Berlingske Tidende, 1778-04-24
Paris, den 9de April. Efterat man havde faaet at vide det Budskab, som Kongen af Engeland den 17de Martii sendte til begge Huuse i sit Parlement, og de Addresser, som disse i Følge deraf overgave, havde man h. da samme i Almindelighed vare forfattede i en usædvaubehagelig Tone, forventet pludselige den hidindtil har det Brittiske Ministe. Fiendtligheder. rium ladet sig nøye med Trudseler. - Jmidlertid da vor Nation anseer Krigen for uundgaaelig, saa udnævner man allerede forud de Officeerer, som skulle commandere de besluttede Feldtoge. Man troer at intet skulle være lettere, end fra Dynkirken af at iværksætte en Landgang paa de Engelske Kyster, som ligge lige over for, og man lader Græven af Herouville commandere denne Expedition. Græven af Estning, og hans Flode bestemmer man til Canada, for at understøtte Colonien Nye=Schotland i sit Oprør, som skal være villig til at træde i de 13 forenede Staters Forbund. - Den Franske og Schweitziske Garde=Revne, skal, som det heder, gaae før for sig, end den ellers pleyer, fordi en Deel af disse Regimenter maae begive sig til Flandern. Det Regiment, som har sit Navn af denne Provinz, marcherer fra Ryssel til Calais, og Regimentet af Rohan=Sønbise fra Bergen til Alenson. - Til Brest er sendt Ordre, endnu at udruste 5 Krigskibe. Saadan en Tildragelse, som man merker fra Cherbourg, kan nok give Anledning til Fiendtlighedernes Begyndelse. Man skriver, nemlig derfra, at en Engelsk Chalouppe, som havde angrebet et Americansk Skib, de laae noget fra Kysten, er derimod bleven anholdt af en Fransk Fregatte, og bragt til Port=Louis. Efteral Anseelse, skal den ligesom de andre i vore Havne anholdte Skibe, forblive der, indtil man faaer at vide, hvorledes Sagerne vil løbe af. - Det var virkelig blevet tilladt den Engelske Commissaii Dynkirken, da det blev anviist ham af vores Ministerio at hans Embeds=Forretninger hørte op, at forblive der med sin Familie, om det behagede ham. Men han er formodentlig bortreyst efter Ordres, som han har faaet fra London. - Siden den Tid har man fornummet, at det Engelske Hof har hindret de Franzoser, som befandtes i Engeland i deres Bortreyse. J forrige Tider har slig Behandling ikke være brugeConfoederations og vedvarende Forenings Artikler imellem Staterne af Nye Hamshire, Massachusets Bay, Rhode Jsland og ProvidencePlantationer, Connecticut, Nye Nork, NyeJersen, Penselvania, Delavare, Maryland, Virginia, Nord=Carolina, Syd=Carolina, og Georgia. 1ste Art. Disse confordererte Stater kalde sig: De foreenede Stater af America. 2den Art. Enhver Stat beholder sit Herredømme, sin Frihed og Uafhængighed, og al den Magt, Jurisdiction og Ret, som ikke, i Kraft af denne Conforderation udtrykkelig er bleven overdragen til de i Kongressen forsamlede føreenede Stater. 3die Art. Ommeldte Stater oprette hermed imellem hinanden et fast Venskabs Forbund, til deres fælles Forsvar, deres Friheds Sikkerhed og almindelige Velfærd, i det de forbinde sig til at assistere hinanden imod enhver Voldsomhed eller ethvert Angreb, som maatte vederfares dem i Almindelighed, eller i Særdeleshed i Henseende til Religion, OverHerredømme og Handel, eller under saadan Prætext. 4de Art. For at sætte det fælles Venskab og den fælles Communication imellem ommeldte Staters Jndbyggere i større Sikkerhed, skulle alle frie Jndbyggere af enhver enkelt Stat, Omløbere, Betlere og Misdædere undtagne, være berettigede til alle frie Borgeres Privilegier og Friheder, i disse forskiællige Stater, og nyde alle Rettigheder i Handel og Vandel, imod de Afgifters Erleggelse, som af de respective Jndbyggere selv maae svares; Dog skal enhver Forbryder, som er undløbet Straffen, og ladet sig indfinde i en af disse Stater, udleveres Gouverneuren, eller den respective Jurisdiction, hvorfra han er undløbet; og saaledes skal en hver Stat give den anden fuldkommen Troe og Love i Hensigtil dens Rets=Protocoll. 5te Art. Paa det de forenede Staters almindelige Jnteresse desbedre kunne handthæves, saa skal enhver Stat, paa den Maade, den got synes, udnævne Gesandtere, som hver første Mandag i November aarlig skulle forsamle sig i Congressen, og enhver Stat beholder Rettighed til, at kalde sine Gesandtere, eller en af dem paa en Tid af Aaret tilbage, og at sende andre i deres Sted for den øvrige Aarets=Tid. - Enhver Stat skal ikke have færre end 2, og ikke flere end Repræsentanter i Congressen. Jngen skal forblive Gesandt længere end i 3 Aar efter hinanden; ey heller skal nogen Gesandt kunne forvalte et Embede iblant de forenede Stater, hvorfor han eller en anden faaer Beholdning, Løn eller andre Fordeele. - Enhver Stat skal underholde sine egne Gesandtere, saa længe de agere som Repræsentantere ved Staternes Forsamlinger, eller, som Medlemmer i Staternes Commissioner. Tale eller Disputeer=Frihed i Kongressen, skal intet Collegio eller Sted uden for Kongressen drages i Tvivl, eller forhindres, og Congressens Medlemmer skulle i Regard af deres Person, saa længe den Tid varer, at de bivaane Kongressen, ikke kunne anholdes, eller arresteres, med min dre de skulde have gjort sig skyldige udi Forræderie, eller et Fredsbrud. 6te Art. Jngen Stat skal uden de i Congressen forsamlede Staters Samtykke udsende et Gesandtskab ey heller antage samme, eller indlade sig i et Forbund, Forliig eller Tractat med nogen Konge, Prinds eller Stat, ey heller skal nogen, som iblant de forenede Stater forvalter et offentligt Embede, eller nyder nogen Fordeel, nogensinde modtage Skiænk, Embede, Titel eller deslige, hvad Navn de end maatte have; ey heller skulle de i Kongressen force nede Stater eller nogen enkelt Stat, uddeele et AdelsBrev. - To eller flere Stater skulle ikke, uden de i Congressen forsamlede foreenede Staters Samtykke, oprette et Forbund, men i saa Fald noye angive Øyemeedet af saadan et Forbund, og Tiden, hvor længe det skal vare. - Jngen Stat skal giøre Jmposter eller Paalæg, som stride imod de Tractater, der ere oprettede imellem de i Kongressen forsamlede forenede Stater, og en Konge, Prinds eller nogen fremmed Stat, eller, som stride imod de Tractater, som Kongressen allerede har gjort med det Franske og Spanske Hof. - Jngen Stat skal i Freds=Tider holde flere KrigsSkibe, end som de i Kongressen forsamlede foreenede Stater, holde for nødvendigt til at forsvare saadan en Stat, eller dens Handel, ey heller i Freds=Tider holde flere Tropper paa Beene, end der udfordres til at besætte dens Forter, efter den af Kongressen givne Proportion. Derimod skal enhver Stat altid underholde en vel indrettet, disciplineret, og tilstrækkelig med Gevæhr og Uniform forsynet Militz, og bestandig i de offentlige Forraadshuse have et behørigt Antal at Kanoner, Telte, Gevæhrer, Skyts og Feldt=Equipage i Beredskab. Jngen Stat skal indlade sig i nogen Krig, uden Kongressens Samtykke, med mindre saadan en Stat virkelig skulde blive fiendtlig angrebet, eller den havde faaet tilforladelig Efterretning om, at et Jndiansk Folk havde besluttet at giøre et Jndfald, og Faren var saa stor, at man ikke kunde opsætte de Anstalter, som burde føyes derimod, saa længe indtil de i Kongressen forenede forsamlede Stater derom havde beraadslaget sig; ey heller skal en Stat give Tilladelse til at udruste Krigs= eller Kaper=Skibe, undtagen, efterat Krigen er bleven erklæret af de i Kongressen forsamlede foreenede Stater, med mindre saadan en Stat skulde blive fiendtlig angrebet af Søe=Røvere, i hvilket Fald Krigskibe skulde udrustes, og forblive i Søen saa længe Faren varer, eller, indtil de i Kongressen foreenede forsamlede Stater føye andre Anstalter. (Slutningen følger.)