Berlingske Tidende, 1799-07-08
Foruden disse regner man til samme 5 portugisiske, 5 russiske a tyrkiske, 2 neapolitanske og 3 russiske Linieskibe, som sidste Torsdag afseilede fra Portsmouth, saa at den hele Summe paa samme er 71 Linieskibe. Breve for i Gaar melde fra Plymouth, at man giør der store Udrustninger til at angribe og Grund ødelægge den franske Eskadre i Bellisle, som efter Sigende skal have i Sinde at giøre en hemmelig Expedition. Sildigere Breve sige, at bemeldte Eskadre var allerede virkelig afseilet fra Plymouth. - Dreve fra Gibraltar af 14de Maji melde at Vinden har, siden Lord Vineen satte efter den franske Flaade, været bestandig gunstig, saa at man haabede, at han har naaet samme De spanske Kanonbaade forurolige ved Leilighed Besætningen i Gibraltar. En Skrivelse fra Krigskibet Stiftsure indeholder følgende Efterretning: J Slutningen af Marts kom mange Personer fra Tripolis til Spracus, hvilke berettede, at denne Stat har, efter Portens Forlangende, erklæret de Franske Krig; men at en Coureer var kort derefter kommen med Foræringer fra Buonaparte til Beyen, hvorpaa den franske Consul har nydt store Gunstbeviisninger; at et Forliig imellem Beyen af Algier og Buonaparte var ogsaa snart kommet istand, i Kraft af hvilket Beyen lovede den nye Prophet og hans Følge et sikkert Geleide igiennem det tripolitanske Gebet, og tillod ham fri Brug af sammes Havne, saavelsom at forsyne sig med alle Nødvendigheder. Hoftidenden for i Løverdags leverer en mærkværdig Depeche fra Sir Siedney Smith om hans allerede bekiendte Erobring af en fransk Flottaille af 7 Franske Kanonbaade, der var besat tilsammen med 34 Kanoner og 238. Mand, og som bekiendt bestemt fra Alexandrien til Jean i Acrels Beleiring. Sir Siedney Smith melder fra Skibet, Tiger ved Jean d'Acre den 20de Marts. Paa erholdet Efterretning fra Gezzar Pascha, at Buonapartes Armee var trængt ind i Provindsen Syrien, og nærmede sig Hovedstaden Arre, ilede jeg med endeel af min Eskadre til Undsætning. og ankom lykkelig 2 Dage for Fienden. J disse 2 Dage blev under Capitain Milers og Oberste Phelippeauers Veiledning gjorte mange Foranstaltninger til at sætte Staden i en bedre Forsvar Stand, og Synet af en brittisk Flaade syntes at opmuntre Pachaen og hans Tropper til et eftertrykkeligt Forsvar. Natten til den 17de opdagede vi Fiendens Avantgarde ved Foden af Bierget Carmel. Den leirede sig tæt ved Søen, da den der ingen Fare formodede, men blev snart af Karteskilden fra vore Baade tvunget til at tage den hurtigste Flugt. Det fiendtlige Hovedcorps lod nu den forrige Vei imellem Søen og Bierget Carmel uforsøgt, og trængte paa Veien fra Nazareth mod Jean d'Aere, hvorved det blev meget Harceleret af de samaritanske Araber, som ere de Franske meget fiendske, og ere bedre bevæbnede, end de i Egypten. Da de Franske besvarede vor Jld kun med Musketild, saa var det øiensynligt, at de ingen Kanoner havde, og ventede dem først til Søes med Skibe. Man følede alle Anstalter til at borttage dem, og opdagede den franske Fløtille, som bestod af 1 Corvette og 5 Kanonbaade, da den seilede omkring Bierget Carmel. Saasnart den blev os vaer søgte den at undflye; men mine Skibsfolks Hurtighed i at hidse Seil, for at sætte efter Fløtillen, var aa stor, at vi snart naaede den med vort Skyds, og tvang : Fartøier af samme til at stryge. Corvetten, hvorpaa Buonapartes private Eiendomme befandt sig undkom tilligemed 2 andre smaa Fartøier, saasom vi fornemmelig maatte passe paa at vore Priser bleve sikre, og derfor ikke torde giøre videre Jagt. Priserne vare ladte med det til Beskydelsen fornødne Artillerie, med Munition i hvilket var bestemt til d'Acres Beleiring, men nødvendig for os til denne Stads Forsvar. Man lagde strax Priserne tæt ved Staden for Anker, sendte Folk fra Skibene paa samme, og lod dem ufortøvet forurolige de fiendtlige Poster, hindre Anmarchen, og afskiære ham Tilførselen fra Kysterne af.