Ribe Stifts Adresseaviser, 1819-10-05
M. T. Brunnich er født den 29de September 1737 i Kiøbenhavn, hvor hans Fader A. Brunnich, var Portrætmaler og døde 1769. Han deponerede fra kiøbenhavns Skole, 1757, reiste udenlands 1765 paa Kongeligt Skipendium, og blev 179 udnævnt til Professor i Naturhistorien ved Kiøbenhavns Universitet. 1774 blev han Committeret i Bergværksdirectokker, og 1787 fik han Kal. Befaling at gaae som Oserbeigeonimissair til Kongsberg, for, i Forening med Overbeighuusmand Hivet, at undersøge Sølvværkets, Bludfarveværtet og Saltværkets Tilstand. 1794 blev han Overberghauptmand søndenfields, samt Directeur ved Kongsberg Sølv= og Blaafarveværk, med Etatsraads Rang. 1814 drog han fra Kongsberg til Kiøbenhavn, hvor han har levet lige indtilu. Foruden hans forskiellige naturhistoriske Afhandlinger, saavel paa Latin som paa Dansk, har hun af større Arbeider leveret en Mineralogie 1777, og den bekiendte Dyrehistorie 1782, hvoraf uheldigviis kun 1ste Hefte udkom, da de 24 Kobberplader til 2det Hefte gik under i Jldebranden 1795. Han er ældste ordentlige Medlem af det Kgl. Videnskabers Selskab i Kiøbenhavn. Hvad hans Naturaliesamling angaaer, da omtaler han den i Afhandlingen om Naturvidenskabernes Fremgang under de danske Konger siden Universitetets Stiftelse, i 1ste Deel af hans Dyrehistorie paa følgende Maade: "Endelig bør jeg ikke forbiegaae min egen Samling af gediegene Metaler, Mineralier, Steenarter og forstenede Legemer, hvilke ere paa min Reise anskaffede, og udgjøre i deres nuværende udsøgte Orden omtreur 600 Stykker. Min Samling af Jnsecter, som jeg i flere entyve Aar har søgt at bringe sammen, bestaaende af flere and 2400 forskiellige Arter, hvoriblandt en stor Mængde ere fra Jndierne og Africa, ligeledes en Samling af Coraller og bløde Søeverter, som for største Delen ogsaa er en Frugt af mine Reiser. Alt dette, tillige med min Urtesamling, har hierværedlaant Plads i Universitetets Natur=Theater, som var mig dertil af Kongen allernaadigst indrømmet. Den sne, uagfærdig, under eet at afhænde disse Naturaliesaanstager, hvorpaa nogle antagelige Tilbud vare gjorte, baade at Fremmede og af cen iblandt vore anseelige Kiøbmændensom i flere Tilfælde har viist Konster, Videnskaber og og nomiske Indretninger Venskab; men det behagede imidlertid Hs. Majestæt Kongen at lade sig af nogle nidkiere Embedsmænd underrette om disse Samlingers Værdie og Nødvendighed for offentlig Brug, hvorefter de bleve mig allernaading aftiøbte, deels til et nyt Kongeligt Anlæg ved Bergvirks=Directorium, deels til Rytte for Universitetets Natur Theater. Det Kal. Bergværks=Directorium, har ved denne Deeling erholdt en ved de fleste mærkværdige Bierg egne i Europa af mig gjort anseelig Mineralsamling, som høibemeldte Collegium fremdeles agter at udvide til fuldkommen Efterretning om vore egne Biergproducter, og til fornødne Sammenligninger med den hos Fremmede paa saadanne Mineralier iværksatte Omgangsmaade og derved udbragte Fordeele." I Danmark leve, efter Prof. Olufsens statsocconomiske Oversigt, paa 964 H. Mile 1630,000 Mennesker. Denne Folkemængde kunde forøges til 2410,000 eller endog til 300 - 2,92,000. Men inden dette ønskes maatte man først vide, om den maaskee ikke allerede er saa stor som den behøver at være, og om en større Folkemængde virkelig vil befordre Nationalvelstand. At af 1630,000 Menneskeer 56,000 ere egentlige Fattige og Nødlidende, d. c. at hvert 24de Menneske er Almisselem, er ikke stort, da der iblandt regnes meget gamle, affældige og vandføre, men, naar af disse, 12,000 allene falde paa Kiøbenhavn og Altona d. e. paa 115,000 Indb., naar en meget stor Deel af Arbeiderne paa Landet, Huusmænd, Inderster, et Antal af 271,000, leve paa Grændserne i Armod, saa er det et Beviis paa, at det mindste nogle Stæder ere for talrige befolkede og nogle Classer for overfyldte. Odense. Idag, den 1ste Octor, afsaades paa Raadhuuset. her i Odense for talrige Tilhørere Commissionens Tom over 53 for falske Banksedlers Forfærdigelse, Udgivelse og anden mislig Omgang med slige falske Sedler actionerede Personer, meest af Bondestanden, hvorved 11 dømtes paa Ære, Liv og Gods, 24 til at miste Haanden, 7 fra 1 til 3 Aars Forbedringshuus Arbeide, 7 til flere eller færre Dages Hensættelse ved Vand og Brød, 2 frifundne for videre Tiltale og 2 for Tiltale. Foruden Skadeserstatning til vedkommende Bedragne og Udredelse af Actionens Onikostninger. Maatte dette sørgelige Resultat dog tiene til Advarsel for enhver som Skaberen forundte Talent, ikke at lade sig forlede af Vinde saae til at berige sig ved ulovlige Midler, Hvor gavnlige for Staten og for dem selv kunne disse nu saa ulykkelige Mennesker have bleven, naar de havde anvendt det dem betroede Pund til noget Nyttigt og Uskadeligt for Samfundet. I de sidst forbigangne Dage have vi været saa lykkelige, at see vor berømte Landsmand Thorvaldsen paa Fyenske Grund. Han er, som efter tydske Blade nylig meldtes, taget fra Altona over Breitenburg, derfra over Slesvig Flensborg og Als, hvor han og hans Reisefælle, Prof= og Historiemaler Lund, ere af H. K. H. Enkehertuginden modtagne efter Fortieneste. Over lille Belt ere de gaaet til Boigden, og have derpaa aflagt et vi beligt Besøg hos deres fælles VensEskartbergs Malerie i Hørne Kirke. De tvende følgende Dage have de opholdt sig paa Brahe Trølleborg, i hvis Capel Thorvaldsens skiønne Døbesteen er opsat, og Arreskov, hvorfra de have beseet Østerhæsinge Kirke, hvis Altorvladige malet af Prof. Lund. Jgaar besøgte de alle Videnskabers og Kunsters, og disses Dykeres varme Ven og ædelmodige Beskytter, Geheime Conferentsraad v. Bülow paa Sanderumgaard, og dog derfra i Aftes til Nyborg, fornæsgaae dag morges over Beltet til Holsteinborg, hvorfra de dem 3die eller 4de Octbr. kunne ventes at indtræffe i Hovedstadens Paa Reisen giennem Tydskland have disse tvende Kunsinere Hæret, forestillede Deres H. H. Pr. Gouverneuren over Fyen, og Gemalinde, ved Badestedet Eing, og fundet Høisumme i beste Velgaaende, og talende om den forestaaende Hiemreise, hvilket sikkerlig vil glæde enhver Dansk, og især enhver Fyenboe at erfare