JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-22
Naar Jens Andersen i Taastrup i No. 166 af dette Blad beklager sig over at være pantet af Hr. Walther tilHaraldlund, saa formoder vi han selv maa have givet Anledning dertil. Da vi undertegnede Sognefogder i Hr. Walthers Nabobyer for os og Medbeboere offentligen maae tilkjendegive det Ønske i denne Henseende stedse at beholde ham til Naboe. Jsær kjende vi ikke hans Fremgangsmaade i Henseende til Pantning at have gaaet stricte efter Forordningerne, hvilken muligen maatte være os bekjendtGrundfør og Spørring, den 21de Octbr. 1835. P. Balle S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
No 107. Fredagen. den 23de October. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Vits-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Nyheder fra Udlandet. Brasilien. Para trues med et skrækkeligt Overfald af Negerne, der have myrdet alle Hvide i Stadens Omegn og ikke engang forskaanet, smaae Børn Stadens fornemste Jndvaanere, fornemmelige Kjøbmænd, havde paa Skibene søgt Tilflugt mod den tru ende Fare. (Til Hamborg var kort for Postens Afgang indtruffet den sørgelige Efterretning, at Regerne havde erobret Staden den 23de August og masakreret alle de Hvide som der forefandtes. Kun de vare blevne frelste, som havde reddet sig ombord paa de fremmede Skibe. Som Aarsag til dette Overfald angives, at man havde solgt deres Konges Broder til en Slavehandlerskib.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Spanien. Den andalusiske Folkehær som truer Hovedstaden har vel gjort Holdt, imens der underhandles, men vil endnu ikke vise nogen Eftergivenhed. Anføreren Grev Las Navas forlanger at Hovedstadens Forsvar skal overgives til ham og hans Folk, og dens nuværende Garnison sendes mod Carlisterne. Juntaen i Cadix har erklæret i hele Provindsens Navn, at den hellere vil see Stadens Mure falde og dens Gader opfyldte med Liig, end nedlægge Vaabnene før den har erholdt den forlangte Nationalkongres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Portugal. Dronning Marias Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg (Kongen af Belgiens Broder) er nu afgjort baade inden og udenrigs. Han skal i Vinter lære det portugisiske Sprog, og formæles med Dronningen til næste Foraar. - Det portugisiske Ministerium har lovet den spanske Regjering at hielpe den med 6000 Md. saasnart alle Provindsial-Juntaerne have underkastet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Frankrig. Der spores tydeligt, at den franske Regjering er uenig med sig selv om hvorledes den egentlig skal tee sig med det nuværende spanske Ministerium, om det skal forsvare det eller tage Partie, derimod. Lykkes det Mendizabal at undertrykke de revolutionaire Bevægelser, da vil det franske Kabinet vistnok yde ham sit Bifald. Derimod vil den saakaldte Folke=Souverainitet, ved Jndkaldelsen af de Cortes, ikke være det behageligt. Thi derved ville de demokratiske Elementer faae en endnu større Udstrækning end den de allerede har. J engelske Aviser yttres Misfornøielse over at den franske Regjering lader D. Carlos understøtte med alle Slags Fornødenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Engelland. Paa den engelske Regjerings Forespørgsel hos det russiske Kabinet om Hensigten med dets usædvanlig store Søerustninger, har dette svaret: " at da Rusland ikke havde saa stor en Handelsmarine som Engelland, maatte det forskaffe sig søvante Matroser, ved idelige Øvelser." Den engelske Regjering skal derfor have besluttet, ligeledes altid at holde en imponerende Krigsflaade i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Kongressen i Toplitz. Jfølge en Beretning fra Berlin skal der være aftalt i Toplitz, at det tydske Forbunds Militairmagt skal herefter ikke meere tilhøre, de enkelte Stater men hele Forbundet, saaledes at den hele Forbundshær skal staae under een Bestyrelse, een Overkommande, o. s. v. Om hvad øvrigt der forresten er afhandlet hviler endnu den største Hemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Østerrig. Det har gjort et dybt Jndtryk paa de gode Wienere at Keiseren af Rusland havde under sit korte Ophold i deres Stad ladet sig i største Jncognito vise hen til Keiser Frantz's Gravkapel hos Kapuzinerne, der maatte aabne hans Liigkiste og lade ham see den fortræffelige Monarks jordiske Levninger. Dybte bevæget havde han beskuet dem, og holdt en saa inderlig Bøn derved, at man forsikkrer, der faaes Taarer i hans Øine. Han havde spiist til Middag hos Keiser Frantz's Enke, drukket Thee hos Fyrstinde Metternich, overrasket Grevinde Tschernitschew, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Hs. M. reiser fra Prag over Kiew, hvor der er forsamlet en Leir af 78 Escadroner Kavallerie, Skomager=Oprør i Hamborg. Blandt Skomagersvendene i Hamborg er opstaaet en stor Bevægelse. De have samtlige ophørt at arbeide paa Grund af at de ikke ville underkaste sig nogle af Øvrigheden nylig anordnede Jndskrænkninger i deres hidtil havte Friheder. Mestrene havde nemlig klaget over, at de Svende som logere udenfor Værkstederne gjorde dem Afbræk i deres Rettigheder, og i denne Henseende erdet, at der er bleven taget strængere Forholdsregler. Trehundrede Svende have faaet Paategning i deres Vandrebøger og ere viste bort fra Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Fædrelandet. Rhvn, den 20de Octbr. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst tilladt D. D. Hertug Carl af Slesvig-Holsteen-Glücksborg, Capt. og Compagniechef i det Oldenb. Jnf. Regiment, og Prinds Friedrich af Sl. Holst. Glücksborg, Sec. Ritmester ved Livreg Dragoner, at de maa anlægge og bære den dem at Hs. M. Keiseren af Rusland tildeelte St. Anna-Orden. Ligeledes er det allernaadigst tillade Etatsraad Dr. juris og Prof. astronomiæ Schumacher, R. af D., at modtage og bære den ham af Hs. M. Kongen af Preussen forundte Decoration som Ridder af den røde Ørns Orden. Den vistnok af den største Deel af det læge videnskabelige Publikum levende følte Nødvendighed af en dybtindgribende Reform i vort medicinsk-chirurg ske Underviisningsvæsen - en Gjenstand, hvorom til forskjellige Tider en Mængde, vel ofte hinanden mod stridende, Forslag allerede skal være indgivet til ved kommende Autoritet af Sundhedscollegiets Medlemmer og Flere – foranledigede i forrige Maaned en talrig Forsamling af Læger heri Staden, i hvilken det ved Stemmefleerhed blev bestemt, at lade en af fen agtede Colleger forfattet Ansøgning og Forslag overrækkes Hs. Majestæt ved det medicinske Facultets Senior, Hr. Etatsraad Saxtorph. der ogsaa viste sin villig til at udføre og, saavidt det er os bekjendt, allerede har udført det ham overdragne Hverv. Dette Forslag, der indeholdt 64, for største Deelen i Udfaldet af denne Sag med Hensyn til det Materielle unteresse, rede Lægers Anskuelse og Maaden, paa hvilken en passende Forandring lod sig iværksætte, gik i Hoved sagen ud paa: at bevirke en Bestemmelse for, at Enhver, der for Eftertiden vil underkaste sig den medcinsk-chirurgiske Exammen og derved erhverve sig Rettighed til Udøvelse af Lægekonsten og Adgang til Befordring til Medicinalembeder i den danske Stat, først skulde underkaste sig den lovbefalede Admissionseramen for academiske Borgere og dernæst den philologisk philosophiske Prøve; at det chirurgiske Academi, der hidindtil har udgjort en Læreanstalt for sig under dedanske Cancellies Overbestyrelse, skulde forbindes med det medicinske Facultet og henlægges under Directionen for Universitetet saaledes, at de ved det chirurgiske Academi ansatte Professorer ved indtrædende Vacance efter Tour skal indtræde i Consistoriet, men de medicinske Pladse i samme indtil videre, som nu, beklædes af de tre ældste Professorer af det medicinske Facultet; at det nydannede medicinsk-chirurgiske Facultet skulde bestaae af 9 Professorer, 4 Lectorer, 1 Prosector og 1 Conservator, begge Stiftelsernes nuværende Personale, at det danske Sprog skulde indføres istedetfor det latinske ved Prøvernes Aflæggelse, og at Amtschirurgicaterne skulde træde tilbage til de for dem før Aaret 1786 gieldende Bestemmelser. (fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Bladet "Fædrelandet No. 56 udtaler sig stærkt imod Rescriptet af 22de Septbr., som forbyder alle Blade og Tidsskrifter at optage Noget om Stændernes Forhandlinger, førend det har været bekjendtgjort i den officielle Stænder=Tidende. "J den civiliserede Verden - hedder det: har man forlængst erkjendt, at den fornemne Regjeringens og Hemmeligholdelsens Tid paa den ene Side, og den barnlige og barnagtige Umyndigheds=Periode paa den anden Side nu er forbi, ogsaa her har man viist, at man erkjender dette, idet Kongen har indstiftet Stænderne og bekjendtgjort et Budget. Hvorfor vil man da nu betænke sig paa at gjøre Gaven fuldstændig, ved at tilstæde en fuldstændig Offentlighed? Hvorfor vil man gribe Forholdsregler, der synes dicterede af en anden Aand, end den, der indgav hine, En stærk Regjering bliver, ved at tilstæde Pressefrihed i den størst mulige Udstrækning, endnu stærkere, ligesom en allerede svag Regjering svækker sig endmere ved at binde Pressen. Alle dertil sigtende Forholdsregler synes at røbe Frygt og Mistillid til Folket, naar disse Dæmoner faae Tid tilat bygge deres Boliger, udsættes Staten for Fare." Pennefeiden om den militaire Høiskole og den polytechiske Læreanstalt, som en Tidlang har havt sin Valplads deels i Dagen, deels i Khousp., er nu fremsat i et formeligt Skrivt af Lieutn. v. Deichmann, men som bliver skarpt medtagen derfor i sidstnævnte Blad. Derimod har Etatsraad Prof. Ørsted i Dagen talt den polytechiske Skoles, og tildeels ogsaa sin egen Sag, med overbevisende Grundighed og rolig Værdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Madame Kretzmer gjør saadan Lykke i Stockholm, at uagtet hun endnu ikke er optraadt i sit egentlige Fag, som mimisk Kunstnerinde, men blot i forskjellige Pas de deux, giver Theaterdirectionen hende en Sum af omtrent 70 Rbd. dansk for hver Aften hun optræder som Gjæst. Man tvivler ikke om, at naar Stockholmerne faae hende at see i nogle af sin Balletroller, f. Ex. Søvngjængersken, ville de nok søge at beholde dette udmærkede Talent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Hr. Sahlers forbausede forleden Aften Publikum, i en Forestilling af Operen den hvide Dame, i den Grad, at man næsten ikke vilde troe det var ham. Hans stærke Landsbydialect, slette Legemsholdning 2 var pludseligt forsvunden, og en smuk Holdning, livlig Diction, fri og let Gesticulation overraskende traadt istedet derfor. Et udmærket Beviis paa hvad en Skuespiller kan bringe det til ved utrættelig Flid og en god Veiledning. Og da han med samme Flid har uddannet sit sjeldne Sangertalent, saa skjænkedes ham og saa af Publikum et særdeles levende Bifald. Nogle her for Tiden udstillede norske Panoramaer af Landskabsmaleren Flintoe fra Christiania, fortjener i høi Grad Publikums Opmærksomhed, ikke allene for de imposante norske Naturskildringer de fremstille, men tillige for deres herlige naturtroe Udførelse. Beskueren lærer her at kjende en Natur, der i Storhed og kjæmpemæssige Former ikke staaer tilbage for Schweizer=Naturen. "Hurrungertindene paa Filefjeldet frembyde et forbausende Syn af en Række rædselfulde, vilde og mægtige Bjergtoppe, bedækkede med evig Snee og store Jisbræer; "Styggefjeldet, hvis øverste Fald er 700 Fod høit, udmærker sig ved en imponerende Skjønhed; "Vindhellen, ved sin uhr re Høide og rædsomme Brathed; "Kongsgrubens Bund i Sølvbjergværket ved Kongsberg, fængsler ved Nyheden; &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Som bekjendt have Lodseierne i store Maglebye paa Amager overdraget det kgl. Landhuusholdningsselskab en Deel af Byens Overdrev (300 Tdr. Land) til Træplantning. Ved ufortrøden Flid er her ligesom fremtryllet et Skovanlæg, som bærer Navn af Kongelunden, og vækker de bedste Forhaabninger. Af Eeg, Birk og Gran ere i de sidste 5 Aar ud plantede omtrent 108,500 Stk., foruden endeel El Ask, Fyr o. s. v. Anlægget benyttes allerede som Lystskov for mange af Kjøbenhavns og Christianshavns Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Blandt Universitetets Docenter i tilstundende Vintersemester er ogsaa Magister Lindberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
J Adresavisen for i Fredags udloves en Douceur af 500 Rbd. til den som kan forskaffe en velopdragen ung Person en fast Ansættelse enten som Bud eller deslige Stabschirurg Wendt erklærer den i flere offentlige Blade efter Jtzehoer Wochenblatt meddeelte Efterretning om en forestaaende indgribende Forandring i de militaire Lægers Stilling og Gagering &c. som aldeles uhjemlet og ikke i fjerneste Henseende grundet paa nogetsomhelst virkeligt Factum."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Fra Pressen er udkommet: "Retspleien ved Studenterkorpset, oplyst af C. Bjerring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Sorøe Amts landoeconomiske Selskab har udsat en Præmie af 300 Rbd. Sølv for den bedste Omarbeidelse af Høeghs Anviisning til et velindrettet Jordbrug. Den sidste Udgave af dette Mesterværk besørgedes ved afg. Professor Begtrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Ved Pastor Boserups Død er et af Siellands store Præstekald bleven ledigt: Tersløv og Ørslov. Det har henved 6000 Tdr. Hartkorn, 178 Gaarde, Boelsteder og Huse, fordeelte i en halv Snees Landsbyer, foruden Hovedgaarden Ottestrup. Grev Schack til Giesegaard har jus proponendi. Den adj. Consumtions-Jnspecteur i Slagelse, Hr. Scholten, har udsat en Belønning for Opdagelse af Den der forleden Aften har slaget Ruderne ind i et af Portkontoirerne. – J samme By er udbrudt de naturlige Kopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
No. 2 af Tidenden for Hertugd. Holsteens Provindsialstænder indeholder Stænderforsamlingens Adresse til Hs. M. Kongen. Forsamlingen havde anseet det for sin første og ufravigeligste Pligt, at bringe Monarken sin ærefrygtsfuldeste Hylding og oprigtigste Tak. – J Stænderforsamlingens tredie Møde den 8de October forkyndte Præsidenten, at der af forskjellige Medlemmer vare indkomne Forslag til at beslutte følgende Petitioner: 1) at alle Embedsmænd skulle sættes paa fast Gage; 2) om en ny Sporteltaxt; 3) Brand assurancens Revidering; 4 og 5) om en ny Tyendeforordning; 6) om Forhindring af vilkaarlige Fængslinger &c.J Altona opdagedes nylig Jld anlagt i et Pakhuus med forskjellige Vare, beliggende i den store Elbgade. Det var tilfældigviis bleven opdaget af en tæt derved boende Enke, og ved nærmere Undersøgelse befandtes det at være en høist skjændig og strafværdig Plan til en forsætlig Jldsanlæggelse, thi man fandt Terpentin, Harpix, Svovlstikker a. parat dertil. Som Følge deraf ere fire af Stadens Jndvaanere, som havde Vare i dette Pakhuus, blevne forhørte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Rhvns Børscours den 20de Octbr. 1835. Hamb. 2 M. a vista 203 ½. Species 203 1/2 12 Mk. 3 1/4 s. Ved den 1213 Trækning i Wandsbek udkom følgende No. Bødsfald. Justitsraad og Directeur ved den kgl. grønlandske Handel P. Motfeldt, Fru Cancellieraadinde Jensen, Christine Vahl, Jfr. Margrethe Frihling, Charlotte Phister (kgl. Skuesp. Phisters Datter), Josephine Lehmann f. Marschall (19 Aar gl.), Alle i Khvn. Fru Brummer paa Gisselfeldt. Debohra David født Levy (Prof. N. Davids Moder) i Frankfurt a. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Copulerede. J Veile den 19de Octbr.: Hr. Kjøbmand Niels Gylding og Jfr. A. C. Borch. – J Khvn. Hr. Kammerjunker v. Bentzon og Jfr. Wichmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Ankomne fra Calundborg til Aarhuus: Procurator Jngerslev, Lieutenant v. Lillienskjold med to Søstre, Student Fulling, Seminarielærer Krarup, Pastor Edsberg, Jomfru Funch, Hr. N. Bülow, Styrmand An holm, Bagersvend F. Wulff, Snedker Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Bekjendtgjørelser. At den affattede Ligning over Borgervæbnings-Udgivterne for Aarene 1831 til 1834 incl. i 14 Dage fra Dato henligger til Eftersyn paa Borgmesterens Contoir, bliver herved bekjendtgjort. Aarhuus, den 21de Octorer 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Onsdagen den 28de October bliver, i Anledning af Hendes Majestæt Dronningens og H. kongl. Høihed Prindsesse Carolines høie Fødselsdag, Bal i Selskabet Polyhymnia, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsbilletter, 1 Rbd. pro persona, hos Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7. Schlotfeldt. J. Menlengracht Efter Begjæring af Proprietair de Thygeson til Mattrup, bliver paa efternævnte Dage afholdt offentlig Auction i de ham tilhørende Skove, over Eeg og Bøg paa Roden, tjenlig til Bygningstømmer og andet Gavningstræe, saa og over endeel Ege og Bøge Udhugning, nemlig: Den 30te og 31te denne Maaned i Ring og Brædstrup Skove, og den 5te, 6te og 7de Novbr. i Mattrup og Waabensholm Skove. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. - Liebhaverne ville give Møde den 30te og 31te October ved Ring Skovfoged=Huus, og de øvrige Dage paa Mattrup Hovedgaard. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 20de Octbr. 1835. Wittusen. Halvklæde, af forskjellige smukke moderne Farver, i Særdeleshed tjenlig til Damekaaber, sælges hos Undertegnede under Fabrikens eller Jndkjøbspriser, da jeg for Fremtiden ikke agter at handle med denne Artikel J. F. W. Røse. Friserede Contings og Flonelle af grønne, høirøde, carmosinrøde og lyseblaae Farver, ligeledes carrerede og glatte dito af samme Farver – som Alt kan bruges til Underfoder – er i disse Dage arriveret, og sælges til meget billige Priser hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Rulle Blye kan faaes hos C. F. W. Leerkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Kakkelovne, nye og brugte, kan faaes hos C. F. W. Leverkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Jerngryder & Comfur dito kan faaes hos C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
En 2 Etages Kakkelovn er at faae tilleie hos Gorm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
De ærede Forældre, som ønske deres Børn forberedte af mig til førstkommende Confirmation, ville behageligen lade dem antegne hos mig i min Bopæl paa Studsgade No. 194 inden Udgangen af indeværende Maaned. Jeg træffes sikkrest hjemme Kl. 12–3 Eftermiddag. Aarhuus, den 22de October 1835. Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Skipper S. Kjerulff afseiler til Kjøbenhavn Onsdagen den 28de October, og medtager Fragtgods og Passagerer. Skipper Willum Thomsen bliver seilfærdig Tirsdagen den 3die November at afseile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
En duelig Seminarist ønskes som Hielpelærer ved en Landsbyskole til 1ste Novbr. d. A. Nærmere Underretning erholdes hos Skolelærer Cronholm i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Hvor en Huuslærerplads for en Seminarist eller Student, der kan legitimere sin Duelighed og moralske Opførsel, strax er at erholde, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Et anstændigt Fruentimmer af sadt Alder, der kan paatage sig at forestaae en god borgerlig Huusholdning, og selv deeltage i de huuslige Sysler der forefalder i Huset, kan blive antaget til 1ste Novbr. her i Staden, naar man med gode Recommandationer melder sig bes Fæstem inden Hr. v. Berger. Kapper modtages til Vadskning og Pibning for 8 a 12 s. Stykket i Stedet No. 428 paa Fiskergade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Paa Søndag bliver for sidste Gang i Sommer Mu fik og Beværtning paa Prinds Ferdinands Pladsen i Riis Skov. Bliver Veirliget godt kommer Borgermusiken derud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Prædiken holden i Roeskilde Domkirke ved Aabningen af Provindsialstændernes Forsamling den 1ste Oct. 1835, af Biskop Mynster, 1 Mk. Sonofferet. Novelle af Forfatteren til Constant og Elvire, 4 Mk. 8 s. Hase's Kirkehistorie. Oversat af Chr. Winther, 1ste Hefte 1 Rbd. Herschell's populaire Astronomie, Overs. af Mag. Pedersen, 1ste, 2det og 3die Hefte, 15 Mk. Lærebog i Chemien af Cand. chir. Jacobi, 1 Rbd. m.m. faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Mit 10aarige Forhold til det Kongl. Landhuusholdningsselskab i Almindelighed, og dets Præsident Cfr. Collin, i Særdeleshed. Tilligemed en beskeden Mening om Hs. Exellence, Geh. Cfr. v. Røepstorffs Færd som Overstutmester. Af Generalkrigscommissair Neergaard, 3 Mk., faaes hos J. Jessen. Hermed er solgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Følge-Blad, til Stiftstidende. Harhuus. No Fredagen den 23de October 1835. Noget Mere om Forholdet imellem Godseier og Bonde, især om Hoveriets Afskaffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Der er i Kjøbenhavns=Posten No. 185 og 186 gjort opmærksom paa at Bonden ei vilde blive blottet for Erhverv eller for at erholde Gaarde især naar Regjeringen forhindrede Godseieren i at lægge flere Gaarde sammen, da Godseieren vist helst vilde bortforpagte Gaardene til Bønderne især i Førstningen og fordi Bygningerne ikke kunde være tjenlige for Andre og det var for Kostbart at opføre nye, og vi tilføie blot, at dette er vor Mening og at Jyllands mange udyrkede Jorder (Heder) desforuden vilde give den dristige Bondefamilie Leilighed nok til Erhverv. Bonden som Forpagter vilde ei have alle de hidtil havte beneficier at stole paa, og vilde altsaa fordi han maatte arbeide sig frem, da han derimod under nærværende Forhold og med saadant Medhold som han har, demoraliseres mere og mere, da han formeligen opmuntres og understøttes i at bedrage og chicanere Godseierene, og anseer det lovligt at gjøre al muligt Brud paa den af ham frivillig indgaaede Contract med denne. Vi vove derfor at troe, at denne Anskuelse fortjener at tages i Betragtning, da den er beviist at være sand, begrundet paa Facta, og er ligesaa vigtig i cammeralistisk og politisk, som i moralsk Henseende, og vi troe at her ene bør være Spørgsmaal om Statens Vel, som uimodsigelig befordres ved dette Forslag, men ei om at frarøve noget af Godseierens Eiendomsret til Bondens Fordeel, hvilket Staten netop skal beskytte dem imod. Blandt de mange Projecter, hvoraf vore Dagblade vrimle, findes i Fædrelandet No. 46 den 31te Juli d. A. ogsaa det: "at den fri Hovedgaardstaxt skulde beskattes lige med den ufrie. Jdet man angaaende dette henholder sig til hvad der flere Steder er skrevet og Jndgreb i Eiendomsretten og Statens Pligt at beskytte denne, skal man blot for at vise det Ubillige og Uretfærdige i hiin Jdee, i Særdeleshed bemærke, at en saadan Forandring i den bestaaende Retstilstand ikke alene vilde ramme Godseierne, men ogsaa den som havde kjøbt Parceller af Hovedgaardene, som ere udstykkede og maaskee medføre disses Ruin, ligesom ogsaa de der ophielpe Landvæsenet meest ved at have opdyrket hidtil udyrkede eller fra Havet tilvundne Jorder og derfor have erholdt Regjeringens Løfte om den Rettighed i et vist Antal Aar at være aldeles skatte frie og siden Forviisning om at disse Jorder for Eftertiden bestandig skulde ansees som frie Hovedgaardstaxt, ikke alene vilde blive skuffede i hvad der engang var lovet dem og som var en ufravigelig Betingelse for Kjøbet af hine udyrkede Jorder og den derpaa anvendte Flid og Bekostning, men dette vilde endog medføre, at Jngen turde indlade sig paa Opdyrkning af Jorder eller andet Foretagende, naar han er kunde være viis paa det engang Belovede. Herom see endvidere Udtog af et Brev indført i Dagen for 1ste October dette Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-23
Svar til Hr. C. Grootjohan(See denne Tidende No. 158.)