JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Desværre blev Pestalozzis egentlige Bestemmelse, som bestod i at ordne Elementarskolevæsenet, og at forædle fattige Børns Opdragelse, væsentlig forrykket derved, at hans Venner og Medarbeidere forledede ham til at opskrue hans Opdragelsesanstalt til en Anstalt for høiere og fornemmere Børn; derved kom Anstalten i Forfald, og maatte, trods den ædle Fellenbergs Bestræbelser for atter at hæve den iveiret, ganske ophæves 1825. Dette gik den utrættelige Olding, som desuden forlængst havde mistet sin Kone og sin eneste Søn, saa at han stod ene i Verden, haardt til Hjertet. Han drog sig atter tilbage til Neuhof, som hans Sonneson havde i Forpagtning. Her skrev han, næsten fortvivlende omden Sags Fremtid, som han havde helliget hele sit Liv, sit sidste Ord, hans egentlige Svanesang, som Jngen vil kunne læse uden dyb Beundring og Nørelse. - 1826 besøgte han Skolen og Opdragelsesanstalten i Beuggen. Her vilde Anstaltens Ynglinger paa sætte ham en Æreskrands, men han vægrede sig grædende med de Ord: "Sligt tilhører Uskyldigheden". Den 27de Februar 1827, kort efter hans 82de Fødselsdag, vinkede Fredens Engel den bekymrede Olding til Hvile, efter korte men heftige Lidelser. Hans sidste Ord vare disse: "Jeg tilgiver alle dem, som have fornærmet mig; gid ogsaa de maae finde Fred, ligesom jeg nu indgaaer til Freden."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Pestalozzi var et af de ædleste Mennesker, som have levet; thi med den meest udholdende og uegennyttigste Anstrængelse opoffrede han ei alene sine jordiske Goder, men ogsaa sin hele Livskraft for en Menneskeslægts Vel, der sjelden kraftig rakte ham Haanden, men derimod desto oftere forlod og spottede ham. Hvad hans Dannelse og Charakteer angaaer, da var han ingen egentlig lærd Mand; men hans Blik var af Naturen hurtigt, sundt og skarpt, og ved stadigt at rette det paa eet Punct, som Maalet for sit hele Liv og at sin Virken, blev han en saare udmærket Mand. J Genialitet, i dyb og grundig Jndsigt, i Aandens Kraft og Fylde lignede han alle Tiders store Aander; men i Kjærlighed til Folket, i ædel Selvopoffrelse for Menneskeslægtens Vel, i barnligt Sind, i Begeistring og udholdende Kraft stod han langt over dem, der ere lovpriste som Store. – Hans Ydre var simpelt og fordringsfrit som hans Jndre. Hans middelmaadige og senere af Alder noget nedbøiede Figur, hans skjødesløst behandlede sorte Klædedragt tydede hen paa selvbevidst Værd, der forsmaaede al Glimmer; hans næsten bondeagtige zuriske Dialect forraadte den simple Schweitzer, der over sin Jdee glemte alt Andet i Verden. Men af den lette Rødmen, som var udbredt over hans folderige Ansigts faste Træk, af hans barnlige og venlige Øine fremlyste en indre Fred, Begeistring og Godhiertighed, som nødvendig strax maatte gjøre ham elsket af Enhver, der havde den Lykke at gjøre hans Bekjendtskab. Liget af denne mageløse Menneskeven bragte man til Kirkegaarden i Bier, hvortil Neuhof hørte, og der jordede man det uden al Bram ved Siden af Skolehuset - Hans Hvilested betegnedes, efter hans eget Ønske, ved en simpel Klippesteen. – Barnlig Taknemmelighed har plantet en hvid Rosenbusk ved Siden af Stenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Dette simple Mindemærke vil nu snart komme til at vige for et prægtigere, som Pestalozzis Landsmænd, ville opreise ham i Anledning af Hundredaarsdagen efter hans første Fødselsdag. J samme Anledning vil man ogsaa grundlægge, efter Pestalozzis Principer, en Opdragelsesanstalt for fattige Børn, og saaledes da omsider søge at realisere, hvad der var en Hovedgjenstand for hans lange og daadrige Livsvirksomhed. - Dog ei alene i Schweitz vil man feire hans hundredaarige Fødselsdag, nei ogsaa i Tydskland, paa hvis Folkeskolevæsen, hans Virken har havt en saa velsignelsesrig Jndflydelse, vil Dagen blive høitideligholdt, deels ved en stor almindelig Fest i Berlin, deels ved at grundlægge en lignende Stiftelse, som den man tilsigter i Schweitz. Ogsaa i Danmark
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Reisende fra 3die til 17de Decbr. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Pakkeposten: Sadelmagerm. Kock, Skrædersv. Nielsen, Tømmerm. Solle rup, Doctor Reitz, Gjæstgiver Holm; med Personposterne: Skipper Kromann, Sognefoged Borcher Skytte, Landmand H. Olesen, Propr. Estrup, Mad. Nissen, Forvalter, Andersen, Forpagter Scheel, Procurator Tidemand, Secretair Bagger, Forpagterne Madsen og Theil, Apothekerne Ahrnsen og Møl march, Hr. Schmidt, Handesfuldmægtig Engel; udenfor Posterne: Capitain Dreyer, Jfr. Simonsen, Landmaaler Prosch, Fru Grandjean med Familie, Kjøbmand Meding. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Pakkeposten; Hr. Dreves, Stud, pharm. Pram, Hr. Hee; med Personposterne: Jfr. Dresler, dHrr. Frisenette, Levison, Schou, Møller og Arnzen, Pastor Schiøtt, Hr. Aggerup, Cand. Høyer, Hr. Rosenstand, Gaardmændene H. Olesen og Borcher Skytte, Madame Nissen, Forpagter Wesenberg, Lieutenant Rothe, udenfor Posterne: dHrr. Schoubo, Hansen, Jørgensen, Raahauge, Ulrick og Meding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
AVERTISSEMENTS. Aaret 1746 den 12te Januar fødtes J. H. Pestalozzi. Hvad denne store Mand selvopofrende har virket for hele Skole- og Opdragelsesvæsenet er noksom bekjendt, overalt bereder man sig til at feire hans hundredaarige Fødselsdag, som en taknemlig Erindringsfest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Undertegnede, Medlemmer af Musse=Herreds Skolelærer=Forening, troe derfor at imødekomme Manges Ønske, idet de herved tillade sig at indbyde Lollands-Falsters Stifts samtlige Skolelærere til at møde ved en Fest, der i ovennævnte Anledning agtes afholdt i Mariebo hos Hr. Gjæstgiver Knudsen den 12te Januar f. A., Eftermiddagen Kl. 2, hvor Lærerne paa en lidet bekostelig, men derfor ikke mindre høitidelig og hjertelig Maade, kunne ihukomme Johan Henrich Pestallozzi og hans Fortjenester. De af vore ærede Hr. Embedsbrødre, som ønske at deeltage, vilde behage at melde sig enten hos en af Undertegnede inden 4de Januar f. A., eller hos Lærer Jensen i Nykjøbing inden Nytaar. Boberg. Hansen, Johansen, Lund, Maibølle. Mariebo. Maglemær. Mariebo. Petersen, Rasmussen, Ross, Ross, Nagelsti. Mariebo. Engestofte. Grænge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Söndagen den 21de December agter Undertegnede, med godhedsfuld Understöttelse af en stor Deel Herrer og Damer, at give en Vocal og Instrumental-Concert, i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale, af følgende Indhold: Förste Afdeling. 1. Overture af Pretiosa. 2. Chor af Samme. 3 Opfordring til Dands, for Pianosorte, af Carl Maria v. Weber. 4. Potpourri for Violin og Pianoforte af Undertegnede. 5. Stort Chor af Norma. Anden Afdeling. 1. Overture af Jægerbruden. 2. Chor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
3. Sonate concertante, for Pianoforte og Violin, af Kuhlau. 4. Chor af Carl Maria v. Weber, Billetter a 3 Mk., Börn under 12 Aar det Halve, erholdes i min Bopæl, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6, Begyndelsen skeer præcise Kl. 7. NB. Der vil blive sörget saa meget som muligt, ved denne Concert, for Publicums Beqvemmelighed. Nykjøbing, den 15de December 1845. Ærbødigst E. Braase.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
At Redacteuren og Udgiveren af Bladet Jydsk Ugeblad, Cand. theol. J. Seidelin, under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads a 22 indført Artikel, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de September 1799 § 18. Det Kongelige danske Cancelli, den 11te December 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Hos Undertegnede er i disse Dage fremstillet et stort og smagfuldt Udvalg af forskjellige Gjenstande, passende til Jule- og Nytaars presenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Den bebudede Udstilling af Lithographier vil begynde imorgen, Fredag, og er aaben indtil videre daglig fra Kl. 10 til 3. H. Berggreen, Jule- og Nytaarsgaver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
At jeg i disse Dage fra Udlandet, har modtaget et stort Udvalg af nye og smagfulde Gjenstande, passende til Jule- og Nytaarsgaver, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Johan Schmidt. 5. Jeg tillader mig herved at un Nakskov, derrette det ærede Publicum om, at mit Oplag af Jernstöbegods nu igjen er bleven forsynet med det derhenhørende saasom: Kakkelovne af forskjellige Størrelser og Facons, franske Gryder i alle Størrelser, Pander og Kasseroller, emaillerede Gryder, Pander og Kasseroller samt flere Sorter Plouge, som Alt udsælges til nedsatte Fabrikpriser. M. K. Saaby.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
J. En Slup, som fører om Nakskov. trent 440 Tønder Korn, godt udhalet, med gode Seil, Ankere og Touge samt complet Jnventarium, er billig at faae tilkjøbs eller i Ombytning med et større Fartøi, som kan føre mellem 7 a 800 Tdr. Kornvarer. Man behage herom at henvende sig til Kjøbmand C. N. Krøyer her i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
632 Rbd. 5 Mk. 6 s., Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderi, ere at erholde tillaans i denne, 11te December Termin, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderibestyrer. Juellinge, den 10de Decbr. 1845. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-18
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Lollands Falsters De Tidende. Stift Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 20. December. No 137.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Jndenlandske Efterretninger. Den sidste engelske Post har bragt en Efterretning af overordentlig Vigtighed ogsaa for Danmark, nemlig at det Peelske Ministerium har resigneret og at Dronning Victoria har overdraget Lord John Russell, som nylig offentlig har erklæret sig for Kornlovens Ophævelse, at danne et nyt Ministerium. Det er den ved Kartoffelsygen foranledigede Nødvendighed af en fri Kornindførsel i Storbrittaniens Havne, som Torverne med deres gamle stivnakkede Hertug Wellington ikke have villet høie sig for, der har foranlediget dette Ministerskifte, hvis Følger vist ikke ville indskrænke sig til en Jndflydelse paa de danske Kornpriser, endskjøndt de i saa Henseende ogsaa snart turde vise sig noget anderledes, end man vel i Almindelighed er tilbøielig til at forestille sig. Thi sættes den i England længe attraaede Reform af en fuldkommen fri Kornindførsel igjennem, – hvilket maaskee først vil skee efter et nyt Parlaments Dannelse eller efter en dertil fornøden Udvidelse af den engelske Valglov, som begge Deele iøvrigt snart maa lede til en uundgaaelig sorial Revolution af hele det engelske Samfund, - saa vil inden faa Aar Kornindførselen fra de forenede nordamericanske Fristater blive saa overveiende, saavel med Hensyn til de billigere Priser som til Qvantiteten, at det turde blive langt vanskeligere for den danske Kornhandel paa England at concurrere dermed, end det er nu under Toldlovens Jndskrænkning. J Nordamerica, hvor den kornproducerende frie Befolkning, der aarlig tiltager i en forhausende Grad, uden Undtagelse bestaaer af Selveiere og ikke kjender til de mange trykkende Skatter og Afgifter ter, som Bondestanden her svarer til den kgl. Kasse og til Godseiernes Pung, venter man kun paa en Ophævelse af den engelske Korntold, for ved en uendelig større Production, ved Forædling af Productet og en lettere Transport, hvortil de frie nordamericanske Forholde paa alle Maader byde Haanden, at træde i en Concurrence med de europæiske Kornlande, som disse umulig ville kunne udholde; og Følgerne af hiin nødvendig Udvikling af de engelske Forholde torde saaledes snart vise sig at blive meere til Skade end til Fordeel, idetmindste fra Kornhandelens og de bestaaende danske Landboforholds Standpunct betragtede. Thi en anden Følge af Nordamericas Overvægt i denne Henseende maatte da naturligviis blive, at Landboforholdene i Danmark, som nu kun kunne opretholdes ved Hielp af en godt betalt Kornudførsel, maatte forandres derhen, at den agerdyrkende Stand, ved Lettelse i sine Afgifter og ved Frihed i sine Forholde, blev sat istand til bedre at concurrere med det frie ubetyngede Arbeides og Selveiendommens Product i America. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Nykjøbing, d. 20de Decbr. Som Svar paa det i Nr. 151 meddeelte Andragende til det kongelige danske Cancellie har Red. i Onsdags modtaget følgende Skrivelse: Stiftamtet har i Dag meddeelt mig Cancelliets Skrivelse af 11te d. M. saaledes lydende: I et hertil indkommet Andragende har Redacteuren af Lollands Falsters Stiftstidende, Chr. Jørgensen i Nykjøbing, næst at lade medfølge et Correcturaftryk af bemeldte Tidendes Nr. 149 for Torsdagen den 4de d. M. i den Tilstand, hvori han modtog det tilbage fra Stedets Politimester, besværet sig over den Maade, hvorpaa denne Embedsmand i den seneste Tid har udøvet det anordnede Tilsyn med Bladets Jndhold. Jdet nu Collegiet foranlediget heraf tjenstligst maa anmode Hr. Kammerherren om at tilkjendegive Andrageren, at der ikke er funden Anledning til at gjøre Forandring med Hensyn til hvad Politimesteren i det omhandlede Numer har udstrøget, har man ikke villet undlade ligge tjenstligst at tilføie til fornøden Meddelelse for Justitsraad Byfoged Møller, at Collegiet ikke paatvivler, at han fremskynder Gjennemsynet af Bladet saa hurtigt som Omstændighederne tilstæde det. - Det fremsendte Bilag følger indsluttet tilbage."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Ved herved tjenstligst at meddele Deres Velædelhed Forestaaende og at tilbagesende Bilaget, tilføies, at Gjennemsynet af Avisen altid hos mig er skeet og vil skee inden den i Placaten af 13de Mai 1814 foreskrevne Tid, og at denne Tid, ligesom hidtil er skeet, ogsaa i Fremtiden vil blive forkortet, naar Omstændighederne ville tillade det. Nykjøbing, den 17de December 1845. Møller. S. T. Hr. Redacteur Chr. Jørgensen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Aalborg Stiftstid." ledsager en Beretning om vort Andragende til Cancelliet med følgende bemærkninger: Vi beklage, at, som det lader til, en tung Haand har lagt sig paa et af de faa Provindsblade, der dog selv fører en Pen. Vi kunne ikke nægte, at den Artikel, der har foranlediget Action, imod "Loll. Falst Stiftst., er i alt Fald skreven i en exalteret Tone og ikke fri for Extravagants. Endskjøndt man nu vel bedst kunde have ladet Artikelen roligt passere, maa det dog erkjendes for en liberal og retfærdig Fremgangsmaade, naar Cancelliet i dette Tilfælde har, istedetfor Brugen af en ubehagelig discretionair Myndighed, overladt Spørgsmaalet om Artikelens Lovlighed til Domstolene, skjøndt vi maae antage, saavel efter Trykkefrihedslovgivningens som Avisprivilegiernes Aand, at denne Sagsøgelse ikke kan træffe Tidendens Udgiverinde, men ene Redacteuren, især da Udgiverinden har opfyldt den Forpligtelse, at erhverve Stiftamtets Consens for den engagerede Redacteur. Men vi ville haabe og ønske, at der ogsaa maa fortfares efter samme retfærdige Princip, og at den Klage, der er ført over Censor, hvis den er saa begrundet, som Tidenden synes at godtgjøre, maa have anden og bedre Følge end at der henvises til Censors Ret til at stryge, thi enhver Ret, ogsaa den der gjør Vilkaarligheden lovlig, kan misbruges eller udøves paa urette Maade, og det er tilvisse ikke Collegiets Ønske, at en ubillig Brug af en Magt eller Vilkaarlighed skal tilstedes. Censur er et ilde klingende Ord og det er ikke blot Folket, men det er den velsindede Regjering selv, i hvis Øren denne hæslige Mislyd skurrer. Dette har Hs. Majestæt Kongen paa det klareste stadfæstet ved at forelægge Stænderne et Lovudkast, hvorefter ogsaa den de privilegerede Blade paahvilende Censur fremtidig aldeles skal ophøre. Den nærværende Tilstand maa altsaa ansees som et Mellemrum, i hvilken der efter det fremlagte Regjeringsprincip bør gives saalidet i den odieuse Censurs Vold som muligt, og det er derfor vi bør og tør ønske og vente, at det kgl. danske Cancelli vil lade Trykket af det en enkelt Pressedeel paa hvilende Censurbaandsaa lidet som muligt føles og at det i alle Tilfælde i sin Retfærdigheds=Stræben vil forebygge Alt, hvad der kan lade en Censors Ret udarte til Misbrug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Da vi ere enige med vor ærede aalborgske Collega i de fleste heri udtalte Anskuelser, skulle vi ikke videre gaae i Rette med ham om den – som det forekommer os - ubillige Beskyldning, at den actionerede Artikel er skreven i en exalteret Tone og ikke fri for Extravagants", men kun gjøre opmærksom paa, at ligesom Aalborg Avis, der redigeres af en Handelsmand i en af Landets største og vigtigste Provindstæder, meget naturligt kommer til fornemmelig at interessere sig for Kjøbstad=Anliggender, saaledes er det ogsaa i sin Orden, at vi henvende fortrinlig Opmærksomhed paa Landboforholdenes Udvikling og navnlig paa Bondestandens Velvære. Cancelli-Circulairet af 8de Novbr. og den Anvendelse som de herværende Autoriteter troede sig berettigede til at gjøre deraf, kunde derfor ikke andet, end sætte os i en smertelig bevæget Stemning, og vi indrømme gjerne, at denne er kjendelig i vor Artikel, men denne Stemning er endnu hverken Exaltation eller Extravagants. Aalb. Stiftst. har med Dygtighed og Jndsigt behandlet Postvæsenet, Bankvæsenet og lignende Handelen nærmest vedkommende Gjenstande; men at den ikke har nogen betydelig Jnteresse for Landboforholdene, synes os klart af den Kulde, hvormed den nylig har omtalt den stedfundne Bevægelse i Bondestanden, og saadanne Yttringer som denne: "Vi ansee ikke Jndskrænkningen af Associationsfriheden i det foreliggende Tilfælde for at være den, der kan have nogen practisk skadelig Følge." Men desuagtet har det samme Blad ingenlunde forsvaret Cancelli-Circulairet. Som Exempel paa dets Bedømmelse deraf tillade vi os at aftrykke følgende Yttringer: "Jkke at tale om, at Sagen selv herved intet vinder, og Stemningen ikke beroliges ved Forbud, saa kunne vi ikke forstaae at bringe dette i Samklang med Statsborgernes naturlige Associationsret, hvis Benyttelse vi antage for lovlig og hvis Misbrug i den ene eller anden Retning altid aabner Øvrighed og Statsmagt tilstrækkelig Leilighed til Paatale og eventuel Afstraffelse." Vi behøve blot at gaae til Tydskland for at see, hvorledes Associationsfrihedens Ophør kun forøger Gjæringen." Heller ikke indsee vi, at Foranstaltninger, der gjøre Forandring i Undersaatternes, det være ved Lov bestemte eller nedarvede, Rettigheder, kan føies uden at have været prøvet af Stænderne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Til de ærede Medlemmer af Lollands Landboforening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
J Overeensstemmelse med den af mig tidligere offentliggjorte Beslutning, har jeg været i Kjøbenhavn, og var saa heldig den 13de de, at erholde Audients hos Hs. Maj. Kongen, ved hvilken Leilighed jeg overrakte Allerhøistsamme følgende Ansøgning: "Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
J den allerunderdanigste Tillid, at Deres Majestæt ikke uden den alleryderste Nødvendighed vil indskrænke Statsborgernes naturlige Frihed til at tale og beraadslaae om, samt forene sig i fælles Anliggender, vover jeg saaledes allerunderdanigst paa Lollands Landboforenings Vegne, som Formand for denne, at bede Deres Majestæt om allernaadigst Tilladelse for Foreningen til, uden Hinder af det Kongelige danske Cancellies Circulaire af 8de f. M., som hidtil at afholde dens Møder i Mariebo Kjøbstad, og at saadan allernaadigst Tilladelse maatte igjennem det Kongelige danske Cancelli blive tilkjendegivet Politimesteren i Mariebo. Sæddinge, den 9de December 1845. Allerunderdanigst Hans Olesen. Et afgjørende Svar herpaa kunde Kongen ikke give, da jeg jo muligen kunde have fremstillet Sagen eensidig, men Hs. Maj. lovede, at den skulde blive undersøgt, og forsaavidt det da viste sig, saaledes som jeg allerunderdanigst tillod mig at paastaae, at Foreningen Jntet havde foretaget sig, der retligen kunde give Anledning til at Politiet skulde forbyde dens Møder, vilde disses Afholdelse, hvorsomhelst, ikke blive nægtet. Hs. Majestæt formeente imidlertid, at Noget maatte der være passeret, som havde givet Anledning til at dette var skeet. Jøvrigt tilstod Kongen, at naar man kun ved Møderne havde virkelig til Hensigt at gavne, maatte Politiets Forbud vistnok, som jeg yttrede, virke smerteligt paa enhver retsindet Bondemand; men det var heller ikke Møderne man vilde forbyde, men kun forhindre, at Bønderne vildledtes af Omreisende, der kun søgte at udbrede Misfornøielse, hvortil jeg tillod mig at paastaae, at der ingensinde ved Foreningens Møder var forhandlet Noget, hvorved man kunde antage, at Nogen havde lagt an paa at vildlede Bondestanden. Med Hensyn til Fæsteforholdene og deslige, som Hs. Majestæt var saa naadig at omtale, indrømmede Han, at der vistnok kunde være Noget for Regjeringen at forandre til det bedre, hvorhos Hs. Majestæt forsikkrede mig, kun at ville Bonden alt Godt. Dette Hs. Majestæts Svar kan vist ethvert af Foreningens Medlemmer ansee som et bestemt Løfte om, at Foreningens Møder ei ville blive forbudte at afholdes i Mariebo, da Enhver jo veed, at Jntet, end ikke det Mindste, der kan have havt til Hensigt at vildlede Bondestanden, har været forhandlet ved de afholdte Møder. Sæddinge, den 17de December 1845. Ærbødigst H. Olesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Jndsendt.)¬ J denne Tidendes No 152 findes nogle Betragtninger optagne af Aalborg Avis angaaende Præsternes og Skolelærernes Offer, hvortil Jndsenderen skal tillade sig at føie et Par Ord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
At Tilstanden i denne Henseende mange andre Steder ingenlunde er bedre end den i ovennævnte Jnserat skildrede, er vistnok saare beklageligt, idet det vidner om en aftagende Pietetsfølelse baade for Kirken i Almindelighed og for dens Tjenere i Særdeleshed. Ogsaa i vor Provinds har allerede længe viist sig en lignende Lunkenhed i Offerets Ydelse, lige saa meget paa Landet, som i Kjøbstæderne. Det er paa Falster en almindelig Talemaade, som kun geraader de Paagjældende til liden Roes, at der skal 24 stærke Gaardmænd til at bære en Rigsbankdaler op paa Alteret, og, hvad Byerne angaaer, er det en Erfaring, at der som oftest kun offres af en ringe Deel af de Offerpligtige. Medens saaledes i de sidste rige Aaringer Landmandens og tildeels som en Følge heraf ogsaa Kjøbstadbeboernes Kaar stadigt forbedres, aftager derimod gradviis Præstens og Skolelærerens Jndtægter, og den Tid synes ikke at være saa ganske fjern, da Offeret af sig selv ganske vil bortfalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Enkelte Klasser i Samfundet have allerede paa flere Steder ophørt at offre, vi nævne som Exempler de min Borgere i Kjøbstæderne og næsten hele den tjenende Klasse, og der er al Sandsynlighed for, at dette Onde mere og meere vil gribe om sig. For de Offerberettigede er herved nu intet andet at gjøre end enten tie stille og saaledes miste en ofte betydelig Deel af sine Jndkomster, eller omsende Offersedler, hvorved Misfornøielse vækkes og kun lidet udrettes. Det er derfor saare ønskeligt, at Enhver, hvem det paaligger at yde Offer, maatte komme til bedre Erkjendelse og frivilligt give Kirkens og Skolens Tjenere hvad der med Rette tilkommer dem (1 Thess. 5, 12. 13.), og det forekommer Jndsenderen at være en Borgerrepræsentanterne og Sogne forstanderne ikke uværdig Bestræbelse, ogsaa i denne Henseende at fremkalde en bedre Aand i deres respective Communer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
AVERTISSEMENTS. Et Menneske, som skriver godt og som er øvet i Regnskabsføring, kan blive antaget paa et Contoir heri Stiftet, naar man skriftlig henvender sig til Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-20
Udstillingen af Lithographier, er aaben daglig fra Kl. 10–3. H. Berggreen.