JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Bourdeaux, den 2 Juli. Den 18de f. M. ankom hertil Skibet das Kronwerk, Capt. Joh. G. Tschech, hjemmehørende i Rendsborg, med Muursteen, Staver og ledige Oxehoveder, og den 20de f. M. Skibet Tre Enige, Capt. H. J. Jordt, hjemmehørende i Flensborg og kommende fra Calais, med Ballast. - Den 16de bortseilede die Fran Engel, Capt. J. Johansen, hjemmehørende i Frederichstadt og bestemt til Husum med en Ladning af Brændeviin og Eddike, og den 29de, Commerce, Capt. J. F. Levsen fra Tønningen, bestemt til St. Martin de Rbs med Ballast. - Følgende ere Priserne paa Brændeviin, (3 Hect. 80 Lit.) Armag 330 Fr.; Marmande 326; Pays 320. Cognac 425 Fr. Den Kongl. Svensk Pommerske Regjering i Stralsund har under den 1ste d. M. bekjendtgjort et Lods Reglement for de Skibe, som gaae østen om Øen Rügen, og hvilke for toge en Omvei om Stubber Sandbanken, men som nu kan gaae af en nærmere og sikkrere Vei norden om bemeldte Bank gjennem det saa kaldte Landdy. - Ved samme Leilighed ere alle Lodspengene i Svenske Pommern forhøiede 50 PC. uden Forskjel for hvad Nations Skibe de ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Ved en Lov af 22 Ventose Aar 11 var i Frankrig den indgaaende Told af friske, tørrede, saltede og røgede Fisk nedsat under Krigen til det Halve. Da nu denne Nationalfiskeriet skadelige Nedsættelse maa ophøre, siden Freden er sluttet, saa har Conseillet under 27de f. M. besluttet, at den gamle Afgift af 40 Franke for 100 Kilogranmor igien træder i Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Paa Llonds Caffehuus er det bekjendtgjort, at, da den svenske Regjering nu bruger mange af sine Kjøbmandsskibe til Transporter, saa er det fremmede Skibe tilladt, indtil Aarets Udgang, at udføre svenske Producter under de samme Betingelser, som er Tilfældet med de Svenske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
J Frankrig hersker de bedste Udsigter til en riig Hyst og Kornpriserne ere alt faldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Paven har erklæret Staden Livita-Verchia for Frihavn. Jkke for var Hamborg bleven frie og ElbBlocaden ophævet, da man der bestræbte sig forat sætte Banken paa samme Fod, som den havde været før, og hvorved den igjennem to Sekler havde været Foreningspunctet for en stor Deel af Europas og de øvrige Verdensdeles Vexel=Forretninger. - Det ansaaes nødvendigt, at afsondre det der var skeet fra det der skulde skee. Bank Directionen har derfor, da den igjen sattes i Besiddelse af Banken, sluttet de Regninger, der vare førte til den Tid da Banken tømtes, og har givet Jnterressenterne nye Conto for de Fonds, som de nyligen have indleveret i Sølvbarrer; hvilke skal næsten udgjøre den Sum, som Prindsen af Eckmahl lod udtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Jndtil den 24 Juni var ankommen til Petersborg og Cronstadt 215 Skibe. Barkerne med Tilførsel fra det indre af Landet, vare for det meste ankomne; men Vragningen af Hamp og Talg havde endnu ikke taget sin Begyndelse. Priserne paa disse Artikler synes at ville falde betydeligen, i Særdeleshed paa Hamp, som nu noteres af bedste Sort til 50 Rub. pr. Pud. Priserne paa udgaaende Varer ere følgende: Novgorosk tolv Band Hør 155 Rub., guul Lysetalg 183, hvid dito 162, Sæbetalg 165, Potaske 95 Rub. pr. Berkovitz eller 10 Pud, ordinair Jern 3 Rub.; bedre 4 Rub., Hampolie 7, Linolie 14 1/2, Huus blas 350, Jufter 52, Saalelæder 35, Svinebørster, 1 Sort 73, 2 Sort 26. Guul Vox 51, hvid dito 65, hvide Voxlys 78 Rub., alt pr. Pud. Seildug 45 a 70, Ravndug 38 a 40 pr. Stk. af 50 Arschin; Hvede 26, Hørfrø 23, Rugmeel 18 1/2 Rab. pr. Tschvert, raae Huder 21 Rub. Stk. Af indkomne Varer noteres Bomuld 50 Rub., Bomolie 27, Blyhvidt 16, Caffe 36 a 46, Cochenille 1700, Cancel 200 a 140, Kardemomme 300, Korender 22. Galædle 60, Jndigo 200 a 500, hvid Jngefær 45, søde Mandler 50 a 55, bittre dito 24, Peber 40, Risengryn 20, Raffinade 62 a 64, Melis 46 a 52, raa Sukker 30 a 46, Tin i Stænger 61 Rub., alt pr. Pud; Medoc Viin 250 a 500, hvid og Graves 300 a 475 Rub. pr. Oxehoved, Maderaviin 8 a 1500, Mallaga 500 a 1000, Porto 1000 a 1500 Ru bel pr. Pibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Engelland. Til de Londoner Kjøbmænd, har Jamaikaslaaden medbragt 700,000 Pund i Sølvdalere og Guld- og Sølvbarrer. – Endnu er den almindelige Opmærksomhed henvendt paa Lord Cochrane, og vil endnu længe blive det. J et af Underhusets sidste Møder foreslog Lord Edrington en Motion til en Adresse til Prinds-Regenten, for at bede ham, at formilde den Lord Cochrane tildømte Straf i Betragtning af hans Tjeneste. Motionen blev udsat til videre. Endskjøndt Lord Cochrane er udstødt af Underhuset som Repræsentant for Westminster, saa have dog de for Westminster Bælgende i en stor Forsamling raadslaaet om han ikke burde vælges paa ny. Den bekjendte Sir Francis Burdett holdt i denne Anledning en heftig Tale mod Ministrene, i hvilken han erklærede, at Lord Cochrane var uskyldig, at han var bleven uretfærdig forfulgt, og at han derfor fortjente at beskyttes og igjen at vælges af Westminsters Jndbyggere. Han gjorde Forslag til flere denne Sag angaaende Beslutninger. en af disse forpligter endog Staden Westminster sig til, at bære alle Omkostningerne ved Lord Cochranes nye Valg. Men hvad der herved gjør meest Opsigt er, at Lord Cochranes Fader, Lord Dundonald, har, i et i de engelske Aviser den 14 Juli trykt Brev, beskyldt sin Søn for, at han har anmasset sig Æren for Opfindelsen af de af ham i Basque=Raads brugte Jld=Kugler, uagtet de vare opfundne af Faderen; at han flere Gange voldelig er bleven mishandlet af sin Søn, og at endog hans Betjente voldelig have forbrudt sig imod ham; at han ofte havde advaret sin Søn for Hr. Cochrane Johnstone's slette Caracter, men kun derfor havde modtaget Utak og Mishandling. Herimod har Lord Cochrane den 18de Juli udgivet et Brev, i hvilket han erklærer sin Fader for afsindig, siger at alle dennes Klager ere ugrundede, og forsikkrer, at han i de sidste Aar havde understøttet sin Fader med 8000 Pund Sterling. (Lub. Av.)(Af Hamb. Corresp. Alt. Mark. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Østerrig. Det Wienske Publicum tager megen Andeel i den liden Prinds Napoleons Skjebne; hans Skjønhed og Livelighed roses meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Elba. Bonaparte er meget munter og arbeidsom, og en Mængde Kunstnere og Arbeidere forskrives til Øen. Nogle Bygninger nedrives for at skaffe ham et større og prægtigere Slot, end det han hidindtil beboede. Napoleon er meget venlig, giver ogsaa mange Penge ud. Der komme bestandig mange Engellændere fra den engelske Eskadre til Porto-Ferrajo, for at gjøre ham sin Opvartning; han modtager dem meget venligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Lübecker Anzeiger meddeler følgende, dateret Lübeck den 26 Juli. De nyeste Efterretninger, som vi have erholdet over Sverrig fra Norge, lyde intet mindre end fredeligen. De forbundne Magters Commissarier have i fuldkommen Overeensstemmelse med hinanden underhandlet siden den 12 Juli med Hs. Høihed Prinds Christian. Hovedformaalet for disse Underhandlinger var en Vaabenstilstand, saavel til Lands som til Vands, hvilken Commissarierne ogsaa vilde bevilge under den Betingelse, at tre norske Fæstninger overgaves til Sverrig. Prindsen udbad sig 14 Dage at betænke sig i til Stænderne vare sammenkaldte, men da Commissarierne ikke vilde bie saalænge, venter man dem om en kort Tid tilbage, og Haabet om et gunstigt Udfald af Sendelsen er forsvunden. General Anker er anden Gang gaaet til Engelland. Nye Deputerede afsendtes end videre dertil. Høsten lover i Norge at blive overflødig, dog ere Kornpriserne øieblikkeligen meget høie. Kronprindsen af Sverrig vilde den 12te opbryde til Hæren, og for det første begive sig til Øxebroe. Transporten af svenske Tropper og svenske Krigskibe varer ved til Gothenborg. Foruden Brigger og Fregatter vare til den 19de allerede 6 svenske Linieskibe tilligemed mange Transportskibe med Tropper gangne nord paa gjennem Sundet. End paastaaer man, at i Tilfælde af en Krig, Norge fornemmeligen fra Søsiden ved Landgange paa forskjellige Puncter vil vorde angreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
London, d. 19 Juli. Skatkammerkantzleren, har i Overhuset foreslaaet at bevilge de ved Krigen ulykkelige Jndvaanere i Tydskland 100,000 Pd. Sterling, der og blev antaget. Huset vedtog endvidere at bevilge en Sum af 100,000 Pd. St. for fattige Geistlige, som et Tilskud til Dronning Annas Gave. Endelig bevilgede ogsaa Underhuset endnu 100,000 Pd. St. for de overordentlige Udgivter ved Civillisten i Aaret 1814. Endvidere 90,000 Pd. St. for Militair=Canalen i Jrland o. s. v. - Den 14 Julii havde Hr. Edmund Bourke, Hs. Maj. Kongen af Danmark overordentlige Gesandt, sin høitidelige Tiltrædelses audients hos Dronningen. Prindsregenten har udnævnt Hr. Charles Mellis, Esg., til Agent og Consul ved den Nedersachsiske Kreds og de friStæder, Hamborg, Lübeck og Bremen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Leipzig, d. 17 Juli. J Gaar havde vor Stad den høie Lykke at see Hs. Maj. Keiseren, over alle Russer, Alexander den Velsignede, inden sine Mure. Ubekjendt kom Hs. Keis. Majestæt hertil, men aldrig saasnart blev det bekjendt, førend ogsaa alle ilede til for at see og hilse paa hele Verdens Befrier og Fredstifter. Om Aftenen var Staden illumineret. J Gaar var stor Revne, hvorefter Hs. Majestæt tiltraadte Reisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Petersborg, d. 6 Juli. Til Hs. Maj. Keiser Alexanders Tilbagekomst gjøres store Tilberedelser. En herlig Triumphbue med skjønne Søiler, og passende Sindbilleder bygges ved Petershoff, for siden i Granit at udhugges til Efterverdenens Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Om Forholdene i det Jndre af Schweitz ere Rygterne meget foruroligende. Regjeringen i Bern skal have sammentrukken et betydeligt Corps Militser (Landeværn) paa Grændserne af Canton Argau, hvor Bern endnu har mange Venner, og true samme med at falde ind deri. Fra den anden Side skulle i Nabocantonerne mange Officierer og meget ungt Mandskab holde sig rede til at drage Regjeringen i Argau til Hielp, dersom det skulde komme til Fiendtligheder. Cantonerne Zürich, Argau, Waadt og Glarus have tiltraadt Forbundsforeningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Den Franske Statsgield, som skal, efter Hamborger Correspondent No. 38 for dette Aar beløbe sig til een Milliard, sexhundrede og fyrretyve Millioner, firehundrede og ni og trediesindstyve Ty sinde Franker, udgjør omtrent lige saa meget danske Rigsbankdalere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste kilderie af K. jøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Hos Raskas Fa Ellevte Aargang. No. 62. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 August 1814. Ved Aarhundredets Begyndelse. Efter Shiller.) Ædle Ven, hvor aabner sig for Freden, hvor for Frihed sig et roeligt Hjem, Blodbestænkt Aarhundredet foer heden; Klodbestænkt det nye tæder frem Løst er Baandet om Europas Lande, og de gamle Skikkelser forgaae; Nil og Rhin, selv Oceanets Vande Krigens Brand at skandse et formaae. Tvende Folk, hinanden lig i Vælde gribe efter Sceptret paa vor Jord, og fra Zahras Sand til Nordens Fielde raser Kampens Gud med Brand og Mord. Guld at yde dem den Svage haster; og, som Brennus i hin Rommerfærd, paa Retfærdighedens Vægtskaal kaster Franken stolt sit tunge Kaabersværd. Sine Flaader strækker stolten Britte, Som to Kjæmpearme mod ham ud og dit Rige, frie Amphitritte. Aabnes kun og lukkes paa hans Bud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Til Sydpolens ubekjendte Stjerner, gaaer hans Vei, ja selv til Nordens JsLande, som et end løst Hav bortfjerner, finder han, kun er et Paradis. Ak, forgiæves søges, aldrig findes dette skjønne, lykkelige Sted! hvor om gylden Friehed Krandse vindes, hvor det skjønne boer i evig Fred. Stort er Jordens Omfang; Bølger bade Kyster der, hvor Cooker selv ej kommen paa denne grændsesløse Flade er for til Lyksalige et Rum. Dyd og Pligt for Herskesyge rømme, Retfærd bøier sig for Guldets Klang; Friehed findes kun i vore Drømme, og det Skjønne blomstrer kun i Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-30
Schaldemose.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Liv og Død. Tiden, rinder; Trinde Kinder, Ungdom svinder; Selv dens Minder. Brat forgaae. J Dal Vaarvinde. Os kjøle linde; Paa høie Tinde Stormhære binde Bjerget luftig Krands Paa Jorden i Blinde Vi rave, ei finde Maalet, vi vinde. Ak kun en Hinde Af Saligheds Frugt. Hvilket mon dig blinder, Hvad gav dig Øiebinder, Hvad er dig vel til Hinder, Klotho andinder, Lachesis spinder, Og omtvinder. Jo Livets Traad! Hvor blev det muntre Sind Ret som den hvide Hind Snelt det bortstøi. Dog, naar Ven vi mindes, Eller kjer Venindes Tro, og søde Qvindes. Elskov; da er Pindes Verden Himmerig. Lad Tider lidet Lad Kinder blegne! Lad Ungdom segne, Med barske Qvide, J favre Vaar! Lad Vinde lyde! Lad Storme bruse! Lad Modgangs Sluse. Din Ro ei bryde; Men staae kun fast, Fra Hjemmet vide Vi skilte ere: Men Aanden bære De Engle blide Derop i Dødens Stund, J. C. C. Hiort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
En Anmærkning om Redactionen af Mannedsskriftet Athene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
(Jndsendt.)¬ Hr. Justitsraad Baggesen synes paa flere St. der i sine nyeste Skrifter at pege paa, at hoBibliotheksecretair Molbech ei er retmæssig udgiver af Maanedsskriftet Athene. Endskjøndt ma vel, hvis dette virkeligen skulde være Tilfælde, havde Grund til at vente, at de forrige Bestyrnhavde offentligen erklæret sig imod en saadan Amasseelse, eller og at det her var gaaet saalede som da den eene tydske Allgemeine Litteraturzeitun. deeltes i tvende, den jenaske og halleske, at me nemlig havde faaet to Athener istedet for een; vilde det maaskee alligevel ei være et utaknemmeligt Arbeid om Nogen efter den naturlige og de borgerlige Rets Principer vilde undersøge, hvi vidt en Forlægger, naar Bestyrerne af et paa han Forlag hidtil udkommet periodisk Værk, et mu ville befatte sig med Udgivelsen deraf, og ei heller have overdraget den til nogen anden, da er berettiget til, selv at vælge en nye Redacteur, om den forrige Bestyrelse endog ikke derom adspurgtes, og om endeligen den af Forlæggeren valgte Redacteur med Rette for Modtagelsen af Valget kan bebreides. Det maae vel tilføies, at Jndsenderen hermed aldeles ikke paastaaer, at dette er Tilfældet med Athene. Han har tvertimod hørt, at de forrige Bestyrere ere iforveien, uden at protestere derimod, blevne underrettede om den med Udgivelsen foregaaede Forandring; men da denne Sag dog engang er offentligen bragt paa Bane, saa synes en Undersøgelse sine fra & studio) af den fremsatte Opgave dog at kunne love noget videnskabeligt Udbytte af en Strid, der ellers efterhaanden synes at tage en heel uvidenskabelig Vending.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Dansk Mynt-Anekdot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
(Udag: Journal for Politik &c., af Dr. Odin Wolff, Juni Heftet 1814.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
J Surinam und seine Bewohner, von Kunitz (Erfurt 1805) paa. 125, berettes: Mangelen paa klingende Mynt er saa stor i Surinam, at vare ikke nogle Danske 12 Skillingstykter (som dog kun have fem Styvers Værdie i Landet) satte i Omløb i Colonien, vilde man ikke engang vide Noget af Sølvpenge, end sige af Guld. Hvilke Danske Tolvskillinger ere disse, og hvorledes ere de komne til Surinam,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under den 30 Juli d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under Gaars Dato, allernaadigst at resolvere: "At Sølvværdiens Bestemmelse til 1ste August d. A. maae, i Betragtning af de særdeles Conjuncturer med Hensyn til Norge, udsættes, og at den nu værende Sølvværdie skal tages til Følge, saalænge indtil en nye bestemmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Ved det hæftige Tordenveir, som sidste Løverdags Morges Kl. imellem 4 og 5 hørtes her saa rædsomt i Kjøbenhavn, indtraf det ulykkelige Tilfælde, at Lynilden antændte den østre Fløi af Bager Olsens Gaard ved Lyngbye, hvorved denne, at muelig anvendt Umage uagtet med gode Sprøiter, og Brandredskaber, gik op i Luerne. Denne virksomme og agtede Mand er saa meget mere at beklage, som han i sin Hustroe kort i Forveien har mistet en kjer og troe Ledsagerinde paa Livets Bane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Mariboe, den 29 Juli. J Dag blev her i Mariboe i Overværelse af en stor Mængde Tilskuere foretaget den sædvanlige Stutterie=Besigtigelse. 14 Hingster forevistes. Begge de udsatte Priisbelønninger bleve vundne og uddeelte, nemlig den første til Sognefoged Klinge i Vester Nordlunde, under Sæbyeholms Gods, paa 100 Rbdlr. S. V. - 1125 Rdlr. D. C., den anden til Gaardmand Jens Knudsen paa Øen Lang, under Grevskabet Christianssæde, paa 40 Rbdlr. S. V. 450 Rdlr. D. C. Desforuden lod Hans Excell. Geheime-Statsminister Grev Reventlou, forevise for Commissionen en saare skjøn og fortrinlig god mørkebrun Hingst, Sturza kaldet, der nedstammer fra en Moldauisk vild Race, og som i det løbende Aar havde bedækket 28 Hopper, hvorved Hesteracen paa Grevskabet anseelig er bleven forbedret. – J den selvsamme Sandhøi ved Nørreballe, hvor Steenkrukken blev funden med et lidet Barn udi, skal tillige være funden en stor Ring, som formenes at være af Guld, hvorom nærmere og omstændeligere Efterretning forventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
- En liden Griis, som for 4re Uger siden her i Mariboe kostede fra 24 til 30 Rd., kan nu kjøbes for 8 til 10 Rd., et Par Ænder for 4 Rd., er Pd. Herregaards Smør for 3 Rd., en Malkeko for 200 til 250 Rd. (tilforn 56 – ja 700 Rd.),
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
en Tønde Hvede betales her med 707580 Rd.; alt i D. C. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Aalborg, den 29 Juli. Ved den i Søndags i Buddolphi Kirke til Høimesse holdte Mindetale over høistsalig Kong Christian den Syvende, opførtes Sørgemusik; desuden havde Kirkens Værge, den patriotiske Hr. Kattuntrykker og Dannebrogsmand Schiellerup, for at forhøie Festen, paa det smagfuldeste ladet Kirken udpynte, ved at lade Lysene brænde saavel i Lysekronerne som paa Alteret og Prædikestolen, der var omvundet af Guirlander og sort Flor, og paa Alteret var anbragt den høistsalige Konges Chiffte, omvundet med en Egekrands i Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Viborg, den 27 Juli. J flere danske Aviser anføres det nu, at det ligesaa billigt, som de om Manden læste Vers, burde bringes til Publicums Kundskab, at Hr. Agent Buchwaldt i Viborg, som en Mand, der ved lykkelig Handel har erhvervet sig Rigdom og tillige er godgjørende, har foræret 10,000 Rdlr. D. C. til Raadhusets Reparation i Viborg." Samlerens Udgiver bør ved denne Leilighed ikke lade nanmærket, at Hr. Agenten gjorde Byen denne sjeldne Foræring Førend Hs. Maj. benaadede ham med Caracteer; men, da han ved andre Leiligheder har undslaaet sig for at nævnes offentlig, som Byens Fattiges Velgjører; saa ønskede Mandens Delicatesse heller ikke ved denne Leilighed at nytte Avisens Basune, for at faae overalt kundgjort, hvad man her i Byen vel vidste, men som Udgiveren nu og bør meddele sine Læsere, efterat have tilføiet Grunden for hans Taushed derom til denne, som det synes, beleilige Stund. - Kornpriserne staae nu meget lavere, end forhen, et Beviis for, at Forraaden er større end sædvanlig paa denne Aarstid. – Fiskeriet i Limfjorden er aldeles ophørt, naar man undtager Aal, som ere overdrevne dyre. Kjødet er allene det, som holder sig i høi Priis bestandig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
(Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
For Cancelliet er andraget, at en i Aaret 1809 afdød Embedmand, i Følge en i hans Boe funden Regning, efterlod sig en Fordring paa en Kjøbmand, stor 3802 Rdlr. 2 Mk. 16 s. for gjorte Forskud og Laan, hvilken Sum Debitor under forskjellige Paaskud undslog sig for at betale Creditors efterladte Enke, saa at Sagen henstod indtil der i Septbr. 1811 blev sluttet Forliig imellem dem, i hvis Følge Debitor skulde afdrage Gjælden med 150 Rdlr. aarligt, hvorimod han fritoges for at svare Renter af Samme, ligesom Creditrix og Arvinger frafaldt alt videre Krav i Tilfælde at en af Parterne døde, før hele Kapitalen var afbetalt. Da Debitor nu har nægtet sit Samtykke til dette Documents Omskrivning til Rigsbankpenge, have Vedkommende forespurgt: 1) om denne Gjæld bør behandles efter Forordningen af 5te Jan. 1813 I. 31 eller efter §. 23 omskrives til Rigsbankpen. ge; 2) om Gjældens Ælde i sidste Fald bør regnes efter Regningens Datum den 14de Octbr. 1808 eller efter det afsluttede Forligs Datum den 6te Septbr. 1811; 3) om ikke den aarlige Afbetaling uagtet Forords. J. 26 kan paastaaes i nærværende Tilfælde i Betragtning af de store Fordele, som ved Forliget tilstodes Debitor, og 4) hvis den aarlige Betaling bør vedblive, hvorledes da Sammes Beløb 150 Rdlr. nu vil blive at erlægge Rigsbankpenge. Collegiet har derpaa svaret: qvoad Imum, at, hvis det afsluttede Forlig, som det af Udtrykket "Documentets Omskrivning maa sluttes, er forfattet skriftligt, er det efter Cancelliets Skjønnende klart, at allerhøistbemældte Forords. §. 23. derpaa er anvendelig; qvod 2dum, at, da Gjælden oprindeligviis kun var Regningskrav, der el gav Ret til at fordre Betaling efter Omskrivnings forholdet (ved Forords. §. 31) kan vel alene Forligets Datum komme i Betragtning; Qvoad 3tum, at Forords. §. 26 og §. 32 ei kunne blive anvendelige formedelst de omhandlede Vilkaar, der mod maa Cancelliet bemærke, at der bør erlægges Renter efter Forords. §. 26 af de Summer, de ifølge Foreningen skulde have været betalte, men som ifølge Forordningens Bud fremdeles crediteres, og qvaad atum, at dette Spørgsmaal efter de under No. 3 Yttrede vil bortfalde, hvorhos bemærkes, at Creditrix kunde ifølge Forords. J. 24 confr. Placat af 10de August f. A. S. 6, 13 og 14 valgt at lade dem enkelte Terminer udbetale i D. C. eller Rigsbankpenge N. V. efter Jndløsningsforholdet 1 for 6, men at dette Valg nu, dedet i allerhøistbemældte Forords. §. 28 foreskrevne Halvaar er udløbet, maa bortfalde. J Øvrigt vildet afhænge af Vedkommende at lade disse Qvarstioner afgjøre ved Domstolene, saafremt de ei anderledes kunne forenes. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Altona, den 18de Juli. Det er her bekjendtgjort at et spansk Skib, den hellige Georg kaldet kommende fra Smyrna, krydser omkring i Nordsøen, og at Pesten skal herske derpaa, hvorfor det ogsaa allerede er bleven viist tilbage fra adskillige hollandske og andre Havne i Nordsøen. Denne Efterretning er strax ved Jilbud sendt til Overretten i Glückstadt. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Torsdagen den 4de August høitideligholde Universitetets Sørgefest til Hs. Durchl. Hertug Frederik Christians Minde i Trinitatis Kirke, Kl. 12 Formiddag. Rector Magnisicus, Professor P.C. Müller, holder en latinsk Tale, for og efter hvilken afsynges en Cantate, ledsaget af Jnstrumentalmusik, begge Deele udføres af de Studeren. de. J Kirken indlades ingen uden fortklædt eller i Uniform med Sørgestor. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-02
Kjøbenhavns Børs den 2den August. Cours. Hamb. 2 M. 558 1/2, a vista 566 1/2. London 2 M. 22 1/2 Rbd. Spec. 560. - Specier, solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev givet 682 pr. 100.