Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-02
Udenlandske Efterretninger. Fra Frankerige har man atter modtaget følgende nye Depescher om de spanske Anliggender. "Bayonne den 24de Mai, Kl. 12 1/2. Don Carlos var den 21de i Castiliscar; man vidste ikke, hvorhen han vilde. Et temmeligt stærkt Corps af Linietropper og Nationalgardere marscherede d. 20, fra Zaragosa til Huesca. Den samme Dag rykkede den christinske General Buerens med Batailloner og 600 Mand Cavallerie ind i Tudela. Jrribarren var den 21de i Tauste, dækkede Zaragoza, og stod saaledes, at han kunde naae den carlistiske Expediton i Sletterne imellem Erca, Tauarte og Zuerra. Bevægelserne synes at være godt combinerede." "Perpignan den 23de om Aftenen. Den 14de besatte Carlisterne Landsbyerne i Omegnen af Valencia, hvis Nationalgardere havde vægret sig ved at marschere ud; Bande Chefen Serrader var i Ferica, Cabrera og Forcadel i Bjergene ved Cenia. Den 8de beredede General Oraa sig til at marschere imod Cantovieia. Den 18de var Barcellona rolig, og Tarragona atter vend tilbage til Lydighed. Baron de Meer var i Retningen imod Calaf. General Pasta er atter udnævnt til anden Commanderende i Catalonien. Regentinden havde takket den brittiske Flotille for dens Bistand den 4de ved Opstanden i Barcellona." Det Øvrige af Depeschen var af mindre Betydning. Videre berettes fra Paris, at Telegraphen fra Metz havde den 25de anmeldt Hertugen af Orleans Forlovedes Ankomst til samme Stad. Den næste Dag forkyndte Telegraphen, at Prindsessen havde sovet vel, at en Serenade, som Staden Metz havde opført for hende, var det Eneste, som havde kunnet forstyrre hendes Søvn; at hun fra Balconen paa hendes Hotel havde seet paa Garnisonens Forbidesileren; at hun havde spiist Frokost Kl. 10 1/2, for om Middagen at afgaae til Verdun, og at Enthusiasmen var grændsesløs. – J Anledning af de Ceremonier, som skulle iagttages ved Copulationen i Fontainebleau, ere endnu nogle Vanskeligheder at bilægge. Fornemmelig skal Dupin, der som Præsident for de Deputeredes Kammer skal bivaane samme, have vægret sig ved at lade sig iføre en blaaKaabe efter Pairs-Costummet, paa Grund af, at han i den vilde tage sig uendelig latterlig ud. Da Montalivet og Bondy vilde overtale ham, skal han have viist paa sine med Som beslagne Skoe, og have sagt: "Til den spanske Kaabe høre nødvendigviis Skoe af Atlas, og vilde jeg tage dem paa, da vilde Bønderne, mine Ligemænd, aldrig tilgive mig det. Sukker=Debatten holder forresten de Deputeredes Kammer saaledes i Aande, at man paastaaer ikke at kunne erindre sig nogen Parlaments-Forhandling, hvorved der er blevet fortæret saameget Sukkervand, som just ved denne. Efter megen Ventilation har Kammeret endelig besluttet med 175 Stemmer imod 152: "At de indenlandske Sukkere skulde betale en Afgift." Under en stormfuld Bevægelse af Kammeret, der var deelt imellem Fjender og Venner af Runkelroe=Fabricationen, blev det videre afgjort, at Sagen skulde fremdeles henvises til en Commission, som kunde bestemme eller afgive Erklæring om, hvorledes denne Afgift skulde hæves, og hvormeget den skulde udgjøre. Denne Erklæring er den 26de bleven afgivet af Commissionen, endskjøndt Dumon, som afgav den, tillige bevidnede, at Commissionen, havde ilet saameget med den, at den derfor afslog at ville staae til Ansvar for de af den tagne Forhold. regler. Dens Propositioner gaae ud paa, at en Afgift paa de i Handelen bragte indenlandske Sukkere, vilde være mindst trykkende af alle anvendte Midler, omendskjøndt det fornødne Opsyn med Handelen hermed vilde foraarsage endeel Uleilighed. Afgiftens Størrelse maatte ogsaa rette sig efter Størrelsen af Reductionen af Jndførsels-Tolden paa Colonial=Sukkeret.