JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1839-05-27
J forrige Maaned fordristede en Omløber mellem Viborg og Randers sig i en vis Landsbye, som han først brandskattede ved at lade sig sin Madpose fylde med Brød og sin Lomme med Smaaskillinger, til at bortstjæle fra Marken Langjern af Plove m. m. og i halvbeskjænket Tilstand tilbød han i Naboebyen endog selve Eierinden en Lund stikke tilfals. Denne paastod imidlertid, at det var hendes egen, men da Betleren benægtede det og endog med Frækhed bandende svoer derimod, befandtes Lundstikken rigtignok at mangle paa hendes Vogn, hvorfor hun beholdt den og endelig blev befriet for Personen. Noget efter saae man denne fordrukne Omløber formodentlig af Vanvare styrte i en Dam, hvor han nær var omkommen, havde ei tililende Bønder reddet ham. Ved denne Leilighed opdagedes tillig de bortstiaalne Langjern, som Eiermændene erholdt tilbage. Tyven skal desværre være undsluppen, men Beboerne i den Landsbye, hvor dette skjændige Tyverie blev begaaet, skulle senere have forenet sig om, hverken at give Brød, Uld, Penge eller nogensomhelst Gave til sligt Udskud af Omlobere, og ønskeligt var det, at hver Bye i Landet vilde følge dette Exempel. "Vejrprofeten.
Jyllandsposten, 1839-05-27
Da den sidste Annonce i Aarhuus Avis af Flere er bleven misforstaaet saaledes, som om Vejrprofeten af Mangel paa Subskription ikke kunde udkomme, saa bekjendtgjøres herved, at der allerede har tegnet sig et saare betydeligt Antal Subskribenter, og at "Vejrprofeten vil udkomme i Begyndelsen af Juli Maaned d. A. – Subskription, modtages fremdeles i alle Boglader og af dette Blads ovrige Commissionairer; Subskribentsamlere erholde paa hver 6 betalte Expl. 1 frit, naar de i portofrie Breve henvende sig enten til Hr. Boghandler H. C. Klein, Vimmelskaftet Nr. 23 i Kjøbenhavn, eller til undertegnede Forlægger, imod at de selv opkræve og indsende Betalingen foralle de Expl. de bestille. Jessens Boghandling.
Jyllandsposten, 1839-05-27
Den af Gjæstgiver Jelstrup i Aalborg og tilstillede Artikel mod Hr. Redacteur Bernhard Ree finde vi, som fornærmelig og mulig ugrundet, ikke passende tilat optages her i Bladet. Red. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-05-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-06-03
Nibe selv er nu i den Grad ruineret, at en Gaard, som kort for 1825 kostede 20,000 Rbd. senere er solgt for 1000 Rbd., hvilken Bygning nu med andre i samme Bye endog henstaaer ubeboet, da Eierne finde bedste Regning ved ei engang at udleie Værelserne for derved at undgaae den trykkende Bygningsafgivt, Godtgjøres kan det fra denne Bye, at en enkelt Eier af Sildefiskeriet i Fortiden blot paa een Morgen har fisket for 34000 Rbd. Ja en saadan Velsignelse, en saadan Riigdomskilde eiede Danmark i sin Liimfjord! En saadan aarlig Millionintrade tilflød Provindsens lykkelige Fjordbeboere, medens de nu ei alene ere berøvede deres gyldne Næringsvei, men endog skulle finde sig leilighedsviis at lade sig oversvømme, fordi en enkelt Bye ønsker sig salt Vand at seile i, uanseet at Sil denne nødsages til at vandre ud af Fjorden, og Fjord beboerne til at vandre op paa Bakkerne. At Sildene imidlertid atter ville vende tilbage til Liimfjorden efter Canalens Lukning, hvorved efterhaanden den græsrige Vegetation vil fremavles, er udenfor al Tvivl, ligesom Fjordbeboerne med Tryghed vilde kunde beboe deres Huse; og at dette vil skee, er derfor vort Haab, (Fortsættes.) Aabne Breve, til velærværdige Hr. Pastor Steen St. Blicher. (Sluttet.) No. 11. Herman von Bremen. Hvor var det, vi slag sidst, Richard Børstenbinder. Det var vist om Tydsklands Jnteresse. Win Overbeviisning, at Deres Velærværdighed med Deres universelle Blik nøie har gjennemgransket Sagen, forvisser mig om, at det ikke kan gaae af uden et ganske almindeligt Væbningssystem, og at derfor vore nuværende militaire Jnstitutioner maa oprykkes med Rod.
Jyllandsposten, 1839-06-03
J denne Overbeviisning spørger jeg ærbødigen: 6) Have vi Evne til at øve hele Landets mandlige Befolkning i Vaabnenes Brug saaledes, at den ikke siden i Felten opfører Tragicomoedier, De deler vist Schillers: Worohe Krafte sinulos walten, Da kann sich kein Gebild gestalten, og i det Hele intet Godt udrettes, tilføier prosaisk jeg, der ikke er Poet. Tillad gunstigst nogle herhen hørende Spørgsmaale: Maatte man derfor ikke a) have et velunderviist, samt ulige talrigere Officeer- og Underofficeercorps end nu, som til Underviisningen var at fordeele over hele Landet, og som derfor, af let begribelige Grunde, blev at lønne bedre end nu? b) organisere en særdeles kraftig Bestyrelse, til at holde Liv, Virksomhed og Orden i det Hele? c) have et forholdsmæssigt talrigt Cavallerie og Artillerie, hvilke Vaaben, efter kyndige Folks Sigende, ikke skulle lade sig uddanne, uden at holdes i længere Tid samlede i større Afdelinger, d) aarligen sammendrage en stor Deel af Bevæbningen, for at øves i større Afdelinger, e) muligen anlægge nogle store og stærke Fæstninger til den store Bevæbning? f) forøge Armeens nuværende Materiale? a) være betænkt paa den fattige Klasses Understøttelse under Vaabenøvelserne? b) tillige holde en Flaade, som fuldkommen sikkrede Forbindelserne mellem Øerne indbyrdes og mellem disse og Fastlandet? a) være betænkt paa . . . . . . Men muligen behøves der Jntet af alt dette, og jeg vil derfor her ikke spørge videre, saa meget mindre, som De vist selv vil sige alt det Fornødne i Anledning af Hovedqvæstionen. 7) Have vi, naar Nr. 6 besvares bekræftende, da endvidere Evne til at stille en større Bevæbning i Felten og ernære den der i nogen Tid, - til Exempel blot under et Par Felttoge, – end den, vi nu have, og hvor stor en Deel af den almindelige Bevæbning kunne vi i den omtalte Tid ernære i activ Krigstjeneste?
Jyllandsposten, 1839-06-03
A propos, Høistærede har vel observeret, ved Avisernes Hjælp, hvor stor den nuværende belgiske Armee, er, hvad den har kostet, uden at have ført Krig, hvori altid en Deel Madposer og Potter gaae tabte. Hvad udrettede den, Høistærede har vel ogsaa gjort Sig selv det Spørgsmaal, naar den vel vilde blive nødt til at gaae hjem alene, af Mangel paa Proviant og Penge?
Jyllandsposten, 1839-06-03
Da en just ikke ukyndig Kriger, nemlig Frederik den 2den af Preussen, under Syvaarskrigen holdt for, at den Stat vilde gaae af med Seiren, som havde den sidste Daler i Kassen, saa spørges: 8) Om det dog ikke skulde være at foretrække, at holde en mindre Krigsmagt, hvis Fornødenheder man tilgavns kan bestride, end en større, som er næsten blottet for alle financielle Hjælpemidler og dertil adsplittet og uden fast Sammenhold? Vel har jeg endnu en Deel Spørgsmaale i Behold, men jeg er næppe berettiget til at spørge meere uden Deres Tilladelse, skjøndt jeg formoder, at en Opfordring til at komme frem med en grundig, omfattende Udvikling af et almindelig Væbningssystem Fortrin for det nu bestaaende, vil være Dem kjærkommen; thi De føler vist selv, at det maa falde det tænkende Menneske noget kjedsommeligt, gjentagende at tygge umotiverede Yttringer derom. J det Mindste er jeg ingen Beundrer af Catos evige: "Carthage delenda. – Vel er der allerede sagt en Deel om et almindeligt Væbningssystem, men jeg anseer dog en saakyndig Mands Ord derom endnu ikke for overflødige.
Jyllandsposten, 1839-06-03
J April 1839.
Jyllandsposten, 1839-06-03
Hr. Pastorens ærbødige og hengivne C. C. Schwartz.
Jyllandsposten, 1839-06-03
(Jndsendt.)¬ At Hr. Amtsfuldmægtig Borch, som man erfaret, allernaadigst (?) – vel rettere endnu kun naadigst – er bleven udnævnt til Hospitalsforstander i Veile, i den fratrædendes, saavidt vides, hidtil skjøndt i over 30 Aar constituerede Forstanders Sted, lader slutte, at Hr. B. ei alene veed at tale om Nutidens Aand og Fordringer, men at han ogsaa veed at handle efter dem, idet han har opfattet Maaden at gaae frem paa, forat blive udnævnt til et Embede, som endnu Jngen har vidst var vacant. Vi gratulere imidlertid Hr. B. til denne Acqvisition og ønske, at det ei maa vare forlænge, inden han slipper for Aftægten og kommer i Besiddelse af alle de med denne Post følgende Agre ments. Han har ved flere Leiligheder lagt sin liberale Tænkemaade for Dagen, saa at flere, der med Fornøielse betragte hans Færd gjennem Livet, glæde sig ved at erfare denne hans Udnævnelse, om den end forekommer dem at være noget ubetimelig, og have nu kun tilbage at ønske Hr. B. til dette Gode en efter hans Stilling passende Rang. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-06-03
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-06-10
(Jndsendt.) Verved opfordres Hr. Bernhard Ree i Aalborg, og Hr. Gjæstgiver Jelstrup i Frederikshavn til nøiere for Publicum at forklare de af dem i Aarhuus Avis Nr. 80 og Aalborg Avis Nr. 91 indrykkede Jnserater, hvori de begge erklære hinanden for Løgnere, da man i modsat Fald vist har Grund til at forundre sig over benævnte Herrers tvetydige Adfærd.
Jyllandsposten, 1839-06-10
Anonymus.
Jyllandsposten, 1839-06-10
Nyheds Post. Man venter, at Randers Uldmarked iaar vil blive godt besøgt. Ligesom man ifjor fra adskillige Herregaarde modtog anseelige Partier af Uld, saaledes har man nu Grund til at forvente Partier sammesteds oplagte fra følgende Hovedgaarde: Skafføegaard, Bjørnsholm, Sorvad, Tiele, Kjellerup, Trudsholm, Benzon, Clausholm, Løvenholm, Corsøegaard, Spottrup, Ørbekgaard, Østergaard, Demstrup, foruden endnu en stor Deel andre Gaarde, fra hvilke man, ifølge skeet Opfordring, forventer Anmeldelser gjorte. Skulde andre Uldhandlere tillige bestemme sig til hersteds at forsøge Uldpartier solgte, er det Uldmagazineringens Ønske, at Anmeldelse maatte skee med det Allerførste, for at denne derom snarest muligt kan underrette de udenlandske Kjøbere, som sikkerlig derefter ville indfinde sig paa Markedet. - Den længe følte Trang til en Realskoles Oprettelse her i Jylland vil man da nu med sand Paaskjønnelse snart see afhjulpen, idet man i Provindsens midterste Stiftsstad, Aarhuus, ifølge Bestemmelse af Directionen for Universitetet og de lærde Skoler agter at anlægge en saadan. Man staaer i den Formening, at denne Skole vilblive almindelig afbenyttet, og ønskeligt var det isandhed, at de Fædre, som agte at lade deres Sønner hellige deres Fremtid til Handelen, Landbruget eller Haandværkstanden, isærdeleshed vilde benytte det store Gode, denne priisværdige Indretning frembyder til nyttige Kundskabers Erhvervelse. Med Hensyn til Bestemmelserne angaaende Sprog underviisningen seer man at Formaalet for Underviisningen i Dansk, Tydsk, Fransk og Engelsk ikke blot skal være Færdighed i at forstaae og med Correcthed skrive dem alle, men endog, hvad det Tydske og Franske angaaer, saavidt muligt, tillige Færdighed i at tale, hvorhos det dog bør bemærkes, at Færdighed i at tale det engelske Sprog, almindeligen ansees endnu mere nødvendigt for vore Handlende, især i disse Tider, da den jydske Handelstands directe Handel paa Engelland stedse meer og meere tiltager, og med al Kraft maa ønskes udvidet, da vor Handelstand, nu begynder at indsee det Urigtige i den hidtil brugte Fremgangsmaade, at benytte Hamborg som Stabelplads, istedetfor de engelske Havne, hvorved den indirecte Handel blev foretrukken for den directe. Det for Jyderne saa let lærte engelske Sprog synes derfor i nærværende Realskole, om det endog ei burde have Fortrin for baade Tydsk og Fransk, dog med Føie at burde værdiges Plads ved Siden af disse ulige vanskeligere Sprog.
Jyllandsposten, 1839-06-10
Det er vistnok en ønskelig Indretning, at Diligencen og Brevposten, som nu finder Sted imellem Khvn, og Hel singer, Bedetiden iberegnet, skal befordres i 4 1/2 Time, og at Entrepreneurerne for hver 5 Minuter, der overskrides, erlægge en Mulct af 4 Mk. Men en Bestemmelse, som nødvendigviis burde finde Sted ved al Postbefordring, hvormed Reisende følge, er den, at Bedetidens Længde paa Mellemstationerne bestemt blev fastsat. Dette findes imidlertid intetsteds i Landet, undtagen paa de Steder, hvor Hesteskifte foretages, og dette er aabenbart urigtigt, At denne Mangel paa bestemt Bedetid kan have store Ubehageligheder til Følge, udviste et Exempel i forrige Uge i en vis jydsk Kroe, hvor Uenighed i denne Anledning opstod mellem en Reisende med Dagvognen og Kudsken: Hiin begjerte Thee i et Værtshuus, medens Kudsken vandede Hestene; men denne modsatte sig Passagerens Ønske, greb Pidsk og Tømme og befalede hiin at bestige Vognen, da han ellers kjørte. Den Reisende var nødt til at adlyde, og Kudsken, som imidlertid i Fodgang gav sig god Tid henad Veien, paastod, at Passagererne ene og alene skulde lyde hans befaling om kortere og længere Ophold paa Bedestedet. Ved næste Bedested forbød nu den Reisende Kudsken at give Hestene Vand, og kun ved Andres ellem komst forebyggedes større Ubehageligheder. I ethvert Tilfælde maa man derfor ønske, at Bedetidens Længde bestemt bliver angivet paa Passageer=Billetten, for at saadanne Optrin kunne undgaaes, ved hvilken Leilighed det bør bemærkes, at der ved Dagvognens Befordring i Jylland aldeles ingen trykte Passageer-Billetter udgives, hvilket er en længe følt Mangel.
Jyllandsposten, 1839-06-10
- Sidste Fredag i forrige Maaned bleve enkelte Egne i vor Provinds hjemsøgte af et frygteligt Tordenveir, som rasede med saadan Voldsomhed over Landsbyen Tvilum, at alle Byens Ruder mod Vindsiden bleve ituslagne af den nedstyrtende Hagel, som var af ualmindelig Størrelse. J Skaarup Bye forbleve saavel Hagel som Snee henliggende hele Dagen, forinden den optøede, og den Susen, hvormed dette Uveir ledsagedes, hørtes i vid Omkreds. Over andre Byer nedstyrtede samme Dag svære Regnbyer. Jkkedestomindre indlededes ogsaa vor Midsommer-Maaned med bitter Nattefrost, som paa sine Steder har gulnet og afbleget Vaarsæd og Enge.
Jyllandsposten, 1839-06-10
I Anledning af adskillige indsendte Stykker, hvis Forfattere ikke have navngivet sig, erklæres herved, at vii Regelen ikke kunne optage anonyme Bidrag, naar Forf. ikke betroer os sit Navn; hvorimod Enhver kan være fuldkommen forsikret om, at hans Navn ikke skal blive bekjendt, naar han ikke selv ønsker det. Red. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-06-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Frandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 24. Mandag den 17de Junii. Maa trykkes, Fleischer.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Barkskibet "Watsons Stranding. Man vil paastaae, at Røverier og Plyndringer ikke saa sjeldent i Fortiden skal have fundet Sted paa Vestkysten af Jylland. Ordene Bjergning" og "Bier gere indbegriber derfor ved Fortællingen om ældre jydske Strandinger meget ofte, hvad man især i de sydlige Lande forstaaer ved "Overfald og Røvere, og det er let at indsee, at den tykkeste Skov i Sydlandene, ei kunde frembyde en Røverhorde tryggere Skjul til Udøvelsen af deslige Udaad, end Nordbohjemmets mørke Efteraarsnat er istand til, naar den jydske Vestkyst baskeedes af det oprørte Vesterhav, som ved sin voldsomme Tuden saa let bortførte Dødsukket, der maatte forud gaae den umættelige Havesyge. Dog ønske maa man paa Menneskehedens Vegne og til Landets Ære, at de fleste af disse Beretninger vare opførte paa løse Rygter og Overdrivelser, ligesom vistnok det Rygte er falskt, at endog Præsterne i Strandingssognen fra Prædikestolene skulle have indflettet i Bønnen det Ønske at naar Stranding indtraf, det da maatte skee i eget Sogn. Men det være nu som det vil: Barbariet Tider ere fortrængte, og aabenbare Røverier standsede, saa ethvert i vore Dage henkastet Skib paa den jydske Vestkyst maa kunne ansees fuldkommen betrygget for at blive Rov for skjændig Egennytte og gemeen Berigelse, og som under vore nærværende oplyste Tider kun vilde brændemærke den Nation, om hvis fredelige og retsindige Characteer al Verden kun nærer een Dom. Paa en Tid, da Alles Opmærksomhed med spændt Forventning er rettet paa den høist forhausende watsonske Strandingssag, hvor det imidlertid var langtfra at man slog Mennesker ihiel, men hvor et solid Skil med fuld Takkelage nær var gaaet fløiten ved en ubetimelig berammet, men efter Protest tilbagekaldt Auction, ifølge særlig Skjøns- og Overskjønsforretning: formenes det af stor Jnteresse at skaffe Publicum behørigt Lys i den her stedfundne Fremgangsmaade, hvortil vi saameget bedre see os istand, som vi ved Jhændehavelse af Sagens Documenter, indtil de mindste Omstændigheder ere underrettede om det her Passerede.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Det fortjener ved denne Leilighed at bemærkes, at i Tilfælde Hr. Overauditeur Lassen under nærværende ubehagelige Undersøgelse, hvor det gjælder om at erholde en klarere Overbeviisning, om, hvem der i denne Sag har skullet være ført bag Lyset, eller paa rette Veis, kunde af særdeles Bevæggrunde være betænkt paa, atter at foretage en liden Lystreise til Adspredelse i Udlandet, medens geskjæftige Tunger trættedes ved gammel Snak – ligesom saadan gik for sig til Paris under hiin Sportelsag, hvor han i Underretten blev idømt Mulkt m. m., men af Grunde, vi ikke kjende, frikiendt i Landsoverretten, medens Sagen efter Alles Mening gaaer ham imod ved Høiesteret – saa vilde vi, ifølge det Røeske Handelshuses fortjenstfulde Protest og uforbeholdte Jndmeldninger til det engelske Ministerium, denne forhausende Strandingssag angaaende, paa det venskabeligste fraraade denne Herre at lægge Veien over London, da den engelske Handelstand med sit ligefremme og ærlige Væsen, som ei kjender til Stand og Rang, let ved saadan Affaire kunde geraade i Harnisk, uden som Pariserne at tage tilbørlig Consideration, af endog det meest galante, glatte og slebne Ydre.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Almindelig Commissions-Tidende for Nørrejylland. vil fra 1ste Juli d. A. udgaae een Gang ugentlig, 1/2 Ark stor, i samme Format som den "Berlingske Tidende." Alle Slags Avertissementer optages i det første Qvartal aldeles uden Betaling, naar de indsendes portofrit til undertegnede Udgiver eller en af "Jyllandspostens", tillige Commissions-Tidendens, Commissionairer i de forskjellige Byer, hvorfra de igjen ville blive mig tilstillede. Commissions-Tidenden vil indeholde følgende Afdelinger: Jndenlandsk, Blandinger og Avertissementer. Abonnementsprisen er 48 s. Qvartalet. Bestilling paa Bladet modtages i alle Boglader i Jylland og hos "Jyllandspostens øvrige Commissionairer. Lesagergaard ved Randers, i Juni 1839. C. G. Clausen.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Med Hensyn til min Annonce i forrige Rummer, bemærkes yderligere, at Navnet paa Forfatteren af fremsendte Stykker dog ikkun forlanges opgivet, hvor saadanne ere af den Natur, at der i Anledning af samme kunde opstaae Søgsmaal (som er Tilfældet med de os tilsendte Stykker undertegnet & og B. H.); i andet Fald er Navngivelsen, Red. aldeles overflødig.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Rettelser. J "Jyllandsposten No. 22 staaer paa første Spalte over 16 Fod Landtungen læs,16 Fod over Landtungen." Samme Blads No. 23 staaer paa sjette Spalte Nibe, istedetfor „Nabe. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-06-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-06-24
Frandsp. ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 25. Mandag den 24de Junii. Maa trykkes. Fleischer. Ogsaa et Ord om Myntvæsenet.
Jyllandsposten, 1839-06-24
Det var udentvivl bedst, paa Mynterne hverken at sætte Een eller Ein, men 11 Decime - 1/2 Sp., 1 Styver – 84 Sp., 1 Sexling - 1 1/5 Sp.
Jyllandsposten, 1839-06-24
Man undgaae baade Benævnelsen Dansk og SlesvigHolstenske, Vaabenet er jo tilstrækkeligt betegnende, og for Pladsens Skyld maatte det blot være et Skjold med Danmark, Slesvigs og Holsteens Vaaben. - Det vilde have overordentlige Ubeqvemmeligheder, at indføre Courant igjen i Danmark, Vanskelighederne ved Rigsbankpengenes Jndførelse i Slesvig og Holsteen ere, som man altfor vel veed, ogsaa store, Specien have vi tilfælleds, om dens Deele kunde vi vel paa ovennævnte Maade enes. Gid det maatte skee! Det var dog virkelig paa Tiden, at det hidtilværende Virvar ophørte, og en hurtig Beslutning fra Bankens Side, der muligt kunde vinde Hs. Majestæts bifald, kunde spare den mange Omkostninger paa de Mynter, der skulle afløse Kobbermarkerne. Hvad Hindring er der for Exempel for, at Kobbermarkerne afløses ved 1/2 Specie Stykker, Man vilde i en Hast lære, at saadanne 5 udgjorde 1 Rbd. og at 1/ Sp. - 19 1/2 Rbs., og denne Brøk kunde man i kort Tid langt bedre finde sig i, end i de falske Markstykker. Aabent Svar til Hr. Major og . . . . . . . . . v. Schwartz, For det Første beder jeg Deres Velbaarenhed undskylde, at jeg ikke udfører Deres Embedstitel med Bogstaver, da jeg ikke ret veed, hvorledes jeg er faren med Dem, ei heller, om De i Deres højstærede aabne Skrivelse til mig spøger eller bruger Alvor eller maaskee en behagelig Blanding af begge Deele; hvilken islandsk Rappe jeg alligevel holder ret meget af. Jeg erklærer for det Andet foreløbigt - og det er ikke Spøg - at Jndhold og Tone i Deres Skrivelser aldeles ikke har stødt eller pirret mig det allermindste; eftersom Deres Spøg er langt fra at være ufiin, og derimod en human og dannet Mand værdig, naar han er i Opposition med Andres Meninger og Anskuelser. Derfor vilde jeg ei heller kunne undskylde mig selv, hvis jeg undlod at svare. Den første Punct, i hvilken De antager Difference imellem os, er den om Branddirectørembedets større eller mindre Besværlighed. Til Grund for Deres Mening anfører De, at De i en Tid af 3 Aar har reist 500 Miil i Embedsanliggender. Dette er for hvert Aar ikke fuldt 170 Mile. Naar jeg nu regner, at De paa de sletteste Veie dog maa kunne tilbagelægge en Miil i to Timer, og altsaa 6 Miil i 12 Timer, saa kunne Deres Embedsreiser dog ikke medtage meer end een Maaned af de tolv i Aaret. Naar De nu har ligesaa lang Tid til de skrivtlige Forretninger, saa vilde i disse to besværlige Maaneder dog blive tilovers daglig 4 Timer til at spise i, og 8 Timer til at sove i; hvilket jeg anseer for en ret taalelig Recreation. De øvrige 10 Maaneder af Aaret staae altsaa til temmelig fri Disposition, og kunde hvert Døgn kun optage de tre Arbeider, Spiisning, Søvn og Lhombre spil, hvilket vistnok ikke kan falde nogen Mand besværligt. Hvor stor en pr. qvota Andeel der af de 24 skal opofres til enhver af disse Forretninger, og skjænkes Sovekammeret, Spisestuen og Spillestuen - det kommer jo an paa enhvers Smag og egen behagelige Villie, og skulde Spisebordet og Spillebordet afknappe Sengen noget af dens Rettighed, da er det aabenbart Vedkommendes egen Skyld.