JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Alle engelske Officerer, som have Permission, have uventet faaet Ordre til, at begive sig til deres Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Dronning Victorias Formæling skal nu være bestemt til den 12te eller 13de Februar. Hertugen, af Sachsen Coburg er allerede reist hjemmefra med begge sine Sønner. J Paris var den 8de Januar en usædvanlig Bevægelse blandt Politi og Militair. Der taltes om Opdagelsen af et nyt Complot. Sammesteds gjøres nu Valfarter til Notredamekirken, hvor Ærkebispens Liig staaer paa Parade. De fornemste legitimistiske Damer ile did for at berøre Ligets Hoved med deres Ringe og Ædelstene, som derpaa opbevares som Reliqvier. Som bekjendt var den Afdøde Julirevolutionens største og meest formaaende Fiende. For Venedig var Natten til den 6te Decbr. en Rædselsnat. Havet steeg saa voldsomt, at det oversvømmede hele Staden og alle vedliggende Øer. Flere Mile fra Kysten stod under Vand og Jndbyggerne maatte flygte for Bølgernes Magt. Blandt Druknede var en Moder med begge hendes Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
J Ruslands sydvestlige Gouvernementer drage i denne Tid store Troppemasser af Donau og Sortehavets Kyster, hvor der ogsaa oprettes uhyre Magasiner, ret som om der forestod en stor Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Hannover var i stor Bevægelse paa Nytaarsdag. Borgerskabet vilde i Procession ønsket Stad director Rumann et glædeligt Nytaar, men Kongen havde forbudt det gjennem Politiet. Jmidlertid kunde det dog ikke forhindres, at Rumanns Huus var hele Dagen opfyldt med Gratulanter, og at man om Aftenen bragte ham en Serenade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Stockholmernes Nytaarsassemblee paa Børs salen beæredes som sædvanligt med hele den kgl. Families Nærværelse. Kronprindsen aabnede Ballet med Grosserer Bohnsteds Frue, og Kronprindsessen, behagede at dandse samme Anglaise med Hr. Risser, Oldermand for Bagerlauget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Bekjendtgjørelser. Efter et langt og smerteligt Sygeleie behagede det alvise Forsyn, Løverdagen den 11te dennes, at bortkalde fra det Jordiske, min elskede Mand, Smedemester Ernst Meiner, ikkun 48 ½ Aar gammel, efter i næsten 25 Aar. med mig at have deelt Livets Glæder og Sorger. Med mig begræde 6 Børn Tabet af en kjærlig og virksom Forsørger, overbeviist om at Enhver, som kjendte den ædle Hedengangne, med Deeltagelse vil erfare vort store Tab og Smerte. Fred med hans Støv, - Velsignet være hans Minde, Aarhuus, den 13de Januar 1840. Bolletta Meisner, født Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Efter langvarige smertefulde Lidelser, indsov i Dagblideligen til et bedre Liv min elskede uforglemmelige Mand, Niels Frederik Mørch, forhen Borger og Skrædermester i Horsens, nu Sognefoged i Thyregod Sogn. – Gud være lovet, som bod Smerterne at ophøre, Han give mig sin Naades Bistand til at være mit Tab med christelig Hengivenhed, indtil vi atter samles, hvor der ingen Adskillelse er mere. Dørken i Thyregod Sogn, den 9de Januar 1820. Jensine sal. Morch, fød Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
At min elskede, kjære Mand, forrige Districtslæge Eberhard Neve, efter nogen Tids Upasselighed og faa Dages Sygeleie, den 7de dennes, ved en rolig Død er bortkaldet herfra, 81 Aar gl., falder i min Lod, efter et kjærligt Ægteskab med ham i 61 Aar, sørgelig at bekjendtgjøre for Slægt og Venner. Cheltoft, den 10de Januar 1840, A. S. Neve, fød Wilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
At Hs. Majestæt allernaadigst har bestemt at Forbudet i Anledning af høisalig Kong Frederik den Sjettes Død mod Spil og Dands skal være hævet fra Mandagen den 3die Februar næstkommende, bekjendtgjøres herved ifølge Stiftamtets Skrivelse af 14de dennes. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 15de Januar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Ifølge allerhøieste Ordre skal den 1ste Februar d. A. paabegyndes en Folketælling, og denne derefter uafbrudt fortsættes, for snarest at tilendebringes. Da vi nu antage at det vil give meere Sikkerhed for at ikke nogen Person forbigaaes, hvis Huuseierne forud forfattede en Fortegnelse som kunde blive til Veiledning for de Mænd, der foretage Tællingen, og da ei allene disse derved lettes Arbeidet, men det ogsaa formenes at kunne convenere Beboerne, saa ville vi herved anmode samtlige Gaard- og Huuseiere om, til førstk. 1ste Febr. at have en saadan Fortegnelse færdig. Denne skulde da indeholde Opgivende paa enhver Familie og dennes enkelte Lemmer med fulde Navn og Alder, saaledes at det Aar, hvori Nogen er indtraadt beregnes som fyldt. – Fremdeles alle enkelte Personer, Militaire derunder indbefattede, som boe eller logere i Huset om Natten og ikke have noget fast Opholdsted andetsteds i Danmark. – Separerede Mænd og Hustruer anføres, som Enkemænd og Enker. Enhvers Erhverv bliver at opgive, og hvis de have flere da enhver af disse. I Henhold til Cancelliets Bekjendtgjørelse bemærkes det, at Hensigten med Tællingen kun er at erholde en nøiagtig Oversigt over Befolkningen og hvoraf den bestaaer, saa der ikke vil være Grund for Rogen at tilbageholde eller lægge Skjul paa disse Oplysninger. Aarhuus, den 14de Januar 1840. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur foretages offentlig Auction Tirsdagen den 28de ds. om Morgenen Kl. 9, i Skaarupgaards Skov og i Sønderskov paa Elsted Byes Mark over endeel Bøge og Æsketræer paa Roden, hvoraf endeel er tjenlig til Havningstræ. Liebhaverne ville behage at give Møde i Sønderskov ved Skovfogedhuset, hvor Auctionen paabegyndes. Skaarupgaard, den 14de Januar 1840. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Tvende ovede Mærgelgravere kan strax erholde Arbeide i længere Tid paa Saralyst pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Anmodninger fra Private om at erholde Gran- og Lærkefrø imod Erstatning af den kongelige Kasses Udlæg ved Anskaffelsen, modtages for iaar indtil indeværende Januar Maaneds Udgang af Kammerjunker, Overførster, Jessen paa Ulstrup pr. Randers og af Forstrandidat Klüver i Skanderborg. Store og smaae Qvantiteter kunne paa saadanne Anmodninger besørges udleverede inden Udsædstiden, saavel ved de Hovedgaarde og Skovbetjentboliger, der i Jylland, tilhøre den kongelige Kasse, og paa Ulstrup, som ogsaa i Kjøbstæderne Aalborg, Randers, Aarhuus, Skanderborg, og Horsens, naar en Commissionair i een af disse Byer opgives, men til andre Steder kunne ikke mindre Portioner end 1 Lpd. af hver forlangt Frøsort besørges forsendte Betalingen, som tilfalder en af de kongelige Godsers Jordebogskasse, er pr. Pd. 24 s. for Granfrøe og 38 s. for Lærkefrøe. Ogsaa Fyrrefrø forventes at kunne overlades, men til endnu ubekjendt Priis og ikke, saaledes som Gran- og Lærkefrø, af sjellandsk Avl, der i Henseende til Froets Godhed meest har Formodningen for sig
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Kongelig Classe=Lotterie. Til første Classe af det 9de Lotterie, der trækkes den 3die Februar, kan Lodsedler for 2 Rbd. Stykket erholdes W. J. A. Lewerkhuusen. Rosensgade No. 912.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Det bemærkes, at den Forandring der er foregaaet med Classe=Lotteriet, saavel i Trækningen som i Gevinsterne m.m., behagelig vil erfares af de med Lod sedlerne følgende Planer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Da Flere formene at de ikke kunne faae farvet Andet end sort Silke hos mig, saa bekjendtgjøres herved, at jeg farver alle mulige Slags Couleurer, saavel Silke som Merinos, tillige farves Bomulds og uldne Strømper, sorte og graae, Alt gives samme Glands som nyt. Ligeledes aftages alle Slags Pletter af uldne Klædningstykker, som presses og gives samme Udseende som nyt, alt foren billig Betaling. Algreen, kgl. privil. Ulden-, Linned, Silke= og Bomulds=Farver, boende paa Middelgade No. 129.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
J Aar seer jeg mig endelig istand at opfylde Fleres Ønske om at overlade af den saa udmærkede og frugtbare Kamschatka Havre, som især i den sidste vanskelige Høst har staaet sin Prøve, da den blev moden 3 Uger for den Sædvanlige, veier circa 9 Lpd. og overlades saavidt mit Forraad tilstrækker, i denne og næste Maaned endnu til 4 Rbd. r. S. pr. Td. hos Hr. C. Hinrichsen i Veile og her paa Gaarden. Elisalyst forhen Munkholm ved Brandtberg, pr. Veile den 13de Januar 1820. Schnakenburg. Tran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Min Fjerdepart i Briggen Thetis Fangst paa Grønland afvigte Aar, circa 66 Tdr. klar Sælhunde-Tran, kan erholdes tilkjøbs i større og mindre Partier mod contant Betaling eller 3 Maaneders Vexel. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Godt 5 & & Vands Hør og heglede Horblaar, samt gode Meierie= og Bønder=Oste, sælges billig af M. H. Ring. S. O.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
saavel heglet som uheglet hvid og graae Druj. Rak. 3 og 4 Bds., sælges billig hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Ved Havnens nordre Side faaes store Steenkul af bedste Qvalitet, ombord paa Jagten "Lammet. Man behager at henvende sig til Skipper J. Gaarn, der besørger Kullene udleverede hver Sognedag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
De som ere tilbage med deres Renter og Contingent, til Skipper=Fattigkassen for 1839, bedes inden 8 Dage. fra Dato at indbetale samme til Aarhuus, den 14de Jan. 1840. S. M. Dinesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-17
Fjerde Deel af Pontoppidans danske Atlas er i forrige Aar bortkommen fra Undertegnede. Dersom Nogen kunde meddele en eller anden Underretning om denne Bog vilde Undertegnede, ved derom at underrettes, skee en sand Tjeneste. Aarhuus Mølle, den 11te Januar 1840. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
No 11. Løverdagen. den 12 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne. allene privilegerede Kongelig allernaadigst AarhunStifteisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Blandinger. Det engelske Raserie: at forelske sig i Dronningen, har nu ogsaa fundet Efterabelse i Paris. Dog er det her ikke Mændene, men Pigerne, som indføre denne engelske Skik og vælge Hertugen af Orleans (Kongens ældste Søn) til Helt for deres Roman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
En ung Pige, Marie B-, har gjort Begyndelsen, og synes i hendes Kjærlighed allerede at være gaaet over til Vanvid. For nogle Dage siden søgte hun at trænge sig ind paa Slottet for at erholde Kongens og Dronningens Indvilligelse til at formæle sig med Hertugen af Orleans. Man har foreløbig bragt hende i et Hospital, og Hertugen har udsat en lille Pension for hende. Det sidste er vistnok et sikkert Middel til at opflamme de unge Pariserinders Efterabelsesfeber. Dronningen af England har forlangt 100,000 Pd. St. aarlig Appanage for sin tilkommende Gemal, og var bleven meget fortørnet paa Premierministeren, Lord Melbourne, da han raadte hende til at nedsætte. sin Fordring til 60,000 Pd. Da Hs. M. ikke vilde høre noget derom, havde Melbourne viist hende til Wellington, men her blev det endnu værre, da Hertugen meente, at 30,000 kunde være mere end nok.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Hs. M. fik nylig tilsendt, blandt flere Smaaforæringer, en gandske almindelig Synaal, som kunde aabnes og indeholdt 12 smaae Synaale. Ligeledes fik hun et Par lange Skindhandsker i en Aprikoskjærne. Baandfabrikanterne i London have indgivet en Petition til Dronningen, hvori Hs. M. bedes at foranstalte, at der ved hendes Formæling og Festlighederne i den Anledning, over hele Landet bæres Silkebaand af een bestemt Farve, nemlig af Lilie= eller saakaldet reent engelsk Hvidt, da denne Farve er eiendommelig for den engelske Fabrikation. Dronningen har bevilget det, og opfordret Petitionairerne, at indsende til Jndenrigsministeren Mønstrene af de Baand som de anbefale. (Dronningen har sendt Hosebaandsordenen til sin Brudgom.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Paa den engelske Kyst, mellem Sidmouth og Seaton, har man Juleaften havt Jordskjælv, som hver Dag gjentoges indtil den 27de Decbr. Paa eet Sted er et stort Stykke Land, hvorpaa der stod flere Bønderhuse, ved en dyb Kløft bleven adskildt fra den Landstrækning, hvormed det hidtil havde været sammenhængende. Paa et andet Sted var Landet revnet i 4 engelske Miles Distance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
I det store Ocean er der fremstaaet et nyt Kongerige. Øen Nyeseeland har alt for længere Tid siden erklæret sig uafhængig. Nu har Frankrig anerkjendt det som Kongerige, saavelsom og dettes Konge, forhenv. Baron Thierry, der nu hedder Carl den Første. Dog frygtes for, at der vil møde Jndsigelser fra Englands Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J China existerer en mærkværdig Handelslor, hvis Indførelse ogsaa i Europa vistnok vilde være mange Kjøbmænd kjærkommen. Denne Lov fordrer nemlig, at naar et Aar er omme, skulle alle Forretninger være afsluttede inden der begyndes et nyt. Hver Kjøbmand maa følgelig i sidste Maaned af det løbende Aar opgjøre sin Ballance, og betale sin hele Gield, ellers bliver han straffet. Har han bestaaet denne Prøve, saa udsmykker han sit Forretningslocale med Krandse og afbrænder Raketter og andre Fyrværkerier. Hans Venner samles da hos ham og overlade sig i 3 a 4 Dage til overgiven Lystighed, hvorved Dørrene holdes lukkede og Vinduerne tilhyllede, saa at intet profant Blik kan trænge ind i Husets Jndre. En Bataillonschef i den Pariser Nationalgarde har ført en egen Dagbog over Alt, hvad Greven af Paris, der nu er fem Fjerdingaar gammel, foretager sig fra Morgen til Aften. Franske Blade meddele, efter denne Dagbog, følgende vigtige (!) Details: Den lille Prinds bringes, naar han om Morgenen er vasket og paaklædt, til Hertuginden af Orleans, Kl. 10 seer han, fra Vinduet, Paraden, og hilser meget yndigt, naar han saluteres; Kl. 11 1/2 faaer han sin første Suppe og ovenpaa sin Middagssøvn; Kl. 2 faaer han sig en Kjøretour; Kl. 3 nyder han sin anden Suppe og besøger derpaa Dronningen; Greven af Paris leger med sin lille Fætter, Prindsen, af Würtemberg; Hertugen af Aumale lader dem exercere og slaaer paa Tromme dertil, hvisaarsag Greven af Paris kalder ham: "Min Onkel Plan, Plan." Til Klokken sex er den lille Prinds hos sin Moder; saa kommer den tredie Suppe. Han leger til den er syv, saa læser man en Aftenbøn, og gaaer tilsengs. Alt dette vilde Verden kanskee slet ikke have faaet at vide, hvis ikke Bataillonschefen havde optegnet det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J Paris har man fængslet en niaarig Dreng, som havde myrdet sin yngre Søster ved at bibringe hende Gift og støde hende en Stoppenaal ind i Øret, fordi Moderen holdt mere af hende, end af ham. J disse Dage har man opgravet det ulykkelige Barns Liig. Faderen maatte være tilstede derved; han var ude af sig selv af Smerte. Den unge Morder derimod stod, ved Synet af Liget, gandske rolig og aad et Stykke Smørrebrød, Forældrene ere meget retskafne Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
J Bernonville boer en Enke, hvis 16-aarige Søn, den lange Peter kaldet, forleden døde den sjeldneste Død, nogen Dødelig endnu er død. Peter havde den Egenhed, at han hele Timer kunde staae paa et og samme Sted, og, med Hovedet iveiret og Munden aaben, see hen i Taaget. En Eftermiddag stod han igjen saaledes ude paa Marken, indtil Mørket faldt paa. Folk, som saae ham langtfra, troede det var en Statue, en Milepæl, eller vel endog et telegraphisk Tegn. Paa eengang begynder det at tordne; strax efter seer man en Jldkugle nærme sig som et Lyn og falde ned paa det Sted, hvor den lange Peter stod. Jdet den sluktes, styrtede han til Jorden. Tililende Personer fandt ham allerede døende. Han udaandede Livet i deres Arme. Man har den Døde hjem til hans Moder, og her opdagede man, ved nøiagtig Undersøgelse, at en Meteorsteen havde berøvet ham Livet, idet den var faren gjennem den aabne Mund ind i Luftrørene og her havde indbrændt sig saaledes, at en Suffocation var uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Den berømte Skuespillerinde Mars, som, trods sin høie Alder, endnu stedse er en Prydelse for theatre franggis, har bibeholdt to Koketterier, og det saavel paa Scenen, som i fortrolig Omgang. Hun koketterer nemlig endnu stedse med sine Haar og med sine Skuldre. Hun gaaer bestandigt med bart Hoved, og, naar hun gjør eller modtager Besøg, altid med blottet Hals. Hun har ikke eet eneste graat Haar. Hun er allerede langt over de Treds, og dog er der endnu en egen Friskhed og Ungdommelighed i hendes Gemyt og i hendes Spil. Hendes Gang, hendes Stemme, hendes Smiil, hendes Holdning tilhører den nyeste, den meest fortryllende Gratie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
For et Par Aar siden vakte en ung Franciskanernonne stor Opsigt i Madrid derved, at hendes Legeme var betegnet med fem aabne Saar, som man tilskrev en overnaturlig Aarsag. J lang Tid holdt troende Gemytter hende høit i Ære. Men Øvrigheden fattede dog omsider Mistanke, stillede hende under Opsigt, og lod hendes Saar læge. Den Ulykkelige har nu tilstaaet, at Capucineren Fermin de Alcaraz har bibragt hende hine fem Vunder og paalagt hende som en Bod, altid at holde dem aabne, samt truet hende med alle Helvedes Straffe, hvis hun røbede Hemmeligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Paa de spanske Theatre hører et nyt Stykke: El hombre Gorvo – den tykke Mand til Dagens Orden. Den lykke Mand gives af en Skuespiller, som, neppe fem Fod høi, veier 450 spanske Pund, og desaarsag ei kan foretage sig Andet, end, fra By til By, at spilleden tykke Mand."J Boos begav sig forleden det sieldne Tilfælde, at To, som havde en Proces sammen, Begge faldt igjennem. Som nemlig Processen, der førtes mellem Præsten og de barmhiertige Brødre, var allerbedst i Gang, gav Gulvet pludseligt efter, og Dommer, Parter og Tilhørere styrtede hultertilbulter ned mellem hverandre. Underneden boede en fattig Skiær slipper, der dog slap med nogle Contusioner, skjøndt hele Processens Byrde faldt paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Hr. Murphy, der allerede i en Række af Aar har besørget det fornødne Veirlig for Engelland, har for 1840 spaaet en mild Januar, en smuk Februar, en vindig Marts, en vaad April, en herlig Mai, Juni, Juli og August, en maadelig September og October, en gandske fortræffelig November og December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Den nyeste Dame-Mode er en farvet Capote, kaldet britisk Queen (brittisk Dronning. Den er først opfunden for den hulde lille Dronning, men bæres ogsaa af andre Damer, der ei have Andet at regiere, end - en Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Ombord i det engelske Skib Robert Small, som afseilede fra London i August Maaned, har man opdaget en ung Dame, der som Jungmand har gjort Tjeneste med det øvrige Mandskab indtil Godthaabs Forbierg, da det blev røbet at hun hørte til det smukke Kjøn. Hendes Navn er Mary Arnold. Hendes afd. Fader var Lieutn. i Sø-Etaten, men formedelst Udsvævelse havde han mistet sin Charge, og var siden død i Greenwich Hospital. Mary Ann var kun 10 Aar da hendes Moder døde. Hun blev ansat ved et stort Reebslagerie. Da hun blev noget ældre gjorde hun den bemærkning, at Drenge paa hendes Alder, som gik til Søes, havde det bedre end hun. Under Paaskud af at gjøre Løier, laante hun nogle Drengeklæder, og gik sin Vei. Først blev hun Kahytsdreng, ombord i en Kulslæber, 1838 fik hun Hyre med Briggen Annie, fra London til Queber, hvormed hun gjorde flere Reiser, indtil hun i Fjor blev Jungmand paa Ostindiefareren Rob. Small. Miss Arnold viste sig altid som en rask og munter Knøs. Hun var blandt de Første tilveirs for at rede Bovenbramseil under en stærk Storm i den spanske Sø. Da Skibet passerede Linien gjennemgik hun den sædvanlige Ceremonie med Jndtjæring og Rebning, og det i dens groveste Form. Den 20de Septbr. yttrede nogle af Mandskabet for Capt. at de troede Jungmand Arnold var en Pige, Chirurgen fik Ordre til at undersøge, hvorvidt denne Formodning var rigtig, og han erklærte, at hun virkelig var en Pige. Hun maatte nu aflægge Sømandsdragten og iføre sig sit Kjøns Klæder, og saae da ud som en smuk undseelig Pige paa 15 Aar. Damerne ombord havde Alle gjort hende Foræringer, Capt. Scott lovede hende den fulde Hyre som Jung mand paa hele Reisen frem og tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Nylig kom en ung Mand til en engelsk Præst og opfordrede ham til at vie ham og hans Bedstemoder, og da den Geistlige nægtede det, henvendte Parret sig til en saakaldet Dissent=Præst, der ingen Betænkelighed fandt ved at fuldbyrde Vielsen. Bedstemoderen var ogsaa kun 19 1/2 Aar gammel, og Sønnesønnen 20. Sagen var den, at Brudgommens Stedfaders Fader, en Hr. Payne, havde i sit 76 Aar giftet en sextenaarig Pige, som efter 2 Aars Forløb var bleven Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
En Tobakspinder i London blev nylig anklaget, for, at han blandede andre Planter mellem sine Tobaksblade. Men han beviste, at der i hans Tobak slet ingen Tobak var, og efter den bogstavelige Fortolkning af Loven blev han altsaa frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
En fransk Avis fortæller, at der i et Sogn ved Blage er født et levende Barn med tre Hoveder. Men endnu det Mærkeligste er det, at i hvert af Ansigterne er forskjelligt Udtryk, ligesom ogsaa Haarets Farve er heel forskjelligt. Mairen for det 20de District i Paris havde forleden det lykkelige Jndfald, at forøge Hjelpemidlerne for de Fattige ved at henvende sig med en Bøn til Demoiselle Racheels Talent. Den ædle Pige svarte: En Forestilling for de Fattige! Ogjerne min Hr. Maire, Det er ikke saa længe siden, jeg selv var blandt deres Tal . . . . . og hvo veed, hvad Fremtiden har bestemt for mig! De har at befale over mig. Jeg vil med Fornøielse spille Alt, hvad De ønsker." Bemeldte Jfr. Rachel var nylig (30te Decbr.) nær bleven indebrændt idet hun laae og læste i sin Seng, som der gik Jld i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Fra Paris meldes om en høist mærkelig Væddestrid. Dyrtæmmeren var Amburgh har udfordret sin Rival Cartes til, Begge uden Forberedelse at gaae ind i de vildeste Dyrs Bure i Jardin des Plantes. Den 28de Novbr. f. A. var i et Huus i Strasborg Konen alene hjemme, da et Bud leverede hende en skriftlig Udfordring til hendes Mand. Uden at betænke sig ifører hun sig strax en militair Klædning og begiver sig til Kamppladsen, hvor hun ved Trusler nøder sin Modstander til en Duel, der paa fransk Maneer gik løs paa Kaardestik. Damen slap heelskindet derfra, medens hendes Fiende, dødelig saaret, maatte bæres bort. Ogsaa denne Heltinde maa nu møde for Retten, thi hvortil havde Frankrig ellers sine Duellove; men hendes Adrokat er gandske rolig, thi Forbudet taler kun om Mænd, og Lovens Bogstav er urokkeligt. Det gaaer her som i England, hvorDen, der ægter to Koner, bliver dømt til Døden; Den, der derimod har tre eller fire, slipper ustraffet derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Forleden tildrog Følgende sig i Cöln. En Pige, i et anseet Huus saae en Morgen en Byldt hænge udenfor paa Gadedørsklinken. Hun har den op paa sit Værelse, hvor hun allerede havde lagt i Kakkelovnen. Ved at aabne Byldten fandt hun et spædt Barn tilligemed et Brev hvori laae 500 Rdr. Ved Synet af denne Sum vaagnede en sort Tanke i hende, og hun udførte den strax, idet hun kastede Barnet ind i Ovnen. Lugten, som herfra udbredte sig i hele Huset, ledte til en Undersøgelse, og omsider fandt man Levningerne af det myrdede Barn, Pigen blev fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-18
Nytaarsdag var der stor Gallacour ved Hoffet i München. Kongen og Dronningen sad under en prægtig Thronhimmel, omgivne af Kongehusets Prindser. Rigets Store, ligened til Kammerjunkerne, nærmede sig hver Enkelt Thronen, og Mange iblandt dem havde, da de forlod den, en Stierne eller Kors mere end da de tog hjemmefra. Alle bleve tilstede indtil det kgl. Taffel begyndte, hvorved Kammerherrerne maatte vexle Guld tallerkenerne, samt selv personlig hente Maden fra Kjøkkenet og Vinen fra Hofkjelderen. Efter Bordbønnen østes Suppen op af Hofmarschallen. De tilstedeværende Cavalierer og Damer maatte see til, indtil Kongen, efter at have tømt det første Bæger, Viin, ved et Hovednik tillod dem at gaae. Frederik den Store har vundet 5000 Rbd. i det preussiske Lotteri. Saa sælsom denne Efterretning end klinger, er den i visse Maader dog sand. En i Breslau sammentraadt Committee til Oprettelse af en Statue for Preussens store Konge, havde nemlig taget en Lotteriseddel, hvorpaa hiin Gevinst er falden.