Berlingske Tidende, 1835-12-02
London, den 24de November. – Børsen her er i bestandig Bevægelse, med hver Time, venter man den spanske Trontale, og dog synes man endnu ikke ret at vide, naar eller om der overalt skal holdes eller er blevet holdt nogen saadan Tale. Og endelig, med Hensyn til det americanske Spørgsmaal gaaer det heller ikke stort bedre. – De nyeste Efterretninger fra NyYork naae til den 4de November. Correspondent-Artiklerne lyde meget forskjelligt, nogle krigeriskt, andre ikke; en af dem fortæller, at en Person havde nylig underholdt sig med de forenede Staters Præsident om det franske Anliggende og anbefalet ham, at foreslaae en Act til Ophævelse af Samfærslen eller i det ringeste Fordoblingen af franske Varers Told; men ærgerlig havde Præsidenten raabt: Jeg vil ingen Toldkrig have Jngen Toldkrig! – og af denne Yttring mener Brevskriveren da at kunne drage den Slutning, at Præsidenten meget meer vil have en virkelig Krig skjøndt man dog med lige saamegen Føje kunde slutte deraf, at han slet ingen Krig vil have. Heller ikke af de nordarmericanske Blade kan man faae noget bestemt Resultat ud. Times siger i saa Henseende, at hine Blades Angivelser over de mellemværende Spørgsmaal ere saa saa, og disse saa saa modsigende, at man derfra ingenlunde kan slutte, hverken til den offentlige Menings Standpunkt, eller til den udøvende Magts Hensigter. Courier derimod vil i Journalerne finde tydelige Tegn paa, at Præsidenten, langt fra at gjøre Frankerig Concessioner, meget meer vil i sit Budskab til Congressen føre et saadant Sprog, at en Kamp med Frankerig deraf lettelig kunde opstaae. – Her i London er den intet egentligt Nyt. Bladenes Hoved-Artikler dreie sig endnu bestandig om den ublodige Pennekrig mellem Hr. O'Connell og Hr. Raphael og om den ligesaa ublodige Duel mellem de Herrer Roebuck og Black. Som forhen omtalt, have disse tvende Herrer været ude at slaaes paa Pistoler, have begge skudt paa men uden at treffe hinanden. Nu spørger man, hvo af dem har opført sig ærefuldest, hvo slettest, Og om dette Spørgsmaal meddele Bladene alenlange Artikler og Afhandlinger. Den O'Connellske Strid har iøvrigt vundet noget i Jnteresse derved, at Sir Francis Burdet, det bekjendte Parlaments-Medlem for Westminster, har blandet sig i Sagen. Han har nemlig stilet et langt Brev til Medlemmerne af den parlamentariske Club hos Brooks, i hvilket han paastaaer, at O'Connell har i sine Taler i Manchester og Glasgow, og derpaa i sine Breve mod Hr. Raphael ført et Sprog, og det mod Medlemmerne af Brooks's Club, som det ingenlunde sømmer sig for en Gentleman eller foret Medlem af denne Club, og at han derfor burde udelukkes afdenne sidste. Man begriber imidlertid ikke, hvorledes denne forhenværende Anfører for det liberale Parti paa engang er blevet saa opbragt paa O'Connell. Denne sidste har i DublinerPilot svaret med et Brev, der har Ræb og Kløer. Morning Chronicle taler med den dybeste Ærefrygt om Sir Francis Burdett, med Hensyn til hans forrige Hæder, men beklager, at han har overlevet den og i den senere Tid er sjunket ned til et politisk Rul, saa at man vel ikke kan lægge synderlig Vægt paa hans Skrivelse. Jntet veemodigere Syn kan man see – raaber Chronicle – end Vraget af en stor Aand!