Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-05-24
Brevets Forfatter beklager meget at han har fattet den Beslutning at etablere sig som Handlende i denne Stad; da Omstændighederne ere der for Tiden ikke gunstige, eftersom Mængden af Kiøbmændene der staaer aldeles ikke i Forhold til den øvrige Folkemængde; alle har villet i Krigens Tid være Kiøbmænd for at giøre Lykke, da nu alt kommer tilbage til sin gamle Orden, saa bliver det en Følge deraf at utallige Bankerotter bryde ud, saa man næsten ikke veed hvem man længere skal holde for solid, og at Amerikanernes Skibe ligge i hundredviis i Havnene og forraadne. Paa den anden Side tiltager Landets indre Velstand, da det opdyrkes meere og meere. Landmændene saavelsom Plantagerierne fortiene uhyre Penge; af de sidste gives mange, som tiene 20 til 150,000 Piastre i reen Fordeel om Aaret, og som dertil næsten ikke have nogen Udgift, da deres Negere frembringe tillige hvad de behøve til Føde og Klæder. Ogsaa gives der Kiøbmænd i Charlestwon, som sende en halv Snees Skibe om Aaret til Ostindien og China og derved fortiene overordentlig, og dertil fortære de saare lidet; høie Spil ere ikke almindelige i denne Stad. – Amerikanerne føle sig selv meget efter deres store Bedrifter i sidste Krig, og tale med meere Selvroes om sig selv, end selv Englænderne pleie at giøre, disse ere ikke meget agtede i Amerika, undtagen i Boston og Naboelaug, hvor Jndvaanerne ere sande Aristokrater (det i Amerika brugelige Skieldsord for det føderalistiske eller engelske Partie.) To mod England faare fiendtlige Akter forhandles nu af Congressen; den første (somer antaget) forbyder Jndførsel af alle Produkter fra Colonier, hvortil Amerikanerne ikke tør komme; da nu Englænderne udelukke Amerikanerne fra deres Colonier, saa kunne engelske Colonievarer ikke længere indføres i Amerika, men maaskee Amerikanerne giøre sig selv større Skade derved end Englænderne, som da nu selv ville fortiene Fragten derpaa til Europa. (Akten er anti føderalistist, da den vil skade meget Rombrænderierne i de nordlige Stater, men den vil efter Redakteurens Meening meget hiedrage til at ophielpe de stedse tilvoxende Anlæg af Plantager for Colonialprodukter, i de sydlige Stater.) – Den anden Akt har til Hensigt at forbyde fremmede Skibe at indføre Varer, som avles i andre Lande undtagen saadanne Nationer, som tillade frie Jndførsel af alle Slags Varer under alle Flag. Saaledes vil England herefter ei kunne indføre Hamp Jern o. s. v., da Jndførselen deraf ikke er tilladt i England uden med de Nationers Skibe i hvis Lande disse Produkter frembringes, f. Ex. med svenske eller russiske (denne Akt er tydeligen stilet mod den engelske Navigations-Akt.) Den Akt, som er gaaet igiennem i Congressen og hvorved al Udrustning af armerede Skibe imod venskabelige Nationer, forbydes i Amerika, vil være til stor Skade for de sydamerikanske Jnsurgentere, da næsten alle deres Kapere. ere blevne udrustede i Baltimore og for amerikanske Borgeres Regning, naar Jnsurgenterne berøves denne eneste Understøttelse som de have, saaer det rimeligt at de ligge under; da de endskiøndt de vel ere langt talrigere end Spanierne, dog mangle Enighed, Energie og Erfaring i Krigs væsnet, og de ugierne lade sig dressere af fremmede Officierer (et ganske nyt Rygte siger ogsaa at de skulle have gjort Opstand i Mexico imod de franske og andre udenlandske Officerer, som vilde exercere dem, dræbt over 100 af dem og derpaa absenteret sig til deres Hjemsted) forresten ere Efterretningerne i Nordamerika, som komme fra Sydamerika snart til Roalisternes og snart til Patrioternes Fordeel, ligesom de kommer nu fra det ene og nu fra det andet Partie. Et Skib som er kommen fra Nye=Orleans er igien bleven insulteret af et spansk Krigskib; dette hielper til at blæse til Jlden; thi i Amerika ønske de 95 af 100 intet hellere end Krig med Spanien, i hvilket Tilfælde. dette kan sige Farvel til sine Colonier. – J Charlestown er Tiden forbie at giøre Lykke uden for Haandværkerne, Landmænd og alle Slags Mechanici, thi Haandarbeidet betales uhyre dyrt, og man maae desuden bede og takke meget for at faae noget gjort. Giæstfrieheden og de selskabelige Forlystelse ere ikke store i denne Stad.