Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-07
Indenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende bestandige Taxationsmænds Udnævnelse, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, a. &c. Gjøre vitterligt: For at give Taxations=Forretningerne i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen en, overalt lige Jndretning, have Vi allernaadigst fundet for godt at befale følgende: §. I. J alle Distrikter udi Vore Hertugdommer Slesvig og Holsteen skal ansættes eedsvorne Taxationsmænd, hvis Forretning skal være at tarere de Ting, hvis Værdie behøver at taxeres, til Brug enten ved Retternes Afsigter, eller ved Executionen af disses Befalinger, eller ved andre forefaldende Afgjørelser. §. 2. J Amterne og Landskaberne skulle disse Taxationsmænd udnævnes af Over-Øvrighederne efler Landfogederne, saaledes at der enten ansættes to for hvert Sogn, eller og to, stre, sex, otte, indtil tolv for et heelt Herred, Amt eller Landskab; i Klosternes Distrikter, de adelige Godser og de octroyerede Konge skal af Øvrigheden beskikkes for hvert Kloster fire til ser, og for hvert Gods eller Koog to Taxationsmænd. I. 3. Det skal staae Godsernes og Kongernes Øvrigheder fri for, istedet for at udnævne egne Taxationsmænd for Godser, at betjene sig af de i Amterne og Landskaberne beskikkede Taxationsmænd. §. 4. Adelige Godsers Undergivne i Vort Hertugdom Slesvig, som henhøre under Amterges eller Landskabernes Jurisdiction, som og Eierne af de Cancelliegodser, som ikke have Jurisdiction, og be res Undergivne skulle betiene sig af de for Herredet og Amtet ansatte Texationsmænd. §. 5. Til Taxationsmænd maae ingen andre udnævnes, end de meest forstandige Huusfædre der ere almindelig bekiendte for Retskaffenhed og god Opførsel. Og skal blandt de for et Herred eller Landskab udnævnte Strationsmænd stedse være en Müter og en Tømmermand. §. 6. Naar de ere bleven ansatte som Taxations mænd, skulle de offentlig for Retten ved deres forporlige Eed forpligte sig til, ved forefaldende Taxationer og Udpantninger at undere de forekommende Ting efter bedste Skjønnende og paa Samvittighed uden Partiskhed eller Persons Anseelse, i Overeensstemmelse med de specielle Anordninger, som i et eller andet District maatte gielde i Henseende til Taxationer og Udpantninger. §. 7. For Taxationsmændenes Udnævnelse og Beedigelse skal erlægges de Gebyhrer, som ellers finde Sted for det Slags Forretninger. §. 8. J Almindelighed skulle Taxationsmændene ved deres Vurderinger rette samme efter den Værdie som Ting af lige Art og Beskaffenhed i samme Egn sædvanlig antages at have §. 9. Dersom der ved en Tings Vurdering skal tages Hensyn til særdeles Omstændigheder, da have Taxationsmændene at rette sig efter de Forskrifter, som i hvert saadant enkelt Tilfælde gives dem af Dommeren. §. 10. Dersom en Taxationsmand er paa nogen Maade deeltagende i det som skal taxeres, eller dersom hen er nogen af Parterne beslægtet i op eller nedstigende Linie, eller beslægtet med dem i første Grad af Sidelien eller besvogret med dem, da maae han ikke forrette Taxationen, men en anden af de nærmest værende Taxationsmænd skal hans Sted tiltræde Forretningen. I. 11. Ved Taxering af saadanne Ting, hvortil udfordres en særdeles Saakyndighed, saasom Kunst= eller Handels Kundskaber, eller Skjøn om Materialier og Haandværksarbeide, skal efter Ret ternes Eragtning i saadant enkelte Tilfælde een eller flere Kunstforstandige tiltræde Forretningen tilligemed de bestandige Taxationsmænd, saafremt disse ikke ansees selv at have den fornødne Jndsigt. §. 12. Det skal staae Parterne frit for, uden at vare bundne til at bruge de for Sognet beskikkede Taxationsmænd, at udsøge iblandt de for Herredet, Amtet eller Landskabet, eller de fire nærmest værende Godser beskikkede bestandige Taxationsmænd en eller efter Omstændighederne to, og at anmeldsaadant for Øvrigheden til Efterretning ved Møndenes Udmeldelse, og skal det i saa Fald ikke paaligge den Vedkommende at anføre Aarsagerne hvorfor han gaaer de bestandige Taxationsmænd forbi ogsaa skal det i enkelte Tilfælde f. Ex. ved Arvebelinger staae Overretterne frit for at vælge Taxantionsmændene. S. 13. J Almindelighed skal den vedkommende Embedsmand leede Taxationsforretningen og ført protskolen. J al Fald bør saadant skee, naar Forretningen er af store Vigtighed, saa og naar Umyndige ere interesserede i sammes Udfald. §. 14. Dersom Taxationsmændene ikke ere een ge om Taxationen, da gjør Stemme Meerheden Udslaget: Ere Meeningerne ligge deelte, da have Parterne at forene sig om Valget af en Opmand, som enten skal tages iblandt Distriktets Taxationsmænd, eller hvis Udnævnelse overlades Øvrigheden. 5. 15. Ved den af Parterne selv valgte Opmands Udsigende skal det i alle Maader have sit Forblivende, med mindre nogen af Parterne maatte være i Stand til at overbevise ham Uredelighed. §. 16. Finder derimod nogen af Porterne sig forurettet ved den af Pluraliteten iblandt Taxationsmændene, eller ved den af Øvrigheden 15. 14) beskikkede Opmands Udsigende, da staaer det dem frit for inden sex Uger efter Taxationens Bekjendtgjørelse, under Fortabelse af videre Paatale, et forlange af Øvrigheden en anden Taxation foretaget ved et lige Antal Taxationsmænd, som ved den første Taxation; og skal det derefter uforanderligen forblive ved denne sidste Taxation. §. 17. J saa Tilfælde (S. 16) skal dog den Part, som har forlangt den nye Taxation, erstatte den anden Part som har været tilfreds med den forrige Taxation alle de ved den følgende foraarsagede Omkostninger. §. 18. Saalænge indtil en nye Sporteltaxt, bliver paabuden, skal de bestandige Taxationsmænd for deres Arbeide nyde de samme Diætpenge og Reiscomkostninger som hidtil have været tillagte de hvergang udnævnte Taxationsmænd. §. 19. De som udnævne Taxationsmænd, have hvergang at gjøre Anmeldelse herom til vedkommende Overret. 6. 20. Alle Anordninger, Indretninger og Sædvaner angaaende Taxationsmænd i Vore Hertug, dømmer Slesvig og Holsteen eller enkelte Distrikter, skulle herved være ophævede og satte ud af Kraft, for saavidt de ere i Modsigelse med denne Vores Anordning. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.