Viborger Samler, 1842-07-19
Nr. 3 af Mag. Monrads flyvende politiske Blade, indeholder en Afhandling ang. Forordn. af 13de Jan. 1741, betræffende sværmeriske og secteriske Religionsbevægelser. Denne Forordning - siger Mag. M. berøver de Forsamlinger, der have fælles Opbyggelse til Formaal, en Frihed, der af Lovgivningen er indrømmet alle andre Forsamlinger, hvad enten de afholdes forat svire eller spille eller dandse. Naar en Mængde Mennesker, der er forsamlet efter Solens Nedgang, læser sammen i Bibelen, da er Forsamlingen ulovlig; men kaste de Bibelen under Bordet og tage Flasken frem, da er Forsamlingen lovlig; hvis en af dem læser en Prædiken af Luthers Huuspostil, medens de Andre høre til, da er Forsamlingen ulovlig; men give de sig til at føre gjækkelig Snak eller at synge en letfærdig Vise, da bliver Forsamlingen lovlig. Efterat Monrad i denne Afhandling, der er skreven i hans bekiendte livlige og gribende Foredrag, har med stor Styrke og Præcision fremstillet de nødvendigste Egenskaber ved en kirkelig Overbestyrelse for at den kan naae sit Formaal, at lade Kræfterne udvikle sig med fuldkommen Frihed og desuagtet lade dem samvirke til Udviklingen, paaviser han, i hvilken stærende Modsætning Forordn. af 13de Jan. 1741 staaer til religiøs Frihed, udvikler historisk, hvorledes den ikke heller har været i Stand til at opnaae sin Hensigt, de religiøse Forsamlingers Undertrykkelse, og gjør sluttelig de forsamlede Stænder det Forslag at andrage paa dens Ophævelse. At denne Forordning tilhører en svunden Tid er vist; den er, som Monrad siger, udstedt i en Tidsalder, da ingen af Bondestanden uden kgl. speciel Tilladelse maatte forlade Landet under Straf af at ansees som fredløs(efr. Frdn. af 5te Marts 1731); da ingen Bondekarl, der havde udtjent maatte nedsætte sig andetsteds end paa det Gods, hvorfra han var udskreven og hvor han var pligtig Gaard at antage (efr. Frdn. af 1ste Juli 1746); da Forældre uden Lov og Dom kunde sende deres Børn i Tugthuset, naar de anklagede dem for nogen grov eller liderlig Ting og skaffede Sognepræstens og Overformynderens Attest, og i Tugthuset maatte Børnene blive, indtil de viste nogen kjendelig Forandring og Forældrene forlangte dem tilbage (efr. Raadstue-Pl. af 9de Jan. 1741); da den Tjener eller Skytte, der Huusbonden uafvidende skjød eller ødelagde noget Vildt paa Kongens Vildbane, skulde dømmes paa Livet (efr. Frdn. af 18de April 1732 J 17); da en Embedsmand straffedes paa Embedet, naar han anden Gang lod sig gjøre et Par Buxer af udenlandsk Klæde (efr. Frdn. 16de Juni 1741); da det efter Rangforordning og Varernes Priis bestemtes, hvilke Stoffer, man maatte bruge til Klæder; da der bestod en General-Kirke=Jnspection, uden hvis Tilladelse intet theologisk Stridsskrift maatte trykkes eller falholdes i Kongens Lande, selv om det var approberet af den beskikkede Censor (eft Patent af 1ste Octbr. 1737); da det blev paalagt Kirke eierne at anskaffe Gabestokke, for at Bønderne deri kunde afsone deres Straf, dersom de ei gik ofte nok i Kirke(eft. Frdn. af 12te Marts 1735)". At denne Forordning ikke har kunne tilintetgjøre religiøse Forsamlinger er ogsaa vist, thi nogle Aar efter dens Emanation maatte Regjeringen udstede skarpe Reskripter mod grovt Anabaptisterie, og efterat Forordningen nu i vore Dage atter er bleven taget frem for at anvendes gjentagne Gange til Actioner og Mulkter mod de saakaldte "Opvakte", har den ligesaalidet bevirket deres som Baptisternes Sammenkomster undertrykkede. (Kbhvnsp.) Roeskildske Stænder. Efterat Præsidenten i det andet Møde havde givet Etatsr. Bang Ordet, yttrede denne, at det var ønskeligt om Præsidenten maatte finde sig foranlediget til at bede den kgl. Commissarius hos Hs. M. Kongen at indgaae med en allerunderdanigst Forestilling, om at den jydske Forsamling maa blive berammet saa sildig, at den kan blive Leilighed til nogen Forlængelse for den roeskildske Forsamling. Den kgl. Commissarius lovede at gjøre Hs. Maist. bekjendt med hvad Præsidenten og Etatsr. Bang i denne Anledning havde yttret og saaledes henstille det Fornødne til Hs. M. Afgjørelse.) – J det tredie, fjerde og femte Møde har den kgl. Commissarius forelagt Forsamlingen følgende Lovudkast: 1) Udkast til en Anordning ang, den Jndkaldelse, der i visse Tilfælde skal finde Sted, af dem, der maatte være berettigede til ledige Legatportioner eller Pladser i Stiftelser m.m. (Comitee: Biskop Mynster, Prof. Larsen, Kmherre Neergaard); 2) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser ang. Opkjøb af Landmandens Producter. (Comitee: Komd. Schou, Cancellier, Haastrup, Kmherre Neergaard, Etatsr. Neergaard og Kmherre Moltke); 3) Udkast til en Placat, indeholdende forandrede Bestemmeler ang. Skolelærerhjælpekassernes Jndtægter og Udgivter. (Comitee: Provst Plesner, Kammerraad Drevsen, Sognefo) Saafremt de roeskildske Stænder erholde nogen Prolongation, ville de jydske Stænderdeputerede rimelig komme til at tilbringe Juletiden fra Hjemmet, hvilket Pluraliteten af disse vist høist ugjerne see. ged C. Petersen, Biskop Mynster og Kmh. Sehestedt=Juel); 4) Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelse med Hensyn til Executionen i en Landeiendoms Afgrøde. (Comitee: Prof. Larsen, Proc. B. Christensen og Etatsr. Bang); 5) Udkast til en Placat, betræffende Behandlingen af Sager ang. Overtrædelse af de, ved den allerhøieste Resolution af 17de Juli 1816 foreskrevne Bestemmelser til Fredning af Vedkommendes Rettigheder, i Henseende til Edder fugle og andre Fuglevare samt Sælhundefangst i Jsland. (Comitee: Etatsr. Johnson, Amtmand Tillisch og Etatsr. Finn Magnussen); 6) Udkast til en Anordning, indeholdende nogle Forandringer i Lovgivningen om Arv m.m. (Comitee: Prof. Ussing, Grosserer A. Hansen, Prof. Larsen, Candidat Lehmann, Etatsr. Bang, Etatsr. Neergaard og Canc. Haastrup); 7) Udkast til en Placat, indeholdende Bestemmelser til at sikkre geistlige Embedsmænd for Tab ved Høitidsofferets ubillige Forringelse. (Comitee, Provst Plesner, Kmh. Abrahamson, Biskop Mynster, Capitain Bjerre og Sognefoged P. Hansen); 8) Udkast til en Anordning ang. Jndretningen af en særlig raadgivende Forsamling for Jsland, under Navn af Altbing. (Comitee: Amtmand Johnsson, Etatsr. Hvidt, Prof. Ussing, Etatsr. Fiin Magnussen og Prof. David); 5) Udkast til en Forordning for Kongeriget Danmark ang. Ladningsdocumenter for søværts indkommende Varer. (Comitee: Etatsr. Hvidt, Skibsclarerer Kirck og Canc. Bang); 10) Udkast til en Placat, betræffende en Modification af 5.6 i Frang, af 8de Juni 1839. (Comitee: Grosserer Prætorius, Justitsr. Harhoff og Agent Bruun), 11) 64 og 5 af Pl. 5te April 1841, ang adskillige Modificationer i Frang.