JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
En af vore Journaler giver nærmere Details over den Ostindien stedse herskende Skik. Enkernes frivillige Begravelse. graven tilberedes ved en Strøm, som maa være hellig. indes ingen saadan i Nærheden, saa vælges idet mindste et endet helligt Sted dertil. Graven gjøres særdeles rummelig og dyb. Flere sælsomme, tildeels uforstaaelige Ceremonier, gaae forud for den egentlige Høitidelighed; derpaa tager Enken paa en rørende Maade Afsked fra hendes Venner, der alle ere tilstede ved denne sørgelige Handling, og nedstiger derpaa i Dødens aabne Svælg. Flere Koner, som af Naturen ere udrustede med mindre Mod, bedøve sig i Forveien med Nydelsen af Opium, og det ofte i en saa høi Grad, at de da gjøre det græsselige sidste Skridt til den dunkte, Grav i en fuldkommen Bevidstløshed. Graven er saa dyb, at det til Døden indviede Jndivid kun kan nedstige ved Hjælp af en Stige, hvilken strax optrækkes, saasnart den Levende er kommet ned med den Døde. Det er et gyseligt Skue, som oprører hver menneskelig Følelse, naar den Ulykkelige omfavner sin Ægtemands Lig, der allerede ofte er gaaet i Forraadnelse, og trykker det gjentagne Gange med Udtrykket af den inderligste Kjærlighed til sit Hjerte, uden at dermed blandes endog det allermindste Tegn paa Modbydellighed. Efterat disse græsselige Kjærtegn ere forbi, lægger hun det stinkende Lig paa sit Skjød, og giver nu de Omstaaende et Tegn, at man skal begynde at tildække Graven 1. med Jord. Dette gaaer i Begyndelsen særdeles langsomt, og naar en Deel Jord er nedskuffet, saa stige stedse tvende Personer ned, for med Fødderne at stampe Jorden fast omskring det ulykkelige Offer. Under denne langsomme, frygtelige Proces seer man den ulykkelige Enke sidde saa rolig i Graven, som om hun kun var Tilskuer af en Andens 2 Skjæbne; hun skuer med triumpherende Mine omkring og hendes Øie er forklaret, som om hun allerede nød Paradisets Glæder. Saasnart det beklagelsesværdige Offers Legeme ler til Hovedet bedækket med Jord, udfyldes Graven ganske med større Hastighed, hvorpaa den Begravedes Paarørende og Venner begynde en gruelig Dands over hendes Legeme, ved hvilken der findes idet mindste ligesaameget Raseri som Forskruethed Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Blandede Efterretninger. Ludvig Buonaparte skal have skrevet følgende Brev fra Lorient under 15de f. M. til sin Onkel Joseph Bulonaparte. "De har vel med Overraskelse hørt om Begivenheden i Strasburg. Den, hvis Foretagende ikke lykkes, hans Hensigter stilles i et feilt Lys, han bagtales; man er svis paa at vorde dadlet, selv af sine Egne. Jeg vil derfor ikke søge at retfærdiggjøre mig for Dem. - Jeg reiser imorgen til Amerika. Hav den Godhed at give mig nogle ti Anbefalingsbreve med til Ny-York og Philladelphia. Jeg abeder Dem at formelde mine Onkler min Agtelse, og modtag De selv Forsikkringen om min oprigtige Kjærlighed. Idet jeg maaske for stedse forlader Europa, smerter det mig dybt, at jeg Ingen har, ei engang i min egen Familie, der ribeklager min Skjæbne. Napoleon Ludvig Buonaparte. P. S. Hav den Godhed at opgive Deres Agent i Nordamerika, hvilke Jordeiendomme De agter at aftræde mig. Den af Thorvaldsen modellerede Billedstøtte af Ponijatowski, et kolossalt Værk i Bronze, som har kostet 600,000 Franes, og som Keiser Alexander befalede at skulle opstil alles i Warschau, er bleven slaaet istykker og bragt til Modlin, hvor man formodentlig vil bruge den i Kanonstøberijerne. (Trænger vel til nærmere Bekræftelse; en Polak, ved Navn Janusskewies, meddeler denne Efterretning i franske Blade efter en Skrivelse fra Warschau.) Af et Brev fra Selbo=Præstegjæld i Norge, dateret 29de i September. Sidste Søndags Eftermiddag hændte det sig sat en 17aars gammel Sæterpige kom gaaende langs Elven med en Buk paa Skuldrene, som hun havde hentet fra en Sætervold under Gaarden Uglum og skulde bringe til Øyne, En 10aars gammel Dreng og to uduelige Hunde fulgte, hende. De havde kun gaaet et kort Stykke Vei, da Hun denne begyndte at gjøe, og strax efter vare de omringede af fem Bjørne, hvoraf den ene kom Pigen saa nær, at dens Haar berørte hendes Skjørt. Hundene tabte strax Modet, men Pigen og Drengen gave sig til, som det kaldes, at huje eller koke, for enten at faae Hjælp eller skræmme Bjørnene. Da disse nu samtlige reiste sig paa Bagbenene, bleve Drengen ogsaa forsagt, og bed Pigen flere Gange om at kaste Bukken, for derved at frelse sit eget Liv. Fan ta som giør - svarede hun - for skal de faae æde op mig med, hvorpaa hun gav sig til at vade over Elven med Bukken paa Nakken og Drengen ved Siden. Bjørnene, satte ikke strax efter hende, og da der imidlertid kom Folk løbende til paa den anden Side af Elven, vendte hine om til Skoven igjen, og baade Børnene og Bukken vare frelste Den 23de Novbr. døde i sit Hotel i Paris en mærkværdig Mand, Hr. Bacry (Jac. Cohen), 73 Aar gl., hvis Navn er velbekjendt blandt store Speculanter, til hvis Tal, ogsaa han henhørte. Efter hans egen Paastand skal han have havt en Fordring af 35 Mill. paa den spanske Regjering. Til hans Ophold og Operationer i Algier knytter sig Algiers Erobring. Han døde, uden at have reddet det Mindste af sin uhyre Formue.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
J London var nylig offentlig udstillet følgende Natur mærkværdigheder : en Gulrod, 4 Fod og 6 T. lang; en Gaas, 70 Aar gammel; en Hvidroe af 30 T. Omfang og 18 Pd. svær ; et Kaalhoved af 24 Pds. Vægt og 4 Fod i Gjennemsnit; en Zvibel, halvandet Pd. svær og 18 T. i Omkreds; en i Drivhuus opelsket Pomerants af 15 1/2 T. Omfang og 25 Lods Vægt, og endelig et Æble af 13 1/2 T. Omfang og 22 Lods Vægt. Ved Dysseldorf er bleven gjort et dygtigt Vædderidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Ritmester v. Schenckendorff er redden fra Dysseldorf til Deur og tilbage igjen, altsaa 11 tyske Mile i 4 Timer. Hesten var en i Tyskland tillagt Hoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Østerrigsk Lieutenant, Grev Lamborg, havde nylig paa et Jagtparti ved Wien, det Uheld, at hans Bøsse sprang og saaledes blesserede hans ene Arm, at den maatte sættes i af. Siden efter indtraf Mundkrampe, saa han døde. Hans var en Broder til Fyrst Lamborg, som eier Steyer. Violinspilleren Pott, ogsaa bekjendt hertillands, gifter sig i denne Tid med en Wienerinde, den udmærkede Claveerspillerinde, Frøken Winkler. Constantine, hvortil de Franskes Expedition fik et saa uheldigt Udfald, er langtfra ikke saa stor en Stad, som man havde troet. Den har omtrent 40,000 Jndvaanere og en Midtpunctet for Karavanhandelen igjennem Ørkenen; ogsaa indtræffe der mange europæiske Varer fra Tunis og Bon Constantine, ligger omtrent 25 til 30 Mile fra Kysten. Gaderne ere meget smaale, men have mange Boutiquer, hvoraf de fleste eies af Jøder. Af Europæer seer man kun saare faa. Husene ere alle forsynede med Tage, de Landet ligger høit og der ofte falder Snee. Staden har 1 Porte, men ingen Volde, da den beskyttes ved sin Beligegenhed paa et høit Field, hvorfra de Koner, der gjøre sig skyldige i Ægteskabsbrud, styrtes ned i Floden Rammel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
J New=York fandt man nylig, at to Fruentimmer levede i ægteskabelig Forbindelse med hinanden. Den ene af dem havde tillagt sig et Mandfolkenavn og har Mandsklæder. J 15 Aar havde de levet fredeligt med hinanden, og saa fuldkommen bevaret Hemmeligheden, at selv den forAlmeentlige Kones Fader Jntet havde mærket.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Hos de fornemme Kaster i Jndien gives der en meget god Indretning, som maaske fortjener Efterligning. De ha give nemlig i hvert Huus et Slags Suurmule=Kammer, kaldet Krodhagara, hvori det Lem af Familien, der er i ondt i Lune, indslutter sig saa længe, indtil Eensomheden har sat ham i en bedre Stemning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
I New=York er fra forrige Aars Begyndelse og indtil 12te September opført 1518 nye Huse, tildeels paa Tomterne fra den sidste store Brand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
En udmærket engelsk Skonnert, Waterlelys, er nylig opbrændt i Søen, tilligemed hele dens Mandskab, paa een Mand nær. Skibet kom fra London og var ladet med Olie, Vitriol, Lys og andre brændbare Ting af stor Værdi. Den frelste Matros var bleven skvulpet omkring paa et Brædt i 8 Timer, da han endelig blev seet af et forbiselende Skib.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Det engelske Skib Bristolk er paa Reisen fra Liverpootil Newyork total forgaaet med over 60 Passagerer, blandt hvilke en stor Deel Damer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
J Manchester var forleden en meget stærk og ødelæggende Jldebrand og det just i et med Fabrikbygninger opfyldt Qvarteer af Staden. Den udbrød i Omen & Faulk, einers store Bomuldspinderi, og det Sørgeligste er, at Jlden var, efter al Sandsynlighed, paasat af Spinderne, og det af Had mod Principalerne, fordi de indføre saa mange nye Maskiner.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Kongen af Neapel har tilstaaet sin Brud 4000 Ducater maanedlig i Naalepenge, og hvis hun skulde blive Enke sikkret hende en maanedlig Revenu af 12,000 Ducater.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
En Skrædder i München har faaet det Hverv at forfærdige det græske Costume til den nye Dronning af Grækenlland. Der var iforveien debatteret meget om, til hvilken Religion hendes tilkommende Børn skulde høre. Kongen af Baiern holdt paa den catholske, men ved russisk Mægling blev det endeligen afgjort, at de hverken skulle være catholske eller evangeliske, men Græsk-Troende. Damerne i Staden Oldenburg havde foræret den græske Dronning et af dem prægtig broderet Fodteppe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Da den tilforn meget høie Porto af det danske Postvæsen nu blev nedsat med en Trediedeel, saa maatte de Corresponalderende fra andre Steder fristes til at benytte sig af denne Forsendelsesvei. Det hamborgske Postvæsen modererede desaaralsag deres Porto paa samme Maade og er det rimeligt, at det i den Anledning har lidt et lucrum cessans til et Beløb, som det, der er angivet i Kjøbenhavnsposten. Derimod er det vist, at Danmark hverken tilforn eller nu har havt en lignende Byrde i Anledning af den engelske Brev forsendelse, og det er en stor Feiltagelse, naar det fremstilles paa nævnte Sted som om nu en saadan abusiv Sum var vundet. Den hele commercielle og corresponderende Verden har nydt godt af en saadan Transaction. Correspondencen var tilforn kostbar og for vort Vedkommende i en vis Afhængighed af et fremmed Postvæsen, der iøvrigt ikke gav Anledning til nogen særlig Klage. - Det er Generalpostdirectionens Fortjeneste at have bevirket Ophævelse af denne, tilforn ved Conventioner stadfæstede Afhængighed. - Tilligemed er den Overeenskomst truffen, at alle Aviser gjensidigen forsendes aldeles gratis, hvoraf Virkningen allerede ler sporet af Publicum. - Vel er det sandt, at denne Faveur betales med et Bidrag af 1000 Lst. om Aaret, men disse betales ikke alene for Aflevering af Postsækkene til Al altona, men for Afbenyttelse af den Contract, den engelske Rerigjering har indgaaet med Dampskibssocieteterne. Transactiolinen fortsættes endnu i Henseende til andre beslægtede Gjenstande, og kan en omstændelig Underretning om den med Rette ikke ventes førend den er sluttet. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Paa Forespørgsel af en Sognepræst i Jylland, om han, der i 2 Aar har tinglæst Skjøde paa den ham tilhørende Andeel af Kjøbstadens Fælledsjorder og et Eiendomsted i Byen, derved besidder de fornødne Egenskaber til at optages paa Listen over Valgbare, har Cancelliet under 1ste Debr. givet bekræftende Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Blandede Efterretninger. Ved Høiesteret er i Novbr. Maaned blandt andre afsagt følgende Domme: Matros Niels Thygesen er for reelle Jnjurier mod Borgemester Bentzen i Korfør tildømt at syensættes til Forbedringshuusarbeide i 2 Aar. - Johan M. M. Brochner er, ligesom ved Underretten i Hobro, for Tyveri tildømt at hensættes til Fæstningsarbeide sin Livs liid. - Jacob Christensen, Jens P. Fuurbo og Frederik Pedersen ere, ligesom ved Landsoverretten i Viborg, for begaaet Jndbrud og Tyveri, dømte at stryges til Kagen og derefter at hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid. - Dorthe Pedersdatter er, ligesom ved Skive Byes Extraret, for at have bediget en urigtig Forklaring, tildømt at straffes paa sine 2 Fingre. - Odin Stæhr er, ligesom ved Landsover= samt Hof= og Stadsretten, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i 8 Maaneder, for utugtigt Forhold med et 5 Aars Pigebarn. - Christoffer Hansen i Kbhvn. er dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide 1 Aar, for Udgivelsen af en falsk Rigsbankdalerseddel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
I Helsingørs Avisen for 21de Decbr. læses. Det glæder, os at kunne, i Forbindelse med Artiklen i forrige Avis om Medborgeres og Medborgerinders vakkre Foretagender til Bedste for Asylet, i Dag meddele, at Udfaldet endog er overgaaet Forventningen. J mindre end to Timer vare Bazarens adskillige hundrede Nummere, paa saa nær, afhændede til Priser, som endda skulle have været temmeligt høie, og til Aftenunderholdningen bleve saamange billetter afsatte, som det for et Kjøbstadstheater ellers anseelige Locale kunde tillade. Foreløbigen beregnes Jndtægten af begge Deele for Asylet, til 600 Rbd. Forestillingen i Theatret blev indledet med en af Hr. Pastor Boye forfattet Prolog. - Det heuserbornholdtske Skuespillerselskab agter strax efter Juul at gjæst Helsingør og søger i dette Øiemed Abonnenter til tolv Forestillinger, bestaaende for størstedelen af Operaer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Hr. Dandselærer O. G. F. Bagge har i Hempelske Avis indført følgende Dandselærerønske: At man i Danmark elsker høit Francaiser, Det viser sund, og god, og rigtig Smag, Som hævet over Modens Klodsfadæser, Som af hver Snurrenrundt i Verden blæser Og Dyrken af det Skjønne i mit Fag, Medrigtig Fatten - gjor til Hvermands Sag. Det tykkes mig, selv Styverpumpefjæse, Maa indse: er et Skridt til Dit og Dat Et Fremskridt nemlig over hver Fadæse Hver evig holstensk Surr og Rendpaanæse - En Ydredannen over Revl og Krat Til Trods for taktlos Tre- og Femtrins=Klat. O, gid jeg kunde sadle op Pegasen. Jeg vilde drage formelig i Kamp Mod Holstenskvalsens Skræv og Snurrerasen, Mod Cotillons den pæredumme Fjasen, Mod Carrillons gemeene Klap og Tramp, Mod Skævhed, Femtrin, Taktløshed, og - Stamp.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Døde. J. Olsen, 84 A. Brændeviinsbrænder B. O. Meyer, 73 A.; Enken Maren Pedersen, 79 A.; Brændeviinsbrænder S. M. Winding; C. F. Nybølle; Alle i Kbhvn. Jomfru A. Aaboe paa Lavskal i Randers Amt. Enken A. M. Sørensen, 96 A., i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Bekjendtgjörelser. At Hr. Møller i Kalstrup Mølle, efter fine, mod Haandværkstanden brugte Udladelser, som vi iøvrigt lidet, ændse, dog finder sig i at gjøre Afbigt og erklærer, at han ikke mener som han skriver, dette viser, at han er paa Veien til sine Synders Erkiendelse, hvilket altid er Tegn til Forbedring, hvortil ønskes al mulig Lykke og Fremgang i dette nye og mange flere Aar. Aalborg, den 2den Januar 1837. Paa Skonagersvendenes Vegne C. Krantz. I Gaarden Nr. 140 ved Vesteraa er Stueetagen, med fornøden Beqvemmelighed, at faae tilleie April Fløttedag 1837, hvorom kan behagelig afhandles med Niels Kiærsgaard paa Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Torsdagen den 5te Januar bliver Børnebal i Selskabet. Enigheden, for Medlemmernes Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
For en skikkelig Karl, helst en, som har været ved Cavalleriet og som forstaaer at pløie og saae og passe Heste, ger Tjeneste ledig til Mai, naar han kan forevise gode Vidnesbyrd om Troskab og Duelighed. Hos hvem, anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Den smukke og beqvemme Leilighed, som for Tiden beboes af Herr Dr. theol. Hald, kan erholdes tilleie fra Paaske Flyttetid 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Ansioser, lægte, friske, fede Christiania, i Sylteglas, i hele og hallve Dunker, samt i mindre Dele, erholdes i Greens Boutik.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Schema til Stifts=, Herreds- og Sognetabeller over Ægteviede, Fødte og Døde, faaes for 1 Mk. paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
J Justitsraad Hansens Gaard paa Algade bliver sen Beboelses Leilighed for en mindre Familie at erholde til næstkommende Paaske Fløttetid. Man henvende sig desangaaende til Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Auction. Efter Begjæring af Vice-Consul Fabricius, som Commissionair for Skibscapitain J. H. Kraft, bli veer, Fredagen den 13de Januari næstkommende og paafølgende Dag, afholdt offentlig Auction i Skagen over 193, Stkr. Ege=Stokke, fra 17 til 36 Fod lange, 11 1/2 til 13 1/2 Tommer brede, 8 til 13 Tommer tykke. 20 Stkr. Furre, Stokke fra 19 til 50 Fod lange, 12 1/2 til 11 1/2 Tommer brede, 12 1/2 til 14 1/2 Tommer tykke. 113 Stkr. Ege=Planker, fra 16 til 46 Fod lange, 12 til 14 1/2 Tommer brede, 2 til 3 1/2 Tommer tykke. 16 Skokke, 3 Stkr. Ege=Pibestave, 52 Fod lange, 5 3/4 Tommer brede, 2 1/2 Tommer tykke. 8 Baller, havarerede Penneposer, som sælges i Bundter a 25 Pund, Alt ilandbjerget fra den under 2den October d. A. ved Skagen forliste Galease, Delphin, af Barth. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 paa Skagens Green, hvor Tømmerladningen er oplagt. Lysthavende indbydes at møde til bestemt Tid og Sted. Skagens Byfogedcontoir, den 26de December 1836. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-02
Creditorerne efter her i Byen afgangne Kobbersmed Jens Hougaard og Bager Hans Rasmussen. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde for undertegnede Skifteforvalter og til mig, under Tab af deres Fordringer, anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 28de December 1836. Lassen. Denne Avis vil, saalænge Dampskibet Dania ler oplagt, udkomme Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag. Avertissementerne til Onsdagsarisen bedes indleverede Tirsdag Middag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Aalborg Stiftstidende og Adresse=Avis. Forsendes med Brevposten, ifølge kongl. allernaadigst Bevilling. Aar 1857.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Onsdagen den 4de Januar. udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Urs Enke. - Redigeret af Captain v. Foderorg, Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Mod Slutningen af Aaret var det i Paris Dagens Thema, at Ministeren Guizot var optaget til Medlem af den franske Academi. Hans Tale, tilligemed Svaret derpaa at Hr. Philip Segur, læses i Moniteuren og de andre Blade, med hvilke Ministeren staaer sig godt. Nogle Yttringer af Minister=Academikeren ere ikke blevne vel optagne ved Hoffet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Ved at lade det forrige Aarhundredes meest udmærkede Forfattere passere Revn bemærkede han, ved at omtale Voltaire, at han ved sit indgetogne Liv havde beskyttet sine sidste Leveaar mod Jldesindedes Drillerier og mod Kongernes Venskabt. Denne Yttring kom naturligviis strax til Hove og skal have foranlediget Kongen til den bemærkning, at Hr. Guizot, ikke behøvede at trække sig tilbage, for at være beskyttet mod hans Venskab. Ved Høitideligheden i Academiet var Thiers ikke nærværende, men bivaanede senere et Middagsmaaltid, hos de Deputerede af tiers-Partiet, hvor Dupin ogsaa var og hvor det ene Epigram jagede det andet imod den nyeAcademiker. Overhovedet synes Storme fra alle Kanter at reise sig imod Hr. Guizot og følgelig imod Ministeriet, selv, da han unegtelig maa ansees som Sjælen i samme. Det er imidlertid muligt, at det kan lykkes ham, at bringe de ham fjendtlige Elementer i Strid med hinanden indbyrdes og derved reise et Værn om sig selv. Marschal Soult, er nemlig indtruffen til Paris, og det hedder ogsaa denne gang, som altid for, naar han kom der, at han er bestemte til at træde i Spidsen for Cabinettet. Med ham vilde nu Hr. Dupin, hvis occonomiske Sands saares af de 400,000 Mand, som Marschallen absolut vil have paa Benene, som ogsaa af de øvrige kostbare Planer, som Soults Krigsministerium vilde føre med sig, ikke let træde i Forbindelse, og Hr. Thiers, som Marschallen ved sin tidligere Udtrædelse af Cabinettet, gav et Øgenavn til Afskedshilsen, som hans endnu ikke har glemt, vilde vel vanskelig af Marschallene blive optaget i et Cabinet, hvori han selv er Præses. ForTiden give imidlertid disse mangehaande Sandsynligheder ogJkkesandsynligheder Tungerne i Salonnerne et rigt Stof som faa Dage vil formodentlig Adressen bringe alle dissels Stridspørgsmaale, med hvilke det efter Omstændighederne velse mindre gjælder og Frankrigs Vel, end om Tilfredsstillelsenloaf en eller anden ærgierrig Plan, betydeligt nærmere til eenske endelig Afgjørelse. Jøvrigt vil, saalænge Ludvig Phillipstfører Roret og ikke uventede Begivenheder indtræffe, Ministrenes Personlighed stedse kun blive af ringe Indflydelse paa Frankrigs offentlige Anliggenders Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Hertugen af Nemours vente den 22de om Eftermiddagen fra den mislykkede africanske Expedition tilbage til en Tuillerierne. - General Athalin, som man i mange Aar et har troet at været hemmelig viet til Madame Adelaide af (Ludvig Philips Søster), har i disse Dage hemmelig ee, ladet sig vie med en anden Dame, man veed ikke engang af med hvem, og skal deri have føiet sig efter Kongens Ønske, t. som holdt dette for det sikkreste Middel til at betage hiint tidligere Rygte al Troværdighed. - Den til Døden dømte e Hovedmand for Complottet i Vendame har taget Appellen til den høiere Ret tilbage. Man haaber imidlertid, at han vil blive benaadet, da han er bleven frikjendt for Mord, og den Forbrydelse, i hvilken han befandtes skyldig, hidtil stedse tier bleven afsynet med Deportation eller en lignende Straf.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-04
Portugal. Nogle Decreter, der bestemme Hovedstadens og Landets Naaltionalgardes Reorganisation, ere indledede med en Fremstilling. af Indenrigsministeren, der aander en stræng democratisk Tendents og endvidere ogsaa derfor synes ikke at være uden Betitydning, fordi den ligeftem erklærer, at den nyeste Revolutition, ved hvilken Constitutionen af 1820 gjenoprettedes, er gaaet ud fra Lissabons Nationalgade. Dette mærkelige Actstykke er af følgende Jndhold: Nationalgaden er en af de bedste Jnstitutioner, vi have erholdt fra Civilisationens classiske Lande; den er den stærkeste og bestemteste Garanti for Tronens og Frihedens Sikkerhed. Den eneste Lægedom under Statens Lidelser, den eneste Skranke, som Borgeren formaaer at reise imod Despotismens Vold og Trusler. Deres Majestæt har ogsaa seet, at Hovedstadens fortjenstfulde Nationalgarde greb til Vaaben, saasnart den blev overbeviist om, at de beskyttelsesmidler, som Chartet af 1826 ydede Landet, vare utilstrækkelige. Den bevirkede en Revolution forat forebygge den almindelige Fordærvelse og de skrækkelige Elendigheder, der nødvendig maatte have truffet Landet, naar der ikke var bleven reist en Dæmning imod den Strøm af Odselhed, der saa at sige bortskyllede Statens Finantser. Denne Revolution er saa reen, som Folkets Hensigter dermed vare dydige. Midt under de største Vanskeligheder vidste Folket at bevare Agtelse for Lovene og opretholde Orden. Og hvorledes vilde det være muligt, fremdeles at opnaae lignende Resultater, naar Folket ikke blev disciplineret og oganiseret, naar det ikke agtede sine Officerer, og disse, komne til deres Værdighed ved frie Valg, ikke vare beklædte med deres væbnede Medborgeres fuldkomne Tillid? Det gamle sammenskrumpede Aristokrati, der tyngede paa os, have vi trykket til Jorden; det er nødvendigt, at Ds. Majestæt, som første Dørighedsperson over et Folk, der er stolt af den Lig hos de paa en saa badelig Maade har længe om tilsteder, at nye fremkunstlede Aristokratier hæve sig imod os frie Portugisere, som i Fremtiden kun ville tilstaae Forrangen til den Værdigste. De Stolte maae bøie sig for Valgurnen og i den søge deres Velsignelse eller Forbandelse, Jndtil at faste Bestemmelser med Hensyn paa Nationalgarden kunde blive anordnede efter de her udtalte Grundsætninger, har jeg den Ære at forelægge Dr. Majestæt efterstaaende specielle og provisoriske Decreter, som ere bestemte til at finde deres Anvendelse paa hele Kongerigets Nationalgarde. I det første af disse Decreter forordnes, at Lissabons Nationalgarde inddeles i 4 Brigader, hver paa 5 Batailloner, hver Bataillon skal bestaae af 8 Compagnier og hvert Compagni af 64 Mand.