JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
No. 135. Ao. 1836. TIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordimbrike Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 10de December.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Kaageret, hoslet og store Politiske Nyheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Spanien. J Efterretningerne om Krigs tildragelserne hersker en Forvirring, som ikke er god at hitte Rede i, imidlertid bekræfter det sig, at General Espartero i Spidsen for 15000 Md. er udrykket fra Portugalete for at undsætte Bilbao, og det hedder, at det den 21de Novbr. 2 Mile fra Bilbao er kommen til en blodig Kamp mellem ham og Carlisteneralen Villareal, hvori denne er bleven slaaet. En Depesche over Bajonne af 25de f. M. siger, at de carlistiske Batterier for Bilbao vare oversvømmede af Regnen og deres Broer bortrevne, og Beleirerne have paa Grund af det slette Veirligt intet kundet foretage; man smigrer sig derfor med at Espartero allerede vil have undsat den haardt betrængte Stad. J Efterretningerne fra det sydlige Spanien finder man ingen mærkelig Forandring i Tingenes Tilstand, Go mes tumler sig om i Andalusien, og Generalerne Narvare, Ribero og Alair trække omkring efter ham. Nationalgarden i Cadix, som var udrykket under General Butron, have, som deres Vaabenbrødre i Malaga, ved Gomes's Nærmelse løben deres Vei. Der meldes fra Madrid under 22de, at et overordentligt stort Antal Flygtninge var indtruffen dertil, i Følge den vilde Cabreiras Nærmelse til den kun 5 Liques fra Madrid beliggende Alcala. Den paniske Skræk, som har grebet dem, har ogsaa bemægPaa Handels 47 Aar. tiget sig alle Authoriteter, ogsaa Nationalgarden. i de formeentlig truede Districter vare ankomne til Hovedstaden; men det moersomste er, at alle disse Flygtninge ikke vide, hvor stærk den Fiende er, som de have flygtet for, nogle paastaae, at det er Cabreira selv med 2 a 3000 Md.,der have viist sig i en Landsbye ved Alcala. Communicationen med Syden er ved denne Leilighed afbrudt. Den 1ste Decbr. heed det i Madrid, at de carlistiske Bander vare ved Estremera gaaet over Tajoen. En meget høitravende Beretning fra Oberstlieutnant Campos melder at Flekken Qvintanars Beboere have kjækt afslaaet et Angreb af 1000 Carlister. Der tales om at Narvaes mellem Oduna og Ecia skal have slaaet Gome, men det trænger til Bekræftelse. Medens alt med Hensyn til Efterretningerne og Krigsoperationerne er mere præcair end forhen, vedbliver de Cortes at debattere om den ene Proposition efter den Anden, og critisere den ene Forholdsregel af Regjeringen efter den Anden. Ministeriet synes at concentrere sig i Hr. Calatrava, Mendizabal og Llandero, og det hedder at alle andre Medlemmer skulle udstødes, som alt for revolutionaire. Hr. Calatrava ivrer bestandig mod Pressens Frækhed, flere Arresteringer finde Sted. og hans Organ Bladet Espanol taler immer om revolutionaire Cabaler og yttrer bestandig at den spanske Constitution maae afpasses efter de øvrige europæiske Staters. De Cortes synes ogsaa at være stemte derfor, og voterer som oftest for Ministrene, og synes i det Hele taget at hælde noget til le juste milien, Natten til den 17de Novbr. have flere Arresteringer fundet Sted, hvoriblandt en Calvade Rosas, Procurator Gaminde og Flere; disse Mennesker skulle have staaet i Begreb med at udføre en forvoven Streg, og ikke alene Ministrenes men flere høie Personers Liv skulle have staaet i Fare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Stormen den 29de Novbr.: Overalt fra hører man Klager over den Skade denne Storm har foraarsaget: J Hanover gjorde den betydelig Skade paa Tag og Skorstene, i Haverne blev Træerne rykkede op med Rod og omstyrtede, og i Staden selv opkom paa 4 forskjellige Steder Jld, som dog lykkeligviis blev dæmpet; i Pattersen blev flere Bygninger omstyrtet; i Bramische styrtede et Huus ind, hvorved en gammel Mand brød Benet og 2 Børn satte Livet til. J en Landsbye ved Himmelpforten slog Lynilden ned, og næsten hele Byen afbrændte: Mellem Stade og Bremen blev Postvognen 3 Gange kastet om, og en af de Reisende stærk beskadiget. J Amsterdam og Haag, hvor Stormen rasede mellem Kl. 1 og 5, anrettede den stor Skade paa Bygninger, sammesteds dræbtes 5 Mennesker ved de nedfaldende Bjelker og Stene, Prindsen af Oraniens Søn, der under Uveiret var underveis mellem Leiden og Haag blev saaret ved et Træe, der styrtede ned paa Vognen. J Ossnabrück anrettedes en 2000 Rbd. Skade paa Katharinekirkens Tag, og ved Jndstyrtningen af et Huus, satte flere Mennesker Livet til. J Blekede tog Stormen, næsten alle Tag af, og styrtede en Hestestald omkuld. J Dahlenburg bleve 500 Faar begravne under en indstyrtet Faarestald, Skaden i Skovene der omkring er uhyre, den anslaaes til 100,000 Rdr. J Berlin og Münster rasede ogsaa Stormen hæftig, og i Solingen styrtede Kirketaarnet ned. J Brussel blæste flere Bygninger om: en Kanon ved Namurporten blev revet fra sin Lavet og kastet langt bort, og en Frugt handlerske blev af Stormen hævet 10 Fod op i Luften. Fra alle Belgiens Steder, nemlig fra Antverpen, Lüttich, Gent &c. indløbe de sørgeligste Efterretninger og Stormens Ødelæggelser; og hvad Skade har den ikke anrettet paa Søen, Fra Dusseldorff skrives at nogle og tyve Fartøier, ere forgaaede paa Rhinen; fra Blankenberg. meldes at 10 Fiskerbaade med 70 Fiskere, hvoriblandt 50 Familiefædre have fundet deres Grav i Bølgerne. De engelske Journaler ere fyldte med Beretninger fra Porsmouth, Brighton, Basel etc. om Stormens Ødelæggelser, 1 Krigskib, der laae ved Spithead til Ankers har mistet Masterne, i flere engelske Steder ere Retter nedsatte for at syne Ligene af dem, der ere ihjel slaaede af nedstyrtede Bjelker og Stene, Paa de hollandske Kyster er Søeskaden uhyre. Ved Schaveningen vare 2 Vrag komne paa Kysten, ved Helvoet og Wyck ere 2 Skibe strandede, et ved Vliessingen liggende Dampskib, dreven til Søes, en Kuffe forliste total, men Mandskabet blev reddet, 1 Skib med Viin er strandet paa Øen Borkum, og ved Terschelling er en dansk Jagt med Rapssæd total forliist. Fra Helder meldes 2 Skibes Stranding, og 1 Smak, hvis Navn er ubekjendt, ladet med Stykgods der er total forliist i Gattet. Ogsaa i Østersøen har Stormen raset. (Hb. N. Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Jndenlandsk. J det af Selskabet Philiatrien i Anledning af Reformationsfesten udgivne Program fremsættes, for at vise hvad Lægekunsten skylder Reformationens velgjørende Jndvirkning, flere Exempler paa Cuurmethoder, der i Middelalderen vare gængse i Norden, dengang Lægekunsten var i Munkenes Hænder. J Sverrig careredes saaledes i det 15de Aarhundrede de fleste Sygdomme ved et Alter i Sortebrødre=Klosteret i Stockholm for ganske godt Kjøb, ja ofte for et middelmaadigt Voxlys. J Danmark havde næsten hver Sygdom sin hielpende Helgen, der paakaldtes – og saa var i hine lykkelige Tider Patienten cureret, – J et Haandskrift, som findes i Universitetsbibliotheket i Kiøbenhavn, læses en Besværgelsesformular paa Latin imod Pletter Øiet, hvilken oversat lyder, jeg besværger Dig, og Plet, ved den eneste levende Gud, den stormægtigste Monark, ved Faderen, Sønnen og den Helligaand, at Du viger bort!" Følgende Skrifttegn, skrevne paa et Papiir og hængte om Halsen paa den Syge: er. no. eb. ak. st. op. cl. en, skulle paa den Tid vidunderligen have helbredet for Blodspytning; visse Ord, indprikkede paa et Æble eller ridsede i et Stykke Brød, og saa spiste, bevirkede dengang Lindring mod Forstoppelse, ligesom Læsning af 5 Paternoster var fortrinlig for Sidesting. Endnu i Aaret 1468 skrev Kong Christian den Første til Capitulet i Lund og bad om at laane den Særksom han har fornummet findes deri Kirken, og som er ganske nyttelig for gode Qvinder i Barnsbyrd." Denne velsignede Særk gjemmes endnu i Sacrastiet i Lunds Domkirke og forer Navnet af den hellige Margrethes Særk. (Hp. Av.) Det lader til, at en længst uddød velbekjendt Strid igien vil komme tillive, men hvad Gavn den vil virke, er ikke let at indsee. Capitain A. Bag esen har nemlig, dreven af en vis Pietetsfolelse, der maaskee gjor hans Hierte meer Ære, end hans Forstand, ved flere Leiligheder, naar hans afdøde, store Faders Skyggesider ere blevne omtalte, offentlig søgt at gnide Pletterne af Urnen. Senest er han i en saadan Anledning kommen i stridbar Berørese med Prof. Sibbern, der nu truer med, til Gjengield for at Baggesens Sønner have ladet aftrykke Alt hvad Baggesen i hiin famose Tid skrev mod Oeblenschlager og Tylten, at udgive en Samling af Alt hvad Modpartiet, hvis Røst maaskee rigtignok heller ikke fortjente aldeles at hende, dengang skrev mod Baggesen. Prof. Sibberns Erklæring læses Dagen, hvoraf man tillige erfarer, at Prof. ikke meer til indrykke Noget i Kjøbenhavnsposten, saalænge dette Blad beholder sin nærværende Redactionsforfatning. Prof. slutter med at spaae Bladet ilde, og dog vilde han nodig, at det tabte sig ganske; thi den, som lider iret, finder dog der et Sted, hvor han kan lofte sin Stemme, eller Andre lofte den for ham, og det villige Miget."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Til den juridiske Examen for Ustuderede indstillede sig i Aar 36 Persener, hvoraf 1 blev afviist. 18 erholdt Caracteren Beqvem og 17 Ei ubegrem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
J det Holsteenske er nylig passeret en Begivenhed om vækker Opsigt og Afsky. Lehnsmand Joh. Abraham i Welt var saa høiligen graveret ved Undersøelsen angaaende den sidste Jldebrand hos ham, at det tes saagodt som beviist, at han selv havde været phavsmanden dertil. Forleden Dag har han stodt af sine Tjenestekarle, som havde vidnet imod ham, i en Grav og druknet ham, og derpaa med en stel ihielskudt sig selv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
J en Mølle ved Bornhoved skeete forleden Nat Jndbrud af 5 Karle, Mølleren laae vaagen, men torde ikke røre sig, af Frygt for at blive slaaet ihiel Efter at Tyvene havde af Møllerens Lomme udtaget hans Chatolsnøgle, randsagede de Skufferne, og listede sig bort igien med et Bytte af 500 Mk. C. Jkke uden Vemod læser Man i den Vest-Siellandske Avis, at den hæderværdige Pastor, Ridder Bastholm, formedelst legemlig Svaghed, seer sig beføiet til ved dette Aars Udgang, at fratræde ovennævnte Blads Redaction, saavelsom til ved samme Leilighed i enhver anden videnskabelig Henseende at tage Afsked med Publicum. En Journalist kan vel virke meget i sin Tid, men som oftest glemmes hans Personlighed af Eftertiden, som dog hoster Frugterne af hans Virksomhed; om hundrede Aar er maaskee Armand Carrels Navn udslettet af Frankerigs Erindring, Anderledes vil det vistnok gaae Bastholm; thi han har baseret sin Berømmelse ikke allene paa det fornuftige, ædlere Friheds princip, men tillige paa et Granit-Underlag af sielden Lærdom. Med eens Sikkerhed betragtede hans grandskende Øie de ægyptiske Templer, den græske og romerske faldne Storhed, de synker de Ruiner bag Amerikas Urskove; hans gjennemtrængende Blik opfattede Nutidens gjærende, lidenskabelige Liv, saa at Venturim med Rette har kaldt ham: den store Politiker i Norden: og dog var hans Aand saa omfattende, at den med begeistret Fromhed trængte langt ud over de bekjendte Verdener og skabende befolkede de ubekiendte. Saavel blandt sine Jevnaldrende, som blandt den mere tænkende Deel af Nutidens Ungdom, har Bastholm derfor derfor havt et ham værdigt Publikum, der af hans Viisdom har øst Nytte, Glæde og Begelstring Efter med Berømmelse at have redigeret Stagelse Avis i 21 1/2 Aar, fratræder nu Pastor Bastholm og afløses af Hr. Adjunkt Andersen ved Slagelse lærde Skole.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Jblandt flere interessante Afhandlinger, hvorved bemeldte Hefte af Tidsskrift for Almneskolevæsenet er udstyret, bor endnu nævnes nogle Bemærkninger i Anledning af Hr. Professor Hjorts Anmeldelse af den danske ved ham foranstaltede Udgave af Wilmsens Kinderfreund, af Hs. H. Hr. Biskop N. Faber. J samme afvises med Grundighed den af Hr. Professoren i Kjøbenhavnsposten Nr. 214 for indeværende Aar fældede haarde Dom over Hr. Provst Birchs Læsebog som aldeles ubeføiet, hvorhos godtgjøres, at han i den meddeelte Prove af Jndledningen til sin omarbeidede Udgave af Wilmsens Kinderfreund ilse som ha iagttaget den af ham opstilte Fordring om en stadig Fremskriden fra det Lettere til det Sværere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
J Handelstidenden læses nogle bemærkninger ved raffineret Sukkers Tørring, og en Beskrivelse af en Indretning til at tøre ved en varm Luftstrom, hvormed følge oplysende Tegninger. - J samme Blad findes en Beskrivelse af en Hørtilberednings=Maskine, som Eieren af Han=Malle ved Rudkjøbing, Hr. Procurator Rasmussen, har konstrueret, ved hvis Brug Jntet spildes, og fra hvilken Horren kan gaae til Hegling uden Skiætning. Maskinen giver af godt Straae 25 til 30 pCt. større Udbytte, end Møller og Dannebrogsmand Wolffs, hvilken dog hidtil er anseet som den bedste i Danmark, hvorhos der ved den spares 3/4 Dele, af Omkostningerne og megen Risiko ved Tilberedningen. Vel vil denne Maskine, drevne med behørig Kraft, af Horavlen bringe et hidtil ukjendt Udbytte, men den formenes dog at blive for kostbar for hver enkelt Mand at anskaffe, hvorimed den vist vilde være saare gavnlig, naar Beboerne af hvert Sogn, hvor Hordyrkningen har opnaaet en betydelig Anvendelse, vilde ved Sammenskud afskaffe den til fælleds Brug.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
J Stermen den 29 f. M. drev den kongelige danske Kryds=Jagt Langeland, Kapitain Dreise, ud af Fey mer-Sundet, da Ankerne ikke vilde holde. Den er samme Nat siunken udenfor Sydkanten af Fehmern, paa Gronvold Grund. Capitainen, tre Toldbetjente og 1 Matros, ere druknede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Der synes at være opstaaet en liden Spænding, imellem Hr. Algreen-Ussing og Skriftkommitteen i Trykkefrihedsselskabet, derved at denne paa en Maade har, forkastet en Artikkel af Hr. Ussing om Finantssagen og derimod overdraget Hr. Bankdirecteur Bang det Hverv at skrive en Afhandling om bemeldes Emne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Hr. Ussings Afhandling findes nu (med nogle Medsicationer) indrykket i Fædrelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Hr. Kammerraad G. Michelsen har anmeldt, at hans under Rubrikken: Efterretninger for Landmændei Berlingske Tidende vil levere Afhandlinger, som angaae den veterinaire Deel af Landoekonomien, og at han vil begynde med Faareavlen. J Forbindelse hermed har han bestemt sig til, med Understøttelse af det Kongelige Landhuusholdningselskab, i dets Lokale paa Prindsens Pallads, atter i Vinter een Gang ugentligen, at holde et offentligt Fredrag over almeeninteressante Gjenstande, Landoekonomien vedkommende, gesom han ogsaa fra først i Decbr. Maaned begynder et Foredrag, over Hestens Exterieur og dens praktiske Anvendelse. Nylig afdøde Stiftsprovst Jens Krarup var født 1783 i Veirum Præstegaard ved Holstebroe, hvor hans Fader var Sognepræst. Hans academiske Lobebane var betegnet af flere Mærkeligheder, han dimitteredes til Universitetet af sin egen Broder, og fik Caracteren: Laudabilis præcetris et qvidem egregie Medsamme Caracteer hædredes han til 2den Examen. Som 20-aarig Yngling tog han theologisk Attestats. 1809 blev han Adjunct ved Herlufsholms Skole. Professor Melchior, der som bekjendt, skal have være sparsom med sin Roes, nævner ham i sin Beskrivelse over Herlufsholm som en af denne Skoles dueligste og meest fortjente Lærere. 1815 kaldedes han til Sognepræst for Bedsted og Grurup Menighed i Thye. 1827 befordredes han til Sognepræst i Nyekjøbing. 1829 blev han residerende Cappellan ved Frue Kirke i Aalborg Aaret efter blev Sognepræst ved samme Kirke, og endelig 1833 Sognepræst for Budolphi Menighed sammesteds, og et halvt Aarstid derefter Stiftsprovst. Hans efterladte Enke er en Datter af forhenv. Sognepræst, Wibye ved Aarhuus, Hr. Wormslew. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Kjøbenhavns Børs den 29de Novbr. 1836. Cours. Hamborg, 2 M. - vista 200; Species 202; Specier solgtes til Mk. - s.; B. Disce to 5 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 175 a 175 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48. a 48 1/4 Rbs. Teen; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Renter) 92 a 92 1/2 Rbd. i Sedler.; (– a Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 a - Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Ved Tallotteriets 1143. Trækne i Kalvp. udkom: 54, 32, 51, 4, 70.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 20de December næstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Øster agger Strand afholdt offentlig Auction over et inddrevet Vrag af et Smakskib, som muelig kunde udsættes. Samme Dag bortsælges noget Tongværk, 1 Stk. Seil og 1 Baadanker, Lysthavende indbydes. Teglgaarden, den 7de Decbr. 1836. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
Formedelst anden Bestemmelse er underhaanden tilkjøbs en ny og god Vandmølle. Den er indrettet meget beqvemt, med 3 Qværne hvoriblandt een Pilleqværn, og har stedse Overflødighed af Vand og Søgning. Lysthavende ville behagentlig henvende sig til Dhrr. Kjøbmand Warberg i Aalborg, Kjøbmand Jversen i Hjørring, Vognmand Thomsen i Thisted og Snedkermester Peter Lykke i Løgstøer, der giver nærmere Oplysning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-10
En Stue til Gaden, et Kammer og et Kjøkken, ønskes til Leie, til førstkommende Maidag En Stue til Gaden, et Kammer og et Kjøkken, ønskes til Leie, til førstkommende Maidags Avis=Contoiret anviser den Søgende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-13
No 136. Ao. 1836. THISTID. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissemmisse, eller: Den nordtimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 13de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-13
Politione Nyheder. Spanien. Fra Biscaia har man denne Gang den Efterretning, at Carlisterne havde den 22de Novbr. foretaget en Storm mod Bilbao, men vare med stort Tab blevne slagne tilbage, en anden Storm under 24de havde havt et ligesaa uhældigt Udfald for dem, og de skulle have mistet deres Høistkommanderende General Egnja, andre sige at det kun er en Neven af ham. Den 27de havde General Espartero angrebet Villareal ved Saracaldo, men skal med Tab af Mandskab være bleven kastet tilbage, samme Dag skulle Carlisterne have indtaget Augustinerklosteret og 2 tilgrændsende Huse ved Bilbao. Den 28de havde Espartero forsøgt paa at indtage Broen, men var igjen bleven slaaet tilbage. Bilbao var den 29de bleven opfordret til at overgive sig, men havde tilbageviist Opfordringen. Ved Jndtagelsen af Augustiner=Klosteret, leed begge Partier betydelige Tab; da de Christinos ikke længere kunde beholde samme, stak de det i Brand; Carlisterne lod sammes Besætning, med Undtagelse af 20 Md. af Regimentet Truxillo springe over Klingen. Et fransk Blad melder at Desertion i den franske Fremmed=Legion, tager saaledes Overhaand, at der om 3 Maaneder ikke meere vil gives nogen dygtig Soldat i samme; dette foraarsages ved den slette Behandling fra den spanske Regjerings Side. Jfølge Telegraph-Depescher berettedes der, at Carlistanføreren Gommes befandt sig i Sjerra de Ronda, og Cabreiras og de øvrige Bander, der havde skilt sig fra ham, befandt sig ved Terruel og Daroca. Om de Bander, hvis Nærmelse havde foruroliget Hovedstaden, hører man intet, saa at man maae antage at der i det mindste i denne Henseende intet er at befrygte, J Malaga var Noligheden igjen fuldkommen tilveiebragt, og General Quiroga var bleven modtagen der, med megen Enthusiasme. Fra Careres skrives, at Gome, Bande ikke der havde huseret saa slemt, som man havde frygtet for, i de christiniske Eieres Huse havde de hævet et tvunget Laan paa 1000 a 1200 Realer, og havde udskrevet alle Heste, Æsler og Sadeltøi. Nationalgarden 1400 Md. var saa feig, at den var flygtet for Santiagos Baande paa 300 Md. De seneste Efterretninger fra Madrid af 26de Novbr. melde, at Hr. Rodrigues de Vera er bleven udnævnt til Krigsminister, og de Cortes have i en Forsamling af ovennævnte Dato eensstemmig erklæret Don Carlos og hans Descendentere for at have deres Ret til Thronen forbrudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-13
Frankerig. Jfølge en Depesche fra Toulon, ventede man at den franske Expeditions i Armee ville den 19de Octbr. være indmarscheret i Constantine. Den 14de var Expeditions Armeen kun rykket 14 Lieus frem mod Constantine, uden at støde paa Forhindringer, da Achmet Bey trak sig med sine Tropper tilbage for dem, og vil først holde Stand under Constantines Mure. Jøderne der ere fiendtligsindede mod Beyen, søge at stifte Uenighed i hans Hær, og forlede hans Tropper til Desertion, og daglig seer derfor Chefen for de franske Spa his Jussuf, Antallet af sine Tropper formeret ved Overløbere. J Algier var alting roligt Franskmændenes Fiende, den bekjendte Abdel Ka der havde trukket sig tilbage til den store Ørken, hvor han i en Afstand af nogle Dagmarscher fra Mascara, havde i Sinde at bygge en nye Stad. Pariser Blade af 2den Decbr. meddele Anklageacten mod 2de unge Mennesker: Oursel og Fontelle, hver 17 Aar gl., den Ene Uhrmager og den Anden Billedhuggersvend, som den 29de Julii bleve grebne i intenderet Kongemord, de havde udstødt Trudster mod Kongens Liv og vare forsynede med lange Dolke. Jfølge deres egen Bekjendelse, havde de lagt en formelig Plan til at myrde Kongen; dette skulle have fundet Sted ved Revuen over Nationalgarden. Kongen pleier i Almindelighed at være omringet af Folk paa venstre Side og i Ryggen, men den høire Side er frie, og derfra ville Oursel have kastet sig over ham, og boret ham Dolken i Underlivet. Fontelle skulle have staaet, en 100 Skridt fra den Anden, og hvis hiin havde feilet, skulle denne have anfaldet Kongen. Da de hørte at Kongen ikke engang ville være tilstæde ved Triumphbuens Jndvielse, havde den Eene besluttet at ombringe Hertugen af Orleans, der mødte i sin ophøiede Faders Sted. Oursel erklærede at Aarsagen til hans intenderede Forbrydelse var Antepathie mod det monarkiske Princip, og Planen at dræbe Kongen havde først udviklet sig efter at det Alibeandske Attentat var mislykkedes. J Tilfælde at det tiltænkte skjændige Mord var lykkedes, erklærede Deliquenten, at han tænkte at blive Kammertjener hos den første Consul. Fontelle afgav samme Forklaring som Oursel og tilføiede, at han ikke havde været enig med den Anden, men havde villet støde Kongen Dolken ind i Siden, Our sel derimod i Underlivet. Det er dog skrækkeliat to saadanne Børn, allerede i den Alder kunne lægge en saa forbryderigsk forsætlig Plan(Hb. N. Zeit.)J Hamburg var den 9de Decbr. Kornpriser, flaue, og Byg og Havre falden 2 a 3 Rdr. pr. Læst, Byg noteredes til 50 a 54 Rdr. og dansk Havre til 34 a 42 Rdr. Cour. pr. Læst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-12-13
Jndenlandsk. Efterat Berlingske Tidende til synderlig Opbyggelse havde fortalt, hvorlunde Sognefolkene i et Sogn i Jylland paa Reformationsfestens tredie Dag af egen fri Villie vare gaaede op til Alteret og havde oftet, forat vise deres Provst, hvor kjær de havde ham, commenterer Kbhvnsposten særdeles fornuftigt over samme Æmne og ønsker, at slige extraordinaire Offerdage ikke maae blive til almindelig Skik og Brug. Hvad der skeer i den ene Menighed - siger den - af virkelig Kjærlighed til Religionslæreren, det vil i den anden skee af Efterlignelseslyst, i den tredie efter Jnsinuation af Præstens Venner, i den fjerde for at han ikke skal finde sig krænket, naar Naboepræsten har faaet sligt Offer, i den femte maaskee af Frygt for ham o. s. v. o. s. v. Ogsaa lod det sig tænke, at Skolelærer og Kirkefanger lagde an paa at bringe Sligt istand, ihukommende det gamle Ordsprog, at naar det regner paa Præsten, saa drypper det paa Degnen ac En Committee af nogle af de meest anseete Kjøbmænd i Kiøbenhavn er i Begreb med at da ne sig, for, efter nærmere Overeenskomst med de Jnteresserede, hos den danske Regiering at indlede Sagen angaaende de danske Undersaatters Reclamationer hos En(Hp. Av.) geland fra Aaret 1807.