Berlingske Tidende, 1836-11-19
At det Kongl. Rentekammer ogsaa har anseet det foret Gode for Landet om man overalt havde det holsteenske Veispor, fremlyser af en trykt Circulair, som i Aaret 1832 blev omsendt til flere saakyndige Mænds Betænkning her i Fyen, vel og flere Steder, hvilket man meente lod sig udføre alene ved at indsætte nye, længere Axel stokke og foreslog, for at opnaae dette, at paalægge alle de Beboere, som efter f. Ex. otte Aars Forløb kom med nogen Vogn af mindre Spor til nogen Kjøbstad at skulle betale Broafgivt. En af disse Mænd, hvis Betænkning blev affordret, ønskede at erfare min Mening om Sagen, hvilken jeg gav ham skrivtlig, men om den blev indsendt eller ikke, er mig ubekjendt. Dernæst mindes jeg, da som endnu, særdeles at anbefale det brede Spor, men som jeg ikke syntes at kunde opnaaes, ved omtalte Forandring, naar Vognen skulde have en hensigtsmæssig og ikke afskikkende Facon, thi, i saa Fald maatte ogsaa Kjepstokkene være længere, Bunden, For- og Bagsmækket ligesom Vogntrinet og Agestolene bredere. der besluttedes saa næsten til, at omgjøre det Hele. Saa burde jeg ei heller tilraade fornævnte Broskat, da en saadan Betaling vist ikke uden Grund maa antages, allevegne, at medføre større Uleilighed, lig Consumtion, Bompenge &c., end reen Jndtægt for Staden efter alle Udgivters Fradrag; da vist hellere, om her havde været Tale om Nødvendighedt yderligere Skat paa Hartkornet, Grundtaxt eller en Afgivet for den fremmede Reisende at erlægge paa Pascontoirerne &c. og ved hvilken Broskat vel ei heller vilde opnaaes andet, end at Landmanden, for at undgaae denne, lagte sig efter saamange bredsporede Vogne han kunde forvente ordentligviis at faae Brug for ved Reiser til Kjøbstæderne, medens alle andre sandsynlig vilde blive uforandrede og Hensigten saaledes ikkun saare ufuldkommen opnaaes, ja godt at vide, om man ikke skulde finde paa, at indrette sin Vogn som de Reisende i andre Lande for Vejsporenes Skyld ofte maa gjøre: med lige tykke Axler, saa at Hjulene ogsaa kunde passe dertil, vendt omkring, hvorved man baade fik et bredt og et smalt Spor, men hvilken Omvending Portbetjentene, som oppebær Bropengene, umuligt kunde vide, om det var skeet før nian kjørte fra Hjemmet eller først et kort Stykke før man var kommet til Byen, og i sidste Fald, aabenbar lede til Lovbudets Jllusion. – Og vilde man for at controllere Betjenten, i Lighed med hvad der skeer ved Consumtionen, lade ham meddele den Reisende Qvittering for Bropengenes Betaling: hvilket større Ophold ikke da ved Meddelelsen og Uleiligheden at skulle opbevare og forevise Qvitteringen saa tidt og ofte det afde patroullerende Gadebetjentere blev forlangt, imedens man var i Byen, Vilde man nu og gjøre den Slutning: at siden man har – maatte man ogsaa være blevet enig om at have jeg vil antage: et Vognspor til saa omtrent for hele Sjælland, Fyen, de mindre Øer og endeel af det sydlige Jylland – et Andet for den nordlige Deel aff denne Provinds og et Tredie for Holsteen, og herfra igjen slutte: at dette ikke kunde være skeet uden tilbørlig Overlæg, ligesom Jngen af den Grund kunde ønske sig Regjeringens Mellemkomst til at regulere det til noget Bedre, kan jeg ingenlunde hylde denne Mening, som vel endog grundet paa et Postulat, aldrig de facto har existeret, ja vare nu endog den indsigtsfuldere Deel, f.Ex. af Vendelboerne enige i (en Overeenskomst, man har sagt at være i Værk) at det Veispor man har, burde være meget bredere, hvorledes vil man da uden ved et Lovbud, tvinge Resten kunde det alligevel skee, vilde vist Jngen have noget derimod; et Forslag hertil skal jeg ogsaa nærmere fremsætte, men som Forholdene nu ere, maa Enhver ønske sig sin Vogn som de Flestes er construeret, om han vil kjøre ligesaa hurtigt og beqvem, og har sine Heste ligesaa kjære som Andre. Ordsproget kommer her til Anvendelse: følg Skik eller Landet fly og det saameget mere, som det uden Hensyn til Huulvejene end ikke paa Chausseer, især paa Frost eller paa megen Regn, mindre efter Snee og Tøe, er en ligegyldig Ting, om den Vogn, man kjører med, holder Spor med Andres, ej at tale om sandede eller til sine Tider opblødte, men paa den Tid de afbenyttes, frosne Veje, hvorvel den Reisende, som ikke eier Heste eller Vogn, eller ikke engang imellem har kjørt noget, vanskelig vil blive gjort opmærksom herpaa uden ved Væltninger eller Stød, han desformedelst bibringes, men som det stundom kan hende, at Veivæsenet i hans Tanker, faaer Skyld for, naar Aarsagen ene og alene kan ligge i et forandret Spor. Ved forresten nøjere at tænke over Sagen, ledes man lettelig paa Jdeen om, at naar alle Vogne i enhver Egn havde, saavidt muligt, lutter forskjellige Spor, fra det bredeste til det smalleste, vilde ejallene Hensigten med den bedre og hensigtsmæssigere Befordring, men endog selv et Gode for det frie Valg og Vejenes Conservation, derved kunne opnaaes, men som man maaskee vilde ansee ligesaa vanskeligt at opnaae, som at faae det smalle Spor forandret til en passende Brede. Om disse tvende Alternativer tænker jeg mig at Gavnligheden dreier sig. Naturligviis mener jeg ikke ved en forskjellig Sporvide, at der ej burde gives tvende Vogne, endog ikke i eet og samme Sogn, af eens Brede, thi det var at gaae til det yderst Umulige, især da vi efter det foregaaende vel alene have omtrent 16 Tommer, skjøndt ellers altformeget, at variere paa, men jeg mener kun, at Variationen maatte skee hyppigere end nu, da Vejens saamange Steder ikkun ere indrettede til, og yderst sjeldent befares uden med Vogne af een og samme Brede, og vilde man endog omdanne alle Sand- og Huulveje til det brede Spor, der ikke saa vanskelig lader sig udføre, ved det at det ei er saa besværligt fra Vakker at nedkaste, og forresten med Plov, Harve og Tromle, som ofte er seet, at gjøre Forandring derved, vilde det dog være vanskeligt at conservere samme, uden ved at etablere overalt den bekostelige Jndretning med Vejopsigtsførere, vel omtrent paa hver Miil, saaledes som Tilfældet er paa flere af Udlandets Chausseer, ei alene for idelig at jevne de ubetydelige Huller, men endog om Dagen, sætte Bukke paa Veien, for at faae de Reisende til at brydse derfor, hvilket, paa Martedsdage eller ved andre Leiligheder, naar Mange færdes derpaa, i Sneefog, eller naar Bukkene imod Aften bleve forglemte at borttages, kunde medføre Farlighed; kun ved idelig at befare Vejen med Vogne af flere Spor vider vilde, om ikke ganske, saa dog for en Deel, det samme Gode opnaaes, ligesom man heller ikke uden Grund vilde kunne befrygte, at man, selv med lutter bredsporede Vogne, paa løse, eengang dertil omgjorte, Sand- eller deslige Veje, snart vilde faae et lignende Onde, jeg mener Huulveje, at kæmpe imod, ihvorvel Hestenes Gang derimellem dog altid vilde bevirke, at de aldrig bleve saa farlige. For saadanne Egne vilde man vel derfor snart kunne sige ligesaameget for Gavnligheden af at have lutter forskjellige Sporvider, som for alene at have brede Spor, men naar dette nu efter tilbørlig Overveielse blev decideret, og hvorved sidstnævnte Alternativ dog vistnok vilde blive foretrukken, saa møder den største Vanskelighed; hvorledes dette skulde skee paa en for Alle mindst bebyrdende Maade? Som jeg har tilladt mig at yttre, burde dette vist ikke skee ved at paalægge en Broskat, men hellere ved at gjøre Forandring ved enhver ny Vogns Forfærdigelse til Pligt for Den, som anskaffede sig samme, realiseret ved, med et Lovbud at indvirke paa alle Karethmagere, Hjulmænd og Smede, som igjen vilde lede til, at disse Fabrikkanter, maatte sættes under Control, f. Ex. af Politimesteren i Kjøbstæderne, men paa Landet maaskee, rettere af Sognefogderne, end af de som oftest langtfra boende Herredsfogder og Birkedommere, hvilke selvfølgelig i saa Fald maatte nummerere og stemple, samt i en dertil authoriseret Protokal indføre enhver dem foreviist Vogn, de havde befunden overeensstemmende med det Regjeringen i sin Viisdom antog at være det Gavnligste, hvorved Forandring til det Vedre dog engang med Tiden vilde fremkomme og ingen bekostelig Forcering for den gode Sag begyndes, saalidet som forøget Byrde, Ubeqvemmeligheder og Ophold for den Reisende. At tænke sig en frivillig Overeenskomst ved Ombytning eller Salg af Vogne fra de Egne, hvor det bredere Spor gives, til de, hvor det smallere haves, og omvendt, var, naar Fordelingen skete nogenledes ligelig, den allernemmeste Maade, hvorpaa man kunde fremvirke, forskjellige Spor allevegne, men Udførelsen heraf vilde vel grændse til det Umulige, saa at Sagen paa den Maade ikke lader sig ordne, snarere vil jeg troe, at om Authoriteterne antoge, at det holsteenske Veispor burde indføres allevegne ved Siden af det stedfindende, hvilket jeg har antaget at være det Rigtigste, kunde man dog, idetmindste som Forsøg, for om muligt at undgaae al Tvang, ønske, at ei alene det kongl. Landhuusholdningsselskab, men endog de flere patriotiske Selskaber i Landet offentligt vilde anbefale saadant og derhos beskrive Nytten deraf, samt hvad sidstnævnte Selskabers Medlemmer angaaer, selv for eget Vedkommende give Exempel for Andre, men naturligviis maatte de forskjellige Veibestyrelser derhos tillægges Ordre, at yde at fornøden Assistence saa betimeligt som muligt til Vejenes Jstandsættelse, selv endog paa alle Sogne- og Biveje, altsaa uden Undtagelse, hvor Vanskeligheder maatte frembyde sig, thi at have Vogne, man ikke kunde bruge, vilde lidet nytte, at desuagtet de, som bleve de første der indførte disse bredsporede Vogne, især i de Egne, hvor mange sandede Veje gives, ikke vilde faae det aller beqvemmeste Kjøretøi, for Flere fulgte efter, ligger i Tingens Natur og det Foregaaende, men gaaer det ikke saaledes med enhver indgribende Forandring, Vil Jngen gjøre Begyndelse, kan aldrig Noget skee til det Bedre. Men hvad man saaledes antog ved Vognsporet, burde vist ogsaa gielde om Kaner og Slæder, saa at disse formeentlig burde have en lige Brede, efterdi man sjelden seer eller kan forlange Sneekastning lige til Bunds, og antag nu blot et snevrere Spor dermed i to til tre Qvarteers høi Snee som nylig falden eller efter Tøe, da vilde man snart faae de samme Vanskeligheder at overvinde, naar Frost omsider indtraf, som man nu har i hine jydske Klit- og Hedeegne, ved de her saa hyppige Huulveje, naar man stundom var nødsaget til at følge dette Kanespor med de høihjulede, bredsporede Vogne, at slig Føre ofte ikke staaer ret længe uden Forandring, bør ikke være nok til at afholde fra denne Medtagelse, der, hvad de almindelige Slæder med løse Fjelle ange, langt lettere end Vogne, lade sig omgjøre til hvad Brede man ønsker.