Aalborg Stiftstidende, 1836-02-10
J Rentereductions=Sagen har man med denne Post en Motion i 6 forskellige Artikler af den Deputerede Hr. Gouin, som nu er forelagt de forskjellige Committeer til videre Overveielse. Skjøndt denne Sag, af alle Partier, betragtes som saare vigtig, skjøndt man selv ved Hoffet, efter hvad man, seer af en lang Artikel i Journal des Debats, seer den fra en saa alvorlig Side, at man endog skarpt dadler Exministeren Hr. Humann, som den, der ved sit Finantsforslag er Aarsag i denne Røre og skjøndt endelig det har Udseende af, at den muligen kan have det nærværende Ministeriums Fald til Følge, og foranledige, at et ganske nyt danner sig, med Dhrr. Humann og Thiers i Spidsen, maa denne hele Sag, der i egentlig Forstand angaaer den indre Forvaltning i Frankrig, dog i Jnteresse for vore Læsere ansees at staae tilbage for den nu begyndte Proces mod Fieschi og hans Medskyldige. Om denne meddele vi derfor i Dag et kort Uddrag af det Vigtigste, hvad Posten derom har bragt. Pairsretten sammentraadte den 30te og det usædvanligen store Antal af 175 Pairer var nærværende. Selv Fyr Talleyrand, for hvem man havde hensat en Lænestol paa høire Side af Præsidentens Tribune, havde indfundet sig støttende sig paa Grev Molliens Arm. Antallet af Vidner, som vare tilstede, beløb sig til 151, af hvilke 101 er imod de Anklagede. Disse ere: 1) Fieschi, en liden uanseelig Mand med et modbydeligt Physiognomi, sort klædt og tilsyneladende tilfreds med den Rolle, han nu har at spille Han er 11 Aar gammel, født i Murato paa Corfica. 2 Morey, en bredskuldret, men mager, Olding, 62 Aar gammel, Sadelmager af Profession, født i Chassain i Departementet Edted'or. Formedelst sit svage Helbred opfordre, des han af Præsidenten til at afgive sine Svar siddende. 3) Peter Theodor Florentin Pepin, 35 Aar gammel, født i Rem i Departementet Aisne, nu Kræmmer i Paris. 4 Victor Boireau, 25 Aar gammel, Lampefabrikant, født aa Fleche, en Mand af smukt Udvortes og velklædt. 5, Tell Bescher, 42 Aar gammel, Bogbindersvend i Paris, fødte i Laval i Departementet Mayenne, af liden, undersætsig Gestalt, og klædt som Haandværkere i Almindelighed om Søndagen (i Paris er nemlig endnu i det Hele nogen Forskiel i Klædedragten for Mandkjønnet efter de forskjellige Stænder, Da Oplæsningen var endt, hørte man et Skrig fra Vidnernes Plads, det hedder, at det var Nina Lassave, Fieschis forhenværende Maitresse, som fik Krampe. Han selv havde, under Oplæsningen, beskjæftiget sig med at gjøre Annotationer, og tilikket enhver Phrase, hvori Dødsstraffen nævnedes, sit bifald. Jøvrigt adspredte han sig ved at byde den ham omgivende Vagt Tobak. Paa de forskjellige Spørgsmaale svarede han bestemt og, paa en Maade, ikke uden Lune. Her et Exempel, Præsidenten: Havde de ikke ogsaa en Dolk hos Dem, Fieschi. "Jo vist. Da man arresterede mig, gav en Nationalgardist mig det Nævedrag; jeg vendte mig heftig om og stod i Begreb med at støde ham ned, da jeg ikke er vant til en slig Behandling. Men jeg tænkte ved mig selv skal Du gjøre flere dumme Streger, og kastede Dolken fra mig. Jøvrigt seer man af Forhøret, at Hertugen af Bordeaux's Portrait var ophængt i hans Værelse, for at vildlede den roffentlige Mening, med Hensyn til, om Attentatet var gaaet ud fra Carlisterne eller Republikanerne; at han har været galene i Værelset i det afgiørende Øieblik, at Kongen virkelig har faaet et let Streifskud paa Panden, hvilket tydeligt fremlyser af et af Præsidentens Spørgsmaale, og at Morderen, i det afgjørende Øieblik selv, nær havde holdt sin Haand tilbage, fordi han blev sin Velgiører Hr. Lavocat vaer paa Boulevarden, men den Betragtning, at han havde givet sit Ord, havde paany styrket hans Forsæt. Den første Plan til Udførelsen af Attentatet blev allerede lagt i Debr. 1831 eller i Januar 1835 hos Morey. Til denne havde Fieschi nemlig viist Modellen til en Maskine, ved hvilken man kunde nedskyde et heelt Regiment paa eengang. Ved at see den, bemærkede Morey, at en saadan var meget anvendelig mod Ludvig Philip, og da den siden blev viist til Pepin, med den Bemærkning, at Maskinen selv vilde koste 500 Fr., svarede denne, at Summen ingen Hindring skulde lægge iveien. Man seer af Forhøret, at dette Kløverblad har lagt forskjellige Planer til Udførelsen af deres onde Hensigt, der stadigt gik ud paa, at den hele mandlige Deel af Kongens Familie maatte offres tilligemed ham; hvis dette ikke var saa afgjort nødvendigt for Opnaaelsen af de Hensigter, som stode i Forbindelse med Attentatet, saa vilde det være den let Sag, at dræbe Kongen selv ved et Flinteskud, hvilket Morey erklærede, i alt Fald at ville paatage sig selv, om det ogsaa skulde være i en Afstand af 150 Skridt. - Saavidt om den første Dags Forhør. J det andet Møde savnedes Fyrst Talleyrand, hvis Nærværelse første Dag altsaa maae ansees for at have været en fiin Opmærksomhed mod det nærværende Dynasti. Paa det Spørgsmaal til Fieschi hvorledes det havde været ham muligt at skjule sit Forehavende for de 3 Fruentimmer, som saa ofte besøgte ham, erklærede han, at han havde gjort sig det til en Regel, aldrig at tale om Politik med Fruentimmer! -