Københavns Adresseavis, 1781-02-14
Jndført for Udført forRubel. Kop. Rubel. Kop. 10022. 40. Rusland, 140031. 51. Engelland. 215509. 70. Holland199175. 58, Frankerig. 42867. 63, Portugal, 21586. 59. Spanien. 26455. 55. Hamborg. 65450, 97. Lübek. 45094. 12. Dannemark. 63772. 26. Sverrig, Toldfrit til Sverrig, 2574. 69. Danzig, 126. 23. Preussisk Pommern. 2046. 42. Rostok 1705. 55. Bremen. 375495. 6. Tydskland, forskiel. Steder. Følgelig har Riga i dette Aar udskibet for 1054278 Rubl. 66 Kop. mere end til Søes bekommet. J Aaret 1771 beløb Summen paa alle til Søes indkomne, Vahre til 1025455 3/4 Rdlr., og paa de udskibede 2531360 1/2 Rdlr. Riga faaer fine Vahre til Udskibning fra adskillige Lande og Provintser, deels til Lands, og deels paa Dünafloden, nemlig: 1) Fra Liesland beløber Tilførselen sig kun til en liden Deel, i Hensigt til Stadens udbredte vigtige Handel. 2) Fra Rusland er den desto vigtigere Adskillige Russiske Provintser levere vigtige Producter, nemlig Hamp, Hør, Sæderug, Jern, baade i Stænger og støbt, Maatter, Lys, Sæbe, mange Fabrikvare o. s.v. 3) Fra Polen kommer Hør, Hamp, Tømmer, Kornvare, Hør= og Hampefrøe, o. s. v. 4) Fra Kurland faaer Staden Hør, alle Slags Kornvare o. s. v. Hamp. Drujaner=Hamp bliver indført og Vinteren paa Slæde, og strax lagt ind i Borgernes Magaziner, hvor den bliver tilgavns renset, offentlig vraget. og tilsidst bundet i Bundter, hvert med 8 Baand og omtrent paa 4 Skippund. J Henseende til dens Beskaffenhed kan man ikke skille den fra Reenhamp. Pashamp kan hverken henregnes til Reenhamp eller til Drujaner=Hamp. Der gives saavel Polsk som Drujaner Pashamp. Reenhamp har 10 Baand. Udskudhamp falder af Reenhampen, og har 8, den Polske Pashamp 7, og den Lieflandske Pashamp 6 Baand. Af den Liestandske Hamp kan sielden udbringes meere, end Pashamp. De bedste Sorter Hamp kommer fra Ukraine, Polen og Hvidrusland; dog er den Ukrainske, som den længste og sterkeste, den bedste af dem alle Baandene ere altid af samme Beskaffenhed, som Varene. Hampe Vragningen, saaledes som den nu er, har afgangne Oldermand Arend Berend indrettet Hampen faaer et Brædt til Merke, paa hvilket staaer Sælgerens, Vragerens og begge Binderes Navne, samt de Bogstaver Reller Prindbrændte, eftersom det er enten Reen= eller Pas=Hamp. Et Skippund Reen Hamp koster omtrent 12 til 13, Drujaner Hamp 12, og Paahamp 11 til 11 1/2 Rdlr. Tors er Hampeblaar. og bliver, foruden sine 5 Baand, omvundet med Kabbelgarn. Samme staaer og under offentlig Vragning, og bliver merket med en eneste Nøgel. For endeel Aar siden har den ordinaire Tors gandske ophørt, og der bliver intet udført, uden hæglet. Skippundet; koster omtrent 4 Rdlr. og derover. Hør, 1) Densaner=Rakitsker er det fineste Slags, kommer fra Egnen af Sebbisch, Drujen og de Polske Naboepladse. Enden paa hvert Bundt allene er los. Hovedet paa den er ikke allene bundet, men endog om viklet med tynde Snorer. Hvert Bundtiveyer og rent 20 til 23 Pund, og indeholder mestendeels 6 Dukker. Skippundet koster omtrent 23 Rdlr. 2) Det, som falder af dette Slags Hør, og er slettere, kaldes Badstudeng schnetten, og bliver bunden i Riga, efter at det er bleven vraget, siden det ikke har den Egenskab, som forbemældte Slags. Bundterne har samme Skil kelse som Ristentrebaands og Rostetsk Hør, til Forskiel faaer den af Vragerne et Snit under Speylet. Speylet er det Baand, som sidder under Hovedet paa Hør reen, hvilket ved denne og foregaaende Slags, saavelsom og ved Ristentrebaands Hørren, bliver lagt bredere udfra hinanden. Skippundet koster omtrent 20 Rdlr. 3) Ristentrebaand=Hor er slettere, end den foregaaende, og koster omtrent 15 Rdlr. 4) Litthaulsk Rakisker holdes ofte for at være ligesaa god, som Drujaner=Rakitsker, kun den Feyl har den, at man i Blomstertiden maae asse vel paa den, at den ikke ligger for tet paa hinanden, da den letteligen kan antænde sig. Aarsagen er, fordi den er bunden med vaad Haand; den bliver overmaade heed, og deraf rød, guul og fordærves. Den bliver bundet ligesom Orujaner=Rakitsker, dog ikke med saa fine Snorer om Hovedet. 5) Det, som falder heraf, kaldes Badste hen Paternoster, har et eget Baand, i det Enderne at tid blive fast jorte med en Strikke, og hængte tilsammen med det følgende Bundt. Af denne Hør koster Skippundet gemeenlig 18 til 19, og af den foregaaende 22 til 23 Rdlr. 6, Marie borger=Hor har sterke Taver, og er særdeles god, hvorfor den kan agtes lige med Drulaner Rakitster; den bliver mestendeels brugt til Seyldug, og koster 22 Rdlr. Skippundet. Deraf falder Geschitten Mar enborger eller Bauergeschnitten Hør, der er sielden saa god som Badstubengeschitten, koster omtrent 19 Rdlr., har ligesaadanne Baand, som sidstmældte, og bliver ligeledes vraget med et Snit i Speylet. 8) En vis Egn i det Drujenske leveret gandske kort Hør, hvilker allerede bringes baade hæget og slettet til Torv, sælges ikkun til Sverrig og Danmark, og kaldes flettet Hør. Det bedste Slags deraf bliver betalt ligesom Drujaner=Rakitsker. 9) Hilliggenhør kommer fra Pleskow, dog er paa nogen Tid ingen stor Handel blevet dreven dermed. Naar den er vraget, bliver den bedste Sort deraf regnet iblandt Marienborger, den anden iblandt Geschnitten Marienborger, og den tredie iblandt Ristenhør. 10) Liflandsk Trebaands=Hør er det sletteste Slags, og koster omtrent 11 Rdlr. Skippundet. Dog maae man undtage den saa kaldede Gerechtigkrits= og Hof=Tre baands=Hør, der bliver betalt ligesom det fineste Slags Drujaner=Rakitsker. Den bliver bundet med tre ordinaire Snorer af Hør, hvoraf den og har sit Navn. - Hørblaar bindes i Hoveder, og indsyes i Maatter. Der gives Litthaulsk og Lislandsk Blaar, det første Slags af Polsk, og det sidste Slags af Liflandsk Hør. Potaske gives der to Slags af, den saa kaldte Blaa, som kommer fra Polen, pakket i Fade paa 5 til 7 Skippund; den kaleinerede eller Kiedelaske kommen i Fade fra 2 til 3 Skippund. Der gives hvid, grøn og perlefarvet Kiedelaske; den sidste holdes for at være den bedste. Af begge Sorter har man tre forskiellige Slags, som ere bestemte i den Rigaiske Potaske Vragning: 1) Dobbelt Nagel, den bedste, er merket med to over hinanden liggende Nøgler; 2) Enkelt Nøge, har sit Navn af den enkelte Nøgel, som Vrageren har merket Fadene med; 3) Vraggods, det ringeste Slags, som merkes med Mr. Weidaske kiøbes Læsteviis, hver Læst bestaaer af 12 Tønder. Af denne Aske gives Kron, Bullen. Vrag og Vragsvrag. Det første Slags merkes med en Sirkel, Bullen med et Kors, Vrag med en Stræg, og Pragsvrag dermed, at man indhugger i Bunden, med en Øxe. Vognskun, Egetræe, som er klovet, naar det skal passere for Kronskud, maae det være 14 hollandske Fod langt, og derhos 11 Tommer tykt og 13 Tommer, bredt. Det bliver merket med to over hinanden lagte Nøgler. Det, som ikke har den angivne Proportion, merkes med Wr. Molenroeden er et Hollandsk Navn paa det Tømmer, som er udueligt formedelst nogle Feyl, f. Ex naar det er krumt, eller er for smalt i Topenden, eller for knastet oventil og dl. Saadant Tømmer maae være 80 Hollandske Fod langt og derover. Det, som i Midten trummer sig temmelig sterk, giver man et Fortrin for det, som er lige. Fortsættelsen følger.)