Viborger Samler, 1835-07-21
Pairsrettens Fremgangsmaade har nu endeligen bestemt taget den Retning, om hvilken man sagde forlang Tid siden, at den, naar den indtraad definitiv, ikke længer vilde tillade Grev Mole at tage Deel i Dommerfunctionerne. Den 10de traad nemlig Retten tilbage, for at deliberere angaaende Generalprocureurens Andragende, at skille Lyonesernes Sag fra de Opriges, efterat i Forveien den Anklagede Beau ne, under jublende bifald fra sine fleste Medanklagede, atter havde protesteret mod enhver Deeltagelse i Debatterne og erklæret, at han og flere hans Venner vilde for Fremtiden sætte al mulig Modstand, imod den Vold, med hvilken man hidtil havde slæbt dem til Forhørerne. Retten vendte denne Dag ikke tilbage, men lod bekjendtgjøre ved en Huissier, at den udsatte Kiendelsen til næste Dag. Den 11te viste sig nu, istedetfor de sidst tilstedeværende 60 Anklagede kun 26 i Forhøret, og man erfarede, at 26 af de Udeblevne havde tilsendt Præsidenten følgende Skrivelse: "De Undertegnede have den Ære at underrette Dem om, at de holde sig til den Protestation, som den Medundertegnede Beaune igaar foredrog for Kammeret. Det er deres faste Beslutning, fremdeles ikke at bivaane Forhørerne, da deres Nærværelse dog vilde være uden Nytte. De bede Dem derfor, at spare dem den Forlegenhed, at maatte gjøre voldsom Modstand i Fængslet og fritage dem for den sørgelige Nødvendighed, at maatte forstyrre Forhørerne selv ved deres energiske Reclamationer. Blandt Underskrivter ne befandt sig næsten alle Notabiliteter blandt de lyonesiske Anklagede, Lagrange, Beaune, Neverchon, Caussidiere o. s. v., kun ikke Carrier, Kl. 1 indførtes atter 7 Anklagede. Blandt dem befandt sig en af Brevets Undertegnere. Denne - ved Navn Huquet – blev voldsomt slæbt ind af Municipalgardisterne med en Nathue paa Hovedet og sine øvrige Klæder sønderrevne. Hans Ansigt var ligblegt; han syntes ganske udmattet af den gjorte Modstand; Sporene af denne vare ogsaa kjendelige paa hans Bevogteres derangerede Klædning. Tillige erfarede man, at de øvrige 25 Anklagede havde, efter at have skjult alle deres Klædningsstykker, lagt sig ganske nogne i deres Senge og faaledes berøvet Municipalgardisterne Muligheden af at transportere dem. Henved Kl. 4 traad Retten endeligen ind. Flere Anklagede løde sig derved saa lidt forstyrre, at de vedbleve at spille deres begyndte Parti Piquet. Efter afholdt Navneopraab forelæste Præsidenten Rettens Beslutning, der, overeensstemmende med Generalprocureurens Andragende vedtog Adskillelsen af de lynesiske Anliggender fra de øvrige Sager. Generalprocureuren androg nu paa Forelæsningen af det ovenanførte Brev og Protocollen overde Jkke-Tilstedeværendes nyeste Gjenstridighed, og grundede paa disse Actstykker det Andragende, at behandle de Anklagede, der dog ikke ret vel kunde slæbes nogne til Forhøret, uagtet deres frivillige Fraværelse, som Nærværende, dog med den Bestemmelse, at der dagligt tilstilledes dem Afskrivter af Forhørsprotocollen. Retten vilde just atter træde af, for at deliberere herover, da Advocaten Fabore opkastede det Spørgsmaal, hvoraf det kom, at Grev Moles Navn ikke var opraabt med ved denne Dags Appel. Præsidenten svarede, at der allerede i det hemmelige Møde var holdt en tidligere Appel, og da ved denne Dhrr. Mole, Crillon og d'Aux, endskjøndt de vare nærværende, havde vægret sig ved at svare, saa havde man udslettet dem af Listen. Efter en Deelideration bevilgede Retten derpaa Hr. Martins Andragende.