JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Preussen. Den Betliner Statstidende, indeholder en kongelig Forordning om Benaadning for de Jndvaanere af Storhertugdommet Posen, som have deeltaget i det polske Oprør. Fra denne kongelige Naade undtages de, som paa den Tid havde milie tært eller civilt Embede, de som nøde Pensioner af Statskassen og Stivendier, de, som ved at deeltage i Jnsurrectionen ere blevne skyldige i andre Forbrydelser, og de, som ikke frivillig vende tilbage til 1ste April Tydskland. Stændernes Forsamling Bajern og Landdagen i Baden ere nu begge, efter taltige og tildeels vigtige Forhandlinger, med megen Høitidelighed sluttede. J Brunswig har den stændiske Commission indgivet til det hertugelige Ministerium Resultaterne af sine Arbeider, hvilke skulle være affattede med megen Jndsigt og patriotisk Sind. J Hannover arbeides med megen Jver, paa Forfatningen. J Churhessen vedbliver den ulykkelige Misforstaaelse i den regjerende Familie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
J Østertig laver man sig til store Festligheder paa næstkommende 1ste Marts, paa hvilken Dag Keiser, Frands fuldender sit 40de Regjeringsaar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Tyrkiet og Grækenland. J Syrien gjør den ægyptiske Armee under Jbrahim Pascha store Fremskridt; men skjønt det er aabenbart, at Vicekongen formelig har brudt med Porten, lader dog denne som om den troer, det alene er en Privatstrid med Ahdulla Pascha, der har fremkaldt Expeditionen. J Grækenland seer det forvieret ud. Jblandt flere besynderlige Ting, som høres herfra, er ogsaa denne, at Kolokotroni har gjort Senatet det Forslag at udnævne Augustin Capodistria til Dittator.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Choler a. J det nordlige Engelland griber Sygdommen omkring sig til alle Sider og viser sig meget ødelæggende. J Hamburg vedbliver den saa smaat, men i Berlin synes den at vinde ny Styrke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Indenlandske Efterretninger. Under 22de Decbr. f. A. er udkommen en Rentekammer Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser, angaaende den ved Forordningen af 3die Decbr. 1828, §. 42,1, No. 7, i visse Tilfælde befalede Afskrivning paa stemplet Papiir af uaccepterede Regninger (hvorefter denne Nikke skal komme til Anvendelse i Henseende til Regninger paa saadanne Fordringer, for hvilke, efter Anordningerne, haves Ret til Jnddrivelse ved Udvantning, ligesom den heller ikke bliver at foranstalte, naar under noget Skifte fremlægges Regning for Krav, der er erhvervet paa Boet, efterat dette er taget under Behandling."(K. P., Vor Landsmand Dr. Krichhauff fra Slesvig, som i April f. A. gik til Palen og der blev ansat ved et polsk Lazareth som Overlæge, men efter Warschaus Fald nødtes til endnu at forblive nogle Maaneder ved et russisk Hospital i Rawa, er nu kommen lykkelig hjem igjen til Holsteen. En anden holsteensk Læge, v. Destinon, som forlod Fædrelandet og offrede Polen sin Videnskab, er i Lowicz død af Typhus. En Tredie, Dr. Thomsen, er som Regimentslæge ved det 11te polske Jægerkorps gaaet over den galliziske Grandse med det Roznstiske Armeekorps, og befandt sig ifølge de sidste Efterretninger i Staden Brünn i Mühren. Strax i Begyndelsen af den polske Revolution begav sig en udmærket ung Læge fra Hovedstaden til Warschau, hvor han, selv efter dens Fald forblev i Lazarethet. Jfølge et Rygte skal han være bleven hængt. Der siges nemlig at han skal være fundet paa en Gjæstgivergaard, hvor der just var omkommet en Russer i Slagsmaal med en Polak.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
J Juridisk Ugeblad, læses følgende mærkværdige Attest fra en Landsbypræst i Anledning af at en Person, navnlig Hans Hansen, var i f. A. sat under Justitiens Tiltale, og der af vedkommende Dommer var begjert de angaaende Tiltaltes foregaaende Vandel fornødne Oplysninger. "Ærbødigst: Paa ærede af 2den Mai, som jeg Dags Dato har modtaget, maae jeg giensvare: angaaende bemeldte Hans Hansen, at Gaardmand Christen Christensen og Hustrue heraf Byen have givet mig denne Forklaring: som Vogter i deres Tjeneste, har de ei funden Utroskab hos ham, at tilliste sig noget, men derimod han var en lystig, vilter Krabat, af dem man almindelig siger om, oven ud; - saalunde, da han foruden Gaase og Lamme Vogt var sat til nogen Qviers Flytning: Vanding o. s. v.; - hvad skeer, - ventelig er han raget uklar med en af disse Qvier, eller dets Hoved er passer til hans; - nok han huder eller rettere slaaer til det, formodentlig med Tøirekøllen, afslaaer det ene Horn, skeet Gierning har angret ham, han sætter atter Hornet, til, nok det lykkes; - Hornet klæber ved, groer til, og som Koe senere havde begge sine Horn, dog med den Forskiel, det ene Horn viste den modsatte Vei af det andet; saa han ikke ved Fastgjørelsen havde passet rette Stilling; dette er et og alt Folkene vidste om ham."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Udgiverne af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold ere af Hs. Durchl. Hertugen til Slesvig=Holsten Sønderburg-Augustenborg blevne berede med en ludersøgelse om Aarsagerne til den danske Hesteavis Forfald og Aftagen, og Fremstilling af de Midler, hvorved den i korteste Tid og med mindst Opofrelse for Regjeringen og Private, vilde kunne bringes til en høi Grad af Fuldkommenhed, hvilken paa Theorie og Erfaring grundede Afhandling læses i Decemberheftet af ovennævnte Maanedsskrift. Fra Kiel berettes, at Prof. Clausen i Kjøbenhavn har afslaaet en hæderlig Kaldelse til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Ved Tallotteriets 1225 Trækning i Altona udkom: No. 43. 81. 83. 63. 53.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Ribe. Den 11teds., om Aftenen, druknede tvende Mænd ved at plumpe igjennem Jsen paa Allerup Aae. Dagen efter fandtes de Arm i Arm i en opreist Stilling. Begge efterlade sig Kone og Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Prædikanterne. I Domkirken: 2den Søndag efter Nytaar, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Døbte: J Cathrine Kirke, den 3de Januar. Huusmand Mads Hansens Søn, Laust Jensen. Fadderne: A. Krøllerup fra Ribe, M. Jørgensdatter fra Lustrup, L. Jensen og J. Jepsen fra Tjerreborg. (Forlangt indrykket) Til Vedkommende. Sandhed er ilde hørt. Aleth. Skjøndt Sandhed, som jeg seer, kuns nødig Du vil høre, Og, at som Hundeglam den linger i Dit Øre; Saa skal, saa maa den dog ei derfor skrinlagt være; Thi skambrændt Æretyd og skamles Logner, Kjere! Og Mørkets svorne Ven saa dybt jeg haver, Som jeg afskyer Lognens første Fader. Men Sandhed selv det er, som Varselsord ham sender, Uhyret, som den Godes Aske ublue skiender. Og naar Zeldten, der med sterk Trompetskral kommer, Stolt sætter sig, som Levendes og Dødes Dommer, Bør ikke han da som en Gud ufeilbar være? Af Hiertekienderen, den rette Dommer, lære: At, for han Sverdet svinger, eller viser Riset, Mod de Jndstevnede maa legges frem - Beviset? - En TISSr.M. T. 7 Ifølge Directionens Bestemmelse L. 1 - IA. höitideligholdes Kongens Geburtsdag i Klubselskabet Söndagen den 29de Januar ved Middagsspiisning og et Bal om Aftenen, hvori saavel Indenbyes som Udenbyes uden for Selskabet kunne tage Deel, og hvortil de kunne tegne sig paa en Liste, som er henlagt hos Hr. Gjæstgiver Fölsch; hvilken Paategning ombedes at maatte skee saasnart muligt, for at erfare Antallet af de Deeltagende. Skoleskattens første Qvartal af 1832 opkræves Mandagen den 16de Januar og følgende Dage af Skolevæsenets Bud; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Bedkommende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Ribe Byes Skolecommission d. 13de Januar Tvende udmærket gode Mynder, der kan tage baade Ræde og Harer, kan strax erholdes paa Kjærgaard ved Ribe for en meget billig Priis. Sorrensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Bekjendtgjørelse. Da Gaardmand Laust Bennetzen i Reisbye agter at bortsælge ved offentlig Auction sin iboende enhalt Eiendomsgaard med de dertil liggende Jorder, næstkommende 2den Februar d. A. saa bemærkes herved at Udsæden er 4 Tønder Rug, 5 Tønder Byg, 4 Tønder Havre og 1 Tønde 2 Skiepper Boghvede foruden Ærter og Bønner. Paa Stedet avles 40 Læs Mærskhøe 25 Læs Gesthøe aarlig. Paa Gaarden føres og græsses 4 Køer 4 Heste 10 Unghoveder og 10 Faar. Lysthavende ville behage at indfinde sig paa Stedet, benævnte Dag Klokken 2 om Eftermiddagen hvor Conditionerne kunne erfares. Tillige anmodes Creditorerne om at give Møde, for under disse Omstændigheder at iagttage deres Rettigheder. Toftlund i det Kongelige Herredsfogderie for Hvidding Herred d. 9de Jan. 1832. O. A. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Efter Begjæring af Hr. Kammerjunker Bye- og Her Herredsfoged v. Wedel Heinen i Warde, som Skifteforvaltet i Overkrigscommissair Lybeckers Boe, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende i Hierting Bye, Guldager Sogn, Stads Herred beliggende, af nye opførte 2de Etagers Gaard, med tilliggende Haube og Toft der staaer for Hartkorn 2 Fdkr., stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 26de Januar 1832, 2den - Torsdagen den 9de Febr. og 3die - Torsdagen den 23de f. M.,de tvende første Auctioner paa Herredscontoiret paa Gjellerupholm, hver Dags Form. Kl. 11; men tredie Auction derimod i den sælgende Gaard bemeldte Dags Eftermiddag Kl. 1.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Panthaveres som Lysthavendes Efterretning, ifølge Pl. 22de April Skads Herredscontoir paa Gjellerupholm den 26de Bruun. December 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Efter Begjering af Kammerjunker Bye- og Herredsfoged v. Wedel Heinen som Skifteforvalter i Kjøbmand Jens Thomsens Stervboe i Warde, bliver følgende bemeldte Stervboe tilhørende Eiendomme, nem 1. En Gaard beliggende i Toftniss Bye, Alslev Sogn, Skads Herred, med sammes paastaaende grundmurede Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., samt en underlagt Agerparcelaf Stephan Jversens Gaard sammesteds af 3 Skpr. 1 Alb. Hartkorn; 2. trende Parceller No. 17, 19 og 20 i Give Mose af Hartkorn 3 Fdkr. 2 1/4/5 Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Torsdagen den 26de Januari 1832 2den - Torsdagen den 9de Febr. og 3de Torsdagen den 23de f. M.,de tvende første Auctioner paa Herredscontoiret paaGjellerupholm, hver Dags Formiddag Kl. 11, men 3die og sidste Auction derimod i Gaarden i Toftnis, bemeldtes Dags Formiddag Kl. 10. Denne Bekjendtgjørelse tjener saavel til Panthaveres, som Lysthavendes Efterretning overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret paa Gjellerupholm den 26de Decbr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Auctions=Placat. Jfølge Kammeradvocatens Reqvisition bliver den her i Byen under No. 110 beliggende Gaard, tilhørende af: gangne Havnecommissair P. Sørensens Enke, ve trende offentlige Auctioner bortsolgt, med dens Bygninger og Underliggende af 140 Rbd. Grundtaxt saaledes som den under 25de October f. A. er udlagt den Kongelige Kasse. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue Mandagene den 6te Februari og 20de Februari, og den tredie i Gaarden selv Mandagen den 5te Marts næst hver Dage Formiddag Kl. 11. Dette bliver herved i Henhold til Pl. 22de April 1817 bragt til Panthaveres Kundskab. Thi indbydes Lysthavende. Warde Byefogedcontoir den 6te Januari 1832. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Fra Undertegnede er bortkommen 4 hvide Faar, det ene har to Splitter i høire Øre og en forti Plet paa venstre Laar; de 2 andre har 2 Klip paa Siden af vensti- og et Stykke af høire Øre, og det 4de er aftlippet et Stykke af hver Øre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
For deres Tilveiebringelse udbetaler Undertegnede en Douceur. Vestervedsted, den 10de Januar 1832. Anders Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Huset No. 91 i Hundegade heri Byen, 5 Fag, med Hauge og en Kaes Græsningsret til Sønderports Fælled, er underhaanden at faae tilkjøbs. Liebhavere ville henvende sig til een af Undertegnede. Niels Pedersen Ulv Rasmus Jensen. ved Nørreport. i Hundegaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Hvor i eller 2de Disciple fra førstkommende Paaske Flyttetid kunde faae Kost og Logie anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Huuset No. 292 her i Ribe Grønnegade, med tilliggende Hauge, kan faaes til Leie naar derom accorderes med sammes Eier, Enkefrue Kammerraadinde Spandet. 7 Söndagen den 15de Januar opføR. F. R. res: Den hjemkomne Nabob, Comedie i 3 Acter, af Thomas Mortous.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Hos Skolelærer Høver bekommes følgende af ham udgivne Bøger: Theoretisk praktisk Sproglære 4de Udgave, indb. 22 s. Opgaver til Hovedregning, hæft. 10 s. Regnebog, til Brug ved Tavleregning, med særsk, trykte Faciter 12 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-13
Udtog af Sproglæren, for Begyndere, hæft. 4 is
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Kongelig. allernaadigste. privilegerede. Rider. Stifts AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark. og Hertugdømmene. No. 5. Tirsdagen den. 17de Januar. Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Udenlandske Efterretninger. Belgisk hollandske Anliggender. til Den yderste Termin til Natificationernes Udverling b. have vi nu naaet, og det er da naturligt, at Alles Øine henvende sig til denne Kant, og at man med spændt Forventning imodeseer den endelige Afgjørelse et af Anliggender, af hvilke Europas Rolighed fandsynne ligviis er afhængig. Endnu bestandig synes Udfaldet at være høist uvist. Medens den engelske Regjering lader til at være i en piinlig Forlegenhed, fordi en Coureer fra Hoffet i Petersburg skal have bragt Stadfæstelse paa Keiserens Vægting, og fordi intet afgiørende Svar endnu har været at erholde fra Preussen og Østerrig, begynder derimod Frankerig, i som det lader, at tale med i en alvorlig og høirøstet, Tone. Det er aabenbart, siger Bladet Temps, at 2 Magter have spillet under Dække med Holland; Catimir Pertier har forsømt den beleilige Tid, da Polen endnu stod opreist; men endelig er han bleven de paagen og har nylig til Grev Pozzodi Borgo betjent sig af følgende Udtryk: "De kan skrive til deres Hof, at vi have 400,000 Mk. paa Benene, og dersom den eneste hollandsk Soldat betræder belgisk Grund, skal inden 12 Dage en fransk Hær have besat Belgien, uden at lade sig foreskrive Noget om, hvor længe den maa tove det." Det kan man da engang kalde en een Besked. En anden Skrivelse fra Paris udladet sig med, at Frankerig kan i 8 Dage reise 500,000 Mo. og endda en Reserve af 300,000 Rd. og at man derfor vel med Spænding, men uden Frygt, seer den 15de Januariimøde. - Det synes afgjort at det fra engelsk Side ingen væbnet Jntervention vil find. Sted; thi Flaaden i Dünerne er skilt ad og deels aftaklet, deels afgaaen til anden Bestemmelse. Ja det ømtes endog om, at der er blevet arbeidet paa at drage Hoffet i St. James bort fra det i Tuillerierne, og at dette ikke har været ganske forgiæves, saa at man i Frankerig begynder at nære stærke Tvivl om Varigheden af Engellands Venskab. - Hvad de nærmest paagiældende Partet selv angaaer, da vedbliver Holland at indtage sin truende Stilling, og med Hæ ten er nylig betydelige Bevægelser foretagne. Ogsaa i Belgien bereder man sig paa det Værste: Kongen reiser omkring forat mønstre Tropperne og træffe andre krigerske Foranstaltninger. Man synes imidlertid at være saare tilbøielig til, for Fredens Skyld, at gjøre et og andet Offer; saasom at opgive den frie Skibsfart paa de hollandske Jndvande, og at finde sig i haardere Pengevilkaar. Den preussiske Statstidende vil vide, at med al Agtelse for Kong Leopolds rolige og faste Forhold, forener sig dog en levende Jnteresse for den ridderlige Prinds af Oranien, hvis litographerede Billede finder en rivende Afsætning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
- Midt under de krigerske Udsigter havde man imidlertid d. 10de Januar i Berlien Privat-Efterretninger fra St. Petersburg, som berettede, at Keiseren af Rusland havde ved en anseet Statsmands Forestillinger ladet sig overtyde om de skadelige Følger. som en Krig under de nærværende Omstændigheder vilde drage efter sig, og at derfor en Coureer var afsendt til London med Ratifitationen af de 24 Artikler. Stadfæster dette sig, faae Tingene vel en anden Vending. - Næst efter Holland og Velgiener det vel Portugal, der for Øieblikket draget de fleste Øine til sig; men ogsaa om dette Lands Anliggender krydse modsigende Rygtet hinanden. Snart hedder det, at D. Miguel vil ufortøvet blive anerkjendt af alle Magter, og snart forsikkrer man, at O. Pedro bliver kraftig understøttet af dem, og at han med deres Minde foretager Expeditionen imod sin Broder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Wien mener man, at ogsaa Portugals Anliggender ville blive af Vigtighed for hele Europa og være i Stand til at bringe Spliid mellem de store Magter. Thi, bedder det, at Frankerig og Engelland ønske at see D. Miguel fjernet fra Portugal, derom er ingen Tvivl; men om de andre Magter ville samtykke deri, dette er det største Spørgsmaal. Hermed stemmer det ikke saa ganske overeens, hvad der fortælles i en Skrivelse fra Lissabon af 21de December, at den engelske General, Sir Campbell er ankommen dertil fra Madrid, for at modtage Commanden, over den portugisiske Hær, og at dennes Bevægelser, ledes ved regelmæssige Depeschet fra London. Den almindelige Nød skal være ubeskrivelig: mange Krigere gaae omkring i Gaderne og bette. - Af det tvungne Laan er, uagtet de voldsomme Forholdsregler, endnu kun en liden Deel indkommen; thi, siges der, Mange vente at blive befriede derfor ved D. Pedtos snart forventede Ankomst. - Muligt, at en høiere Haand bringer de portugisiske Anliggender til Ende. førend man venter det; thi ved Aarets Slutning laae D. Miguel farlig syg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Kirkestaten gjør ogsaa i denne Tid Fordring, paa den almindelige Opmærksomhed. Efterretningerne derfra lyde meget foruroligende, og disse Anliggender give ogsaa Anledning til Conferentser og levende Coureervexel. Fra Wien skrives, at Enden derpaa næppe kan blive anden, end den, at de østerrigske Tropper maae besætte Legationerne, for at skaffe Pavens Auctoritet Agtelse. Det franske Ministerium skal have indseet Nødvendigheden af denne Forholdstegel og derfor givet sit Samtykke dertil. Derimod skal det engelske Cabinet ingenlunde være tilbøielig til at give sit Minde til denne Jntervention.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Frankerig. Civillisten beskjeftiger endnu bestandig de Deputeredes Kammer og foranlediger fremdeles heftige Optrin. Meest stormende var Mødet d. 4de Januar, da Ministeren, Grev Montaliver formastede sig til i sit Foredrag at kalde Franskmændene Undersaatter. Dette Ord var Løsenet til en frygtelig Tumult. "J Frankerig", skrege Nationens Repræsentanter i Munden paa hverandre, i Franketig gives der siden Julii Revolutionen ingen Undersaattet; vi have selv gjort Kongen, og vi ville ikke være Undersaatter, ville I have Undersaatter, saa gaaer til Spanien o. s. v." Man forlangte med Heftighed at Ministeren skulde tage dette fornærmelige Udtryk i sig igien; men da han ikke var at bevæge dertil, skiltes Kammeret den Dag ad i yderlig Forvirring, og siden have 134 Deputerede undertegnet et Papir, hvori de formelig protestere imod at være Undersaatter. Denne Protest har gjort et saa meget mere ubehageligt Jndtryk paa Hoffet, som den er contipetet af Hr. Oditon Barrot, hvem man ansaae som Formand forden maadeholdende Opposition og haabede at omstemme ved at byde ham en Portefeuille. - En anden Sag, som beskjeftiger Parisernes Opmærksomhed, er et Foretagende af nogle unge Mennesker, som for kort Tid siden bestege Noire-Dame=Kirkens Taarn, ringede med Stormklokkerne og lagde Jld paa flere Steder. Saa daarekiste galt end dette seer ud, skal det dog staae i Forbindelse med en udbredt Sammensværgelse, som understøttedes med Penge fra Holytood. Af de Fængsledes Tilstaaelser seer man, at de havde faaet det Hverv at stikke Taarnet i Brand, til et Signa for Omegnen, hvorefter, saa havde man forsikkret dem, en frygtelig Opstand vilde udbryde, og en fremmed General sætte sig i Spidsen for samme. - J Lyon har man opdaget en Fabrik, hvori der forfærdigedes Medailler med Hentik d. 5tes Brystbillede, og i Nantes have foruroligende Optrin fundet Sted. Oprershøvdingen Bourquin fra Neuschate, et reist til Paris, hvor man skulde troe, han i dette Øieblik maa være velkommen; det et dog ogsaa en Mand, der ikke vil være Undersaat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Blandinger. En holst mærkelig Sag er i denne Tid Gienstand, for Samtale over hele Sverrig. Tingen er denne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Kjøbmand Sundblad har til Rigstændernes Fuldmægtig indgivet en Promemoria, hvori intet Mindre, forlanges, end at Landets Høieste Ret, hvori Kongen selv præsiderer, formedelst en uretfærdig Dom maa indstevnes for en Rigsret. Han siger deti: "jeg erklærer herved for det svenske Folk og dets Konge, at jeg, uden i mindste Maade at kunne eller ville gjenkalde mine Ord, beskylder Landets Høieste Ret for at have dømt uretfærdigen, og at min lovlige Ret i denne Sag er bleven mig nægtet, hvilket jeg, under lovbefalet Ansvarlighed, trøster mig til nøiagtigen at bevise. Finder da Rigsretten min Anklage falsk, underkastet jeg mig villigen den lovbestemte Straf, hvilken er den næste efter Dødstraffen. Denne Straf er noksom Borgen for, at Jngen forebringer en saadan Klage, som jeg har gjort, uden at være i Besiddelse af tilstrækkelige og fuldgyldige Beviser o. s. v." Hr. S. har fundet megen Deeltagelse i de tvende Blade Medborggaten og Aftonbladet og Statsraadet har, efter at Sagen har været Hs. Majestæt forelagt, sendt Klagen til den Høieste Rets Erklæring, med den Yttring, at det ikke kunde andet end finde den begrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
J Canton, i China, udkommer nu en Avis i det chinesiske Sprog, der blot handler om europæiske Anliggender. Det første No. deraf indeholder Efterretninger om Algiers Erobring, en kort Afhandling om Politisk Oeconomie, de sidste Revolutioner i Frank tige og Belgien. Chabett, Jldkongen, som man har løiet død, lever endnu og tæret fortiden sin Givt i Newyork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
En ny underjordisk Bye i Kongeriget Neapel!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-01-17
Professor Zahn har alt i flere Uger paa flere Steder, ladet eftergrave i Boscotrecase (imellem Vesup- og Pompet), og uden al Tvivl findes ogsaa her en Stad, der sandsynligviis hed Toro og blev begravet paa samme Tid som Herculanum, Pompeji og Stablæ. En af disse Udgravninger er høist interessant. Man stiger 30 Palmer lodret ned og kommer i Dybet ind i en stor Gaard (Peristylium) der er omgiven af Søiler. Derfra har man gravet fire underjordiske Gallerier i Retningerne til Neapel, til Sarno, til Vesuv og Pompe. I den første er man kommet ind i nogle Værelser, hvori der findes endeel Malerier, og mange Basreliefs. Disse første deelvis udgravne Værelser lade alt haabe et rigt Udbytte. I Galleriet henimod Pompeji er man stødt paa en antik Vei, som løbet i Retningen fra Neapel til Sarno. begge de andre Galleriet findes mange Fragmenter af skjønne Malerier og Sager af Terra cotta, Jern og Bronze. Ogsaa Skeletter af Mennesker og af et Sviin har man fundet der, ligesom ogsaa endeel forkullet Træ.