Viborger Samler, 1836-11-29
Frankrig. Prinds Louis Bonaparte er den 16de d. M. afseilet fra Orient ombord paa Fregatten Andromeda, der egentligen er bestemt til Sydhavet, men skal anløbe en nordamericansk Havn for at landsætte ham. - J Paris udbredte sig den 18de det Rygte, at Dom Miguel var greben og arresteret i Entrevaux paa fransk Grund. En Skrivelse fra Digne i Nedre-Alperens Departement J. des Deb.) melder, at man paa fransk Grund have anholdt fire Personer, hvilke man holdt for Jnfanten, en portugisisk General, en Adjutant og en Tjener. Fangerne udgave sig for Spaniere. Derimod melder Le Garde National de Marseille, at Præfecten i Var-Dep. har erholdt en Depesche fra den franske Consul i Nizza, der melder, at Dom Miguel er ankommen til denne Stad den 11te. – Efter Forlydende træffe alle Medlemmerne af den honapartiske Familie Anstalter til at forlade Europa og begive sig til de forenede Stater. J det Mindste have de udstedt befaling til at sælge deres Eiendomme i Jtalien, eller at lade dem administrere af Befuldmægtigede. Fra London meldes, at Jerome Bonaparte er kommen dertil, for at tage Afskeed med sin Broder Joleph, der agter at vende tilbage til de forenede Stater. - Telegrophen har fra Toulon meddeelt den med et Skib fra Bona ankomne Efterretning, at Avantgarden af Expeditionsarmeen mod Constantine var den 8de under General Rigni brudt op til Clauzels Leir. Den 9de befattes dens Plads af den første Division under General Trezel. Hertugen af Nemours, Marschal Clauzel og Resten af Hæren slulde den 11te eller 12te forlade Bona. Privatbreve skildre Hærens Sundhedstilstand og de trufne Foranstaltninger som fortræffelige, men Veiret som afskyeligt; dog haabede man at naae Constantine den 15de. Hærens effective Styrke udgjorde 10,000 Mand. J Bona og de tvende Feldtleire bleve 2600 Md. tilbage. Expeditionens Opsættelse har imidlertid havt den ubehagelige Følge, at de venskabeligsindede Stammer have trukket sig tilbage og heller ikke leveret Kammeler. JussuBei har faaet Foræringer af Hertugerne af Nemours og Orleans. – Hr. Berryer er vendt tilbage fra Wien og modtagen med store Æresbeviisninger af Legitimisterne. – Det store Spørgsmaal er nu i Paris: "Vil det franske Hof anlægge Sorg for Carl X. eller ikke,"Bladene disputere herom med den største Jvrighed og ikke færre end fire af disse ere formedelst deres Yttringer i denne Sag lagte under Beslag, nemlig Lo France, Estafette, L EcloFrancois og Le Stole. Carl X skal have efterladt et forseglet Testament, der kun maa aabnes i Overværelse af en Tilforordnet fra det østerrigske Cabinet. Schweit. Den præliderende Canton har udstædt følgende Kredsskrivelse til Stænderne: "Bern den 15de i Vintermaaned 1836. Eedsforbundets præsiderende Canton iler med, at underrette Eedsforbundets samtlige Stænder om, at den ved det schweitgerske Eedsforbund accrediterede kgl. franske Ambassadeur har igaar Eftermiddag, den 14de, begivet sig til Cantonens Præsident og officielt meddeelt denne at den kgl. franske Regjering var i den Grad fyldestgjort ved Jndholdet af det den 5te i den løbende Maaned efter Befaling af den overordentlige Landdag af den præsiderende Canton til den kal, franske Ambassadeur rettede Svar paa den den 27de i Høst maaned i indeværende Aar daterede Note i a Hertugen af Montebello, at de for den 27de i Høstmaaved d. A. bestaaende Forhold mellem Frankrig og Schweit; strax igien ere blevne satte paa den gamle Fod. Derhos har Hr. Ambassadeuren udtalt det vistnok ogsaa overalt i Schweitz vaagnede Ønske, at det i Aarhundreder mellem Frankrig og Schweiz bestaaende venskabelige naboelige Ferhold i Fremtiden ikke nogensinde maa blive forstyrret, men derimod fra begge Sider ombyggeligen pleiet. Med foranstaaende Meddelelse forbinder den præsiderende Canton Forsikkringen om sin fuldkomne Høiagtelse og anbefaler troligen Høisomme og sig selv til den Almægtiges Beskyttelse. Borgermester og Regjeringsraad i Canton Bern."