JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Nyheder fra Udlandet. Den franske Regjering har modtaget en Depesche fra Algier, indeholdende adskillige Details om de fangne Franskmænds Drab, meddeelt General Lamorciere af en fra Blodbadet undkommen Soldat, der efter 10 Dages Møisommeligheder og Farer var naaet til den franske Leir. Han havde fortalt, at den 27de April, kort efter at et Brev var indtruffet fra AbdelKader, vare de franske Officierer, som tilligemed de fangne Soldater bevogtedes ved Malujabs Strandbred af 500 Beduiner, blevne afhentede til Deira, for som det heed, at bivaane en Festivitet. Mod Aften vare ogsaa Soldaterne blevne afhentede og fordeelte i Arabernes Telte. Den fortællende Soldat havde faaet Mistanke til denne usædvanlige Forholdsregel, og var derfor opmærksom paa enhver Bevægelse. Ved Midnat hørtes et Skrig af Abdel Kaders Soldater, der har været Signal til Blodbadet. Væbnet med en Kniv var han strax sprungen ud af Teltet, havde nedstødt Skildvagten, og var derpaa, forfulgt af flere Arabere, lykkelig naaet op paa en Bakke, hvorfra han havde hørt Slagtoffrenes Skrig, blandet med Mordernes Raab, under en længe vedholdende Geværrild, Adskillige Franskmænd vare flygtede tilbage i deres gamle Telte, men vare der blevne omringede og enten nedhuggede eller opbrændte tilligemed Teltene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Den portugisiske Opstand har en meget foruroliggende Charakteer. Jnsurgenterne have constitueret tre Juntaer, den ene i Villareal med Ministeren Grev Villareals Søn i Spidsen, den anden i Combra, og den tredie i Leiria, under Forsæde af Hr. d'Albuquerque, forhenv. Minister og Generaldirector. Alle disse Juntaer have nu forenet sig i Leiria, hvorfra de ville begive sig til Lissabon. Denne Stad befinder sig for Øieblikket i den største Gjæring. Al Handel og Vandel er ophørt, Banquiererne have lukket deres Contoirer, og Enhver søger at inddrage af sin Formue Alt hvad han kan. J Combra have Studenterne, ved Folkets Bistand, slaaet hele Garnisonen paa Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Keiseren af Rusland havde pludseligt forladt Warschau og var ilet af Grændsen til; Beretningen nævner ikke, til hvilken Grændse. Nogle mene, at Hs. M. vilde overraske Keiserinden i Prag. Arresteringerne i Polen tiltage i en foruroligende Grad, og næsten Jngen kan, naar han er Polak, længere vide sig sikker for at maatte gjøre en Reise til det transuralske Paradiis: Siberien. (Den smukke Fru Kalergis, der er bleven navnkundig ved at være bleven offentligt knuttet paa sit blotte Legeme, er i disse Dage indtruffen til Brüssel, hvor der vises hende megen Opmærksomhed.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
J Neapel fløi Natten til den 2de Mai et Greven af Syracus tilhørende Lystfartøi i Luften, Prindsen havde Dagen iforveien gjort en Lystfart til Capri men var lykkeligviis vendt tilbage derfra paa Jernbanen. Jmidlertid havde hans Folk moret sig paa Skibet med Fyrværkeri og bengalsk Jld; en Gnist deraf var falden ned i Krudtkammeret, som indeholdt 250 Pd. Krudt. Mange af de Ombordværende bleve beskadigede og kastede ud i Søen; men Jngen mistede Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
J den franske Landsby Vimmereux (Dep. Pasde Calais) stod en lille Dreng forleden og anglede, da han pludseligt saae ligesom et stort Bjerg vælte sig ind i den lille Bugt, som danner Havnen. Hurtigt løb han hjem til sin Fader, og denne gjorde igjen Allarm i Landsbyen, hvis Beboere alle Mand kom paa Benene og spærrede Jndløbet til Havnen, inden Ebben kom og førte de velkomne Gjæster, bort igjen. Man begyndte nu at fiske, og skal i eet eneste Dræt have taget 600,000 Makrel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Ved Cølln forefaldt der den 29de Mai et skandaleust Optrin under en Landeværnsbataillons Exercits Commandeuren, Major v. Garrelts, havde været misfornøiet med de to første Compagnier for deres Uopmærksomhed, og derfor befalet, at de, efter at de andre Compagnier vare marscherede hjem, skulde blive tilbage og øve sig i Frontmarschen. Neppe var imidlertid Commando-Ordet "Marsch udtalt, hvorpaa hele Linien satte sig i Bevægelse, for en Section paa høire Fløi gav sig til at synge ganske høit. Forbittret over denne Jnsubordination sprængte Majoren ind i Sectionen, reed en 5 a 6 Mand overende, men fik derved selv et Bajonetstik i det ene Knæ og et andet gjennem Tschakoen. Da Ordenen var igjen tilveiebragt, holdt Majoren en Tale til Folkene og lovede dem, aldeles at forglemme det Passerede, naar de herefter vilde søge at vinde hans Tilfredshed, hvortil det hele andet Compagni svarede som een Mand: "Nei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Den 1ste Juni tildrog sig den første Ulykke af Betydenhed paa de baierske Jernbaner. Mellem Augsburg og Donauworth kom Pakvognene og nogle af de første Personvogne ud af Skinnerne, men løb sig til Lykke fast i en stor Gruusdynge. Jmidlertid bleve dog nogle af Vognene knuste og sex Mennesker lemlæstede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
J Kønigsberg var den 27de Mai udbrudt en betydelig Jldebrand i den derværende Straffeanstalt, hvis samtlige Bygninger stode i lys Lue ved Postens Afgang derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
J Stuttgardt har det vakt en ikke ringe Opsigt, at det er blevet forbudt Choristinderne ved det derværende Theater at gifte sig, ligesom de hannoveranske Lieutenanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Den hannoveranske By Alfeld er den 3die ds. bleven hjemsøgt af en skrækkelig Jldebrand, hvorved over hundrede Huse og Gaarde vare lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Fra Hamborg haves den sørgelige Efterretning, at tvende Buer af den under Gjenopbygning værende St. Petri Kirke ere indstyrtede, hvorved flere Mennesker ere komne til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
En oprørende Begivenhed har fundet Sted paa et Gods i den nordlige Deel af Halland i Sverrig. Jnspecteuren havde paalagt Bønderne Dagsarbeide, der langt oversteeg deres Kræfter, hvorover Nogle med god Grund klagede til Godseieren. Jnspecteuren stillede imidlertid denne tilfreds, og sendte siden Bud efter Den af Klagerne, der havde ført Ordet. Da han var kommen, indesluttede Jnspecteuren og Ladefogden sig med ham i et Værelse, hvor man saaledes mishandlede ham, at han døde 5 Timer efter. Legemet bærer overalt Spor af den barbariske Mishandling, og Omegnens Beboere er saa oprørte herover, at stræng lovlig Undersøgelse ikke kan undgaaes. Den Afdøde havde været en af Godsets bedste Bønder og efterlader Kone og flere uforsørgede Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Fædrelandet. Et stort Antal Medlemmer af det under Navn af Holbek Amts Landcommunalforening" sammentraadte Samfund havde i et allerund. Andragende til Hs. Maj. besværet sig over, at en Forsamling, som hiin Forening havde paatænkt at afholde i Holbek den 14de April sidstleden, var bleven forbudt af Stedets Politimester, Justitsraad Petersen. Hs. Maj. Kongen har i denne Anledning under 27de f.M. allern, resolveret saaledes: "Da Vi finde, at der ifølge Vort Danske Cancellies Circulaire af 8de November f. A. har været Grund for Politimesteren til at forbyde Afholdelsen af bemeldte Møde af Landcommunalforeningen for Holbeks Amt, vil den indgivne Besværing bortfalde, og ville Vi have vedk. Politimester indskærpet, fremdeles overeensst. med Vort allerhøieste Rescript af 12te de, at have særdeles Opmærksomhed henvendt paa bemeldte Forenings Forhandlinger."(C. Td.)J Sorgenfri Skov fandtes i Slutningen af f.A. et Barn, iført en Særk og indsvøbt i 2 Alen hvidt Shirting, henlagt paa den kolde Jord. Senere lykkedes det Politimesteren at opdage Barnets Moder, en Pige ved Navn Maren Sophie Mikkelsdatter. Hun arresteredes og tilstod sin Brøde. Den 5te August havde hun paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn født et uægte Barn, hvilket hun senere havde afhentet derfra, da hun saae sig ude af Stand til at betale for dets fremtidige Pleie. Hun havde henlagt det paa en bred og meget befaret Gangsti, der fører fra Slotsgaarden, efter sin Forklaring i det Haab, at det der vilde snart blive fundet af Nogen, der vilde tage sig af det, hvilket ogsaa skete. Da Moderen forblev i Nærheden for at erfare, af hvem Barnet blev optaget, og da hun ellers, som hun forsikkrede, vilde have taget det med sig igjen, saaledes ikke fandtes overbeviist om at have forladt Barnet, saa skjønnede Landsoverretten ikke, at hendes Forhold kunde, som af Underdommeren, Assessor Normann, var antaget, henføres til Lovens 66-10, 2det Membrum, hvorimod hun, for, ved at henlægge Barnet næsten nøgent paa den kolde Jord, at have udsat dets Helbred og Liv for Fare, idømtes 3 Aars Forbedringshuusstraf. (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Blandt de Bestemmelser, der vanzire vor bestaaende Lovgivning, henhører utvivlsomt Buddet i Christian den Femtes Lov 6-1324, hvorefter den Ægteqvinde", der tredie Gang gjør sig skyldig i Ægteskabsbrud (adulterium) skal "druknes", en Straf, der naturligviis ingensinde i Virkeligheden exeqveres eller kunde exeqveres, uden i høieste Grad at støde an mod Nutidens Begreber, der ere en Deel forskjellige fra dem, som vare gjældende ved Lovens Udgivelse for halvandethundrede Aar siden. – Jmidlertid, saalænge denne og andre lignende Bestemmelser endnu bestaae, maae de naturligviis, i Tilfælde, hvor de lovbestemte Betingelser ere tilstede, bringes i Anvendelse af Domstolene, selv om man baade ved Affattelsen og Læsningen af Dommen vilkaarligt kommer til at trække paa Smilebaandet. Et sligt Tilfælde er for nylig indtruffet i en af den kgl. Lands-Overret paakiendt Sag mod et Fruentimmer, der, efter tidligere for 2den Gang begaaet Ægteskabsbrud at være dømt til Fængsel paa Vand og Brød og til at forvises Landet, hvilken sidste Deel af Straffen dog ved kgl. Reskript eftergaves, nu har tilstaaet, skjøndt hun ikkun var separeret fra sin Mand, at have atter begaaet samme Brøde tredie Gang. Herfor er hun da baade i 1ste Jnstants (Frederiksværks Birketing) og af Overretten ganske rigtigt dømt til at - druknes. (Fædrel.) Understøttet af Selskabet for Naturlærens Udbredelse har Cand. Stausholm holdt i Holbek en Række af interessante Foredrag over Varmen, der besøgtes af over hundrede Tilhørere. Som Beviis paa disses Taknemmelighed overraktes Hr. Stausholm, ved Forelæsningernes Slutning, et smukt Gulduhr. Dagen efter forlod han Byen, for at tiltræde en Lærerpost ved Nis Hansens Landvæsens-Jnstitut i Jylland. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Dampbrænderiet i Holbek etableres, som bekjendt, ved et Actieselskab. Dette har nu udvalgt et Bestyrelsesraad, bestaaende af Entrepreneuren Kæmner Nygaard, Hr. Jensen fra Aarhuus, Apotheker Jpsen, Kom. L. C. Smith og Bager Gustavns. Der menes, at Dampbrænderiet vil allerede kunne tage sin Begyndelse til 1ste Octbr. d. A. Af den til Brænderiet indkjøbte Eiendom vil der blive afhændet Byggepladser, saa det er at forvente, at der snart vil fremstaae en heel ny Gade, da det fast er umuligt at faae Beboelsesleiligheder der i Byen, saa flere Familier ere i stor Forlegenhed for Boliger. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Den 28de Mai er dog bleven feiret et Sted endnu foruden i Egebæksvang, nemlig i Rudkjøbing paa Langeland, hvor man overhovedet pleier at vise en større Grad af statsborgerlig Jnteresse end den, der gjennemsnitlig viser sig i Danmark for nærværende Tid. Først holdtes et Møde paa Raadstuen, hvorved man besluttede at tilstille de forestaaende Stænderforsamlinger adskillige folkelige Andragender, hvoriblandt et og Udvidelsen af Valgretten og Valgbarheden. Derefter holdtes et Festmaaltid, som bivaanedes af c. 200 Mænd, Bønder, Kjøbstædborgere og Embedsmænd, og hvorved der vel hverken hørtes Sang eller Musik, men ledsagedes af Skaaler med alvorsfulde Paamindelser om at virke til Sandhedens og Retfærdighedens, til den menneskelige Friheds og den borgerlige Selvstændigheds Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Om Landmændsbesøget paa Christiansdal hedder det i H. Avis: "Modtaget fra en Balkon med Harmonimusik, naaede man den gjæstfrie Borg, i hvis venlige og pragtfulde Sale man mødte den hjerteligste Modtagelse. Efter en Thee-Beværtning besaae man den smukke Have med sine eiendommelige Præcipiser og pittoreske Udsigter, Orangeriet, Møllen med sin arbeidende Klædefabrik, Præstegaarden med sin terrasse rede Have, og et Parti af den for alle Dandsende og Forelskede saa uforglemmelige og med utallige Nattergale opfyldte Fruens Bøgeskov, hvorfra man retournerede til den hyggelige Borg. Endeel af Byens og Omegnens Damer havde imidlertid formeret Selskabet, og med disse nød man da en Beværtning, den jeg med Føie tør benævne som fyrstelig; det vil sige, at jeg ved flere Leiligheder har seet Borgherren yde kongelige og fyrstelige Personer de splendideste Soireer, men at ingen af disse har overtruffet den, hvormed han mødte sine Gjæster af 25de Mai; det gik her, som overhovedet paa de to andre Borge, saavelsom her i Odense, og ved Studenter-Toget til Kjøbenhavn, at Gjæstfriheden udfoldede sig i den samme colossale Maalestok som Gjæstebesøget; der var, om jeg saa tør udtrykke mig, et Slags Gravitations=System i Forholdene, men hvor Communerne dog have maattet vige for den enkelte private Mand, hvis Opoffrelse og Attension forholdsviis er langt større, og derfor ogsaa har et større Krav paa Anerkjendelse, hvilket ogsaa for Gjæsternes Vedkommende blev, som det sig bør, udtalt ved det Festmaaltid paa Raadhuussalen, hvormed Landmændene sluttede deres Forhandlinger. Til sin alsidige Opmærksomhed føiede Værten endnu som Slutsteen et nydeligt Ball, der kom de yngre Gjæster saa vel tilpas, og efter at Professor Maschmann fra Christiania i en Tost for Værten og en anden Gjæst i en dito for Værtinden havde udtalt Selskabets Erkjendtlighed, gik Toget ved Midnatstid tilbage til Odense. Vinden var den Dag, som i den hele Uge - hedder det i samme Avis – en følelig Nordvest, og endskjøndt det sjelden giver Væde fra den Kant, saa, besynderligt nok, begyndte det dog just at regne, da Toget var kommet udenfor Byen. De, der sadde i lukkede Vogne eller under Paraplyer, kunde i al Mag ansee Regnen som et godt Omen, som et Galanteri imod Selskabet, hvis Vaarsæd netop vilde trives ved den faldende Væde, imedens det fornøiede sig; En og Anden derimod paa de aabne Vogne, uden Regnskjærm og uden tilstrækkeligt Reisetøi, men med Slud-Regnen i Ansigtet, skal være kommen til modsatte Betragtninger, saasom at man allenfals hjemme under eget Tag kunde fange det gyldne Skind, uden paa Lyst=Toure at bløde sit eget; at det var sin Sag at emancipere Bonden fra sin Boghvedegrød og Øllebrød, ved at byde ham Geleer og Galantiner; &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Blandt vigtigere Sager, der beskjæftigede Landmandsmødet i Odense, var ogsaa den om en landeconomisk Høiskole. Jfølge Forslaget, udarbeidet af Dr. phil. Paulsen, forhen Lærer ved Høiskolen i Rødding, nuv. Fabrikdirecteur i Hertugdømmerne, kunde en saadan allerbedst oprettes ved Sorø Academies overflødige Midler. Forhandlingerne herom førtes med Liv og vidnede om den Jnteresse, Sagen fandt. Jmidlertid var man dog meget langt fra at komme til noget Resultat. Det forekom os, at enkelte Talere, under Discussionen gik udenfor Sagen. Saaledes holdt Prof. Flor et langt, iøvrigt vakkert Foredrag om den almindelige Dannelse, som Bonden maatte være i Besiddelse af, for med Nytte at kunne freqventere Landvæsens=Læreanstalter. Dette Foredrag var neppe her paa sin rette Plads. Discussionen fortes ogsaa derved for en kort Tid over paa et fremmed Gebeet; saaledes tog Propr. Nis Hansen derved Anledning til at udtale sig om det alm. Skolevæsen, om Ønskeligheden af, at de danske Seminarier heelt omorganiseredes og udvidedes, samt at Examinerne betydeligt skærpedes, og endv. at Skolelærerne fik et ordentligt Tillæg i deres Løn. At foredrage Hs. M. Kongen Sagen, hvorpaa flere bestode, og hvorom en livlig Discussion førtes, vilde Præsidenten ikke indlade (Rd. Av.) sig paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Angaaende Creditforeningssagen gav Lector Bergsøe en Beretning om det Standpunkt, hvorpaa denne vigtige Sag for Tiden befinder sig. Hr. Bergsøe, der, som bekjendt, har viist megen Jnteresse for denne Sag, yttrede, at den havde mødt mange Vanskeligheder fra flere Sider, som man fra først af ikke havde ventet, og at den derfor destoværre ikke var skreden langt frem; imidlertid er Sagen ingenlunde opgiven. Saavist som den er af overordentlig Vigtighed og Agerbrugets Opkomst væsentligt afhænger af dens Realisation, lovede han af yderste Evne at stræbe for at faae den fremmet. Det stormende Bifald, der ved table d'ndte ledsagede en Toast, udbragt for Creditforeningssagen, vidnede noksom om Ønskeligheden af, at det maatte lykkes ret snart at bringe denne vigtige Sag (Rd. Av.) til et gunstigt Resultat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Hr. Kjøbmand Julius Ree af Randers havde i bemeldte Landmandsmøde holdt et Foredrag om "Land producternes bedre Forædling til Handelsvarer, et Æmne, der i høi Grad turde fortjene ikke blot den almene, men ogsaa de specielle Foreningers Opmærksomhed, og som ogsaa af Randers landoeconomiske Selskab er gjort til Gjenstand for Jndbydelse til et Priis(Aalb. Av.) skrift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Raadhuussalen i Odense (der skal være den største Sal i Danmark, næst Riddersalen paa Christiansborg Slot) var under Landmændsforsamlingen udstyret paa det Festligste. Paa dens Midtvæg mod Nord var under et græsk Tempel anbragt Kongens Buste, omgiven af alle Agerdyrkningens og Havekunstens Attributer, og i Baggrunden det danske Flag; ved Siden af Templet, paa marmorerede Sokler, var anbragt paa den ene Side en Flora og paa den anden en Ceres; lige overfor paa den modsatte Væg var en smuk Tribune opført, paa hvis øverste Flade Præsidenten havde Sæde, og et Trin dybere Hurtigskriverne; foran Præsident Pladsen, i en lavere Udbygning, fandtes Talerstolen med sit forgyldte Pulpet, og Baggrunden af Pladsen var smagfuldt decoreret med Drapperier. J en stor Halveirkel om denne Tribunne vare Sidde-Pladsen ordnede, og fra hvilke Enhver, i den Orden, man ved Haandsoprækning havde forlangt Ordet, reiste sig og foredrog sit Æmne. (H. Av.)J den fyenske Landsby Hundtofte, Steenstrup Sogn, har en 12aars Dreng hængt sig, uden at man veed, hvad der har foranlediget Barnet til Selv(Svb. Av.) mord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
For et Par Aar siden hændtes det i Flensborg, at en derværende Tjenestepige, idet hun skulde gaae ud i Stalden for at hente Tørv, blev overfalden af en Person, som afhuggede hende tre Fingre af den ene Haand. Sagen vakte saa megen mere Opsigt, eftersom der paa samme Tid der i Byen var forekommet enkelte Tilfælde, hvor Fruentimmer og Aftenen paa Gaden vare blevne saarede med skarpe Jnstrumenter, uden at Gjerningsmanden (en formeentlig saakaldet Piqueur, af hvilke flere til samme Tid dreve deres Uvæsen i Paris) kunde opdages. Denne samme Pige er nu i disse Dage bleven arresteret som høist mistænkt for dobbelt (Flensb. Td.) Brandstiftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
I Anledning af at man nylig - ifølge Jtzehoer Wochenblatt – har ved "Landesbankfesten, udbragt en Skaal for Rendsborgs tydssindede Jndvaanere og for "at Rendsborg snart maatte blive en tydsk Forbundsfæstning, hedder det i O. Thomsens Avis: "Den, der her vilde udbringe en Skaal for, at Bornholm, der ifølge sin Beliggenhed og sine Beboeres Nedstamning hører til Sverrig, snart maatte blive en svensk Provinds, vilde upaatvivlelig faae en Action paa Halsen, og, hvis han var Embedsmand, Afsked uden videre. Idetmindste vilde han neppe blive indstillet til at blive Ridder af Dannebroge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
For en halv Snees Aar siden begyndte ved Blaavand at lægge sig en Sandrevle mod Ø. fra Grundenne fra Blaavandshuk ud efter Rivshorn. Sandrevlen strækker sig nu 1/4 Miil mod Øst, og danner mellem sig og Landet en lille Viig omtrent 1/2 Miil bred paa Midten og 3 Alen dyb paa Ebben. J denne Viig er hvert Aar fanget endeel Flyndere ved at trække med Vaad eller Garn, men ingensinde saa stor en Mængde som iaar fra Midten af Februar til midt i April, nemlig 14 a 1500 Tønder. (Ribe Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Hr. Bruun til Bruunshaab bekjendtgjør nu selv sin Udmeldelse af Amtsraadet for Viborg Amt saaledes: "Under nærværende Forholde, med særligt Hensyn til det K. D. Cancellies Skrivelse af 30te April d. A., hvorved Amtsraadets Beslutning at meddele Gaardeier Chr. Balling Afskrifter uden Navnes Underskrift af de i sin Tid over ham indsendte Klager, er bleven tilsidesat, og efter at mit Forslag at andrage Sagen umiddelbart for Hs. M. Kongen ikke har fundet Medhold i Amtsraadet, antager jeg at have formig tilstrækkelig Grund til at udtræde af Amtsraadet. Det for Regjeringens Regning kjøbte Dampskib Hebe er ved den Undersøgelse, som er foretaget derved efter dets Jndkjøb, befundet at være i en saadan Tilstand, at den hidsendte Maskinmester ikke dristede sig til at gjøre Reisen dermed igjennem Agger Kanal til Fohr. Lieutn. Seidelin, som var beordret til at afhente det fra Thisted, havde derfor indhentet Forholdsregler fra Admiralitetet, der gav Ordre til at bringe det ind til Aalborg, for derfra ved "Jris" at bugseres til Kjøbenhavn. J sidste Aalborg Avis læser man nu "Bugseerdampskibet "Hertha fra Øresund indfandt sig heelt uventet her i Løverdags og tog Hebe" med paa Slæbetoug til Kiel, hvor det paa Hr. Schweffels Maskinværft skal undergaae en betydelig Reparation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Paa Morsø er i disse Dage passeret to Selvmord: Den Ene var en Mand i Rested, der havde solgt sit Huus, og efter at Handelen var sluttet, bleve Kjøberen budet 50 Rbd. i Fortjeneste, hvilket Sælgeren tog sig saa nær, at han hængte sig. Den anden Selvmorder var et ungt Menneske, der havde stiaalet en lille Læder=Rem, hvilket opdagedes, og af Frygt for Straf gik han hen og druknede sig. (Thist. Av.) Vestertørslev Mølle ved Mariager er afbrændt. Baade Vaaningshuset og Udhusene samt næsten hele Jndboet og Jnventariet med Vogne og Avlsredskaber blev lagt i Aske. Bygningerne vare kun assurerede for 2000 Rbd., Jndboet a. aldeles ikke. Sandsynligviis er Jlden paasat af Eieren selv under et Anfald af Afsindighed, der siden er tiltaget i den Grad, at han af Øvrigheden er indsat i Daareanstalten ved Randers Hospital. Men hvorledes end Jlden er opkommen, har Familien ved denne Jldsvaade mistet Størstedelen, af sin Eiendom, og dens Tab bliver ikke ringere ved den ulykkelige Tilstand, hvori Familiefaderen befinder sig. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Blandt de danske Godsbesiddere, der, følgende Tidens Fordringer, have sat sig et velsignelsesriigt og varigt Minde, ved at ophæve Hoveriet imod en billig Godtgjørelse, nævnes, som bekjendt, ogsaa Besidderen af Stamhuset Bidstrup ved Randers, Hr. Jægermester H. de Lichtenberg. Paa denne Hædermands Fødselsdag, den 27de f. M., indfandt sig paa Gaarden en Deputation af fire Sognefogder, som paa egne og Godsets øvrige Gaardfæsteres Vegne, med en smuk Jndlednings=Tale af Ordføreren, overrakte Hr. Jægermesteren en smagfuldt udarbeidet, stor Sølvpocal med følgende Jndskrift: "Til Høivelbaarne Hr. Jægermester H. H. de Lichtenberg til Bidstrup den 27de Mai 1846 fra Godsets Gaardfæstere, som et svagt Beviis paa deres Erkjendtlighed og Taknemmelighed for Hoveriets Afløsning."(Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Handels-Efterretninger. London, 1ste Junii. Kornet tegner godt her i Landet. Dette bidrager ikke lidet til Kornprisernes Stilstand. Fra Søhavnene lyde alle Efterretninger flaue; fra Belgien ligeledes. Kun i Holland søges Hvede, for at sendes til Rhinegnene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Breve fra Odessa melde, at der sammesteds ere opkjøbte c. 11,000 Tschw Hvede i en Tid af een Uge, og at nogle Ordres til England endog ere udførte til 32 sk. pr. Qvtr. Fragten iberegnet. Det har vakt alm. Tilfredshed at Bagerne have nedsat Brødpriserne. (B. H.) - Hamborg, 5te Junii. Paa Grund af bedre Efterretninger fra Holland er Rugen noget høiere i Prisen. I Havre er det stille, og kan ikkun afsættes til lavere Priser. (N. 3.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-06-10
Under 16de f. M. er fra Generaltoldkammeret udfærdiget en Bekjendtgjørelse ang. forskjellige Modificationer af Øresunds- og Strømtoldrullen ligesom og af Toldtarisen for den slesv.-holst. Kanal. Ifølge denne Bekjendtg er Tolden af Bomuld nedsat fra 18 til 10 Styver (hver Styver er 4 Rbsk.) pr. 100 Pd.; af Brændeviin fra 4 til 3 Styver pr. Tønde, og af raa Sukker fra 5 til 4 Styver pr. 100 Pd.