JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
J flere Foraar - hedder det i Kbhposten. - har et hannoveransk Musikcorps indfundet sig i Sjælland og musiceret uden Tilladelse. De have fra Gouverneuren i Fyen Tilladelse til at spille i Fyen, og paa denne Tilladelse spadsere de Sjælland rundt, indsamle mange Penge, fortære lidet, thi de ere vindskibelige, sende Resten hjem til Koner og Børn, og drage skyndsomst hjem igien eller til Sverrig. Man kunde nu synes, at det er temmeligt uskyldigt; men hvormange, troer man, give med Ligegyldighed een, to eller tre Mark ud for at høre et Par Stykker paa blæsende Jnstrumenter. Frivillig skeer det ikke: det gaaer dog saaledes, at de fleste undsee sig for Naboerne ved ikke at give 8 velklædte Personer Noget, naar de staae og tigge udenfor Ens Vinduer, og det er dog ikke andet end Tiggeri. Naar Landets Jndfødte foretage slige Jndsamlinger, skulle de først have Cancelliets Tilladelse, og betale noget til hvert Steds Fattige. Hvor er nu Grunden til at tilstaae Hannoveranerne (!) en slig Gunst som den, der vises dem, og det ovenikjøbet, naar de spille maadeligt og Konsten ingen Avance har ved deres Productioner, Vi kunne selv bruge vore Penge og behøve ikke at ernære Hannoveranere, Sjælland har en stor Fordeel ved sin Beliggenhed med Hensyn til Vagabonder; men naar Politi mestrene sende os dem paa Halsen, hvad skal Man da sige? Handelshuset Gottschalk bekjendtgjør i AdresseAvisen for 30te April, at Actietegningen til den roeskildske Jernbane er sluttet, og opfordrer derhos dem, der maatte ønske Actier i den øvrige Deel af Banen til Korsøer, om itide at reservere sig Ret dertil ved foreløbig at lade deres Navne notere paa dets Contoir. Der vil formodentlig heller ikke blive lang Tid til at betænke sig i, efter som de, der havde tegnet sig til den første Afdeling ifølge Jndbydelsen, have Forret til Actier i Fortsættelsen af Banen. Men skulde Lysten til Jernbaneactier blive større end der behøves til Udførelsen af hele den paatænkte Linie til Korsøer med samt Forgreningerne, saa vil det være let at skaffe Planer til forskjellige andre Jernbaneanlæg til og fra Kjøbenhavn, gjennem Øerne, langs med Kysterne og i alle Kanter af Landet; paa Planer kan (Kbhpst.)der ingen Mangel blive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Ved den aarlige Examen, som afholdtes offentlig ved den landeconomiske Læreanstalt paa Haraldslund d. 12te og 13de de dimitteredes iaar 5 af de derværende Elever: Lauritz Estrup, Pleiesen af Hr. Etatsraad Dr. Estrup til Kongsdahl; Emanuel Fogh, Søn af Hr. Pastor Fogh i Nykjøbing paa Falster; Lauritz Hansen, Søn af Hr. Pastor Hansen i Ønslev paa Falster; Cæcilius Becher, Søn af Hr. Pastor Becher i Vester=Hæsing i Fyen; Christen Møller Holst, Søn af Hr. Pastor Holst i Errindlev paa Lolland. Den Førstnævnte tilkjendtes Hovedcharacteren: Udm. godt, de øvrige 4 erholdttil Hovedcharacteer: Meget godt. De specielle Characteer=Rubrikker vare: Agerdyrkningslære, Eng cultur, Læren og Besætningsvæsenet, Huusdyrene Anatomi, Hestens Exterieur, Forstvæsen, Botanik, Mathematik, Landmaaling og Nivellering, Bogføring, samt practiske Arbeider i Marken og i Huggehuset. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Efterat den under 6te Octbr. f. A. til at undersøge de i Jtzeboe den 16de Septbr. f. A. foregaaede Uordener nedsatte combinerede Commission har sluttet det optagne Forhør, har Hs. M. Kongen til at paa kjende Sagen for de Militaires Vedkommende under 26de April allern, befalet nedsat en Overkrigsret, bestaaende af Generalmajor G. v. Lützow, Commandeur for 4de Jnf. Brigade, Emd. af D. og Dom., som Præses, Oberst W. v. Lobedanz, Commandeur for 17de Lin. Jnf. Bat., Rd. af D. og Dom., Major af 1ste Dragon Reg. C. A. Baron v. Brockdorff, R. af D., Major af 17de Linie Jnf. Bat. A. L. v. Zeska, R. af D. og Capt. af 1ste Classe J. H. W. v. Lange af 4de Jægercorps samt som Auditeur og Overauditeur, W. W. de Stockfleth, Brigadeauditeur ved 4de Jnf. Brigade. Auditeur og Regnskabsfører ved 5te Jægercorps, Overauditeur Hammerich er beskikket til Defensor for de tiltalte Meenige. For de Civiles Vedkommende paakiendes Sagen ved den holsteenske (Berl. Tid.) Overret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Fra Aalborg skrives: J Onsdags Middags gik 2 Mænd fra Høstemark Teglværk ombord i en stor Muursteens=Kaag for at fastgiøre et Seil, der Aar. var gaaet løs. Jmedens de vare i Arbeide hermed, drev imidlertid Kaagen for sine Ankere og den stærke Storm gjorde dem det umuligt at naae ind imod Landet igjen. J fortvivlet Stilling drev de saaledes tilsøes og maatte ganske overlade sig til Skjæbnen. Jdet den Ene bestandig var i Arbeide med at øse Vandet ud af Kaagen, førte Stormen og Strømmen dem og deres lille Fartøi heelt ned imod Sundet, hvor de, mellem Kullen og Nakkehoved, forkomne af Sult og Kulde, bleve bjergede af en Fartøi fra Hornbek, der bragte dem med Kaagen til Helsingøer. Den 27de førte Jris disse tvende Mænd tilbage til Hals, hvorimod Kaagen maatte blive liggende i Helsingøer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Ved en voldsom Jld, der forleden udbrød i et Fernis Kogehuus i Glaciet udenfor Kjøbenhavns Nørreport, mødte et særdeles hensigtsmæssigt Slukningsapparat, som for første Gang aflagde sin Prøve der. Omendskjøndt Kogehuset var bespændt med Jld, og omtrent 1 1/2 Td. Olie skulle have været i Brand og forøget Luerne, saa at man mistvivlede om at kunne udrette noget, varede det dog kun nogle Øieblikke, efterat den nye Sprøite med Tilbehør var sat igang, inden Magten var tagen fra Jlden, og efter 10 Minutters Forløb var denne aldeles standset, og Huset blev staaende. Man kan ikke andet end rose Opfinderen af dette gavnlige Apparat og tillige den Hurtighed og Orden, hvormed det blev anvendt af det lille tilstedeværende Mandskab. Efterat Apparatet saa heldigt har staaet sin Prøve, er det at haabe, at Brandcorpset vil anskaffe sig end flere saadanne. (Berl. Tid.)De forskjellige Deputationer, som i Anledning af Jernbanerne have søgt Audients hos Kongen, have nu forladt Hovedstaden. Jfølge Kiel. Cor. skulle alle Comiteer have erholdt Tilladelse til at begynde Nivellement=Arbeiderne. (Kbhpst.) Capitalen til Anlægget af Jernbanen fra Flensborg til Apenrade er nu fuldstændig tilveiebragt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
(Ap. Ugeblad) – J Haderslev yttrer man nu Haab om at faae en Jernbane fra Apenrade over Haderslev til Aarosund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Flere af Thisted Byes og Omegns selvstændigt tænkende Borgere og Jndvaanere have, da det altid maa være af Vigtighed at lære Autoriteternes Handlemaade at kjende, igjennem Aalborg A. opfordret de Vedkommende til, ved udførlig og anthentisk Forestilling at bringe de forskjellige, saavel Behandling af Havari= og Strandingstilfælde i Thisted Amt, som den af Amtmanden, Baron v. Rosenkrantz, anvendte Fremgangsmaade i flere Tilfælde, berørende Forestillinger &c. til det Kongl. danske Cancellie og disses Udfald, som hvad meere, der af Offentlighedens Vei kunde opklare Begreberne, frem for Publikum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Sundhedspropheten Ernst Mahner har, paa Grund af det ringe Antal Tilhørere han har opnaaet i Kjøbenhavn, for det Første stillet sine Forelæsninger i Bero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Hamborg, ere Actierne i den Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane betalte med en Præmie af 5 a 6 pCt. (Berl. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Under 28de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt Dr. med. & chir. H. K. Marcher og Secretair A. C. Fridsch at etablere en Vandcuuranstalt ved Maglekilde i Roeskilde, dog saaledes, at de Syges lægevidenskabelige Behandling overtages af Dr. Marcher alene. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Ved Tallotteriets 1439 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det hedder, at Admiral Hame lin ikke har villet modtage Posten som Øverstcommanderende i Sydhavet, eftersom han ikke har kunnet faae saa nøiagtige Jnstruxer, som han har forlangt. J Brest udrustes en Fregat og en Corvette, hvis Bestemmelse er Sydhavet og ved denne Leilighed bemærkes, at den engelske Styrke sammesteds hidtil har bestaaet af 21 Skibe med 370 Kanoner, den franske af 20 Skibe med 340 Kanoner og at det er den franske Regjerings Hensigt at gjøre sin Flaade i det Mindste ligesaa stærk som den engelske. Der fortælles fremdeles, at der finder Underhandlinger Sted mellem England og Frankrig angaaende Begivenhederne paa Otaheiti og at Prindsen af Jonville har faaet et Brev fra Gouverneuren paa Øen Capitain Brugt, hvori han nøie udvikler Nødvendigheden af at de Franske tog Otaheiti i Besiddelse og tillige fortæller, at Dupetit-Thouars var den Sidste, der gav sit Samtykke til dette Skridt, og først indvilgede deri, efter at hele Krigsraadet havde erklæret sig for samme. – J Kamrene forhandles for Øieblikket tvende Lovudkast af Vigtighed, det ene om Underviisningsvæsenet, der hidtil har været aldeles afhængigt af Universitetet, mod hvilken Bestemmelse næsten samtlige Biskopper have protesteret og fordret Frihed for Underviisningen; det andet om Forandring i Fængselvæsenet, i hvilken Henseende Jndførelsen af det afsondrede philadelfiske Cellesystem er foreslaaet. Dette System har fundet mange Forsvarere, men tillige ikke ubetydelige Modstandere; imidlertid synes det dog, at Forslaget vil gaae igjennem, da man vil have opdaget, at det modificerede Afsondringssystem – det saakaldte Anburnske, efter hvilket Fangerne tilbringe Natten hver i sin Celle, men arbeide i Fælledskab om Dagen uden at maatte tale med hverandre – er practisk undførligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Grækenland. Man arbeider her paa at faae en Fordring inddreven, som Grækenland skal have paa Baiern og som skal beløbe sig til 34 Millioner Drachmer. Nationalforsamlingen har i denne Anledning taget følgende Beslutning: J Betragtning af, at Baiern i sine officielle Noter til Conferenzen, i London, som afsluttede Tractaten af 7de Mai 1832, har forpligtet sig til at afholde Omkostningerne ved Regentskabet, samt at lønne de i Grækenland ansatte baierske Civil- og Militairembedsmænd, men ikke opfyldt denne Forpligtelse, eftersom samtlige disse Udgifter ere bestridte af de græske Finantser, saa bør Regjeringen ufortøvet opgjøre en Beregning over disse Udgifter og forelægge de Deputeredes Kamre samme i næste Session, ligesom det og paalægges de Deputerede strax at prøve disse Beregninger, for at derefter Betalingen paa diplomatisk Vei og ved Skytsmagternes Bistand kan erholdes. Man beregner, at Grækenland ved at erholde denne Fordring betalt, ikke alene kan dække sine ubetalte Renter og Deficitet i Statskassen, men ogsaa beholde adskillige Millioner tilovers og man synes i Grækenland at være aldeles overtydet om Fordringens Retmæssighed; imidlertid kan det neppe betvivles, at man ogsaa fra baiersk Side vil komme frem med Udsættelser og Contrafordringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
De bekjendte opdigtede Paris's Mysterier af Sue ere nu afløste af de virkelige hvis Forfatter er den i sin Tid bekjendte Politiagent og Spion Vidocq. Blandt Mærkelighederne ved dette Skrifter ogsaa den, at det er udkommet paa Tydsk før paa Fransk og der bemærkes i denne Anledning, at man herefter kan vente, at flere franske Skrifter, ville udkomme paa Tydsk samtidig med deres Udgivelse paa Fransk, hvilket grunder sig paa en Overeenskomst, som den Bossiske Boghandel i Berlin har truffen med adskillige franske Forfattere og Forlæggere. Angaaende Bogen selv hedder det fra Berlin: "Medens de Sueske Mysterier indeholde meere Digtning og tiltale Gemyttet, hvoraf deres hurtige Udbredelse og de utallige Efterligninger lade sig forklare, kan man derimod af Planen og Jndholdet af de Vidogske drage den Slutning, at der i disse vil findes meere Sandhed og Næring for Forstanden. De sociale Mangler fremtræde her ligefrem og uden Udsmykkelse, fremstillede efter deres Aarsager og Virkninger og som de staae i Forbindelse med vore nærværende politiske Tilstande. Medens Sue finder en Hovedanledning til Forbrydelser i de lavere Classers Elendighed og Armod, er det i Vidocal's Skrift fornemmelig den saakaldte dannede og fornemme Verdens Lidenskaber og umoralske Forhold, der skildres i deres Fordærvelighed efter Begivenheder, som hvile paa en historisk Grund. Begge Værker fuldstændig gjøre desaarsag hverandre i Henseende til Skildringen af vor moderne materielle og intellectuelle Culturs Skyggeside. At slige litteraire Foretagender iøvrigt træffe sammen med Tidens Bestræbelse efter Reformer i det politiske og sociale Gebeet, lader sig uden Tvivl forklare af en indre Nødvendighed og den ubestridelige Tilværelse af dybtindgroede Feil."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Blandinger. Det forjættede Land for alle Piger, som endnu ikke have lovet sig bort, er Newyork. Saasnart der i Havnen indløber et Skib, der har unge Damer ombord som Passagerer, forsamles alle ugifte Mænd paa Skibsbroen og raabe i Munden paa hinanden: Ønsker De en Mand, kjære Miss, Behøver De en Mand?" osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
J Brüssel har en ung Mandsperson fattet den besynderlige Jdee at lade sig bortspille i Lotteriet. 10,000 Lodder, hver til 10 Francs, falbydes af ham til ugifte Damer. Den som vinder, er saalykkelig at faae den unge Mand og de indløste Penge. Der var allerede afsat 1000 Lodder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
J Paris opholder sig for nærværende Tid en indisk Nabob, ved Navn Sombre, der er bleven et Offer for et underfundigt Bedrageri. Hans Fader, en født Franskmand, søgte og fandt, ved Udgangen af forrige Aarhundrede, sin Lykke i Jndien, ægtede her en Fyrstedatter, og erhvervede sig en Formue af tredive Millioner, som han efterlod sin eneste Søn. Den unge Fyrste kjedede sig i Jndien med sine Millioner og gik til London. Her indrettede han sig paa europæisk Fod, førte en overordentlig Luxus og kom i de meest glimrende Cirkler, hvor han snart omgaves af Londons første Skjønheder, der udkastede alle deres Yndigheders Garn, for at fange hans tredive Millioner. En Lords Datter blev den Lykkelige. J Ægteskabscontracten sikkredes hende et Livgeding af 20,000 Pd. Sterl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Det varede imidlertid ikke længe efter Brylluppet, for den unge Dame fandt Naboben meget styg; han de havde nogle indiske Vaner, nogle Særheder, som man gav Navn af Galskab. Fyrsten blev rasende over denne Fornærmelse, og hans Vrede blev udlagt som et nyt Beviis paa Afsindighed. Man fik to Læger til at undersøge hans Tilstand, og disse attesterede paa Ære og Samvittighed, at han var gal. Efter de engelske Love mistede han nu Raadigheden over sin Formue og blev indespærret i et Galehospital. Han forsvarede sig som en Rasende; men Magten var altid stærkere end Retten, helst naar den understøttedes af Rettens Skin. Den lagdes Beslag paa hele hans uhyre Formue, med Undtagelse af de 20,000 Pd. Sterl., som Konen fik. Da Fyrsten saae, at han Jntet udrettede med al sin Forbittrelse, tog han sin Tilflugt til List. Ved en tro Tjeners Hjælp undveeg han af Daarekisten, flygtede ombord paa en Paketbaad, og kom til Havre, uden Hat, uden hvid eller Skilling, men fri. Han tilte strax til Paris. Hans Fiender i London forlangte nu, af diplomatisk Vei, at den gale Mand, som de kaldte ham, skulde udleveres dem; men Fyrsten forlangte at underkastes en formelig Examen, og i denne beviste han, at han ikke havde nogen Mangel paa Forstanden. Snart fandt han Credit, og lever nu i Paris i fuldeste Glands, medens han i London har gjort Sag anhængig, for at faae sine Millioner tilbage. Konen forlanger han ikke igjen.Kongen af Neapel har selsomme Liebhaverier. Saaledes har han taget Forbryderkolonien paa Øen Tremiti, hvis Befolkning bestaaer af Lommetyve Bedragere osv., under sin ganske besynderlige Protection. Nys havde han derved fremkaldt den mees levende Forbittrelse i alle Stænder. Han udvalgte nemlig 20 Jomfruer af Annunciata=Stiftelsen, og lod dem bringe ombord paa et Skib, som skulde føre dem til Tremiti, hvor de skulde giftes med 20 Forbrydere. Men neppe havde Hs. Majestæt tilladt sig dette voldsomme Skridt, før Folkets Stemning gav sig tilkiende paa en saa energisk og utvetydig Maade, at Kongen maatte tage sin Beslutning tilbage og ved Telegraphen sende Ordre til Messina, at de unge Piger, saasnart Skibet indtraf, skulde befordres med en Dampbaad tilbage til Neapel, hvor de nu ogsaa, til Neapolitanernes største Tilfredsstillelse, igjen ere traadte iland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Et mærkværdigt frækt Tyveri, som er begaaet i Zossen, sex Miil fra Berlin, gjør overordentlig Opsigt. For nogle Dage siden hidkom fem Herrer, som foreviiste den derværende Fattigkasserer en Ministerialbefaling, ifølge hvilken de skulde foretage en Kasserevision. Kassen blev undersøgt og der opdages en Defekt, som rigtignok er yderst ubetydelig, men som dog foranlediger Herrerne til at tage Kassen med til Potsdam. Den bestyrtede Kasserer ta der al sin Fatning og giør ingen Modstand; men baade Kassen og Visitatorerne ere sporløst forsvundne Den afdøde Konge af Sverrig har efterladt sig en Privatformue af c. 14 Millioner Rigsgjeld, hvoraf han har testamenteret sin Enke 4 Millioner, Kong Oscars fem Børn hver een Million, Grev Brahe Godset Skarbutt og en halv Million, forskjellige Personer af den Afdødes Hofetat 200,000 Rdr., og Resten, mindst 4 Millioner, til Kong Oscar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
AVERTISSEMENTS. At jeg igjen har overtaget Formandskabet i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab, bekjendtgjøres herved. Durebygaard den 29de April 1844. Rosenern Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Dagvogns Befordring. Fra denne Maaneds Begyndelse og indtil videre afgaaer Nykjøbings Dagvogn til Dampskibet Caroline Amalie" fra Nykjøbing til Gaabense hver Mandag Morgen Kl. 6 og Fredag Morgen Kl. 8. J Forbindelse hermed bekjendtgjøres, at der fra Mandagen den 6te dennes hver Mandag Morgen Kl. 2 og Fredag Morgen Kl. 3 afgaaer fra Maribo til Sundbye en Dagvogn i Forbindelse med Nykjøbing Dagvogn til formeldte Dampskib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Jndskrivningen af de Reisende, som ønske at benytte denne Befordring, skeer paa Befordrings contoirerne i Maribo, Saxkøbing og Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Nykjøbings Befordringscontoir den 1ste Mai Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Nykjøbing Gaard, Huus- og Jordeiere, samt øvrige Skatteydere, som betale Kongelige Skatter, indkaldes herved at indlevere deres Skatteqvitteringsbøger paa mit Contoir Tirsdagen den 7de Mai, fra Kl. 9 til 2, under Mulct af 48 s. for hver. Skatterne modtages samme Dag og siden hver Søgnedag ved samme Klokkeslet, og indbetales inden denne Maaneds Udgang. Nykiøbing den 1ste Mai 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
En confirmeret Dreng kan strax blive antaget i Sadelmagerlære hos Sadelmager J. H. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Et enkelt Klædeskab til at skille af ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Jfald Nogen maatte ønske sin Faareavl forbedret, saa falbydes 2 ægte Dischleyer=Vædder lam. – Ertra godt Vinter=Kløverfrøe bekommes sammested. Adressecontoiret giver mundtlig Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Et Parti velsorteret franske Straa= og Silke=Damehatte, fine franske Hatte= og Kappe-Blomster og Kapper, alt af moderneste Sort, er arriveret hos Undertegnede. A. W. Schroder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderie kan strax erholdes til Laan 701 Rbd. 4 Mk. s. Umyndiges Midler, hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup pr. Mariboe, den 2den Mai 1844. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-04
Auction. Løverdagen den 11te Mai Formiddag Kl. 11 lader Kjøbmand J. P. Møller i sin iboende Gaard i denne Byes Langgade ved Auction bortsælge en stor Deel nyt Ege Huustømmer, Egeplanker Oxhoveder, Ankere og Foustager; saa og nogle Maltetøer samt Kartofler, røget Flesk og Byg, med Credit til Mikkelsdag d. A. hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 29de April 1844. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-06
Lollands Falsters VeN Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 35. Mandagen den 6. Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-06
Jndenlandske Efterretninger. Det seer ud til – siger Dannevirke. – at Danmark kan, maaskee i Forening med Sverrig, snart faae en lille Søkrig med den marokkanske Tyrk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-06
Mod Slutningen af Marts Maaned meldte Bladene fra Kjøbenhavn, at Generalconsul Carstensen var afreist til Marokko, og at Gjenstanden for hans Sendelse nok var at indlede en venskabelig Overeenskomst med Sultanen i hiint Rige angaaende de 50,000 Rbd., som Danmark aarlig sender ham i Tribut. Som bekjendt nære Marokkanerne sig for en Deel af Sørøveri og Handel med christne Slaver; Danmark yder hiin Tribut, imod at disse Korsarer lade de Skibe, der føre Dannebrogen, fare i Fred, dog yde ogsaa andre Stater en lignende vanærende Skat. De nyeste Efterretninger om denne Sag haves fra Spanien, hvor man for Tiden er i fuld Færd med at ruste sig til et Krigstog mod bemeldte Roverstat. J denne Anledning melder det i Madrid udkommende Blad Corresponzal blandt Andet følgende: "Danmark og Sverrig Consuler i Marokko have faaet Ordre fra deres Regjeringer, som aarlig betale 20,000 og 24,000 Duros til Sultanen til Betryggelse for deres Handel, til at holde inde med at udbetale denne Tribut. Corresponzal" tilføier, ventelig af sit eget Hoved og for at forøge Spaniernes Stridsiver, at baade Danmark og Sverrigs Consuler tillige have faaet Ordre til at understøtte den spanske Regjerings Besværinger ved Krigskibe, som ville indtræffe i den marokkanske Søstad Tanger." Saameget synes imidlertid heraf at ville gaae i Opfyldelse, at, hvis den danske og svenske Regjering have suspenderet Erlæggelsen af hiin Tribut, hvilket vilde være meget glædeligt, det da vil vorde nødvendigt at udsende nogle armerede Skibe til de marokkanske Farvande, for her at ødelægge de Røverskibe, som Sultanen snart vil udskikke paa Jagt efter det danske og svenske Flag. Større eller farligere vil den forventede Søkrig da heller ikke blive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-06
J Fædrelandet af 27de April læses en Artikel og Reiseunderstøttelserne af Fonden ad usus publicos, hvilke Bladet formener at det var rigtigt med Hensyn til Finantstilstanden og gavnligt med Hensyn til Danmark Anseelse i Udlandet om man var meere nøieseende ved Uddeelingen af, end man har været i de senere Aar; thi vi troe, hedder det, man gjorde vel i at vogte sig for, som ifjor, at sende En ud for at studere Sprog, der ikke blot ikke var kyndig i Sprog, før han reiste, men end ikke besidder Hoved til at erhverve sig Sprogkundskaber; vi troe, at der bør fordres større Garanti for Tildelelsen af et Reisestipendium, end en maadelig Disputats paa radbrækket Latin og philosophisk Salder paa ligesaa slet Dansk, vi troe endelig, at naar man først har givet en Student, uden særegne Qvalificationer, Tilladelse til at erhverve Magistergaden uden Examen eller Conferents, saa kan denne uhjemlede Dispensation ikke begrunde Adkomst til et Reisestipendium. Allermindst sømmeligt finde vi det, at man har afkortet en Deel af dem, hvem Reiseunderstøttelse i Aar er tilstaaet, noget af dennes sædvanlige, ingenlunde rigelige Beløb, især hvis dette, som et meget almindeligt Rygte fortæller, skal være skeet for at kunne yde en ung Naturforsker, der ikke engang skal være anbefalet af Vedkommende, men som bærer et vist omineust Navn, en saa meget desto klækkeligere Understøttelse."