JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Førstkommende Tirsdag den 7de Octbr., vorder paa Børsen, ved offentlig Auction Kl. 12 Slet bortsolgt: Skibet Enigheden kaldet, fordt af Capitain Rogge, drægtig 81 Læster. Lige som samme nu sidst fra Vestindien er hiemkommen, og ved Hr. Justiceraad Thygesens Plads er beliggende, hvor samme tilligemed Jnventarium 2de Dage forinden kan tages udi Øyesyn. Fredagen den 10 Octob. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Sr. Jørgen Birks Pakhuus paa Christianshavn strax ved Snorredroen, ved offentlig Auction, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort, til de Høystbydende bortsolgt: 43 Fustager Caffe=Bønner. Som 3de Dage for Auctionens Holdelse, af Liebhaberne kan tages i Øyesyn i bem. Pakhuus fra Kl. 10 til 12 Slet om Formiddag. Torsdagen den 9de Oct., om Formiddagen imell. 9 og 11 Slet, skal ved offentlig Auction Anden Gang opbydes, og til den Høystbydende bortsælges Johann Michal Keils tilhørende, og i Teiglgaardstræbe beliggende Huus. Torsdagen den 9de Octbr. om Eftermiddagen, imellem Kl. 2. og 4 Slet, vorder ved offentlig Auction 4 og sidste Gang opbuden, og strax uden videre Auction absolut bortsolgt, Sr. Svend Jegends Gaard, med Tilhørende, udi store Kongensgade beliggende, hvilken Bygning udi Brand=Cassen er forsikret for 8000 Rdlr., og kan samme forinden under Haanden faaes til Kiøbs hos Eieren. Tirsdagen den 7de Oct. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 3 og sidste Gang opbydes og til den Høystbydende absolute bortsælges Sr. Hans Egidius Hansen Lihmes tilhørende Gaard i St. Pederstræde.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Onsdagen den 8de October førstkommende, om Formiddagen Klokk. 8 Slet, skal endeel Gods og Løsøre, samt nogle Boger, med videre, afgangne Gundel Marie Bisgaards, forhen afg. Ole Lynges Enkes Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsælges udi Stervboets til Leye havende Værelser, i Sr. Christen Gronkiers Huus paa Hiørnet af Dybensgade og Svaldergaarden. Catalogi er at bekomme hos Sr. Gron og paa Auctionsstedet. Mandagen den 13de October, skal salig Hr. Røbels efterladte 2de gode og vel conditionerede Bøger, ved offentlig Auction el ges udi Hr. Meels Gaard i Laxegaden, som forhen haver været beboet af Hr. Etasraad og Politie=Mester Torm. Catalogie faaes paa Auctionsstædet, og hos Mr. Müller i Grovsmedens Gaard paa Ulfeldts Plads.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
En Rise Chaise, som er saa god som nye, hvor den er til Kiøbs, kan gives Efterretning om her i Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Onsdagen den 8de October førstkommende, bliver endeel Ben galiske, Ostindiske og andre Kram=Vahre, bestaaende af adskillige Slags Silke Tøy, Klæde, ulden og linnet Garn, tilke Vester, broderte Mands- og Fruens Manskietter, Sye Silke, Traad, Baand, Bendler, blommede og andre Cammerduger, Netteldug, Ostindiske Tafter, fiine og grove Kniplinger, fløyels Manteliner, Mands-Strømper, røde og blaae Tørklæder, Sirtzer af adskillige Sorter, Murrisotta, Nanqviner, Sirtzaker, Callevaper, dito Forklæder, Durias, Paracal Hals=Tørklæde, Betellis, Uttisal. Murri, Madras=Tørklæder, Lærreder, Pelanger, gode Casse Bønner og Porcelain, Jtem endeel Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Træ=Vahre, Linnet, Gang Lin= og Senge=Klæder, Bøger med videre, om Formiddagen Kl. 8 Slet udi Sr. Hans Egholm tilhørende Gaard i store Fiolstrædet, ved offentlig Auction opbuden, og til de Høystbydende bortsolgt, og meldes til Efterretning, at Betalingen skeer imod Vahrenes Annammelse, eller naar paafordres, til fornævnte Hans Eegholm, hos hvem Catalogi og ere at bekomme førstkommende Torsdag den 2den October.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Onsdagen den 8de Oct. førstkommende, bliver udi Mad. Ballings Gaard i Gothersgaden, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Tin, Kobber, Messing med videre, samt en Careth, en Chaise, en Arbeids=Vogn, og endeel gode og vel conditionerede Bøger, alt efter Catalogie nærmere Formelding, som paa Auctionsstædet er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
En Capital, som er umyndige Børne Midler, paa 916 Rdlr. 2 Mk. 15 og en halv Sk., er nu til først forestaaende 11te Dec. at faae til Laans, imod forsvarlig Huuspant, første Prioritet og sædvanlig 5 pro Cento Rente. Hvem samme maatte behove til Laans, vilde behage derom at addressere sig til Velædle Hr. Amts=Forvalter Holm paa Hirschholm, eller og i Kiøbenhavn, hos Viinhandler Sr. Collin boende paa Vandkonsten. NB. En god og pyk. Thee Bohe Pd. 3 Mk. 4 s. a 3 Mk. 8 s. ligeledes er pyk. Congo Thee Pd. 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. Extra fiin 6 a 7 Mk. Pecco Thee 6 a 7 Mk. Pdt. Zion=Bioung Pd. 8 Mk. 8 sk. Smukke sine Theekopper, blaae og hvide emaillerede 11 a 12 s. Parret, bruun og blaae emaillerede med smukke Mønstere 12,13 a 14 s. Parret. Store Caffekopper, blaae og hvide emaillerede 19 a 20 sk. Parret. Caffebønner, reene, gode og velsmagende, Pd. 20, 22 a 24 s. Extra fine dito Pd. 26 s. Franske Martinique dito Pd. 30 a 32 s. Chinesisk Soya, Potten 2 Mk. 8 s. Brunsviger Pølser, Pd. 2 Mk. 8 s. Bombas Asia, Pd. 4 Mk. 8 s. Jtaliensk Citronsaft, Potten 3 Mk. 8 s. Engelske Sprit, i Ohl 16 s. Hvid Bønner, Pd. 4 s. Gode Fehmerske Bankebyg, Skiepp. 4 Mk. 8 s. med videre faaes til kiøbs i Viinkielderen under Comoediehuset. Anders Lund og Lauritzen i No. 13 under Børsen, sælger nu dette Aars hiemkomne beste The Bohe, Pundet for 3 Mk. 4 Sk., CongoThee 5 a 6 Mk., Pecco Thee 6 Mk. 8 Sk. a 7 Mk., Sagogryn 2 Mk. 4 s. Caffebønner 20 Sk., finere dito 22 til 28 Sk. Pd. J Hørboden No. 12 under Børsen hos J. C. Weisvoigt, er tilKiøbs: Thee de Bohe, Congo, Caffebønner og Preber til følgende Priiser, Caffebønner 20, 24 a 28 Sk. Pundet, extra Pych Congo, 5 Mk. 8 Skill., a 6 Mk. Pundet, og god gammel Thee de Bohe 3 Mk. 4 Skin. Pundet. 20 Gode og deelicate Flamske Sild, Sik 3, 4 a 6 Sk., faaes M. til Kiøbs, i Viinkielderen under Comoedie=Huuset. Fa No. 79. En En Kopenhagener Ocutsche, Zeitungen.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Freytags, den 3 October. Landag, paa 12 Saar. Dog Bairsrgens Havns Saanders 2de d. hed 1 a 2 Vægust, det en Admier af 22 Nachs paa at ans Tallog Amts fra Fransiskeman Flast, dog Haver Eticaltar 1.2 som Samme 7 Sælfra 10 2: La 22 3 Fol 14 a 24 4 Fr. Al. 12 om at Krigs Tor lag mere for Canctarn 4 ScheffBellere de da han Ende eme Hastianske Flags maa den 25 hed. Det Capitig at han vist naar Pactige, 5 12 22 11 se : 22 til: er man det Fran gade sin Engliskes, saadere tra HalindsKritsses paa sin særlig laaden. Den Pelte dealmeene den Cantin er, som Armee, Sanders, det da ters Catats paa 6 25, 22 3/4 at Fransiske Estadte ans 2 Schaffen a 6, 2 a 5 Kanal, 222 2 Fregation besehund, 15 Tog ret : Anklast aasem: Schiffe, das is dan en Jul paa Segel argangen vart, undlaan Gestatin 15 Constantage mit sig flere. Da Mars, maa Hart Sande Alsen Matr. Et For 4 Schiffe, Shernskorn, Sammresat, Dankirk 2 Destal, men de Fran sam, paa sit ma 20 Castaaende Aar, ansachen. Et selst 2det mig milde: 21 det Malt-Enge paa Estalte: 2 a dannen i de doch ans nant 5 Tomaa algetengen ist, auf dessen Hide er nanmage foruset.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Leipzig, den 18 Sag. Det Klaul, Preusisten hackasteten Hen. Com Madsen, Mares aar Killet forsages. Asen samt durch C. C. Hachmersm Naar afven anbefa18 Pas, : alt cirmas anslaaer nu den, 2de Glassen as ham Quatmagaa til Er ind udagStat, en saa Naches, 2de saa Tage, Hansten, Fra Saa 223542 a 3 Actere. Da 2 saa varden, saa han, det Fraser. 2 Alb., a 28 saa trerer, en paa Hausen Sche hasaa 12 en Maase smaa det Samt siden 1818, mange aa den og saa a 12 a 4 antages sal, midtigasels paa den Pamussen er 20 Garn som Sam, Nr 2 ma: J 24 den Fastan hanmaget af 22 Gassen, stian, Fran drian, and, mange ans dem Hause, tilhassen maaden, saalches anfalbrochen, til 34 32 dagen Wahaande Massactier Sar Dra T. Wasan formet loftslag aarden, das saa for 41 2 Gange af 2 s. At 13 Gar af dem Scha, 25 Alersret, 272 Amager, de insmittres Gemahe angelen med, Er handa Tale, som dem Hen. Commanderer sær Krigs gaa graden warden A. Wagnach sidstmindighin, under Ungde en Hat. Staa tum, Lazig, den 11 Sept. 1750.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Det Nach 52 Liigste. Men, nem 5 Skpr. St. Majeste det Krig, heden unste Stede dermittelst eines Angifterstra Parats, Alt tre Ka 3. Gesel haft der Klæste and Wissinanten, elligdegst gerudet. Man har disse Samtligaae, det Farsetage det Hr. Manal 2 Balleisle zu danken, welcher noch uberdem ein Königliches Collegium hierselbst gestiftet har, das von dem Heil. Ludwig den Namen führet, und worin junge von Adel durch einige Reguliercanonicos erzogen werden. zu Bestreitung der nothigen Kosten für die Gesellschaft der Wissenschaften, har dieser Mäcen eine Summe von 60000 Livres andas hiesige Rahthaus geschenket, welche zu 5 pro Cent untergebracht werden sollen. Der König har bereits die Anzahl der Ehrenmitalieder, der wirklichen und titulair Akademisten, Associirten und Corresporenten fest gestellet. Das goldene Schaustück, welches für die Verfasser der besten Abhandlungen bestimmet ist, wird das Brustbild des grosmüthigen Stifters der Gesellschaft auf dem Avers vorstellen; auf den Revers aber følgende Auschrift in fransischer Sprache führen: "Ch. Aug. Fouquet, Herzog von Belleisle, Pair und Marschall von Frank reich, Staats- und Kriegesminister und Secretair, Generalgouverneur der Bisthumer und Stifter der Königl. Gesellschaft der Wissenschaften und Kunste zu Metz, 1760. Die silbernen Schaumünzen, welche an die sich in der Versammlung gegenwartig befindende Mitalieder ausgetheilet werden sollen; zeigen auf dem Averse das vorgedachte Brustbild, und auf dem Reverse das Sindbild der Gesellschaft, namlich die 2 Genios der Land Bürgerlichen und Kriegesbankunst, welche sich unter einander berathschlagen, mit der umstehende Legende: "Vtilitati publicæ, (d. . zum allgemeinen Nutzen) und in der Exergue: FundataMetis MDCCLX. d. 1. gestiftet zu Metz 1760.)
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Die erste Zusammenkunst der Gesellschaft soll in dem grosen Sale des Königl. St. Ludewigscollegii gehalten werden. Die Getehrten, welche die vorgeschriebene Preisfrage erortern wollen, haben ihre Abhandlungen an den Hr. Dupre de Genest, als den bestandigen Secretair der Gesellschaft zu schicken.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Madrit, vom 4 September. Unsere Flotte, welche aufs nene einige Zeit vor Algier gekreuset har, wird ehestens in unsern Haven zurück erwartet. Um diesem Reiche einen Uberflus zu verschaffen, har der Kønig die Abgaben, welche mit Getraide beladene Schiffe in unsern Haven bezahlten, ganzlich augehoben. Dargegen werden alle Landereyen dieses Königreichs ausgemessen, und taxiret, um künstig nach ihren Werth und Producten die Abgaben zu bezahlen. Diesenigen, welche keine Landereyen besitzen, sollen ein Kopfgeld erlegen. Diese Auflagen werden, nedst den Tabackspachtereyen, kunstig die Eingen in diesem Königreiche seyn.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Auszug eines Schreibens ans Lissabon, vom 26 Aug.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Unser Hofistzwar mit dem Apostolischen Stuhl zu brechen gesonnen, der Bruchist aber noch nicht wirklich geschehen. Es ist wahr, das die 3 naturlichen Bruder Sr. Allergetrenesten Majestat, Don Joseph, Don Antonio und Don Gaspar, in Verhaft sitzen; aber es ist kein neuer Aufstand hier gewesen. Vielmehr ist hier alles ganz ruhig; und wenn ja einige Un ruhe Statt findet, so scheinet sie mehr von aussen, als von innen herzurühren. Weder der Englische, noch irgend ein anderer Gesandter haben im Sinn gehabt, sich um ihrer Sicher heit willen von hier wegubegeben. Vielweniger haben sie die Kaufleute und die Unterthanen ihrer Nation dazu ermahnet. Uber einige hier gefangene Jesuiten wird wol nachstens ein neuer gerichtlicher Proces verhænget werden; das aber, wie wir ven anden vernehmen, der Hof die Absicht hege, die protestantische Religion im Königreich einzuführen, und das deswegen unser Premierminister, Herr von Caravalho, mit den Englischen Gesandten, Grasen von Kinnoul vieles verabredet hatte, das glauben bey uns nicht einmal die alten Weiber. London, vom 19 Septemb.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Auf der Jnsel Man, die zwischen England und Jrland ligt, sin 6 Hollandische Schiffe angehalten worden, weil sie gekommen waren, Proviant bey uns einzukausen, und hernach denselden den Franzosen zuzusuhren. Ein Hollandischer Capitain, dem die andern Schiffe seiner Nation in dieser contrabanden Handlung zuvor gekommen waren, so das er selvst seine Ladung, mit Schaden hatte verkausen mussen, ist der Angeber hievon bey der Admiralitat gewesen.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
NOTIFICATION. Nachdem die Verneuerung zur 5ten Klasse der 7den Kønigle allein privilegitteen Kopenhagner Lotteren bewerkstelliget seyn mus, ene und bevor die hiesige som wol als auswartige Herren Collecteurs verpflichtet sind ihre Appellations Rechnungen, die den 13ten Oct. a. . bey mir eingekommen seyn mussen, zu schliesen u. einzusenden; Als werden diesenige Jnteressenten, welche die Vernenerung ihrer Losen noch nicht besorget haben, hiedurch erinnert, mit selbiger je cher je besser sich einzusinden; zumalen diesenigen Lose, deren Vernene rung in der folchergestalt bestimmen Zeit versaumet werden mochte, ganslich hemgefallen sind, und for 10 Rthlr. das Stück, als den Einschus zur 1sten, 2ten 3ten 4ten und 5ten Klasse an andere Liebhabern. uberlassen werden. Die Ziehung besagter 5ten Klasse den 20ten Oct. ohnfehlbar vorgenommen werden soll; Alles vermoge des Plans.
Berlingske Tidende, 1760-10-03
Kopenhagen den 19ten Sept. Jonas Collin, Jhro Königl. Majest. Kanzelleyrahund Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Jensen & kassenske AsiasklaskaskekakkasseHen J No. 80, 2 A. Madsens Af Alt til Jlde Danske Kiøbenhavnske Tidender. 6te October.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Mandagen, den 1 Ad VII
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Amsterdam, den 30te Sept. Breve fra London fattes. Nogle af de sidste af 23de hujus forsikre, at Ridder Douglas, har indtaget Øen Dominico, og virkelig investeret Martinique. Efter den Seier, som Engelænderne den 22de Jan. kort fra Wandesvas i Ostindien have tilfægtet sig over de Franske, hvorved disse have mistet Døde og Saarede 600 Mand, have de første, i Følge den Londonske Hof=Tidende, indtaget følgende Pladser: 1) Chittiput, den 19de Jan. 2) Timmery, den 2 Febr.; og 3) Arcot, den 10de i samme Maaned. Forhen havde Engelænderne bemægtiget sig 4) Wandewash den 30te Nov. 1759, og 5) Carangoly den 10de Dec. Den Engelske Regiering har approberet tvende nye Opfindelser. Den første er en flyttelig Ovn, hvorudi man beqvemmelig paa Skibene kan bage Brød, Tvebakker o. d.; den anden er en Baad, som seyler ved Hielp af nogle Hiul
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Fra Altmark Brandenburg, den 30te Sept. Den Frygt, som man her var i, at et Korps Østerriger maatte foruroelige disse Egne, er nu forsvunden, da man har erfaret, at det aleene har været nogle Regimenter, som ved Pretsck have gaaet over Elbstrømmen, og det ikke for at forsøge noget mod det Brandenborgske, men meget meere for at manocuvrere mod General Hulsen, og at nøde ham til at forlade sin Position ved Torgau, hvilket og er skeet. Bemeldte General har trækket igiennem Torgau til Jessen, kort fra Wittenberg, hvor han endnu staaer. Torgau er derpaa gaaet over til Østerrigerne. Ved Retraiten har General Hulsen ikkun mistet Livet, og han skal ogsaa have faaet den største Deel af det Torgauiske Magazin. Da det Hülsenske Korps har havt med alt for mange Fiender at bestille, saa skal nu samme faae en anseelig Forstærkning under den Würtenbergske Prinz Eugenii Anførsel. Hs. Durchl. er i Løverdags kommen fra Frankfurt til Berlin, og har samme Eftermiddag taget Mandskabet af adskillige Cavallerie= og Husar-Regimenter i Øyesyn. J Søndags er Hs. Durchl. Equipage ankommen, hvorpaa de Tropper, som hidindtil have været i Frankfurt, og vare bestemte til Schlesien, bestaaende af Husarer, Curasserer og Dragoner, saavelsom Jnfanterie, have fulgt efter. Disse Tropper have i Gaar holdt Hviledag i Berlin, og have i Dag, tilligemed en Deel af Garnisonen i Berlin, og det ovenmeldte Cavallerie, under Prinzens Anførsel, brækket op, for at gaae til Sachsen. Dersom man skal troe Rygtet, saa skal et Korps Russer have nærmet sig til Frankfurt, og allerede have taget bemeldte Stad i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Magdeborg, den 30te Sept. Man maa billig forundre sig over, at Generallieut. Hilsen har mod en saa overmægtig Fiende forsvaret sin Leir ved Torgau, fra den 20de Aug. til 26de Sept., da Omstændighederne nødede ham til, at forlade den. Den 24de og 25de satte Rigsarmeen sig imellem Septitz og Croswig, ligge for hans Leir, og canonerede den, dog uden Virkning. Paa samme Tiid satte Hertugen af Würtemberg sig med sit Korps ved Pretsch, og General Luczinsky ved Dommitsch. Den sidste slog ogsaa ved Dommitsch en Broe, og gik der over Elben. Da nu RigsArmeen den 26de om Middagen, efterat den havde ladet et Korps blive tilbage, ligeledes defilerede mod den Torgauiske Leir til Dommitsch og Broen, og Generallieut. Hulsen maatte frygte for, at han fra begge Sider af Elbstrømmen skulde blive angreben, og endog afskaaren fra Wittenberg, saa besluttede han, at forlade Leiren ved Torgau, og lod sit Korps Kl. 1 om Eftermiddagen desilere over Torgauer Elb-Broe og hans Ponton Broe til hiin Side af Elbstrømmen, hvilket ogsaa gik lykkeligt, uagtet Fienden lod beskyde Broen med 14 Kanoner, og Torgauer Broen selv geraadede, ved nogle kastede Haubitz=Granater, i Brand, saa at Halvparten deraf blev fortæret af Jlden. Generallieut. v. Hülsen blev om Natten staaende imellem Betau og Gross-Treben, og vilde den følgende Morgen angribe Hertugen af Würtemberg og General Luczinsky; Men da disse havde om Natten trækket sig tilbage over Elbstrammen, saa fortsatte han sin March til Jessen, 1 Miil paa hiin Side Wittenberg, hvor han nu staaer. Han har bragt med sig al sin Bagage, Artillerie og Proviant=Vogne, og har alene faaet 28 Døde og Saarede ved denne Leilighed. Staden Torgau er vel bleven besat, men da denne Stad ey kan holde sig, saa vil vel dette Sted snart gaae over til Fienden. J Følge de sidste Efterretninger fra Generallieut. von Golzes Leir ved Zerbow, den 25de hujus, har den Russ. Hovedarmee paa den Tiid endnu staaet ved Corolath paa hiin Side Oderen, og Generalerne Czernischef og Tottleben inddrive paa denne Side af Oderen Fourage og Contributioner.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Berlin, den 30te Sept. Fra Schlesien har man ingen videre sikker Efterretning, end at Hs. Majestæt, Kongen, den 23de hujus endnu har havt sin Leir ved Dittmannsdorf, imellem Schweidnitz og Landshut.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Fra Mittelmark, den 30te Sept. Den Forstærkning, som under Prinz Eugenius af Würtemberg er marcheret til Sachsen, for at understytte General Hulsen, bestaaer i det mindste af 4000 Mand. Fra Leipzig har man, at den Preussiske Commandant sammesteds, har Kongens udtrykkelige Befaling at værge sig til sidste Mand, da der maatte overgaae Staden, hvad Skiæbne der vilde. Tongern, den 27de Sept. De Regimenter, som skulde udgiøre det til Nederrhinen bestemte Franske ArmeeKorps, have i det Lüttichske faaet befaling at giøre Halte. Det hedder nu, at det Korps skulde ikke sættes i Stand, førend man fik Efterretning om, at Engelland sendte fleere Tropper til Tydskland. Jmidlertid geraader det de Franske Troppers Ophold i Biskopdommet Lüttich, Jndbyggerne der til ikke liden Besvær, da de maa giøre saa mange Leverancer til dem, og Landet desuden er udtømmet.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Hannover, den 30te Sept. Commandanten over Legion Brittannique, Major von Bülov er i Stadtbergen, død af en hidsig Feber.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
London, den 23de Sept. Med de 17 det Ostindiske Compagnie tilhørende Skibe, hvoraf de 11 vare fra China, og under Admiral Pocoks Convoy, ere, som forhen mældt, hiemkomne, har Compagniet faaet at vide, at den store Mogul har foræret Compagniet Staden og Slottet Suratte til evig Eiendom, og tillige tilstaaet, at Afgifterne der, i Eftertiden skulle hæves for Compagniets Regning. Denne Aftrædelse er af den store Mogul bleven bekiendtgjort for alle de øvrige Nationer, og bleven af dem erkiendr. De af bemeldte Skibe hiembragte Ladninger vurderes for meere end 2 Millioner Pd. Sterling. Et af dem har et overmaade stort Antal Diamanter om Bord. Den største og smukkeste deraf skal alerne giælde 100000 Pd. Sterling. Desuden har Compagniet med disse Skibe faaet bekræftet Efterretning om den Seyer, som Kongens og Compagniets Tropper have tilfægtet sig over de Franske under General Lally ved Wandewash. De Franskes Forliis med Døde, Saarede og Fangne beløber sig til 600 Mand. De have og mistet deres Bagage og alle deres Tælter, saavelsom deres Artillerie, som bestod af 22 Kanoner. Blant de fangne befinde sig General Bussy, General Gaddeville og Oberste Marpley tilligemed 14 andre Officerer. Engellændernes Forliis bestaaer i 190 døde og Deels saarede Europæer.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Major Brereton er blant de første. Ved Admiral Pocoks Afreise blev Pondichery beleiret til Lands af Oberste Coote og til Vands af Admiral Stevens. (Efterretning om disse og andre forefaldne Ting har Oberste Coote oversendt til Hr. Pitt. Denne ville vi efterhaanden medeele i de Tydske Tidender.) Efterreninger, som ere under 12te Jul. og komne ligge fra Carolina, bekræfte, at efterat Oberste Montgomer, havde slaaet Chirokeserne tilbage, er han atter kommen tilbage til Fortet Georg, hvorfra han videre fortsætter sin March til Hovedstaden i Provinzen. Denne Action med Chirokeserne forefaldt den 1ste Jul. J Følge andre Breve fra America skulde General Amherst komme til Montreal midt i Augusti Maaned. Forstærkningen, som General Murray tilførte ham fra Quebek paa 40 Transportskibe, blev atter oprettet ved 1100 Mand af Besætningen i Louis, burg. Efterretningerne fra Øen Martinique kunne vi ikke finde os i. De sige sig næsten alle imod. Nogle sige, at Commandeur Douglas har bloqueret og omringet den heele Øe. Andre, at han har allerede gjort sig Mester af den Dette sidste maa vel være en Misforstaaelse, da man confunderer Øen Martinique med Dominico, hvilken sidste er virkelig indtagen, og den derpaa liggende Bye St. Joseph. brændt. Jmidlertid skal hans Flode næsten daglig forstærkes ved nye ankommende Skibe. De Transporter og LandTropper, som nylig seylede fra Spithead, og hvorom man troede, at de vare bestemte til Guadeloupe, ere ankomne til Madera, og ligeledes bestemte til Martinique.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Altona, den 3die Oct. Nogle Breve fra Mark, som i Gaar ere indløbne, ville forsikre, at Prinz Eugenius af Würtemberg, skal med sit Korps være marcheret fra Berlin mod de Svenske, og at han i Gaar den 2den vilde komme til Prenzlow. Hvilken af de stridige Efterretninger er grundet maa vise sig med det første. Disse Breve mælde fremdeles, at Colbergs Befriere, Hr. General Werner, med et stærkt Korps Cavallerie er gangen igiennem Stettin, for at giøre de Svenske en Diversion paa en anden Side. J Følge Sachsiske Beretninger, er Torgau den 26de om Aftenen overgangen.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Helsingøer den 5te Octob. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 2den October: Henrich Niendahl af Apenrade fra Friderichshald til Helsingøer med Bræder. Peter Rasmussen, Schiærp af Kiøbenhavn fra ibidem til Amsterdam med Chin. Vahre. Den 3die dito, Niels Greg. Schierning af Kiøbenhavn fra ibidem til Lissabon med Chinesiske Vahre. Mathias Andersen af Kiøbenhavn, fra ibidem til Lissabon med Staver.
Berlingske Tidende, 1760-10-06
Kiøbenhavn, den 6te October. J Gaar blev, som sædvanligt, Confirmations=Acten foretaget, og Tallet paa dem, som i Stadens Kirker aflagde offentlig Regnskab for deres Fremgang i den Christelige Kundskab, er, som følger: J vor Frue Kirke 69, i St. Nicolai 83, i Holmens 80; i Trinitatis 49, i St. Petri 59, i vor Frelseres 31, hvoriblant 10 fra Opfostrings=Huset; i Garnisonens 28 af den Tydske Meenighed; i Citadellets 52; i Vaisenhusets 13, i Qvisthusets 1; og i Børnehusets 4.