JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-17
Bekiendtgiørelser. Da jeg agter at udgive en bekonomiskephysisk Be- skrivelse over Schagens Kiøbsted og Sogn, med nogle tilføiede Kobbere, forfattet, efter Kongel. Befaling: saa vilde de høie og respective Herrer, som maatte have Lyst til at ere dette Værk, behageligen tegne deres ærede Navne og Karakteer, samt hvad Sort Papiir de helst ville have, Værket trytkes i 8vo, og vil omtrent blive 30 Ark stort, og Prisen som sædvanlig. De som samle og imodtage 10 Exemplarer, faae det 11te frit; de som behage at subskribere, vilde behage at lade sig tegne i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal; Hr. Prot paa Børsen, og Bogtrykker Thiele i store Hlliggeist=Stræde No. 150, Sidste Sted onskede jeg Subscriptions=Listerne indsendte fra Provintserne inden Februari Maaneds Udgang 1787, for derefter at bestemme Oplaget. Kiøbenhavn den 6te October 16871. Olaus Olavius. Kammersecretair og Tolder. Subskription modtages paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-17
Hvor en beqvem og vel conditioneret Chalse for 4c. re Personer, for billig Priis kan bekommes, anvises Adresse=Contoiret i Fridericia. (En Bielegger=Kakkelovn er at faae til Leie og anvises. fra Adresse=Contoiret, i Fridericia. til nogle Stykker god tør Pære M. Stræ, enten heel eller i Planker, skaaren, af halvanden Qvarteers til en halv Alens Tykkelse i Giennemsnit, anviser AdresseContoiret en Kiøber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
En Drøm For nogle Dage siden drømte jeg Om i en Seng, om Natteen; om ved Dagen. Som - i en Stoel, om ved Disput for J Kirken, Stuen, eller midt paa Gaden, Sligt busker jeg saa lige nu just ei; Som ogsaa, troer jeg nok, gjør meget lidt til Sagen. Jeg dømte at jeg eyede en Pung Af store Kaaberpenge gandske tung, Hvorfor just Kaaber, nu, min smukke Dame. Bliv ikke vred, det var jo dog det samme; Hvad kan jeg for, at det saaledes faldt? Dog gietter, jeg og uden Tvivl, ei galt: Maaske fordi der brømmes, som man veed, Mest om de Ting man jevligst omgaaes med; Og Sølvmynt er nu fast saa sielden her, Som en af deres Kiøn, der ei nysgierrig er. Nu Kaaber var det da; men een Beskaffenhed, Ved Pungen giør min Drøm af lovlig Vigtighed, En Egenskab, som kun, desvær, kan drømmes, Den nemlig, at den aldrig kunde tømmes; Jeg vaagned op til megen Ærgelse; Men - druknede den - strax - i en Kop Thee En Ædel Stiftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
J Bengalen er oprettet en Stiftelse ved Supscription af Melitaire især, hvoraf alle de ved den hyppige Blanding af Engelske Officerer og Saldater med Asiaterinder, opdragene uægte Børn blive oplærte i den Christelige Religion i det Engelske Sprog og i nyttige Videnskaber; - En fra Ostindien kommen Officier til London har overleveret Hans Majestæt Beskrivelsen og og Planen derover, ligesom Kongen derved har skienket dertil 10000 Pd. Sterling og det Ostindiske Compagnie ligesaa 4000 Pd. Sterling, der ere allerede 400 Børn af begge Kiøn derunder Engelske Geistliges Opsyn. - En roesværdig og ypperlig Indretning og hvormeget viser og lærer man ikke deraf, at de andre Verdens Deele og kan fremvise ligesaa ædle og Menneskekerlige Indretninger, som Europa, til Menneske Slægtens Lærdom og Videnskabernes meere og meere Fuldkommenhed og Udbredelse. En Helte Gierning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
En Kiøbmand i Lemberg pleyede gjerne sildig ud paa Natten at arbeide i sit Contoir; En Aften sildig blev noget forlangt af hans Vahre lager og Betienten, som skyndte sig til ham, tog Lyset med sig imellem Fingrene uden Stage i Forsahlen stod adskillige aabne Fade med Vahre, iblant andre ogsaa et Krudtfad, som samme Dag forhen var aabnet, og saaledes uforsigtig blevet staaende; Betienten, som var uvidende herom, holdt det for et Fad med Hirse, stilte det brændende Lys deri, og gik ind for at forrette sit Ærinde; paa Spørsmaal om han var kommet uden Lys, sagde ham, det stod i Hirse Fadet; i Øyeblikket svævede Krudfadet og all den Fare derved for Kiøbmandens Øyne; -men med en beundringsværdig Beslutning befalede han Tienneren at blive staaende uden at sige ham noget videre, løb til Krudtfadet og greb Lyset, som allerede temmelig var nedbrendtmed en fast Haand saa lykkelig af Kryddet at det med samme var slukket, og saaledes ei allene frelste sit eget Huus, men og endeel af Byen og mange 100 Menneskers Liv med sit eget. Man lærer heraf hvilken Forsigtighed saadant bør omgaaes med og i Fare derved i alt dette fatte et sadt Mod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Oeconomisk. Paa Godserne Gram og Nybel i det Slespigske som tilhører Grev Schak paa Gissegaard, ere nu ved Felledskabets Ophævelse ogsaa Hoveriet ophævet og Bønderne givet Arvefæste paa deres Gaarder, hvorved foruden den Fordeel disse høste deraf, ogsaa Godsernes Eiere aarl. profiterer herved 2000 Rdlr. meere i sine Jndkomster. Det var at ønske at man offenligen kunde bekiendtgiøre en nøyagtig Ballance herover, saavelsom, detaliere de locale Omstændtheder, som Godsernes Beliggenheder og andet kan bidrage, til Producternes Forhøyning; thi hvad f. E. kan giøres i Nærheden af Kiøbenhavn, Flensborg og Slesvig kan vel neppe lade sig giøre i Fyhn og mindre i Jylland, - i det mindste ikke i lige Forhold, - enkelde Bønder kunde f. E. ei have Raab til at lade deres Korn ligge efter dyere Priisers Forventning som Eyeren af et heelt samlet Gods kan, altsaa maae nærliggende Stæders høye Priiser allene kunde sette dem i Stand til at svare saa store Afgifter, som kan holde Propieteiren skadesløs for Savnet af Hoveriet og de ellers indløbne Jndfastnings Penge. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
I Amsterdam er udkommet et Blad, under den Titel: "Den Politiske Hiulbør.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Et Periodisk Blad, som allene kan finde Sted i den Forvirring hvori heele Holland nu befinder Tænk, skrives iblant andet der. - Under 10de sidst er der indkommet en vitløftig Skrivelse, fra Arvestatholderen til Generalstatterne: at det smerter ham, at haa saa meget skal see sig interesseret i de ulykkelige Uroligheder, som forstyrrer Republikkens Enighed, - at man ikke reflecterer paa hans Forestillinger saameget, som den ringeste Borger; anfører sine Forvligter til Staten, og tænk, hvilken Ymyghed hvormed han underskriver sig, som General Staternes. lydige Tienner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Som man fra America spørger, skriver dette Blad, faa skeer de forenede Staters Raads forsamlinger der meget høytidelig: - Piber og Tobak ligger alt paa Bordet før Staternes Depurerede komme sammen, og føren de taler et Ord, tænder enhver sin Pibe, for hente Concepter og Politiske Forredrag; det er ei heller usædvanligt, at den som fører Ordet for Fædrenelandet, i det samme varmer sin Rumpe for Kaminen, for opvarme sin bese Røst og Patriotiske Jver imedens hans Veltalenhed declammerer og udbanker derved sin Tobakspibe paa Presidentens Stoel, naar hans Ivrighed i hans Forestillinger modsiges, dette kan altsaa, skriver, denne, ret betitles det Politiske Pibe og Tobaks Stats Raads ryggende og brændende Jvrig Patriotisk Forsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Den bekiendte Amsterdammer Præst Louis som saa høytravende Prædikede imod Arvestatholderen, melder den samme, piner nu sin Forstand og Siel med et Forsvarskrift; han melder videre og befrygter selv at blive det Uhyre, m. v. som han har kaldt Arvestatholderen med den Forvandling fra Sort til Rød ved alt hans Forklaring og Undskyldning med Dispotismenso. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Den berygtede Doctor Bibd Fine i Delst har og sidsteleden høytideligen faaet en eftertrykkelig Betaling for sin Posteriven, i stæden for Hollandske Ducater for sit Skamskrift af brange Corpset, som lod ham derefter tilsende en frange farvet Balsom til Skadens Heelelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
I Urecht er der saa velsignet en Tilflydelse af Patriotiske Ridere og Borgemestere fra alle Hollandske Stater eller Provindser at dets Antal skriver den Patriotiske Hiulbør var alt den 13de f. M. steget til over 100 paa engang samlede, og at hver anden Borger drømmer og kiemper i Tanker, Sind, og Skind saa ivrig at være Rider og Borgemester, og altsaa naar han staaer op om Morgenen, alt troe, at være virkelig det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
da, foruden den til samme Dag forfaldne Pension, endnu en Maaneds Pension til den Afdødes Begravelse maae udbetales; hvorimod Præstens Jndberetning og Pensionistens Død tillige skal indholde Attest om at den Afdøde sømmeligen er begravet. ind
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-24
Bekiendtgiørelser. Da jeg agter at udgive en oekonomiskephysisk Be- skrivelse over Schagens Kiøbsted og Sogn, med nogle tilføiede Kobbere, forfattet, efter Kongel. Befaling; saa vilde de høie og respective Herrer, som maatte have Lyst til at ere dette Værk, behageligen tegne deres ærede Navne og Karakteer, samt hvad Sort Papiir de helst ville have, Værket trytkes i 800, og vil omtrent blive 30 Ark stort, og Prisen som sædvanlig. De som samle og imodtage 10 Exemplarer, faae det 11te frit; de som behage at subskribere, vilde behage at lade sig tegne i Kiøbenhavn hos Hr. Agent Gyldendal; Hr. Proft paa Børsen, og Bogtrykker Thiele i store Hlliggeist Stræde No. 150, Sidste Sted, ønskede jeg Subscriptions=Listerne indsendte fra Proviniserne inden Februari Maaneds Udgang 1787, for derefter at bestemme Oplaget Kiøbenhavn den 6te October 1786. Olaus Olavius. Kammersecretair og Tolder. Supskription modtages paa Adresse Contoiret. Sunckenberg, logerende hos Klokker Sr. Nøbel, tilbyder sin Tieneste at skrive Memorialer og andet forefaldende, naar Vedkommende hos ham derom behager at adressere dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
Priisværdig Indretning. Hr. Johan Ludvig, Greve af Reventlau, til Christianssæde, Friherre til Brahetrolleborg, Kammerherre, Deputeret i Oeconomie og Commeskollegiet, en Mand, som driver med en ædelt Varme paa Nationaloplysning, og setter en stoer Deel af sin Lyksalighed at udbrede kristelige Kundskab og nyttige Jndsigter i blandt sine Bønder, for at giøre dem skikkede til at modtage Forbedring i deres udvortes Kaar, lære dem at elske deres Stand, ophøye dem overSlavehoben, ved deres Sieles Forædlelse i Forbindelse med deres phusiske Udvikling, og derved giøre alt sit til, at der kunde boe, især i den tilvørende Slægt, en sund Siel i et fast og stærk Legeme: Denne ædelmodige Menneskeven, har nu i Brahetrolleborg Sogn opbygt tre Skoler, een i Haagerup, een i Gierup, og nu nylig den tredie i Grøndrup; alle grundmurede, magelig og rummelig indrettede, med fornødne Værelser for Skoleholderne med Familie, og nogle Kammere til Beboelse for Kostgiængere, som fra andre Stæder maatte betroes Skoleholderen til Opdragelse og Underviisning. Jsær
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
den sidst opbygte Skole i Grønderup, udmerkesig ved sin rummelige Jndretning, og Skolevæsenet ved sin oplivende Lysning fra trende Sider, ved sin fortryllende Beliggenhed i den yndigste Egn. Underviisningsverket drives uden Tvang; Børnene, som ere inddeelte i tvende Klaser, efter deres forskiellige Fremgang, skælve ikke for Skolen, som for et Tugthuus, hvor deres arme Siæle og Legemer hvert Øyeblik skulde staae Fare for at pines og mishandles ved Vold og Tyrannie, for mere at afrettes, som Dyr, og tilhugges som Bygningstømmer, end at oplyses og dannes som kristne Mennesker og Lemmer af Staten. Tvertimod kan man af Skolebørnenes Ansigter læse den Glæde de føele over at blive behandlede, som fornuftige Skabninger, der ledes frem til at tænke, føren de tale og forstaae, hvad de forbindes tilat gjemme i Hukommelse til Veiviisning for Forstanden og Føde for Hiertet. Den meest oplyste Klasse gaaer i Skole om Formiddagen allene, og har Eftermiddagen frie, den mindre Klasse om Eftermiddagen allene. Børnene lære Jntet paa den traadne Vei uden af, og dog kan de alt, hvad de har lært uden ad. De forstaae at indvikle Begrebene, forklare det Utydelige, og oplyse det med Exempler, laante af Ting, som forekomme i det daglige Liv o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
J samme Blad anføres og en Hollandsk Soldat, som talende med sig selv, som den der af: Brødre, men af en, nemlig Holland som den meesti formuende; lønnes for alle de andre og Resultatet er, at naar de blive Arenige, bør han nermest forsvare den, der lønner ham beske En gandske Hollandsk ret ægte Tanke¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
Bekjendtgiørelser. N. B. En Hattemager Dræng ved Navn Thomas Nielsen Keiser af Fridericia 19 a 20 Aar gammel, der for begangen Tyverie var larresteret i Sta deus=Raadhuus, har, ved Arrest forvarerens Uforsigtighed, funden Leilighed til i Aftes at lundvige af Arresten. Alle og enhver som denne Tyv maatte forrekomme, anmodes derfor, at lade ham paagribe og arrestere, samt at melde det til Hr. Raadmand og Byefoged Buhl i Frideritz, da Tyven er allerne uopholdelig skal blive afhæntet, og alle paagaaende Omkostninger erstattet, men endog den som anholder ham nyde en Douceur for Umagen. Tyven er liden af Statur, men efter hans Alder foer af Lemmer og bred af Skuldre, har et sort Haar som er bunden og sammenstættet, en grov og noget tyk Udtale og er hjulbeenet. Ved Undvigelsen var hand klæd i en stribet hiemgiort Trøve, en blaa Kiol et par Sorte Skind Buxer, et par hvide uldne Strømper et par Skoe med Tinspender. den 28de Novbr. 1786. Buhl. Fridericia. hvor en beqvem og vel conditioneret Chalse for 4 re Personer, for billig Priis kan bekommes, anvises Adresse=Contoiret i Fridericia. delig vender Han sin Tale til dettre Mænd, som tre Bisidere i Skolekommissionen, og i deligere hverværende ved offentlige Foretagender, i Skolerne: strende gode Mænd, som her forestiller ven hele Menighed, sagde Han, J. har i disse Dage været Øyensidster til disse Børns Fremvext fortæller Forældrene til dem disse Børns Lykkelig og selv. Da Talen var endt, som efterlods sin Graadt alles Siele, reiste Grenen sig og takkede paa Stæder i en Tale, som udflød af Hans følelsefulde Hierres Jnderste, Biskoppen for det Bifald, hvilket Han understøttede hans Skolcanstalter, erklærede at Cangler Cramer, som en virksom Penneskeven, havde tage Grund til UderviisningensFremme, og udbad sig fremdeles Huus venskabelige Raad, før at give det Begyndte en stor re Fuldkommenhed; Han rofte offentlig Hr. Birches Villighed til at befordre hans Hensigter, og skattede sig lykkelig, om han endog i denne Post, kunde bidrage noget til sine Medforløstes timmelige og elige Velfærd Dette ta glede Greven mere udførlig og indtryksfuld: rend jeg kan efterskrive det. Hans Sielefulde Øyne ogntankepressende Siel bandt Haus Tilhørere, som ved en Bedørelse. Hiertet laae Houm paa Tingen, og hvert et Ord prægede, Datoldten, Statsmanden, den ægte Christen og Børnevennen. - Solgte Godser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
Efter Beretnig er Kiergaard og underlagte Bøndergods og Tiender ved Ribe solgt til 100418 Rdlr. Da ligesaa Hals Ladegaard ved Viborg for 30000 Rdlr. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-01
Den Hollandske Politiske Hiulbør tilmelder, Lye i Aaret 1786. " lille Veltænkende Personer indlades Onsdagen førstkommende at bivaane Transporten, som med stoer Pragt bliver foretaget fra Loe til Løvenstein med Vilbelm. Den forhen saa meget elskede Prinds af Oranien, men for nærværende Tiid forladt af Gud, en Ven af Engeland, Aarsagen til alle Republiquens Ulykker, Borgernes Un
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Tidens Magt efter Sviist. Paar Meral og ikke Marmor kan Mod Tidens Voldsomheder holde Stand; Naar Dale hæves. Bierge synke hen, Og Stæder blive Ørkener igien; Naar selv min gamle Sloprok maa forgaae (Den uden Albue er), hvor kan da jeg bestaae. Nye Opdagelser. Oldsager Monumenter m. v. aldeles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Fra Kiøbenhavn erhloder man den Behagelige og vigtige Efterretning fra Hr. Lieutenant Egede, der, som bekient, blev af Hr. Søe Capitain Lieutenant Løvenørn ladt tilbage i Jsland for videre at opsøge det østlige Grøndland, at han endelig har været det saalænge ubekjendte Land nær paa 2 Miile, og har kundet see, Qvæget, selv at græses paa Marken, men formedelst Jsen har han maatte udsette en nærmere Beseiling til neste Foraar. - Hvilken Opsigt for Verden om denne Opdagelse skeer, Hvilken Ære og Fordeel for Dannemark og Norge, hvilken uventet Udbredelse til sammes Underliggende og hvilket udødeligt Æreminde for disse værdige Mænd tillige, som har anlediget og fremledet dette næsten, forglemte Land og sammes nye Beseiling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
I Taragona i Catalonien er en gammel Re mersk Vandledning ved Jndbygernes uophørlige Arbeide igien opdaget og bragt i Stand, Vandet, hvorpaa var stoer Mangel, ledes fra en Distance af meere end en Miil paa nye igien til Staden. Jndbygerne have høytidelig holdt denne Jstandsettelse med megen Fornøyelse og vil opreise de gamle Rommere derved en Ære og J hukommelses Støtte, Hvilken Vigtig Opdagelse. den Egn til Nytte for de nu Levende og til Oplysning af de gamle Historiers Beretninger, hvilke ulige Forandringer kan ikke Tiden og Omstændigheder baade næsten glemme og igien FremlyEn Bonde stødte indet han pløyede med sit Plovjern paa Spidsen af et lille Jndiansk Tempel; Han gravede dybere og sandt et Antal Mynter af Trajan, Adrian o. s. - Mynter ne ere af Guld og meget godt conserverede; besynderlig i Trajans Hoved ere Øynenes Udtryk meget stærke og lignende. Nogle af Myn terne ere forseete med et Hul, da de formodenlig have været baarne om Halsen. - Men hverken Historien eller Traditionen giver det mindste Vink, hvorledes at disse Mynter ere komne til Indien; En Opdagelse altsaa som vil set gjeneste Porcelletto, en Provencisk Adelmand, te Oldsagerundersøgerne i megen Opmærksomhed, til et nyt og stort Lys over den gamle Historie Paa Kirkegaarden i Minster i Engeland, er funden ved Gravning 7 Fod dybt en Beenrad af et Menneske, som var 8 allen lang: ovenpaa Hierneskallen, var et grønt Glas i Form af en Klokke, man har med stoer Forundring seet dette Menneskes Længde, og det formeenes at være en Dansk eller Norsk, da en Jnscription paa en Steen med runde Bogstaver derved er funden at have ligget der siden 990.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Den Anspach Bayrentske Kammerherre Baron von Eberstein pil lade et Monument opreise for den store Konge Gustav Adolph., den Tydske Friheds Beskyttere, hvorpaa ingen Siel har tænkt siden hans seyerrige og Heltedød ved Lytzen. Anstalterne dertil giøres alt, og Kunstneren er alt antaget, som forfærdiger Tegningen dertil. - En udødelig Æve for Baron von Eberstein og en ligesaa stver Forekastning for de nærmere pligtskyldige dertil, saa utaknemmelig at glemme saa fortient en Konges Æreminde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Keiseren har ladet anlegge fra Carlstad til Zeng over de høye Bierge hvorfra mange Mennesker og Qvæg ere nedstyrrede i Afgrunden, den skiønneste Landevey i hele Europa, som kaldes Josepsiner Veyen; ved hver Miil er sadt en kort Marmorstøtte med en Soelskive, ved hver 2 Miile en høy Pyramide og heele Veyen besadt med Træer, Brønde og Vandstæder. Et ypperligt Exempel for andre til tiige Indretninger; hvor Udbredende sees en Keiser, Joseph bevidnende Virksomhed til hans Udødeligheds Mindemærker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Da Kongen af Neapolis, havde diveteret sig med Fasanlagten paa Øen Procida, og spiist til Middag udi en gammel Vygning sammesteds, viiste man Hans Majestet udi et Kammer af samme Bygning en stor Steen, hvorpaa stod udgravet : Hic natus et Jcannes Procia, hujus insulæ qvondam Dominus, cumus ductuomnes Galli per totam Siciliam, minero fere V. millia hominum, und excepto Porcelletto nobili Provinciali, Aar. Die merfis Mar Ann. MCC. Il. ad Vesperas Paschales interempti june. Reqvie ærernam dona eis Domine d. c. Her er fød Johan Procida, under hvis Anførsel alle Franzoser udi heele Siseilien, henved 8000 i Tallet, undtagen den gjeneste Porcelletto, en Provencisk Adelmand, ere myrdede under Aftensang udi Paaske=HelligDagene den 30 Mai 1282. Herre forleen dem den evige Hvile. Denne Steen har Kongen ladet slaae i Stykker, og nedbryde samme Deel af Bygningen, for at udrødde saa forhat et Monument for Huuset af Anjou, som den Tid havde sat sig paa den Neapolitanske Throne, En Hauling som meget misbilliges af alle, og om end Monumentet ei er til meere, bliver dog dette uforglemmelig i Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Anecdoter Efterretningen om Kongen af Preusens Død har i Constantinopel foraarsaget i Almindelighed megen Følelse: Muselmændene nævne denne store Monarkes Navn, med største Agrelse og Ærbødighed og liger ham ved Julius Cæsar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Da Statsminister von Reck reiste fra Halberstad efter den Preusiske Hylding, kom ham Bønderne fra den Landsbye Arobke, hvor tilforn de berømte Skakspillere hafte hiemme, imøde, og overleverede ham et prægtige Skakspil, som de ombade at overlevere Kongen og efter at den Ældste imellem dem havde paa alle deres Vegne aflagt en reen pelmeent Lykønskning over Kongen, raabte alle, Kongen leve Billedhugger Bertkober i Berlin har forfærdiget en overmaade liig og talende Figur af den afdøde Konge, som er forbunden med 2 andre Figurer Kong Friderich U er just ankommen til Elysium, og General Ziethen, der havde sadt sig paa en Græsbænk, springer op med forhansende Beundring. Kongen legger fortroelig sin Haand paa Ziethens høyre Arm og Prinds Leopold af Brunsvig kommer fra den ene Side, og bliver staaende i den gladeste Forundring; Klædedragterne ere, som Kongen og Prindsen har sedvanlig baaret samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Den bekiendte Kunstner Løschenkohl har udarbeidet 3 Kaaberstykker af den afdøde Preusiske Monark, det føste forestiller hans sidste Dag, det andet hans Liigbeggængelse, og det tredie hans Overfart til Elysium. - De ere ypperlige stukne og kiøbes meger begierlig. Den Agtelse Engelænderne have for den Preusiske Monark bevidnes endog derved; En Engelænder i Berlin har givet for en af hans gamle Hatte 9 Louirdfor, en anden for et Lommetørklæde 4 Louisdfor, og en 3die har bude for hans heele Hverdags=Gaarderøbe 2000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
til en Berliner Kiøbmand, som havde alt tilforhandlet sig samme for 100 Rdlr. men vilde dog ei for sin Coriositets Skyld; den bestod af 2 blaae Kioler med Røde Opslag, hvoraf paa den ene alt Foret var giennemslidt, en Gaarde Uniform, 2 gule med Spansktobak indsprengte Vester, et par Manchesters og 2 par gule Buxer, 2 Hatte, 5 Skjorter og nogle Lommetørklæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-12-08
Den første Batallion Garde har Kongen besluttet skal bestaae af de beste borgerlige Familiers Børn, som have Lyst til at være Militair. De Gemene skal have Lieutnants Rang og maanedlig 10 Rdlr. og deres Stanqvarteer være i Charlottenborg. - Dette har overmaade æret og elsket Kongen hos alle, og der melder sig dagligen de beste og anseeligste Mænds Børn dertil at antages.