Politivennen, 1802-01-01
Noget til nøjere Eftertanke, i Anledning af det i Politivennen Jndrykkede, om Alterlysene i Garnisons Kirke. (Efter Jndsendt.) Hvorledes et Par tændte Lys kan bidrage til Andagtens Fremme i Kirken indsees ej lettelig. At de undertiden ikke brænde i Garnisons Kirke, kommer vel deraf, deels at in3461 gen i lang Tid ved Dødsfald har givet nogle ti Kirken, dels fordi Vedkommende formodentlig ej vil spilde Kirkens Penge til at anasse nye Lys, istedet for de næsten opbrændte, si at brænde Lys ved høj lys Dag, er dog virkelig noget besynderligt. Det eneste KomMaikanterne, eller andre Tilstædeværende kunde erindre ved Synet af de tændte Lys var Nadverens Jndstiftelse ved Aftens Maaltid, og dette messes eller læses jo med lydelig Stemme af Præsten fra Alteret. Tilmed er der vel ved denne højtidelige Handling vigtigere Ting at erindre. Skulde ellers et Par tændte Lys have Jndflydelse paa Menighedernes religiøse Sinds Stemming, havde vist Stifternes værdige Biskopper for længe siden sørget for, at der til alle Tider vare Lys paa Alterne i Landsbye Kirkerne. Der kan undertiden Snese Aar forsvinde, før der gives nogle, f. Ex. naar en Præst eller anden Mand uden for Bondestanden begraves, og endda staae de der meget kort, som vel er, thi undertiden er Kirken, naar Lysene brænde, ganske opfyldt med Damp, som meget skader Sundheden. Enhver maae dog tilstaae, at trænger nogen Folke-Klasse til sandselige Forestillinger, saa er det Bønderne, der formedelst deres Stilling i Livet ej kan andet end staae tilbage i Kultur og Oplysning, hvori Kiøbstædernes, især Hovedstadens Jndvaanere, har saa meget større Lejlighed til at giøre Fremskridt. Den ubenævnte, vist redelige, Forfatter af ommeldte Anke over Alterlysene i Garnisons Kirke, havde sikkert gjort bedre, at paaanke andre virkelige Uordener, som har været og tildels enduu ere i nogle af Hovedstadens Kirker. F. Ex. 1) Den endnu brugelige Skik, at jorde de Afdøde paa Kirkegaardene, i en saa stor og desuden med mangehaande andre, Sundheden skadelige Dunster opfyldt Stad eller (som endnu er værre) i Kirkerne hvor Uddunstningerne af de Levende, ofte meget talrigt forsamlede, i Forening med nylig begravede Ligs Uddunstninger, især paa varme Sommerdage, nødvendig maae være skadelig selv for den Sundeste. Vor vise og milde Regiering, vil vist ved Lejlighed raade Bod paa dette Onde, deels ved at foranstalte Assistents Kirkegaardene udvidede. Den, Andagten meget forstyrrende, Tavlernes Ombæren under Prædiken, med Klokkeklang, hvilket sidste i nogle Kirker er afskaffet, men i andre endnu staaer ved Magt. Klokken eller Bielden, kunde og burde dog overalt tages bort. At ombære Taplerne, naar Prædikanten havde fremsngt sin Tales Hoved Jndhold, medens Menigheden sang en passende Psalme, var vist ikke at anbefale, thi Sangen er en ikke mindre væsentlig Deel af den offentlige Guds Tilbedelse end Prædikenen, under denne bør Andagten ligesaalidet som ved hin ved nogen Uorden forstyrres. At ombære Tavlernesnaar Prædikanten var gaaet fra Prædikestolen, eller sætte Bækkener ved Udgangene af Kirken, vide have Tab til Følge for dem de indkommende, Penge bestemtes, fordi de fleste som ikke gaae til Alters forlade Kilken strax efter Prædiken. Kunde ikke derimod Tavlerne ombæres strax naar den egentlige Prædiken var sluttet, før der blev bedet for Syge, eller lyst for Forlovede? Men deraf fulgte, at dei maatte skee med største Hurtighed, og dette kunde skee, naar flere Tavler bleve anskaffede og flere holdtes til at ombære Dem, f. Ex. nogle i Gangene nede i Kirken, og andre ovenpaa. Jmidlertid kunde, hvor der var Orgel, præluderes; hvor intet var, maatte der nødvendig være stille saa længe, og denne Stilhed vilde kun vare kort, thi de Kirker som ej have Orgel ere almindelig smaae. Herved vandtes foruden dette, at Andagten ej blev forstyrret, den Fordeel, at Præsten, som undertiden strax skal messe for Alteret, vandt Pusterum og Tilhørerne havde da Tid til at efterslaae de følgende Psalmer. De nu brugelige Psalmer ere vist ej for lange, følgelig blev Tienesten ej forlænget, skulde dette befrygtes, kunde der jo synges færre end nu skoer, og blot holdes halv Messe. 3) Den idelige Jnd- og Udgaaen undet Prædiken og den enten forsætlige, eller af Blæst foraarsagede, Allarm med Dørene, forstyrrer Prædikanten ofte ligesaameget som Tilhørernes Opmærksomhed, ja fovvolder Træk, som er stadelig for dem der sidde eller staae i Nærheden af disse hvert Øjeblik op og i slaaede Døre. Kunde man ikke heller, mod Slutningen af Hoved Psaln en kune eller ringe med Kloklerne til Tegn, for den som endnu vilde komme, at Prædiken snart begynder? og ikke som i Frue Kirke et Qvarter effer at der er ringet sammen, da der endnu er hele 3 Qvarter til Prædiken begynder. Saasnart da Præsten var kommet paa Prædikestolen burde Dørene lukkes, og ingen tillades at komme ind eller ud før Præsten var gaaet ned, thi da høres Allarmen med Dørene ikke formedelst Orgelets og Sangenes Lyd. Sygdoms og andre nødvendige Tilfæld maatte herfra gjore Undtagelse. De, som til Opbyggelse bivaane Guds Dyrkelsen, kan g vil vist gjerne holde det ud at blive paa deres Steder den korte Tid af 1/2 Time eller 3 Qvarter. De andre, der løbe ind og ud, kominer neppe for at opbygges, følgelig bør de, som Roligheds Forstyrrere udelukkes. J Frue og Helliggejstes Kirke klages over, at der kun staae anførte nogle og ikke alle Pjalmer der synges før, under og efter Prædiken, dette er i Politivennen paaanket, men ej rettet. Grunden hertil ligger i Tavlernes Jndretning hvorpaa Nummerne staae anførte. Ogsaa dette kunde uden synderlig Bekostning og uden Skade for de sirlige Tavler Frue Kirke let forandres, naar de, som i Trinitatis og Garnisons Kirker bleve gjorte dobbelte, saaledes at Pjalmerne til Højmense stode allene paa den ene Side og de til Aftensang paa den anden; blot at Tavlen til hver Gang vendtes om. Ligeledes var det at ønske, at Psalmerne bleve saaledes anførte til Fro- og Ugeprædikenerne; disse ere maaskee bekjendtgjorte i Avisen eller fra Prædike- Stolen, meg ej alle vare tilstede da dette stede, ligesaalidet som alle holde, eller læse Arisen.