JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Begravede. Hakker P. Rasmussen, 43 Aar. Selver Rasmus Madsens Kone af Eybye, Marie Madsdatter, 278. og hans hjemmedøbte Datter Marie, nogle Dage Margret Cathrine Christendatter, 71 Aar. Vognmandskarl Jer Andersen, 37 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Avertissements. prænumerations=Plan. for saavel fra Historiens, som fra Konstens Side, at af Fraværende og Efterverdenen et tro Billede, hvori findes for net saameget som mueligt, Alt, der kunde bidrat til en levende Forestilling om Britternes skjødige Medfart mod Kjøbenhavn, agter Undertnede at udgive, et med Farver udmalet Kobber, efter et Melerie af den talentfulde unge Konstner Hr. Eckersberg. Standpunktet er paa Christianshavn. Tiden er hiin Bombardementets sidste og rædselfuldeste Nat fra 4 til 5 Sept. da Tømmerpladsene og Høe=Magasinet endnu brændte i Grunden, og Frue Taarn stod i lys Lue, hvortil de fjendtlige Bomber, Brandkugler og Brandpile bestandig sigtede i Mængde, der heller ikke sparede Artillerie=Korpsets Lazaret, som er kjendeligt ved en Fane paa Taget. J Mellemgrunden sees Briggen, Merkurius foran Kongens Bryghuus, som der laae for at benytte Jndløbet til Kalleboestrand. Over Langebroe i Forgrunden flygte Oldinger, Qvinder og Børn til Christianshavn, som den Deel af Byen, der kun blev truffet af nogle givende Kugler, Kobberet bliver 16 Tommer bredt og 12 høyt, og tofter 4 Rd. for dem som betale det halve prænumerande og der andet hal re ved Jmodtagelsen. Siden bliver Prisen høyere. Bladenes Udmaling koster megen Tid, de første Bestillinger bliver derfor ogsaa først afleveerre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Saasnart Udgiveren ved Præntimeration seer sig nogenledes stadesløs for Arbeydet og Bekostningerne, da er Overskuddet af Jndtægten bestemt. Til en Skiærv paa det Lands Alter, som ved hiint Overfald mistede sin Flagde, men ikke sin gamle Hæder og Energie. Kjøbenhavn i Januarii 1808. Lahde Hof=Kobberstikker. Gothersgaden 125.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Paa ovenmeldte Kobber kan prænumereres hos S. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Credi= og Debitorer i afgangne Jomfrue Anna Magdalen aabnes Stervboe indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel af møde med lovskikket Beviser hos mig Underskrevne, som indsat Executor Testamenti. Steenstrup Præstegard pr. Odense d. 6te Februarii 1808. L. Føg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Credi og Debitorer udi Stervboet efter her i Odense afdøde Kapitain v. Leth Pensionist, vorder herved med 6 og 12 Ugers Varsel i Overeensstemmelse med Plataten af 26de October 1792, lovlig indkaldet til for underskrevne Magistrat af møde, og anmelde lovlig havende Fordring, ligesom og at betale hvad Boet maatte have tilgode. - Et Møde afholdes i Boet paa Odense Raadstue den 18 Febr. næstkommende Eftermiddagen Kl. 3. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Credi og Debitorer udi Stervboet efter her i Odense afdøde Borger og Vertshuusholder Anders Rippuur, vorder herved med 6 og 12 Ugers Varsel lovlig indkaldet til at melde dem i Boet for underskrevne Magistrat, de første for at anmelde og gotgjøre lovlig havende Fordring, for saavidt de ikke allerede er bleven angivet, og de sidste for at betale til Jndlassator Prokurator Heilmann, hvad de til dette Boe maatte være skyldig, og tjener til Efterretning for Vedkommende at et Møde i dette afholdes paa Odense Raadstue den 18 Febr. næstkommende Formiddag Kl. 10. Odense Raadstue den 27 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Endskjøndt Komsumtionsbetjent Plums Død faldher i Odense til sin Tid er bleven bekjendtgjort i Aviserne haver hans Arvinger dog ikke endnu meldet sig i Boet; J hvilken Henseende og da det nyelig er bleven berettet at han skulle have en Søster, som skal have været i Ægteskab med en Underofficeer ved et af Regimenterne i Kjøbenhavn, og ingen anden Oplysning hidtil har kunne erholdes, bemeldte hans Arvinger herved med 6 Ugers Varsel lovlig vorder indkaldet til med behørig Beviis at melde dem for underskrevne Magistrat, da dette Boe som fattig derefter strax forventes sluttet. Odense Raadstue den 20 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Udi Stervboet efter her i Odense afdøde Vægter Vagtmester Mathias Nielsen, bliver et Møde til Boets endelige Slutning her paa Odense Raadstue Onsdagen den 17 Febr. næstkommende Formiddag Kl. 9, hvorved de som endnu maatte have noget at erindre i dette Boe, ville møde og melde sig Odense Raadstue den 20 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
J Stervboet efter den her i Odense Hospital afdøde LandSoldat Peder Danielsen, afholdes er Møde her paa Odense Raadstue den 17 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 5, til Boets Slutning, hvilket tjener Vedkommende til Efterretning. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Udi Handskemager Hermann Erichsens afdøde Hustrues Boe og til sammes endelige Slutning afholdes et Møde paa Odense Raadstue den 17 Febr. næstkommende Kl. 11.; Hvilket tilkjendegives enhver som endnu deri maatte have noget at erindre. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Udi Stervboet efter den her i Odense afdøde Arrestforvarer, Hans Rickhard Møller afholdes et Møde paa Odense Raadstue den 18 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 5, hvor de som maatte have Fordring i dette Boe, og endnu ikke anmeldt samme, ville give Møde, da Boet samme Dag ventes sluttet. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Udi Stervboet efter afdøde Tømmermester Randert afholdes et Møde her paa Odense Raadstue den 18 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 4, hvilket tiener til Underretning for de som maatte have noget at erindre i dette Boe. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. rindved. Trojel. Bergmann. De som maatte have Fordring, og endnu ikke anmeldt samme udi forrige Forpagter Harss paa Kragsberg herved Odense, hans opgivne Boe bliver med 6 og 12 Ugers Varsel herved lovlig indkaldet til at møde for underskrevne Magistrat i Boet og fremføre det de maatte agte forundent, og tjener det Vedkommende til Efterretning at et Møde afholdes i dette Boe paa Odense Raadstue Onsdagen den 17 Febr. næstkommende Formiddag Kl. 11. Odense den 20 Januar 1808. Lindved. Troje. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
De som maatte have lovlig Fordring udi den her i Odense afdøde Tjener Jacob Dreyers Boe, bliver herved med lovlig 6 Ugers Varsel indkaldet til at melde dem i Boet for underskrevne Magistrat, og afholdes et Møde her paa Odense Raadstue den 17 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 3, hvilket tjener Vedkommende til Efterretning. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
De som maatte have lovlig Fordring udi afg. Borger og Tømmermand Jørgen Hansens Boe bliver med 6 Ugers Varsel herved lovlig indkaldet til at møde udi dette Boe for at anmelde og beviisliggjøre samme, og bliver et Møde afholdt paa Odense Raadstue i dette Boe den 17 Febr. næstkommende Eftermiddag Kl. 3. Odense Raadstue den 25 Januar 1808. Lindved. Trojel. Bergmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
De i afvigte Januarii Maaned ved Landmilice Sessionerne i Fyens Stift udskrevne Landværns Recrutter, som ere beordre de den 15de Februari at møde her i Odense, beordres hermed i det Sted, at møde samme Dag i Svendborg, hvor der af Officerer og Underofficerer af det første Jydske Jnfanterie Regiment, bliver indrettet en Exerceerskole, til disse Landeværns Recruters Dressering. Odense den 7de Februarii 1808. Rantzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
J Fattigvæsenets Gaard i Odense faaes daglig (Søn og Løverdag undtagen) for vedsatte Priiser: Karter, 1 Dousin=Par fiine 7 Rd., grovere 5 Rd. 3 Mk., Farver Kradsere 6 Rd. Hattemaaer Kradsere 3 Rd. Hørgarn, 1 Pd. under en Streng, 2 Mk. 8 s.; 1 Strengeller 12 Fed 2 Mk. 11 s.; 1 Streng og 1 Fed, 2 Mk. 12 s.; 1 Streng 2 Fod, 2 Mk. 13 s. 1 Streng 3 Fed, 2 Mk. 15 s.; 1 Streng 4 Fed, 3 Mk.; i Strenge 5 Fed, 3 Mk. 1s. 1 Streng 6 Fed 3 Mk. 3 s.; Streng 2 Fed 3 Mk. 4 s.; 1 Streng 8 Fed, 3 Mk. 6 s.; og siden 1s. til for hvert Fed, Pundet holder meere. Blaargarn, 1 Pd. paa 5 Fed 21 s.; 6 Fed 22 s. og saa fremdeeles. Pillet Vært og Toug, 3 Mk. Lispundet. Hvilket tjener til Efterretning for alle og enhver, især for De Herrerhandlende i Kjøbstæderne. Commissionenfor Odense Byes Fattigvæsen den 11 Febr. 1807.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Forrige Fæster af et til Giirslev Præstegaards Mensalgode henhørende Huus i Søllinge, Anders Pedersen Skræder, er ved Døden afgaaet uden Livsarvinger og hans ringe Efterladenskaber strax tagne under lovlig Skiftebehandling. Ved Registeringsforretningen i Boet var ikke flere Arvinger til næde end den afdødes Moder Johanne Kristensdatter, og hans Søster Lisbeth Pedersdatter, givt med Jndsidder Johan Kristian Halkiær i Søllinge. Derimod blev opgivet, at har endnu havde 2 Søstre nemlig Marie, gift med Daglever Jacob Pedersen i Kjerteminde, og Edel Katrine, forhen gift med Hvedebrødbager Hans Mork i Faaborg, men som skal være død og haver efterladt sig Børn. Disse Arvinger indkaldes herved til at møde paa mit Contoir her i Byen Mandagen den 7 Marti førstkommende om Formiddagen Kl. 11; de Myndige selv eller ved Fuldmægtige og de Umyndiges Værger, for at overvære en daholdende Skiftesamling hvorved Stiftet om mueligt agtes sluttet. Til samme Tid og Sted indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer, de første for at bevise deres Krax, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Vinding=Bjerge og Aasum Herredskontoir i Odense den 26de Januarii 1808. G. L. Vaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Mandagen den 2 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa mit Contoir her i Byen holdet en Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Skipper Ole Markussen og Kone Anne silene Johansdatter i Munkebog, hvorved Skifter om mue riet agtes sluttet. Arvingerne, samt Stervboets Creditorer indkaldes derfor herved til Møde ved denne Skiftesamling enten selv eller ved Fuldmægtig. Vinding Vierge og Aasum Herredscontoir i Odense den 26 Januarii 1808. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Onsdagen den 9 Martii førstkommende om Formiddagen bliver Skifterne efter følgende under min Jurisdiction afdøde Personer, nemlig: Ungkarl Kristen Hausen i Frangde. Gaardmand Jens Rasmussens Kone Maren Larsdatter i Frangde og Jnderstekone Rebekke Marie Ulke i Høybye foretagne til en delig Slutning paa mit Contoir her i Odense; hvortil indkaldes disse Stervboers Arvinger, samt Credi= og Debitorer, at møde. Vinding=Bierge og Aasum Herredscontoir i Odense den 26de Januarii 1808. G. L. Vaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
J Stervboet efter afdøde Jndsidder Jørgen Hansen og Kon Karen Jensdatter af Ullerslev agtes en Skiftesamling holdet paa mit Contoir her i Byen Tirsdagen den 8 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, og Skiftet om mueligt samme Dag sluttet. Thi indkaldes herved saavel Boets Creditorer, som Arvinger at møde eller møde lade ved denne Samling. Vinding Bierge og Aasum Herredscontoir i Odense den 26de Januarii 1808. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
Hovedgaarden Egelykke, dens Avling og Hollænderie, med underliggende Bøstrup Sogns betydelige Anpart Konge-Korn tjende paa Langeland, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 10 Aar, fra 1ste Mai 1808, naar man derom betimelimelder sig hos undertegnede Gaardens Eier paa Steensgaard og min Søn Hr. Kapitain v. Leth paa bemeldte Egelykke seenest inden den 22de Februari førstkommende hvor Forpagnings=Conditionerne er til Eftersyn. Skulde Gaarden imod Formodning, ikke til den Tid vorde bortforpagtet, skeer saa dant, om antagelig Bud treffer, ved offentlig Auction den 7de Martii førstkommende Kl. 10 Slet paa Rudkjøbings Raadstue sand Til Liebhaveres Efterretning meldes: at Gaardens Jorder befterstaaer af circa 300 Tdr. Land, af saadanne Jorder, som velskret rigtig Behandling frembærer alle Slags Sæd. Hollænderie bestaaer af 100 Kiør og derover som godt kan foeres og græ ses foruden Ungevæg Faar og fornødne Bæster. Hollænderinal med en Deel Meyerie=Redskaber a. følger som Jnventarium imimed Forpagtningen, ligesom og det meste Hoverie til Gaardens at Drift. Steensgaard den 25de Januari 1808. C. S. Leth. F. S. Leth,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
) Efter Reqvisition af Jens Rasmussen Møller af Ven NB. gense bliver Torsdagen den 10de Martii først kommende om Formiddagen Kl. 10 Slet i hans Huus her i Bogense, ved en eneste Auction, saafremt antagelig Bulkendskeer, bortsolgt følgende hans uden for Byen og paa sam hold mes Mark beliggende Eiendomme nemlig 2) Veyrmøllen af 38tager af nyeste Indretning med 4 Qværn, 1) en ved og omkring Møllen beliggende Jordstrækning af 7.8 Tønder Land. 3) et grundmuret Huus, nogle faa Skridt fra Møllen opforhaanaf Længde 36 Alen. Konditionerne hvorpaa disse Eiendom Por me bortsælges: hvilke i Henseende Kjøbesummens Betalingnsekunne ventes at blive favorable for Kjøberen bliver ved hos Auctionsteqvirenten selv og hos Auctionsforvalteralikke Auctionsstædet bekjendtgjorte, men imidlertid kan erfarByefoged Friis. tunEt Eiendoms Sted i Brændserod i Vissenberg Sogn, vilde staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Fdk. 2 1/3 Album og Skovskyld 1 Frydere, og hvorpaa kan holdes 2 Heste og 2 Køer, samt avles 15 den i 16 Læs got Engbøe, og hvis Bygninger er assureret i Brand=Ma Cassen for 600 Rd., kan strax faaes tilkjøbs, naar Libhabe, ne derom henvender sig til Eieren og Beboeren. Jørgen Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-11
En Jomfrue fra en af Provindserne ønsker sig i Kondigel heraf hos en Præst her i Fyen. Hun er færdig i det tydskotte som Huus= eller Kammerjomfrue hos et Herskab eller i Ma Sprog, sver Skrædersyening efter Maal, og kan flere saade saa ne Fruentimmer Netheder. Det nærmere erfares paa Adrasecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Udenlandske Krigsefterretninger. Fra Vien meldes, at den Keiserlige Kabinets=Koureer er me kommen tilbage fra London med afslaaende Svar paa de Østerrigske Mediationsforstag. J den Engelske Gesandts, Hr. Adairs, Hotel, gjøres ogsaa virkelig Anstalter til Afreise. Dog er den Østerrigske Gesandtskabs=Sekretair, Baron von Reigersfeld blevet i Engelland, for endnu at korrespondere med sit Hof saalænge, som ikke al Samqvem ganske er afbrudt, hvilket Engelske Blade imidlertid ansee for uundgaaeligt; skjønt de ogsaa tilføie, at Hoffet vel har vægret sig ved Østerrigsk Fredsmægling, men erklæret sig beredvillig til, at underhandle direk. te med Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Moniteuren leverer nu Talen ved det En gelske Parlaments Aabning d. 21 Jan. som, da Kongen ikke var nærværende, blev holdt af Lord=Canzleren. Dens væsentlige Jndhold er: at Kongen, underrettet om, at Resultatet af Tilsterfreden gik ud paa at danne en almindelig Konføderation af Kontinentalmagterne, selv de hidtil neutrale, for enten nent at undertvinge Engelland eller foreskrive det en usikker og haanlig Fred, og at bruge hele Europas, især Dannemarks og Portugals Søemagt mod de Engelske Besiddelser, havde anseet det for sin Pligt, at forhindre Fjenden Brugen af disse tvende Rigers Flaader; at Dannemark, ved at lukke Øret for hans Forslag, havde, mod hans Villie (! tvunget ham til fjendtlige Forholdsregler med hvis heldige Udførelse han ikke kan undlade at lykønske sine Kommanderende; at Portugals Regent derimod havde vedbleven den hidtil viste hengivenhed, og ledsages derfor, med Hs. Majestæts bedste Ønsker til den anden Verden; at Rusland og Østerrig havde tilbagekaldt deres Gesandtere uden at give desangaaende nogen fyldestgiørende Erklæring: men at hans Majestæts Samvittighed (?) i den Hen skende ingen Bebreidelser gjør ham, at derimod Sverrigs stokkelige Troskab fortjener den kraftigste Understøttelse: saa nærer Hs. Majestæt det beste Haab om, at den Amerikanske Regjering, som har forsmaaet den hidtil tilbudne Godtgjørelse, vil frafalde sine Prætensioner, som stride mod Storbrittanniens Søerettigheder, af hvilke Hs. Majestæt aldrig skal eftergive det mindste Til Slutning forsikrer Hs. Majestæt, at man ikke vil behøve at forøge Afgifterne meget, for at udrede dette Aars Subsidier, og at dersom en Krig nogentid var retfærdig og national er det nærværende som egentlig blot er defensiv. Europas og hele Verdens Øine ere hæftede paa det Brittiske Parlament, ved hvis Medvirkning Hs. Majestæt, under Forsynets Bistand, stoler paa et ærefuldt Udfald af Kampen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
J Overhuset foreslog Grev Galloway og i Underhuset Lord Hamilton Takadressen, som og efter nogle frugtesløse Debatter uden Stemmesamling blev antaget. Grev Galloway holdt Lovtaler over Kjøbenhavns Expeditionen og priste den Portugisiske Regjerings Hervisme i at foretrække Udvandring for Slaverie. Hr. Adding. ton og Lord Greenwille kunde ikke billige Kjøbenhavnstoget; Lord Hawkesbury derimod sagde, at man ikke kunde angribe den Russiske Flaade i Kronstadt, for man havde borttaget de Danske Linieskibe. Lord Hamiltom erklærede reentud Krig for Kilden til Storbrittaniens Vel. stand. Hr. Ponsonby spurgte Ministrene, om Sverrig vel vilde være i Stand til, at kunne opfylde sine Forbindtligheder imod Engelland 3 Maaneder til Jngen ivre, de med mere Varme imod Krigen med Danmark end Hr. Whitbread som med fortjent Hæder omtalte Kronprindsens Bravour og Værdighed. Mester Canning forsvarede naturligviis Expeditionen imod Kjøbenhavn. Man maae, sagde han, skjælde saa meget som man vil paa Ministrene for samme, saa vil man aldrig afvriste dem en Hemmelighed, som Ære og Pligt forbød dem at bekjendtgjøre Til en anden Tid vil Ministrene bevise, at deres Forhold var udadleligt (!!), uden at behøve nederdrægtig at opofre Personer, som have viist Fædrelandet saa store Tjenester. Jmod Monitøren tog han ogsaa Baron v. Jacobi Forsvar, for at skulle have meddeelt det Londoner Hofhemmelige Efterretninger og Franzosernes Opførsel i Preussen, da de vare komne fraen Engelsk Minister. J øvrigt var i den sidste Tid hverken fra Frankerigs eller Østerrigs Side gjort nogen bestemte Fredstilbud. Med Sverrig var man i Begreb at slutte en Traktat og vilde snart forlange Subsidier for samme. o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Følgende er det Mærkeligste af Moniterens Noter til den Kongelige Talle; Da Hs. Brittiske Majestæt beder saahjertelig til Gud for en Katholsk (den Portugisiske) Prinds, saa maae man haabe, at Forsynet vil indskyde Hs. Majestæt lige saa gode Følelser for de 3 Millioner Katholiker (i Jrland, som ere hans Undersaatter og som man i hans Navn forfølger. Er det ikke en grusom Jronie, at tale om forøget Glands og Magt for en Fyrstelig Flygtning der forlader 3 Millioner Undersaatter, for at beherske nogle i umaalelige Ørkener adspredte Europæer, saa ønske vil ogsaa Kongen af Engelland en lignende Forøgelse af Glands og Magt, Han vælge Ost= eller Vestindien, og vi troe ikke at Frankerigskulde ville modsætte sig. Spørges der, hvorfor vi ingen Fred have, da er det, fordi Engelland er uden Monark og det Londoner Kabinet i umoralske Menneskers Hænder. Den Østerrig ske Note: som er i det mindste lige saa eftertrykkelig og grundig som den Russiske, vil Ministrene enten holde skjult for Parlamen, tet, eller og har den Østerrigske Gesandt, som vi dog nødig ville troe, ikke udført sit Hofs befalinger. Østerrig har forlangt, at Engelland foreløbig skulde tilbagegive den Danske Flaade og sætte Kjøbenhavn i samme Stand som før det blev angrebet. - Naar der i Kongens Tale siges, at Frankerig ligge saa meget er Portens som Engellands Fjende, saa kunde man nok ønske at vide, hvad Midler Ministrene tænke at bruge, for at forsvare ikke Donau og Dardanellerne, men Euphrat og Jndus imod Frankerig og Rusland. - Hs. Brittiske Majestæt lover Kongen af Sverrig samme Fordeele som Prindsregenten af Brasilien Det eneste Middel Engelland havde til at redde Sverrig for Ruslands, Danmark og Frankerigs Fjendskab, var Fred; den har det forkastet, og lover derimod at komme Sverrig til Hielp med en Subsidie, som hverken vil redde Kongen af Sverrigs Ære eller Krone. Hvad Fordeel kan Hs. Brittiske Majestæt have af at Rusland bliver Mester af Stokholm, Men det gaaer her som det gik med Preussen. Mod Forsynets Beslutninger formaaer al menneskelig Magt Intet. Hvad Udfald denne Kamp iøvrigt vil faae for Engelland, er let at forudsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Moniteren yttrer fremdeles sin Forundring over, at Hr. Canning paatager sig at forsvare Preussen og spørger, hvad Ministeren vilde svare, hvis man sagde, at Preussen først vil blive rømt ved en almindelig Fred, eller naar Engelland, har tilbagegivet de danske Skibe og Sverrig gjort fælleds Sag med Fastlandet, Om Subsidierne, til Sverrig siges her atter, at de ville vandre til Banken i Petersburg, ligesom Subsidierne til Østerrig befinde sig i den Pariser Bank. Ville J - hedder det - forsvare Sverrig, hvis Nation er saa god, brav og respektabel, hvorfor er der da ikke 30000 Engellænder i Stokholm, hvorfor kampere Eders Tropper, istede for at sende dem til Madera, da ikke paa Finlands Grændser at Man læser nu Øen Maderas Kapitulation, som kort og got fastsætter, at Hs. Brittiske Majestæt vil beholde den, saa længe til Portugal ikke meere er underkastet Frankerigs Jndflydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Fra Nordamerika meldes, at Kapt. Read den 12 Decb. er ankommen til Nyork, efterat have været 26 Dage underveis fra Cherbourg; at han medbragte vigtige Depescher for Regjeringen, og at, efter hans Udsagn, Reiser, Napoleon havde erklæret, at han ingen Neutralitæt vilde tillade, men dersom Nordamerika inden en bestemt Tid sendte en Gesandt til Engelland, vilde han ansee dette Skridt som en Krigserklæring. Ogsaa har den Amerikanske Kongres bevilget 850000 Dollars til at byg 188 nye Kanonbaade. Heller ikke møde deres Skibe den bedste Modtagelse i de Engelske Farvande, da en Amerkansk Fregat, som er blevet beskudt, har maattet løbe ind under Batteriet ved Helder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
De Franske Regimenter, som paa deres Tilbagemarsfra Storarmeen paa nogen Tid have passeret Frankfunam Mayn, gaae nu samtlig til Oceanets vestlige Kl. ster, for at forstærke Marskal Monceys Armee. Et Spansk Korps paa 20000 Mand, som kommanderes af General Salaus, holder den sydlige Deel af Portugal, især Algarbiens og Alentejos Havne, besat. E andet Spansk Korps har besat Porto, og Kysterne meller Mingo og Duero.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
Indenlandske Efterretninger. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen bivaanede i RendsborHs. Majestæt Kongens Fødselsdag, og vendte samme ten tilbage til Kiel. Alle tilstædeværende Riddere vare til sagte til det Kgl. Taffel, de øvrige Rangspersoner i Stads spiste ved Marskalstaflerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-02-12
J en talrig Forsamling af Embedsmænd og Videnskab mænd bleve Hs. Majestæt Kongens og Hs. K. Høiheds Kro prindsens Fødselsdage i Aar, efter Sædvane, høitideligholdt af det forenede Selskab (Dreyers Klub) ved en smuk og nærværende Tids Omstændigheder passende Tale af Hr. stor A. K. Holm.