JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Luftskipperen Alexander, som d. 11. f. M. i et meget ugunstigt Veirlig vilde gjøre en Luftreise i St. Petersborg, var saa uheldig, at Ballonen, som var efter Montgolfieres Methode, formedelst de Folks Forseelse, som skulde holde den, fik en Revne i det Øieblik den skulde gaae op. Alexander tørnede mod Stilladset, og blev saaledes saaret paa Hovedet og Brystet, at han maatte bæres bort uden Bevidsthed. Machinen steg vel, men dalede derpaa strax igjen paa det Sted, hvor den var gaaet op. - Det er ubegribeligt, hvorledes Mennesker, blot for at fortjene Penge og uden synderlig Baade for Videnskaberne saaledes kunne sætte deres Liv i Fare, og det er endnu ubegribeligere, hvorledes det Petersborgske Publicum, der nu saaofte har seet dette Skuespil, endnu bestandig kan finde Morskab i at see det paa ny Efterat General Lauriston, d. 26 Maji var ankommen i Raausa, havde han faaet Efterretning, at fremmede Tropper fra Nabolavet, vare, i Forening med Montenegrinerne med deres Græske Biskop i Spidsen, paa Marchen, for at besætte Gammel-Ragusa. J Dagbrækningen nærmede de sig, 1000 Mand i Tallet, og begyndte Angrebet med stort Skrig. Der blev skudt i 3 Timer. Da en Fransk Corporal fik Øie paa den fiendtlige Fane, sprang han frem, for at tage den bort, men blev i det samme dræbt ved et Flinteskud. Montenegrinerne anfaldt ham, og skjar Hovedet af ham. De Franske bleve saa forbittrede derover, at de gjorde Angreb fra alle Kanter, og forfulgte Fienden med Kaarden i Haanden lige til Grændserne af Cattaro. Jndbyggerne forbausedes, da de saae Franskmændene med deres Tornister paa Ryggen klyve hurtigere op af Klipperne end Montenegrinerne ere istand til. 2 til 300 Monteneariner med deres Chef, som commanderede under Biskop ven, bleve paa Valpladsen, efterat man havde drevet dem hen til utilgjængelige Klipper. - Den Franske Brigadegeneral Delgorgne har besat Stagne og hele Halvøen Sabionocella, som ligger under Republiken Ragusa i Tyrkisk Dalmatien, S. for Bugten Narenta og N. for en Canal, som skiller den fra Øerne Cursalo og Meledo; den har 15 Mile i Omkreds. Spalatro, som de Franske nu have taget i Besiddelse, er en By og Fæstning ved en Bugt af det Adriatiske Hav i Østerrigsk Dalmatien, 24 Mile N. V. for Ragusa. Den er Sædet for en Ærkebiskop, har en god Havn og 20,000 Jndbyggere; Oldgrandskere finde her endnu mange Mærkværdigheder. Jupitters Tempel er nu forvandlet til en Cathedralkirke; de hedenske Statuer, som findes i samme, ere blevne forvandlede til christne Helgene. Her findes ogsaa et Tempel for Janus og Æskulap; det sidste staaer i Nærheden af Jupiters og midt i Palladset, hvis Forside vender ud til Søen. Mandfolkene ere her velskabte, men Kjøbstædsfruentimmerne ere ikke smukke. Climatet er næsten ligesom i Lanquedor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Man træffer her ikke sjelden Folk paa 100 indtil 110 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
J offentlige Blade læses nu følgende Methode at gjemme Asparges Vinteren over, man koger Vand i en velfortinnet Casserolle, naar det har kogt kommer man Aspargeserne deri, men de maa først vaskes, og det Træagtige neden til maa skjæres bort; man tager derpaa Casserollen fra Jlden, bedækker den med et ofte sammenlagt Klæde, og lader den saaledes staae en Time. Herpaa lægger man Aspargeserne i en Sie, paa det Vandet kan løbe af, lægger dem derpaa igjen i et Klæde, og sætter dem hen paa et Sted, hvor der ikke er Soel og hvor de kunne tørres. Jmidlertid koger man en temmelig stærk Saltlage i rindende Vand, lader den blive kold og slaaer den siden paa Aspargeserne, efterat man forhen har kommet dem paa Glasse eller i Steenkrukker, og lagt noget Tungt paa Enden. For at afholde Luften slaaer man tilsidsk smeltet Faaretalg paa Overfladen. Naar man vil bruge disse Aspargeser om Vinteren, saa vander man dem først, og tillaver dem derpaa som sædvanlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Følgende Forskrivt til at tørre Grønærter, som læses i udenlandske Blade, vil i denne Tid ikke være Huusmødre uinteressant. Man tager unge Grønærter, og lægger dem, naar de ere pillede, i en Sie, som holdes i en Casserolle med kogende Vand, indtil det koger to Gange op. Rindende Vand eller Brøndvand er bedst skikket dertil. Man lader derpaa Vandet afløbe lidet, lægger Ærterne paa Papiir, og lader dem tørres i en maadelig varm Bagerovn; thi naar Ovnen er for varm, tørres de for meget, og tabe deres grønne Farve. Naar dette er skeet, kommes de i Lærredsposer, og ophænges paa et tørt Sted. Naar de skulle bruges, lægges de Aftenen i Forveien i Blød, koges derpaa halv opblødte i Vand, og behandles iøvrigt som friske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Uagtet Kong Joseph har fundet Skatkammeret i Neapel udtømt og Financerne i største Uorden, uagtet han ved den endnu ikke ganske endte Krig maa holde en Armee paa 100,000 Mand, har han dog ladet anlægge ny Landeveie og forbedre de gamle, ikke anordnet nogen ny Afgivt, og endog tvertimod besluttet, efter mange indløbne Ansøgninger fra Calabrien, at afskaffe den trykkende Saltafgivt, som han ved sin Ankomst saae sig nødsaget til at fordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Handelsefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Indenlandske Efterretninger. Ligesom der i London gives Stock jobbers, saaledes gives der i Kjøbenhavn Actieprangere, der bruge alle muelige Slags Finesser, for at faae Statspapirer og Actier til at falde eller stige. De have i Almindelighed, ligesom Comoediebilletprangerne, et Par rige Oldermænd, som ikke bryde sig noget om at tabe adskillige tusinde Rigsdaler paa den ene Side, naar de paa den anden have Udsigt til at vinde en Tøndeguld. Naar de f. Ex. ville bringe Actier til at synke, saa lade de ved Commissionairers Commissionairer tilbyde samme for en Priis, som endog er ringere end den, de selv betale for dem. - J denne Tid drives dette Prangerie især med Actier i det Asiatiske Compagnie og i den almindelige Brandassurance Casse. Der skraales ideligen i Adresseavisen, at f. Ex. det sidste Slags overlades for 109 a 110 Rdlr., uagtet man kan godtgjøre, at der i Compagniet er en reen Værdie af 120 Rdlr. og derover for hver Actie. - Jmidlertid bør man haabe, at de fleste Actieiere ere for fornuftige til saaledes at lade sig føre bag Lyset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Udenlandske Efterretninger. Lissabon d. 31 Maji. Om kort Tid skal her udløbe en Fregat, som skal gjøre Jagt paa forskjellige Tripolitanske Capere, der krydse i vore Vande, for derved at betrygge Hamborger Skibes Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Triest d. 6 Junii. Handelen er gaaet noget i Staar, der ankommer kun faa Skibe, og afgaaer ligesaa faa. Men vi have den bedste Udsigt til en god Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Riga d. 21 Maji. Jndtil Dato er her i Aar ankommen 1278 Strusser med Hamp, Hør, Korn og Hørfrø. Rugpriserne stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Danzig d. 10 Junii. Breve fra Warschau, melde, at nylig 1000 Læster Rug ere passerede forbi Thorn. Efter de seneste Efterretninger passerede atter 125 Læster Hvede, 114 Læster Rug a. forbi den anførte Stad. Polsk (hochbunter) Hvede noteres for 750 til 800 Fl. og indenlandsk dito til 650 indtil 720 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Memel. d. 7 Junii. J vor Handel hersker der stor Uvirksomhed. - Den for vor Havn krydsende Svenske Fregat, har Ordre, at lade alle Fartøier, som blot have Ballast inde, uforhindret passere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Stettin d. 26 Junii. Alle de Svenske Skibe, som ligge under Embargo her, kunne nu, imod Caution, afseile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Tönningen d. 26 Junii. Her er ankommen: Watson fra Newcastle, S. Duncan fra Leith, Absalon fra London, og Hanshild fra London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-05
Rettelser. J nogle Aftryk af forrige Numer, S. 1184. Lin. 2 nedenfra: Troesbekiendelse tæs: Troesartikel. S. 185 L. 18, faaet læs, havt S. 1186 L. 13: Et Sprogs Rigdom er a. læsEt Sprogs Rigdom bestaaer &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Tirsdagen den 8 Julii, 1806. Kirsten Plits Kilde. Veien til Udødeligheden er ligesom Veien til Lykken uendelig lang for mange, og saare kort for andre. En Alexander maatte væde Persien, med Blod, for at blive udødelig, en Kirsten Piil behøvede kun at opdage en Kilde, *) for at leve i Efterverdenens Hukommelse. De Lørde ville maaskee trække paa Smilebaandet over denne Parallel; de ville finde det urimeligt, at man vover at sammenligne en Verdenserobrer med en simpel Bondeqvinde, men jeg er overbeviist om, at Alexander, dersom han kunde staae op fra de Døde og see den Sæbeboble, han higede efter, i sit rette Lys, hellere vilde *) Den Inscription, som findes udhuggen i en Steen over denne Kilde, siger, at den er opdaget 1583, og at Grev Reventlov, Sjællands daværende Stiftsamtmand, har ladet den istandsætte 1759. ønske, at forskaffe sig Udødelighed som Kirsten Piil, end som Darius's Overvinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Dersom nogen vilde paatage sig det utaknemmelige Arbeide at skrive denne Kildes, eller rettere sagt, Dyrehaugens Historie, saa vilde han lettelig kunne frembringe et lidet Værk i et Par Vind. Dette Sted er en sand Maalestok for Yppighedens Tiltagelse blandt Kjøbenhavnerne. Aar for Aar stiger det i Fior, og bliver saa bekjendt i Verden, at alskens Gjøglere, fra de fjerneste Lande, finde det lonnende nok, at opslaae der deres Fjelleboder. For tyve Aar siden herskede der i Dyrehaugen næsten den samme Simplettet som i vore daværende Sæder. Man tog derud for at indgande friere Luft og glæde sig i den romantisk skjønne Skov. En gammel Linnedanser (udenfor Kildetiden Kok af Profession, som uden at giøre andet end dreie sig tre fire Gange omkring paa en slap Line, bestandig raabte: geben Sie nun wohl Achtung - var den eneste Glægler man fandt her, og ham ansaae man for et Non plus Ultra i Linedansekonsten. Den Gang troede jeg med de fleste andre Mennesker, at den maatte først fødes, som skulde overgaae ham. Der var vel adskillige Spillemænd her, som morede Kildegjesterne med deres Spil, men det var ogsaa Alt. Der forløb en lang Tid førend Harlequin=Manden endelig indfandt sig, og opvakte almindelig Sensation og Beundring. Han var saa meget lettere istand dertil, som han ikke mødte her Concurrenter. Men siden den Tid har Dyrehaugen aldeles forandret sin Skikkelse, og den, som ikke har seet den i dette Mellemrum, vil nu neppe kunne gjenkjende den. Hvert andet Skridt stoder man paa en Fiellebod, hvori der for Penge forevises saavel mærkværdige som umærkværdige Ting; den, der vil see alle disse Kariteter, som en Person af Stand, kan lettelig berødsle en Halvsnees Rigsdaler, istedet for, at man for nogle og tyve Aar siden Lunde see alle Dyrehaugens Mærkværdigheder for nogle Mark, om man end talte sexten Aner. For vore Efterkommeres Skyld vil det maaskee ikke være interessant, at opregne de mærkeligste Ting, her ere at see, det bliver dog altid at lidet Bidrag til et Malerie af Tidsalderens Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Den første Mærkværdighed, man foder herpaa, er en Perspectivcasse, som i og for sig aldeles ikke er mærkværdig, men som formedelst Maaden, den fremvises paa, virkelig er mærkelig. Den tjener til Beviis paa, at Maaden, hvorpaa en Ting udføres, næsten altid er vigte No. gere end Tingen selv. Der har hidtil været saa mange i Dyrehaugen med Perspectivcasser, men ingen har gjort den Lykke, som den her anførte. Den er anbragt paa en egentlig dertil indrettet Kurvevogn, og, for at slaae ti Fluer med eet Smæk, forsynet med til Glasse. Ovenfor Cassen findes et Positiv, og foran paa samme staaer der med store Bogstaver skrevet: mit hver Obrigkets Erlaubnits R., og en heel Ramse, som ingen kan eller giver læses i Vognen selv har Eierens trofaste Ægtemage placeret sig; med en mandig Stemme opramser hun alt hvad her er at see, f. Ex. hier ist die groste Keiserkronung in Paris, hier sigt der Keiser Bonaparte auf den Keiserlichen Thron, modie Keiserliche Krone uberreicht wird; hier sigt die Keiserinn Bonaparten - - hier ist die Schlache, bey Austerlitz - Austerlitz in Mähren in Oesterreich, hier sind die Keiserliche fransischen Truppen – - hier isk die Erleuchtung der Stade, Prag, Pragin - hier ist Schinderhannes, Schinderhannes der groste Bandit. – Naar Stykkerne, ere afseete, dreier hun igjen paa sit Positiv, og raaber; gleich gehts wiedes los! - Alt dette gjør hun med en saadan Færdighed, at han næsten aldrig mangler Søgning. Gager man og paa Bakker, saa findet man her det egentlige Parnas for alle Konstnere. Her seer man Voxcabinetter, hvor man finder det meest brogede Selskab der kan tænkes. Hertugen af York og Keiser Jacob, Storsultanen og Schinderhannes, alle klædte som sande Stoddere. Det pudseerligste af Alt er, at disse Voxsigurer tildeels have maattet undergaae de besynderligste Forvandlinger. Den som i Fjor f. Ex. har været een af Schinderhannes Bande, er i Aar, Will. Pitt o. s. v. Jeg har tydelig kunnet gjenkjende de Personer, jeg under en anden Skikkelse har seet i forrige Aar. De omklædes bestandig efter Tidens Tarv og Publicums Smag. Pichegru, Moreau og flere saadanne store Mænd, som for otte Aar siden have været courante Varer i et Voxcabinet, betragtes nu som reent Udskud, og maae have andre Klæder og Navne, dersom de skulle indbringe saa meget, som den Plads, de opfylde, koster. Vil man see, hvem der er i Velten, hvem vor Tidsalder meest beundrer eller afskyer, saa gaae man ind i et saadant Cabinet. Man kan ikke noksom beundre den menneskelige Speculationsaand, naar man betragfer alle de Midler, som alle muelige Slags Preusserer have udfundet, for at spænde Folke Nysgjerrighed. Alting er beregnet paa at opvække Opmærksomhed, og enhver søger her at raffinere sin Konst saa meget som mueligt. Det Hele er en grændseløs Kjæde af Blændeværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Udenfor hver Fjellebod seer man malede Afbildninger af de Ting, som indvendig forestilles, og som alle uden Forskjel ere fremstillede i en overnaturlig Skikkelse. Udenfor Menageriet sees Afbildninger af de Dyr, der forevises, to Gange saa store som de virkelig ere. - Den vilde Americaner, som kalder sig Hercules, er i colossalsk Aar. Storkelse malet udenfor Fjellehytten. Paa et Slags Altan opføres tyrkisk Musik, og de mange Tilberedelser, her ere gjorte, lokker de Nye gjerrige, at tage denne Kjæmpe, det vidunderlig Vidunder, i Øiesyn. Naar man kommer indi Hytten, fremkaldes, naar det fornødne Antal Tilskuere er samlet, Americaneren; han er klæde som en Vild, og har et overordentlig langt fort Skjæg, et Fruentimmer, som fortæller, at det er hendes Mand, præsenterer ham en Tallerken med Smaastene, hvoraf han, skjønt ikke uden Anstrængelse, sønderbider adskillige med Tænderne, og derpaa nedsluger enkelte Stykker. At han virkelig sønderbider dem, er vist, men at han har Steen i Maven, er temmelig tvivlsomt, Man har, for at sætte have paa Prøve, leveret ham Flintestene, og han har sønderbidt dem. Hans Kone, som er Tydsk af Fødsel, foregiver, at han var 5 Aar gammel, de Capitain nok medbragte ham fra Den Tanna, og at han siden var bleven solgt i Østende. Men uagtet Tanna *) ikke, som Adskillige synes at troe, er nogen opdigtet De, saa synes dette Foregivende dog at være falsk; thi hvor urimeligt er det ikke, at en Jndianer, som Cook havde medbragt, skulde være bleven solgt i Ostende, Jmidlertid er dette Menneske altid en Naturmærkværdighed, der lige saa godt for) Den Tanna ligger i Sydhavet og er en af de nye Hebrides. Capitain Cook opdagede den, men Jndbyggerne vilde ikke tillade ham at trænge dybere ind i Landet. tjener at sees som en Tiger eller Vaske bjørn. Tæt ved denne Hercules seer man: die Kønigliche Preussische General privilegiete Reitergeselschaft a., hvor Chiariny & Comp. vise deres Ridekonster, som nu ere blevne naturaliserede hos os, og ugentlig forevises paa Vesterbro. For at lokke Tilskuere rider her næsten Alt, hvad der hører til Fjelleboden og kan sidde paa en Hest, parviis i en Carronssel, som det her kaldes. Den, som ikke er bedre underret, tet, troer, at alle disse ridende Væsener skulle gjøre Konster, men naar man er kommen ind paa Ridebanen, erfarer man, at det Hele kun er Jllusion, og at kun fire fem af disse Ryttere ere Konstberidere. - For at lokke Folk til at tage billetter, staae to Personer, klædte som Bajazer, udenfor paa en Altan, og gjøre de væmmeligste Narrestreger, og præle nopførlig nur herein, nur herein, jett istes Zeit, o. s. v. Naar man seer saadanne Karle, kan man ikke andet end falde i Staver over Politikernes Lovtaler over Folkeformerelsen. Ønsker man at vide, hvor mange Vandbier der i det menneskelige Selskab hele Aaret igjennem leve paa Arbeidsbiernes Bekostning, saa behøver man kun at tage ud til Dyrehaugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Ogsaa en Machanicus har her indfundet sig med en Machine, hvori simple Folk og Børn kunne blive veiede for 4 s., men Folk af Stand, derimod for 8 s. De fleste betale naturligviis 8 s., og der mangler ikke paa Lysthavende. paa Dersom Folk kunde her faae veiet deres Redelighed, deres Oprigtighed, deres Beskedenhed, deres Nedladenhed o. s. v., saa vilde den gode Mechanicus neppe fortjene det tørre Brød; men han kjender Mennesket, og derfor veier han kun deres Legeme. - Machinen er iøvrigt indrettet som en Stoel, der hænger imellem to Pæle, oventil er der anbragt en skjult Vægt, og i det man sætter sig paa Stolen vises Tallet paa de Pund, man veier, i et Speil, for hvilket der er anbragt en stor Skive med en Viser paa Indretningen er meget compendieus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Udenlandske Efterretninger. Lieutenant Lyders døde ikke under Operationen paa Frederiks Hospital, men ti til elleve Timer derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Den Nordamericanske Skibscapitain, som ulykkeligviis druknede paa en Lysttour til Dyrehaugen, stod paa Liigparade paa det Skib, han havde ført. Dagen derpaa blev hans Lig høitidelig ført i Land. Kisten stod i en Baad for sig selv, hvori der ikke fad nogen, og var ganske tildækket med det Americanske Flag. Baaden var befæstet ved en større, hvori hans Eftermand sad, klædt i Sort. Da Liget ankom paa Toldboden, blev det sat i Ligvognen, som tillige med det øvrige Lig følge holdt der. Ved Siden af hver Vogn gik 2 Matroser. At den saa ofte omtalte Skadelyst blandt Almuen, til at beskadige offentlige Anlæg, ikke saameget er en Følge af national Lyst til at skade, som af dum Kaadhed, og Mangel paa Eftertanke om Følgernes Skadelighed, saaes i Onsdags Eftermiddag et Exempel paa ved Canalen i Odensee, paa det Sted hvor fordum Flydebroen var lagt. Der var i adskillige Dage ved Amtets Bønder opgravet og bortført af den fra Canalgravningen opkastede Fyldning, til at dæmme med ved Klusebroen, hvorved saamange Steen vare affankede, at de næsten skjulte Vende pletten. Disse fik nu i Onsdags en halvsnees Bønderkarle det Jndfald, paa en Tid da ingen Vogne vare tilstede til Paalæsning, at moere sig med at kaste til Maals over Canalen, saalænge der var en Steen, hvorved da de fleste og tungeste Stene faldt i Canalen, medens de lettere naaede det paa Broe hovedet værende Rækværk og søndersloge samme. At dybtgaaende Skibe med lavt Vand derved kunde beskadiges, tænkte de vel mindst paa, og dette var dog et meget skadeligt Tilfælde, Blandt de forskjellige Tyverier, der er udøvet paa Viborg Snapsting, er og fra en Mand stiaalet en Tegnebog med endeel Documenter og Penge samt et Skjøde paa 8250 Rdlr. Tegnebogen med Døcumenterne er funden henslængt i en Mands Hauge, men Skjødet var der ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
J Aftes gave de Franske Skuespillere Straronice og Paul & Virginie til Bedste for Mad. Foures. Publicum viste sig meget skjønsomt mod denne ypperlige Konstnerinde, og Huset var temmelig fuldt; begge Stykkerne bleve i det Hele meget godt udførte. Kun maa man undres over, at den utrættelige Hr. Foures ikke har overladt Pauls Rolgle til sin yngre Konstbroder, Hr. Calais, hvis Ungdom synes at give ham en fortrinlig Ret til denne Rølle. Jkke mindre maa man undres over, at den talentfulde Hr. Peyroux saa sjelden har Leilighed til at fremtræde i nogen vigtig Rolle. – Da begge Stykkerne vare tilende fremtraadte Hr. Bernard og takkede Tilskuerne paa Mad. Fruret Vegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
For en rum Tid siden havde tre Personer i Christiansands Stift i Norge gjort sig skyldige i en meget afskyelige Forbrydelse. En Mand, navnlig Ole Søftestad, som mishandlede sin Hustrue meget. tyrannisk, medens han førte et løsagtigt Liv med Tarjer Aslachsdatter Strand, besluttede omsider at forgive hende. Han skrev til den Ende en falsk Attest, forskaffede sig Gift, og bibragte hende den. Men da dette ikke vilde lykkes ham, leiede han den fattige Giermund Kittelsen Tingstaae til at myrde hans frugtsommelige Hustrue, hvilket Mord denne derpaa udførte. - Ved Christiansands Stifts overretsdom blev Morderen Tingstaae dømt til at have sit Liv &c. forbrudt og at lægges paa Hjul og Steile, Søftestad til at arbeide sin Livstid i nærmeste Fæstning, bøde dobbelte Leiermaalsbøder og straffes paa yderste Formue, og Aslachsdatter Strand til 3 Aars Tugthuusarbeide. - D. 28 Junii blev denne Dom stadfæstet ved Høiesteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Udenlandske Efterretninger. London d. 23 Junii. Den 15 Junii afgik en Coffardieflaade til Newfoundland, under Convoy af de Kongel. Skibe Milan og Childers; ogsaa til Gibralter er der afgaaet Handelsflaader under Convoy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Følgende Danske Skibe ere blevne opbragte: til Plymouth, Skibet Constantin, Skipper Hancow, fra St. Croix til Kjøbenhavn; - til Cork: Skidet Helena fra Cette; - til Gibralter: Skibet Flora, Skipper Wessing, fra Mallaga; Skibet Alert, Skipper Hansen, fra Mallaga til Flensborg; til Barbados: Skibet John, Skipper Smith, fra Capenne til Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
St. Petersborg d. 3 Junii. J Aar er der indtil Dato ankommen i Croradt 100 Skibe, hvoraf 47 ere afseilede igjen, og deriblandt 2, som for det Alexandorowske Manufactur-Jnstitut gaae til Philladelphia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-08
Tönningen d. 30 Junii. Her er ankommen Cook fra Greenok, Schyds fra Nantes, Claasen, fra St. Thomas, J. Lernow, fra Martinique, A. Holdt fra Alicante, senest fra Dover, og P. Peters fra Teneriffa. - D. 1 Julii, M. Eeg fra Plymouth, W. Linder, J. Smith og S. Bossen fra London, J. C. Kruse fra Mallaga. Udtog af et Brev, dat. Canonslupsleieren under Grunschwade den 7 Junii. J Gaar besøgte H. Svenske Majestæt vor Leir. Efter et Lystrid af omtrent 4 Mile, ankom Kongen med sit Følge til Hovedqvarteret, og gjorde derpaa en Promenade til Søes, som strakte sig saa langt ind under den Øsedomske Kyst, at Skildvagternes Bevægelser paa Penemundes Skandse kunde sees med blotte Øine. Ved Tilbagekomsten lykønskedes Kongen til sin Navnedag, som just indtraf samme Dag. Canonernes Torden gjenlød fra den Svenske og den Preussiske Kyst.