JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Kobberstikkerkonst. No. 76-80, 5 Styk ler, indsendt af den berømte Kobberstikker Darnstedt, Professor ved Konstacademiet i Dresden, paa Grund af hvilke han er bleven optagen til Medlem af det herværende Academie. Af disse ere No. 76 (Troldmanden, efter Dieterich.), 77 (Troldmanden mellem Hyrderne, efter den samme.), og især No. 20 (Et Landskab, efter Moucheron.), særdeles skjønne, og giengive os Malerierne paa det frappanteste. Skade, at en saa stor Konstner har anvendt en saa stor Deel af sin Tid paa ubetydelige Calender=Arbeider; man bør haabe, at Tydskland, erkjender hvad det besidder i ham, og nu beskjeftiger ham paa en værdigere Maade. - Heuer, Academiets Artist. No. 21, Ulysses von Jthaca, 2den Acts 9de Scene; No. 82, Barselstuen, 3die Acts 6te Scene; No. 83, Holbergs Portrait; af Holbergs Galle ved Prof. Lorentsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Den i Aarhuus nyligen afdøde Stiftsprovst Niels Kirkemoe Bechmann, er født 1753 paa Læssøe, under Viborg Stift, hvor hans Fader, Morten Bechmann, var Sognepræst. Efter foregaaende privat Undervisning af sin Fader, blev han 1770, med Testimonio af Rector Thestrup i Aalborg, dimitteret til Academiet. 1773 – altsaa i en Alder af 20 Aar – blev han Alumnus paa Walkendorphs Collegium, hvor han, som Jnspector, holdt to Taler i Anledning af de to Ephorer: Conferentsraad Kalls og Etatsraad Horrebows dødelige Afgang. 1777 blev han Decanus ved Communitetet, og forestod det første mathematiske Bord fra Communitetets Forbedring til den 28 Martii 1781, da han blev beskikket til nederste residerende Capellan ved Aarhuus Domkirke. Derefter blev han Herredsprovst for Hasle og Ring Herreder, og siden Stiftsprovst og Sognepræst til Aarhuus Domkirke. "Han nedlagde (d. 6 April d. A.) som det i den over ham i Aarhuus Avis indførte Gravskrivt hedder - den Hyrdestav, som han i 36 Aar, med Aarvaagenhed, Ømhed og Nidkierhed havde baaret som offentlig Lærer i Aarhuus Man har fra hans Haand fire Disputatser, skrevne, fra 1773 til 1776. Hans første Disputat. de dimensione solidorum, skrev han altsaa i sit tyvende Aar, et Beviis paa hvilken Fremgang i Lærdom, han allerede saa tidligen havde gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Nakskov, den 6 April. Ved Nakskovs Told contoir ere følgende Skibscapitainer for ind, og udgaaende clareret fra den 1ste til den 6te April L. Smidt og Jesper Stang, begge af Nakskov, baglastet fra Kiel og den sidste ladt til samme Sted med Havre. Andreas Petersen af Nakskov fra Flensborg med Brændeviin. Petersen fra Kjøbenhavn med Stykgods og ladt herfra til samme Sted med Hvede og Byg. Baadfører Poul Weiløe af Nakskov fra Svendborg, baglastet, og herfra til Jylland med Hvede. Baadfører Lassenius, af Nakskov til Svendborg med Havre. Baadfører Peter Andrea til Præstøe med Hvede. Skibs capitainerne Langemarck og Erich Brandt, begge af Nakskov, til Norge med Byg, Havre og Hvede. Lars Andersen af Nakskov, baglastet fra Lübeck og herfra til Jylland med Hvede. L. Smidt af Nakskov til Aarhuus med Byg. Hans Jørgen, Bøye af Marstall til Amsterdam med Byg. Hans Bruun af Marstall, hertil baglastet. Herman Hermansen af Nakskov, baglastet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Odense, den 9 April. Jfølge en Skrivelse fra Dannebrogsmand N. Larsen i Agersøe Mølle bleve ogsaa der en Mængde Larver seete paa Sneen den 7 Februar. Videre bemærker han, at de Dyr, hvoraf Jndvaanerne saameget plages paa Omøe og Agersøe, og som Man har givet ud for at være Hamstere, har været paa Agersøe i en 18 Aar, men har først viist sig paa Omøe for 7 til 8 Aar siden; han mener at de ere komne paa Drivisen over fra Fyen, da man har seet deres Spor paa Jsen i Vinter, ogsaa komme de i en talløs Mængde frem paa den nye faldne Snee; de anrette store Ødelæggelser i Laderne, fordærve Straatagene, afgave Roden paa unge Træer og Buske, især paa Pile og Kirsebærtræer, saa at Stammer af 5 Tommers Gjennemsnit, hvis Rødder ere afgavede, ligge omkastede; han frygter for at sætte Gift for disse Dyr, saaledes som i denne Avis er foreslaaet, da Svinene røde efter dem i Jorden og derved let kunne blive forgiftede; men han vil forsøge paa at strøe Lyng paa Gulvene af sine Huse, da han har bemærket, at deres Gange aldrig findes paa Sletter, som ere begroede med denne Plante. Redaktøren af Avisen for de til Kjøbstæder har ved Undersøgelse fundet, at disse Dyr ikke ere Hamstere, da de mangle Kjæbeposer, ikke ligge i Dvale om Vinteren, ikke har Ham sternes Farve og da Halen er for lang; derimod ere de udentvivl den egentlige Vandrotte (Musamphibius niger) som deres middelmaadige lange Hale og hele deres Skabning udviser; en slem og farlig Gjæst, som ikke er god at blive af med at den ikke findes paa Lyngsletterne kommer formodentlig af, at det er for tørt for den. Kammerraad Just i Viborg foreslaaer, som det bedste Middel imod Rotter og Hamstere, slige Dyr eller Planter, hvis Lugt de ikke kunne fordrage. Pindsvinet er saaledes Rotten en Modbydelighed, ventelig blot for Lugtens Skyld, og af et Værelse, hvor Anmelderen havde et gaaende, indtil Vinterkulden dræbte det (fordi det intet Huul havde i Jorden at sove i), flygtede alle Rotterne. Jøvrigt formoder han, at Maaren (som Man nu har i Mængde i Fyen) er en bedre Rottejæger end Ræven. Jldere og Væsler bør heller aldrig fanges og ødelægges, hvor Man er plaget med Rotter, thi de ere meget bedre end Katte til at dræbe dem og de jage dem idelig. De smaae skiævbenede Brokhund, bide og Rotter, og kunde mueligt bedst bruges til at drive Hamsteren ud af sin Hulle. Naar Man vil befrie et Værelse for Rotter, er ellers det bedste Middel, at lægge 3 a 4 Tommer tykt Lag Trækul under Gulvet, som stødes got sammen, thi naar de ville bide deri, gaae Tænderne løse og da er det ude med dem. Kunde Man lægge et Lag sammenstampet Leer neden under Kullene, var det saameget varigere. Man kan og ved at helde kogende Vand i Mængde og ofte og tyk Tjære derovenpaa i Hullerne, gjøre dem kjede af deres Ophold. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Odense, den 12de April, Sidstafvigte 13de Marts om Morgenen Kl. 3-4 opkom Jld i Gaarden Ulvedahl paa Alheden, der beboes af Kongel. Planteur Hr. Dehn. Da Manden den Dag vilde reise, stod han tidligere op end sædvanlig, og saae til sin store Forfærdelse Jlden allerede at have angrebet Taget i Stuehusets anden Ende. Han, Konen og et Barn reddede sig næsten nøgne. Pigen fik Armene forbrændte, og havde nær brændt inde, da hun laae i den angrebne Deel. Hele Bygningen og det meeste af Mandens gode Jndboe, blev et Rov for Luerne. Jldens Aarsag vides ikke. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Kjøbenhavns Børs den 16 April. Cours. Hamb. 2 M. 679, a vista 678. Amsterdam 2 M. - , a fra - . London 2 M. 28 3/4 Rbdlr. Spec. 670. - Specier solgtes til 40 a 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 pr. 100; Oblig. 76 a 77. Norske Sedler 46 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. a 11 Mk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Blandede Efterretninger. (Samlede af Udg.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Norske Efterretninger. (Slutningen af de litteraire Erindringer i Tillæget til den Norske Rigstidende No. 20; see Skilderiet No. 27.) Side 18 o. fl. St. Tør ikke ved, en Tale. maade, ligesaa usædvanlig, der formodentlig er af eens bemærkelse med behøver ikke. Side 32 Gadestevne. Dette Ords bemærkelse kjender man ikke i Norge. Originalens Husthing, som mere forstaaeligt, kunde maaskee beholdes. Side 41 Skyde Gjækkeskud, er et Udtryk, Jndsenderen ikke erindrer nogensinde at have læst i Skrifter, eller hørt bruge i Danmark og Norge, og hvis Betydning han oprigtig betiender, han ikke forstaaer, medmindre Samme skulde betyde de blide Skud, Kalv Arnesen vilde afskyde i den Kongel. Hær, for ikke at ramme nogen af sine derværende 4 Brødre. J saa Tilfælde kunde maaskee meere passende bruges, skyde paa Skrømt. - Fremdeles bruger Oversætteren endeel Ord af iislandsk eller gammel nordisk Oprindelse, og som tildeels findes i de ældre Skrifter, saasom: at fylke, Fylking, stimes, Hirdmænd, Brad &c. At Oversætteren, ligesom flere før ham, har gjort Brug af disse, finder Jndsenderen meget rigtigt; thi Samme vil give Anledning til, at de paany ville blive almindelige, uden Bogen vil vorde læst af Menigmand. Men, da denne nu engang har vant sig til det Skriftsprog, vi nu have, i hvilket saadanne Ord ikke eller yderst sieldent forekomme, men derimod de eenstydige: at ordne Hæren, Slagorden, brydes, Hofmænd, Rova., ere for ham mere forstaaelige, vilde der maaskee være gavnligt, at disse i Skriftsproget antagne, med hine eenstydige, Udtryk til Oplysning sættes ved Siden i en Parenthes. - Endelig maa Jndsenderen gjøre opmærksom paa nogle Udtryk, som han i Følge den antagne Sprogbrug anseer for ikke at være aldeles rigtige, saasom Side 4, fattedes for, istedetfor fattedes paa. Side 9 lad fare dem, for lad dem fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
(Fortsættelse af Efterretningerne om Prof. Smiths Reise; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Da det Tilbud, som af den Engelske Regjering ved Sir Joseph Banks var gjort Prof. Ch. Smith, ei alene var saare smigrende for ham, som en Udlænding, men tillige af allerstørste Vigtighed, saavel for det botaniske Studium, som for de Connectioner, hvilke han derved var istand til at skaffe den botaniske Hauge i Norge, og fordi hans utrættelige Bestræbelse for det botaniske Studium derved fik ny Næring, saa betænkte han sig ei længe, førend han tog imod det gjorte Tilbud, som bestod i at gaae med paa en Opdagelses-Expedition til Congo i Africa, paa meget gode Vilkaar. - Den 29 Februar lettede Skibet, hvormed han gik, Anker i Dovns, nærved Dover, forat begynde dets Reise til Congo. - Han skriver: At Alting spaaer Held og Behagelighed paa den forestaaende Reise. Han er ombord paa Skibet Dorothea, som er stort og indrettet paa det allerbeqvemmeste til den forestaaende Expedition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Commandeuren for Expeditionen er Capitain Tucken, en saare elskværdig Mand. Hele Selsk bet er muntert og samstemmigt. Sluppen The Congo, der er bestemt til at gaae opad Zaire-Floden i Congo, er bygget efter en ganske egen Plan, og føres ud af den første Lieutenant. Desuden ere de forsynede med flere smaae Fartøier og Baade, der kunne tages fra hinanden og føres overland og omkring de store Vandfald, som Floden taire danner i det Jndre af Landet. De have ombord en stor Mængde Varer til Tuskhandel og Foræringer til Negerkongerne, og desuden er The Congo forsynet med Riffelskyttere og Kanoner, om de skulle behøves. Den første Anledning til Expeditionen var Mongo, Park lidet rimelige Mening: at Nigerfloden skulde bøie sig mod Sønden gjennem Maanebjergene og falde ud i Zaire. (Fortsættes. - Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Udtog af en Skrivelse fra Hamburg af 23de Marts. Den af den Kongel. Danske Kammer musicus Kuhlau componerede Opera Røverborgen, er den 22de d. M. bleven givet her, under Konstnerens egen Styrelse. Den blev modtagen med almindelig og udeelt bifald; Hr. Kuhlau, maatte, da Opførelsen var næsten tilende, give efter for Publicum enstemmige Raab og bifaldsklap, og fremtræde paa Skuepladsen, en Ære, som i mange Aar ikke er bleven nogen Componist til Deel. Theatercassen har ved denne Operas Opførelse havt en betydelig Jndtægt, da den fire Aftener i Rad blev givet for fuldt Huus, og stedse Logerne og Pladserne i Forveien vare abonnerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Hvor behageligt end Hr. Kuhlaus Nærværelse her er os, saa meget beklage vi dog, at han sandsynligviis har givet Anledning til, at vor almindelig bekiendte Sangerinde, Mad. Becker, der længe med saa stor Føie har været bekjendt som een af vor Tidsalders første Sangerinder, om end kun for nogen Tid, vil forlade os. Hun agter i disse Dage at afreise herfra til Kjøbenhavn, hvor hun vil indtræffe den 18de April. Vi ere overbeviste om, at man i denne Residents, hvor man har saa megen Sands for alt Skjønt, især Musik, med megen Glæde vil erfare dette, og at vor almindelig elskede og agtede Konstnerinde vil erhverve sig der mange Beundrere og Yndere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Subscriptionsplan. Paa undertegnedes Forlag udkommer: Conversations-Lexicon, eller: Encyclopædisk Haandordbog over de i selskabelig Underholdning og ved Læsning forekommende Gjenstande, Navne og Begreber, med Hensyn til Folke= og Menneske Historie, Politik, Diplomatik, Krigsvidenskab, Mythologie, Historie, Jordbeskrivelse, Konsthistorie, Biografie, Naturhistorie, Physik, Medicin, Philosophie, Jurisprudenz, Theologie, Poesie, Musik, Technologie, Handel, Fabrik= og Manufacturvæsen, Botanik, Chymie, Anatomie, Chirurgie, Apothekerkunst, Mathematik, Astronomie, Mekanik, den civile og militaire Bygningskunst, de skjønne Kunster og Videnskaber, saaog om de forskjellige Religioner, Riger, Stater, Have, Søer, Stæder, Fæstninger, Slotte, Bjerge, geistlige og verdslige Ordener, lærde Selskaber, Retter, civile og militaire Charger, Artillerie, Fortification, Feldtslage, Beleiringer, ridderlige Øvelser, Bjergværker, Jagt- og Forstvæsen, Havekunst, de i Handel, Kunster og Haandværker brugelige Terminitechnici eller Kunstord, de i Handel og Vandel, i Jura forekommende uundværlige Ord, alt udarbeidet af de bedste Forfattere, Originalen til dette Værk har gjort saa stor Lykke i Tydskland, at det i en Tid af 3 Aar er 3 Gange oplagt, og deraf afsat 10,000 Exemplarer. Ved at eie det, vil: 1) den, som ikke har Ævne til at anskaffe sig en Bogsamling, erstatte denne Mangel, da han deri vil finde det Vigtigste af alle Kunster og Videnskaber rigtigen og tydelig beskrevet; 2) den, som eier en Bogsamling, vil ikke behøve at eftersøge det, han ønsker at vide, i mange forskjellige Værker, men vil her i en Hast kunne finde det i alphabetisk Orden, derhos i hvilke Bøger det findes og hos hvilke Forfattere Gienstanden omhandles; 3) den, som ikke besidder videnskabelig Dannelse, vil her finde det Vigtigste af Videnskaberne og Kunsterne paa en fattelig Maade beskreven, og hans Mangel paa Studering vil derved erstattes. Værket er forfattet i alphabetisk Orden, saa at man strax kan finde hvad man søger, og kan desuden tjene til en behagelig Læsning i Fritimer, da det indeholder en Samling af interessante Ting. Paa det Subscribenterne kunne komme til at eie dette Værk, uden at føle noget til Udgivten, agter Forlæggeren at lade det gaae ud i Hefter. Hvert Hefte vil kunde læses særskilt, da enhver Artikel, som den beskrives, bliver fuldstændig. Hver tredie Maaned udkommer et Hefte, 12 Ark stort, trykt med Petit, og 49 Linier paa hver Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Prisen for hvert Hefte bliver for Subscribenterne 2 Rbdlr. N. V., for andre, Kjøbere 3 Rbdlr. Subscriptionen modtages hos undertegnede Forlægger. A. Soldin, Boghandler, boende i Fortunstrædet No. 148.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. GoiskestaaTrettende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 April 1816. Om Luxus og Handelsligevægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Slutningen af Anmærkningerne til Politisk Regnekonst."(See No. 26.) Vi have af det foregaaende seet, at det egentlige Danmarks Befolkning, allerede for otte Aarhundreder siden, efter al Sandsynlig Beregning, har været den samme som nu. Vel synes det at staae i Modsigelse med Agerdyrkningens store Forbedringer i nyere Tider, men var end Dyrkningsmaaden slettere, og de opdyrkede Jorders Tal færre da end nu, saa er det dog høist rimeligt, at de store Kjøbstæder, hvoriblandt Kjøbenhavn allene udgjør henved en Trediedeel af hele Sjællands Befolkning, virkede efterhaanden alt mere og meere ufordeelagtigen paa Agerdyrkningen, da, ved Menneskenes Sammentrængen i store Stæder, Jorden berøvedes mangfoldige af sine Dyrkere, og Jorddyrkeren, ved at blive Kjøbstædsmand, lagde sig efter andre Sysler. Hvad der i nyere Tider altsaa blev vundet paa den ene Side, tabtes igjen paa den anden, og det i samme Grad, som den store Befolkning tiltog. Paa den i Kjøbstæderne stedse voxende Befolkning, giver Kjøbenhavn os det meest paafaldende Exempel. J Aaret 1769 var Jndbyggernes Tal 70,514, 1787 var det 90,032, og 1801 var det 100, 975. Kjøbenhavn har altsaa i 32 Aar havt en Tilvæxt af 30,461 Mennesker. De andre Kjøbstæder i Sjælland have imidlertid kun havt i samme Tidsrum en Tilværd af 4,986, altsaa kun 1/2 Deel af Kjøbenhavns. Hele Sjællands Stift har, Kjøbstæderne fradragne, i samme Tidsløb havt en Tilvæxt af 41,913, altsaa kun omtrent 11,000 mere end Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Ligesom nu Befolkningen i det Hele ikke synes i en Række af otte Hundrede Aar at have forandret sig saa meget, som man maaskee skulde formode, saaledes synes den menneskelige Levealder, naar man seer hen til Jndivider, heller ikke at have forandret sig meget, skjøndt Dødeligheden, tilligemed Sygdommene, særdeles har tiltaget,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Endnu ganske nyligen døde her i Kjøbenhavn en Enke i en Alder af 105 Aar, og vor Hovedstad, tæller ikke faa Gamle af begge Kjøn, mellem 80 og 90, ja henved 100 Aar, der synes at være Maalet for den menneskelige Levealder. Alt, hvad der overskrider dette Maal, maa betragtes som en Natur jeldenhed, eller som Virkninger af høist lykkelige Omstændigheders Forening. Naar en berømt Læge i sin Macobiotik antager, at et Menneske kan opnaae en Alder af 200 Aar, fordi enkelte ere blevne henved 150, saa synes det at være det samme, som man vilde sige, et Menneske kan blive fire Alen lang, thi man seer Folk, som er 3 1/2 Alen lang. At slutte fra det Enkelte til det Hele, i saadanne Tilfælde, er neppe rigtigt. Den høieste Levealder, nogen har opnaaet hos os, er Nordmanden Drackenberg, der skal have naaet en Alder af 146 Aar. Hans Liig skal endnu være ganske ufortæret og ligne meget en Mumie, mæsten skulde man heraf slutte, at han har havt en ganske egen Organisation. Uldg. Laan af offentlige Casser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
De Kapitaler, offentlige Stiftelser ere i Besididelse af, udlaanes sædvanligen i faste Eiendomme, og forblive staaende uopsagte fra Eier til Eier de kaldes derfor faste Penge. Derved vinder Laaner og Laantager. Den ene ved at være sikker paa at faae sine Kapitaler udlaante, den anden ved at være befriet for det Bryderie og de Omkostninger, Kapitalers Opsigelse og nyt Laan medføre. Hvilken god Jndflydelse det har havt paa at bevare Eiendommes Værd fra at synke, er tilfulde bekjendt. Jblandt Danmarks særegne Fordele er ustridigt dens offentlige Indretningers betydelige Kapitaler, som angives til 20 Millioner. Deraf følger, at næsten hvert Huus i Kjøbenhavn har faste Penge, og ligeledes hver Herregaard i Sielland, uden at tale om mindre Landeiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Den foregaaede Pengeforandring synes at have gjort de offentlige Stiftelser frygtsomme. Jstedet for at de tilforn udlaante fra det Halve til de Totrediedele, og derover, af det en Eiendom taxere des at være værd, ville de nu ei udlaane for det meste mere end det Halve i Navneværdie, hvad Eiendommens Værd udgjør i Sølvværdie, taxeret af Synsmændene. Det er omtrent kun Enfjerdedeel af Eiendommens virkelige Værd efter Nutidens Penge. Det er sandt, ethvert Pant kan forringes ved Forsømmelse, ved forøgede Udgivter, ved Forandringer i Bygningsmaaden, og flere tilfældige Omstændigheder. Det kan desuden paa andre Maader betydeligen forringes. Men alle slige Foraandringer foregaae langsomt, og give de offentlige Indretninger tilstrækkelig Tid til at betrygge sig, thi deres Kapitaler ere udsatte med Opsigelse. Der er altsaa intet, som nøder dem til en saa yderlig Forsigtighed, der er trykkende for Laantageren, saa meget mere, da de offentlige Stiftelser forlange første Prioritet. For altsaa at træffe en Middelvei imellem Creditors og Debitors Jnteresse, kunde de offentlige Jndretninger sikkre sig for alt det Tab, som Tiderne kunde medføre, ved terminviis Afdrag paa Laanesummen af 1 eller 2 PC., efter Omstændigchedernes Medfør og Laantagerens Ønske. Saaledes har man afbetalt til den almindelige Enke casse og den Kongelige Creditcasse, hvoraf følger, at en Capital, udlaant i Navneværdie til 8 PC.,med 1 PC. Afdrag af den oprindelige Sum, vil være aldeles afbetalt omtrent i 35 Aar. Den indkomne Afdragssum bidrog til Pengecirculationens Formerelse, og nyttede Andre, som igien kunde behøve Laan. Debitor afbetalte, uden Anstrængelse, sin Gield, og sikkrede tillige baade anden og tredie Panthavers Tilgodehavende, hvis Fordringer forbedrede sig i Sikkerhed, eftersom første Panthaver afbetaltes terminviis. Det er desuden gavnligt at vænne Publicum til at betale sin Gield, naar det skeer paa en Maade, som ikke er trykkende. Ulige større Fornøielse og Nytte haves af en Eiendom, hvorpaa kun liden eller ingen Gield hefter, end naar man skylder noget betydeligt paa den; man er da altid ængstelig, og lever i den vished, om det er Eieren eller Panthaveren, som Eiendommen tilhører, og dette er en saare trykkende Tanke. Den Sandhed, kan ikke noksom indpræntes i enhver Kjøbers Hjerte: Man maa hellere kjøbe en mindre Eiendom, som man kan udbetale, eller dække, end en større Eiendom, og derpaa skylde noget betydeligt. Man bevæger sig saa frit i en skyldfri Eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Jndenlandske Efterretninger. Et af de vigtigste Hjelpemidler til Sundhedens Vedligeholdelse, er at holde Legemets Overflade reen. Den umærkelige Uddunstning er det Middel, hvorved Naturen befrier sig fra de mange skadelige Gasarter, som avles i Legemet. Ureenlighed danner en Skorpe paa Legemet, som forstopper de utallige fine Svedehuller, hvorigjennem de skulde finde Udgang, og bliver en Kilde til mange Sygdomme. Ei at tale om de gamle Romere, brugte vore Forfædre flittig Bad. Selv i Kjøbenhavn fandtes fordum i mange Gader Badstuer og Badskere, og jævnlig at bade sig, holdtes for en Nødvendighed. J vore Tider kjender man næsten intet til denne nyttige Skik. Vel bade endeel unge Mennesker sig om Sommeren i Søvandet, som unægtelig er styrkende for dem, hvis Alder og Legemsbeskaffenhed tillade det; men til alle Slags varme Bade, hvis Virksomhed i mange Sygdomme er ypperlig, savnes hidtil en beqvem og passende Leilighed. Det er derfor høist behageligt, saavel for Syge som for Læger, der ønske at fremme deres Patienters Helbredelse, at Hr. Conferentsraad Brun, hvem Fædrenelandet skylder flere Anlæg til Nytte og Fornøielse, er i Begreb med at indrette, i sin Gaard paa Kongens Nytorv, en Badeanstalt, der, naar den bliver færdig, som man haaber vil skee med det første, vil tilfulde afhielpe denne Trang og fyldestgjøre enhver Forventning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Den periodiske Litteratur har siden Freden igjen begyndt at fremblomstre i Kjøbenhavn. Den tæller nu 4 Maanedsskrifter, Journal for Politik, Athene, Minerva, Danfang, 3 Qvartalskrifter: Juridisk Archiv, Efterretninger om udenlandsk LitKratur, Theologisk Bibliothek; 8 Aviser og Ugeblade: Statstidenden, Addresseavisen, Borgervennen, Dagen, Skilderiet, Politievennen, Tilskueren, Dagsposten. Tilsammen 15. J disse Dage ere hertil ankomne to Artikler, hvoraf den ene sjeldent sees her saa sildigt, og den anden sjeldent saa tidligt - nemlig tre Fartøier, med Æbler og et Fartøi med Holsteens sild. Æblerne sælges for 6 til 10 Rbdlr. Skjæppen, og Holsteensksildene for 1 Rbmk. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-20
Fra Odense Tugthuus er den 1ste April undvigt Hans Christian Jversen, født i Kjøbenhavn, og 33 Aar gammel.