JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Odense, den 26de September. Paa det i Fredags afholdte aarlige Egeskovs Marked vare Priserne, for Sæderug 27 Rbmk. Tønden, (Hvede, Byg og Havre var der intet af, Boghvedegryn 5 a 6 Mk. Skjeppen, Smør 10 a 12 Rbd. Fjerdingen, Gjæs 3 Mk. Stykket, en god Hest kostede 100 Rbd. Jøvrigt blev Markedet, til stor Skade for alle Sælgende, forstyrret ved en ubehagelig Scene, som nær kunde have kostet en Person Livet, og lader haabe, at vor for sin faderlige Mildhed saa velsignede Regjering tillader det eenstemmige Ønske at yttre sig, at den allernaadigst vilde see det alt mere tiltagende Jnqvisitionsvæsen, hvis Nytte dog neppe kan opveie de Jndtryk, det efterlader sig ogsaa paa den moralske Tænkemaade, indskrænket. Hvor tungt er det overalt ikke for de Handlende, som i vore næringsløse Tider sætte sig i Bekostning for at tjene Brødet, og indfinde sig med anordnede Passeersedler paa Markederne, atter her at maatte spilde Tiden med at udholde een, i saa mange Menneskers Forsamling krænkende Randsagning, ei at tale om de Uordener og Excesser, som derved foranlediges!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Fra Svendborg skrives under 19de Septbr. at Ugen iforveien var der sammesteds saa stor Omsats med Havre, at i et Par Dage blev Tønden betalt med 22, 24, ja 20 Rbmk.; men at den nu igjen er falden ned til 16.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Blandede Efterretninger. Schelling og hans Tilhængere have atter bragt de galeste Forfattere fra forrige Tider paany i høieste Mode. Saaledes saae Jacob BøhmsSkrifter atter Lyset 1806. For de, der ikke kjende hans Foredrag og Meninger, ville Vi blot anføre en lille Prøve: "Ordet Himmel avles i Hjertet, støder paa Læberne; der tilsluttes det, og Stavelsen mel aabner igjen Læberne, og falder midt paa Tungen ud af Munden. Det kaldes Himmel formedelst Adskillelsen, da nemlig Qvinta essentig af den stiernede Himmel, hvorMatrix er mere luende, som i Natursproget egentlig forstaaes, og tillige ligger for Øinene. Thi Ordet Himmel har i Natursproget en anden Forstand. Stavelsen Him farer ud af Hjertet som ud af Faderens Kraft eller ud af Sjælens Essensser og støder over sig Ternarium sanctum; der fattes den med begge Læber og fører Engelsnavnet under sig, da nemlig Stavelsen mel betyder Englenes Ydmyghed, o. s. v. o. s. v. Ligeledes ere i de seneste Tider Hamanns Skrifter udgivne paany, om hvilke det i det Hele gjælder, hvad Baggesen har sagt om en Deel af samme, som han har læst, "at den synes at være nedskreven efter tusinde destileerte Æggesnapsers udtrykkelige Befaling." Af et i disse Dage udkommet Skrift: Smaa poetiske og philosophiske Forsøg ved Hr. Marius Svane. Forlagt af Forfatteren og faaes hos Hr. Capit. Seidelin, og i den gyldendalske og reitzelske Boghandel for1 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Skriftets første Afsnit under Titel, poetiske Forsøg indeholder: Danmarks Herlighed, Menneskets Fortrinlighed, Menneskeslægtens Forædling, Dydens Løn, Livets høieste Goder, Menneskets Udødelighed, Havet, Landmandens Lyksalighed, Skoven. Andet Afsnit indeholder to Afdelinger: Om Nutidens fornuftstridende Orthodoxerie, og om Phystognomikken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Pater Abraham a Sancta Clara blomstrede mod Slutningen af det 17de Aarhundrede som yndet Prædikant i Wien, hvor han døde 1709.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
J hans Skrifter, hvoraf nogle have de besynderligste Titler, f. Ex. Hui und Pfu, Gemisch Gemasch, findes mange sindrige Tanker og spøgefulde Indfald. Dette Blad har forhen optaget enkelte Stykker. Her er atter et, ganske i hans Sprog; Christus sagde til Apostlerne: Faciom vos piscatores hominum (jeg vil gjøre eder til Menneskefiskere, men ingensteds har jeg læst, at Herren sagde til Nogen af det qvindelige Kjøn Faciam te piscatricem hominum (jeg vil gjøre dig til en Menneskefiskerinde. Alligevel skeer dette endnu den Dag i Dag, og der findes heel mange Fiskerinder, men som have med lutter raaden Fisk at gjøre, og bringe mange uskyldige Sjæle i deres Ret. De fiske med forgyldt Krog og fød Mading, sukkrede Vare, yndige Miner, frække Blikke, indtagende Smiil, indtil endelig en eller anden Stokfisk løber dem i Garnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Da Kong Frederik 2den af Preussen første Gang talte med den aandrige Jtaliener Marquis Lucchesini, der siden erholdt hans hele Fortrolighed, og under hans Eftermand blev ophøjet til Minister, spurgte han ham: "Reise endnu saa mange italienske Marquier omkring, og udspionere hvad der gaaer for sig ved alle Hoffer, Sire, var Svaret, man vil være viis paa at see dem, saalænge tydske Fyrster tænke lavt nok til at smykke med Ordener saadanne Mennesker, som de overdrage at spille en saa foragtelig Rolle. Han sigtede derved til en italiensk Spion, som af den tydske Keiser var tildeelt den gyldne Fliesses Orden. Kongen, som saae sig ved Svaret truffet paa Spørsmaalet, saae paa Marqvisen, behandlede ham fra det Øjeblik godt og fik ham kjer. (De Sagur, memoires. II. p. 123.) Paa Celebes, den vigtigste af de molukkiske Øer, er Abeslægten en stor Plage for Indvaanerne, idet den giør store Ødelæggelser paa Ris- og Melon Markerne, og borttager de bedste Frugter af Træehaverne. Den hvide Abe er den dristigste, ondskabsfuldeste og farligste af allehældigviis ere ogsaa en Mængde Boasslanger, paa Øerne, da disse føre en kraftig Krig med Aberne, og ødelægge mange af dem. Der gives ogsaa en anden Art af store Slanger som efterligne Drosselens Piben, og holde sig i Skjul under Træernes Løv. Naar nu den nysgjerrige Abe nærmer sig for at lytte efter, hvad det er foren Fugls Piben den hører, styrter Slangen sig paa den, slynger sig om dens Liv, medens dens Hale er viklet om en Green, og da fortærer den eller udfuger dens Blod, og sønderslider dens Jndvolde. Bøffelen findes hyppigen i Skovene. Man forstaaer dog at fange den ung, at tæmme den og vænne den til Arbeide. Bøffelen er meget kraftigere og stærkere end Oxen. (N. 4. Eph.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Ved Dorpats Universitet er den berømte Verdensomseiler Hr. v. Krusenstern Kurator Ved Humanitet, Liberalitet og Ordenskjerlighed, udmærker han sig. Det theologiske Universitet har fem Professorer; det juridiske kun tre, og her bliver ej læst over den romerske Ret, ligesom ei heller Naturretten. Det medicinske Fakultet har 8 Professorer, det philosophiske 14, blandt hvilke Morgenstern, Parrot, Struve og Jasche ogsaa i Udlandet have berømmelige Navne Af videnskabelige Hjelpemidler feiler intet, især voxer Bibliotheket og det naturhistoriske Museum ideligen betydeligt. Bibliotheket tæller allerede 60,000 Bind. En uhyre Mængde Græshopper (acridium. har viist sig i Over-Jtalien. Man har beregnet det Antal, der efter Provinzialdelegationens Opfordringer er samlet og afgivet, til over 800 Millioner, foruden at maaske ligesaamange ere brændte, druknede og ellers dræbte. Ogsaa i Ostindien anrette Græshopperne store Ødelæggelser. (Frorieps Not. 304.)Man kalder Tiden kostbar. Dette at baade for meget sagt, og for lidet. Enhver har den jo for Intet. Men derimod lader det sig en faae kjøbt. Exempler virker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Et ungt Menneske, som syntes at kunne være bleven en god Maler, læste, under sit Ophold i Berlin i 7 Aarskrigen, Themistokles Levnet ved Plutark. Fortællingen, at hiin, da han fornam, at Miltiades havde vundet et Feltslag, havde en sovnløs Nat, gjorde ham grublende og forledede ham til skriftlig at underrette Læreren om, at han følede hos sig, ligesom Themistokles, at kunne bestemme sig til Døden for Fædrelandet. J vorder Soldat, tilføiede han, og forlod Lærerne. Han kom siden som afskediget Korporal i Jnvalidehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Kjøbenhavns Børs den 29 September 1825. Hamburg 2 M.a vista 226 Species 29.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 164 - Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 512,624 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 80180 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 70 171 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-09-30
Nationalbank Obligationer. af Laanet 4 Febr. 1820) 1008, 101 Rbd. r. S. Dito Dito. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9000 Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, tog i Banco. ved Hambro & Søn. 898190 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier .... 65 55 1/2 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mor 200000 Treogtyvende Aargang. No. 79. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 October 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see No. 76.) II. Angaaende chirurgisk medicinske Skoler for de saakaldte Landlæger i Kongeriget Bayern, tildeels uddraget. af et Brev fra Hr. Dr. S. Hos os har man, som er Dem bekjendt, ifølge Forordningen af 29 Juni 1808, indrettet Skoler for Landlæger. Jndividuer, som bleve optagne i disse Skoler, kunne vel sættes i samme Klasse med de danske ustuderede Studiosi Chirurgiæ, thi i de første Aar af Institutets Tilværelse forlangte man ikke af dem at de skulle besidde nogen særdeles Skolekundskab; de bleve dimitterede fra dette Jnstitut og snarest mueligt forflyttede som practiserende Læger til deres District, og fik Tilladelse til at udøve deres Kunst i alle de Grene, hvori de vare underviste i Jnstitutet. Dog gav ikke deres Diplom dem Adgang til nogen academisk Grad; de vare underordnede de egentlige Districtslæger Physici) i deres District.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
J Kopps Jahrbücher der Staatargnekunde, 2ter Jahrgang S. 436457 findes Studieplanen for de saakaldte Landlæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Regjeringen havde ved Indretningen af disse Skoler endnu den landsfaderlige Hensigt, at give den lavere Folkeklasse, især paa Landet, gode, iblandt dem boende, Læger, som de kunde have for lettere Priis og som kunde yde dem Hielp, efter den Form, som svarede mere til deres Cultur, ogsaa troede man paa denne Maade at standse Fuskerie og Qvaksalverie. Desværre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Erfaringen har nu i et Tidsrum af omtrent 15 Aar lært det Modsatte, saa forhippet man var paa at danne en Mængde af disse raae Elever til Læger, saa meget man troede at burde give Barbeersvende Fortrin endog for dem, som havde nogle Skolevidenskaber, fordi hine skulde besidde mere Haandnemhed, vilde det dog ikke ret lykkes med dem, endskjønt nogle af dem glimrede som Stjerner af første Størrelse under Examinationen *). Desværre indløb flere og flere Klager Man har ogsaa hos os tillagt Barbeersvendene den Roes: at de ere mere opmærksomme, ikke snakke høit, sidde stille under den chirurgiske Lærers Foredrag. - See Dagen No. 66 7de Marts 1826. Jndsenderen nægter ikke at de ere stille og opmærksomme i Collegierne, især naar der nævnes sammensatte græske Ord, at de saa at sige tage Professoren Ordene ud af Munden, og give Professorens særegne Udtryk og Definitioner, naar de blive examinerede, tilbage med en Correcthed, som for Videnskabens studerede Dyrkere ofte var vanskeligt at opnaae. Til alt dette mangler dem ikke det fornødne Otium, da de ikke, som ofte Studenten, maae ernære dem ved at give Jnformationer flere Timer om Dagen. Næringssorg forbyder dem ikke at anvende 5 a 6 Aar til at høre Collegier, og lære dem udenad, og Enkelte ville høste til Belønning, forsaadan Flid den 1ste Charakteer, endog med Udmærkelse. Alt dette er Facta. Neppe har Ex. en tydsk Barbeersvend conditioneret nogle Uger hos en Amts mester, saa veed han allerede at forskaffe sig nogle extra Kunder, som han barberer tidlig om Morgenen i Smug, og snart ogsaa erholder han nogle smaae Galanterie=Sygdomme at curere; thi hvormange betroe sig ikke deres Bart skjærer i disse Anliggender. Under disse Sysler besøger han jevnligen Forelæsninger paa det chirurgiske Academie, som koste ham hverken Lonisdorer eller Dukater, som i Udlandet, men derimod indcasserer han jevnligen Rigsbankdaler og Tegn. Endelig bliver han kjed af at være hos sin Principal, han leier sig et Qvistværelse, barberer, practiserer og hører Collegier, faaer sig vel ogsaa en trofast Manuducteur, kalder sig Studiosus chirurgiæ og Publicum kalder ham som sædvanlig Doktor, Saaledes i al Magelighed, fri for Næringssorg, vandrer han efter 4 til 6 Aars Forløb til over at fust disse saakaldte Derterrimi et Ambidertri (haandnæmme og Hændernæmme) vare tildeels at ansee som en Landeplage. Disse Mennesker bleve, naar de havde sat sig fast i Praxis arrogante, de forlangte at blive doctormæssigen honorerede, og man havde hyppige Exempler paa at de skammede sig ved at forrette de saakaldte ringere chirurgiske Operationer, som Aareladning Jglesætning og Klysterer, endog i vigtige Tilfælde, saa at den stakkels Patient blev sat i den Forlegenhed at maatte tage et andet, ofte udueligt Subject til disse Forretninger, og betale ham derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
J saa Lande har man med saa megen faderlig Omsorg og Gavmildhed fremmet Lægevidenskaben, som hos os i Bayern, og naar den vise Regjerings Øiemed ei i alle Henseender er opnaaet, kan man ikke tilskrive den Skylden, men blot Planens Ufuldkommenhed, som jeg hellere ønskede at kalde Umodenhed. Allerede 12 Octbr. 1812 udkom et Rescript, at de Candidater, der ønskede at optages til Undervisning i disse Jnstituter, skulde I. "have opnaaet det 18de Aar og ikke være over 25 Aar. 2. have en stærk, sund Legemsbygning, være uden legemlige Feil, og medbringe paalidelige Vidnesbyrd om deres Vandel og intellectuelle Evner. Chrons Tempel, tager sammesteds sin Ermen og snart derefter optræder han tillidsfuld med sin Characteer i Lommen, maundneerer, og 3. Videre fremlægge Attester fra Gymnasium, at de have nyet fuldstændig Underviisning i Latin, Tydsk, Geographie, Historie, Mathematik, Naturhistorie, Moral, Religion, Logik og Physik. Hertil maatte have medgaaet en Tid af 5 til 6 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Dette allerhøieste Rescript var høist velgjørende, og nu kunde man vente, at den saakaldte Land læge ikke som før vilde forlade sin egentlige Sphære og lade Verden blive i en Uvished om de skulde søge i ham den legitime Promotus *).*) At der endog hos os gives Examinati chirurgie som synes ikke selv at vide til hvilken Classe de henhøre, oplyser følgende Document, som ligger trykt for Jndsenderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Kongelig Bayersk Armeebefaling af 14 May 1802.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Det bliver befalet, at i Fremtiden intet chirurgisk Jndivid bliver befordret til Regimentschirurg, som ikke efter Landets fastsatte Love, fuldkommen haver fuldendet Gymnasial- og Lyceal Kursus, har lært den lavere og høiere Chirurgie, og tillige ved et Universitet i sit Fædreneland erhvervet sig alle de Kundskaber, som Staten fordrer af en Læge, saa at følgeligen Læge og Chirurg findes i samme Person." Kongelig Rescript af 8 Juni 1805. Der tilstaaes alle Regimentschirurger, som tjene ved Linietropper, en forhøiet Gage med 40 Gylden fra Aarets Begyndelse af, og befales fra nu af tillige: at intet Jndividuum maa mere ansættes som Regimentschirurg, naar han ikke, ifølge de nyere allerhøieste Forordninger, er videnskabelig uddannet baade som Medicus og Chirurg, og saaledes er istand til at fungere hvor hans Nærværelse udkræver det, ogsaa med Hensyn paa at Regimentschirurgerne ifølge deres forhøiede Gage kunne indtræde som Garnisons Physici paa de Steder, hvor Garnisons Physicatet kunde være ledigt *). 2 Det var at ønske, at mangen duelig DistrictsChirurg hos os, der i en Række af Aar bedst Chirurger. Organisk Edict angaaende Medicinal væsenet i Kongeriget Bayern af 8 Septbr. 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
J den Overbeviisning, at kun fuldkommen dannede Læger ere i Stand til, ved en egen Forkierlighed, Duelighed og fortsat technisk Øvelse at opfylde de Fordringer, som man med Rette giør hos en Chirurg, bliver befalet, at Chirurgien kun i Fremtiden skal udøves af saadanne Jndivider, som have lært Lægevide skaben, og det bliver derfor befalet Universiteterne, ikke mere at tildeele nogen academisk Grad i Chirurgien, naar samme ikke tillige erholdes i Medicinen, og skal i Fremtiden drages Omsorg for et bestemt Antal af saadanne Subjecter, i Forhold til Folkemængden, og de langt sjeldnere. forekommende Sygdomme, som udfordre vigtige og svære Operationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
For en hensigtsmæssig Dannelse af de hidtil benævnede Chirurger, hos hvilke den største Deel af Undersaatterne, især paa Landet, i alle Sygdomstilfælde søger Hielp, er i Forordningen kjender sit Districts Tarv i alt hvad der angaaer det medicinske Politie, kunde ogsaa ved forefaldende ledigt Physicat i hans District, overtræde som Districts-Physicus. Districtet var vist bedre tjent meden saadan erfaren Mand, naar han tillige var Medicus, end med en ung Candidatus, Licentiatus eller Doctor Medicinæ, som kun kort Tid har fungeret som practisk Læge. Det vilde, med Hensyn herpaa, sikkerligen gavne det Offentlige, naar flere, ved Skolekundskaber forberede de Candidati chirurgik vilde tage Examen medien. af 20 Juli dette Aar angaaende Jndretningen af Skoler for Landlæger truffet nærmere Bestemmelser: Man maa med den udødelige Frank kun hylde een Mening: "enten maa man lade sig nøie med ufuldstændige Jnstituter, som frembringe enten sure eller bedske, eller endog giftige Frugter; – eller man maa foretrække dets Tilintetgjørelse for en primair Vedvarenhed – eller naar Staten vil beholde dem, maa disse Jnstituter forbedres og som secundair Anstalter hensigtemæssigen indrettes til Fuldendelse. Hvorfor vil man under Benævnelse af chirurgiske Academier, ligesom til Trods optræde isoleret, da vi dog kun have een Lægevidenskab, og Chirurgie og Medicin have kun et Hovedøiemed, deres grundige Domme ere et og det samme, de kunne ei adskilles fra hinanden.) hvorfor skal man befordre og vedligeholde det Afuldkomne - og hvor der er et UniverJ Under den bekiendte samense Proces imellem de Franske egentlige Læger og Chirurger, saade engang Ludvig den 15tes 1ste Livchirurg de la Peyronie til hans indsigtsfulde Minister d Agnestran; man maa endelig, naadige Herre, man maa opføre en Muur imellem Medicinen og Chirurgien men erholdt til Svar, og paa hvilken Side, min Herre, skulle vi sætte. de Syge. – Havde man dengang paa alle Medicinsk-Chirurgiske Høiskoler opført en forsvarlig Grundmuur om begge Videnskaber, istedetfor at sætte en Muur, imellem dem, havde det seet bedre ud, saavel med Medicinen som Chirurgien. Chirurgve nist medicus, nullus est, og (Haller.) saaledes vice versa. Alle Anmærkninger ere af Jndsenderen 21) tet vor et tillige være et hirurgiske Academie, uden at det i alle Henseender kan rivalisere med Universitetet. Nolde skrev allerede 1800 i sin interessante Bog Die Schulen für Aerste: "Mein Vorschlag vare demach, wo an dem Ort ihrer Existen, vie F. B. in Wien und Kopenhagen, zugleich eine Universitat bludet, da vereinige man sig mit dieser, und man mird durch ihre Ver binding einen grosen weckerreichen. (Fortsættes en anden Gang.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Indenlandske Efterretninger. To fremmede Virtuoser, om hvem man fra de Steder, hvor de paa deres Konstreise hidtil have været, har de bedste Efterretninger om at de ere hørte med almindeligt Bifald, ville paa næstkommende Onsdag d. 4 Oct, give en Koncert paa det Kgl. Theater; det er nemlig Hr. Otto Kressner, første Fløitenist i det Kgl. Sachsiske Kapel i Dresden, og hans Kone Madame Al bing Kressner Bianchi, Sangerinde ved det italienske Operatheater sammesteds. Paa Hr. Kressners første Kunstreise lod han sig høre i Prag, Wien og München, paa denne anden Reise har han givet Koncerter i Warschau og Danzig, og agter herfra at besøge Stokholm og St. Petersborg. Hans Kone, indføde Jtaliener inde, der forhen har været ansat ved Barbajas italienske Opera i Wien, er efter sammes Opløsning engageret i Dresden. Hun agter at foredrage en stor Arie af Rossini, samt Bolero af Caraffa, og en Duet af Tancredo, som synges med Hr. Kirchheiner. Billetter til enkelte Pladser og hele Loger faaes i Hotel royal til de sædvanlige Theaterpriser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
J Aarhuus Avis fortælles. J de fjorten Dage Slotskirken, tre Timer daglig, stod aaben for Publicum, uddeeltes 60,000 Indgangsbilletter; Enhver maatte nemlig forsyne sig med Billet. Paa Søndag 8te Dage menes Gudstjenesten der at skulle begynde. De 2 Klokker til Fruekirke ere under Støbning. Denne Kirke ventes at komme i Brug næste Mai. Fremdeles, at vor lærde og berømte Professor Brøndsted fra Rom, som i denne Tid besøger sit Fædreneland, opholder sig noget i Hovedstaden, hvor han er født, og hvor hans Moder boer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Blandede Efterretninger. Trondhjem, den 12te Septbr. - J denne Tid (først i September Maaned, haves paa Gaarden Leerfald paa Leinstranden, 5 Fierding Vei fra Trondhjem, det vidstnok overordentlig sieldne Særsyn, at et Rønnebærttæe med modne Bær tillige er besat med friske hvide Blomster. Træet blomstrer altsaa andengang i denne Sommer. (T. A.) Bergen, den 9de Septbr. – Sidstafvigte Søndag, den 3die denne Maaned, festligholdt Bergens Jndvaanere Professor og Landskabsmaler Dahls Ankomst her til Staden, ved et Middagsmaaltid paa Lyststedet Nygaard, hvortil Professoren var indbuden og hvor, foruden Stedets Authoriteter, et talrigt Antal Medborgere af alle Classer toge Deel. - Under Musik og Kanonernes Løsning bleve Skaaler udbragte, passende til Festens Anledning. - Professor Dahls Skaal ledsagedes af følgende, af Hr. Overlærer, Sagen forfattede Sang: Velkommen til Dit Fædreland, Du Bergens Stolthed, Norges Hæder! Velkommen, Dahll til Barndoms Glæder, Til Ungdomsvenner nu som Mand! Dig finder Norrige, Din Amme, J sønlig Kjærlighed den Samme, Men skjønnere Din skjønne Aand, Ulignelig Din Kunstnerhaand. Vi hilse Dig taknemmelig. Europas første Landskabsmaler. Du tier blye - Din Pensel taler; Ol lad vort Haandtryk takke Dig! Stum Læben var, mens Hjertet lued Naar Dine Værker vi beskued; Vi seer Dig selv – ei undres Du Vor Læbe mangler Udtryk nu. Tak for hvad fra Din Aand vi saae, Du mangt et Laurbærblad har slynget J gamle Norges Krands - forynget Har Du vor Moders Lokker graae. Du Himmelegn ei Hjertet skifted, Norsk var den Skole, Du Dig stifted Norsk var Din Pensel, djærv og stærk Som Dovre staaer Dit Kunstnerværk. Velkommen, ja, velkommen vær Til Norges underskjønne Dale, Hvor Everdingen lærte male! Al. at Du kunde blive her J Schweitzerland – paa Romas Høie J Herthas Lund - hvad saae Dit Øie Vel skiønnere end Norges Land? Ak! at Du her ei blive kan. Dog, elskte Dahl, Du er jo vor Som Landsmænd deele vi din Hæder, Vort Hjerte følger Dig, og glæder. Sig med Dig, hvor det vel Dig gaaer. Velkommen i vor Kreds tilbage! Vort Broderhaandslag Du modtage. Din Skaal, o Landsmand, stolt og gjæv Til Norges Hæder længe lev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Glæden over at see en saa fortjent og talentfuld Landsmand igjen i hans Fødebye var almindelig, og den samme Aand som udtaler sig i ovenstaaende skjønne Sang, besjelede det hele Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Anecdoter. Sir Richard Steele beværtede engang adskillige Personer af første Rang, som meget undredes over den Mængde Betiente, der fandtes til Opvartning, og da Steele adspurgtes, hvorfor han holdt saa mange Betjente, svarede han ak, det ere Dagdrivere, som jeg gjerne kunde undvære allesammen", hvorpaa giensvaredes: saa dem bort; men da Steele krympede sig derved gjentoges atter: hvorfor ikke, "Herrerne der svarede han nu - ere alle Rettens Tienere, som mine Kreditorer have sendt mig paa Halsen. Jage dem bort, tør jeg ikke, hvorfor jeg har givet dem mit Livree, paa det de ikke skal spise Brødet med Synd." Steeles Venner morede sig meget over disse besynderlige Tjenere, og betalte hans Gield. i Meddeelt. 2)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-03
Kjøbenhavns Børs den 3 October 1825. Hamburg 2 M.a vista 225 Species 228.