JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-09-28
Sidstleden 4de Septbr. er fra Kirke Wærløse Bye undvigt 2de af det andet halve Kiøbenhavnske Districts Huusmænd, nemlig: 1) Johannes Jensen, Smed af Profession og enroulleret Land=Soldat ved det Kongel. Artillerie=Corps, 23 Aar gammel af middelmaadig Høyde, foer af Lemmer, glat og langagtig at Ansigt, en spids Næse, blaaeagtige Øyne, lysebrune Øyenbryn, og krøllet lysebrune Haar, ved Undvigelsen var han iklædt en brun Vadmels Trøye, en stribet Hvergarns Trøye og en Dito Brøstdug, alt med Sølv=Knapper udi, hvide Blaar=LærredsBuxer, hvide uldne Strømper og Skoe med Sølv=Spænder i samt Hat paa Hovedet. 2) Niels Jørgensen, Skræder, omtrent 28 Aar, middelmaadig af Høyde, glant og rund af Ansigt og lidet fortladen, brune Øyne og sorte Øyenbryne, slet sortebrunHaar, var iklædt ved Undvigelsen en brun Vadmels Trøye, en stribet Hvergarns Brøstdug med hvide Metal=Knapper, gule Ems Buxer, blaae uldne Strømper og Skoe med hvide Metal Spænder, samt Hat paa Hovedet; thi bliver disse Undvigte herved efterlyst, med Anmodning til alle og enhver, som dennen maatte forekomme, at de strax vil lade dem anholde og deres Opholdsted tilkiendegive enten paa Hans Excellence Hr. GeheimeRaad og Amtmand Scheel Plessens Contoir i Kiøbenhavn No. 34, paa Nørregade, eller og for mig undertegnede Districtets Forvalter, da ikke allene alle af deres Anholdelse foraarsagede Omkostninger, men endog en Douceur for Angivelsen skal blive Vedkommende udbetalt; ligesom det og formodes, at ingen huser, hæler eller assisterer bemelte Personer til deres videre Undvigelse, da de derved vil paadrage sig den Straf Lov og Forordninger i saa Maade foreskriver. Lille Wærløse, den 20de Septbr. 1781. J. P. Nordenberg.
Berlingske Tidende, 1781-09-28
Tirsdagen den 2den Octobr. førstkommende, foretages offentlig Auction paa Træer i Gunderslovholms Skove; Liebhaberne ville møde i Stor=Skoven ved Bonde Byen Næblerød, hvor Auctionen begynder lidet derfra (i den saa kaldte Kampe Vang) Kl. 9 Slet præcise. Gundersløvholm, den 18de Septbr. J. Muus.
Berlingske Tidende, 1781-09-28
Ved Proclama, læst ved Siellands Landsting den 5te Septbr. sidstleden, og udi Hof= og Stads=Retten den 17de samme Maaned, ere Creditorerne udi afg. Muursvend Johan Erhardt Wunzettel og forhen afdøde Hustrue Ellen Siverts Datters fælleds Stervboe indkaldede, at melde dem udi Hof= og StadsRettens Skifte=Commission med deres Fordringer, inden 12 Ugers Forløb, fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato; hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Fra Leyren ved St. Roch, den 20de Aug. Fiendens Jld har i de foregaaende Dage været meget nor dentlig; undertiden skiøde de heele Dage slet ikke, undertiden begyndte de uformodentligen med en munter Jld. - Den 15de hujus og Aftenen løbe vore Kanoneer-Skalupper i Colonner ud, for efter Sædvane at giøre Fienden en besværlig Besøgelse. - J Begyndelsen besvarede han vor Jld kun gandske svagt, men strax derpaa lod han pludseligen alle sine Batterier paa engang spille, skiød med Kartetsker, og rettede sine Bomber saaledes, at de skulde springe paa vore KanoneerSkalupper. - Fienden blev herved saavel understøttet af sine 2de Bombardeer=Skalupper, som han har i Havnen, at han rykkede frem lige til Spidsen af Europa, hvorfra han dog formedelst vor Jld, snart bleven nødt til at trække sig tilbage, Man formoder, at Fienden har lidt Skade paa sine Anker pladse, ja endog i Leyren, eftersom man saae en Jld Kugle stige i Veyret, der ikkun kunde være foraarsaget ved Antændelsen af en Hoben Krudt, som et eller andet Sted maatte være nedlagt til Forposternes Brug. - Den 16de har Fienden, muntert beskudt vor Leyer med sine langtrekkende Kartetske Kanoner, og man har lagt Mærke til, at han kun giør det, naar vore Kanoneer=Skalupper nærme sig. Uagtet de fiendtlige Kugler faldt midt i Leyren, have de dog ikke anrettet nogen synderlig Skade. En af vore egne Kanoner, som sprang, saarede 7 Mand for os &c.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Mahon, den 28de Aug. Hertugen af Crillon har i Forgaars recognosceret Fortet, St. Phillip, og siden den Tid heder det, at der skal ikke giøres Begyndelse med Beleyringen, førend endnu en Forstærkning af 4 til 5000 Mand fra Barcellona, og den Franske Division fra Toulon, ere ankomne.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Madrit, den 4de September. Oberstlieutenanten, Don Agnatius Guernica, er ankom men fra Minorka med Depecher fra Hertugen af Crillon, hvorpaa Hs. Majestæt har ladet synge et Te Deum i det Kongel. Capelle, og ved Hoffet har været 3 Dage Galla og Jllumination. - Herpaa ere i Hostidenden de Aarsager blevne bekiendtgjorte, hvilke have bevæget Kongen til at foranstalte imod Minorka denne Expedition, som landede sammestæds den 19de Aug. ved Mesquita i den bedste Orden under Hertugen af Crillon, besatte Staden Mahon og de øvrige Poster paa Øen, og blokerede den Engelske Besætning i Fortet St. Philip. Citadellet ved Mahon er bleven indtaget af Marquis d'Aviles, Udløbene ved Havnen Fornello ere blevne besatte af Marquis Pennafiel; mange Levnetsmidler, adskillige Kiøbmands Vahre, nogle Skibe og 160 Kanoner ere gjorte til Bytte, 200 Mand til Fanger, og 3 Engelske Krigs fregatter have i en Hast retireret ind under Glasiet ved Forter St. Philip.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Rom, den 9de Sept. Den Rommerske Keiserlige Gesandt, Cardinal Herzan, har i en Audience ansøgt om en Pavelig Bekræftelse paa det Keiserlige Edict, som kom ud i April Maaned dette Aar, ihenseende til de Ordensgeystlige, og tillige forlangt at samme maatte afløses fra Lydigheds Løfter imod deres General. Der siges ogsaa, at Keiseren har ladet den hellige Fader bede, at han vilde formaae Erkebispen af Wien, Cardinal Migazi, til at afstaae et af sine Bispedømmer.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Paris, den 14de September. J Begyndelsen vilde man aldeles ikke troe Efterretningen om Græv Guichens Tilbagekomst til Brest, saasom samme ingenlunde var at formode; men nu er det alt for vist, at han allerede den 5te huj. er kommen tilbage. Herved bliver altsaa alle Udkastene imod de Engelske Koffardiefloder fra Jamaika, Ost= og Vestindien Carolina &c. til intet, dog er Skylden ikke hos os, men hos Spanierne, som aldeles ikke vilde blive længere i Kanalen. - Man siger, at Græv Guichen har endog den 1ste huj. gjort Don Cordova det Forslag, at gaae lige til Torbay, og der at forsøge alt mueligt paa at opbrænde den Darbyske Flode, og derved giøre en hastig Ende paa Krigen. Den brave Hr. de la Motte Piquet skal tillige have tilbudet sig at commandere Avantgarden ved denne farlige Expedition; men den Spanske Admiral indvendede derimod, at det var umueligt, og fremviste sin Konges Ordre til at komme hastig tilbage.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Efter at Græv Guichen havde seet den Kongel. Ordre, lod han allene Hr. de la Motte blive i Søen tilbage med 6 Linie, Skibe, skilde sig selv fra den Spanske Flode den 4de hujus, tog med megen Politesse Afskeed med Cordova, ønskede i en tilkommende Campagnie flere gunstige Leyligheder end i denne og vendte tilbage til Brest. - Det Spanske Hof har endnu ikke bekiendtgjort noget og Hertugen af Crillons Landgang paa Minorka. Samme fandt ingen Modstand, og da den Engelske Gouverneur hafde kastet sig med sin Besætning Fortet St. Philip, saa var det let for Hertugen af Crillon at tage Alting i Besiddelse. Han skal allerede Dagen efter at han havde gjort Landgang have ladet sig hylde og synge et To Deum; Chefen for det Spanske Artillerie paa Minerka DorTortosa, skal være en af de største Minerere i Europa. Havnen, for Mahon skal allerede være gandske bloqveret, og Forter afskaaret fra al Communication med Landet og fra al Succurs.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Paris, den 17de Sept. Den eneste Nytte, som de allierede Hoffer have havt af den store combinerede Flodes Krydstog, bestaaer deri, at Landingen paa Minorka er gandske roeligen og uforstyrret bleven udført, uden at der for det øvrige er faldet endog et eneste fiendtligt Krigs= eller Kiøbmands Skib i vore Hænder, hvilket er næsten utroeligt, men dog sandt. For ikke igjen at tabe denne Fordeel, at have landet roeligen og uforstyrret paa Minorka, skulde i en Hast 10 af vore Linieskibe seyle fra Brest til Cadix, for at forstærke den Spanske Flode, paa det samme kan være i Stand til at giøre den store Engelske Flode under Admiral Darby Modstand, i Fald den skulde giøre et Forsøg, paa, at komme nok engang i den Middellandske Søe. Den ne Engelændernes Ankomst i den Middellandske Søe, som en meget at befrygte, kunde geraade den Spanske Expedition paa Minorka til største Ulykke, saasom Fienden da ligeledes vilde sætte et stærkt Korps Tropper i Land og kunde Hertugen af Crillon saaledes letteligen komme imellem en dobbelt Jld, eftersom Besætningen i Fortet St. Philip, da ikke skulde forsømme sig. - Marquis de la Fayette skal have skrevet til Frankrige, at ikke han, men Græv Cornvallis er slagen; at ikke han, men Græv Cornvallis befinder sig i slette Omstændigheder. Man vilde meget gjerne fæste Troe til denne Tidende, dersom man ikkun vidste med hvilket Skib den var bleven overbragt; men der er ikke paa en kort Tid ankomme noget Amerikansk Skib i vore Havne.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
London, den 14de September. I Gaar gik i Staden det Rygte, at Spanierne havde bestormet Gibraltar, men at det var løbet slet af for dem; dette Rygte var med et Portugisisk Skib V. K. Frue Ardora, de var ladet med Viin, blevet bragt fra Oporto til Dublin. Skipperen, Gregori Sylvia, havde fortalt, at Spanier, ne havde under en forfærdelig Jld af Kanoner og Bomber fra Landbatterierne, sat et stærkt Korps Tropper i Land ved Søesiden, og derpaa gjort et hidsigt Angreb, men vare blevne tvungne til, med Forliis af mange af deres beste Folk, at begive sig igien om Bord; ved hvilken Leylighed et stærkt Antal af samme deels druknede, deels bleve fangne af Engelænderne. - Denne Efterretning er endnu ikke bleven bekræftet; skulde Spanierne imidlertid have i Sinde at bestorme Gibraltar, vilde Følgen deraf, efter al Rimelighed, blive fornævnte temmeligen lig. - Det Ostindiske Compagnies Actier ere ved de lykkelige Beretninger om Maratternes og Hyder=Alvs Nederlage atter stegne 1 1/2 pro Cent. Det Hollandske Establissement Phulta, som vore Compagnie=Tropper skal have bemægtiget sig, ligger i Kongeriget Bengalen, er en betydelig Havn ved Floden Hugely, lige over for Ganges, og et Hoved=Magazin for Kiøbmandsgods, Munitioner og reede Penge. Toe tilladte Hollandske Ostindiske Skibe skulle ved samme Leylighed være faldne i vore Hænder. Regieringen skal have meer end en høystangenem privat Efterretning om Commodore Johnstone, men vil holde alting hemmeligt om denne Expedition, indtil der er udført et stort Slag, som nu allerede for lang Tid siden maa være forbie. - De Nyeyorker Beretninger, som gaae indtil den 31te Julii, melde om en lykkelig Expedition, hvilken de saakaldte Refugies, eller deserterede Rebeller, have udført den 21de Julii. Efter den Beretning, som Oberst Upham giør derom fra Fortet Franklin, stege disse brave Folk omNatten i Land ved Midlesex, omringede et Forsamlingshuus, udi hvilket vare 50 af de meest bekiendte Rebeller, der tilligemed 40 Heste bleve i al Hast bragt til de Kongelige Transport skibe og saaledes fangne bortførte.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Afvigte Tirsdag blev i Woolvich proberet den største Carronade, som nogensinde er bleven støbt. Den skyder en Kugle af 100 Pund, og er ligesaalet at bringe afstæd, som en 24 Pundinger. Alle de Forsøg og Prøver, som bleve gjorte med samme, faldt fortreffelig ud. Kraften af dette store Forstyrrelses=Værktøi er gandske overordentlig, og man lover sig af sammes Brug paa Skibene de ønskeligste Virkninger. Efterat Rapporten var bleven Kongen forelagt, har Hs. Majestæt strax sendt adskillige Foræringer til Kanonstøberiet, og givet Ordre til at arbeyde baade Nat og Dag, for saa hastig som mueligt, at kunde aflevere 1000 af disse Jnstrumenter. - Følgende ere de nærmere Omstændigheder, der indeholdes i de Depecher, som Capitain Upplebye har bragt fra Ostindien, Depecherne selv ere daterede Bombay, den 7de April 1781, og det skrækkelige Nederlag, som Maratterne har lidt ved Compagniet, er skeet den 26de Martii. Hvor fuldstændig denne Seyer har været, sees deraf, at imellem 7 til 8000 Døde og Saarede ere blevne paa Valdpladsen af de Overvundne, at alle Kanonerne, mange Heste, Elephanter Kammeler ere gjorte til Bytte, og at den hele fiendtlige Leyer er faldet i Engelske Hænder.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
London, den 18de Sept. Hoffet har faaet den Efterretning, at Spanierne have den 19de Aug., om Aftenen, gjort en Landgang paa to forskiellige Stæder af Øen Minorka, omtrent 2 Mile fra ForteSt. Philip, og at Commandanten sammestæds er bleven opfordret til at overgive samme paa ærefulde Vilkaar, men at kan har givet til Svar: Han vilde forsvare sig til det Yderste, Alle unyttige Ædere ere sendte til Livorno, mange Levnetsmidler samlede, alle Bygninger nedrevne, som havde kundet tiene Fienden til Beskyttelse, og overhoveder ere alle Anstalter, til et virksomt Forsvar gjorte.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Det Ostindiske Compagnie har besluttet, at bruge i dette Aar endnu 9 andre af deres Skibe, saa at Tallet paa samme altsaa skal blive bragt til 27. Der skal og skikkes med ethvert Skib 260 Soldater til Jndien, hvilket tilsammen vil udgiøre et Corps af 6020 Mand. - Efterretninger fra Amerika melde, at de Engelske Floder fra Engeland til TerreneuveQvebeck, Nyeskotland a. lykkelig ere ankommen til deres Bestemmelser. J Breve fra Nye=Pork siges, at der ved Kingsbringe ere forefaldne adskillige Skiærmytseler imellem den Kongelige og Washingtonske Armee, i hvilke mange Folk ere blevne paa begge Sidder, men dog intet af Vigtighed udrettet.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
J vore Havne er ankommen fra Østersøen en Handelsflode, af 150 Skibe, under adskillige af vore Krigskibes Bedækning. - J Forgaars ankom en Expresser fra Torbay til Hoffet med den Efterretning, at Admiral Darbys Flode var seylet derfra den 13de hujus. Den bestod af 36 Linieskibe og adskillige Fregatter, Brandere, Bombarderere &c. Fra Plymouth skal samme blive forstærket med endnu 3 Linieskibe, Formodentlig befinder den sig allerede ved Jndløbet af Kanalen; men efter alle indløbne Beretninger ere de fiendtlige Floder seylede hiem. Herved er altsaa vor Bekymring for vore Convoyer fra de Antilliske Øer forsvunden.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Amsterdam, den 22de September. Angaaende det Angreb, som den store foreenede Franske og Spanske Flode har havt i Sinde imod Admiral Darby i Torbay, ere her endnu følgende Efterretninger blevne bekiendtgjorte: Saasnart Commandeurerne erholdte den Efterretning, at Admiral Darby var løbet ind til Torbay, blev den strax om Bord paa Skibet, Santissima Trinidada, holdt er Krigsraad, for at afgiøre, om man der skulde angribe ham, eller ikke. - Græv Guichen var af den Meening, at man skulde vove en Trefning, eftersom den Brittiske Flode var den fangen, ligesom i en Reede, og kunde nu letteligen ved den forenede Tapperhed ruineres, hvortil man i fornøden Tilfælde vilde betiene sig af de med havende Brandere, og dersom, lagde han til, dette Foretagende lykkedes dem, vilde det allene drage Freden efter sig. Don Vincent Dozvar i et og alt af Grevens Meening, og paastod, at Tingen var let at iverksætte; han tilbød sig end- og, for endnu at give hans Ord meere Kraft, at commandere den til dette Angreb bestemte Escadre, og med sit eget Skib at begynde Angrebet. - Hr. von Beausset var af en gandske stridig Meening: Den Fordeel sagde han, som de Alliered vilde drage af deres Skibes større Antal, faldt her bort, for medelst Admiral Darbys Stilling. Vor hele Flode kan ikke angribe Fienden i en regulair Slagtlinie, denne Linie maa altsaa først formeres lige over for Fienden, og han derpaa tillige angribes med Skib mod Skib, men hvorhos vi, formedelst den heftige Jld, som Fienden kan giøre fra sin Stand plads, løbe stor Fare for enten at blive adspredt eller ødelagt- Hr. von Beausset erklærede fremdeles, at dette Foretagende syntes ham i høyeste Grad farligt. De Allieredes Hoved Øyemærke er, efter hans Tanker, Erobringen af Jamaika Floden, som forventes til Engeland. Dersom dette kan bliiverksat, saa vilde Fienden derved faae et saa føleligt Stød, som han ikke i denne Krig igien skulde forvinde a. - Dom Louis de Cordova og de øvrige Spanske Flag=Officerer bifald te Hr. de Beaussets Meening, hvorpaa Angrebet gik over Styr.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Af en Skrivelse fra Haag, den 18de Sept. Det giør mig ret ondt, at Jeg maae tilmelde Dem den ubehagelige Efterretning, at vort skiønne 74 Kanonskib, Prinds Wilhelm, som var kommet til at sidde fast paa Suderhaaks, virkeligen er siunket forleden Nat. Arvestatholderen skal ved et ridende Bud have erholdt Beretningen omdenne Ulykke. I Gaar hedde det allerede, at Kanonerne vare bragte bort fra det fastsiddende Skib, Folkene udskibede, og endnu andre Sager tagne fra Skibet, hvorfor man til visse ikke var sig meget Godt meere forventende, hvilket nu og er paafulgt. Dette ulykkelige Tilfælde, som mærkeligen svækker den Braamske Escadre, vil rimeligviis blive en af de Aarsager, hvorfor Schoutby=Nachten aldeles for dette Aar turde blive hiemme med Escadren og de mange Koffardieskibe, som vare bestemte til Østersøen. - Saa suure Ansigter, som et saadant Hiemmebliven endog vil foraarsage blandt Kiøbmændene, saa synes det dog ikke at kunne være anderledes, fordi de Engelske Krigskibe sværme hyppigen paa vore Kyster, og Jevndøgnet, for hvis Skyld alting kryber i Skyvl, som ellers er saa munter paa Vandet, er ingen 100 Timer borte fra os. Engelænderne, som dog ogsaa skulde være bekymrede formedelst Jevndøgnet, giøre endnu ingen Anstalter til at brække op, de vise sig snart 3, snart 4, 5 Skibe for Texelen, kiøbe vore Fiskere deres Fiske af for reede Penge, og erkyndige sig omhyggeligen om vore Ostindiske Skibe, hvorfor man snart skulde troe, at de havde gjort et Forbund med Jevndognet. - I Dag udbredede sig den Efterretning, at Kutteren Aar, som under Greven af Weldern, var udløbet for at recognoscere, er bleven taget af Engelænderne, hvilket dog endnu behøver Bekræftelse. - Gesandterne fra adskillige nentrale Hoffer skal have gjort Generalstaterne det Forslag, at slutte en Vaabenstilstand med Engelænderne, hvilket vilde til visse være det bedste og skiønneste Middel til sikkert at kunne sende vore Koffardiefloder til Østersøen. De Engelske Banco=Actier ere fra den 6te til den 14de huj. stegne 5 1/2 pro Cent, og de Ostindiske Actier 1 1/2 pro Cent.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Haag, den 22de Sept. Vor Koffardiefløde, som var bestemt til Østersøen, bliver nu gandske sikkert hiemme for dette Aar, og skal Tiden allene opklare os det, hvorledes de til Ost- og Vestindien bestemte Skibe vil komme fort. Den Omstændighed, at Spanierne og Fransoserne ere gaaet hiem, turde have meget skadelige Følger for vores Handel.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Fra Franken, den 21de Sept. J et offentlig Blad meldes under den Artikel, Augsborg, den Efterretning, at den 9de ledigværende Churværdighed skal, i Følge sikker Efterretning med det allerførste igien blive besat, og man troer ikke uden Grund, at den turde falde enten paa Hertugen af Zweybrücken, eller Hertug Carl Eugen Ludvig af Würtemberg=Stuttgaard.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Corsøer, den 27de September. Jndkomne: Den 22de Sept. Forpagter Holm med Kiæreste fra Fyhn til Møen; den 23de ej. Kongel. agende Post 5 Læs, EtatsRaad Æreboe fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 24de Commissionair Wulf fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 25de Oberst=Lieutenant Schøller til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Udgaaet: Den 21de ej. Ritmester Schubart fra Løvenborg til Assens; den 22de en Dansk Estafette fra Kiøbenhavn til Hamborg; den 23de Kongel. agende Post 2 Læs, Kammerraad AmtsForvalter Willemose til Assens; den 24de Hof=Capelmester Scalabrini fra Kiøbenhavn til Jtalien; den 25de Oberst=Lieutenant Falsen og Frøken Datter fra Kiøbenhavn til Jylland; den 26de Kammerjunker Haxthausen fra Kiøbenhavn til Jylland.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Helsingøer, den 1ste October. Den 28de September gik 16 Skibe til Seyls til Nordsøen, deriblant 6 Engelske af og til Hull, som gjorde Convoy under sig selv. Samme Dag ankom fra Østersøen 20 Skibe af adskillige Nationer. J sidste stærke Storm den 26de September er og forliist halv anden Miil herfra imellem dette og Kiøbenhavn, ved Sophienberg, en Hukkert Galease af og til Stralsund med Ballast fra Hull i Engeland, Folkene og Takkelagien er bierget, men Skibet i Stykker; saa er og 5 Miile uden for Cronborg paa Siellands Vallen ved Nakkehoved forulykket i Svensk Hukkert Galease fra Gothenborg med Sild til Landskrone, Folkene ere biergede, hvad af Ladningen kan blive bierget, vides ikke. Den 29de ei, indkom fra Nordsøen 2 Engelske med Steenkul fra Skotland, til Kiøbenhavn, 1 stor Fregat af og til Kiøbenhavn, ført af Capitain Herbst, med Sukker, Kaffe og Tobak, Skipper Leth af og til Kiøbenhavn fra Amsterdam med Stykgods, 10 af Embden fra Holland til Østersøen med Ballast, 2 Svenske fra St. Udes Salt til Stockholm; saa ankom og samme Dag fra Østersøen 96 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 54 Engelske fra adskillige Stæder i Østersøen, meest fra Petersborg, 4 Danske fra Østersøen og Kiøbenhavn til Amsterdam og Norge. Den 30te er ankom fra Østersøen 12 Skibe af adskillige Nationer, deriblant i stor Koffardie=Fregat, som fører 20 Kanoner, af og fra Peters borg til Middelhavet, 3 Engelske fra Petersborg. J Sunden ligge 180 Skibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen ere destinerede, deriblant 97 Engelske Koffardieskibe, som forvente K. Engelsk Convoy. - Den 29de Sept. indkom i Havnen Skipper Jacob Madsen her af Byen fra Kiøbenhavn med Stykgods, og Crill Cornelis af og fra Kiøbenhavn med Sendingsgods, og ud gt 1 Fahrtøy af og hiem til Marstal. Den 30te ej udgik Skipper Berendt Holm af og hiem til Bornholm. - J Gaar blev udi St. Olai Kirke af den Danske Meenighed confirmeret 2 Drenge og 7 Piger.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Kiøbenhavn, den 1ste October. Den 23de May har Hs. Majestæt allernaadigst forundt Andreas Brünniche Confirmation paa at være Veyer, Maaler og Vrager i Roeskilde. Den 27de Septbr. ere de tvende ved Søe=Commissariats Collegio staaende første Cancellister, Henrich Moe og Georg Westerberg allernaadigst bestilte til virkelige Krigs=Cancellie Secretairer.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Den 29de og 30te Sept. indkom Skibet Prinds Friderichs Haab og St. Jan, den første føres af Capitain Jansen, og den anden af Capit. Herbst, begge fra Vestindien med Kakfebønner og Sukker, samt Skibet Godhavn, som føres at Commandeur Gudmansen, fra Grønland med endeel Spæ og Skindvahre, Capit. Draick fra Jsland med en Ladning Fisk, og Capit. Holdte af Flensborg fra St. Ubes med Salt. J Dag udgik Capit. Svigtenberg til Vestindien med Carga son og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
I Gaar blev her i Stadens Kirker confirmeret af den tilvoxende Ungdom: J Frue Kirke 31 Drenge, 30 Piger, Holmens Kirke 42 Dr. 42 Piger; Nicolai Kirke 44 Dr. 67. Piger; Helliggeistes Kirke 17 Dr. 22 Piger; TrinitatioKirke 9 Dr. 17 Piger; Petri Kirke 17 Dr. 27 Piger; Frelseres Kirke 9 Dr. 22 Piger, Garnisons Kirke, tydsk, 15 Dr. 18 Piger; Citadellet Frederichshavns Kirke 1 Dreng, 4 Piger, Børnehuus Kirke 2 Dr. 4 Piger, tilsammen 187 Drenge, 253 Piger.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Siellandsfahrs Landsting holdes den 3die October. -
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Nørre-Jyllands den 24de October. - Fyhn og Langelands den 24de October.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Ved Tal=Lotteriets 250 Trækning i Altona udkom: No. 67, 51, 24, 66, 36.
Berlingske Tidende, 1781-10-01
Fra den 22de til den 29de Septbr. h. a. ere her i Staden, copulerede 21 Par, fødte Drenge 39, Piger 33, tilsammen 72; døde Mænd 22, Qvinder 17, Drenge 12, Piger, 16, tilsammen 67, ere altsaa 5 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 5, Appoplexie 1, Barselseng 2, Blodgang 6, Brystsyge 3, Dræbt sig selv 1, Durkløb 1, Feber 4, Flosfeber 2, Forraadnelses=Feber 1, Forstoppelse 1, Jnflamation 1, Kopper 1, Krampe 1, Mæslinger 1, Nedfalden 1, Raserie 2, Slag 19, Tænder 1, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 5, Vattersoet 1.