Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Til Slutning vil Jndsenderen gjøre opmærksom paa det Ønskelige i den størst mulige Frihed for Forældrene, til at lade deres Børn afbenytte Underviisningen efter det af dem tilsigtede Øiemed, med Hensyn til den attraaede Livsbane for Børnene, ved at bede dem fritagne for en eller anden Underviisningsgjenstand, hvorom de med en til Vished grændsende Sandsynlighed kunne antage, at den ingensinde vil komme deres Børn til nogen reel Nytte, saasom for Handelsmanden og Kunstneren: den høiere Mathematik, Physik og Chymie, for Landmanden m. fl.: Engelsk og Fransk; og at de Elever, som fritages for enkelte Underviisningsgjenstande, maatte faae Tilladelse til, saafremt Klasserne derved ikke bleve overfyldte, at repetere med en yngre Klasse de Gjenstande, hvori de muligen maatte være tilbage, eller at benytte den svarede Tid til privat Underviisning i saadanne Ting, som ere af særdeles Vigtighed for deres Bestemmelse, og enten slet ikke læres i Realskolen, eller ikke til den Fuldkommenhed, som er nødvendig for dem; saasom for Kjøbmanden: Bogholderi, Færdighed i at tale de fremmede Sprog, Contoir-Correspondence, Cours, Vexel- og Kjøbmands=Regning, samt at skrive en smuk, hurtig og lige Haandskrift uden Hjælp af Linier, for den vordende Kunstner, foruden den Conturtegning, som læres paa Skolen, lære at omgaaes med Sortkridt, Tusk og Farver, for Musikeren, saavelsom for Andre formedelst Behagelighedens Skyld, i det huuslige, som i det selskabelige Liv, Musikken, hvilken, som bekjendt udfordrer megen Tid og Øvelse, naar den skal bringes til nogen unde Færdighed; for den tilstundende Polytechniker: Haandgrebene hos en Snedker, Dreier og Metalarbeider; for den Militaire: den militaire Korttegning, saafremt samme ikke skulde vorde optaget iblandt Skolens Lære gjenstande, Ridning og Dands; o. s. fr. Vel veed jeg, at dette Ønske ikke vil finde Medhold hos Skolen, som vil mene, i saa Fald ikke at kunne naae det fastsatte Maal, og ikke at kunne opfylde sin Bestemmelse som videnskabelig Realskole, at Underviisningen ved samme vilde blive fragmentarisk og broget, at Skolens Ære og Renomee vilde tabes ved de fra Skolen udgaaede saa forskjellig og tildeels ufuldstændig dannede Elever. Dette synes vel saa; men det bør dog betænkes, at Skolen bestaaer for Elevernes Skyld, ikke omvendt, at der ikke kan nægtes Forældrene Ret til at lade deres Børn lære hvad de ansee fornødent for dem, og at Publicum derfor har et billigt Krav paa, at Staten ved Oprettelse af Dannelses-Anstalter, specielt bestemte til dets Tarv, giver det Leilighed hertil, uden at paalægge nogen unødvendig Tvang, hvilken ikkun burde finde Sted for de Elever, som attraaede at tage Demissionsexamen, for derved at erholde Adgang til Ansættelse i Statstjenesteen, eller for at deelagtiggjøres i andre dermed forbundne Fordeele. Det formenes, at Realskolens Værd vilde finde sin Bedømmelse efter Udfaldet af Demissions-Examen og hvad derved præsteres, og at dens Renomee og Søgning ligesaameget vilde vinde ved Meddelelsen af Kundskaber og Færdigheder i det forskjellige Maal, som Enhver har Trang til, og at den dermed forbundne Frihed i Balget af Underviisningsgjenstandene, vilde blive en væsentlig Grund for Forældre til at benytte Realskolen. Hermed burde ogsaa fra Skolens Side, ved alle Leiligheder hvor Saadant kunde skee uden Skade, forbindes det Hensyn og den Opmærksomhed for Familielivet, som Nutiden kræver, saasom: ikke at fastsætte nogensomhelst Underviisning, eller Andet f. Ex. Bøgers Ombytning, om Løverdag Eftermiddag; ikke at foresætte store Opgaver til Mandagen; ikke at ansætte for hyppig Kirkegang, hvorved Eleverne tabe den fornødne Frihed om Søndagen, og sammes frie Afbenyttelse for Familien, især naar Forældrene boe paa Landet, meget indskrænkes; selv enkelte Permissions-Tilfælde burde ikke nægtes, især paa de Eftermiddage, paa hvilke, foruden de 6 Timers Skoletid og Formiddagen, en eller anden Øvelse er ansat, naar Forældrene enten skriftlig eller personlig anmodede derom. Ved slige Opmærksomheder, hvilke kunde skee uden Skade, vindes Publicum mere, end man troer.