JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
En meget øvet Ungdomslærer, forsynet med udmærkede Anbefalinger, der med Held har demitteret flere unge Menneskeer til vore lærde Skolers Mellemelasser, ønsker en Huuslærer-Plads til 1ste Mai. Hr. Commissionair Hansen i Aarhuus anviser den Søgende, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Masker af Pap og Vox til Fabrikpriser en gros, hos Mendel Hirsch & Comp., NeuenstenwegNo 9 i Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Fremdeles anbefale vi os med alle til i det optiske Fag henhørende Artikler, saasom: Briller af alle Slags, Lorgnetter, Thermometre med Glas & forsølvede Scala, dito med Buxbom; endvidere: Aræometre, Alkohlometre, Sacharometre for Øl og Edike, fyldte Thermometer-Rør og ufyldte Barometer-Rør, Alt af hvidt Glas, &c. Jdet vi forsikkre reel og prompte Behandling, see vi Bestillinger imøde. Ovennævnte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Klæde-Udsalg. Mit Lager er i disse Dage paany blevet forsynet med et stort Parti saavel uden, som indenlandsk Klæde i alle Qvaliteter og Farver. Tillige har jeg modtaget alle Sorter uldne Buckskin og Kirsey, saavel graat som blaat meleret. Alt sælges til de billigst mulige Priser hos Julius Dessauer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Silkefarvning. Nogle, som maatte have Lyst til at lære Silkefarvning i alle Farver, kunne for en billig Priis lære samme practisk af mig i 3 til 4 Dage, uden videre Redskaber og i deres eget Huus, naar man melder sig hos mig i mit Logis hos Hr. Værtshuusholder Hansen paa Fiskergade. L. Schneiders, kgl. privil. Silkefarver fra Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Kongeligt Classelotteri. Til første Classe, der trækkes den 9de Februar, kan dagligen i min Collection Lodsedler erholdes for 2 Rbd. Stykket. W. J. A. Leverkhuusen. Mindegade 8 340.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Da Stamperiet i Egeberg Mølle nu har taget sin Begyndelse, og samme paa Grund af nye Jndretninger expederer hurtigere end hidtil, saa bedes Enhver som ville forunde mig deres Søgning, at indlevere deres Vadmel enten til Kjøbmand H. Nielsen, boende lige for Smedegaden i Horsens, fra hvem det expederes paa 8te Dage, eller ogsaa til Undertegnede. Egeberg Mølle pr. Horsens, i Januar 1846. J. H. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
En lille Bolig tæt udenfor "Jarlsminde ved Stautrup, bestaaende af 3 Værelser og øvrige Beqvemmeligheder og med tilhørende Have, passende for en Enke eller lille Familie udenfor Bondestanden, kan til førstkommende Paaske Flyttetid erholdes for billig Leie. Man behage at henvende sig til Eieren af "Jarlsminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Huusleilighed ønskes til førstkommende Flyttedag af en Familie udenfor Haandværkstanden, paa 2 a 3 Værelser &c. Adressecontoiret modtager Billet mrk. J.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Den averterede Plads for en Postfuldmægtig paa et Postcontoir i Sjælland, er nu besat. Saafremt Vinteren tillader det, afseiler Skpr. P. Thuesen om 14 Dage fra Middelfart til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-06
Hos D. Brøchner faaes: Gæn, æsthetisk Aarbog for 1846, udg. af P. L. Møller, 16 Mk. 8 s.; Fanatikerne i Sevennerne, af Eugene Sue, 13 D., 28 Mk. 8 s.; Oehlenschlägers Tragoedier, 19 Bd., 8 Rbd.; Ochlenschlägers Digterværker, 16 Bd., 6 Rbd.; Shakspeares dem. Værker, overs. af P. Foersom og P. F. Wulff, 15 Lev., 2 Rbd. 8 s.; Beckers Verdenshistorie, ovs. af J. Riise, 1-12 Bd., 15 Rbd. 28 s.; Jngemanns saml. Romaner, 4 D., 4 Rbd.; Dr. Harms Prædikener over Johannis Aabenbaring, overs. af L. C. D. Westengaard, 5 Mk.; I. G. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, fordansket og ledsaget med Anm. af C. Dalgas, 15 Mk.; Om Engvanding, en Opmuntring for Bønder til deres Enges Forbedring, af S. C. Patzig, overs. af C. V. Feddersen, 4 Mk.; Den videnskabelige Realskole i Aarhuus, Beretning og Forslag af Cl. Funch, 3 Mk.; Almindelig Brev-, Comptoir= og Formularbog, udg. ved Carl Schack, H.R. Gruner, m. fl.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
No 26. af den 2de Februar. Løverdagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Blandinger. J Pensylvanien er udbrudt en lille Qvinde krig, Fabrikpigerne i Bomuldspinderierne have nemlig gjort Oprør. De forlangte Formindskelse af Arbeidstiden og Forhøielse af Lønnen. J store Skarer droge de til Fabriken i Blackstoke, for at tvinge de derværende qvindelige Arbeidere til at gjøre fælles Sag med dem. Stadens Mayor søgte at stille de Forbittrede tilfreds; men hans Stemme blev snart overdøvet af Pigernes Skrig. "Giv ham en Tryksexten for den Prædiken!" raabte man. Denne Opfordring gjentoges fra alle Kanter, og 45 Fruentimmer traadte frem af Mængden, for tjenstvillig at udbetale Majoren Anviisningens Beløb. Al den stakkels Mands Anstrængelse, for at gjøre sig forstaaelig, var forgiæves. Saasnart han blot aabnede Munden, for at sige: "Mine Damer!" nødte strax en Salve af Snavs ham til at lukke den igjen. Øvrigheden befandt sig i den største Forlegenhed: at anvende Magt mod disse rasende Fruentimmer, var umuligt, og uhindret strømmede den oprørske Skare frem, for at trænge ind i Fabriken. Eieren og hans Folk vilde forbyde de Fremtrængende Jndgangen; al Modstand var unyttig. – Døren blev sprængt, - Besætningen overgav sig paa Naade og Unaade, og Arbeiderne bleve tvungne til, at slutte sig til den rebelske, seierrige Qvindeskare, der voxede med hvert Øieblik. Endnu da Efterretningen afgik, var Oprøret i fuld Gang, og Fabrikeierne ville udentvivl have seet sig nødsagede til at give efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
"Courier de Bresil meddeler udførlige Efterretninger og Opdagelsen af de nye Diamantgruber i Sin cura, der, indtil 1ste Mai f. A., allerede havde leveret 400,000 Karat Diamanter. En Negerslave, som før havde arbeidet i Diamantgruberne ved Tejuco, og nu i hiin Egn, vogtede Faar, bemærkede, at Grunden lignede den, hvori han tidligere havde søgt Diamanter, Han søgte og fandt adskillige Diamanter, med hvilke han tilte til Bahia, for at sælge dem her. Man fængslede ham som Tyv; han udveeg. Man satte efter ham, og saaledes fandt man disse rige Gruber, der tildeels ere ganske nær Jordskorpen, og hvori nu 30,000 Mennesker lede efter Diamanter, der størstedeels ere af det reneste Vand og meget skarpt krystalliserede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Vicekongen af Ægypten bortgifter i denne Tid sin yngste og kjæreste Datter. Formælingsfestlighederne minde om Eventyrene i 1001 Nat. Hele otte Dage er der frit Taffel for alle Fattige i Cairo; hele otte Dage ere alle Europæere budne til Gjæst hos Paschaen, og Haremet og dets Herligheder ere aabnede for de europæiske Damer. Den italienske Opera fra Alexandrig faaer 25,000 Francs, for at synge i Caro i disse Dage. Nyseelænderne udøve de største Grusomheder mod de Europæere, som falde i Hænderne paa dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
En engelsk Sølieutenant Philpott, en Søn af Biskoppen af Exeter, blev først paa det Grusomste lemlæstet, og derpaa stegt og spiist. Samme Skjæbne have de fleste fangne Englændere havt De europæiske Jøder ere ved en Forening af Troesbrødre blevne opfordrede til at grunde en jødisk Coloni i Amerika paa Actier a 100 Th. Tre Afsendinge skulde da i Amerika kjøbe en Landstrækning, der kunde ernære indtil 2 Millioner Mennesker. Man har desang. fornemmelig henvendt sin Opmærksomhed paa de i Rusland og Bayern, under den religiøse og borgerlige Friheds undertrykte Tilstand, lidende Troes fæller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Dværggeneralen Tom Thumb har faaet en Rival i en 42-aarig Spanier, der kalder sig Don Francisco Hidalgo, Lilleputianernes Konge, og udgiver sig for den mindste Konge i Verden, da han kun er 29 Tommer høi. Han lader sig for Tiden see i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Nys har man i Paris fængslet en af Nutidens første Lommetøve, Monsieur Noire. Brødrene Noire have, paa deres Viis, en næsten europæisk Navnkundighed. Den Ene lever i Brüssel, og gjør i Brystnaale. Ligesom andre Menneskeer have deres bestemte Metier, saaledes befatter han sig udelukkende med at skjæle Brystnaale, og har der bragt det til en utrolig Færdighed. Hans Broder i Paris, som nu er fængslet, gav sig ene og alene af med, at skjæle Portefeiller. Det vidste Politiet og havde længe vidst det, men aldrig været istand til at gribe ham i Gierningen. Politiet vidste ogsaa, at han, afvigte Sommer, reiste til Stolzenfels, for at benytte Festlighederne her paa sin Maneer; men det kunde ikke forhindre det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Den unge Dronning af Spanien - hedder det i en fransk Avis – begynder nu at kjede sig ved sine Dukker og at interessere sig for unge Cavalierer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
En riig Dame i Forstaden St. Germain i Paris havde i Aaret 1840 giftet sig med en ung, uformuende, men aandrig og dannet Mand, som levede af Miniaturmaleri. Dette Ægteskab var meget lykkeligt. For kort siden kommer en Gensd'arm-Officier til Damens Landsted og underretter hende om, at han har det Hverv, at forfølge nogle Personer i hendes Omgivelse, som Politiet havde mistænkte. Damen bliver bestyrtet; men Officieren beroliger hende med den Forsikkring, at han, for han skrider til Udførelsen, af sit ubehagelige Ærinde, vil oppebie hendes Mands Tilbagekomst, som var gaaet ud tidligt om Morgenen. En halv Time efter kommer Denne. Men idet han træder ind, fremtager Officieren en Pistol, holder den imod ham, og tilraaber ham: "De er en undvegen Galeislave. Jeg arresterer Dem i Lovens Navn." Destoværre var det ingen Misforstaaelse. Den unge Mand som tidligere havde gjort sig skyldig i Falskneri, havde virkeligen det berygtede Mærke T. F. paa sin Skulder og var flygtet fra Slavehuset i Brest, hvori han var inddømt paa flere Aar. Han blev udreven af sin ung Kones Favn, lagt i Lænker og bortslæbt. Han var bleven forraadt af en gammel Elskerinde, hvis Taushed han hidtil havde kjøbt med store Pengesummer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
En i Antwerpen boende Englænder fik i disse Dage et Besøg af tre Londonner Advocater, som bragte ham Efterretning om, at der var tilfalden ham en Arv af 150 Millioner Francs, der ere anlagte i den engelske Bank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Den nylig afdøde Hertug af Modena har, ifølge Wienerblades Beretning, efterladt 200 Millioner Gylden i sit Skatkammer, og endda – tilføies der velsignes han ikke af sine Undersaatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
J Warschaus Citadel har nylig en Statsfange, for at gjøre en Ende paa den haarde Behandling, han maatte lide, opbrændt sig. Da han intet Middel havde til, paa nogen anden Maade at tage Livet af sig, saa havde han sat en Lampe under sin Seng, og ladet sig selv og denne fortære af Flammerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Ved de polske Undersøgelser anvender man et russisk Middel. Naar en Arrestant ikke vil bekjende, saa synker han pludseligt igjennem Gulvet, lige til Hovedet. Nedenunder staae to Stokmestere, der tiltale Delinqventens Nederdeel saalænge, til Hovedet oppe i det andet Værelse forbarmer sig og bekjender Alt hvad man vil have. Før kaldte man det Tortur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Fra Cölln og Dusseldorf meldes, at Rhinens Vande stige paa en foruroligende Maade. Ved sidstnævnte Stad havde Rhinen ved sidste Posts Afgang, derfra en Høide af 24 F. 5 T. Hele den lavere Deel af Staden var oversvømmet. Det samme skrives fra Dresden og Elbstrømmen, der havde sat en Mængde Landsbyer under Vand indtil Husenes Tag skjæg. Og fra Byemen skrives den 30te Januar, at Weserflodens Vande stige til en foruroligende Høide, og at stor Skade er uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Fyrstbiskoppen af Breslau har givet sine Geistlige Tilhold om, ei at antage Huusholdersker, som ere under 30 Aar gamle, paa det Colibatets Ære kan opretholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
J Berlin er udkommet et Carricatur-Billede, forestillende en Vægtskaal, hvorpaa Jenny Lind (Geni Lind, som hun ogsaa kaldes der) og Johannes Ringe prøve, hvem af dem der veier meest. Ronges Skaal gaaer betydeligt tilveirs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Kongen af Preussen har til Julegave foræret sin Gemalinde et Halsmykke af Brillanter og Saphirer af 30,000 Dalers Værdi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
"Colditzer Wochenblatt fortæller atter et Exempel paa, at en sextenaarig Pige er paa et Bal falden død omkuld, som en Følge af stærk Snøring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
J "Bremer Zeitung" meldes, at den danske Regjering har i Sinde at gjøre et nyt Colonisationsforsøg, med de nicobarske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Gjennem Hamborg passerede forleden 25 unge Holstenerinder, som vare hjemsendte fra Berlin, hvor deres Næringsvei, ved Bordellernes Lukning, var standset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Paa den Kiel-Altonaer Jernbane har en feed Stud, der, som Passageer, gjorde Reisen til Altona med, løsrevet sig fra Strikken, hvormed den var bunden, og, ved at springe ud, brækket Halsen. Eieren vil søge Directionen og Skadeserstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
J Altona forefaldt, for nogle Dage siden, et interessant Optrin. En ung Pige indkjøbte en Mængde Varer i en Boutik, Kjoletøier, Lærred, Baand osv. Hun pruttede ikke, men lod Kræmmeren rask skjære af og pakke ind. Omsider løb Regningen op til 200 R. Kræmmeren bliver betænkelig og spørger, om hun ogsaa har saamange Penge hos sig. "O ja, svarer hun muntert: jeg har flere end dem!" Nu faaer han Mistanke om, at hun maa have begaaet et eller andet Tyveri, sender Bud efter Politiet, og indvikler Pigen i en Samtale, indtil en Politiofficiant indfinder sig. Nu forsikkrer hun, at have vundet 500 i Lotteriet, men det maa undersøges. Man trækker altsaa den arme Pige til Collecteuren, en gammel ærlig Jsralit. Neppe seer denne hende komme med Politiet, før han, forvirret og hastig, skriger: "Det er godt, at De kommer, mit Barn, Jeg har ladet søge efter Dem allevegne; jeg har regnet feilt; De skal have 300 1/4 endnu saameget har De vundet."(Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Den 25de Jan, saaes fra flere Høidepunkter i Omegnen af Pløen en stærk Jld i Retningen af Preetz. Som man senere har erfaret, skal Herresædet Helenenruhe være afbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
De Borgere i Eckernførde, der ere utilfredse med de af Magistraten præsenterede orthodoxe Candidater til det ledige Præste-Embede, have ifinde, ifald der virkelig skulde blive paa nødt Menigheden en Saadan, at udtræde af samme og at constituere sig som en fri, protestantisk Menighed, samt vælge sig selv en Præst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Staden Slesvigs 17 Læger have i Forening udstædt en Bekjendtgjørelse, hvori de erklære: at de finde det billigt, at Enhver, der for Eftertiden ønsker at bruge dem som Huuslæger, og derfor at honorere dem eengang for hele Aaret, bestemmer dette Honorar til idetmindste halvanden Procent af sine aarlige Jndkomster, og ikke under 4 Specier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Forlangt Jndrykkelse. Jndlæg i den Aalborgske Theater-Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
J det jeg, efter Løvte, tillader mig at fremstille de ubehagelige Conflicter i Aalborg Theater den 9de Januar, samt Anledningen til samme, maa det være mig tilladt, at forudskikke den bemærkning, at det i Almindelighed er en mislig Sag, og et lidet lønnende Arbeide, for en Skuespiller, at tage til Gjenmæle mod Theater-Critikker, enten saa disse - hvad ikke sjeldent er Tilfælde - indeholde, enten en overdreven Roes, eller en umotiveret Dadel. Jeg skulde derfor vist ikke have uleiliget hverken Publicum, eller mig selv, med disse Linier, dersom ikke den ærede Redacteur af Aalborg Stiftstidende ved idelige og eensidige Gjentagelser (vide Aalb. St. Td. No. 6. 8, 14, 15 & 17), som derfra forplantedes i de fleste af Landets respective Blade, havde paadraget mig en ualmindelig Opmærksomhed, som ingenlunde kan være mig behagelig, med Hensyn til Maaden, hvorpaa det har behaget ovennævnte Redact, at omtale mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Det Aalborgensiske Publicum er saa nøie bekjendt med facta, at jeg i dette har fundet mit bedste Forsvar; men da jeg ikke tør haabe, at dette kan være Tilfældet andre Steder, og man derfor muligen dømmer min Færd kun efter de Beretninger Aalb. Stiftst. har givet derom, har jeg anseet det nødvendigt, at fremkomme med nærværende Referat. Ved min Udførelse af Felix Sandrus Rolle i "Den letsindige Løgner, tillod jeg mig at indlægge to Münchhaustader, som jeg vidste vilde finde Behag hos Publicum, der tidligere kjendte disse, og hos hvem de tjente til almindelig Moroe. At disse to Tilsætninger eller Forandringer vare ligesaa uskyldige, som tilladelige, og ikke laae udenfor Stykkets, eller den i Stykket fremstillede Hoved persons Characteer, maa jeg paa det bestemteste paastaae, og afviser derfor de Jnsinuationer Hr. Roe, paa en saa smage og aandfuld Maade, i denne Henseende fremkommer med i No 6 af oftnævnte Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
At Skuespilleren i Regelen ikke maa tillade sig, ved Tilsætninger eller Forkortninger, at forandre en Forfatters Arbeide, veed jeg fuldkommen vel, men ligesom enhver anden Regel er denne heller ikke fri for enkelte Undtagelser, og at det navnlig ved ældre Oversættelser ofte er blevet indrømmet, og aldrig (uagtet det hyppigt er skeet, saavel paa større, som paa mindre Theatre, at Skuespillere have tilladt sig stige Friheder, – saavidt mig er bekjendt, – er blevet dadlet, - veed jeg ogsaa, NB. naar ikke disse Forandringer ere fremstaaede paa Rollens eller Sømmelighedens Bekostning. Den første Tilsætning, jeg gjorde i ovennævnte Rolle, bestod i, at jeg istedetfor at fortælle, at jeg engang ved paa en Sælhund, fortalte, at jeg red paa en Crocodille." *)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Den anden Tilsætning var den bekjendte Anecdote og en Ring, der, tabt i Havet, atter blev fundet efter nogen Tids Forløb i Jndvoldene af en Fisk; - istedet for en Ring forandrede jeg det til en Pennekniv, da der just i Rollen bliver talt om en saadan, som "Advocat Loder", efter den opdigtede Duel, er løben bort med i Brystet. At jeg endvidere, hvor"Løgneren fortæller, at han er bleven udnævnt til "Kammerraad, forandrede denne Titel til Hofjunker, troer jeg ligesaalidet at have paadraget mig noget Ansvar for, hver Titel kan vel være god for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Ligesom jeg i det Ovenstaaende troer at have godtgjort, at jeg, hvad de der omtalte Tilsætninger angaaer, har været i min gode Ret, idet jeg ikke er traadt udenfor Sømmelighedens eller Velanstændighedens Grændser, saa maa jeg tillige tilstaae, at jeg ved en ufrivillig Yttring, som undslap mig, har gjort mig skyldig i en Forseelse, idet jeg alluderede til et i Theatret tilstedeværende Jndivids Stilling paa Tilskuerpladsen, – (hvortil jeg dog maa bemærke, at dette ogsaa skeete, uden at afvige fra den Rolles Characteer jeg havde at fremstille) – da det ikke tilkommer Skuespilleren fra Scenen at critisere det tilstedeværende Publicum, – (den paagieldende Personlighed kan naturligviis ikke tjene mig til Forsvar, da det jo her blot gjelder Principet i Almindelighed). Disse ere de Forseelser, jeg har begaaet, og heri fandt Hr. Roe, – efter hvad jeg har flere Grunde til at antage, en forønsket Leilighed, til at omtale mig paa den haanligste Maade (vide Aalb. Av. No. 6) og det uagtet han ikke engang selv var i Theatret bemeldte Aften. Dette Hr. Rees Referat ansaae Publicum for saa overdrevent og skaanselløst, at det vakte en almindelig Jndignation, og denne gav sig Luft næste Spilleaften, ved at modtage mig med en ualmindelig stærk Acclamation, hvorimod den Person, der troede sig fornærmet af mig - (denne Tro fik han først i Hænderne efter at have læst Avisen No 6), understøttet af en Bogbinder og en Gjørtler, opponerede ved at pibe, hvortil Hr. Röe uden Pibe, men efter bedste Evne assisterende Pibelyden, (vide Aalb. Av. Nr. 14) havde sluttet sig. ** Denne Kamp, om den kan kaldes saaledes, naar 4 kjæmpe mod idetmindste 150, varede længe, og da de fire Herrer vedbleve at lade deres Færdighed høre Her maa jeg bemærke, at jeg for circa 4 Aar siden, medens jeg var i Hr. Skuespildirecteur Müllers Engagement, under mit Sommer=Ophold i Kjøbenhavn, havde medbragt Stykket: "Den letsindige Løgner, for at formaae Hr. Cand. Borgaard til at foretage nogle Forandringer deri, deels ved at stryge enkelte Replikker og indsætte andre istedet; blandt disse maa det have været Skjæbnens Jroni, at just dette "Sælhunderidt af ham blev indflikket; thi i Aalborg skal efter Forlydende nu for Tiden opholde sig en Person, der skal have fortalt, eller om hvem der fortælles at han har fortalt, at han i Vestindien har foretaget et "Crocodille-Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Det turde maaskee ikke være overflødigt at bemærke at Hr. Ree ogsaa ifjor ved en Redactions-Artikel gav Anledning til en lignende Opinions-Yttring, idet at Publicum ogsaa dengang modtog den paagieldende med og uden Piber, forhindrede dette, at Stykket kunde fortsættes, hvorfor Tæppet maatte falde. Da der efter en Pause var bleven nogen Rolighed, gik Tæppet atter op; men da den samme Støi, som ved min første Jndtrædelse, atter begyndte, ansaae jeg det nødvendigt, at udbede mig Tilladelse til at træde udaf min Rolle og henvende nogle Ord til Publicum, men - heller ikke dette formaaede jeg at fuldføre, da Een af Herrerne, ved at afbryde mig med Raabet "Hold Mund, paany fremkaldte Acclamationer med dertil hørende Pibe=Accompagnement. Hr. Röe siger herom, at jeg ved at omtale en specielt udhævet Mand, som Organ i den offentlige Mening, fremkaldte nye Uroligheder", – men jeg erklærer paa det bestemteste, at jeg, idet jeg omtalte Stiftstidendens Referat, som den nærmeste Anledning til den stedfundne Urolighed, ikke betjente mig af et eneste fornærmeligt Ord, hverken mod denne eller dens ærede Redacteur; at jeg under saadanne Omstændigheder, og afbrudt af saa velvalgte Ord, som: "Hold Mund!" ikke formaaede at udtale mig, som jeg havde ønsket, kan man vel neppe undres over.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-07
Hvad der tildrog sig iblandt Publicum indbyrdes denne Aften, maa den, eller de staae til Ansvar for, der have givet Anledning dertil, og jeg kunde saaledes slutte dette mit Referat, dersom ikke en Redactions=Artikel i Nr. 13 havde gjort mig det til Pligt, ogsaa at imødegaae nogle bemærkninger deri. Hr. Röe siger nemlig, at jeg ved atter at gjøre flaue Tilsætninger. - (disse bestode i, at jeg, ligesom første Gang, talte om at ride paa en Crocodille, og sagde Hofjunker, istedetfor Kammerraad), fremkaldte stærk og almindelig Hyssen; ligesom at min Fremkaldelse ved Stykkets Slutning ikke kunde udføres, uden at ledsages af stærk og vedholdende Hyssen." Dette tør jeg erklære for en aabenbar Usandhed, og gaaer vist herved ikke for vidt, idet jeg blot underskriver, hvad – (som vist heller ikke kan være Hr. Røe ubekjendt) - mange af de Tilstedeværende i Theatret den Aften - (Mænd, som vist hverken Hr. Röe eller nogen anden Redacteur tør driste sig til at kalde Raahedens Tilhængere) have yttret. Forinden jeg slutter, tillader jeg mig den Bemærkning: at jeg, – med Enhver der er noget bekjendt med vor Journalistik, har al Agtelse for Hr. Ree's Fortjenester og Dygtighed som Redacteur, men dette forhindrer ikke, at Hr. Röe kan feile, og idet jeg villigt indrømmer, at jeg har feilet, skulde Jntet være mig kjærere, end at bringe Hr. Ree tilfor sit Vedkommende at indrømme, at han ogsaa har begaaet en Feil, idet han ved at fælde en altfor haard og skaanselløs Dom over en Forseelse, som, om den end ikke burde forbigaaes med Taushed, dog kunde været omtalt paa en mindre haanende Maade, og som vist ogsaa turde finde nogen Undskyldning i de locale Forhold, og i det Krænkende for en Skuespiller, at see det ofte omtalte Jndivid i Aalborg Theater hver Aften med en fornem og dumstolt Mine at vende Ryggen til Scenen.