Berlingske Tidende, 1803-08-12
Skrivelse fra London den 29de Julii. Siden i Forgaars have vi faaet de sørgeligste Efterretninger fra Jrland om en Rebellion, der er udbrudt i Dublin den 23de. Allerede forrige Postdag havde man Efterretninger om meget betænkelige Bevægelser i Egnen omkring Hovedstaden; men da man holdt dem for overdrevne, bleve de ikke omtalte i vore Tidender, for ikke at opvække unødvendig Bekymring hos Publikum. Men de have desværre været alt for vel grundede. Den 20de, 21de og 22de ankom nemlig en stor Mængde Menneskeer efterhaanden fra adskillige Dele af Landet til det District af Dublin, som er bekiendt under Navn af Meathø=Liberty, hvor de bleve modtagne i adskillige Huse, uden at et saa usædvanligt Tilløb af Mennesker opvakte synder, lig Opmærksomhed, omendskiønt det Rygte gik, at man havde fundet mange fyldte Patroner i en Krudtmølle i Nærheden af Dublin og tillige opdaget en Pike=Fabrik. Meaths=Liberly eller Grev Meaths Frihed er det District af Dublin som ikke staaer under Magistratens Jurisdiction, men under Grundelerens Grev Meaths Beskyttelse. Silke= og Uldmanufacturernes Aftagelse har styrtet Jndvaanerne i dette District i den beklagelsesværdigste Elendighed og Armod tillige er dette District opfyldt med en Mængde slette Verts huse for Bønder, følgelig skikket til at modtage en Mængde pludselig ankomne Mennesker, uden at opvække synderlig Mistanke, hvorvel man dog altid kan forudsætte ringe Opmærksomhed af Politiet Den 23de Julii om Aftenen Kl. 8. efterat man kort tilforn havde udstrøet Oprørssedler overalt i Dublin med den Jndbydelse, at Nationen skulde, som fordum, forene sig imod engelsk Undertrykkelse, viiste sig pludselig i Thomas= og James=Street et Corps af 5000 Rebeller, ordentlig bevæbnede med Flinter og Piker, dog alle uden Uniform, som marscherede i regelmæssig Orden mod Slottet i Dublin, for at bemægtige sig samme. J samme Øieblik kom Overdommeren Lord Kilwarden med sin Datter og Fætter, Præsten Wos fra sit Landgods, Vognen kjørte midt lig ødrene iblant Rebellerne, og disse reve Lorden ud af Vognen og myrdede ham med 8 Pikestød. Præsten sprang ud og søgte at undløbe, men blev forfulgt af Rebellerne og ombragt paa Stedet. Den unge Lady blev skaanet og flygtede til et nærliggende Huus, hvorfra hun siden blev bragt til Slottet. Denne Mordseene finkede Rebellernes Marsch og reddede rimeligviis Slottet, saasom en Deel af de frivillige Jægere imidlertid sikTid til at samle sig og kunde giøre et Angred paa Rebellerne. Men Jægerne mistede ved første Angreb 1 Officier og 1 Mand, og vare alle blevne nedsablede, ifald det 62de Regiment ikke havde ilet dem til Hielp, hvorpaa Rebellerne, efter en heftig Fægtning, toge Flugten med et Tab af omtrent 30 Døde. Oberstlieutenant Browne og Capitain Cole har mistet Livet herved. - Dette Oprør har kostet mange Menneskers Liv. Ribellerne posterede sig i Husene, ved Vinduerne og paa Tagene hvorfra de skiøde paa de kongl. Tropper. Deres Feldtskrig var: Ned med Engellænderne! De myrdede mange Mennesker, som ikke vidste deres Løsen. Om Natten Kl. 12 vare Rebellerne aldeles adspredte, og Miiltairet havde Overhaand. Den 25de syntes Roligheden af være tilveiebragt i Dublin, men Rebellionen er ogsaa udbrudt i Grevskabet Kildare, hvor 2de bevæbnede Corps have bemægtiget sig Celbringe og Mennard, men igjen rømmet Celbringe. Rebellerne have ogsaa viist sig ved Belfast. Magistraten i Dublin skal ved en Huusrandsagning have fundet 30000 Pi ker og 10000 Uniformer for Rebellerne. Antallet af de fangne Rebeller i Dublin beløb sig den 25de til 100, og maa havde allerede opreist endeel Galger for dem. Deres Plan har været, at bemægtige sig alle Magasiner og Arsenoler, de have ogsaa brækket Lord Mayorens og fleres Huse, og borttaget alle der værende Geværer. Jblant de Dræbte har man ogsaa fundet forklædte Fruentimmere med Piker i Hænderne. En Deel mistænkelige Udlændinger skulle være blevne arresterede i Dublin; de af Rebellernes Geværer, som man har gjort til Bytte, skulle ogsaa for det meste være af stemmed Calivre.