JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Med Academiets Historie kom Forfatteren ikkun til 1747. Prof. R. Nyerup gav i Recensionen, L. Efter. 1801 S. 737744 nogle bemærkninger; og gav overhovedet den Dom, som vel enhver Læser underskriver, at denne Skildring af Akademiets Historie forener alt hvad der kan bidrage til at give den det meest udmærkede Værd, Stiftelsens Vigtighed, som den angaaer, de anstillede Undersøgelsers diplomatiske Nøiag Holberg *) og C. Pontoppidan **) omtaler en saadan at have været 1563. Man har og nævnet en saadan 1588. K. Christian IV. stiftede 1647 en Navigationsskole, om hvis Forfatning og Fortsættelse man ikkun har faa Efterretninger tilovers, hvilke Dichman har samlet. 1701 blev Søe-Etatens Navigationsskole omdannet til et Søekadet Akademie for 100 Kadetter; men dette Antal blev meget snart nedsat, og Akademiet var baade i Henseende til Lærlingernes Antal, den videnskabelige Kultux, den praktiske Øvelse, Omsorg for Kadetternes Forfremmelse m.m. et meget slet Underviisnings Jnstitut, lige indtil Aaret 1737. Den var i dette hele Mellemrum, efter Dichmans Udtryk, tighed, Resultaternes lyse og klare Fremstillelse, frimodige og skarpsindige Domme og Reflexioner, luttret Patriotisme og Borgersind, deligt Sprog." 1) Holbergs Danmarks Stat 17) Origines hafnienses, p. 278. som en udyrket Have, sparsom beplantet, bevoxet med Ukrud, og sjelden røgtet af Gartneren." Allerslettest gik det fra 1727. Læreren førte dette Aar, igjennem Chefen, følgende Anke: Akademiets Indretning hindrer al Fremgang, Kadetterne sidde oven paa hinanden, man kan ej see paa Læresalene, man kan ej nære sig der for Kulde." K. Frederik 4des overdrevent knappe Husholdning, for at kunne efterlade Staten et rigt Skatkammer, følte Akademiet paa flere Maader. J bemeldte Aar blev det pakket sammen med Landkadet Akademiet i en fælles Boepæl paa Amalienborg. Begge Korpsers Kamre blandede sig vexelviis mellem hinanden, og Søe kadetakademiet, som blev berøvet sine egne Lærere, paa Navigations-Direktøren og den engelske Sprogmester nær, samt en Baadsmand for at lære dem Takkelagen, maatte forresten nøjes med den Undervisning der blev tildeelt af Landkadet ternes Lærere, Foreningen grundede sig paa at for den Kongelige Kasse beregnedes en Besparelse af - den liden Sum 670 Rdlr. aarlig. Høistinteressante ere Dichmans Skildringer af den sørgelige Stilling, hvori Akademiet var stædt. Fra 1787 til 1747 virkede Frederik Greve af Danneskjold Samsøe for Akademiet, i hvis Historie disse Aar udgjør en glimrende Periode. Han skaffede Akademiet egne Lærere. "J hin Periode gav en Baadsmand paa et Dukkefartøi Kadetterne, inden Akademiets Vægge, en død Undervisning i den vanskelige Konst at tiltakle Krigskibene. Denne besynderlige Lærer forsvinder fra Aaret 1737 af, bortkyset ved Danneskjolds skarpe Ørneblik, som opdagede og for og Akademiets indgroede Misbrug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Jsteden for Matrosen viser sig nu en oplyst Officeer, istedenfor Dukkefartøiet et Krigskib, kneisende i naturlig Størrelse, og isteden for det lune Værelse paa Akademiet, Vandenes vind strøgne Slette. Didhen forflyttes Undervisningens Skueplads, og under Veiledning af Kompagniets Næstkommanderende tiltakle Kadetterne selv det Fartøi, som skal bære dem over Bølgerne. Ja, endog de som ikke havde Andeel i Toget, havde det dog i Tilberedelserne dertil." 1737. udgik saaledes det første Kadetskib. Nu blev og hin fælles Bolig deelt; og man byggede paa Gammelholm et eget Akademiehuus for Søekadetterne, som dog, da det blev fuldført, toges til andet Brug. 1767, fik hvert Academie sit eget Lokale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Søekadetterne fik nemlig den hidtil fælles Bygning i Academiegaden, og Landkadet=Academiet derimod det forhen Brockdorfske Palais paa Frederikspladsen, men siden ifølge Kongel. Resol. af 6 Juni 1788 *) skeete en Ombyttelse, fra hvilken Tid Søekadetakademiet har havt den det endnu har, paa bemeldte Plads, bygget 1769 for Baron af Brockdorf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Jblandt den senere Tids Mærkeligheder, hører: at efterat de danske Søeofficierer havde besluttet at lade slaae en Skuepenge, Henrik Gerner til Hæder og Minde.), skienkede afdøde Geheimeraad C. C. C. Schack 300 Rdl. til en stedsevarende Hovedstol, af hvis Renter et 1) i Rosenstand-Goiskes Samling. 1) Efterretning om denne Skuepenge og dens Afbildning i Kobber findes i Minerva, Marts Aftryk i Sølv af bemeldte Skuepenge aarligen skulde tilveiebringes, som Belønning til den af Kadetterne ved Akademiet, som, ved en til den Ende anstillet Exammen, viser mest Jndsigt og Kyndighed i de Videnskaber, der danne Søe Officeren, især i Matematiken. En Fundation for denne Præmie=Medaille blev udfærdiget under 31 Marts 1792), og ved dens Confirmation af Kongen blev tillige under 1 Mai 1792. bestemt: at dens Udgivelse skal aarligen skee den 27 Dec., som var Gerners Dødsdag. Siden blev det bestemt, at Tilkjendelsen skulde være forbunden med, og udgjøre eet med den saakaldede decisive Examen, eller for Befordring til Officier. 1792 fandt Præmiens offentlige Uddeling Sted første Gang **).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Ved Examen prøves Kadetterne ikke allene i Hovedvidenskaberne, men ogsaa i Bividenskaberne. Dommen i enhver Videnskab fældes ikke allene af Læreren, men desuden i det ringeste af 3 Meddommere. Karaktererne afgjøres ved Middeltal af de Domme i Talstørrelser, som enhver Dommer er forpligtet at afgive, uden at have udladt sig til Nogen af de Andre dermed. 1793 blev bestemt at Dommene over Kadetternes Duelighed til Søes og deres militære ) Fundationen, med den Kongel. Confirmation, samt Jnstrux for Concurrencen til, og Tilkjendelsen af Medaillen, læses i Minerva 1792. Nov. 210-231. *) Th. Thaarups Tale i denne Anledning læses i Minerva Dec. 1792. S. 387396, med en kort forerindring om den anstillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Examen. Conduite ligeledes skulde gives i Talstørrelser, og at Summen af de tre Tal, for Videnskaberne, for Duelighed til Søes, og for militair Conduite skulde uden Undtagelse afgjøre deres Anciennitet til Officier. 1798 blev bestemt, at Chefen for Kadet corpset tillige commanderer Kadetfregatten, som aarlig gjør to Togter, hvert paa 6 Uger, og med 40 Kadetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Samme Aar blev bestemt, at gymnastiske Maskiner skulde opsættes i Akademiets Gaard, og at Kadetterne methodisk anføres til Gymnastik. Ligeledes at alle Kadetter lære at svømme *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Antallet af Kadetter ved Academiet ere 10 med 100 Rbd. aarlig Gage; 30 med 500 Rbd. aarlig, og 6 uden Gage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Af de Chefer Kadet=Academiet har havt, nævner Dichmann de fire første: Christian Thomsen Sehested. Anders Rosenpalm. Frederik Hoppe. Caspar Frederik le Sage de Fontenay. 17371751. De sildigere ere: Joh. Christoph. Holst. 1752. Adam Frederik v. Lützow. 17531758. 1) Disse sidste Data har saaledes Nyerup i sin Kjøbenhavns Beskrivelse S. 5089.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
samme Skrivt er optaget den trykte Underretning som da fra Academiets Chef blev meddeelt de Forældre eller Foresatte, der lode Børn indskrive ved Corpset. Nogen Forandring deri skal siden være skeet. Carl Frederikde Fontenay. 1759-1770. Frederik Christian Kaas. 1771-1781. Jørgen Balthasar Winterfeld. 1782-1791. Lit. Lex. Andreas Henrik Stibolt. 1792-1797. Han tog sin Afsked fra Søe-Etaten og levede paa Landet. Lit. Lex. Hans Christian Sneedorf. Fra 1797 til sin Død 13 Oct. 1824. See Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
1824 Nr. 253. Skilderiet f. A. No. 84. Lit. Lex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Til den i April Maaned 1825 afholdte fuldstændige juridiske Examen havde meldt sig 19 Candidater, af hvilke dog 1 forlod den skriftlige Prøve. Af de øvrige 18 erholdt 1 Characteren Laudabilem & qvidem egregie, 9 Laudabilem, 6 Haud illaudsbilem, i Non comtemnendum, og 1 udholdt ikke den mundtlige Prøve, De opgivne skriftlige Qvæstioner vare følgende: 1. An datur jus naturale circa existimationem, & qvinam, si admittitur, sunt ejusdem effectus, 2. An ex jure universali lex ante promulgationem suam eos civitatis subditos obligat, qvibus nondum promulgata innotuit? 3. Hvorledes bør Lovens 1322 fortolkes, efter dens Ordbetydning og Lovgiverens Hensigt? 4. Num jus romanum & patrium eodem seqvuntur principia qvoad inventionem thesauri, 5. Hvori bestaaer Forskjellen mellem den naturlige Vanære (infamia facti) og Vanrygtet; og hvilke positive Retsvirkninger bør man, efter vor Lovgivning, tillægge det sidste, 6. Strækker Sammelet imellem den længstlevende Ægtefælle, som sidder i uskiftet Boe, og de fælleds Børn, sig til det, som den Længstlevende erhverver ved en af Boet uafhængig Adkomst, saasom ved Arv eller Gave, Hvorvidt finder, efter vor Lovgivning, Straffes Cumulation Sted for homogene Forbrydelser:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
J hvilke Tilfælde skulle Jnterlocutorier gives særskilt beskrevne, uagtet den i Frd. 17 Mai 1690 indeholdte forbydende Bestemmelse? Til den juridiske Examen for Ustuderede havde 13 Candidater meldt sig, af hvilke 7 erholdt Characteren Beqvem og 6 Ei ubeqvem. Følgende skriftlige Qvæstioner bleve af dem besvarede: 1. Er Eieren, som søger sin Ting tilbage, berettiget til Erstatning af den troskyldige borgerlige Besidder for den Skade, Tingen ved dennes Forseelse har lidt, 2. Udfordres der en vis Alder hos Enken til at forestaae sine Børns Værgemaal: 3. Hvorvidt kunne Forpagtningscontracter, indgaaede af en Lehns- eller Stamhuusbesidder, være forbindende for hans Eftermand, 4. Hvorvidt er det, efter vor Lovgivning, ei tilladt en Cautionist at opsige sin Caution? H. Hvorvidt er Jnjuriantens Bestræbelse for at Jnjurien skal blive almindelig bekjendt, efter vor Lovgivning en Omstændighed, som bidrager til Straffens Skjærpelse? 6. Om og hvorvidt finder Arrest for illiqvide Gieldsfordringer Hjemmel i Lovens 1ste Bogs 21de Capitel? Det er behageligt at kunne meddele, at det qvindelige velgjørende Selskabs Bestræbelse for at komme de ved Oversvømmelserne i Nørrejylland og Hertugdommene Skadelidte til Hjelp, har havt et heldigt Udfald. Saaledes har Udstillingen af de til Selskabet indsendte qvindelige Arbeider m. m. indbragt meer end 1000 Rbd., og ved Auctionen, hvor Alt blev meget høit betalt, og ikke faa No. fra 1000 Rbd. indtil 460 Rbd., som var det Høieste, der blev givet for noget No., er indkommet over 7000 Rbd., saa der fra dette gavnvirkende Selskab til ovennævnte Øjemeed vil blive afleveret over 8000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Jomfru Pohlmann har nu to Gange givet Scener af Jægerbruden i det tydske Sprog paa det Kgl. Theater, hver Gang, uagtet Veirliget indbød til andre Glæder, for fuldt Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
J Aften giver hun Scener af Barberen i Sevilla, understøttet af de Herrer Frydendahl, Zink, Cetti og Foersom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Jomfru Frølich giver d. 11te Mai en Concert paa det store Theater. Den bliver den sidste, vi faae at høre af hende, da hun med det første agter at reise herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Skuepladsen. Tirsdag (10de Maj.: Uldmarkedet; og Scener af Syngestykket Barberen i Sevilla, udføres af Demoiselle Pohlmann og Dhrr. Frydendahl, Zink, Cetti og Foersom. - Fredag: Tempelherreretten, og Scener af Demois. Pohlmann. - Løverdag: Meden, ny Opera i 3 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Kjøbenhavns Børs, den 10de Mai 1825. Hamburg 2 M.a vista 217. Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 ½ s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 100 4 pC. Dito nye . . . . .- Rbd. Sedl. 943,95 Rbd. Sedl. 87 1/2 87 3/4 i Banco. - Rbs. Tegn. i Sedler - Banco 99 1/2 100 Banco. ved Hambro & Søn 106 106 1/2 i Banco i Banco. Asiatiske Actier. . . . . 89 89 1/2 i Sedler. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Borgemester og Raad i Odense har for nogen Tid siden modtaget et fuldstændigt Apparat til Behandling af Druknede, tilligemed et anonymt Brev, hvorefter bemeldte Apparat skienke des Byen, for at afbenyttes i paakommende Tilfælde. Magistraten takker nu, paa Byens Vegne, den ubekiendte Giver for denne særdeles velkomne Gave, og bekjendtgjør tillige, at Apparatet er foranstaltet hensat hos Hr. Møller Krag. samt at Barbeer Schwendsen er instrueret af Hr. Stiftsphysicus Guldbrand til i paakommende Tilfælde at give Vedkommende foreløbig Anviisning til Afbenyttelsen, ligesom han ogsaa er anmodet om at have fornødent Tilsyn med, at Jnstrumentet conserveres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
J Hr. Hempels Avis af 6 d. M. læses følgende: "Tordenen i Tirsdags slog ogsaa ned i Mesinge Præstegaard her i Fyen, hvorom Præsten selv har havt den Godhed at give følgende paalidelige Oplysning: "For at befrie Avisens Læsere og mine Venner fra urigtig Underretning og deeltagende Bekymring, meddeler jeg følgende mærkelige Tildragelse: J samme Minut, som jeg Kl. 12 om Middagen under det frygtelige Tordenveir i Gaar var beskjæftiget med at berolige min Familie ved at bevise, efter de almindelige Jagttagelses-Regler, at Tordenen endelig maatte være over 1 Fjerdingvei borte fra os, slog Lynet med frygtelig Skrald ned ligge for mine Øine i min lige for Stuen liggende Ladebygning, i hvis Midte er indrettet 2 Fæehuse til deri værende 32 Creature med Foderloe midt imellem, hvorover var en Quist og en Fløi. Midt imellem Jernstangen og Rygningen synes Straalen at have først ramt Træstangen, som sønderslagen, blev kastet ind i Gaarden tilligemed flere Rygningstræer, men Straalen deelte sig ved Rygningen og spaltede Spærretræet paa den søndre Side i utallige fine Splinter, som ei allene fandtes overalt paa Høeslyden, men endog mellem Creaturerne og langt borte i de tilstødende Loer. Denne Straale har fra Enden af det knuste Spær slaaet ind igjennem Væggen og dræbte een af de 2 i Baasen staaende Kalve. - Den anden Straale fulgte Taget paa den nordre Side ind af Gaarden, slog Qvisten saavel af Tømmer som Muur i Stykker, og deelte sig atter fra Qvistens Sider i 2 Dele, hvoraf den vestlige spaltede Remmen, slog ind gjennem Væggen og derved saarede en indenfor staaende Qvie i samme Rad Baase som Kalven mod Sønden. Den Straale, som fulgte Qvistens østlige Side, slog gjennem Taget og ind igjennem Væggen til det andet Fæhuus og dræbte der en Koe, som Røgteren i samme Øieblik havde forladt, og i det han var i Begreb med at lukke Døren, fik en Contusion, der slog ham kraftløs til Jorden. - Paa de dræbte Creature saaes flere svedne Striber, som om Man kunde have trukket en gloende Sømteen derover, og stærk Røg og Svovldamp lod befrygte Antændelse i Taget eller Høet; dog egentlig Jld fandtes ikke, men Røg og Hede i Hullet, hvor Straalen var gaaet igjennem Rygningen og Taget, og kunde maaskee have tændt, om et øieblikkelig Virksomhed og Forsynets Godhed havde forebygget denne Ulykke for Mine og mig. - Mesinge Præstegaard, den 4 Mai 1825. – Jak. Kr. Schmidth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Blandede Efterretninger. Ægyptisk Papirus i det turinske Museum. Champollion den Yngre, hvem man har at takke for de nye vigtige Oplysninger om Hjeroglypheskrivten, er for Tiden beskjeftiget med Undersøgelse af den anselige turinske Samling af Papyrus=Manuscripter. Hvad han allerede hidtil har udfundet, fortjener stor Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Det omhyggelig sammenrullede vel vedligeholdte Papyrus indeholdt alene Begravelsesritualer; derefter vendte Champollion sig til smudsige og uanselige Pakker, om hvilke Jngen bekymrede sig. Den første Række af Hjeroglypher viste ham strax Navnet Sesostris. Fire Timer tilbragte han med at sammenføie 50 forskjellige Stykker, og han erholdt da et Blad, som hører til Sesostris Historie. Han fandt desuden Navne paa mange Pharaoner, som høre til Manetho's 18de Dynastie, med Angivelse af deres Regjeringsaar. Tilfældigviis erfarede ogsaa Champollion, at endnu flere Papyrusfragmenter i yderst slet Tilstand vare forhaanden. Paa hans Ønske derom drog man dem frem af en Afkrog, og hvor forhavsedes han ikke ved det Syn, som fremstillede sig for ham, da han traadte ind i dette Værelse, som han fra nu af kalder Historiens Columbarium. Her stod et Bord af 10 Fods Længde, 1/2 Fod høi, bedækket aldeles med Levninger af Papyrus. Det første Fragment, han stødte paa, var et Skrivt fra Pharao AmenophisMemons 24de Regjeringsaar; dette bestemte ham til den Beslutning, at undersøge disse Millioner (!) Blade, et efter andet. De Følelser, som opstode hos ham, da han saae for sig Levningerne af dette Historiens store Liig, formaaer han ikke at beskrive; han fandt sig hensat i Aarhundreder, hvis Minde er i Historien næsten ganske uddød; blandt Guder, hvis Altare siden 1500 Aar ikke ere mere til. Han reddede et lidet Stykke Papyrus, som oppebevarer det sidste Spor af Mindet om en Konge, for hvem, da han endnu levede, maaskee det umaalelige Pallads i Carnac i Theben var for snævert. Men det vigtigste Papyrus i denne Samling er en chronologisk Fortegnelse paa over 100 Pharaoner; et uvurderligt Supplement til de berømte genealogiske Tabeller af Abydos. Han har desuden udfunden flere omhyggeligen udførte groteske Billeder: en Kat, som vogter Ender; en Cynocephalus, som blæser paa Fløite, o. s. v. Endnu har Champollion ikke seet Alt, endnu ikke sammensat Alt. Den meest kostbare historiske Skat, som han blandt disse Levninger allerede har opdaget, lader beklage Tabet af hvad mere der ved dette Papirus's bedre Opbevaring endnu kunde være reddet. (L. Conv. Bl. 67.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Parisisk Skuespilsvæsens Statistik. De 11 store Theatre i Paris yde aarligen efter et Middeltal en Afgivt for Fattigstiftelserne af Beløb 475, 199 Fr. 13 Cent. Jndtægterne i det Hele har, ogsaa efter et Middeltal, udgjort i et Aar 5,232,465 Fr. 17 C. Der har været givet 3297 Forestillinger aarligen, og de bestemte Pladser have været 16924. Den daglige Indtægt af Forestillingerne have i Gjennemsnit beløbet sig til 29237 Fr. 71 C. Det dagligen betalende Publicum bestaaer paa lige Maade, efter Gjennemsnit i 6816 Personer, altsaa omtrent 11/2 Deel af den hele parisiske Befolkning. Det med Fribilletter til 3000 Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Af de 12 smaa Theatre, 22 Balsteder, 5 Have-Skuespil, 9 Concertsteder, 60 musikalske Foreninger, 13 Aften Underholdnings-Kaffeer, 58 Kuriositeter, udkommer i to Oppebørsler efter Gjennemsnit et Beløb af 649072 Fr. 7 C. og Afgivten for de Fattige er 76668 Fr. 50 C. (C. B. 65.) Fremskridt i Kanada.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Hertug af Rochefaucault-Liancourt, der for omtrent 30 Aar siden gjennemreiste Amerika, forsikkrer i sin Dagbog, at i hele Kanada var kun et Bibliothek, og dette i Quebek; men ubetydeligt, og for det meste bestaaende i franske Bøger. Literarisk Virksomhed var da der ubekjendt, og man trykte der kun en eneste Bog, nemlig Qvebeks Almanakken. Hvor ganske anderledes er det ikke nu, Literaturens Fremskridt er vel gaaet langsom frem, men sikkert. J Juli f. A. udkom det første Numer af en literarisk og historisk Journal under Titel: The Canadian review, and literary and historial journal. No. 1. Julii 1824. Montreal, H. H. Cunningham. Udgivelsen, af en revien forudsætter nødvendigen literarisk Virksomhed, og hvorvidt den her er bleven udbredet, derom giver Journalen selv følgende interessante Notizer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
J Øvre og Nedre=Kanada udkomme for nærværende Tid 19 offentlige Blade. 6 af dem to Gange ugentlig. 4 trykkes i Qvebek, hvoraf et aldeles fransk, og et andet halv engelsk, halv fransk. J Montreal allene, en Stad af ei stor Befolkning, udkomme ugentligen 7 Blade, af hvilke et i det franske Sprog. J Berkville i Øvre=Kanada et, i Kingston to, i York et, i Niagara et, i Qveension et. For 1809 udkom kun 4 Blade i begge Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Foruden Bibliotheker ved de katolske Seminarier i Quebek og Montreal, gives nu i hver Stad et offentligt, og nogle private Bibliotheker. Det Qvebekske er righoldigt, men end righoldigere og af større Værd er det i Montreal. Desuden har næsten hver Boghandler et Bibliothek for det læsende Publicum. Man kan antage, at et saadant efter ringeste Beregning indeholder 10000 Bind. Jkkun ved Skolerne er Forfatningen maadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Af en Artikel i Journalen seer man, at den første i Kanada skrevne Roman: St. Ursula Klosteret eller Nonnen af Kanada, er udkommet i Kingston i to Dele, og at en 17aarig Frøken er Forfatterinde. J Spidsen for Udgaven af denne Journal staaer Greve af Dalhousie, og et af Tidsskrivtets Formaale er at udbrede Lys over den ældste og ældre Historie af de brittiske Provindser i Nordamerika. strømning. (C. B. 69.) Ødelæggelser ved et Moradses Ud Paa Grændsen af Lancashire i England, 9 engelske Mile fra Keighley og 6 fra Colne, ligger, betydeligt høiere end den forbi Leed flydende Aire=Flods Niveau, og inddiget ved stærke Dæmninger, et Morads, som pludselig i forrige Sommer med en saadan Voldsomhed gjennembrød sin Omgivning, at den tilgrændsende Dal indtil i en lang Frastand blev paa det skrækkeligste ødelagt; Klippestykker bleve førte halve Mile bort og Aire-Flodens Vand blev for det Første gjort ubrugeligt til nogensomhelst Anvendelse. Til Lykke omkom dog intet Menneske ved denne skrækkelige Begivenhed. Overalt saavidt Ødelæggelsen naaede, bedækkede en tyk Mudder Markerne og gjorde dem for længere Tid ufrugtbar. Man tilskrev først et Jordskjelv denne Begivenhed; men da man forresten aldeles intet Kiendetegn hertil bemærkede, og der i Udbrudets Øieblik herskede en heftig Storm og tyk Taage, saa troer man nu med større Sandsynlighed, at en Skyepompe har givet Anledningen dertil. Liignende Begivenheder fandt iøvrigt Sted i det 16de og 17de Aarhundrede i Egnen af Lancaster. (Lit. Conv. Bl. 53.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-14
Et interessant Skrivt, hvis Fortsættelse sees imøde, er nylig udkommet i Paris, nemlig: 1ste Deel af: oeuvres completes de M. le Comte de Segur (Louis Philip), de Pacademie francaise. Memoires og sovenirs & anecdotes. Naar man veed, at Forfatteren var undet af Ludvig XV. og hans Eftermand, hædredes med Washingtons Venskab, agtedes af Friedrich 2den af Preussen, af Catharina, af Joseph den 2den, af Gustav 3die - at han var af Voltaire, Diderot, d'Alembert hyldet - var Kriger i de Nordamerikanske forenede Stater, Gesandt ved det russiske Hof, Reisende i Sydamerika, Catharinas Ledsager til Crim, Søn af en af Ludvig XVI's Ministre, forviist i Rædselstiden, modig Publicist under Directoriet, Statsmand under Napoleon, forbundet med Kosciusko, Ven af Lafayette, Historiker, dramatisk Skribent, Senator, det franske Academies Medlem, Deputeret, Medarbeider i Journaler, Pair af Frankrig, saa skjønnes, hvormeget saa mange Stillinger for en Mand af Aand og Kundskaber maa giøre hans Værker interessante og vigtige. Ogsaa hans Broder Octave de Segurvar en yndet Skribent, og fra hans Søns General Poul Philippe de Segur's Haand har Literaturen nylig modtaget et interessant Værk under Titel: Histoire de Napoleon & de la grande Armee, pendant Pannee 1812, par Mr. le general comte de Segur, 2 vol. 1826, 8, et Skrivt, der i Paris finder ligesaa overordentlig Bifald som Afsætning. Det er rec. i Lit. Convers. Bl. 71. Om de af Louis Philip Greve af Segurbegyndte, her førstnævnte, memoires læser man i Martsheftet af revne encyel. J 6te Oplag af Convers. Lex, finder man Notizer om disse aandfulde Mænd, Greverne af Segur. Af General Segur Værk om Napoleon blev i Paris i 6 Uger solgt 10,000 Exemplarer.