JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Ved Proclama, læst i Helsingøers Byetingsret den 4de og ved Siællands Landsting den 6te Octbr. d. A., ere Bødkermester Joh. Frid. Krygers, og afdøde Hustrues Pernille Larsdatter Enegaards Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos Magistraten i bemeldte Helsing. gøer, med deres paa Boet havende Fordringer. Med lige Varsel indkaldes fornævnte Pernille Larsdatter Enegaards Ar ringer, for at legitimere deres Arveret; hvilket end ydermeere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Licitation. Tirsdagen den 18de Januari 1803, om Formiddagen Kl. 12, L. Slet, bliver paa Thisted Raadstue foretaget og holdet offentlig Licitation over en nye Raadstue Bygning, som skal opføres, efter den af det Kongelige Danske Cancellie approberede Tegning. Saavel Tegningerne, som Licitations=Conditionerne kan faaes til Eftersyn, 14 Dage før Licitationen, paa Amts-Contoiret i Thisted. Thisted den 30te Novbr. 1802. Brøndlund, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Auctioner. Den Gaard i Nakskov, som Kiøbmand Olle Reinsholm beboede, bliver efter Overeenskommelse med Eieren, som ved mundtlig Accordt havde solgt bemeldte Reinsholm samme, foranstaltet stillet til offentlig Auction den 13de, 20de og 27de Januarii 1803, og om antagelig Bud skeer bortsolgt. Paa lige Maade og med samme Beskaffenhed bliver ligeledes bemeldte Tid opraabt 6 Fag Huus med et Stykke Plads ud til Stranden, at flytte bemeldte Huus paa, alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet i Gaarden skal vorde bekiendtgjort. Nak skor den 1ste December 1802. Magistraten.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Tirsdagen den 4de December førstkommende, om Formiddaggen Kl. 10 Slet, bliver afdøde Møllere Mads Jensens i Præstøe beliggende Heste Mølle med Jnventarium og Huus, med tilhørende Jord paa Byens Overdrev, og Eng paa den store Holm i Bolefiorden, der er assureret for den Summa 980 Rdlr., med 2de andre Enge i bemeldte Fiord, stillet til 1ste Auction, den 21de til 2den, og 28de til 3die og sidste, om antagelig Bud skeer; tillige bortsælges ved sidste Auction Boets Jndboe, bestaaende af Sølv, Linned, Sengeklæder, Tin, Kobber og Træevare m.v., alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekientgjort. A. Werligh, Auctions=Derecteur.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Sorsdagen den 16de December, om Eftermiddagen imellem 1 og 3, bliver ved Auction 2den Gang opraabt, for til den Høistbydende at bortsælges afgangne Bogholder ved det Kongelige Militaire Uld=Manufactur Matthias Lumholtz's og forhen afdøde Hustrues fælleds Boes Gaard, beliggende i Sølvgaden under No. 450. Hvis Beskaffenhed erfares af de trykte Placater og Vurderings=Forretningen, hvilken sidste tilligemed Auctions-Conditionerne er til Eftersyn hos Procurator Kier, boende i St. Giertrudstrædet No. 82.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Fredagen den 17de d. M., om Eftermiddagen Kl. imellem 1 1 og 3 slet, bliver afg. Spisemester Carl Jochum Eickhorsts, og siden afg. Hustrue Kierstine Eickhorst, fød Holm, deres fælleds Boes Huus No. 32 paa Hiørnet af store og lille Kannikestræde første Gang ved Auction opbuden, for til den Høystbydende, at bortsælges, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; hvilke tilligemed Vurderingsforretningen over Huset forinden Auctionen er at faae til Eftersyn hos Boets Curator Copiist Bach i Skindergaden No. 23. Vandagen den 20de December førstkommende, om Formid at dagen Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 316 i Helsingøersgaden bortsolgt endeel ostindiske Vare, der tildeels tilhøre afdøde Ober=Chirurg Herzogs Stervboe, og deels andre Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvor Varene Fredagen før Auctionen fra 9 til 4 er til Eftersyn. Det trykte Fortegnelser faaes hos Fuldmægtig Bondrop i Bagergaarden No. 10 i Klareboderne.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Vandagen den 20de December førstkommende, om EftermidVi dagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 2den Gan opbuden til Bortsælgelse Grosserer Hans Peter Neergaard Boes Gaard, beliggende bag Børsen under No. 93, hvis Beskaffenhed den passerede Vurderingsforretning og de opslagne Plakater nærmere udviser. Vurderings=Forretningen er tilligemed Conditionerne og øvrige Huusdocumenter til Eftersyn hos Boets Curator Søekrigsprocureur Weidemann, i Frideriksbergggaden paa Hjørnet af Mikkelbryggersgaden. I ursdagen den 21de Decbr. bliver paa Børsen i Middagsstun100 Tdr. norsk Sild. Tilhørende Grossererne Neergaard & Jørgensens Boe; hvilke & den ved Auction bortsolgt: forevises forinden Auctionen 2 Dage, om Formiddagen, i H. P. Neergaards Boes Gaard No. 93 bag Børsen.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Tirsdagen den 21de Decbr. bliver ved Auction paa Børsen, E. Middagsstunden bortsolgt: 3 Actier i det Asiatiske Compagnie med Udbyttet. Tilhørende Frue Etadsraadinde Tops Stervboe. Torsdagen den 23de December førstkommende, Formiddagen & Kl 9 slet, bliver paa Frederichsborg Amts Birketing holdet offentlig Auction over Fiskergaarden i Frederichsborg, som sidst har været beboet af afdøde Skovrider Bruhn, alt efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstædet skal blive bekiendtgjort, der forinden er at faae til Eftersyn paa Frederichsborg Amtstue. Til Liebhaberes Efterrerning tiener, at Gaarden bestaaer af 20 Fag Huus til Gaden, 19 Fag Stald=Bygning, betydelig Gaardsrum og Fortoug, samt en stor Hauge Frederichsborg Amtstue den 11te Decbr. 1802. Arentz.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Fredagen den 24de Decbr. førstkommende bliver ved Auction d) Middagsstunden paa Børsen bortsolgt endeel Actier udi det danske og norske Species Banqve, afgangne Grosserer NielBrochs Stervboe tilhørende, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner; thi ville de Lysthavende sig til ovenmeldte Tid og Sted behage at indfinde. Kiøbenhavn den 18d November 1802.
Berlingske Tidende, 1802-12-13
Fredagen den 7de Januar 1803 bliver endeel Bøge= og Bi ei ke=Træer bortsolgt paa Roden af de Kongelig Skove paa Hirschholms Amt. Auctionen begynder bemeldte Dags For dag Kl. 9 i Bloustrød Kroe, og Kl. 1 Eftermiddag i Birker Kroe til hvilke Tider og Steder Lysthavende behagelig vil indfinde sig, da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte. Den pegaard den 27de November 1802. G. H. Kramp. Hermed bekiendtgjöres, at den 14de Januarii 1803 ved offen i i lig Auction bortsælges 128 Ere, tienlige til Skibshuus og Hjultömmer i de Hans Kongelige Majestæts tilhörende Skov ved Petersgaard i Siælland, og bemærkes, at da disse Skove ligge i Nærheden af Petersværft og Kallehauge Færge, Tömmeret ud stor Bekostning kan udskibes. Brüel. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteu¬
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Af disse Tidender til Skrivelse fra London, den 3die December. I Dag er Hr. Otto afreist herfra, for at gaae tilbage til Paris. Derimod er den bataviske Ambassadeur Schimmelpennink ankommet hertil i Dag fra Paris, og skal med det første have Tiltrædelses=Audience hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
I Gaar var atter en meget mærkværdig Debatte i Underhuset, da 50000 Matroser forlangtes til Tienesten i Freds aaret 1803, og Greenwilles Partie opfordrede Ministrene, med Heftighed, at angive Aarsagerne til en saa uhørt stor Freds=Etat, eller tilstaae, at de Farer, som Greenwille, Windham, Temple o. fl. skildrede den 23de i Underhuset, ikke vare overdrevne. Jblandt de, der forsvarede den store Freds=Etat, udmærkede især Sir Sidney Smith sig, som ønskede, at Etaten endnu maatte blive større, end den var foreslaaet; saasom man burde ansee hele Europa som en stor Leir, hvori Krigerne stedse vare belavede paa Kampen. Ved Slutningen af sin Tale sagde han: "Det kan ikke være os ubekiendt, at Regierings=Forandringerne i Frankerig skee meget pludselig. Under mit Ophold (Fængsel) der oplevede jeg tre. Bonapartes Regiering, eller den 9de Novbr. 1799. har gjort Ende paa hiin Tilstand. Men skulde nu en Brutus opløfte sin Haand mod Bonapartes Liv; (en Handling, som jeg vilde beklage, ikke af Agtelse for Manden, men af Had til Snigmord) hvad vilde vor Forfatning da blive, Julius, Cæsars Død var spillet, og Acteurerne vilde sige: vi maae nu give noget Nyt - Tippo Saibs Opstandelse - Constantinopels Beleiring - eller endnu bedre en Landgang paa Engelland. Men dette Stykke kan ikke spilles, naar vor Søemagt er i Beredskab.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Ministeren Addington erklærede: At en anseelig Søe= og Land=Stat var nødvendig i Betragtning af Europas nu værende Tilstand. Han maatte aabenhiertig tilstaae, at han ikke havde den uindskrænkede Tillid til Frankerig, som mange beskyldte ham for. Tvertimod havde han stedse paastaaet, Engelland kunde kuns stole paa Fredens Sikkerhed ved egen denne Berling. Anstrængelse og Kraft. - Ministeren giendrev derpaa adskillige Paastande, som Hr. Thomas Greenwille havde frembragt med Heftighed. Han beviste, at dersom Holland bygger Krigskibe, saa skeer dette ikke i Hensigt til Fiendtligheder, men Hollænderne ere nødsagede til at forøge deres Marine, da de kuns have 16 Linieskibe tilbage fra sidste Krig. Videre viste han, at Rygterne om de Franskes Rustninger i Toulon, ere overdrevne, saasom ikkun 5 Linieskibe ligge seilfærdige der.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Engelland har overhovedet intet at frygte, hvad Søemagten angaaer. For Krigen havde Frankerig 105 Linieskibe, Spanien 79, Holland 27. Nu har Frankerig kuns 59, Spanien 68 og Holland 16. Der mod bestaaer Engellands Søemagt af 192 Linieskibe, 209 Fregatter, 129 Chalupper og 243 mindre bevæbnede Skibe. Med Freds=Etaten af 50000 Matroser kan Engelland inden en Maaned bringe 50 Linieskibe i Søen. General=Advocaten bedreidede Greenwilles Parti, at det ved sine Declamationer blot søgte, at fortrænge Ministrene, hvilke ved at foreslaae en stor Freds=Etat netop gjorde det, som dette Parti ligesaa bogstavelig havde forlangt, da det skildrede Engellands Fredsfarer. - Ved Debattens Slutning blev Forslaget og Freds=Etaten eenstemmig antaget.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
En af de vigtigste Gienstande, som efter Juleserierne vil sysselsætte Underhusets Opmærksomhed, er Ostindiens Forfatning og især de høiere Embedsmænds Opførsel mod Landets indfødte Førster. J Dag har Lord Moira i Overhuset forkyndt en Motion om denne vigtige Sag, især om Naboben af Carnaties voldsomme Afsættelse. Denne Motion vil være af saa megen større Vægt, som Lord Moira hverken hører til det ny eller gamle Oppositionspartii, men er en af de rigeste og meest agtede Mænd i Engelland og Jrland, en af Tronarvingens Fortrolige og en Pair, som er almindelig bekiendt for, at Landets Vel ligger ham paa Hiertet. Hr. Sheridan har allerede i det forrige Parlament givet sit Ord paa, at han vil kræve en streng Undersøgelse af hiin mærkværdige Begivenhed, i Følge hvilken Naboben af Carnatie, det ostindiske Compagnies ældste og troeste Allierede, blev afsat fra sine Stater og kastet i Fængsel, hvor han fandt sin Død. AdSillige Papirer fra Ostindien om denne Begivenhed ere ogsaa nylig bekiendtgjorte i Moniteuren.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Fem af vore Linieskibe i Gibraltar, som ere forsynede med Levnetsmidler for 6 Maaneder, ere afseilede til Maltha.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Skrivelse fra Bern den 3die Decbr. Endelig have ogsaa de smaae Cantoner udnævnt deres Depu erte til den helvetiske Consulta i Paris. Borgeren MubAnem er som blot Privatmand reist derhen efter Ministeren Talleyrands indstændige Anmodning, der som Schweiz's Ven agter fortiente Mænd. General Wattewyl med flere udmærkede Schweitzere ere ligeledes blevne indbudne. Endnu har Consultaen ikke holdt nogen Forsamling, da man ikke allene troer at burde have Repræsentantere for alle Partier, men endog ønsker at see Mænd, bekiendte som Modstandere, af Revolutionen, at deeltage i samme. J de smaae Cantoner bliver Urolighedsaanden endnu underholdt af listige Demagoger og Præster. J Canton Leman er udbrudt Uroligheder i Anledning af Krigstyrens Oppebørsel. Man har sendt Deputerte derfra for at giøre Forestillinger derimod; men faaet til Svar, at man først maatte betale - siden kunde man komme med Forestillinger mod samme. J Sittern har Walliser=Republikens Forsamling bekiendtgjort en Lov, hvori den føste Consul Bonaparte høitidelig bliver erklæret for Stifteren af Walliser=Republikens Uafhæn gi hed. Denne Lov skal endog høitidelig forkyndes hver 5te September.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Skrivelse fra Wien den 4de December. Rygtet er nu almindeligt, at Projectet til en ny Alliance, med Engelland skal, uagtet Tilbudene syntes meget fordeelagtige, være gandske afslaaet, og at en Prinds, som viser ligesaa dybe Jndsigter i Politiken, som han har aflagt Prøver, paa Heltedaad, har herved havt Hoved-Jndflydelse. Den franske Regiering skal allerede være bleven formaliter underrettet om vort Hofs Beslutning i denne Henseende og dette være Aarsag til, at ingen af Bonapartes Brødre nu kommer hertil.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
General Mack har nu paa nogle Ugers Tid opholdt sig i Wien, og man troer, at han vil blive ansat i Hofkrigsraadet. Den russiske Grev Panin befinder sig endnu her og lever gandske i Stilhed.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Efter en nyere Foranstaltning skal nu efter de Franskes Exempel ved hvert keiserligt Gesandtskab ansættes en Officier som Gesandtskabskavalier, for at lægge Mærke til et hvert Hofs militaire Gienstande og indberette samme. I dette Øieblik erfarer man med fuldkommen Vished, at Hs. Majestæt Keiseren her ratificeret SkadesløsholdelsesPlanen.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Skrivelse fra Paris den 6te December. For nogen Tid siden er en Emigrantliste bleven overgivet Senatet til Overveielse. Paa denne Liste vare 500 Jndivt. duer betegnede, hvilke for bestandig skulde forblive forviste fra Frankerig. Senatet troede, at kuner tillade sig en utvungen Overveielse derover, da Listen kuns var nogle Statsraaders Værk og den første Consuls Jndflydelse ikke viste sig aabenbar derved. J denne Overveielse paatog Lanjuinais sig, at forsvare de Jndividuer, som vare betegnede paa Listen, af hvilke nogle efter Directoriets befaling allerede vare blevne deporterede den 4de Septbr. 1797. Han paastod, at Senatet ved at bifalde en saadan Proscription gjorde sig til Medskyldig i Strengheden og bandt sit Navn til hine ulykkelige Revolutions Epochers Skiændsel. Han omtalede General Dumouriers Tienester og Talenter, og erklærede, at saa mange berømte Forviste vare frikiendte ved deres udstandne Lidelser, Tilsidst sagde han, Stadens Overhaveds Ære krævede, at Senatet burde giøre Forestillinger mod Listen, fordi man ikke skulde sige, at en Skinsyge, som var et ædelmodigt Hierte uværdig, fordrede, at holde Mænd i Forviisning hvilke man beklagede og som vare værdige at beklages. Denne Discussion skal have varet i 2de Senats=Forsamlinger, og Exdirecteuren Barthelem traadde selv paa Lanjuinais Side, da Statsraaden Fourcroy kom til Senattet og erklærede i Regieringens Navn: "At Regieringen af særdeles Aarsager sandt sig bevæget til at tage den tilbage, og at den igien skulde bringes til Overveielse i næste Maaned. Nylig opkom en heftig Urolighedsaand blandt de unge Conscriberte. Den vagthavende Nationalgarde vilde stifte Fred, men blev mishandlet af disse hidsige unge Mennesker, som forskandsede sig med Tømmer af en gammel Bygning, der uf blev nedrevet og angreben tillende Dragon=Patrouille med Stene. Dragonerne stege af Hestene, bestege Forskandsningerne og arresterede 30 af disse Urolige. J Fægtningen sikken et dødeligt Sabelhug og nogle bleve saarede.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
General Boudet har overbragt den første Consul meget beroligende Efterretninger fra St. Domingo, hvilke ere officiel bekiendtgjorte og indeholde: "At Armeen paa St. Domingo bestod den 23de Septbr. af 14000 Mand Linie=Jnfanteri 5000 Mandlet Jnfanteri, 2000 Gensdarmer, 2000 Artillerister, 500 Mand Cavalleri, tilsammen 23500 hvide og 4000 sorte Colonialtropper. Af disse vare henimod 4000 syge i Hospitalerne, saa at altsaa 18 til 19000 Hvide og hen mod 4000 Sorte vare under Vaaben og tienstdygtige; At meen havde siden Udskibningen kuns mistet en Femtedeel ved Sygdomme og Fægtninger; denne Etat var underskrevet af General Leelere selv; Tropperne, som bleve vante til Climat lede mindre af Sygdomme, imod Slutningen af November vilde General Lielere angribe de sidste sammenrottede Nege slaver og berøre dem deres Proviant; Urolighederne vare nu kuns indskrænkede til eet District, hvor nogle hundrede Mordbrændere havde benyttet sig af den store Hede og Troppernes Uvirksomhed, og stukket nogle Plantager i Brand Nærheden af Cap Francois.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Skrivelse fra Amsterdam den 7de December. Urolighederne, som ere udbredte i endeel Districter i Paris formedelst Militair=Conscriptionerne, skal fornemmelig reise sig af de udspredte bedrøvelige Rygter om St. Domingos Tilstand, som nødvendig maatte bibringe de unge Menneske Ulyst til Krigetienesten, da de kunde vente at blive beordrede til St. Domingo. Rimeligviis har man derfor i Moniteuten bekiendtgjort General Bondets Beretning fra St. Domings. Den første Opstand af de unge Parisere viiste sig i Pantheon-Districtet, men var siden meget alvorligere i Gravilliers Districtet, ja endog ledsaget med Blodsudgydelse.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Den 2den December bleve mange arresterte unge Mænd bragte til Politiepræsecten.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Efter Breve fra Toulon ere sammesteds paa ny bleven indskibede 7 franske Batailloner, et Udvalg af endeel Halvbrigaders stærkeste og sundeste Folk. Deres Bestemmelse synes at være til St. Domingo, hvorhen General Borthon nylig er afreist som Generaldirector for Artilleriet. Med Forskrækkelse læser man den beskyldning i de engelske Tidender mod Capitainen paa det forulykkede ostindiske Skib Vrede, at blot hans Gierrighed har været Aarsag i saa mange Menneskers Død og det kostbare Skibs Tab. De engelske Lodser havde kort for Stormen alvorlig raadet ham at søge Sikkerhed i en Havn, hvilket Raad han ikke skal have fulgt blot for at spare Havnepengene.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Blandede Efterretninger. Frankerig. Foruden de Pengegaver, som Hospitalerne i Rouen have faaet af den første Consul, have de endnu er holdt alt det Tøi, som brugtes til at tapetsere hans Værelser, i Rouen, hvilken Gave er bleven dem dobbelt behagelig formedelst den indfaldende Vinter.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Det lovgivende Corps skal nu træde sammen mod Enden af Januarii Maaned. Det hedder paa ny, at Slottet Versailles skal sættes i Stand til den første Consuls Modtagelse. J Følge de sidste Efterretninger fra Capitain Bandin, som gjør en Opdagelsesrelse omkring Kloden, vare Skibene le Naturalist og le Geographe ankomne til Ny-Holland.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
J Orient ere ved den sidste Orcan mange Træer blevne oprykkede, nogle Huse beskadigede og Blye af 12 Fods Længde kastet en betydelig Strækning bort.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Madame de Neuscarne har stiftet saa meget godt ved den sidste Epidem i Penhievres, at den første Consul har bestemt hende en Gave af 20000 Franker.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Journalen Cabinetsnøglen beretter, at Mesdames Ramusat, Lucai, Talhoer og Law=Laurision ere udnævnte til Madame Bonapartes Selskabsdammer.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Engelland. Nylig har Drurylanes Theater være ganske opfyldt af den hele juridiske Skare, fordi en bekiendt Belgletrist, Advocaten Turner besteg Theatret og viste sig som Dilettant i Richard den tredies Rolle. Han fik større Bifald, end nogen Skuespiller hidtil har faaet.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Sir Francis Burdetts Modparti har sammenskudt 17000 Pd. for at anlægge Sag mod ham for hans Parlamentsvalg. Hr. Mainwaring selv, som blev fortrængt af Sir Francis har antaget 2de Advocater, hvilke skulle have 500 Pd. hver, som Sagen endog bliver afgjort paa een Dag.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Nogle Matroser paa Kulskibene i Newcastle have tumultueret, for at tilvinge sig større Hyre, imidlertid ere Urolig, hederne dog billagte.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
J Følge Hs. Majestæts Patent af 14de September er et Universitet bleven oprettet i Windsor i Ny=Skotland, hvilket har faaet alle de brittiske Universiteters Rettigheder. Planen hvorefter man har i Sinde til Handelens Fremme at erklære endeel af Engellands Havne for Frihavne, troer man, vil i næste Aar sikkert blive sat i Værk J Processen imellem Admiral Nelson og Admiral St. Vindent, hvorved den første søgte at bevise, at han i en rum Tid ikke havde staaet under Admiral Vineents Kommando, er Dommen bleven afsagt til Fordeel for Admiral Vincent. Sir Franies Burdett har benyttet sig af Jsenkræmmernes Festivitet til at retfærdiggiøre sig for det Rygte, at han var indviklet i Oberst Despards Complot. Han omtalte især det Rygte, at han allerede skulde have begivet sig bort fra London formedelst sin Deeltagelse i hiint Complot.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Keiseren af Chinas Jndkomster anslaaes nu til 30 Millioner Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Jtalien. Den berygtede Røver, den saakaldte store Diævel, har endelig mistet Livet i Nærheden af Bisagne i en Treining med en Officeer og Sergeant. Han vilde ingen Pardon modtage, men ønskede blot Døden, da han blev overvældet. Hans Tilhængere have siden dræbt disse to brave Mænd J Treviso fik Hertugen af Moden nylig et Brev uden Underskrivt, hvori man anmeldte et skiendigt Complot mod hans Liv. Man kastede Mistanke paa endeel Personer, som ved Forhør bleve fundne gandske uskyldige. Den nedrige Bagtaler er nu bleven opdaget og vil snart faae sin fortiente Straf.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Greven af Maurienne, Kongen af Sardiniens Broder, er den 29de October pludselig død i Sassari paa Sardinien i en Alder af 36 Aar.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Tydskland. Blandt Helligdommene i Stiftskirken i Paderborn har man fundet Carl den Stores Belte, som hører til Reiserkronningen og i fordums Tid er bragt derhen fra Aachen.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Østerrig. J Bukowina og i Egnen af Cernoviz har ma opdaget riighaltige Guld= og Sølvgruber, som nu skal drives paa Keiserlig Bekostning.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Om Jordskielvets skrækkelige Virkninger indløbe endnu stedse Beretninger fra Siedenburgen. J det skiønne Steler Gebeet er blandt 28 Landsbyer ikke en eneste, hvor jo Kirken eller Taarnet er nedstyrtet. J Cronstadt ere næsten alle Huse beskadigede. J Jernest blev Kildevandet een Time efter Jordskielvet saa hvidt som Melk, og fik først 5 Timer efter sin sædvanlige Farve. J Berndorf nedstyrtede Kirken med 80 Huse. J Strohbach aabnede Jorden sig med en frygtelig Bragen og Vandet sprudede 3 Favne høit ud af Aabningen. J Gallaz i Moldan bleve over 60 Mennesker, begravne under Ruinerne af deres Huse.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
J Tokaper=Biergene har Viinhøsten i dette Aar været saa velsignet, at man næsten ikke har havt Fade nok til samme.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Batavisk Republik. Værdien af det forliiste ostindiske Sti Vrede, som var kiøbt af det engelsk ostindiske Compagnie, regner man til 2 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Rusland. Vor velgiørende Keiser har til Lieslands Understøttelse anordnet en Creditkasses Anlæg med halvtredie Millioner Rublers Jndskud Det ny Universitet i Dorpat har faaet et saa betydeligt Tillæg i Jndkomster, at hver Professor istedet for 1500 nu faaer i det mindste 2000 Rubler aarlig Gage og deres Enker Halvdelen i Pension.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
I de østlige Provindser af det russiske Rige er Høsten i Aar falden saa slet ud, at man i mange Egne frygter for Hungers ned. Keiseren har sendt store Summer derhen til de Fattiges Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Præsten Beremann i Liefland, som har opfunden en let Maade til smaaekoppernes Jnoculation, hvorved han i en Tid af 30 Aar har gjor sit for at redde 8000 Børns Liv, har af Keiseren faaet en Hædersmedaille med Paaskrivt: Fordet Nyttige.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Den berømte Professor Schøier skal være kaldt til Rusland som Keiserlig Historiegraph under overmaade fordeelagtige Betingelser.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Sverrig. Hendes Majestæt Dronningen er den 2den December om Aftenen lykkelig nedkommen med en Prinds.
Berlingske Tidende, 1802-12-17
Kiøbenhavn den 17de December. I Gaar Formiddags lagde Fregatten Frederichsværn, som under Capitain Lemmings Commando har i Aar lagt som Vagtskib i Sundet, ind igiennem Bommen.