Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-10-15
Blandinger. Algreen=Ussings seneste Handlemaade begynder nu at blive drøftet, men rigtignok paa forskjellig Maade i de forskjellige Blade. J Dagen" har den bekjendte Hr. H. Trøiel ladet indrykke en lang Artikkel angaaende Ussings Skaal for Kjøbenhavns Borgere, og hedder det da her: "Det forekommer mig, at deri denne, som i andre Taler af Ussing ved lignende Leiligheder er noget Affecteert, Paataget, Kunstlet, Unaturligt, baade i Henseende til Jndhold og Form, Noget, der ikke ret kommer fra Hjertet og derfor heller ikke gaaer til Hjertet, Noget, der snarere ligner en vis Stræben efter at vinde Folkeguust og Higen efter at sige noget Behageligt, noget ret Udmærket: en Bestræbelse, der efter min Overbeviisning kun kan skade Foredragets Værdighed og formindske dets Virkning hos fornuftige og dannede Tilhørere. Af denne Bestræbelse efter at gjøre Effect forklarer jeg tillige en vis Haardhed og Partiskhed mod anderledes Menende, der ei harmonere med den Retfærdighed og den Agtelse for Andres Overbeviisning, Man ellers maa vente at finde hos en i Sandhed liberal Mand, en ægte Ven af Yttringsfriheden. – J "Fædrelandet bedømmes Mandens hele Fremfærd - ikke med Hensyn til en enkelt Skaal - ganske anderledes. Her formeenes, at Ussing, som i de første to Stænderforsamlinger, saa at sige, udgjorde Centrum for de Deputerede, ikke i den sidste Stænderforsamling har indtaget samme Plads som forhen. Han er - hedder det - stegen ned fra at være Reformvæsenets Hoved til en af dets dygtigste og kraftigste Medarbeidere. Han er ikke vegen tilbage, det er Tidsaanden, som synes at være skreden frem over ham. J den samme Aand, der tidligere besjælede ham, har han fremlagt Forslaget om det tvaarige Finantsbudget, og vundet Forsamlingens eenstemmige bifald (med Undtagelse af Justitsraad Skibsted). Men det store Spørgsmaal: Skattebevilgningsret, statsretlige Garantier, en fri Forfatning har i ham ikke havt sin Forkæmper, ikke sit oplivende og besjælende Princip. Jndtil den 17 Septbr. har han undgaaet, selv paa Opfordringer, at udtale sig frit og uforbeholdent om denne Sag. Jfølge det Punkt, hvorpaa han nu staaer - Constitutionen i Baggrunden, og gjennemgribende Reformer i Forgrunden - synes han at maatte være i fuldkommen Overeensstemmelse med Regjeringen, og vi troe ikke at feile, naar vi fremføre den Mening, at de, der ønske Reformer, men ikke nogen snar Forandring i Forfatningen, vilde see en betydelig Garanti for Forvaltningsreformernes heldige Udførelse, om Ussing i Regjeringens Tjeneste fik en betydelig, for ikke Ne at sige afgjørende Jndflydelse i denne Henseende. Netop fordi Ussing ikke længer staaer i Oppositionens Spidse, netop fordi hans besjælende Princip ikke er Forandringer i Forfatningen, men Forandringer i Forvaltningen, synes Regjeringen i ham at kunne faae et særdeles passende Organ for sine Bestræbelser. Og hvis det skulde forholde sig, som vi i en tidligere Artikkel have søgt at godtgjøre, at det er de forældede og for Folket ubekjendte Ministre, der snarere staae som en Adskillelse end som et foreenende Led mellem Konge og Folk, da synes Jngen bedre skikket til at raade Bod herpaa end han, der er kjendt af Folket, der er udgaaet fra det, kjender dets Trang, og hvis Stemme med Hensyn til Reformer i Forvaltningen har lydt saa kraftfuldt, saa uforbeholdent, at han nødvendigviis maatte træde ud af Regjeringens Tjeneste, hvis ei Saalænge hans Grundsætninger bragtes i Udførelse. han derfor beklædte et høit Statsembede, vilde Folket have Garanti for, at ikke alene Kongen, men hele Regjeringen meente det alvorligen med Reformerne."Med Hensyn til det 3 pCt. dansk engelske Statslaan hedder det i Berl. Tid. Ogsaa den 31te Halvaarsbetaling er, ligesom i de sidste Semestre, skeet med 40,000 L. Sterling. Den offentlige Bekjendtgjørelse angaaende denne Afbetaling og Tilintetgjørelsen af de indkjøbte Obligationer, findes i de engelske Aviser af 2ds. Antallet af disse Obligationer er 40, hver paa 1000 L. St. Tilbagekjøbet maa især, med Hensyn til den lave engelske Cours, have været meget fordeelagtigt for Finantserne; det samme er ogsaa Tilfældet med Hensyn til Renterne. Odense. Næstkommende Søndag den 18 Octbr. er for en agtværdig Medborger i Odense en Dag af høi Betydning. Paa denne Dag for 50 Aar siden tiltraadte nemlig Organisten ved St. Knuds Kirke, Peter Foersom, sin J den lange. Post som Organist ved bemeldte Kirke. Række af et halvt Aarhundrede har saaledes denne Mand virket i sin Stilling og vandret i sine Medborgeres Midte paa en Maade, som har erhvervet ham uskrømtet Agtelse og fortjent Velvillie. Han har med en Røiagtighed og Nidkjærhed, som er almindeligen erkjendt, røgtet sit Kald, for hvilket han endnu i en Alder af 72 Aar føler den meest levende Jnteresse. Musikkens Fremme i Odense skylder denne Mand saare Meget, saasom han i de tidligere Aar gav Jnformation paa flere forskjellige Jnstrumenter; hans Elevers Antal beløber sig til over 600. Han har i 26 Aar bestyret Sangunderviisningen i Kathedralskolen; flere Cantater ere deels blevne componerede af ham, deels indstuderede og udførte under hans Veiledning ved mange forskjellige Leiligheder. Da Organist-Embedets Jndtægter ikke ere store, vare Mandens Kaar altid smaae; men ved Røisomhed og stræng Huusholderiskhed i Familiered. sen lykkedes det ham og Hustrue at opdrage en talrig Flok af Børn saaledes, at mange af disse nu selv staae i agtværdige Stillinger, en Glæde og Hæder paa denne Dag for Jubeloldingen. Af Kongen hædredes han for faa Maaneder siden med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Ligesom derfor Mange tage en oprigtig Deel i denne retsindige høist agtværdige Medborgers forestaaende Jubelglæde, saaledes have flere agtede Mænd besluttet, ved deres Møde i St. Knuds Kirke næstkommende Søndag den 18 Octbr. til Høimesse at give Jubeloldingen et Beviis paa deres Agtelse og Velvillie, og de holde sig overbeviste om, at Mange ville, bevægede af de samme Følelser, slutte sig til dem.