Berlingske Tidende, 1809-06-01
Wien, den 13de Maji. Den 10de om Morgenen Kl. 9 viste Keiseren sig for Wiens Porte med Hertugen af Montebellos Korps paa samme Time, samme Dag og netopeen Maaned efterat den østerrigske Armee var passeret Jn- Den 5te Maji havde Erkehertug Marimiliam, Keiserens Broder, en ung Prinds paa 26 Aar, uden Erfaring men af en fyrig Characteer, overtaget Kommanden i Wien og udstedt nogle Proclamationer. J hele Landet var det Rygte almindeligt, at alle Forskandsninger omkring Staden skulde besættes med Kanoner, at man opførte Redouter, at man arbeidede paa forskandsede Leire og at Staden var bestemt til at udholde en Beleiring. Keiseren kunde neppe troe det at en i Aaret 1805 af den franske Armee saa ædelmodig behandler Stad, og Jndvaanerne, hvis gode Tænkemaade og Fornuft ere bekiendte, kunde være svermerske i den Grad, at de vilde bestemme sig til et saa daarligt Foretagende. Det var Ham imidlertid en sød Tilfredshed, at en Mængde Folk gik ved Nærmelsen til Wiens uhyre Forstæder den franske Armee i Møde og modtog den som Venner. - General Couroux trak igjennem Forstæderne og General Tarreau bega sig til Esplanaden, som adskiller dem fra Staden. J det Øieblik, han viiste sig, blev han modtaget med Jld af Smaageværer og Kanonskud, og saaret. - Af 300000 Jndvaanere, som udgiør Wiens Befolk, ning, indeholder den egentlige Stad, som er omgivet med Bastioner og en Contrescarpe, neppe 30000 og 1300 Huse; Stadens 8 Qvarterer, som endnu stedse kaldes Forstæder og have Retranschementer til Landsiden, indeholde 5000 Huse og over 220000 Jndvaanere, som trække deres Underholdning af Staden, hvor Magasinerne ere. Er kehertug Marimiliam havde aabnet Registre for de Jndvaanere, som vilde forsvare sig. Blot 30 Mennesker lode sig indskrive, alle de øvrige afsloge det med største Uvillie. Skuffet i sine Forhaabninger ved denne af Wienerne udviste Fornuft lod han 10 Batailloner Landeværk, og 10 Batailloner Linictropper komme, ialt 15 til 16000 Mand og indsluttede sig i Wien med disse Tropper. - Hertugen af Montebelle lod ham opfordre ved en Adjutant; men Slagtere og nogle hundrede Dagdrivere, Erkehertug Marimilians Drabantere, styrtede sig ind paa Parlementairen og en af dem saarede ham. Denne Usling, der havde udøvet en saareløs Handling, lod Erkehertugen paa Offcerens Hest, omringet af Landeværnet, føre omkring i Staden Triumph. - Efter en saa uhørt Fornærmelse af Folkeretten saa man i Staden det skrækkeligste Skuespil af tostridige Partier, og en Stad, som havde vendt sine Vaaben imod deres egne Medborgere. Den til Gouverneur i Staden udnævnte General Andresssy organiseerte Municipaliteter i hver Forstad og en Nationalgarde imod Slettænkende m.m. - General-Gouverneuren lod en Deputation fra de 8 Forstæder komme til Schønbruun; Keiseren gav den det Ærende, at afgive et Brev fra Prindsen af Neuschatel til Erkehertug Marimi liam. Han lagde de Deputerede paa Hierte, at forestille Erkehertugen, at dersom han vedblev at skyde paa Forstæderne og en eneste Jndvaaner derved tilsatte Livet, vilde denne Rasenhed, denne Forbrydelse imod Folkene for stedse sønderrive ethvert Baand, der knyttede Undersaatten til sin Souverain, - Den 11te om Morgenen, Kl. 10 gik Deputat, men til Staden og man bemærkede den Ankomst blot af den fordoblede Fyren fra Voldene, som kostede 15 Jndvaanere og kun 2 Franske Livet. Keiserens Taalmod tabte sig nu. Han begav sig med Hertugen af Rivoli til den Arm at Danau, som adskiller Promenaaden, Prater og Forstæderne, og befalede 2 Voltigeur=Compagnier at indtage en lille Pavillon, som liggenved venstre Donaubred, for derved at komme til at slaae en Broe Grenadeer=Bataillonen, som forsvarede Overgangen, blev forjager af disse Voltigeurer og Kartetskerne af 15 Kanoner. Kl. 8 om Aftenen var Panillonen taget og Broen sammensat. Capitain Pourtales og H. Susald, Adjutanter hos Prindsen af Neuschatel og General Bondet, svømmede først over, for at afhente Fartøjerne paa den modsatte Bred. Kl. 9 om Aftenen begyndtes Bombardementet ved atterie af 22 Haubitzer, som var anlagt 100 Toiser fra Staden. I mindre end 4 Timer bleve 1800 Bomber indkastede og snart syntes den hele Stad at staae i Luer. Man maa have seet Wien, de høie Huse, de snevre Gader, for at kunne giøre sig en Forestilling om den Uorden og den Elendighed, som Bombardementet maatte anrette. Erkehertug Maximiliam havde om Morgenen Kl. 1 ladet en sluttet Kolonne af 2 Batailloner marschere frem, for at tilbagetage den Pavillon, som dækkede Broens Anlæggelse; men begge Voltigeur=Compagnierne, som havde Pavillonen i Besiddelse, modtoge Fienden, med sikkre Skud, og deres Jld tilligemed Jlden fra de 15 Kanoner paa høire Bred fældede en Deel af denne Kolonne, hvorpaa de øvrige flygtede i stor Uorden. Ved dette Bombardement tabte Erkehertug Marimiliam al Sands, især da han erfarede, at vi havde passeret en Arm af Donan og vare paa Marschen til at afskiære ham Tilbagetoget. Han flygtede først over Broerne og den meget agtværdige General Ortilly, erføer først efter Erkehertugens Flugt, at han nu havde Kommands over Staden. Den 12te i Dagbrækningen lod denne General forkynde ved Forposterne, at man skulde ophøre med Jlden og at en Deputation skulde blive sendt til Keiseren. Denne Deputation blev forestilt Hs. Majestæt i haven ved Schønbruun. Keiseren forsikkrede sammes Medlemmer om sin Beskyttelse, beklagede den Ulykke, der var paaført dem ved deres Gouvernements umenneskelige Fremfærd, som havde udsat Hovedstaden for alle Krigens Elendigheder, og istedet for at være Folkets Konge og Fader havde viist sig som dets Fiende og Tyran. Hs. Majestæt tilkiendegav, at Wien skulde blive behandlet med samme Skaansel som i Aaret 1805. Deputationen besvarede disse Forsikkringer med Yttringen af den dybeste Taknemlighed. - Kl. 9 om Morgenen besatte Hertugen af Rivoli Leopoldsstaden med Divisionerne St. Cyr og Boudet. Jmidlertid sendtes Generallieutenant Oreilly, Generallieutenant Devaar og Oberst Belloute, for at underhandle om Capitulation. Denne blev undertegnet samme Dags Aften og den 13de, Kl. 6 om Morgenen, tog Grenadeerkorpset, Ondinot, Staden i Besiddelse.