Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-03-10
Hr. Pallas i Petersborg har ved en Skrivelse berettet følgende: den 10de December, hemmod Kl. 9 og en halv i Formiddags, satte jeg en fierdendeel Pp. Qvægsølv i en stoer Porcelain Skaal paa Trappen af mit Qvarteer i mod Norden. Næsten efter en 3 Qvarters Tild, befandt jeg at baade Kanten og Overfladen var allereede tilfrosen, og saae ud som nogle smaae bøyelige Greene. Udi Midten var det endnu flydende, men efter 1 Timmes Tiid, var heele Massen ligesom forvandlet til en Materie som lignede Tin, der ligesom klæbede ved Skaalen, dog kunde jeg faae den der ud af, den er fuldkommen, bøyelig, lader sig og saa udhamre til tynde Plader, hvilke dog undertiden gaar i Stykker, og nogle smaae Korn lade sig til syne i Brudet. Er Hammeren ikke vel afkiølet i Luften, saa smelter nogle Draaber af denne Masse der under. Bøyer man Massen. i en hast gaaer den i Stykker, uden nogen Seihed langt lættere end Tin; de afbrudte Stykker klæber ved hinanden, naar de ey bliver adskilte, samt sætter sig fast til Porcellainen. Man maa mærke, at jeg ikke alleneste har renset Qvægsølvet, saameget mig var mueligt, men endogsaa tørret samme i en Ovn, og al muelig Forsigtighed er bleven brugt, for at forebygge at ingen Fugtighed fra Luften kunde komme dertil. Denne Masse ligger endnu ved Solens Nedgang, da jeg skriver dette, gandske udforandret og tilfrosen; Qvægsølvet har og saa været forvaret i et lidet Glas, som bestandig har staaet i Luften, siden den stærke Frost begyndte i November Maaned; i Dag er det er stærk Frost. Denne Observation fortiener nærmere undersøgning, og vil mulig anledige nye Opdagelser og i saadan hensigt fortiener dette forhen anførte at bekiendtgiøres. Efterretning. om Landvæsenets Forbedringer og nærværende Tilstand i Jylland. De forlanger af mig at vide, hvorledes jeg afvigte Sommer ved min Reise til Jylland igiennem Coldinghuus Amt, frem og tilbage, har forefunden den nye Jorddeeling, siden der foregives, at den halve Deel af Amtets Hartkorn, som tilforn var Ryttergods og nu Selveiere, har faaet deres Eiendomme uddeelte. Dette forholder sig og saaledes, thi siden ieg for endeel Aar siden har passeret igiennem Amtet, og fandt samme nu gandske forandret ved det enhver har sin Eiendom i Kobler indgrøftet, og en stor Deel med levende Gierder forsynet, gjorde jeg mig Umage at undersøge disse Indretninger: Fra Snoghøy til Colding og 4re Sogne paa hin Side Colding, som kaldes Friheden, samt fra Colding til Weyle, og derfra den heele Odde af Landet tilbage til Fridericia er altsammen paa et var Byer nær uddeelt, og af en vis Mand, der havde været ved Jorddeelingen fra Begyndelsen, erfaret, at de 10 sidste Aar var næsten 34 Kirke=Sogne uddeelte, som, foruden Præstegaardene, bestaaer af 94, Byer, der indeholder 5023 Tønder Hartkorn, og beboes af 1263 Selveier=Bønder, der alle har deres Jorder næsten inddeelte i to Kaabler, som ere indrettede saaledes: at de, som har stor Hartkorn, kan med Tiden, forunde hver af sine Børn en Kaabel, og saaledes blive flere Familier med Tiden. Disse Kaabler ere indgrøftede, at hver har sin Jord for sig selv, saa at de store Overdreve, der var tilforn, ere nu, ved det Bønderne har udskaaret Engene, oprøddet Buskene og brugt dem til levende Gierder, saa anles der anseelig meere Høe, og Jorden har de til største Deel inddeelt i 10 Dele, 5 bruges aarlig til Sædeland, og 5 bruges deels til at tøire deres Bester og Creaturer paa, og deels til Høe=Anling. Ved denne Indretning giver Kiørene meere Melk, og Creaturene ere i bedre Stand, end naar de gaae løse, derved aules og mere Høe, og det, som er endnu betydeligere, ved det Jorden faaer Hvile, og Overdrevene ere indrettede til Agerland, aules der mere Korn, saa at Tienderne ere anseeligeres end tilforn. En stor Deel saaer af det røde hollandske Klæ ver=Frøe, som er ulige bedre end det hvide, siden det varer fleere Aar. Hvor Eiendommen er meget god, har de begyndt med at saae Hvede, ja endog endeel med Rap sat og Hørfrøe, saa at Bønderne nu, siden enhver har faaet sin Eiendom for sig selv, ere meere flittige end tilforn, og ei lader den mindste Plet af deres Eiendomme gaae unyttig bort. Hvor Byerne har været store, og følgelig Overdrevene langt borte, der har de udflyttet og lagt Gaarden, midt i deres tildeelte Jorder, og saaledes findes 43 eneste Gaarde opbygt, hvilket alt ved Kongens Naade er kommen til Fuldkommenhed. Mig er berettet, at det, som meest ved Jorddeelingen bør lagttages, er: at Eiendommen taxeres af kyndige Mænd, at hver Sort Jord kommer i sin rette Classe, og at samme afhiemles til Tinge, thi derpaa beroer i Besynderlighed Jorddeelingens Rigtighed, dernæst at en Bonde en faaer mere af første Classe Jord, end han har havt tilforn, thi faaer han meere, kan han ikke forbedre sig, og faaer han mindre, kan han ei holde sin Avling i Drift; har han ringe Jord ved Byen, udlegges ham desbedre i Overdrevet, som til største Deel er indrettet saaledes, at en Vei gaaer midt igiennen Marken og Overdrevet, hvorved paa hver Side enhver har Jndkiørsel til sin yderste Kaabel. Landeveiene ere saaledes anlagte 14 Alen bred, og de andre 10 a 12 Alen foruden Grøfterne ved hver Side, saa at det er et yndigt Syn at see disse Jnddeelinger. I Heden har de og begyndt med at flytte Gaarde; thi siden Byerne havde ofte en halv, ja næsten en Miil til deres Marker, saa har Bønderne i Heinsvig og Randsbølle Sogne i afvigte Sommer ved Præsten og kyndig Bønder, deelt deres Jorder, og saaledes 10 Gaarde udflyttede ved ald Hielp. Dette er den beste Maade efter Haanden at saae de vidtløftige Heder opbygt og dyrket. Men som Hederne ligger langt fra Skovene og Kiøbstæderne, saa siden der her og der i Hederne findes god Leer og Tørveskiær i Overflødighed, var det at ønske, at der af Bønderne blev oprettet Feldt Ovne, ligesom i Holsteen, at de der kunde brænde Steen, og saaledes efterhaanden kunde Stæderne i Heden med liden Bekostning vorde opbygt, og Landet efterhaanden dyrket.