JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1782-01-14
Dødsfald. Paa Støvringgaards Kloster den 10 Januarii Frøken Priorinde v. Rosenkrantz 70 Aar. J Hobroe i forrige Uge, Mad. Øllegaard Kirstine Nissen, sal. Hr. Kiøbmand Wassards Enke.
Viborger Samler, 1782-01-14
Tillæg.)Hr 10 ud, hvor Gad. C. H. 6 Tiende, Tillæg.
Viborger Samler, 1782-01-14
Aargang. N. til den Viborger Samler No. 3. Mandagen den 14 Januarii 1782. Cors N. O. S. - Se
Viborger Samler, 1782-01-14
Bekiendtgiørelse. Det bekiendtgiøres herved alle og enhver Lysthavende, at afdøde Hr. Kammer=Assessor, Postmester og Hospitalsforstander samt Amanuensses, Marturin Friises efterladte Stervboes tilhørende, er paa de før Auctionens Fremme bekiendtgiørende Conditioner den 6te Febr. næstanstundende om Formiddagen Kl. 9 slet, i hans fradøde Stervboe. Beslutet ved Auction til Høistbydende at bortsælges; der bestaaer i følgen: Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Jern og Træefang, Borde Stole, Skabe, Dragkister, Sengestæder Seng- og Linklæder, en Deel Mands Uldene og Linnet Gangklæder, Speile og Skilderier, Porcelain, Glas og Steentøi med videre; Deslige derved Auctionen skal blive foreviist, samt en Deel Bøger i adskillige Videnskaber, ja 4 Skp. Hveedesæde, der før Vinteren er saaet og 2de gode Kakkelovne, den ene en Vindovn med Kaabertromle og Rør, den 2den en Bielegger, ja noget aftorsken Korn, saavel Rug som Malt, tillige noget Jldebrand. J Vente de deraf ere Liebhabere sig ved Auctionen vil indfinde. Viborg d. 11 Jan. 1782. C. Damsgaard.
Viborger Samler, 1782-01-14
Endskiønt intet kan ventes at arve efter afgangne Jens Pedersen, som boede i et mig tilhørende Huus udi Grønnerup i Salling; saa bliver dog til Efterretning for Arvingerne, som ere den sal. Mands Søstrebørn og Brødrebørn der opholder dem, nogle ved Aalborg, nogle i Morsøe og nogle her i Salling; herved bekiendtgjort: at til 6te Ugesdagen som indfalder den 24de Januarii førstkommende, foretages en Skiftesamling i Stervboen efter bemeldte Afdøde, og agter til 12te Ugesdagen den 18 April ligeledes, hvor Vedkommende som haver noget i bemeldte Stervboe at observere, ville lade dem indfinde. Grønnerup i Salling den 4de Januarii 1782. Peder Humble.
Viborger Samler, 1782-01-14
NB. En sort Mønde med hvide Fødder, hvidt under Halsen og over Snuden, er den 11, denne kommen af sig selv løbende herind i Gaarden. Da den sluttelig er Eieren imod sin Villie frakommen, bliver dette hermed bekiendtgjort, paa det dens rette Eiermand kan vide hvor samme Hund er at afhente, som dog maaskee 8 Dage i seeneste fra denne Bekiendtgiørelses Dato, og imod Avertissementets Betaling. Afhentes den ei inden 8 Dages Udgang, kan jeg ei længer være Eieren ansvarlig for den. Wium Præstegaard ved Viborg den 14 Jan. 1782. N. Blicher.
Viborger Samler, 1782-01-14
NB.
Viborger Samler, 1782-01-14
(Skulde nogen til førstkommende Snapsting behøve 262 Rdlr. 3 Mk. Børnepenge imod fastsat Pant og gangbar Rente, ere samme at faae hos Provst Friis i Daugberg, med hvem derom kan handles. Formedelst indløbne Omstændigheder, har Skiftet efter sal B Velbaarne Hr. Ritmester Falchenschiold nødvendig maatte udsættes til værende Tid. Nu averteres til enhver Vedkommendes behagelig Underretning, at der bliver udi Gaarden ved Almind Kirke Mandagen den 4 Februarii førstkommende, Formiddag Kl. 10, holdet Samling i bemeldte Stervboe, om nogen maatte have videre at anmelde, end allerede skeet er, da Skiftet samme Tid, om muelig, bliver sluttet, eller Tiden til Decisionerne over indkomne Fordringer, samt Skiftets endelige Afgiørelse fastsadt. Nørlund den 5 Jan. 1782. Efter Høie Øvrigheds Ordre, Hans Kiersgaard.
Viborger Samler, 1782-01-14
Skiftet efter Poul Pedersens afg. Hustrue Anne Sørensdatter af Hagebroe, bliver foretaget til endelig Slutning paa Halds Amts Contoire i Viborg den 5te Februarii førstkommende Kl. 10 sl. Formiddag, og den paafølgende 8de Dito ligesaa; Skiftet efter afg. Peder Graversen paa Lunøe, som til vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Viborg den 7 Januarii 1782.
Viborger Samler, 1782-01-14
Formedelst tilstødende Svagheds Omstændigheder, agter jeg ved offentlig Auction den 18 Februarii førstkommende, at lade bortsælge min iboende Gaard, med tilhørende 3de Leievaaninger, beliggende paa Hiørnet af Brødregaden, og støder optil Hr. Borgemester Carøes iboende Gaard i Raadhuusgaden. Gaarden (og Leievaaningerne er i god Stand) vel indrettet til Maltgiørerie, Bryggen og Brænden; De Lysthavende ville da behagelig, berørte Tid og Sted indfinde sig, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Randers den 4 Jan. 1782. S. Stadius.
Viborger Samler, 1782-01-14
Jet vorder hermed bekiendtgjort: at Onsdagen den 30 Jan. næstkommende Aar 1782, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver afg. Balzar Bønnings Gaard, paa denne Byes Torv beliggende, endvidere stillet til offentlig Auction, og uden fleere, absolute bortsolgt. Gaardens Beliggenhed er profitabel, Bygningen i skikkelig god Stand med fornøden Gaardsrum og Haugeplads; Thi ville Liebhaberne behagelig indfinde dem bemeldte Tid i Gaarden, hvor Conditionerne bekiendtgiøres. Holstebroe den 29 December 1781. Jacobi.
Viborger Samler, 1782-01-14
Hos Kiøbmand Jacob Friis i Randers kan faaes til Kiøbs extra gode friske Christiania Antzios for 8 Mk. Dunken, saa og norske nedsyltede Tyttebær udi Dunker, af lige Størrelse for 3 Mk. Dunken.
Viborger Samler, 1782-01-14
Subscriptions=Liste. Beviis, at intet uden Religionen kan danne en stor Mand, 8vo, efter Formodning henimod 14 a 16 Ark stor, agter jeg at udgive. De Lysthavende behage at lade tegne deres Navne hos Bogtrykker Mangor i Viborg. P. Danchel Bast.
Viborger Samler, 1782-01-14
Her paa Bogladen er at faae til Kiøbs følgende Bøger. Beskrivelse over Canalen som bliver gravet fra Østersøen i Væsterhavet, for Skibsfarten igiennem Hertugdom met Slesvig, koster 10 s. og heftet 12 s. Samme kan og faaes paa Tydst, og koster 1 Mk.
Viborger Samler, 1782-01-21
VIOREER. MLER. 6000 Rd. Mandagen den 21 Januarii. N. N. Sædelige Folk. (Saaledes kalder man de Folk, der legge sig efter Agerdyrkning og Videnskaber, og af denne Aarsag begive sig i et vel indrettet Sælskab med hinanden, der bliver bestyret efter visse Love. Jkke alene sette de sig i Stand til, ved de Hanteringer, de i sær drive, men ogsaa ved deres sælskabelige Forbindelser, at udvide deres Kundsigter, og giøre deres Følelser finere; men de sette sig ogsaa i Sikkerhed imod udvortes Fiender, ved befæstede Byer, ved Krigs- og Stats=Konster, naar derimod et vildt eller aleene Fæeavl passende Folk maa stedse staae med Sværdet i Haanden for at være tryg om sin Eiendom. Men ligesom, ved Eiendommes Formeerelse, de stridige Tilfælde maa mangfoldiggiøre sig, saa maa ogsaa Lovenes Mængde tiltage, saaledes at de ikke meere kan bevares ved mundtlige Forklaringer; De maa altsaa skrives. Naar Menneskene først i en saadan Stat have hævet sig over det blotte naturlige nødvendige, saa er det, de kan begynde at finde Smag i Behagelighederne af en angenem Omgang. Denne tiener til at forskiønne deres Vittighed, samt at giøre dem villige, venlige, hielpsomme, godhiertige, eller dog i det mindste høslige, lykkelige, naar de ikke misbrugte alle de Fordeele, som en sædelig Stat tilbyder, til Overdaadighed, eller, paa de grundige og væsentlige Fordeeles Bekostning, overgav sig til Lyster, og lagde sig efter de daarligste Smaating. Asiatisk Stolthed. Allerede i de ældste Tider, have de asiatiske Konger viist den overdrevne Stolthed, som mange Førster af den Verdens Deel endnu besidde. De gamle Persiske Kon Konger kaldte sig Kongernes Konger og alle FolkeSlags Herre. Malayernes Konge giver sig Navn af Herre over Vindene og Havene, fra Østen til Ve steen. Mogol fører Titel af en Verdens Betvingere og en Jordens Konge, og de Store i Riget tillægge sig selv Navn af Straaleskydere, Tordenflyngere, og saa fremdeles. Naar Kanen for de omflakkende afatiske Tartarer, der ejer ikke engang et Huus, og lever alene af Røverie, har i sit Telt holdt sit af Melk og Hestekiød bestaaende Maaltid, saa lader han ved Herold forkynde, at det nu er alle Monarker, Førster og Herrer her paa Jorden tilladt at giøre det samme. Dog er det ikke Asiaterne alleene, der give Exempler paa en saadan Stolthed. Hovedet for de Natches, et lidet amerikansk Folk omkring ved Floden Missisippi, er stolt paa en anden Maade. Hver Morgen triner han ud af sin Hytte, og aftegner med Fingeren den Vei, som Solen den Dag skal tage.
Viborger Samler, 1782-01-21
Det latterlige, som enhver herved føler, beviser, at Stolthed udvirker netop det modsatte af, hvad den søger: Foragt nemlig, i Stedet for Ærbødighed.
Viborger Samler, 1782-01-21
Om den saa kaldte Guds Dom hos de gamle Franker og andre Folk. Man kan intet stærkere Beviis give paa Middelalderens Barbarie end den Maade, man brugte, naar nogen. nogen blev beskyldt for en Forbrydelse som han nægtede. Klageren maatte besværge sin beskyldning, og naar den Anklagede da besvoer det modsatte, saa vidste Dommeren ikke meere at hielpe sig, Overveiende Undersøgelser, Udsigendernes Sammenligning. Omstændighedernes Bedømmelse, alt det var for besværlige Sager for Dommeren. Den Anklagede maatte ved Jld eller Vandprøve, eller ogsaa ved en Tvekamp, enten bevise egen Uskyldighed, eller retfærdiggiøre sin Anklagere. Vandprøven skeete enten med koldt eller med hedt Vand. Ved den første blev den Anklagede med bundne Hænder og Fødder kastet i Vandet. Svømmede han da oven paa, saa blev han holdt for skyldig, men hvis han sank, saa ansaae man ham for uskyldig. Prøven med det heede Vand, blev paa følgende Maade anstillet. Den Anklagede maatte med blot Arm tage en indviet Ring og fra Bunden af en med sydende Vand opfyldt Kiedel. Naar dette var skeet, saa blev der af Dommeren trukken ham en Pose over Armen, og samme blev forseglet. Om tre Dage blev Armen be sigtet. Var den nu kuns lidet, eller slet ikke brændt, saa blev den beskyldte frikiendt. Jldprøver skeete paa forskellige Maader. Den Anklagede maatte med blotte Fødder gaae paa gloende Kul, eller ogsaa tage et gloende Jern i Haanden, og holde samme en vis Tid. Hans Brøde eller Uskyldighed blev bedømt af den stærkere eller svagere Beskadigelse, som han herved leed. Undertiden blev Parterne en Tvekamp tilkiendt. Denne blev holdt med stor Høitidelighed, efter efterat Præsten først havde læst en Messe. De Stridende bleve indladte i Skrankerne, og Dommerne med Geistligheden samt Folket vare Tilskuere. Den overvundne ansaaes for skyldig, og naar han ikke blev dræbt i Tvekampen, saa blev han siden efter henrettet. Denne umenneskelige Handlemaade blev kaldt Guds Dom, fordi man bildte sig ind, at Gud ved et Underværk lagde Skyldigheden og Uskyldigheden for Dagen.
Viborger Samler, 1782-01-21
Gravskrift. Hiertets skyelte Menneske I en sagtmodig og stille Aands uforkrænkelige Væsen, Som er meget kostelig for Gud 1 Petr. 3, 4 v. Fandtes hos den, som her hviler: Den i Livet Velædle nu hos Gud Salige Madame ChRISTIANA PANDRUP. Föd i Skioldelev Præstegaard den 3 Sept 1714. Gist i Aaret 1735 med Hr. SVEND WEDEl Forrige Sognepræst for Sahl Meenighed, Som i 27 Aars Ægteskab saae, Daglige Prøver af hendes stille sagtmodige Væsen, Af 8 Börn, 4 Sönner og 4 Döttre, Efterleve i Sön og 2 Döttre, Som nu savne en sagtmodig Moders Kierlige Omgang. Hendes Enkestand, som varede i 19 Aar, Var hendes beste og roligste Levetid, Indtil det behagede Gud det sidste halve Aar de röre hendes ganke Legeme med Sygdom; Hvor Hvorefter hun ved en salig Död den 31 Dec. 1781. Fik de Sagtmodiges Naadelön, Efter Forsættelse: Math. 5, 51. Nyeheder.
Viborger Samler, 1782-01-21
Den 22de December f. A. er Ritmester Christian Friderich von Haxthausen af det 2det Husar=Regiment bestilt til Hs. Kongelige Majestæts General=Adjutant. Under 24de December har det behaget Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst at beskikke Adolph Eschilds Krohn til at være Agent med Commerceraads Rang. Den 2den Januarii d. A.
Viborger Samler, 1782-01-21
er Auditeur Peder Rosenstand Goiske benaadet med Caracteer som Ober=Auditeur. Til Hofdame for Hendes Kongel. Høihed Printsesse, Sophia Friderica, er allernaadigst udnævnt Frøken Friderica Sophie Christiane von Bülow.
Viborger Samler, 1782-01-21
Udi afg. Hr. Justitsraad Borreschmiths Sted, som Veier og Maaler for Viborg Bye, haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst, under 9 Januarii dette Aar, beskikket Kiøbmand Niels Nielsen Giørup. Velbemeldte Hr. Giørup haver og tilkiøbt sig sal. Justitsraad Borreschmiths Gaard paa Nyetorv for 1500 Rdlr.
Viborger Samler, 1782-01-21
Den 21de Decbr. 1781 er Kammersecretair Jver Christian Malling allernaadigst beskikket til at være virkelig Kammerraad, og Fuldmægtig Friderich Conrad Bugge til at være Kammersecretaire.
Viborger Samler, 1782-01-21
Under Dato Christiansborg den 17de December 1781. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved Oppebørsels Betienterne i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grævskabet Ranzau og Staden Altona, som samtlig staae under Rentekammeret, meere bestemt foreskrives de dem paaliggende Pligter, og adskillige PunPunkter Oppebørsels=Væsenet vedkommende, end videre blive anordnede og fastsatte.
Viborger Samler, 1782-01-21
Udi Riber Stift ere for afvigte Kirke=Aar copulerede 1068 Par, fødte Drenge 1929, Piger 1838, tilsammen 3767, deraf 132 Uægte; døde: af Mandkiøn 1340, at Qvindekiøn 1336, tilsammen 26776, ere altsaa 1091 fleere fødte end døde. Blandt de Fødte anmærkes et Drengebarn i Nørre=Felding Sogn med 6 Fingre paa hver Haand, og 6 Tæer paa hver Fod. Blandt de Døde: J Faster Sogn en Karl dræbt af Lynild: Hat Klæder og Skoe fandtes ganske sønderrevne; men paa Legemet kiendtes ikkuns en Rift i den ene Øre=Lip; i Skiern Sogn en Mand død i sit 90 Aar, der i 56 Aar havde levet i Ægteskab med sin 1777 afdøde Hustrue, i Tavlov Sogn en Kone 103 Aar og 2 Maaneder, gammel, der i meere end 30 Aar havde været verkbruden; af Dødfødte ere anmældte 26, Høialdrende 40 imellem 90 og 100, og 5 over 100 Aar.
Viborger Samler, 1782-01-21
Ved Tal=Lotteriets 322 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 88, 29, 30, 1, 54.
Viborger Samler, 1782-01-21
Forlovede. Hr. Major Breur, Major ved Land=Cadetterne i Kiøbenhavn, med S. T. Hr. von Hielmerones mellemste Frøken datter, Karen Benzon v. Hielmerone, ligeledes Hr. Plesner, Sognepræst til Uldum og Langsskou, med den yngste Frøkendatter, Johanne Adolphine v. Hielmerone.
Viborger Samler, 1782-01-21
Afsagte Dom udi Høiesteret. Løverdagen den 22 December 1781, Nr. 227. Justitsraad Uldall efter Kongel. Befaling, c. Delinqvent Conrad Johan Wilhelm Præston. Landstingsdommen bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1782-01-21
Torsdagen den 3 Jan. 1782, No. 253. Secretair Hersleb efter befaling, c. Delinqv. Jnger Willadsdatter. Delinqventinden, Jnger Willadsdaatter, bør midste hendes Hals, og hendes Hoved sættes paa en Stage; saa bør hun og have hendes Hovedlod og Jord forbrudt til Kongen, om hun nogen ejer.
Viborger Samler, 1782-01-21
Lands Landstinget, Onsdagen den 23 Januarii 1782.
Viborger Samler, 1782-01-21
Jndstevnte Sager. 1. Niels Svendsen af Mølgaarden paa egne og Broder=Børns Vegne, som Arvinger efter afgangne Christen Svendsen og Hustrue i Halier, indstevner til Svækkelse, total Underkiendelse, rettere Paakiendelse og alle Omkostningers skadeløse Erstatning, en Skiftebehandling, holdet og forrettet af Dalsgaards Eiere Sr. Evard Vium, som Hosbonde efter meldte Christen Svendsens Hustrue, og anfanget den 15 Junii samt sluttet den 20 dito 1781. Ved hvilket Skifte Sr. Wium, i Samfund med sine Bønder, baade som Formyndere og Vitterligheds Mænd, skal have tilvendt og tillagt sig selv alt, med videre Stevningen indeholder og paaanker. 2. Mads Hansen af Wagtborg indstevner, til Svækkelse, Underkiendelse, og skadesløse Omkostningers Erstatning, en Rettes Behandling og Dom, begyndt ved Øster Nør Herreders Ret den 21 Martii, og sluttet paafølgende 27de Junii dette Aar, da Dommen er afsagt af samme Rettes Herredsfoged, Hr. Justitsraad, Byefoged Bloch udi en Sag, som imod Appellanten af Poul Erichsen i Øsse var anlagt under beskyldning, at den sidstes Hustrue om Eftermiddagen eller Aftenen den 23 Febr. forved af Appellanten skulde være slaget, hvilket dog ingenlunde er bleven beviist, men derimod Formodning til, at hun, i Fald hun er tilføiet nogen Saaremaal ved Feiltrin og manglende Styrke i Beenene, selv har været Aarsag til samme &c. Landstingene. Udi Nørre=Jylland for Aar 1782. holdes paa efterskrevne Dage. Januarii den = = 23de Julii den = 17de Februarii = = = 20 - Augusti Martii = = = 20 - September = April = = = 17 - October = Maji. . = 15 - November: Junii. = 12. December
Viborger Samler, 1782-01-21
Tillæg.) Thor hos hver hos Han Nødde 10000000 den 4 Tiende Tillæg Aargang. No. og til den Viborger Samler No. 4. Mandagen den 21 Januarii 1782.
Viborger Samler, 1782-01-21
Bekiendtgiørelse. H.M. Da min Broder sal. Niels Andersen Møller, forhen Borger og Vertshuusmand, her i Byen, den 4 Januar. sidst ved Døden er afgangen; saa vorder bemeldte Afdødes samtlige Credi= og Debitorer hermed 3de gange indkaldet, at melde dem hos mig underskrevne som befuldmægtiget af de øvrige Arvinger der alle ere myndige, til de Tider Loven allernaadigst befaler, de første at fremkomme med deres Fordringer, geleidet med saadanne Beviser som Loven efter død Mand befaler, og de sidste at betale hvis de til Boen maatte være skyldige. Viborg den 21 Januarii 1782. Hans Møller.
Viborger Samler, 1782-01-21
Det bekiendtgiøres herved alle og enhver Lysthavende, at afdøde Hr. Kammer=Assessor, Postmester og Hospitalsforstander samt Amannensses, Marturin Friises efterladte Stervboes tilhørende, er paa de før Auctionens Fremme bekiendtgiørende Conditioner den 6te Febr. næstanstundende om Formiddagen Kl. 9 slet, i hans fradøde Stervboe. Beslutet ved Auction til Høistbydende at bortsælges; der bestaaer i følgen: Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Jern og Træefang, Borde Stole, Skabe, Dragkister, Sengestæder Seng= og Linklæder, en Deel Mands Uldene og Linnet Gangklæder, Speile og Skilderier, Porcelain, Glas og Steentøi med videre; Deslige derved Auctionen skal blive forevist, samt en Deel Bøger i adskillige Videnskaber, ja 4 Skp. Hveedesæde, der før Vinteren er saaet og 2de gode Kakkelovne, den ene en Vindovn med Kaabertromle og Rør, den 2den en Bielegger, ja noget aftorsken Korn, saavel Rug som Malt, tillige noget Jldebrand. J Vente de deraf ere Liebhabere sig ved Auctionen vil indfinde. Viborg d. 11 Jan. 1782. C. Damsgaard. Indskiønt intet kan ventes at arve efter afgangne Jens Pedersen, som boede i et mig tilhørende Huus udi Grønnerup, i Salling; saa bliver dog til Efterretning for Arvingerne, som ere den sal. Mands Søstrebørn og Brødrebørn der opholder dem, nogle ved Aalborg, nogle i Morsøe og nogle her i Salling; herved bekiendtgjort: at til 6te Ugesdagen som indfalder den 24de Januarii førstkommende, foretages en Skiftesamling i Stervboen efter bemeldte Afdøde, og agter til 12te Ugesdagen den 18 April ligeledes, hvor Vedkommende som haver noget i bemeldte Stervboe at observere, ville lade dem indfinde. Grønnerup i Salling den 4de Januarii 1782. NNB. Peder Humble.
Viborger Samler, 1782-01-21
Skulde nogen til førstkommende Snapsting behøve 262 Rdlr. 3 Mk. Børnepenge imod fastsat Pant og gangbar Rente, ere samme at faae hos Provst Friis i Daugberg, med hvem derom kan handles. Formedelst indløbne Omstændigheder, har Skiftet efter sal O Velbaarne Hr. Ritmester Falchenschiold nødvendig maatte udsættes til værende Tid. Nu averteres til enhver Vedkommendes behagelig Underretning, at der bliver udi Gaarden ved Almind Kirke Mandagen den 4 Februarii førstkommende, Formiddag kl. 10, holdet Samling i bemeldte Stervboe, om nogen maatte have videre at anmelde, end allerede skeet er, da Skiftet samme Tid, om muelig, bliver sluttet, eller Tiden til Decisionerne over indkomne Fordringer, samt Skiftets endelige Afgiørelse fastsadt. Nørlund den 5 Jan. 1782. Efter Høie Øvrigheds Ordre, Hans Kiersgaard.
Viborger Samler, 1782-01-21
Skiftet efter Poul Pedersens afg. Hustrue Anne Sørensdatter af Hagebroe, bliver foretaget til endelig Slutning paa Halds Amts Contoire i Viborg den 5te Februarii førstkommende Kl. 10 sl. Formiddag, og den paafølgende 8de Dito ligesaa; Skiftet efter afg. Peder Graversen paa Lunøe, som til vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Viborg den 7 Januarii 1782.
Viborger Samler, 1782-01-21
Formedelst tilstødende Svagheds Omstændigheder, agter jeg J ved offentlig Auction den 18 Februarii førstkommende, at lade bortsælge min iboende Gaard, med tilhørende 3de Leievaaninger, beliggende paa Hiørnet af Brødregaden, og støder optil Hr. Borgemester Carøes iboende Gaard i Raadhuusgaden. Gaarden (og Leievaaningerne er i god Stand) vel indretet til Maltgiørerie, Bryggen og Brænden; De Lysthavende ville da behagelig, berørte Tid og Sted indfinde sig, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Randers den 4 Jan. 1782. S. Stadius.
Viborger Samler, 1782-01-28
skyldig, som du hvid, Af Haab fuld, som du grøn, Jld, som du rød, i Jid: Min Kierlighed er skiøn. Den En Bonde traf i Hulst en Tavle hængende Et Sted, hvorpaa en Hest med Tøi paa var at see, Han læste: Heste her kan, hvo dem vil betale, Til Leie faae, dernæst Aarstallet udtrykt stod. Hum, knurrer Mikel Klods; hvor kunne J dog prale! Hvor lyve Borgerne ublue af opblæst Mod! Er det sandt, Rakker man mig kalde: Heer, Bester sytten Hundrede! Det maatte jeg nok engang see, Hvor her til alle dem er Stalde, Skue=Spilleren om den adelige Borger. Herr Jourdain, da hans Held ham regner Guldet ned, Faaer kjøbt en Herregaard, og bliv Velbaarenhed; Hans Skræder ordres som Baron ham at staffere, Og ved ham bler han stor, kan pukke og bravere. En daarlig Fader og en daarlig Ægtemand, Han Kapital tøer bort som Snee mod Soel i Vand. (Jeg tager Herr Jourdain, og laaner Deres Miner) Her ret livagtig han paa Skuepladsen triner, Og svær ved Fieder=Hat, som fra i gaar han bar. (Jourdain! - indseer du ei - Jourdain, dulle en Nar.) Htor Hertugen af Florens har nylig udgivet en Forordning om Klædedragten, hvilken i sær er bleven sendt til alle Adelige. Af samme vil man her korteligen meddeele vore Læserinder dens lærerige Jndhold: Da hans Kongel. Høihed med den føleligste Ømhed, længe har mærket den overdrevne Overdaadighed i Pynt, som saa skammeligen har taget Overhaand, i sær blandt Fruentimmerne; saa frygter han de beklageligste Følger deraf. Til den Ende siger han De Fruentimmer, som af deres eget Gods eller af deres Mænds Føielighed og Rigdom trække store Summer, ere saa daarlige, at de, i Stedet for at anvende dem til nyttige og ædle Handlinger, ødelægge dem paa denne latterlige Forfængelighed. De, som ere af lige Stand med dem, men ikke saa formuende, troe, efter en falsk Jndbildning om Æren, at de maa efterligne dem i alle Ting. De Fruentimmer af ringere Rang giøre sig, efter en hos deres Kiøn egen Efterlignelses Lyst, den skadelige og fordærvelige Møie, herudi at efterligne de større, og denne saa kostbare Egensindighed, som Moden har indført i Hovedstaden, udbreder sig derfra til Stæderne i Provintserne, og derfra igien med største Skade ud paa Landet. - Deraf mine Damer, siger Storhertugen, flyder Mandfolkenes almindelige Frygt for at indlade sig i en alvorlig Forbindelse med det tilbedende Kiøn i alle Stænder, deraf reiser sin Mangel paa Børnenes nødvendige Opdragelse, Mangel i Folkenes Kasse, og ofte deraf flydende Utroskab, indbyrdes Uenighed blandt Familierne, og andre flere onde Vaner. Den overdrevne Forfængelighed i Klædedragten, som hos ganske faa Damer af første Rang kan holdes for en Foragtelsesværdig Daarlighed, er hos de øvrige, som enten ere ringere eller fattigere, en umodsigelig Forbrydelse, da de derved giøre sig uformuende til at opfylde en Huusmoders Pligter.