Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-11-27
Blandinger. De blodige Tærninger ere faldne, og Schweiz's legitime Regjering vil i Gierningen bevise, at den ikke behøver fremmede Noter eller fremmede Tropper, for at opretholde Fædrelandets Eenhed og Uafhængighed uantastet. Det er en gammel Republik-Skik, og især en schweizersk, naar Minoriteten haardnakket vægrer sig ved at anerkjende Majoritetens Villie, ved Sværdet at lade fælde en Gudsdom og at give Loven Bloddaaben, for den publiceres i Regjeringsbladet. Det er dette, som nu vil skee. Jlden kan gribe vidt om sig, thi Tønder, Overtro nemlig og religiens Fanatisme, er der nok af i Jesuiternes Rede. Eedsforbundets Tropper maae nu tage Indre-Schweiz's faste Bjerge med Storm, Denne Storm vil vorde saameget farligere, jo meere den raae Aarstid nærmer sig og gjør de faa Veie utilgængelige. Journal des Debats, den preussiske, den østerrigske og andre officielle Tidender, tage sig, til hele Verdens Forundring, ret varmt og venligt af Jesuiterne; thi man maa diplomatisk politisk dreie og vende Spørgsmaalet, som man vil det er og bliver Jesuiterne, som i Schweiz have fremmanet Borgerkrigens Spøgelse. Men Absolutismen holder med Separatforbundet, fordi den frygter, at de Radikale skulle seire og at Schweiz skal reise sig i fuldstændig Folkesouverainitet. Som bekjendt bestaaer Separatforbundet af Cantonerne Luzern, Zug, Schwyg, Uri, Unterwalden, Wallis og Freiburg. Af disse Cantoner ligge de fem første midt i Schweiz, omkring Vierwaldstattersøen. Med dem hænger Wallis sammen ved det farlige Furca Pas Freiburg ligger ganske adskilt derfra, mellem Bern og Waadt, let at naae fra alle Sider, af gange og far bare Veie. J to Dage kan et Corps Bernere staae for Hovedstaden, og i tre til fire Dage et Corps Waadtlændere. Ogsaa Luzern og Zug kunne hastigt naaes ad et Dusin gode Veie af Bernere, Aargauere og Zürichere. De slette Veie ere kun en Hindring for Undsætning fra deres egne Bundsforvandte, Schwy- og Unterwalden. Schwyz befinder sig i samme Fare ligeoverfor Glarnerne og St. Gallerne, og en Undsætning fra Uri og Unterwalden vil ligeledes have at kæmpe med slettere Veie end Fjenden. Uri, Unterwalden og Wallis ere meest betryggede, da de kun kunne naaes ad Fodstier, thi den eneste farbare Vei fra Waadtlandet til Wallis kan meget let spærres ved at afbrydeRhonnebroen ved St. Maurice. "Sonderbundterne" befinde sig saaledes i en mislig Stilling, eftersom Veiene ere gode, hvor Fjenderne have Adgang, men slette, hvor Vennerne have den. Dog – Gud er stor, ville de fromme Fædre sige til deres Børn; ved een eneste Dags kraftige Vinterveir kan han gjøre de gode Veie slette og omvendt. Man har spurgt, hvad det da er, de angribende liberale Schweizere egentligen ville. Svaret lyder: De ville, at Forbundets Eenhed skal opretholdes og at derfor det katholske Separatforbund skal opløses; de ville, at Oplysningen skal gaae frem med Tiden, og at derfor Jesuiterne skulle uddrives; de ville, at den øverste Forbundsautoritet skal respecteres og at Magt derfor skal anvendes, hvor Jntet er at udrette med det Gode. Luzern, denne lille Stad, der nu i saa lang Tid har tiltrukket sig den civiliserede Verdens Opmærksomhed, og indenfor hvis Mure en af Øieblikkets store Opgaver skal løses, tæller 9000 Jndbyggere, og har en malerisk Beliggenhed i en smuk Egn der, hvor Reusfloden træder ud af Vierwaldstattersøen; den ligger altsaa i en Udkant af det Canton, hvis Hovedstad den er, en Omstændighed, der vil gjøre det vanskeligt at holde Landstormen samlet, naar Soldaterne vide, at deres eget Hjem er i Fjendens Vold. Mod Nord er Byen omgivet med en stærk, 30 Fod høi, med Skydehuller forsynet Muur, der er forsynet med 7. Taarne. Jmidlertid beherskes Byen paa denne Kant af en Række Høie, Musega, hvorfra den hele Masse af Huse med Lethed kan skydes i Gruus. Mod Vest dækkes Luzern af den dybe og rivende Reus. Tre med Kriger- og Helgenbilleder prydede Broer gaae over Floden til Forstaden, der har smukke Bygninger, men er ganske ubefæstet. Mod Syd danner Søen et naturligt Værn. Fra Øst kan Byen lettest angribes, og der vil Hovedangrebet rimeligviis finde Sted. De i Nærheden liggende Høider, Wesemli, Hurzliberg, Allenwind, beherske fuldstændig Byen, der ikke kan forsvares, saasnart disse Punkter besættes med tilstrækkeligt svært Skyts. Det Samme gjælder om det fra Friskaretoget bekjendte BjergGütsch, paa den venstre Reussbred. Naar saaledes Luzern ikke kan forsvares mod en Fjende, der er i Besiddelse af de omtalte Høider, saa er det klart, at den egentlige Kamp netop maa komme til at dreie sig om disse. Vistnok har man overalt ved Cantonets Grændser anlagt Skandser, Forhugninger, Miner; men disse ville upaatvivleligt blive opgivne uden stor Modstand, hvortil Terrainforholdene ei heller ere særdeles gunstige. Det er muligt, at Broen ved Gisikon vil give Anledning til en alvorlig Dyst; men den afgjørende Kamp maa foregaae i Nærheden af Byen selv.