . 30 - . - Omvexlet i Repræsentativer . . . . . . . . . . . 130 - . - Jndkjøbt Kongelige Obligationer til Beløb 1500 Rbd. Sølv . . . . . . . . . . . . . . 1170 - 8 - 5343 Rbd. 13 s. Altsaa Beholdning. . . . . . . . . . . . . . . . 245 - 83- Jndtægt i Repræsentativer: 130 Rbd. rede Sølv omvexlede til . . . . . . . 17 Rbd. 92 s. Udgift i Repræsentativer: Futteraler til Medaillerne . . . . . . . . . . . . 55 Rbd. 48 s. For Trykningen af Budskriptionsplanerne . . . 13 - 60 -Et Bud for at aflevere Medaillerne og indkassere Pengene . . . . . . . . . . . . . 25 - . - Porto og andre Udgifter for Medaillerne . . . . 35 - 63- Porto af Subskriptionsplaner, Breve, Medailler, til Sudskribenterne . . . . . . . . . . 20 - 37- 150 Rbd. 16 s. Altsaa udlagt . . . . . . . . . . . 2 - 20 - Det detaillerede Regnskab er henlagt paa Bogholder Contoiret. under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler til Eftersyn for Enhver af Deeltagerne, som maatte ønske det.
Berlingske Tidende, 1829-04-25
For den contante Beholdning er nu endvidere bleven indkjøbt 300 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer, saa at det hele Overskud udgjør 1800 Rbd. Sølv i Kongelige Obligationer. Vi have troet at finde en aldeles passende og meget gavnlig Anvendelse af denne Sum ved dermed at stifte et Legat for værdige og trængende Studerende, som dimitteres fra Viborg, Cathedralskole, fra hvilken Skole Statsministeren selv i sin Tid er dimitteret. For dette Legat er derfor under 27de Januar dette Aar en Fundation bleven oprettet, og Legatet tillagt Navnet Legatum Mallingianum. Det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 14de Marts allernaadigst at confirmere bemeldte Fundation, som vil blive indført i Collegial=Tidenden. Ved Udførelsen af hvad vi havde paataget os have vi allevegne fundet den beredvilligste Understøttelse, og i Særdeleshed skylde vi Hr. Professor Hetsch, som har leveret Tegningen til Reversen paa Medaillen, og Hr. Kammerraad Kornerup, som har paataget sig det vidtløftige Arbeide med Jndkassationen og Regnskabet, vor Tak.