Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-30
En smuk Folkestamme beboer et rigt og skiønt Land men Bonden dyrker det ikke for sig selv. De fleste Jordbrugere i det Venetianske leie Jorden af Grund eieren paa visse Aar, færre paa Livstid. Venezianerne ere maaskee blandt de flittigste og virksomste af Jtaliens Jndbyggere, ligesom blandt de smukkeste Folk i dette Land. Skiønne, friske, fyldige Fruentimre, med livelige, talende Phystognomier, og sydlig Jld i det mørke Øie, seer man temmelig hyppigt ogsaa blandt Almuen i det Venetianske. Paa Veien fra Vicenza beholder man Biergene, der begynde med ubetydelige Høider i Egnen af Padug og strække sig indtil Verona, hvis Bierge igien slutte sig til de Tyrolske, bestandigen paa høire Side, men i temmelig Afstand fra Veien, imedens man til Venstre seer ud over den jævne, rige Slette. Man passerer nogle smaa Floder og adskillige store og vel byggede Landsbyer og Flekker, (hvoriblandt Montebello, bekiendt i den italienske Krigshistorie) og saaledes nærmer man sig den anseelige Adige (hvis Navn Tydskerne have forvandlet til Etsch) og det smukke Verona. Byen fortiener virkelig dette Tilnavn, baade ved sin Beliggenhed, der er en af de skiønneste, nogen Stad i Jtalien har, og ved sin Bygningsmaade. Den brede Adige flyder i adskillige Bugter igjennem Verona, der er anlagt paa begge Side af denne Strøm, ved Foden af hiin Biergkjæde, hvis nærmeste Høider ere grønne, dyrkede og beklædte med Skov, og hvis fiernere Grene, med det høie Monte Baldo, udspringe fra Alperne, som man seer hæve sig i Baggrunden. Stadens Beliggenhed tildeels paa en Bierg-Skraaning, og dens store Udstrækning, der med Forstæderne udgiør 6 Miglier, frembyder adskillige herlige Synspunkter og maleriske Udsigter. En saadan finder man for Ex. i Paladser Canossi, der ligger nærved Adige, og fra hvis Terrasse i Gaarden man overseer en Strækning af den smukke Flod, og paa hiin Side af denne og af Byen en Række af yndige, grønne og frugtbare - Bierghøider langs med Adige - en yderst venlig, livelig, mild og indtagende Egn, der fører Navnet la Campagnola. Nær ved til Venstre seer man Veronas ældste, lukkede og befæstede Bro over Adige, (Ponte di Castello vecchio) der fører til det gamle Slot, hvoraf et svært fiirkantet Taarn og flere Levninger ere tilovers. Østerrigerne have indrettet et Tøihuus i eller ved dette Slot, og derfor spærret Adgangen over Broen. Foruden denne er her tre andre Broer over Adige, alle gamle og udmærkede ved deres gode og solide Bygningsmaade. Af Veronas berømte murede Fæstningsværker, som tildeels vare et Værk af Architekten Sanmicheli i det 16de Aarhundrede, er ikke meget tilovers. J de Franskes Felttog mod Østerrigerne og Russerne 1799, sprængte de alle Bastioner og en Deel af Murene, hvoraf man dog endnu hist og her seer store Stykker. - Sanmicheli var for Verona, hvad Palladio var for Vicenza. Det bedste af nyere Architektur, man seer i Verona, skyldes ham. Paa Veien ud imod Mantua viser sig den af ham opførte Porta de Pallio, (der ogsaa kaldes Porta stupa, fordi den aldrig er bleven aabnet) som virkelig fortiener den lange Vei, man maa gaae for at komme derhen Skiøndt oventil ufuldendt, er det maaskee den smukkeste Port, nogen Stad i Jtalien, Rom ikke undtaget, har at fremvise. En ædel dorisk Architektur hersker i dens fem dobbelte Portaler, med en skiønt hvælvet Buegang, der løber imellem disse Paladserne Canossi, Pompei, Beviilacquiligeledes byggede af Sanmicheelt, høre til de smukkeste moderne Bygninger, jeg har seet i Jtalien. J den venezianske Rebublik har Architekturen under Sansovino, Sanmicheli og Palladio havt en blomstrende Periode, som maaskee ingen anden af de italienske Stater kan vise Mage til. J Vicenza, Palladios Fødeby, seer man hans skiønne Bygninger, blandt Mængden af ubetydelige Huse, ligesom Levninger fra den antike Tid. Men flere af disse prægtige Paladser, som Architekterne beundre og studere, see allerede yderst forfaldne ud, og staae tildeels øde. Det er heller ingen ringe Skade for Palladios Bygninger, at de alle ere opførte af Muursteen, og at han ikke byggede af Marmor eller Qvadre, der vilde givet hans Bygninger større Anseelse og Varighed. Hans eget Huus i Vicenza, en lille Bygning, tre Etager høi, kun tre Vinduesfag ud imod Gaden, med en Port i Midten, er vel ingen imponerende Pragtbygning, men et Mønster paa reen ziirlig Smag, og saa smukt, at de Gamle vel neppe have bygget deres Vaaningshuse i en bedre Stiil.