Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-12-08
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ Hr. Brygmanns Plan til en Aftenskole er i kort Tid bleven meget forandret. Først gik den uden Jndstræntning ud paa, at han om Aftenen efter Kl. 7 (NB. Skolen blev averteret i November Maaned) vilde repeteere Skolelectier med dem, som søge de nye Skoler; hvilket Antal Skolesøgende sikkert vil beløve i det mindste fom i ser Hundrede Børn. Denne colossalske Ides forhausede Jndsenderen af Jndrykkelsen i Aarhuus Avis No. 145, og det var med den, som med mere i Hr. B. Jndbydelse, Jndsenderen ikke kunde giøre sig fortrelig. Men nu er Tingen i en Hast bleven anderledes. Nu modtager Hr. B. kun det Antal 20, og Timerne rette sig efter Aarstiden. Men, om nu det hele Antal af Skolepligtige i Aarhuus havde - hvortil det efter Hr. Bs. Jndbydelse var aldeles berettiget under Hr. Bs. Fraværelse været antegnet paa den anviiste Liste hvilke skulde da de flere Hundrede have været, som efter hans Hjemkomst maatte have været udslettede, og afviiste, og hvilke de Faa, som efter den forandrede Plan kunde antages. Det er neppe Ret imod Publicum saaledes at skuffe det. Om iøvrigt, saadanne Aftenskoler, som den, Hr. Brygmann først averterede, virkeligen findes i Hovedstaden, derom var og er Jndsenderen rigtig nok uvidende; ligeledes er han, med al sin Høiagtelse for det Fuldkomne og Gode, som findes i Hovedstaden og andensteds, uvidende om, hvorvidt Hovedstaden finder sig smigret ved, at en saadan Aftenskole eller Noget deslige fremstilles som sand Copie af dens Jndretninger. Kun har Jndsenderen, i det specielle Kongelige Reglement for Hovedstadens almindelige Skolevæsen, intet fundet, som leder til Jdeen om en Aftenskole, som den, hvortil Hr. Br. offentligen har inviteret. Men, som sagt, nu er Planen forandret eller nærmere oplyst. 20 Børn kan en Lærer ikke allene oversee, naar han er rigtigen placeret, men endog undervise, saafremt han dertil er duelig og dersom Hr. B. endnu, ved et tredie Avertissement, vil gaae et Skridt videre, og publicere, at hans Mening er den, at de 20 Børn, som han vil antage i sin Aftenskole, ikke skulle hos ham sysselsættes med at læse over paa deres Lectier til Almueskosen til næste Dag, men derimod nyde Underviisning : saadanne Kundskaber, som ligge udenfor Omfanget Almueskolernes Læreplan, samt at Timerne skulle ette sig ei blot efter Aarstiden, men og efter den mordnede Skoletid i saa er jo Sporet af den oprinligen averterede Aftenskole aldeles forsvundet, og en kole af en ganske anden Tendents opstanden paa ens Ruiner; men saa er Aarsagen til den uskyldige indrykkelse, der paadrog Indsenderen Navn af an om Dadler, heller ikke meere forhaanden. Jmidlertid holder Jndsenderen sig nu til den anden, virkeligen meget forbedrede, Udgave af Hr. Bryganns Avertissement om en Aftenskole. Hr. B. er lærer selv, at han ikke har antaget dens advendighed. En Erklæring, for hvilken det gyndende Skolevasen vist vil være ham forbundet. den at ville for 400 Rbd. aarligen, ved epetition af Skolelectier med 20 Børn 5 a 600, gavne det Offentlige, paa en baade, hvis Nødvendighed man ikke selvl. at antaget dette har, saavidt Jndsenderen, ønner, endnu noget Uklart i Forbindelsen. - At 14 eget kan være nyttigt, skjøndt det ei er nødvendigt, bør Jndsenderen inddrømme; men skal dette Nyttige, kun anvendes paa saa Faa iblandt saa Mange, og derhos koste disse Faa mere end hvad det Nødven tige af langt større Omfang koster et lignende Antal overhovedet taget - saa bliver det, efter at Rimelighed, kun Nogle af dem til Deel, som bedste kunne undvære det, og følgeligen bliver Nytten mindre. Ei at tale om, at en Repetitions= eller Overlæsnings-Skole, som den Hr. B. intenderer, vanskeligen lader sig forene med hvad man kan vente af duelige Skolelærere og ombyggelige Forældre. Hr. B. paastaaer Gavnligheden af Jndretningen, og stiller sin Flid Hvorfor ikke ogsaa sin Klogskab? thi Klogskab er ikke mindre vigtig for Pædagogen end Flid.) til Borgen for denne Gavnlighed. - Denne lykkelige Selvtillid vil Indsenderen ingenlunde søge at svække. Tvertimod, han agter, som han bør, Hr. Bs. Flid og al den fornuftige Jver, han viser og kan vise for det Gode. Men - for at Jndsenderen ogsaa skal citere Bibelen - der staaer skrevet: "Af deres Frugter skal Jkjende dem!" - og for saavidt Indsenderen og maaskee Flere med ham, ikke fandt Leilighed til at kjende Stadigheden og Varigheden af Hr. Bs. pædagogiske Jndretninger eller Frugterne af hans pædagogiske Talenter, og følgeligen her ikke kunne slutte fra Virkning til Aarsag, er den af Hr. B. stillede Borgen temmelig fremmed, skjøndt det hiint Bud tilføiede Axiom jo a priori er paalideligt: "Et godt Træe kan ikke bære onde Frugter, og a.) Det af Hr. B. anbragte paulinske Raad: "Prove, Alt, og beholder det Gode!" er for saavidt forskjelligt hos Paulus og Hr. Br., at den Førstes occonomiske Jnteresse, saavidt vides, ikke havde nogen Deel i Raadet. Jøvrigt er det Jndsenderen kjært, at han i Henseende til dette Raad allerede i sin forrige Jndrykkelse har været saa heldig at træffe Hr. Bs. Mening; dog med den Forskjel - som Jndsenderen ikke fortryder - at Hr. B. raader, at man først skal prøve hans Aftenskole, og imidlertid betale fine Penge, hvorimod Jndsenderens Raad gik ud paa, at man først skulde prøve de anordnede Skoler, og imidlertid spare sine Penge.