Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Chymien er opfunden i Ægypten. En ægyptisk Konge, Siphoas, som man holder for levede meer end 1900 Aar for Christi Fødsel, ansees for Chymisternes Skrifter. Compasset skal være opfundet af Jtalieneren Joh. Goja Evaet Tallet, eller Epacterne, betyder saa meget som a 55 Rdlr. Overskuds=Tallet eller Overskuds=Dage, og disse Over skuds=Dages Tal er dette Epacte=Tal. Ellers har hver Gylden=Tal sin egen Epact. Gylden=Tallet kaldes saa, fordi det som det første Tal, i fordum Tid, blev skrevet i Kalenderne med gyldne Bogstaver. Gymnasium har sit Navn det Grædske, nogen, efterdi man trakte Klæderne af sig for at bruge legemlig Øvelse, ved at brydes, fegte a. i en afsondret Egn. Lacedæmonierne skal have været Opfindere deraf. Hønse skal have sin Oprindelse af at hensee, eller at see hen til noget; thi saasnart Kullen kan sees, som ligger i Begyndelsen af Jndfarten i Sundet, saa bede Skibsfolkene Passagerer, som ikke have været der før, at de vilde see derhen, og naar de see derhen, anmode de, at de skal hensee, ifald de vil ansees for rette Søefolk. Jolle meener man er kommen af de Skibe, som de Angler og Saxer Aar 449 brugte, som hos de Tiders latinske Autores kaldtes Ciulæ. Juul kommer af de nordlige Folks ved deres Glædesudviisninger hyppig udraabende Ord: Ju og Jo, og derover have de kaldet den Tid, i hvilken de har været besynderlig fornøiede, Jo Ju= Joel= eller Juletid; hvilket han givet Anledning til, at kalde Christi Fødsels=Høitid Julen. eller Jolen, da de paa samme Tid i nogle Dage efter hinanden gjorde sig deelagtige i en vedvarende Glæde. De glade Udraabelser kaldte de Jøler; dem, som saaledes lode sig høre, Julesangere, og det Huus, hvorudi de lystige Sammenkomster bleve holdne, kaldte de Julestue. Lehnsmand har sin Oprindelse af Styresmænd over et Lehn. Octroy er et Nederlandsk Ord, og har sit Oprindelse Nr. 56 Aar, af det latinske Ord Auctoritas, som er en Magt eller Myndighed, een bliver meddeelt til at giøre noget. J Nederlandene betyder dette Ord et General=Privilegium, Saadan Octroy bliver ikke gjort evig, men paa en vis Tid. Paaske er taget af det Hebraiske Sprog, og betyder, saa meget som at springe forbi, er indsat og stiftet til Erindring, at de Ægyptiske Plager gik Jfraels Børn forbi. Peruker. Den burgundiske Hertug, Philippus, med Tilnavn Bonus, skal først have indført den Skik at afskære Haaret, da han var falden i en stor Sygdom, og man til hans Helbredelse havde raadet at hans Haar skulde afstæres. Dette har givet Anledning til Haarhuers eller Parukers Brug. Sole=Tallet, fordi det er indrettet til at vise hvert Aars Søndagsbogstav, da Søndagen i Latinen og andre Sprog kaldes og Solens Dag. Tamperdag, rettere Qvatember, er et sammendraget Navn af det Latinske paa de Gamles Fasten 4 Gange, om Aaret (Jejunia qvatuor tempe. Den fordervede Udtale har først afskaaret Qva af Qvatember, og siden gjort tember til tember, som nu er endelig bleven til Tamperdag. Qvatemberdage kaldes de, fordi de indfalder 4 Gange om Aaret. De har fordum været baade Præstevielsesdage og Fastedage; her i Dannemark holdtes de kuns som Tidens Merker, saasom ved Consistorial=Retten eller TamperRetten, og alle Ægteskabs=Sager. Trompeter, Valthorn, Posthorn og deslige, har deres Oprindelse fra de Horn, andre Nationer, som og de Nordiske Folk, har brugt ved Kongel. Hoffer at blæse deres Hoffinder sammen med, som og ved deres Ofringer, og Gudstieneste a. Har ellers først været naturlige Horn, Bukkehorn og Vædderhorn, som og et Slags af Sølv; Ar 57 A. begge kaldes i Skriften deels Basuner, deels Trompeter, Ved Sabathens Jndblæselse i Krigen, ved Seiervinding, ved store Frydefester, ved Kongel. Salvelser a. bleve disse Horn brugte, hver af sit Slags til hver sin Tid. J Steden for disse har man optænkt de nu i vore Tider brugelige Trompeter, Valthorn og deslige af Messing; Hyrderne her i Landet alene bruge endnu naturlige Horn til at blæse udi for Qvæget.