Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1817-10-09
Adskilligt. Den besynderlige Proces imod det Menneske, som udgiver sig for Ludvig VII og som saadan gjør Paastand paa den franske Trone, gjør i Frankerig stor Opsigt. Denne Prætendent sidder i Fængselet i Rouen. Han ligner meget hin Prinds(der døde den 8 Juni 1795 i Fængselet) og er ligesaa gammel, som han vilde have været, dersom han havde levet. Hans bortødsler mange Penge og har derved skaffet sig mange Tilhængere i Bretagne og Normandiet. J Begyndelsen sad han som Fange paa et Slot paa Grændsen af begge disse Provindser, men da Bønderne gjorde gjentagne Forsøg paa at befrie ham, bragte Man ham til Rouen. Det synes at de meest anseete Jndvaanere i Vende, ja endog den største Deel af Præster og civile Embedsmænd der, have opmuntret ham, understøttet ham med Penge og havt den Hensigt, ved en gunstig Leilighed at sætte ham i Spidsen, af et Oprør, paa hvilket blev arbeidet i Bretagne. Bourbon Leblane, der har havt en Proces med den Kongelige Familie om hans Ret til at føre Navnet Bourbon, har opkastet sig til denne Prætendents Forsvar, fører hans Sag med en tillidsfuld Jver og har udgivet et besynderligt Skrivt, hvori han vidtløftigen fortæller, hvorledes Prindsen er sluppen ud af Fængselet og hvor han siden har levet. Ogsaa nævner han Beviserne, hvormed hans Client vil gotgjøre, at han virkelig er Ludvig den 17de; blandt disse ere visse Tegn paa hans Søsters, Hertuginden af Angoulemmes, Legeme, som han forlanger, at hun skal lade ham undersøge. Denne Bedragers virkelige Navn er Onvagd. En Hertuginde af M. sender ham maanedlig 50 Louisdorer. Man troer at vigt Fængsel vil blive hans Straf. Til de mangfoldige Projecter, som udhækkes i Paris, hører en Underviisnings-Tontine, som en Advokat tilbyder sig at oprette, hvori Enhver kan forsikre sine egne eller fremmede Børn Underviisning, lige fra deres Fødsel aft, mod at erlægge 1000 Fr. Har een ikke Raad til at kjøbe en heel Actie, saa kan flere slaae sig sammen, og Enhver faae, om det saa var 162 Delen af en Actie. Døer et Barn inden Underviisningen begynder, saa tilfalder Actiens Beløb de Overlevende. Disse faae da ikke allene Underviisning, men ovenikjøbet en aarlig Jndtægt i Penge, og kunne, om de leve længe, blive hovedrige Folk. Ti alle disse Actiebørns Opdragelse skal i Paris oprettes til gigantiske Jnstituter, og desuden en stor Mængde Provindsial-Jnstituter, at Børn, som f. Ex. fødes paa Pyrenæerne, ikke skulle have for lang Vei til Skole. Forfatteren har beregnet, at denne Tontine i det mindste aarlig maa give et reent Overskud af 10 Millioner Fr. Følgende er et Exempel paa den tyrkiske Justits: Nogle Dage efter en ny Paschas Ankomst til Salonich gik han forklædt omkring og undersøgde Vægt og Varer. En Jøde, hvis Vægt befandtes for let, fik paa Øieblikket 500 Stokskeprygl paa Fodsaalerne. En Bager, som nogle Dage efter gjorde sig skyldig i samme Forseelse, blev, med Hænderne bundne paa Ryggen, fastnaglet til en Pæl med et fingertykt Som gjennem Øret, saa høit, at han maatte staae paa Tæerne, for ikke at lade Øret istikken. Det blottede Bryst og hele Ansigtet vare desuden overstrøgne med Honningvand, saa at Fluer og Jnsekter satte sig derpaa i Tusindtal; Ansigtet var vendt imod de hede Soelstraaler, og allerede dette allene, uden at kunne røre sig et Haarsbred, var at ansee som Tortur. Blodet dryppede ned. 3 - Jeg hørte - siger Fortælleren (en reisende Schweitzer),de Omstaaende yttre: "Manden kunde prise sig lykkelig. Jeg tænkte mig alt det Mulige i hans Forfatning, og kunde, i snaglet til Pælen, halv stegt af Soelbranden og halv sønderreven af Fluer og Bræmser, kun finde et saare lille Grane Lykke. "Ja - gav Man mig til Forklaring - dersom Paschaen ikke var saa eyegod, saa laae allerede Hovedet for i hans Fødder. To andre Bagere maatte af samme Grund udstaae samme Straf, ligeledes en Tredie, fordi Brødet ikke var bagt nok og altsaa holdt mere i Vægt, end det vilde have holdt med behørig Bagning. Disse Folk forbleve saaledes fastnaglede indtil Solens Nedgang, og Vanen til dette Optrin 1. gjorde, at Tilskuerne vare meget faa og de Forbigaaende opholdt ne sig neppe et Øieblik i den Anledning. Hvilken paa faldende Kones trast - vedbliver Forf. - imellem denne hurtige og simple di Retspleie imod vores. Saa saare Bedrageriet er bleven opda- og get her, bøder Forbryderen paa Øieblikket derfor efter For c. tjeneste, (dog at mærke paa barbarisk Viis.) og derer, med er Visen ude. Hos Os beraadslaaer Man sig om alnellerede beviste Ting: bliver endelig den Skyldige arresteret, se, saa begynder Processen og med den Jntriquer, Rænker, Kneeb til og Puds uden Ende, forenede med Omkostninger uden Tal. a) Skibe, passerede Storebelt fra 28 Septbr. til 4 Octbr. ind Skipper.