JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
London, den 30 October. Uagtet det tykke Dække, der endnu skiuler de rette Omstændigheder ved den sidste Revolution i Frankerige den 5te og 6te hujus, og hvorved denne vigtige Revolution længe, ja maaskee for stedse, vil blive en af de største Statshemmeligheder, vil man dog her viide, at Hovedaarsagen til Hertugen af Orleans Ankomst til Engeland er den blotte Kornmangel, og der forsikkres, at han allerede med Kongel. Tilladelse har opkiøbt 700000 Saptiers, der fra Engelske og Jrlandske Havne skulle føres til hans Fædreneland. – Da Statssecretair Leeds i Forgaars ved en talriig Cour forestillede Hertugen for Kongen, lagde man Mærke til at han overleverede Hs. Majestæt et Brev, men man troer derfor ikke, at Hertugen har antaget nogen offentlig Caracter ved vort Hof, da bemeldte Brev efter Rimelighed ey har været noget Creditiv, men snarere et Recommendationsbrev fra Kongen af Frankerige. Antallet af fornemme Emigranter fra Frankerige bliver nu anseeligen formeeret af dem, der udvandre fra Brabant, og allene i forrige Uge saae vi over 30 Kareter med disse Folk ankomme her. De større og mindre franske Dalere er man ikke længer saa villig til at imodtage i Betaling, siden man er kommet efter, at vore falske Myntere, have sat endeel uægte af begge Slags i Circulation. Man vil ey heller viide af flere franske Uhres Jndførsel i Landet, da vore Fabriker tabe alt for meget derved. Fra Petersburg, Riga, Memel, Stralsund, Stockholm a. er der paa eengang ankommet over 60 Skibe med Skibstømmer til Jrland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Paris, den 2 November. Efter en bekiendtgjort Beregning eyer Maltheser-Ordenen i Frankerige 232 Commanderier, hvis Jndkomster beløbe sig til 3 Millioner og 600000 Livres. J Languedoc begynder det nu ogsaa at blive uroeligt. J Dauphine besværer man sig over Nationalforsamlingen, og beskylder den iblandt andet for at ville ødelægge Monarkiet, og i dets Sted indføre et Kongeligt Democratie, ja at man har villet oprette et Corps af forhadte Despoter, det selv skulde skabe sig det Aristoratie, de fordømme hos andre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Brüssel, den 4 November. Den Note, vor Regiering under 22de f. M. har ladet overlevere Generalstaternes Minister, Baron van Hoy i Anledning af de nærværende Uroeligheder, var af følgende Jndhold:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Den dirigerende Minister, Greve von Trautmannsdorf, har i nogle Dage fra Morgen til Aften været til Hest, og paa det kiærligste formanet Borgerne til Rolighed. Denne Herres Standhaftighed og Greve d'Altons Virksomhed har gjort, at man igien i Gaar kunde aabne alle Stadens Porte. Geistligheden, Stifterne til Oprøret, giør os den største Bekymring. Den bortflygtede Cardinal og Abbederne have endog ladet prædike, at Keiseren vilde af skaffe den catholske Religion. Man regner den gode Cardinal denne Opførsel saa meget mere til Onde, som han af Keyserens Moder blev saa at stige overøst med Velgierninger, har Hoffet at takke for sin Lykke, syntes vel om alting, da han sidste Gang var i Wien, og nu vil giøre Landet oprørsk imod sin retmæssige Souverain Wien, den 4 November. Keyseren tager dagligen til i Kræfter, og naar man undtager nogen Bleeghed i Ansigtet, saa seer han næsten ikke ud til at have været syg. De franske Anliggender ligge ham nu stærkt paa Hierte, og han har paa nogen Tid skrevet adskillige egenhændige Breve til Kongen og Dronningen af Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Jgiennem Hofkrigsraadet har Monarken tilskrevet alle commanderende Generaler et meget smiggrende Brev, hvori Hs. Majestæt af Hiertet ønsker, at alle Tropperne, jo før jo hellere, naar det uden Fare var giørligt, kunde komme i deres Vinterqvarterer. – For Levnetsmidler har Keyseren ret faderlig sørget, og Armeen veed af ingen Mangel at stige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Warschau, den 4 November. Gæringen i Curland begynder saa temmelig at stilles, og Hertugen faaer flere og flere Venner iblandt Ridderskabet. Jmidlertid bliver dog den bekiendte Proces fortsat, i Henseende til Besværingerne imod Hertugen. Den i dette Feldttog saa berømt blevne Russiske General von Suwarow er, formedelst sine besynderlige Skiæbner i Krigen, eet af de mærkværdigste Mennesker. Han er nu gammel, og saa fuld af Blessurer, at han neppe kan føre sin Sabel. En Kosak rider stedse bag efter ham, bærer Sabelen, og leverer ham den, naar Actionen begynder. Almindeligst har han en liden Pidsk i Haanden, der tiener ham til Commandostav, og han rider den første den bedste Hest, siden han selv ingen Equipage har Hans Levemaade er gandske besynderlig. Sædvanligen er han i blot Skiorte, med en Orden paa, og uden ringeste andet Distinctionstegn. Hans fulde Paaklædning bestaaer i en gemeen Uniform. Han vaager hver Nat, og efterseer sine Folk og Vagterne. Klokken 8 om Morgenen spiser han sin Middagsmad, der er overmaade slet, og nydes paa den platte Jord. Forresten er han en velskabt og godlidende Mand, der tilbedes næsten af sine Tropper, og agtes høyt af vore.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Frankfurt, den 7 November. Det bekræftes, at Borgerne i Trier have gjort Opstand og tvunget Magistraten og de Churfyrstelige Commissarier til at bevilge deres Fordringer. – De til Lüttich commandeerte Tropper ville komme til at koste Jndvaanerne 4000 Daler om Dagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Haag, den 7 November. Den fra Brüssel bortflygtede Cardinal Frankenberg er med flere anseelige Personer ankommet til Mastricht. Sammestæds har man seet Prælaten for Abbediet Villiers, der er besat med Arbergske Dragoner, ankomme i en Bonde kittel. Forresten har man ingen ret tilforladelige Beretninger fra Brabant, og alt hvad man med Vished kan sige, er, at Oprøret for det første ey lader til at have gjort nogen synderlig Fremgang. Der er nemlig siden den for de Keiserlige Tropper ufordeelagtige Skærmydsel ved Tornhout ikke forefaldet noget af Betydenhed; thi det Rygte, om en nye Træfning ved Breda, hvori man skulde have faaet Tid til at opklynge 300 af Jnsurgenterne, finder ingen Troeværdighed. – Det Keiserlige Vagtskib, som Patrioterne borttoge ved Lillo og bragte til Bergen op Zoomer dem sammestæds efter Generalstaternes Befaling igien frataget. – J Antwerpen var der til den 4de hujus er passeret det ringeste. Jmidlertid undlod Commandanten i Citadellet dog ikke i et alvorligt Brev at betyde Magistraten: at Staden Antwerpen, ifald den foretog sig det mindske, der streed imod god Orden og Rolighed, eller gjorde sig skyldig i nogen Fornærmelse, eller og vovede at nægte det, der i Keiserens Navn blev forlangt, skulde i samme Øyeblik blive beskudt med gloende Kugler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Cøln, den 7 November. Efter private Breve er det næsten umueligt at faae Bugt med de oprørske Brabantere. Er Gæringen saaledes beskaffen, som den i disse Breve beskrives, saa vil hverken Greve d'Altons Trusler om at beskyde og opbrænde de Landsbyer, hvori Oprørerne have deres Tilhold, eller det i Brabant værende Corps af 10 til 12000 Mand, være tilstrækkelige til at bringe dette saa aabenbar rebellerende Folk til Raison.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Nederelven, den 12 November. En fra Paris til Amsterdam ankommen Expresser har medbragt den Efterretning, at Nationalforsamlingen den 2den hujus ved en Pluralitet af 280 Stemmer har besluttet, at Geistlighedens Godser skulle tilhøre Nationen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Provincialforsamlingerne skulle have Opsyn med disse Godsers Oeconomie, og sørge for, at Kirkens Tienere faae en anstændig Underholdning. - Denne Nationalforsamlingens vigtige Beslutning havde den Virkning, at de offentlige Effecter i Paris strax steeg noget anseeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Kiøbenhavn, den 20 November. Den 10de Julii d. A. er Slots- og Garnisons-Præst, Consistorialraad og Doctor Theologi, Friedrich Conrad Lange, beskikket til Sognepræst ved den Lutherske Kirke i Altona, samt at være tilligemed Kirke-Provst sammesteds og i Herskabet Pinneberg. Den 28de August er Diaconus Christian Heinrich Stössiger i Garding, beskikket til Diaconus i Kellinghusen. Den 9de September er Kloster og Garnisons-Præst Mathias Friedrich Paysen i Kiel, confirmeret at være Sognepræst ved Mariækirke i Flensborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
J Tallotteriets 595de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Numere: Forsøg til de ældre Tildragelsers Udvikling, efter Mosts Skrifter, af A. C. Rachlou, anden Deel, findes tilkiøbs hos Hr. Agent Gyldendahl, Hr. Directeur Hopffner, Hr. Lund, Amanuensis, hos Hr. Biskop Balle, de Herrer Boghandlere Lycke & Rynkildde Herrer Boghandlere paa Børsen og Hr. Staldskriver Bussiegel i Kiøbenhavn, i Sorøe hos Hr. Professor Molbech, i Drøeback i Norde hos Hr. Etatsraad Pavels, samt hos Autor selv i Snoldelov, for 1 Rdlr. Exemplaret paa stort Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Franskpapiir. – Samme Stæder kan endnu faaes første Deel til samme Priis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Ove Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, det paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Vielens sandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. Øre ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. Beskrivelse over Egypten og Rubien, hvilket Skrive er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-20
En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions=Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkjøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Kiøbenhavns No. Aar Ammunitius. umur. Matzzi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Post-Tidender, til anlanter, Mandagen, den 23 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
London, den 6 November. Vi høre desværre dagligen sørgelige Tidender om den Skade, som den skrækkelige Storm, der den 30te og 31te October rasede paa vore Kyster, har tilføyet vore egne og fremmede Skibe. Af en Flaade af meere end 100 Kullskibe ere de 34 med Mand og Muus og 12000 Caldrons Kull forulykkede. Resten er splittet ad, og man er til denne Dag uvis om deres Skjæbne. Ogsaa ved Par mouth har denne Storm foraarsaget stor Skade. Paa Themsen har et danske Skib mistet alle sine Master.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Fra vor Gesandt i Petersborg ere nyeligen indløbne betydelige Depecher, der have givet Anledning til lang Conference imellem Greve Woronzow og Hertugen af Leeds. Der stiges, at Rusland har antaget den af Engeland tilbudne Fredsmægling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Warschau, den 7 November. De Cubanske Tartarer have bemægtiget sig Den Taman, og slaaet sig der til Rolighed. Den Russiske General Tokely har for sin Alders Skyld begiæret sin Afsked, og General Michelson har igien faaet Commandoen. – Efter Ackiermans Erobring har endeel af den Russiske Armee taget Veyen til Killa, som man snart vil blive færdig med. For Fæstningen Bender er al Tilførsel afskaaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Prindsen af Nassau er fra Petersburg reyst til Frederichs ham og Myburg, for at bestyre Galleyflaadens nye Udrustninger til det forestaaende Feldttog, og have Over opsynet med Provianteringen, Kanonbaadenes Antal skal fra 40 formeeres til 60.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Regensburg, den 9 November. Keiseren har ey allene tilskrevet adskillige Rigsfyrster, men ogsaa Rigsdagen selv, at det nu var høy Tiid at bringe de mange Misfornøyede i Tydskland til Lydighed imod Rigsforfatningen, og at han, ifald Fyrsterne dertil skulde fattes Tropper, vilde sende et betydeligt Antal til Hielp, paa det der dog engang kunde igien blive Roelighed og Orden i det tydske Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Der fortælles, at Gesandtene fra tre store Hoffer, skulle i Paris have erklæret i deres Monarkers Navn, at man ey længer kunde med ligegyldige Øyne ansee Kongen af Frankeriges Ydmygelse, og derfor saae sig nødsaget, tilsidst at bruge Magten." En berømt Philosoph, der er Medlem af Nationalforsamlingen, skal have givet benævnte tre Gesandte dette Svar: "Man vil paa den franske Grændse opvarte deres Armeer med Hovederne af tre visse Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Stockholm, den 9 November. Efter meere end 5 Maaneders Fraværelse ventes Kongen gandske vist endnu i denne Maaned her til Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Overfarten fra Abo skeer med Jagten Amadis. Hs. Majestæt har, som bekiendt, i dette Feldttog udstaaet megen Strabads og Fare, ikke skaanet sig ved nogen Leylighed, men deelt Fatique og Arbeyde med de øvrige Officerer, uden dog at glemme saamange andre vigtige Statsanliggender. Omtrent ved samme Tid ventes Hertug Carl fra Carlscrona, for at blive her Vinteren over. Paa hans sidste Krydstog med den store Flaade saae han ikke eet eneste Russisk Skib i Søen. Da den ved Jngo Bugten og den heele Nylandske Kyst stationeerte Russiske Flaade af 20 Skibe under Brigadeer Traweniecks Commando, har været nødt til at gaae tilbage, saa er nu hele Farten fra Abo og Hangøe aaben. De af Russerne ligeledes forladte Pladser Bærdsund og Porkala blive igien saaledes befæstede, at Russerne i det nye Feldttog ikke skulle faae Leylighed til at sætte sig fast der. Førend den Russiske Flaade forlod Bærdsund, stak den sit der paa Kysten strandede Skib, den Nordiske Ørn, i Brand, og celebrerede en Seyers fest i Anledning af nogle over Tyrkerne erholdte Fordeele. Staatscontoiret har bevilget, at der maa oprettes et nyt Disconto-Selskab, for hvilket Oberst Lagerbielka, Bergverksraad Riisell og Kiøbmand Scharp ere udnævnte til Directeurer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Paris den 9 November. Midt under de store Manoeuvrer, som de hinanden modstridende Partier vedblive at giøre, har det herskende Partie atter den 2den hujus gjort det Hovedskridt, at Nationalforsamlingen, efter mange Dages hidsige Debatter, har paa Greve Mirabeaus Forslag, med 568 Stemmer imod 340, besluttet: at alle geistlige Godser skulle staae under Nationens Disposition, og at Nationen derimod vil sørge for Gudstienestens og Geistlighedens Pleie (hvorved det tillige blev bestemt, at ingen Geistlig skal have mindre end 1200 Livres om Aaret, foruden frit Huus og Hauge) samt de Fattiges Understøttelse. Omsonst havde Geistligheden af alle Kræfter sat sig imod denne vigtige Beslutning, og omsonst havde dens Agent, Marquis de Montesquien, adskillige Nætter forhen været hos Kongen, det herskende Partie fik Overhaand i Nationalforsamlingen, og dennes Anseelse har derved vundet meget. Jblandt Prælaterne var biskoppen af Autun den eneste, der stemmede med Nationen; og vore Capitalister glæde sig inderligen over dens Beslutning, da denne bestyrker den offentlige Credit, hvilket ogsaa strax viiste sig paa Børsen, hvor de Kongelige Effecter i Tirsdags allerede vare steegne. J det ringeste maa Nationalcassen profitere derved. - Kongen har lovet Nationalforsamlingens Præsident at bekiendtgiøre bemeldte Beslutning; men Hr. Target har gjort den Anmærkning, at Kongen ey allene maatte bekiendtgiøre den, men ogsaa antage den som en Constitutionsartikel. Den følgende Dag foreslog Ridder de Cames i Nationalforsamlingen, at man maatte forhindre Parlementerne i at sætte sig imod den nærværende Revolution, og derfor sætte dem i bestandig Vacance. Herpaa blev besluttet: at alle Parlementer, saalænge Nationalforsamlingen beskiæftiger sig med Justitsvæsenets nye Organisation, skal ansees for vacante, men Vacationskamrene dog fortsætte deres Forretninger og udføre alle Processer, saaog forvalte alle Justitstribunaler paa den sædvanlige Maade. Denne Beslutning, hvorved Nationalforsamlingen faaer en Magt over Parlementerne, som Hoffet aldrig har havt, er allerede af Kongen ved afsendte Courerer bekiendtgjort alle Jurisdictioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Jnden den 10de hujus ventes Hertugen af Orleans tilbage fra London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Efter en sikker Beregning var der allerede den 29de October til Mynten indleveret 281 Mark, 7 Unzer, 17 Deniers, 16 Gran Guld, og 86834 Mark, 5 Unzer, 19 Deniers Sølv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Da den franske Kirkes store Formue nu er foreenet med Nationens, saa taler man om at give det nærværende System en ret fast Grundvold, til hvilken Ende Kongen, saasnart Constitutionen er fuldkommen i Stand, skal med Dronningen, Børnene, Brødrene, Søstrene, Fætterne og alle Rigets Store indbydes at møde i den stedsevarende Nationalforsamlings Sal, og der ved den høytideligste Ved forbinde sig til at holde og haandhæve alle Constitutionens Puncter. Endnu for end dette skeer, skulle alle udenlands værende Prindser og Emigranter af Stand tilbagekaldes, gives Nationens Salvegarde, og restitueres in megrum, for ligeledes at sværge National-Eden. Og dette meenes at være Aarsagen, hvorfor man saa alvorligen har sat sig imod endeel Sølvtøys og andre Kostbarheders Bortførelse til Jtalien, hvor endeel af bemeldte fornemme Flygtende opholde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Nationalforsamlingen har forelagt Borgerstandens Repræsentante følgende besynderlige Spørgsmaal: "Kan man, naar Forbrydere imod Nationen bringes til Retterstædet, ikke give dem andre Skriftefædre, end just Sorbonniske Doctorer?" – Disse Geistlige have nemlig for Skik, at de aldrig aabenbare det, de arme Syndere paa det sidste betroe dem, undtagen i Tilfælde af Kongemord. Men nu paastaaer Nationalforsamlingen, at Forbrydelse imod Nationen rangerer i alle Henseender med Kongemordet; følgelig burde man viide alt det, en saadan Nationalforbryder bekiender. Vore Casuister have vel ikke kunnet forudsætte, at der nogensinde i Frankerige skulde existere en Forbrydelse, som var lige strafværdig med Kongemord; men det selsomste herved er, at man spørger Borgerstandens Repræsentante, og ikke Theologerne, til Raads i denne Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Om den saa kaldede Catechismus for det menneskelige Kiøn, som Biskoppen af Autun har denonceret som et Skamskrivt, kan man af følgende Biskoppens Citater giøre sig et Begreb. – Hvad er Religion, Svar: Religionen er noget, som de Mægtigste og Snedigste have fastsat, for ved Magten i en selvgjort Afguds Navn at kunne befale. Hvad er Ægteskabsbaandet, Svar: det er Mandens Eiendomsret over Konen, ligesaa uretfærdig som Eiendomsretten over Jordegodser, derfor skulle Agre og Koner være fælles. – Et andet nyt Skamskrift fører denne Titet: Extrait des minutes du Varicon. Oprøret i Staden Vernon er endt dermed, at man har henrettet fem Oprørere. Og dersom Staden Ronen vedbliver at anholde de Parisiske Korntiansporter, og bemægtige sig disse, saa er der besluttet, at sende 2000 Mand Nationaltropper derhen, for at holde dens Jndvaanere i Ave.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Hvormeget man end her i Paris skriger paa Brødmangel, saa er Brødet dog virkeligen ikke steget i Prisen, og man kiøber 4 Pund godt Brød for 12 Søns. J OctobaMaaned have vi faaet Tilførsel af 51000 Sække Meel, hver paa 225 Pund. J September Maaned fik vi 587716 Sække. Man regner, at Staden nu, da Folkemængden siden Revolutionen vist er blevet en Siette eller Syvendedeel mindre, behøver 1500 Sække om Dagen, altsaa sees deraf, at Forraadet har hidtil været tilstrækkeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
J den nye Plan, som Greve Mirabeau har foreslaaet til Kongerigets Jnddeeling og dets bedre Forvaltning, ønsker han flere smaae Departements istedet for de nu værende store. Han antager 120 saadanne, af hvilke ethvert indeholder 36000 virkelige Borgere. Enhver Administrations Forsamling, vil han, skal bestaae af 72 Lemmer; altsaa eet Lem af hver 500 Borgere. Denne Plan grunder sig overhovedet paa Grevens Beregning, at kun den ellevte Deel af de 26 Millioner Siæle, der udgiøre Folkemængden i Frankerige, ere virkelige Borgere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Brüssel, den 9 November. Man veed nu for vist, at der siden Affairen den 27de October ved Turnhout ikke er foregaaet det allerringeste med Jnsurgenterne. De fleste af disse have retireret til Santoliet, for derfra at gaae til Flandern, men denne Provindses Stænder have allerede skrivtligen forsikkret det her værende Gouvernement om deres Troeskab og Afskye for Rebellernes Manifest. Man troer desuden snart at faae alle Oprørerne bragt til Lydighed, da General Ar berg staaer med 8000 Mand Keyserl. Tropper færdig til fra alle Sider at omringe den Turnhoutske Rebell-Armee, der kun bestaaer af 1200 Mand. J Kempenland have Jnsurgenterne forføyet sig til det Lüttichske, saasnart de fik Nys om de Keyserlige Troppers Anmarch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Jmod det bekiendte Rebelmanisest er her nu udgaaet et Contramanifest, som under haard Penge- og Legemstraf forbyder alle Skamskrifters Udspredelse. Vore Fæstningsværker blive i største Hast istandsatte, og imellem den Lowenske og Namurske Port anlægges Batterier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Erkehertuginde Christine, som med sin høye Gemahl ikke pleyer at forlade Landresidencen førend ved November Maaneds Udgang, har allerede været her i 14 Dage, og giør sig al Umage for at tilfredsstille de Misfornøyede og bestyrke de retskafne og troe Undersaatte i deres gode Forsæt. Men da man stedse opdager flere, der høre til den skammelige Complot imod Souverainen og Gouvernementet, saa giøres derimod de bedste og tienligste Anstalter. Man fortfarer med at fængsle alle Mistænkelige; et stærkt Artillerietrain er her ankommet; og Staden Lowen skal af et nyt anlæggende Batterie holdes i Respect. Allevegne, hvor Forstærkning er fundet nødvendig, er samme strax foranstaltet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Berlin, den 10 November. Udførselen af alle Slags Kornvare, endog udenlandske iberegnet, vil vist fremdeles blive forbudet; og vil det til Foraaret endda blive et Spørgsmaal, om og hvilke Kornarter der igien maa udføres. – De Kongel. Ordres, som i Løverdags afgik med Stafetter til alle Regiments chefer i Provindserne, skulle efter Sigende være meget vigtige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-11-23
Leipzig, den 10 November. Der skrives fra Berlin, at det nu seer ud til at blive Alvor med de krigerske Udrustninger, og at alle GeneralJnspecteurerne ved hele Armeen have Ordre at holde alting i Stand. Hensigten vil maaskee først ved Vinterens Ende blive bekiendt.