JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
5) Den paa ny triumpherende Astrologus, eller fuldstændig Anviisning til at spaae Menneskers Skjebne, Characteer, Aandskræfter, Beslutninger og Handlinger af Stjernebilledernes Stilling paa Himlen i Fødselstimen eller andre bestemte Tider, oversat af det Persiske ved Dr. Elias Finkelochum. 6) Beskrivelse over to Nisser, som ere blevne fangne i en Lade paa Herregaarden * i Jylland, og derpaa holdte to Aar i et Buur, indtil de en Nat fandt Leilighed til at undvige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Subskriptionen paa dette Tidskrift staaer aabent indtil Nytaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Anecdoter. En Mand, i hvis Selskab man kun fandt lidet Behag, besøgte meget ofte et Huus, hvor man saare ugjerne saae ham. De tydelige Vink, som han i de gjentagne Udflugter, at Herskabet ikke var hjemme, skulde finde, vare forgjeves. Han havde altid et Paaskud til at blive og ble til Manden, han vilde tale med, var kommen hjem. Jkke hjemme, Nu, jeg gaaer et Øjeblik derind, og sladdrer med de smaae. En anden Gang hedte det: jeg vil pluddre med Papegøyen, eller: jeg vil kun stille mit Uhr efter Uhret i Forsahlen. Da Tieneren en Dag blev ham vaer i nogen Afstand, gik han, saaledes som man havde befalet ham det, hen til Døren, i det Øjeblik den besværlige Gjæst ringede, og sagde til ham, i det han holdt Dørren halv aaben, min Herre, Herskabet er allerede gaaet ud, Børnene sove endnu, Papegøyen er død og Uhret er standset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
En som Menneske og Videnskabsmand lige agtværdig dansk Skribent, Prof. ", havde den Vane, i Samtalens Heftighed, at holde paa Knappen af den, han talte med. En Dag fordybede han sig saa stærk i Samtalen med en Skuespiller, angaaende en Rolle, denne skulde spille i et af ham forfattet Stykke, at Acteuren, der skulde til Skuespilhuset, for der at ombytte sin graa Frakke med en Keiserkappe, og sin Filtehat med en Krone, befandt sig i stor Forlegenhed. Han gjorde sig al muelig Umage for at afbryde Talen, men Professoren holdt ham saa fast i Frakkeknappen, at han ikke kunde slippe ham. Omsider tog han en Pennekniv op af Lommen, og spurgte ganske naiv tillader De, Hr. Professor, saa skal jeg skjære Knappen af for Dem. Professoren lugtede nu Lunten, og forlod, med et inderligt Haandtryk, Skuespilleren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
En Mand ivrede i et Selskab meget imod Voltaire, og kaldte ham en foragtelig Spotter, der havde haanet Alt hvad der er Helligt og Ærværdigt, og hvis Skrifter fortiente at brændes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
En af Selskabet, som fandt det meget besynderligt, at en Mand, der, efter sin Stilling at dømme, neppe kunde kiende synderligen til Voltaire, dømte saa haardt om ham, spurgte: "De har formodentligen læst alle Voltaires Skrifter, Læst Voltaire, faldt han ham ind i Talen Himlen har hidtil bevaret mig, og vil i Fremtiden nok bevare mig for at læse denne Spottefugl Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem Rentekammeret er under 16 d. M., udfærdiget en Placat, angaaende Liqvidation i de Kongelige Skatter og Afgivter i Hertugdommene Slesvig og Holsten for de i Aaret 1814 af den da til bemeldte Hertugdommes Gjenmodtagelse anordnede Commission udskrevne Leverancer, for hvilke af samme ere meddeelte Generalqvitteringer, af følgende Jndhold: "Efterat Regningerne nu ere afsluttede for de Leverancer, som Undersaatterne i Hertugdommene Slesvig og Holsten i Aaret 1814 have præsteret ifølat den da til bemeldte Hertugdommes Gjenmodtagelse anordnede Commissions Reqvisition, har Rentekammeret gjort Hans Majestæt Kongen allerunderdanigst Forestilling, angaaende den ved Placaten af 8de Marts d. A. allernaadigst bevilgede Liqvidation for disse Leverancer i de resterende Skatter og Afgivter, og det har derefter allernaadigst behaget Allerhøistsamme at bestemme, at Godtgjørelsen for Leverancernes forskjellige Gienstande skal beregnes efter følgende Priser. for Rug a Tønde, 6 Rbd. - Sk. Byg- Havre, Brud a Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Kjød a Pund Perlegryn a Tønde. andre Gryn, Erter. Meel a Pund. Flesk a Pund Salt a Tønde til 200 Pd. Brændeviin a Tønde Høe a 100 Pund. Halm a 100 Pd. . . for Viin a Oxhoved60 Rbd. - Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Viineddike a Oxhoved Øleddike a Oxhoved Lys a Pund. Tørv a 1000 Stykker Dito a Tønde J Overeenstemmelse hermed bliver af Rentekammeret foranstaltet, at alle de, som ved indsendte Generalqviteringer have beviist, hvormeget de efter ovennævnte Commissions Reqvisition have leveret, erholde den dem tilkommende Godtgjørelse afskreven i deres Restancer, eller hvor ingen saadanne ere, eller Restancerne ikke ere tilstrækkelige til Liqvidationen, kortet i de løbende Afgifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Konstauctioner ere sjeldne i Kjøbenhavn. denne Tid forestaaer en temmelig betydelig, efter afdøde Professor Haar, som skal holdes paa Charlottenborg Slet den 8 Januarii næste Aar. Selv dem, som ikke agte at kjøbe noget ved samme, kan man dog meget anbefale at see de smukke Sager, som ere udstillede og dagligen forevises indtil den 3 Jan. Jsær findes her udmærkede Kobberstykker af de bedste franske Konstnere, og deriblandt en næsten fuldstændig Suite af den berømte De Launay's Arbeider, og det i de skjønneste Aftryk, som er let at begribe, naar man veed, at den afdøde Prof. Haas var en Lærling af denne store Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Den gamle Kjæmpe med de isgraa Lokker Vinteren – har nu endeligen indfundet sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Natten fra den 18 til 19de Dec. faldt saa megen Snee, at Vogne, der kom fra Helsingøer, paa tre fire forskjellige Steder maatte kjøre over Markerne og ikke kunde komme frem paa Landeveien. Fra Roeskilde til Kjøbenhavn vare Kjørende en heel Dag paa Veien, saa ufremkommelig var den formedelst Sneen. Paa Kjøbenhavns Gader kjøres nu i Kane, men dog ikke saa hyppigen som tilforn, da de bag paa staaende Cavalierer turde smælde uophørligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Til Publicums Beqvemmelighed, som ønsker Julegaver og Nytaarspresenter afsendte med Fodposten, holdes et Bud paa Fodpostcomptoiret i Klareboderne, som, efter Afsenderens Ønske, strax skal befordre det Afsendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Paa hver Side af Rundetaarn er nu ophængt 2 sortmalede Trætavler; den ene af disse har den Paaskrift: Til Bekjendtgjørelser fra Øvrigheden; den anden: Til Auctionsplacater. Det var ønskeligt, at lignende Trætavler anbragtes overalt, hvor Placater o. s. v. opslaaes; thi man seer undertiden en lang Strækning af Muren paa nymalede Gaarde eller Huse beklistrede med alle Slags Bekjendtgjørelser, hvilke for det meste efter kort Tids Forløb afrives af Uvedkommende, og efterlade endeel Papiiropjalter, der slemt støde Øiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J det sidste Hefte af Landoeconomiske Tidender læses nogle Betragtninger over den Klage: at Agerbruget under nærværende Forhold ikke svarer Regning, ved Kammerraad Dreisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Blandt andre Klager drøfter Forf. ogsaa den, der saa tidt føres af Landmænd i Almindelighed, at de nuværende Skatter maa ansees for Hovedaarsagen til deres ugunstige Stilling. Uden at ville nægte, at Skatterne, især naar man seer hen til de nyligen (1816) lave Sædepriser, ere høje, troer Forf. dog at disse ikke ere Hovedaarsagen. Den lave Priis, som dog for et Øjeblik er forsvunden, maa vel betragtes som et Onde, hvorved Skatterne egentligen blive byrdefulde, men de hidrøre fra egne Misgreb og egen Skjødesløshed. Var vor Sæd ligesaa god Handelsvare som den, der avles i de til Østersøen grændsende Lande, hvorfor skulde vi da ikke kunne faae samme Priis, som der betales for den østersøiske Sæd, Medens den sjællandske Rug i Begyndelsen af Aaret 1816 solgtes paa Torvet i Kjøbenhavn for 12, ja endog 10 Rbdlr. Tønden, betaltes den østersøiske med 19 af 20 Rbd. Kunde end den Paastand komme i Betragtning, at vort Clima ikke tillader at frembringe saa god Hvede som Polakken eller Preusserne, saa kunne vi dog sikkerligen frembringe ligesaa god Rug og Byg, og naar vor Sæd var ligesaa god Handelsvare som hines, mon da de handlende Nationer vilde seile vore Kyster forbi, for at hente den Sæd, de paa Halvveien kunde finde i vore Havne? De engelske Priiscouranter navne ligesaavel Prisen paa den holsteenske, som paa den østersøiske Hvede – et Beviis for, at Engellænderne ikke spørge hvorfra, men kun hvordan? Forf. mener, at vi kunde frembringe ligesaa god Sæd som Holstenerne a. naar vi kun vilde, og foreslaaer Midler dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J denne Tid er det ret kommet i Mode at fremvise qvindelige Vidundere. Nyligen saae viden tykkeste Jomfru i Europa, med det første kunne vi ogsaa vente at faae at see den smukkeste, og, hvis vi ere heldige, ville vi ligeledes faae Leilighed til at beundre en femtenaars Pige, Jomfru Alland, der i Sommer lod sig høre i Paris, og har tre fulde Octaver (fra det dybe a til det høie a) i Halsen. Allerede i sit 13de Aar har hun paa Theatret i Strasburg sjunget de første tragiske og comiske Operapartier, og er derhos frisk og sund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J December Maaned d. A. var Prisen paa Kornvarer og Slagteqvæg i adskillige Stæder i Hertugdommen saaledes: En Tønde Rug 10 a 11 Rbd., Byg 6 Rbd., Havre 4 Rbd., Boghvedegryn, 8 Rbd., Sommersmør 24 a 26 Rbs. Pd., Vintersmør 16 s. Pdt., Oxekjød 10 a 12 s. Pdt., Kalvekjøb 11 s. Pdt., Flesk 14 s. Pdt. (alt i rede Sølv. - Ved Sammenligning findes, at i Kjøbenhavn paa samme Tid gieldte (til en Cours af 400) en Tønde Rug 8 til 10 Rbd., Byg 4 1/2 Rbd., Havre 6 Rbd., Smør 12 til 14 s., Oxekjød, 8 s. (ligeledes alt i Sølv). Rødbye, den 15de Decbr. For ongefær 14 Dage siden strandede her i en stærk Storm ved Kramnitze en Jagt, kommende fra Rostock og hjemmehørende i Aalborg, ladet med Frugter og Stykgods. Underveis, og ikke langt fra Rostock, var Skipperen faldet overbord, og fundet sin Død i Bølgerne. Han skal, efter Sigende, efterlade sig en frugtsommelig Enke og 3 smaae Børn. Da Stormen blev ved at rase og det næsten ikke var mueligt at komme med Baad ud til Skibet for at redde Kjøbmanden og en Matros, som begge raabte om Hjelp, besluttede flere at bære en Baad. over Land, at man saaledes kunde komme Skibet nærmere. Dette skete ved rask Anstrængelse i en utrolig Hast, hvilket visselig gjør Vedkommende Ære, men alt dette hialp endnu Jntet, fordi Jngen havde Mod at vove sig ud. Da fremstod Arvefæster Rasmus Henrichsen Leu fra Øen Litz, under Rødbye Sogn, og endskjøndt han ikke var Sømand, steeg han dog i Baaden, stak fra Land og lykkelig reddede de to Mennesker fra Døden. - Denne ædle Handling fortjener at offentliggjøres, til Ære for denne raske og virksomme Mand, og til Opmuntring for Andre. Det strandede Skib kom siden løs, da Stormen lagde sig og Floden kom, og ligger nu færdig, for at seile til sit Hjem. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Odense, den 19 Decbr. J næsten alle Rigets Aviser bliver nu udbasunet som en Kjendsgjerning: "at Jngen vilde være i Kjøbmandslauget i Odense, da der forleden var Spørgsmaal om en gammel Veis Jstandsættelse; men Man glemmer at tilføie, at det samme Kjøbmandslaug med Byens flere Handlende dog af Bekostningen for dette Aar allene til Deres Anpart paa bemeldte, eller den saakaldte Skibhuusvei, efter Paaligning skal udrede omtrent 2100 Rbd. Deraf, at Vedkommende søgde Fritagelse for en Veis Jstandsættelse, som siden Kanalens Anlæg ikke mere bruges paa Handelens Vegne, lader sig dog ikke med nogen Grund slutte, at Jngen vilde være i Kjøbmandslauget. – J Egnen af Middelfart blev i afvigte Efteraar paa flere Steder den opspirende Rug saa aldeles afædt af et Slags smaae Jordsnegle, at Landmanden har maattet ompløie og lægge ny Sæd i Jorden. Terminen skulde være begyndt eller rettere snart tilende; men istedetfor Pengeomsætninger høres intet uden Suk og Veeklager, næsten meer af dem, der have Penge tilgode, end af Skyldnerne, som ofte pukke, naar Hine bede om deres Eget. Tungt at tænke, men vist er det, at Virksomheden meget vil lide under Krediteens almindelige Misbrug. - Jblandt de flere Goder, Vi i Odense have et aarvaagent, sindigt og kraftfuldt Politie at takke, er den nu indførte Gadefeining to Gange om Ugen, hvorved Man er frie for at vade i Uføre. Der sørges ligeledes for at sikkre Gaaende Fortogsretten, som mange Steder er knap noktilskaaren, ved at afvise Vogne og dem der bære Dragter. Huustiggeriet er og mærkelig aftaget, og vilde være det ganske, naar det ikke blev næret ved utidig Barmhiertighed. Sikkerlig tør Man nu og haabe de Kjørende afvantte fra den slemme og høist farlige Uskik, især om Aftenen, at jage igjennem Gaderne, som om Heste og Vogn vare stiaalne. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Ved Høiesteret er i en Sag mod Hans Nielsen Smed med flere fra Korning i Hatting Herred, Veile Amt, af Justitien Tiltalte for at have afholdt deres Børn fra Skolegang samt for de af dem imod Stedets Præst, Kiær, udviste Fornærmelser, den Første dømt til at hensættes i Viborg Tugthuus i 1 Aar, og de Andre til Fængsel paa Vand og Brød, Tre i 3 Gange 5 og To i 2 Gange 5 Dage, hvorhos de mod Præsten brugte skammelige og fornærmelige Udladelser, ere mortificerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 December. Cours. Hamb. 2 M. 404, a vista 410. Amsterdam 2 M. 382, a vista - . London 2 M. 17 Rbdlr. Paris 2 M. - Spec. 425. Specier solgtes til 25 Rbmk. 14 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 110 1/2 pr. 100; Oblig. med sidste Halvaars Rente) 97 a 98. Norske Rigsbanksedler 22 a 23. Dito Species. 15 a 16. Svenske Sedler. . - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Blandede Efterretninger. Major J. v. Gløden, i Hansestaden Ham burgs Tjeneste, har ladet udgaae følgende Kundgjørelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Hamburg, i Novbr. 1817. Offentlige Blade have for ikke længe siden talt om en forhen værende Theaterskræder, i Reval, der efter at have samlet sig en stor Deel Penge, fik Magisterdiplomet af Universitetet i Er langen, og derpaa ved Universitetet i Dorpat blev creeret til virkelig Doctor juris for den Sum 30,000 Rubler. Det dorpatske Universitets Conseil har nu ved sin Prorector Prof. v. Giese, taget til Gjenmæle mod denne Bekiendtgjørelse, som erklæres for en Blanding af Sandhed og Løgn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Skræderen, som hedder Walther, der havde legitimeret sig som Doctor i Philosophien ved Unipersitetet i Erlangen, havde rigtig nok, tillige med flere, faaet den juridiske Doctorværdighed af det juridiske Facultet i Dorpat; men de øvrige Professorer, havde efter Universitetets Statuter, ingen Jndflydelse paa denne Handling, ja den blev endog fuldbyrdet, uden de Flestes Vidende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
Efter Universitet-Conseilets Forestilling erklære des, ved høiere Beslutning, alle de ved denne Leilighed skeete juridiske Doctorpromotioner for ugyldige, og det blev fastsat, at Skræder Walther ikke skulde tilstedes nogen nye Promotion, men at dette dog skulde indrømmes nogle af de Promoverede, som Mænd af erkjendt Værdighed, naar de opfyldte de statuariske Forskrifter, dog uden Hensyn til den tidligere for ugyldig erklærede Promotion. At Skræderen har betalt 30,000 Rubler for sin Doctorhat erklæres reent ud for Løgn, og det indseer ogsaa enhver, endog uden saadan Erklæring; thi fandtes der end Folk, der vilde sælge en dorpatsk Doctorhat for 30,000 Rubler, saa vilde der dog neppe saa let findes Nogen, som vilde kjøbe den til en saadan Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J. Almanach der Ritter-Orden for 1817, anslaaes Antallet af saadanne existerende Ordener i Europa til 90, af hvilke to Trediedele først ere stiftede siden 1701, og blandt disse igjen 30 først i det løbende Aarhundrede. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Hos da 600. Fjortende Aargang. No. 103. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 December 1817. Theorie og Praxis. En Parabel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
Theorie og Praxis vare i mange Aarhundreder vandrede hver sin Vei. Naar denne gik til Øst, drog hiin til Vest. Endeligen mødte de hinanden tilfældigviis paa en Alfarvei. Theorien ledsagedes af et heelt Følge, der har Skriftroller, Astrolabier, Octanter, Cirkler, Vinkler. Praxis var iklædt en slet og ret Bondedragt, og bar Agerredskaber paa Skuldrene. Efterat de i nogle Øieblik havde betragtet hinanden med gjensidig Forundring, sagde Theorien. Det er mig kjert, at vi engang kunne mødes sammen, og det skulde være mig dobbelt kjert, om vi i Fremtiden kunde følges ad Haand i Haand. Praxis. Mig ligesaa Theorien. Vi have længe nok været Gjenstande for avindsyge Dødeliges Haan og Klaffer. Lader os vise dem, at vi ogsaa kunne være enige! Praxis. Ja, lader os det: Theorien. Men først maa vi være enige i Hovedgrundsætningerne af vor Moral. Praxis. Det maa vi. Theorien. Altsaa - mit første Bud er: du skal elske andre som dig Alv. Praxis. Det er ligesaa mit, men under en liden Betingelse, det vil sige, da skal elske andre som dig selv, følgelig maa du først elske dig selv, og siden Andre. Jeg deeler Næstekjerligheden i to Dele: den ene tilhører mig, den anden min Næste. Theorien. Mit andet Bud er, du skal holde dig til Sandheden. Praxis. Mit ligesaa, men jeg lægger til, hvor den baader. Sandhed er et Speil, hvori man vel giver seet Andre, men ikke sig selv. Throrien. Mit tredie Bud er: du skal ei stiele. Praxis. Jeg lægger til, saaledes at man griber dig i Gierningen. Theorien. Det er Munkemoral. Praxis. Al Moral er god, naar den svarer til sin Hensigt. Theorien. Det er Jesuitergrundsætninger. Praxis. Jesuiter ere af mine Folk. Jeg kommer just nu fra et Land, hvor Ordenen atter er blevet oprettet. Theorien. J bliver Jer selv altid lig. Praxis. Din Beskyldning er ugrundet. Min Bestræbelse er det netop at blive mig selv altid ulig. a Theorien. Hvor kunne vi to da vente at blive lige? Praxis. Det er heller ikke mig, som nogen finde har ventet det. Jer er det jo, der har foreslaaet en Forening! Det ene Ord tog det andet. Vrede og opbragte skiltes begge ad. Theorien drog ad Skoven til, hvor den snart ganske forsvandt. Praxis gik ned af Bjerget, og efter nogle Øieblikkes Forløb kunde man ikke mere øine den. Et Par Ord om Danmarks Naturskjønheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
I dette Aars danske Literatur Tidende Nr. 33 har Recensenten af Bibliotheksecretair Molbechs interessante og indholdsrige Breve om Sverrig, ved at omtale denne Forfatters Styrke i at skildre "Naturscener og Egnes Beliggenhed, tillige yttret, at dette er et Talent, som der paa de danske Sletter ikke er stort at gjøre med." Denne Yttring af den iøvrigt saare agtværdige og indsigtsfulde Recensent er saameget besynderligere, som han faa Linier iforveien har nævnet Seer. Molbechs forhen udgivne Reiser i Fædrelandet som Beviser paa hiint Talent; men naar ingen Anvendelse af Talentet var muelig paa Danmarks Sletter, hvor kunde da ved Beskrivelsen over Reiser der, et sligt Talent udviklet sig i den Grad Recensenten har omtalt? Jeg vil i Anledning af Recensentens Paastand om de danske Sletters Armod paa Naturscener og Situationer (Egnes Beliggenhed) anføre hvad man nyligt i et tydsk bekjendt Blad har læst om disse Sletter af den ogsaa her i Danmark hæderligen bekiendte franske Gesandt Baron Bourgving *). Det udgjør en kort Jndledning til hans bemærkninger over Sverrig, hvilke han ved sit Ophold i dette Land forfattede. "Vel, saaledes begynder han, kunde jeg inden jeg afreiser fra Kjøbenhavn, lade Dem endnu væle lidet med mig i denne ) Det Tibingske Morgenblad Aug. 1817, No. 184. Bourgoing havde som bekiendt været fransk Minister i Kjøbenhavn, førend han i samme Egenskab kom til Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
Det ovenfor anførte er Morgenbladet meddeelt af Kammerherre v. Göchhausen i Gotha, hvem Bourgning overlod da de offentlige Forhold ei tillode i Napoleons Regjeringstid, at gjøre hans Jagttagelser interessante Stad, som hører til de skjønneste, sit Slags, og hvor jeg fandt fortræffelige Mennesker og den viseste, retskafneste Regjering. Dog vil jeg ei begynde med Digressioner, og derfor allene nævne Kjøbenhavn, som det Punkt, hvorfra min Reise begynder. Jeg er allerede paa Veien til Helsingøer. Den er herlig og fører, ved den smukke Aarstid, gjennem eet af Europas skjønneste Lande. Ypperlig Agerdyrkning - den meest tryllende Afvexling af majestætiske Skove, smilende Dale, frugtbare Sletter, de meest maleriske Udsigter, især til høire, hvor man hist og her øiner det baltiske Hav, som stedse kniber sig mere og mere ind til Sundets Snæverhed, fryde paa mangfoldige Maader Vandrerens Øie og Hjerte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
En reisende Tydskers Forestilling om Engellands Tilstand i Efteraaret 1816. En ganske overfladelig, selv kun med faa Trækudkaftet Skibe af den nærværende, vist nok meget betænkelige Stilling, i hvilken Storbrittanien befinder sig, udfordrer en Forudskikkelse af nogle bemærkninger over Tilstanden af de 2de Hovedorganer i den engelske Nations, indvendige Liv Agerdyrkningen og Manufacturerne. Begge have næsten siden et halvt Aarhundrede, været for Enropa, ligesom et Forbillede, hvis Anskuelse dog det sidste krigerske Aarti gjorde, om ikke umuligt, saa dog meget besværligt. Jeg har gjentagne Gange besøgt Engelland, særdeles med Hensyn til Landvæsenet, som ikke blot er min Beskjæftigelse, men som ogsaa ernærer og gjør mig lykkelig; jeg har altsaa med al Omhyggelighed og Opmærksomhed over Sverrige bekiendte i deres oprindelige Form, at oversætte og indrette dem som en tydsk Origiral." J Aaret 1811 bleve Bourgnings Papirer og Manuseripter til hans bemærkninger over Sverrig efter hans Død i Carlsbag lagte under Beslag af den franske Regjering og hans Familie har endnu ikke erholdt dem. i landseconomisk Henseende, følt den engelske Nation paa Pulsen, og vender tilbage med den fuldstændige Overbeviisning, at dens Agerdyrkning de sidste 10 Aar ingen Fremskridt har gjort Denne Paastand synes at modsiges af den Gierningssag, at Engelland i de sidste Aar selv dyrkede sin Fornødenhed af Korn; men ved nøiere Prøvelse viser det sig, at just i denne formerede Kornproduction findes Kilden til den engelske Agerdyrknings Tilbageskridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-27
De høje Kornpriser, fra Aaret 1796 til 1805 have foranlediget Agerdyrknings Formevelse paa Fædriftens Bekostning i en aarlig stigende Progression. Vist nok ere mange Fælledskaber, ved Parlamentsacter, blevne deelte og dyrkede; disse, for størstedelen af Natur lidet begunstigede Landstrækninger, have ikke foranlediget den Overflødighed af Korn, men Opbrydningen og Kornbesaaeningen af de kunstige Enge og Græsgange, hvori det engelske Landbrugs Rigdom og uudtømmelige Velfærds Kilde bestod. Jkke mindre skadelig virkede den saa almindelig blevne Sammenlægning af smaa Forpagter gaarde i større, men især den ved Handelens Forstyrrelse foranledigede Omstændighed, at Jndivider fra andre Haandteringer satte deres Kapitaler i Jordbrug, dreve det med erfarne Hænder, og gjorde Stædernes Luxus til Landmandens Fornødenhed, i et Øjeblik, hvor Forpagtningsrenten, ikke mindre end Afgifterne af de landlige Haandteringer havde naaet en unaturlig Høide. Af samme Grunde har Qvægavlen heller ikke gjort Fremskridt, og det er en for vort Fædreland Tydskland) saare vigtig Gierningssag, at den for 10-15 Aar siden, med saa megen Jver drevne Forædling af Faar ved Merinos, er for nærværende Tid ganske bleven opgiven i Engelland. Den mindre Tilbøielighed til Fedme, der, som bekjendt, er det fiinuldede spanske Faar egent, har nemlig foranlediget Engellænderne, som det er mere om Kjødet end om Skindet at gjøre, til at give deres indenlandske Race Fortrinet; hvilket vil være af væsentlig Jndflydelse paa Værdien og Afsætningen af den fine Uld i Tydskland.