JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Portugal. The Times Lissaboner Correspondent, som benytter enhver Leilighed til at yttre sit Mishag med det nærværende Ministerium, fortæller blandt Andet, at Finantsministeren Hr. Campos nyligen havde vakt stor Forargelse hos Dronningen ved at indfinde sig til en høitidelig Ordens fest i sine almindelige Klæder, som han ellers pleier at bære paa Børsen, og at Hendes Majestæt kun med Møie havde ladet sig formilde ved den rigtignok besynderlige Undskyldning af en af Ministerens Collegaer, at Hr. Campos kun havde valgt denne Paaklædning, for at bevise sine Fjender, som fornemmeligen havde søgt at opvække Tvivl om hans demokratiske Sindelag, at han vovede at trodse Hoffet, endog med Hensyn til Etiketten. - Den 14de f. M. afgik en Paketbaad til England med nye Jnstructioner for Grev Lavradio, der som bekjendt leder Forhandlingerne og Dronningens Formæling. Den overbringer tillige portugisiske Ordener og Foræringer af 1,100 Pd. St. Værdi, til Prindsen af Coburg, saafremt Ægtepagten virkeligen bliver afsluttet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
England. J en Tale, som Præsten Phelan nyligen holdt for en Forsamling af liberale Grundbesiddere og Forpagtere, der i hundredviis fordrives fra deres Besiddelser af de irske Grundeiere af Torrypartiet, fremhæver han ved et Exempel den oprørende Maade, paa hvilken disse behandle hine Ulykkelige. En saadan fordreven Familie, siger han blandt andet, erholdt Tilladelse af en Forpagter at opbygge sig en Hytte paa hans Jorder, indtil Forsynet anviste den en anden Bopæl, og da Godseieren fik Kundskab herom, gjorde han Forpagteren de bittreste Bebreidelser, fordi han havde vovet at vanzire hans Eiendom, og da Forpagteren spurgte, hvoraf Familiens Lemmer da skulde leve, naar Jngen antog sig dem, svarede Gods eierens Forvalter. Hvad F. kommer det mig ved, kan de ikke opæde hinanden?" Til slige bløde Hjerter har den britiske Legislatur anbetroet den Fattiges Skjæbne. Taleren skildrer dernæst med frygtelige Træk de Lidelser, saamange Elendige have maattet gjennemgaae. Alene i hans Sogn ere i de sidste Aar 219 Familier, bestaaende af 1381 Personer, bortviiste, af hvilke en stor Deel tidligere sauk i Graven under Byrden af deres Gienvordigheder. Flere Tilfælde, siger han, ere mig bekjendte, hvori en heel talrig Familie har maattet behjælpe sig med et eneste Værelse, nogle Qvadrat for stort. Jøvrigt kan jeg forsikkre, at Døds-Tilfælde forekomme overordentlig hyppigt blandt disse ulykkelige Mennesker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Grækenland. Jfølge Efterretninger fra München af 29de Decbr. erfares, at Kongen af Bajern, efter en lykkelig Overfart, den 7de f. M. er indløbet til Piraus om Eftermiddagen Kl. 4, og med inderlig Glæde modtagen af Kong Otto. Tyrkiet. Efterretninger fra Constantinopel af 9de f. M. melde, at Kanonsalver fra Hovedstadens Batterier den 6te forkyndte en storherrelig Prindses Fødsel, hvilken blev givet Navnet Nisameddin. Denne glædelige Begivenhed blev strax bekjendtgjort for Rigets Stormænd og Ministre, og notificeret de udenlandske Magters Ministre og Residenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Nordamerika. Paketskibet The Jndependent, som d. 9de f. M. er afgaaet fra New York, er den 29de f. M. ankommen til Liverpool med Præsident Jacksons længe ventede Budskab til de forenede Staters Congres. Præsidenten udvikler de Omstændigheder, som have været forbundne med Opfyldelsen af den af Frankrig ved Tractaten af 1831 anerkjendte Forpligtelse at tilfredsstille de forenede Staters Fordring paa Frankrig af 25,000,000 Fr., ommelder Hr. Levingstons mislykkede Forsøg, paa at udslette det ubehagelige Jndtryk, Præsidentens forrige Budskab havde gjort, og som foranledigede Frankrigs Vægring at opfylde Tractaten, forinden de i dette Budskab udtalte formeentlige Fornærmelser vare tilbagekaldte. Endeligen beretter han, at han havde instrueret de forenede Staters Forretningsfører i Paris om at affordre den franske Regjering dens definitive Beslutning, og i Tilfælde af et ufyldestgjørende Svar, strax at forlade Paris. Hr. Berton har, som bekjendt, allerede for nogen Tid siden forladt sin Post). Den Tone, hvori Budskabet er affattet, røber, om just ikke nogen krigersk Tendents, saa dog en saa alvorlig Bestemthed, at der ikke kan gjøres synderlig Regning paa Eftergivenhed fra Præsidentens Side. Hvor Spørgsmaalet om en Erstatningssum af 25. Mill. Fr. kommer paa Vægtskaalen med Nationalæren og Nationaluafhængigheden, kan denne ikke opveies med hiin. Mit Fædrelands Ære, siger han, skal fra min Side aldrig blive besmittet derved, at jeg undskylder mig ved at have talt Sandhed og opfyldt min Pligt; lige saalidet kan jeg give Forklaringer over mine Embedshandlinger, undtagen det maatte være saadanne, som Retsind og Retfærdighed fordre, og som stemme overeens med de Grundsætninger, paa hvilke vor Forfatning er bygget." Medens man i New York udlægger dette Budskab som krigersk, bestræber man sig i Frankrig og England for at fortolke det som fredelig sindet. Depescher ere afgaaede til Nordamerika med Forslag om at antage Englands Fredsmægling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Fædrelandet. Provindsialstænderne i Roeskilde. Stænd. Tid. Nr. 33 og 34 indeholder Sagen Nr. 19, ang. et Udkast til en Placat om Processens Form i Skovforbrydelses=Sager. Under Lovudkastets 1ste Hoved-Afdeling indbefattes de kongelige Skove i de tvende Overførster=Districter i det nordlige Sielland, ved Petersgaard, ligeledes Sielland, paa Falster ved Baadesgaards Gods, paa Lolland, paa Bornholm, Skovanlæggene paa de jydske Heder, samt ved Palsgaard og ved Nederfeldborg i Jylland, saavelsom de Skove, der for Fremtiden maatte blive Domaineskove, samt endelig Valløe Stifts og Sorøe Academies Skove under den anden Afdeling derimod, de øvrige kongelige saavelsom i Privattes Besiddelse værende Skove. Forbrydelser, begaaede i hine Skove, skulle, forsaavidt de kunne afsones med Bøder, behandles som offentlige Politiesager, efter derom skeet Anmeldelse for Politiemesteren, der har at foranstalte det Fornødne, efter de for slige Sagers Undersøgelser og Paakjendelse foreskrevne Regler, ligesom han og ex officio skal besørge Domme og Forlig exeqverede, og Bøderne inddrevne og indbetalte til vedkommende Forstkasserer. For Sagernes Behandling skal Dommeren være berettiget til Betaling, som for private Politisager udenfor Kbhvn, samt for Dommenes Execution til det ved Sportl. Regl af 22 Marts 1814 foreskrevne Foged-Gebyr. Rand sagning kan skee ved 2de tiltagne Mænd. Benægter den Anklagede factum, hvorfor der er Kjendsgierning, kan han ved Dom paalægges at værge sig ved Eed. Vil han det ikke, ansees han som skyldig. Med disse Sagers Appel skal forholdes efter Frd. af 25 Jan. 1805 § 18. Afsoningen at erholdelige Bøder, skeer efter de for Bøders Afsoning foreskrevne Regler. Forsaavidt Forbryde sen medfører anden Straf end Bøder, behandles Sagerne som Delinqvent=Sager, hvilket ogsaa er Tilfældet med Sager, ang. Forbrydelser i de under 2den Afdeling nævnte Skove, med mindre de kunne afsones med Bøder, da Sagerne i saa Fald behandles som private Politisager, dog saaledes. at Jndankningen af Underretsdommene altid skeer til Landsoverretten, forsaavidt de ikke efter Lovgivningen staae umiddelbart under Høiesteret. Anledning af dette Udkast har Forsamlingen indstillet, at den overordnede Forstembedsmand maatte bemyndiges til at nedsætte Bøderne indtil 2/3 Dele, at Randsagning alene maatte skee under Anførsel af Sognefogden eller Politimesteren og denne tillægges Betaling for Jncassationen af Erstatning og Bøder, samt for sin Uleilighed med Regnskabsførelsen herover. Forøvrigt er Udkaflet bifaldet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Om Stændertidenden udtaler Fædrelandet, af 1ste Jan. d. A. sig saaledes: Efterhaanden som Forhandlingerne komme til et Resultat, bliver denne Tidende meere udførlig. Kan den i sin nuværende Form erstatte Savnet af fuldstændig Offentlighed? Vi see Læserne smile over at vi begyndte Aaret hvor vi endte det; men det faaer ikke hielpe; vi gjentage vort Carthago til det bliver hørt, og vi gientage det ikke uden Grund; thi deres Tal, som ikke hører grant, er stort. Disse spørge vi da, om de ere tilfredse med en Tidende, hvor Redactionen vel gjør Alt hvad den tør, men ei Alt hvad den kan og vil, en Tidende der mangler Liv og Friskhed og tildeels Nyhedsinteresse, en Tidende, hvor de Talende kun i visse Tilfælde navngives, og ellers staae som svage, blodløse Skygger, Alt dette vilde forandres, naar vi fik fuldstændig Offentlighed. Da vilde det levende Ord strømme i den ilende Pen og strax flyve ud over hele Riget; da vilde vi istedetfor et tørt Uddrag af Protokollen, faae Scenens friske Liv, istedetfor døde Skygger, handlende Personer. "Was ist an Ende – som . . . skriver – eine Geschichte ohne Namen!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Kjøbenhavn, den 1ste Januar. J Mandags Eftermiddag Kl. 5 1/2 erfarede Baadeieren Hr. H. Bøgeskov, ved to Baade, der indkom fra Stevns, at en ham tilhørende Baad, ladet med Sæd, ved Jndseilingen i Kallebostrand, var kommen paa Grund og i det haarde Veir ituslagen saaledes at den var sjunken. Han søgte strax Lodsen ved Langebroe, men denne var alt, ukaldet, med flere raske Søefolk gaaen ud for at komme andre i Fare svævende Fartøier til Hjælp, og siden, da Mørket og Stormen tiltog, var det dem umuligt at komme ud til hans Folk, som heller ikke Lodsen ved Strande gaard, der boer i Nærheden af Strandingstedet, kom til Hjælp. Baadføreren Christian Mortensen, en anden Mand og en Dreng, som udgjorde Mandskabet, maatte, staaende i Vand til Beltestedet, holdende sig til Masten, og beskyllede af Bølgerne, haabløse forblive i denne farlige Stilling til næste Dags Middag, da Jacob Hendriksen, Hans Hansen, Christen Nielsen og Peter Christiansen, Fiskere. af Bøgeskov paa Stevns, Andreas Hansen af Tommestrup, Baadfører fra Stevns, og Jens Olsen Holtug, Sandgraver her fra Stedet, med egen Livsfare reddede de stivfrosne og halvdøde Ulykkelige. Baadeieren, hvem disse brave Mænd afsloge ethvert Tilbud og Betaling, har ønsket ved denne ædle Handlings Offentliggjørelse at bevidne dem sin inderlige Taknemmelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
J Jtzehoer Wochenblatt af 25de f. M. læses følgende: Bedrøvelige ere Udsigterne for dem, der have offret sig til Toldfaget; thi det hører i Sandhed til Sjeldenhederne at en Officiant, om han end har arbeidet nok saa længe i Toldfaget, erholder en Ansættelse i et Toldembede. Sædvanlig blive Militairpersoner, Mænd, der ere aldeles ukyndige i Faget, foretrukne for værdigere Subjecter. Personer, som allerede have deres gode Udkomme, forlenes med Bestillinger, som andre, paa Toldcontoirerne alderstegne Mænd, forgiæves indgive Ansøgning paa Ansøgning om at erholde. J Sandhed meget sørgeligt. Jntet Haab om at blive nogensinde anstændigt forsørget; kun det, ved god Opførsel, i det Høieste at forblive hvad man er. Ønskeligt var det derfor, at den høie Stænderforsamling vilde andrage paa, at i Fremtiden kun Mænd, som allerede i flere Aar have arbeidet Toldfaget og derved erhvervet sig grundige Kundskaber i samme, bleve ansatte som Told-Embedsmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Actie-Subscriptionen til det projecterede nye Chaussee-Anlæg i Hertugdømmene, finder, ifølge de nyeste Efterretninger, forønsket Fremgang, saaledes er i Elmshorn allerede 97 Actier undertegnede, i Uetersen 93, i Horst 16 og i Jtzehoe til et Beløb af 20,000 Specier. J Rendsborg vare til den 21de f. M. undertegnede 252 Actier og tillige tilbudne 1048 frie Tilkjørsler og endeel Værktøi m.m. Ogsaa have flere Steder tegnet sig for fri Tilkjørsel og Haandarbeide. Kun maa man ønske, at ikke gjensidig Rivalitet mellem de enkelte Stæder og hvilken Vei Chausseen skal tage, længe maatte opholde Jværksættelsen af dette almeennyttige Foretagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Med Hensyn til det af et Medlem af Bank bestyrelsen Fremførte i Anledning af det Holsteinske Forslag til Stænderne og Nationalbanken, er det interessant at erfare, at med Bestyrelsens sidste Møde den 21de f. M., blev ved Fremlæggelsen af Rapporten og Udfaldet af det sidste Bankregnskabe Revision, i Forbindelse dermed, og efter Revisorernes Yttring om det Ønskelige i, for Eftertiden at see en Forandring indført saavel i den egentlige Bogføring ved Banken selv, som i Formen for dennes aarlige Regnskab, Directionen anmodet omi Forening med 2 Handelskyndige af Repræsentanternes Midte (hvortil efter Votering valgtes Dhrr. Grosserer Meinert og Viinhandler H. P. Hansen, at tage denne Sag under nærmere Overveielse, for at den i et følgende Møde kunde vorde foretagen til endelig Afgjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Skibs- og Handelsefterretninger. Paa den hamborger Skonnert Oristello, Capt. Melsen, som den 11te f. M. ankom til Curhavn, har, medens Skibet befandt sig i Nærheden af de atoriske Øer, tildraget sig den afskyelige Historie, at Styrmanden, en dannet ung Mand paa 23 Aar, listede sig en Nat, da han havde Hundevagten, ned i Kahyt Ne ten og affyrede en gammel, med 2 Kugler og bedærvet Krudt, ladet Pistol, i Munden paa Capitainen, hvorpaa Morderen, da han mærkede at Capt. endnu var live og gjorde Allarm, sprang overbord og gav sig selv Døden. Skudet havde ikke været andet end et ganske dumpt Knald, som naar et Glas, springer. Capt. var vaagnet ved Smerten i Munden, og havde deri fundet en Kugle og to indslagne Tænder. Den Ulykkeliges Harme hidrørte fra at Capt. et Par Dage iforveien havde foreholdt ham Drikfældighed, hvortil han i den senere Tid var hengiven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Jfølge de i Handelstid, indeholdte Beregninger, er i Aaret 1834, udført fra Danmark og Hertugdømmene, Kornvarer, (Rapssæd og Roefrøe indbefattet) ialt 2,523,361 Tdr.; Smør, 49, 189 Tdr.; Brændeviin, 6,575 Oxh. 97 Potter; Kreaturer: Oxer, 26,827, Køer, 3,494, Kalve, 5,985, Heste, 8,280. Af fremmed Korn er indført 6,611 Tdr. – Til Rio Janeiro indføres aarlig circa 160,000 Foustager Meel, meest nordamerikansk, kuns 2000 til 3000 Foustager fra Europa. Ved Forsendelser fra Danmark tilraades, at dertil tages det fineste og hvideste Meel, at det er aldeles tørt, at Foustagerne ere godt gjorte af tørt Træ, og at man kun bruger hurtigt seilende kobberforhudede Skibe. Til Hamborg indkom i f. A. fra Søen, 2204 store og smaa Skibe, hvoriblandt 884 fra England og 45 fra Danmark og Hertugdommene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
(Handels Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Literatur. Fra Pressen er udkommet i Kbhvn, og faaes hos Reizel for 1 Mk.: "Probate Midler hvorved en Pige meget længe kan faae et ungdommeligt, smukt og sundt Udseende, hvide Tænder, pæne Hænder, sunde Fødder frie for Liigtorne, o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Etatsraad F. Thaarup har i Dagen Nr. 313 f. A. taget Afsked med Publikum som Redacteur af dette Blad i 14 af de 33 Aar hvori det har bestaaet. Han ophørte med Redactionen paa Grund af Savn i Frihed og i Enkeltes i Vir Sproget stemplede ubillige Kritik og udbragte Fornærmelser, usandheder, Fordreielser, saavelsom og fordi han ønskede et friere literairt Otium, for at kunne fuldføre nogle begyndte Arbeider. Fra 1ste Jan. 1836 har Th. Overskou paataget sig Bladets Redaction. Han lover at bære største Omsorg forat give Bladet en reen dansk Stiil og en sand liberal Tone.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Helsingøers Fattigvæsens Regnskab for Aaret fra 1ste Oct. 1833 til ult. Sept. 1834, er, bearbeidet af Procurator Jacobi udkommet i Trykken. Det er affattet med Korthed forenet med Fuldstændighed, og anprises som et efterlignelsesværdigt Mynster for lignende til Oplysning for Almeenheden bestemte Publicationer for Fremtiden. Det faaes paa de fleste Boglader i Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Afvigte Aars Præmier af "Legatet for evangelisk christelig Læres Udbredelser for de bedste Prædikener over to bestemte Æmner, ere vundne af Provst Tryde i Herlufmagle og Sognepræst Fyhn i Nørrejernløse, begge i Sielland, af Provst Trojel i Kjøbeløv og Sognepræst Bojsen i Nebbelunde begge i Lolland, og af Pastor Rohmann, Sognepræst til Tønning og Træden i Jylland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
At Tallotto-Collectionen i Rødbye formedelst Hermed et Følgeblad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Folgeblad, til Gotlands Valsters Stifts-Tidende No.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Blandet. Fra 1 Jan. 1836 er Lotteriet ophørt i Frankrig, og dermed har denne Landeplage en Ende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Fra Berlin skrives, (25 Decbr.) at Gavtyvestreger og Tyverier have taget stærkt Overhaand henimod Julen, og at Gierningsmændene til flere i den senere Tid begaaede Mord, al Anstrængelse uagtet, ikke have været at opdage. og En næsviis Person spurgte engang en Oberst, da en Liigklokke ringede, om Lyden af denne ikke erindrede ham om hans Død. Nei, svarede Obersten, men Rebet, hvormed der ringes, erindrer mig om Deres."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Til den ædle Menneskeven, som indlod sig i Samtale med den gamle Brodersen i Nærheden, af Kongens Palais: Vær hædret Du, som skrev med heldig Pen, Din Løn skal ædle Brødres bifald være. Du viste Dig, som den Betrængtes Ven, Din varme Tale giør Dit Hierte Ære. Det vil sikkerligen glæde Almeenheden, at erfare, at Hs. Maj. Kongen, ved fallerhøieste Rescript af 19 Decbr. f. A. har bevilget den gamle Brodersen en for ham betydelig Understøttelse af Sin Chatolkasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Kjøbenhavns Børscours den 8 Jan. 1836. Hamborg, 2 M. - a vista 202. - Species 201. – Disconto 4 pCt. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 89. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Kjøbenhavns Torvepriser den 8 Jan. 1836. Rug . . . . pr. Td. 3 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede. . . . . Byg, 2adet, 3 – 2 – a 3 – 3 – - beradet – – 3 – 2 – 4 a 3 – 3 – 4 - Havre . . . . . – 2 – 1 – 8 - a 2 – 2 – 12. Erter . . . . . – 4 – 1 – - - a 4 – 5 – : Flesk, røget, - Lpd. 1 – 4 – 8 - a 1 – 5 – 8 - grøns. – 1 – 4 – A 1 – 4 – - Smør, . . . . . Pd. . – 1 – 2 - a - – 1 – 4. Æg . . . . Snesen . – 3 – = 4 – – 3 – 4. Siellandsk Smør, Fd. 9 – 3 – . . a 12 – . – -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Ledigt Embede. Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Told- og Consumtions-Jnspecteur Embedet i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Befordring og Afgang. Under General-Toldkammer- og CommerceCollegiet: Den 8 Decbr. 1835 er Kornskriver i Kbhvn. J.P. Thulstrup beskikket til Havneskriver sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Under Rentekammeret: Den 8 Decbr. 1835 er Gartner J. Schebel udnævnt til Slotsforvalter og Gartner ved Marienlyst Slot og Hauge. Den 12, Besidderen af Friherskabet Vilhelmsborg, Hofjægermester, Baron O. C. L. C. Gyldenkrone, og den 14de, Deputeret i det kongelige Rentekammer og for Finantserne, Greve C. Moltke til Nütschau, udnævnte til Kammerherrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Under de Deputerede for Finantserne: Den 22 Decbr. 1835 er Myntgardein Graah=Fabritius i Naade, og med Vartpenge entlediget fra Guardein-Embedet ved Mynten her i Staden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
under nærværende Vacance i Nykjøbing Sognekald, udfører Prof. Smidth i Mosebye de ministerielle Forretninger i Ugen fra den 11 til den 17 Jan. 1836, og prædiker paa denne Dag i Nykjøbing og Annexet Sydstofte Kirker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Gudstjenesten begynder paa sidste Sted Kl. 9 Formiddag og paa det første Kl. imellem 12 og 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Bekiendtgjørelser. At jeg den 4de dennes atter har maattet friste den tunge Skjæbne, at blive berøvet en elsket Datter Andrea Wilhelmine i en Alder af 13 Aar, undlader jeg ikke at bringe til Families og deeltagende Venners Kundskab, af hendes dybtsørgende og trøstesløse Moder og Sødskende. Nykjøbing den 10de Jan. 1836. Kathrine Nissen, fød Nyerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Torsdagen den 28 Jan, afholdes Bal paa Gjæstgivergaarden, hvortil nærmere Jndbydelse vil udgaae i Byen, Senest ville de Lysthavende behageligst tegne sig i min Bolig inden Søndag den 24 Jan. Nykjøbing den 12 Jan. 1836. Ærbødigst J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Paa gamle Kirstineberg ved Nykjøbing, kan erholdes Pisjonger, Rainetter 5 Mk. pr. Skp., Logæbler 4 Mk. Skp., samt gode Charlotter. Man behager at henvende sig til Gartneren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Auctions-Placat. Torsdagen den 28de denne Maaned, om Middagen Kl. 12, bliver den hoveriefrie Gaard Nr. 19 i Ulsløv, under Ourupgaards Gods, med tilhørende Besætning og Jnventarium, Sæde= og Fødekorn m.v., ved offentlig Auction paa Birkets Tinghuus opraabt til Bortfæstning paa Livstid. Denne Gaard, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tønder, med et Areal af circa 27 Tønder Land, er bekjendt for sine gode Jorder og paavises af Forvalter Ferrall paa Ourupgaard, hos hvem Fæstebetingelserne, som ved Auctionen. ville blive nedlagte, foreløbigen henligge til de Lysthavendes Efterretning. Falsters Birk, den 5te Jan. 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Enhver som maatte have noget at fordre 1. i Skoemagermester Lars Peter Hansens og afdøde Hustrues: Cecilie Andersens fælleds Boe, 2, i Dagleier Peder Godtfredsens og afdøde Hustrues: Anne Pedersdatters fælleds Boe og 3, i den i Thorslunde afdøde Tjenestekarl Niels Jørgensens Stervboe, hvilke Boer ere tagne under Skiftebehandling, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre sin Fordring. Ligeledes indkaldes Niels Jørgensens Arvinger, med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og at varetage deres Tarv under Skiftet. Mariebo Skifteret, den 7 Januar 1836. Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
En duelig Avlskarl kan til første Mai faae Condition, naar han henvender sig til Stadthauptmand Schulz i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
En Wiener Vogn til 4 Personer, tjenlig til Bivogn ved Personposten, er tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Natten imellem den 18de og 19de forrige Maaned er fra Nyested bortdreven en spidsgattet Bergens-Jolle, grønmalet for oven og sort tjæret i Bunden, ind- og udvendig. For dennes Tilveiebringelse loves en passende Douceur af Eieren, Kjøbmand Burmeister i Nyested. Nyested den 11 Jan. 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
Formedelst forandret Bestemmelse, udsælges mit Varelager af Jsenkram og Manufacturvarer, samt mit Viinlager, bestaaende af diverse Sorter fine röde og hvide Viing: St. Julien, Lalittee, Chatenu grand la Rose, Portviin, Burgunder, gl. Madeira, Champagne, flere Slags gl. Rhinskviine, gl. Malaga, Graves m. m., alt paa Bouteiller og til nedsatte billige Priser. Nykjøbing den 11 Jan. 1836. A. M. Bendix.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-01-12
J Overeensstemmelse med Pl. af 21 April 1824, § 2, bekjendtgjøres det herved til alle Vedkommendes Efterretning, at Skiftesamlinger, Tirsdagen, den 2den Februard. A., ville blive afholdte paa mit Comptoir, om Formiddagen Kl. 10, i Brolægger Niels Erlandsens Stervboe og om Formiddagen Kl. 11 i Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Conrad Holm Galthens af Creditorerne til Skiftebehandling overgivne Boe, ved hvilken sidstnævnte Samling Bestemmelse vil blive tagen og Realisationen af Boets faste Eiendomme og øvrige Effecter og om Jnddrivelsen af dets udestaaende Fordringer m. m. Mariebo Skifteret, den 7de Januar 1836. Valentin. Na Undertegnede er tilsinds næstk. Foraar at oprette et Jnstitut for theoretisk og praktisk Underviisning i Landbruget. For Underviisning, Kost, Logie, Vadsk, Opvartning a. betales 150 Rbd. r. S. aarligen, qvartaliter forud betalt. En fuldstændig Cursus vil medtage 2 Aar, og meere end 4 Elever antages ikke, men for hvis Underviisning der samvittighedsfuldt vil blive sørget. Helst ønskes unge Mennesker paa 16 til 18 Aar. Aldebertsminde pr. Veile, den 24de Decbr. 1835. C. Dalgas, Landvæsens-Commissair.