JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Daglig have vi Gjennemmarsch af Tropper, som de høie Monarker tage i Øiesyn. - Den 3die dennes ankom Fredsfyrsten til Venedig, hvor han dog kun forblev i nogle Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Paris, den 11 April. Moniteuren for idag indeholder Følgende: Nationalgarderne fra Dauphine, som faldt Hertugen af Angoulemes lille Hob i Ryggen, have ikke villet erkiende Capitulationen, fordi den endnu ikke var antaget af Generallieutenant Grouchy. De have desaarsag arresteret Hertugen. General Grouchy har derover affærdiget en telegraphisk Beretning til Napoleon, som derpaa har tilskrevet ham følgende Brev Til Grev Grouchy!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Kongens Forordning af 6te og Declarationen fra Wien af 13de Marts, som blev undertegnet af hans Ministre, kunne berettige mig til, at behandle Hertugen af Angouleme saaledes, som efter denne Forordning og den anførte Declaration min Familie skulde behandles. Da jeg imidlertid vil blive de Bestemmelser tro, hvorefter Medlemmerne af den bourbonske Familie frit kunne forlade Frankrig, saa er det min Villie, at De uddeler de fornødne befalinger til at lade Hertugen af Angouleme føre til Cette, hvor han skal indskibes, hvorhos De tillige har at sørge for hans Sikkerhed, og at beskytte ham for enhver Mishandling. De har blot at tilbagefordre de Penge af ham, som ere tagne ud af de offentlige Kasser. Forlang fremdeles af Hertugen af Angouleme, at han forbinder sig til, at lade Krondiamanterne, som ere Nationens Eiendom, tilbagegives. Ogsaa har De at meddele ham Nationalforsamlingens fornyede Foranstaltninger, som nu atter ere gjorte anvendelige paa de Medlemmer af den bourbonske Familie, som maatte vende tilbage til Frankrig. Endelig vilde De i mit Navn takke Nationalgarderne for deres Patriotisme og den Jver, som de ved denne vigtige Leilighed have viist. - Thuleriernes Slot, den 11te April 1816. - Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Paris, d. 14 April. En i Gaar indløben. telegraphisk Depesche melder, at Toulon har opsat den trefarvede Fane ifølge en Proclamation fra Marschal Prindsen af Eslingen (Massena).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Napoleon skal af Statsraadet have forlangt 500,000 Mand og 500 Millioner. Saavel i Provindserne som i Hovedstaden hersker Gjæring. Troppernes Stemning skal heller ikke være saa gunstig for ham, som i Begyndelsen. - Hertugen af Vicenzas, Forsøg paa at formaae de forskjellige Magter til at vedligeholde Freden, have været frugtesløse. Krigen ansees derfor for uundgaaelig. - Ogsaa General Vandamme er bestemt til at optages i de nye Marschallers Tal. – Napoleons Mameluk, Rustan, har igjen tiltraadt sin Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-25
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. -Se Tolvte Aargang. No. 34 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 April 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Om den Stemning for Bonaparte, som nogle fremmede Avisskrivere foregive skulde findes i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
(Jndsendt.) Blandt de mange sørgelige Følger, som den nødtvungne Forbindelse, hvori Danmark har staaet med Bonaparte, har efterladt sig, er den ikke den ringeste, at det ikke endnu er frie for den Mistanke, at nære hengivenhed mod denne erklærede Fiende af Europas Frihed, Oplysning, Ro og Lykke. Det ligger imidlertid aabent for enhver, der vil see, at Danmarks Regjering ved en udvortes Magt er bleven kastet ind i hin unaturlige og fordærvelige Forbindelse med Frankrig, og at den, saasnart Omstændighederne tillode det, rakte de til Europas Frihed forenede Magter Haanden; men at denne tillidsfuldt budne Haand blev stødt tilbage ved en Betingelse, som vor Konges ømme Følelse for Pligt og Ære ikke tilstedede ham at underkaste sig, saalænge ikke den uundgaaelige Nødvendighed deraf laae klart for Dagen. Denne hele Sag har desuden nyligen en ædel tydsk Forfatter, *) vel i Korthed, men med saa megen Klar*) See Beantwortung eines Anssages in der No. 186 des Rheinischen Merkurs in Staats und gelerte Zeitung des Hamb. unpart. Corresp. No. 30. Af denne Artikel haves og en dansk Oversættelse. hed og Sandhed fremstillet, at vi, allerede paa Grund heraf, maatte finde det overflødigt derved at opholde os længere. Og, hvad som endnu er vigtigere, vor ædle Konge har havt Leilighed til for flere af Europas mægtigste Fyrsters og fortrinligste Statsmænds Øine saaledes at udvikle sin rene og faste Characteer, at han derved har udslettet enhver Fordom, som var opvakt mod hans Sindelag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Det er nu Folket man gjør hiin Bebreidelse, som man støtter paa enkelte Anecdoter, som snart ere opdigtede, snart forfalskede, men selv om de vare sande paa ingen Maade bevise hvad de skulde bevise. Det bør ikke nægtes, at hos os, som anden Steds, gives Enkelte, der saa aldeles miskjænde Menneskehedens og Fædrenelandets Tarv, at de glæde dem over Bonapartes nye Fremtræden paa Skuepladsen, og at disse have det meget trault med at beskjemme dem selv og skade deres Fædreland. Disse Forvildede maatte man ønske i Tale og Skrift, saaledes befeidede, at de bleve bragte om ikke til Fornuft, saa dog til Taushed. Men om de endog ere de meest snaksomme, saa udgjøre de dog ikke Flertallet, og endnu mindre Kjærnen af Folket. De Ædlere og mere Klartseende blandt os afskye ikke mindre end Europas øvrige Borgere Bonapartes sjæleundertrykkende og sjæleforgiftende System. De forfærdes over den dybe Fordærvelse, der røber sig i Frankrig ved Maaden hvorpaa han igjen har taget den Trone, som han ikke blot havde forbrudt, men og høitideligen afstaaet, tilbage fra dennes retmessige, med en Folkefriheden betryggende ConTitution omgjærdede, Besidder. De indsee derhos at Danmark, ligesaavel som det hele øvrige Europas Redning beroer paa, at han hurtigt og kraftigt knuses, og de ønske intet ivrigere end at Danmarks Sønner maa faae Leilighed til at tage Deel i den hæderfulde Kamp, for Frihedens og den borgerlige Ordens Sag, mod en Soldaterregjering, mod en Regjering, der ikke blat truer med at udslette Hundredtusinders Liv, men og med det, som endnu er værre, at berøve vor og flere tilkommende Slægter alt hvad der giver Livet Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Det er enten ondskabsfuld Bagvaskelse eller overfladisk Jagttagelse, parret med samvittigheds los Overilelse i at dømme, naar man tillægger det hele danske Folk hengivenhed for Buonapartes Sag. Nægtes kan det derimod ikke, at Had og Forbittrelse mod ham ikke hos os er saa almindelig Folkestemning, som i mange af Europas andre Lande. Men man glemme ikke heller, at Opfordringerne hertil hos os vare mindre iøinefaldende. Af egen og følelig Erfaring bleve de bekiendte med hans og hans Haandlangeres systematiske Bestræbelser, for at udsuge og nedværdige Menneskee, den. Flerheden af det danske Folk kjendte ham kuns af Beretninger, der let giver Mængden en Forestilling om glimrende Bedrifter, men ikke omfinberegnede Undertrykkelsesplaner. Det Tryk vi følte kom umiddelbart fra hans Fiender. Mængden kunde umueligt see hvormegen Anledning han gav dertil; den saae kun at disse bortførte vor stolte Orlogsslaade, Folkets Øiesteen, hærgede vor Kongestad, tilintetgjorde vor Handel og Velstand, sønderrev, i det Øieblik, da de havde faaet Magten fra ham, det Baand, der gjennem Aarhundreder havde forenet os med et trofast og elsket Broderfolk. Den mere Tænkende indseer vel at det var Fastlandsystemet og Tilsitterfreden der indeholdt den første Aarsag til al vor Ulykke; og den Tanke, at de samme Begivenheder, som fremskyndede Opløsningen af dette Sørgespil, ogsaa befriede Europa for Trældom, Barbarie og moralsk Tilintetgjørelse mildnede hos de ædlere Sorgen over det tunge Offer, der fordredes af os. Men er det billigt af den store Folkemasse at fordre saadant Overblik, saadan Selvfornægtelse? Kan man forlange at Folket strax skal bortvende sin Harme fra den, som nærmest tilføiede os de mange uforskyldte Lidelser, ved Foretagender, som man, med den ovennævnte tydske Forfatter vel kan sige, at Nødpørge neppe formaaede at undskylde, og udeelt at hade den mere skjulte Aarsag, der endog havde givet sig Udseende af at være vor Beskytter, Er det ikke noget ganske Tilgiveligt, ganske grundet i den menneskelige Natur, at billedet om Buonapartes Tyrannie hos mangen af vore Medborgere ikke har det Liv og den Klarhed, som Jndtrykket af den os selv tilføiede Uret, og den megen deraf udsprungne physiske og moralske Elendighed? Den billig tænkende Fremmede burde ligesaalidet forarge sig herover, som den Danske over det omvendte Forhold hos andre Folkefærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Vore Skribentere kunne erhverve sig en Fortjeneste ved at oplyse deres Medborgere om Tingenes rette Sammenhæng, og især gjøre dem tydeligt, at vor Jnteresse paa det nøieste hænger sammen med Europas almindelige Tarv. Men de tanke og hjerteløse Ordgydere, som blive ved at hylde Menneskeslægtens Fiende, skulde de revse med Alvor og Kraft. Paa den anden Side var det at ønske, at Fremmede vilde være lidt mere billige i at bedømme vor Folkestemning, lidt mere mistroiske mod de Anecdoter, som ond Villie eller blind Lidenskab frembære, for at sværte et ulykkeligt Folk, lidt mere vaersomme i at udlægge de Yttringer, som lægges til Grund; lidt mindre raske i at slutte fra Enkelte til Alle. Man vogte sig blandt andet for at regne alle dem, til Bornapartes Tilhængere der finde sig imponerede ved den Kraft, Raskhed og Klogskab, hvorpaa han atter nyligen har givet saa store Prøver, om de end ikke altid blande deres Tale med Forbaandelser, over den Fordærvelsens Aand i hvis Tjeneste disse Gaver staae. Ogsaa vogte man sig for at sammenblande de to Ting, at ønske Bonaparte Held, og at vente ham Fremgang. Det var tvertimod, for Europas Held at ønske, at Folkene og deres Hyrder vilde gjøre dem en ret stor Forestilling omhans Kraft og de Midler der staae ham tilrede til Menneskeslægtens Undertrykkelse, ikke for derover. at fortvivle om Modstand (mod Europas Folkeslægters forenede Bestræbelser formaaer han ikke at bestaae) men for at sætte enhver Kraft i Bevægelse mod ham. Endeligen kunne vi ikke tilbageholde det Ønske, at den tredske Anprisning af vor venskabelige Stemning mod ham, hvorved han, gjennem sine Bladskrivere søger at vække Mistillid, allevegne maa erkiendes for hvad det er, et af de forslidte Kunstgreb, hvorved han søger at adskille den Kraft, der samdrægtigen rettet paa det Maal, der for Øieblikket er hele Menneskeslægtens, snart vil knuse ham og hans Soldatertrone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Det evige Forsyn give Førsterne og Folkene Visdom, Mod og Kraft i dette afgjørende Øieblik. Til en Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Carnet som det er den ældre eller yngre meldes ikke) og Fouche ere meest anseete hos Napoleon, og Lician Bonaparte, der aldrig har villet indlade sig med sin Broder Napoleon saa længe han var Keiser, og derimod levede som Privatmand i Rom, er kommen tilbage til Paris, hvor han har havt en lang Samtale med ham. - Ogsaa Masfena, som Bourbonnerne hidtil gjorde megen Regning paa, er gaaet over til Bonapartes Partie, og bebudet denne Overgang ved 100 Canonsalver. Toulon er altsaa nu i Bonapartes Hænder. Om Marseille tie imidlertid de nyeste pariser Blade. Bonapartes Befaling at undersøge om denne Stad, er i Besiddelse af alle de Fordele, som dens Beliggenhed berettiger den til at gjøre Fordring paa, synes at vidne om, at han gjerne vilde vinde den. Ogsaa angaaende Bayonne, Dunkirken a. har han givet samme befaling, hvoraf man maa slutte, at det heller ikke der hænger saa rigtigt sammen. J det Hele lader der sig intet med Bestemthed sige om Urolighederne i det sydlige Frankrig; thi fordi de i dette Øjeblik, da hele Krigsmagten er samlet i Frankrig, synes dæmpede, kunne de alligevel let udbryde for Alvor, naar Tropper nødsages til at rykke frem mod de udvortes Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Løverdagen d. 6te Mai Kl. 7 har Undertegnede den Ære med Kongelig allernaadigst Tilladelse og understøttet af hæderværdige Kunstsøstre og Kunstbrødre paa det Kongelige Theater at opføre et dramatiske Academie, eller fragmentarisk Forestilling af Scener af forskjellige Stykker, nemlig: 1. Scener af Fr. Schillers Tragicomoedie: Turandot, metrisk oversat af Hr. D. Nathandavid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
2. Scener af Kotzebues Lystspil, Forpagter, Feldkammel fra Tippelskirchen, oversat af Undertegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
3. Scener af Fr. Schillers Sørgespil, Røverne, oversat af Undertegnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
J. Scener af Tragoedien: Macbeth, metrisk oversat efter Shakespear og Schiller af Hr. Skuespiller Foersom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
De, som ville beære denne Forestilling med deres Nærværelse, ville behage, fra næstkommende Mandag d. 1 Mai af, at afhente Billetter i store Kongensgade Nr. 61, 3die Sal til Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Doctor Ryge,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Kongelig Skuespiller. Da den af mig opfundne Spinde-Rok med tvende Hjul, som jeg, ei af egen Drivt, men kun efter S. T. Dhrr. Admiral Løvenørns og Kammerraad Aabyes Anmodning, lod komme med til Udstilling iblandt Kunsts og Fliids Frembringelserne for forrige Aar, ei der kunde kiendes og bedømmes efter sit sande Værd, og jeg dog er vis paa, at mange ville giøre Brug af dette Slags Rokke, naar de kun ved egen Erfaring vare blevne overbeviste om deres Fortrinlighed, anmeldes herved, at enhver, som behager, kan fra 1ste til 24de Mai hver Søgndag fra 3 til 5 om Eftermiddagen faae en af dem at see hos mig i min Bolig i Sølvgadens Casserne-Skole og enten selv spinde derpaa, eller see den spunden paa af min Kone. Kun beder jeg, at de der i denne Anledning ville beære mig med deres Nærværelse, ville behage ved et Bud i Forveien at lade dem underrette hos mig om hvad Dag jeg helst ønskede den, eftersom det ellers mueligen kunne blive Tilfældet, at flere kunde indfinde sig paa eengang, end der kunde have Leilighed til at gjøre dem saa bekiendte med Rokken, som de ønskede og som min Hensigt er. - Foreløbigen meldes tillige, at en god Spinder kan i en Dag, beregnet til 15 a 16 Timer, spinde paa en saadan Rok et Pund Garn til en Fiinhed af 24 Fed, eller en Traadlængde af 10,080 Alen, og at den, der i længere Tid giør sig bekjendt med den og øver sig i at følge den, med en til dens Natur svarende Hurtighed, let vil kunne bringe Produktet meget høiere. Jngen tænke, at jeg ønsker Opmærksomheden henvendt paa dette Slags Rokke, enten for deres kunstige Indretnings Skyld, thi denne er meget simpel, eller for egen Fordeels Skyld, thi bleve der nogle bestilte, fik jeg kun nogen Uleilighed ved at besørge dem rigtig gjorte efter den til Grund lagte Jdee; men da deres almindelige Brug vilde i flere Henseender, end jeg her vil omtale, skaffe saare megen Nytte, ei allene for Enkelte, men upaatvivlelig ogsaa for Staten i det Hele, og jeg endog er temmelig overbeviist om, at, om endog Horspind, blev muelig ved noget egentlig Maskinerie, Fordelen derved i det Hele, og efter alle deraf flydende Udgivters Fradragelse, neppe vilde blive større end den, Brugen af de af mig opfundne Rokke vilde yde, har jeg anseet det for min Pligt at lade dem vorde offentlig bekiendte, og tør desaarsag ogsaa haabe, at de der interessere sig for Hørspinds Fremme, vist ville værdige bemeldte Slags Spinde-Rokke deres Opmærksomhed. N. C. Østrup, ordineret Kateket ved Garnisons Kirken, boende i Sølvgadens Casserne Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Danske Cancellie er, under den 15de April d. A., udfærdiget en Placat, angaaende Pengevæsenets Forandring paa Færøerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
J den nordiske Tilskuer læses følgende medicinsk Raad. De Sygdomme, som meest have viist sig under Kjøbenhavns Jurisdiction i indeværende Aars tre første Maaneder, tre Mystsyge og Nervefebre, hvoraf ikke faa ere bortrykkede. Aarsagen til disse Sygdomme maae ikke sjelden søges i Forkjølelser, tilveiebragte ved for tynd Paaklædning, eller andre Uforsigtigheder, overdreven Dands, umaadelige Lidenskaber, &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Blandt Nervefeberens Aarsager bør, foruden de anførte, tillige nævnes, forandret Levemaade (med Hensyn til Levnetsmidlernes høie Priser) og i Særdeleshed Afholdenhed fra Viin hos de Personer, der i en Række af Aar dagligen have været vante til Nydelsen af denne styrkende Drik. Det var et Ønske, at Oeconomien ikke saa ofte gjorde den ældre Mand, naar han blot er nogenlunde formuende, mindre frygtsom i at forundre sin længe vante ordentlige Levemaade, og i at anvende en liden Sum paa den nøisomme Nydelse af Viin, hvorved han sikkert ikke forkortede sine Dage; ligesom den unge Mand, der endnu ei har gjort Viin til sin daglige Diæt, gjorde bedst i at udsætte Brugen, heraf, indtil Alderen nærmer sig og Ungdomsstyrken, begynder at aftage. Hos mine Medborgere (undertiden til stor Skade for Sundheden) forholder dette sig ofte modsat. Den Gamle, der med Nytte kunde nyde Vinen, sætter den af oeconomiske Aarsager tilside, og den Unge, som ei behøver den, nyder den daglig. Hvad Faderen af Ængstelse for Udkomme nægter sig selv, nyder Sønnen undertiden i Overflødighed, og Begges Sundhed lider ved disse Feilgreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Mariboe, den 24de April. Kighosten vedbliver og som et virkeligt Særsyn angriber den i Aar ikke allene Børn men endog gamle og voxne Folk. - Hesteprangere fra Holsteen begynde allerede at indfinde sig for at kjøbe Heste. - En Tønde Hvede betales nu her i Mariboe med 23 Rbd. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Nakskov, den 19de April. Jgaar havde en Mand her i Byen det Uheld, at hans Been blev - J denne Tid brudt ved et Par løbske Heste. er Hr. Kjøbmand og Farver Theisens Kone her i Byen nedkommen med Tvillinger, en Søn og en Datter. Saaledes har nu denne agtværdige og almindelig elskede Kone i Alt født 20 Børn til Verden, af hvilke et er dødfød. De øvrige 19 ere alle i levende Live. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Kjøbenhavns Børs den 28de April. Cours. Hamb. 2 M. 700, a vista 7II. Amsterdam 2 M. 650, a vista 666. London 2 M. 23 1/2 Rbdlr. Spec. 710. - Specier solgtes til 43 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 1/2 a 67 pr. 100; Oblig. 270.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Blandede Efterretninger. En mærkelig Skik hos Sineserne, som fortjente at efterlignes hos alle europæiske Nationer: Sineserne regne deres Nytaar fra den Nymaane, som indtræffer omtrent paa den Tid, da Solen staaer i den 18de Grad i Vandmanden. Dette er en mærkværdig Tidspunkt, ikke alene formedelst de Festligheder, som vare i fire til fem Dage, i hvilke alle Forretninger hvile, men især fordi at al Gield maa betales NytaarsAften. Paa denne Dag blive Creditorerne meget paatrængende, og, dersom Debitorerne ikke have tilfredsstillet dem inden Aften, saa gaae de ind i Debitorens Huus, sætte sig der ned i et Værelse, og iagttage den dybeste Taushed. Saasnart Midnats Timen er forbi, reiser Creditor sig, ønsker Debitor et lykkeligt Nytaar, og gaaer sin Vei. Nu har Skyldneren tabt sit Ansigt, som de udtrykke sig, og intet Menneske betroer ham mere en Skilling. - Dette er dog et Nytaars Ønske, hvorved de der ønsker og de der ønskes, tænke sig noget. Hvormangen Kjøbmand, som nu maa ydmygt lykønske til det nye Aar sin høitbydende Skyldner og naadigste Velynder, vilde langt gladere tænke sig den Bitanke, som han almindeligen maae nære ved at anbefale sig til videre høie Protection, dersom et Nytaarsønske virkede hos os paa godt sinesisk. Mange høie Velyndere vilde sikkert hellere opgjøre deres Gield endnu før Nytaar, end saaledes blive gjort til Skamme. (Hand. Tid.) Under Peter den Stores Regjering blev en Officier, navnlig Uschakow, med meget vigtige Depecher sendt fra Smolensk med udtrykkelig befaling: at ile alt hvad mueligt. Om Natten ankom han for Kiow, og tilraabte Portvagten, at den strax skulde aabne ham Porten. Den vagthavende Officier svarede ham: at han fik give Tid indtil Nøglerne kunne hentes fra Commandanten. Uschakow blev heftig opbragt over dette Ophold, og uden at aflevere sine Depecher, vendte strax om igjen til Smolensk, for at anklage den vagthavende Officier. Følgen deraf var, at han selv derimod blev arretteret og ved en Krigsret dømt fra Livet. Men Peter den Store skjænkede ham Livet og gjorde ham - til sin Hofnar. Jversens Av.) Hvor farligt det er at tage Tobak af Ubekjendtes Daaser, har man i Frankrig havt mange Exempler paa. Mangen en er derved sendt til den anden Verden, inden han kunde faae Tid til at nyse, og Lommetyve have paa Postvogne og paa offentlige Steder præsenteret søvndyssende Tobak, for dessikkrere at randsage andres Lommer, ogsaa undertiden i andre Øiemeed. - En ung Herre, som paa Postvognen mellem Paris og Versailles, af samme Aarsag, nægtede at tage en ham tilbudt Priis Tobak, under Paaskud, at han ikke brætte Tobak, savnede dog ved Hjemkomsten alligevel sin i Lommen havte Gulddaase, og fandt i dens Sted en Seddel, hvorpaa stod: "Den, der ikke snuser, behøver heller ingen Daase. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Wien, den 15 April. Alle Monarkerne og alle de østerrigske Prindser afreise med det første tilligemed Prinds Leopold af Sicilien til Armeerne. Erkehertug Rainer bliver allene tilbage i Keiserens Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Wien, d. 16 April. Hoftidenden for i Gaar indeholder følgende: Armeeberetning:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
En Coureer, som fra den en Chef commanderende General for den italienske Armee, Baron Frimont, blev affærdiget den 9 April, og indtraf her den 14de om Aftenen, bringer den Efterretning, at Kong Joachim har opslaaet sit Hovedqvarteer i Moden, og efter flere sandsynligviis den Hensigt at skuffe os foretagne Frem= og Tilbagemarscher, vendt sin Hovedmagt imod Ferrara og har berendt denne Plads. Dette Forsøg blev levende afviist af den sammesteds commanderede General, Friherre von Lauer. - Den 8de lod Kongen i eget Paasyn foretage flere heftige Angreb paa vort Brohoved ved Occhiobello, som bleve af slaaede med et betydeligt fiendtligt Tab. Om Aftenen blev det fiendtlige Corps tvungen til et fuldkommen Tilbagetog. - Vort Tab i den skjønne Fægtning, som den 4de fandt Sted ved Panaro, og det ved den nylig omtalte Storm af Brohovedet den 8de, er yderst ubetydeligt. General Stephanini har ved denne Leilighed faaet en let Contusion, som dog ikke hindrer ham i at commandere sin Brigade. - Det østerrigske Hovedqvarteer blev den 10de forlagt til Castelluccio ved Mantua. Wien, d. 17 April. Da Efterretningen om Bonapartes Ankomst til Frankrig blev bekiendt i Ofen, hvor et italiensk Regiment ligger, gav samme sig til at raabe: leve Napoleon!" det kom derover til blodige Optrin mellem dette og et derværende ungarsk Regiment, hvorved mange blev dræbte og saarede. Jtalienerne maatte tilsidst redde sig igjennem Vinduerne. Den største Deel af dem bleve saarede. - En Afsending fra Bonaparte blev den 14de dennes igjen affærdiget med det Svar, at der aldrig meere kunde være Tale om hans Anerkjendelse, eller om hans Gemalindes Tilbagekomst. Man vilde udstæde en Proclamation til Nationen, og tilkiendegive den, at man, saasnart den bortfjerner Bonaparte, ikke vil blande sig i Frankrigs Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Paris, d. 15 April. Over 10,000 Mennesker ere for nærværende Tid beskjeftigede med at forfærdige Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-29
Paris, d. 18 April. Hertugen af Dalmatien, Marschal Soult, havde i Gaar en Privat audients hos Napoleon. Man troer, at han, i Tilfælde af Krig, skal beklæde en meget pigtig Post.