JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Fra Boston skriver man, at de amerikanske Matroser, som af det engelske Skib Leopard ere tagne fra Chesapeak, sidste Løverdag ere givne tilbage til dette Skib i Havnen ved Boston. Denne Satisfaction kommer noget sildig, og maa sandsynligviis alene tilskrives den Stilling, som vor Regiering har taget, og vor faste Beslutning, i Fremtiden at hævde vort Flags Anseelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Proclamation. Washington, den 19de Junii. Da de forenede Staters Congres, i Kraft af den ved Constitutionen meddeelte Auctoritæt, har er klæret ved sin Acte af 18de d., at der er Krig mellem det forenede Kongerige Storbrittannien og de forenede Stater i America og deres Besiddelser; saa proclammerer jeg, Jammes Madisson, de forenede Staters Præsident, herved denne Krig for Alle og Enhver, som det angaaer, og befaler især alle Personer i de forenede Staters Civil= eller Militairtieneste at være aarvaagne og ivrige i deres Pligters Opfyldelse: fremdeles opfordrer jeg alle gode Jndvaanere i de forenede Stater, ved den Kierlighed, som de bære til deres Fædreland, ved den Værd som de lægge paa det kostbare Arvegods af deres Forfædres Dyd og Tapperhed; ved Følelsen af den Uret, som er dreven til den høieste Grad af Fornærmelse, der kan vises nogen Nation; endelig ved den Viisdom, som raader dem, med Guds Bistand at gribe de tienligste Midler til at forkorte Elendigheden: at bestræbe sig for at vedligeholde god Orden, befæste Endrægtighed, hævde Lovenes Anseelse og understøtte alle de Forholdsregler, som de constituerede Authoritæter kunne tage forat erholde en snar, retfærdig og ærefuld Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
London, den 24de Aug. To engelske Krigskibe, begge paa 38 Can., som ere antrufne ved Terreneuve, havde taget en amerikansk Krigsfloop. Capt. Brooke, som commanderer 4 Fregatter opsøgte Commodore Rod gers, der har 4 Fregatter og nogle lette Fartøier under sin befaling, og kort tilforn havde forladt Banken ved Terreneuve. Han haabede at træffe ham under New Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Efterretninger fra det midellandske Hav sige, at 30, Skibe skulde gaae til Sicilien for at bringe Tropper derfra til Minorca. 15000 Franske havde viist sig for Algestras.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Toulonnerslaaden af 18 Linieskibe og 10 Fregatter, skal være i Begreb med at løbe ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Carraccas, den 5 Juni. De engelske Colonner, ere blevne underrettede om, at en fransk Eskadre af 8 Linieskibe og 5 Fregatter er bleven seet ved de atoriske Øer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Ved Barbados krydsede 3 franske Fregatter, som havde opbrændt adskillige engelske Skibe. Jurikestidningen af 1ste Septbr. indeholder Følgende: Stockholm, den 31te August. Da Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen den 26de d. M. paa Fregatten, Jarramas, hvorpaa han var kommen til Stockholm) med gunstig Vind havde fortsat sin Reise, opdagedes henimod Aften Udøskiærene i nogen Afstand; men da Kulingen begyndte at tiltage, og der ingen Mulighed, var i at anløbe dette snevre Farvand, nødtes Fregatten til at krydse hele Natten uden for Jndløbet, under temmelig svær Sø. Kl. 7 om Morgenen, den 27de, passeredes Fyrtaarnet, og Coursen fortsattes med god Vind til Beckholmen udenfor Abo, hvor Fregatten kastede Anker Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen, hvorefter Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, deels paa Jagten Amadis, og dernæst paa en russisk Slup, fortsatte Reisen opad Strømmen til Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Ved Fregattens Ankomst paa Erstafiorden kom den Øverstbefalende for Marinen i Abo ombord, for at modtage Hs. Kongl. Høihed. En russisk Orlogscorvet saluterede. Alle Fartøier paa Strømmen flagede. Generalerne Foch og Demiddoff kom, paa Keiserens Vegne, ud, for at complimentere Hs. Kongl. Høihed. En stor Folkemængde var forsaalet paa Strømmens Bredder. Ved Ankomsten til Abo, Kl. 4 1/2 om Aftenen, imod toges Hs. Kongl. Høihed ved Skibbroen af Generalgouverneuren, Baron v. Steinheil, tilligemed Garnisonen, Præsteskabet og Magistraten. Generallieutenant Kutusoff, Generaladjutant hos Hs. Majestæts Keiseren, samt Oberst Grev Cernicheff kom ligeledes, for at imodtage Hs. Kongl. Høihed. Neppe var Hs. Kongl. Høihed indtraadt i de for ham bestemte Værelser i Landshøvdingsresidentsen, i hvis Gaard en Æresvagt af Cavallerie og Infanterie var opstillet, førend Hs. Majestæt, den russiske Keiser, overraskede Hs. Kongl. Høihed med sit Besøg Efter en lang Samtale i Eenrum med Kronprindsen, forestillede Hs. Keis. Majestæt for Hs. Kongl. Høihed Rigscantsleren GrevRomanzoff, Overmarschal Grev Tolstøy, Krigsministeren Aracktcheieff, samt General Baron Armfelt, hvorefter Hs. Kongl. Høihed præsenterede for Keiseren de til hans Svite hørende Personer. Strax efter Keiserens Bortgang begav Hs. Kongl. Høihed sig til Hs. Keiserl. Majestæt, og vendte derpaa tilbage til det for Hs. Kongel. Høihed anviste Huus, hvor Aftensmaaltidet indtoges. Inden den Tid have General v. Suchtelen, paa Keiserens, hans Herres, Vegne, overleveret Hs. Kongel. Høihed St. Andreas=, St. Alexander=Newskys= og St. Anna=Ordeners Tegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Hs. Majestæt har ved denne Leilighed Seraphinordenens Baand. En almindelig Kappen stræber efter at giøre Hs. Kongl. Høihed Opholdet i Abo behageligt. Den 27de, om Aftenen, var Staden illumineret. Hs. Kongl. Høihed agtede at reise fra Abo den 30te, eller i det seeneste den 31te om Morgenen, saa at Hs. Kongl. Høihed inden faa Dage kan ventes tilbage til Hovedstaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Grisleham, den 25de August. Fra Finland ere ankomne, den 18de dennes russisk Lieutenant Sivert, som Coureer; den 20de russisk Undersaat KusmaTongoff, som Coureer; den 21de russisk Coureer Felt jæger Lacheffsky, den 27de svensk Cabinetscoureer Björn ram. til Finland ere reiste: den 19de dennes russisk Undersaat Kusma Tjongoff, den 23de russisk Lieutenant Weber, den 24de russisk Lieutenant Scheele, som Courerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
(Af samme Blade.) For de franske Undersaatter, som allerede ere naturaliserede i fremmede Lande, eller befinde sig i en fremmed Magts Tieneste, er Terminen til at erholde Keiserens Bekræftelse forlænget paa et Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Senatet i Paris holdt den 31te Aug, en overordentlig Forsamling under Prinds=Erkecantslerens Forsæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Den 27 Julii har et frygteligt Haglveir ødelagt Markerne i Omegnen af Tournay.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Pesten i Smyrna tiltager. Henimod 900 Tyrker, Græker Jøder ere døde af den. Handelen hviler derfor ganske. Mellem Jndvaanerne i Buenos=Ayres og Prindsregenten af Brasiliens Tropper er sluttet en Vaabenstilstand. De sidste, som vare rykkede frem til La Platas Distrikt, har faaet befaling at trække sig tilbage til Brasilien. Et Skib fra Domingo har bragt den Efterretning til NyYork, at Christophs hele høire Fløi med adskillige Ofucerer have overgivet sig til Pethion den 12te April. Følgende Dag trak Christoph sig tilsomst tilbage med Opofrelse af sit Artillerie og Munition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Af Statst. s. og i Av. samt Ud.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Kiøbenhavn, den 7de September. Under 22de f. M. har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Hs. Durchl. Prindsen af Hessen Philipsthal til Ridder af Elefanten. Paa Grund af en allerunderdanigst Indberetning fra det Kongelige danske Cancellie angaaende Bonden Mons Hansen Westerlies Fortienester, har Hs. Kongel. Majestæt under 29de f. M. allernaadigst behaget at belønne ham med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Mariboe, den 31te August. En Bonde har her i Mariboe i denne Tid falbudet 1 Tde, nyt Byg. Han forlangte kun 30 Rd., men maatte kjøre hiem med det igien, da der kun blev budet ham 15 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
J de sidste Uger er Pakkepostens Overfart fra Korsøer til Nyborg skeet med Iisbaade, og de daglige Feldtposter have ligeledes lykkelig passeret Beltet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Mandagen den 31te August var paa Batteriet Prøvesteen, en liden, men i Henseende til Inderlighed og Deeltagelse stor Fest. En Støtte, i Skikkelse af en brækket Mast, var opreist, og viste vore elskede Hedenfarnes, Grotschillings, Buhls og Rollfsens Navne, hvorved Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen fremstod og talede til Minde om Tabet af vore kjække Krigere paa Raaden. Derefter bleve Navnene paa Srotten bekrandsede af Frue Kommandeurinde Thun og flere Damer, og Støtten selv af unge Piger. Til Slutning bleve nogle Krigssange afsiunge med Kraft og Munterhed, og endte med mangedobbelt Hurra for Konge- og Fædreland. Held Fædrelandsvennen og hver hans ædle Jdræt, der, ligesom denne, blot har til Hensigt at gavne og fornøie, Rørende er det, blant de indkomne Gaver til de ulykkelige Brandlidte i Hobro at finde 11 en halv Rd. sammenskudte af Lemmerne i Randers Hospital.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Til Fridericia ere i denne Tid indbragte 2 Priser, hvis Ladning for en Deel skal bestaae i Kaffe, Sukker og Steentøi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Colding, den 1ste September. Fra i Torsdags Morges til Søndags Middag havde vi her en næsten uafbrudt meget stærk Regn, som skadede Høsten betydelig. Overalt ligger Kornet nedslaaet hen af Agrene, og paa mange Steder staaer det næsten under Vand. Vi begyndte alt at grue for næste Aar; men det paa følgende gode Veir har igien opreist Modet. Boghveden var allerede for denne Regn, paa de fleste Steder fordærver, formodentlig af Nattefrost, som i den senere Tid ofte har indfundet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Det er for Menneskevenner et glædeligt Syn at see allerede, allene efter Aarhuser og Viborger Aviser, at være indkommen for de Brandlidte i Hobroe over 4000 Rd.; men der udfordres endnu meget for at husvale med det allernødtørftigste saamange uden egen Skyld og Brøde ulykkelig blevne Brødre i disse mageløse Tider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Om Saae=Korn. En Gienstand, der er af største Vigtighed for Staten og som fortiente den omhygeligste Undersægelse, er Spørgsmaalet: om det Korn og Bælgfrugt, som almindelig adskilles fra det øvrige, fordi det er smaat og følgelig mindre sælgelig enddet fulde og store Korn, ikke er ligesaa tienlig til Sæd, ligesaa begavet med sit Moder=Korns Egenskaber, og ligesaa liig dette i at frembringe ligesaa stort Korn som dets fulde og meelrige Sødskende af det samme Ax, der fremfor hiint ere saa afsættelige Handels=Vare. Som bekiendt afsondres stedse ved Tærskningen det smaae Korn fra det store, da hiint ikke er Handelsvare, bruges dertil Hønse=Føde, da Landmanden staaer i den Formening, at det er utienligt Udsæd. Kunde nu det Modsatte bevises, saa at det nu brugelige store, fulde, udsøgte og meelrige Saaekorn spares til Menneskets Føde og Udsæden toges af det mindre Korn, vilde Fordelen være uhyre og Tabet neppe føleligt, især i et Mangels=Aar, hvor som ofte den sædvanlige Mængde Udsæd ikke betroes Jorden af Mangel paa det fornødne store Saaekorn. Høns ere Rigmandens Føde, de kan og bør underholdes med Kartofler, naar man kan afsætte alt sit Korn. Det er ikke magtpaaliggende, med Hensyn til den indvortes Statsbestyrelse, om en Kylling koster 3 Mk. eller 1 Rd., medens intet saa inderlig indbefatter i sig selv et Lands tilkommende Skiebne, som Nødvendigheden af at sikre ved ethvert Middel, som den Menneskelige Skarpsindighed kan optænke, en tilstrækkelig Forsyning af meelagtig Føde for hele Landes Folkemængde og for en rimelig og billig Priis. Den almindelige Brug til Udsæd allene at vælge det store Korn, skulde man formode grundede sig paa Erfaringen om, at det saakaldte Hønsekorn dertil var utienlig. For at oplyse denne Gienstand, har man i de seenere Aar begyndt i England a anstille Forsøg. J en Skrivelse til Agerdyrknings=Selskabet i London anfører Sir Joseph Banks følgende: Aaret 1807 var, som enhver veed, et uheldigt Aar for Bønner, Frugten var paa en Maade aldeles ødelagt ved en liden grøn aphis, hvilke i tørre Sommere ere meget skadelige for Bønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Greven af Winchelsen havde det Aar paa hans Gaard ved Burley, 12 Acres besaaede med Perle=Banner, Indhøstningen var 2 Tdr. 2 Skpr.; 3 Fierdingkar af disse vare skrumpede og usælgelige. Om Foraaret 1808 lod Greven disse daarlige Bønner dibles i noget over 6 Acres. Indhøsten af disse vare 50 enhalv Td. gode koge Erter, hvilket var noget meere end 8 Tdr. pr. Arre. Havde 6 Acres været besaaede paa den sædvanlige Maade, 5 enhalv Skp. pr. Arre, da vilde der have medgaaet 5 Tdr. 2 Skpr. af de bedste Erter, nedlagt i Jorden, som det sees af Grevens Exempel, til ingen Nytte, hvilke, om de vare bevarede, vilde have tjent til Føde for Menneskeer, paa en Tid da der var aldeles Mangel paa en for vor Søefart saa uundværlig Slags Provision; havde det været i Gang at saae skrumpede Erter over hele Øen, og der er ikke nogen Grund til at tvivle paa, at det vilde have lykkedes ligesaa vel i de øvrige Grevskaber som i Nutlandshire, saa vilde en væsentlig Forminskelse have fundet Sted i det sidste Aars Ertepriser; og mange Menneskeer, som ødslede deres skrumpne Erter til Føde for Sviin og Høns, og som bleve afholdte at saae Erter formedelst deres Kostbarhed, vilde i det Tilfælde have saaet dem, og faaet en Høst af dem, som Grev Winchelsen gjorde og de høie Priser vi nu maae betale for Koge=Erter, kunde sikkerligen ikke have været fordrede. Lignende Exempel anføres med Hvede og Byg. Forsøgene, fortsættes, Efterretning om deres Udfald loves. Det var storligen at ønske, at og dette prøvedes her i Landet. Fordelene ere indlysende. Ved en rigtig Behandling maa det lykkes. Den meelagtige Substands i Kornet tiener den unge Spire til Føde; det store og fulde Korn vil derfor rigtig nok længere skaffe den Næring, end det smaae Korn; men i en godt pløiet og giødet Jord finder Spiren snart Næring, meget af den meelagtige Substands bliver da overflødig; alene i ugiødet og mager Jord er det store Korn at foretrække. Hvorfor skulde vi mere i dette Tilfælde end i andre ødsle med hvad Naturen i dets Frembringelser har forskaffet os. Vi have lært at giøre os Koens og Faarets Melk nyttige i mange Maaneder efter at Kalven og Lammet er afvendt; hvorfor skulde Mennesket da og ikke kunde giøre sig nyttig den overflødige Føde, som Naturen har nedlagt i det store og vægtige Korn, som den forbedrede Agerdyrkning sætter os i Stand til at frembringe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 31 Aug. 1812 I mange Aar have vi ikke havt saa sildig en Høst som i det nærværende. Forhen var Høsten i Regelen altid til Ende med August Maaneds Udgang, men denne Gang er der Udseende til at den kan vedvare langt ind i September. Daglig sees en Mængde Menneskeer fysselsatte med at indsamle Markens rige Velsignelse, endskiønt de stundom hindres der ved det idelige Regnveir, som indtræffer oftere end vi i dette Øieblik havde Aarsag at ønske. Græs haves i saadan Overflødighed, at det vilde være tilstrækkeligt til at føde meere end det dobbelte Antal Creaturer imod det sædvanlige, og vi spaa os derfor et godt Forraad og lette Priser paa Kiødet. Rap sæden er i Aar udfaldet saa vigelig og af et saa godt Slags som man i de seneste Aar ikke kan erindre sig. Af en eneste Tøndes Udsæd, er indhøstet henved 250 Tønder. Priserne paa denne Artikel have hidindtil været yderst lave; men Prisen vil formodentlig igien stige, og mange af vore Landmænd Fortiene en god Sum Penge ved at afsætte dette med megen Begierlighed søgte Product. - Saasnart Markens Sysler, ere tilendebragte, søger Enhver Hvile efter sit Arbeide; Oldingen glæder sig ved sin fyldte Lade, Ynglingen deeler disse Følelser, men henvender dem og undertiden til sin udkaarne Pige, med hvem han nu snart venter at forene sig. Glad belaver han sig paa den Foræring, som han paa sin Bryllupsdag skal give Giordemoderen; thi det er her i Landet ikke alene Skik, at betænke hende ved Barnefødselen, men allerede ved Brylluppet søger man i Forveien at forvisse sig hendes Gunst eller Hielp. En Tallerken bæres omkring, hvorpaa hver Giest lægger sin Gave, og at den unge Brud ikke yder den mindste Skierv, kan man let tænk sig, da hun har det rimeligste Haab til, snart at lønnes for sin Gavmildhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Ribe. Prædikanterne: I Domkirken paa 16de Søndag efter Trinitatis: Hr. Conrector Thorup. J Catrinekirke: Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
(Spørgsmaal.)Er det lovstridigt, eller i modsat Fald pligtmæssig Jnqvisition, at en Borger, som til en Bye indfører flere Læs Smør, derholdes timere sin Adkomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
AVERTiss'ENTS. I Gjæstgiver Ramsings Gaard her i Ribe findes en god holsteensk Vogn med Kallæsche tilkiøbs; - den er især beqvem til en Reise=Vogn for flere Personer. Om Prisen kan accorderes med Eieren som Hr. Ramsing, angiver. Sion i denne Maaned begynder jeg igien mine Dandse=Øvelser som forrige Vinter. De unge Menneskeer der ønske at deeltage i samme, vilde behage at melde sig hos mig for nærmere at erfare Tiden. Betalinge bliver saa billig som muligt. Jer Brodersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Ribe den 11 Sept. - En Person der skriver en læselig Haand og imod Beling vil paatage sig at afcopiere, kan faae Fortieneste; hvor, erfares hos Adjunet P. T. Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Torsdagen, den 24de Septbr. næstkommende, Formiddag Kl. 9, vorder i Kroestuen paa Sønderhoe her paa Fanøe, efter Vedkommendes Begiering, ved offentlig Auction bortsolgt (i Sønderhoe=Havn beliggende) Evertskibet Anne Elisabeth, drægtigt 4re C. Læster, og fører 3 a 4000 Tdr. Korn. Fartøiet er bygt 1806, er altsaa saa at sige nyt og godt, og vel tiltaklet. Det er hidtil eet og ført af Skipper Jes. J. Sonnichsen. Det betales 11te Decbr. i Dansk Courant. Lysthavere indbydes. Fans den 9de Septbr. 1812. A. Nørup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Onsdagen den 16de September om Aftenen Kl. 6 holdes Generalforsamling i Selskabets Værelser hos Hr. Borgercapitain Ramsing, hvortil Medlemmerne herved anmodes at give Møde. - Formedelst Forandringerne, der foretages med Salen, kan denne Forsamling ikke foretages paa den i Loven bestemte Tid. Ribe, den 25 August 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Directionen for Ribe forenede Clul=Selskab. Nyelig har forladt Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-11
Jndledning i Sproglæren og Opgaver til Øvelse i Retskrivningen og Stilen, til Brug for Ungdommen af Skolelærer N. L. Høyer. Den faaes hos Hr. Borger Capit. Ramling og hos Forfatteren, uindbunden for 7 Mk. Ex.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Udgives 2 Gange ugentlig i Ribe af Re
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Udtog af Storarmeens 13de Bulletin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Smolensk, 21de August. Hertugen af Tarent har fundet 20 Canoner i Dünaburg, istedetfor 8te, som vare angivne. Han lod adskillige Fartøier, som vare ladte med mere end 40,000 Bomber og andre Kugler, trække op af Vandet. En uhyre Mængde Krigsfornødenheder ødelagde Fienden selv. Russernes Ukyndighed i befæstningsskunsteen, er øiensynlig i Værkerne ved Dünaburg og DrissaHs. Majestæt har tildeelt Fyrsten af SchwarzembergOverbefalingen over den høire Fløi, og underlagt ham det 7de Armeecorps. Hans Duelighed i Slaget mod General Tormassow den 12 August roses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Den 8de August var Armeens Stilling omtrent den samme, som anførtes i den 10de Bulletin (Nr. 69), undtagen at Kongen af Neapel var i Nikutino og havde besat Jnkovo med Rytteriet. Prindsen af Eckmühl stod med det 1ste Corps ved Doubrowna. Vicekongen, Hertugen af Elchingen, Fyrst Poniatowsky, Hertugerne af Reggio og Tarent havde deres forrige Stillinger. Den 8de angreb 12000 Mand fiendtligt Rytterie ved Jnkovs Sebastianis Division, som maatte trække sig 1/2 Lieue tilbage. Tabet var omtrent lige paa begge Sider: 200 Mand Døde og Saarede. Den 12te brød den fiendtlige Hær opfra Smolensk og rykkede langsomt i forskiellige Retninger mod Porietich og Nadra. Den 10de besluttede Keiseren at rykke mod Fienden og bemægte sig Smolensk fra den anden Side af Borysthenes. Kongen af Neapel og Hertugen af Elchingen sloge den 13de 2 Broer over Borysthenes i Nærheden af Berezines Udløb i denne Flod. Vicekongen kom den 14de til Rasasna, hvorhen Hovedqvarteret den 13de blev forlagt fra dacteuren og Forlæggeren N. Hyphoft. Witepsk. Fyrst Poniatowsky ankom den 13de til Romannow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Ved Dagbrækningen den 14de rykkede General Grouchy fra Rasaasna mod Liade, fordrev nogle Cosakker, og forenede sit Rytteriecorps med det, som GeneralNansouty commanderer. Samme Dag kom Kongen af Neapel, understyttet af Hertugen af Elchingen, til Krasno. 5000 Mand Fodfolk med 2000 Heste og 12 Canoner stillede sig for Staden, men bleve angrebne og i et Øieblik fordrevne af Hertugen. Staden blev indtagen med Bajonetteen; Russerne tabte Halvdelen af deres Division, 8 Feldtstykker og 14 Karrer. Den 15de havde Hs. M. sit Hovedqvarteer i Koronitnia. Den 16de om Morgenen bleve Høiene omkring Smolensk besatte med Artillerie. Staden viste sig for Os, omringet med en Muur af 4000 Favne i Omfang, 10 Fod bred og 25 høi, hist og her besat med Taarne, hvoraf adskillige vare forsynede med Canoner af svært Caliber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-09-15
Paa den høire Bredde af Borysthenes saae man de fiendtlige Corps, som ilede tilbage til Stadens Forsvar og havde gientagne befalinger at levere et Slag. Den 16de havde Keiserenladet sin Armeetage følgende Stilling. Hertugen af Elchingen lænede sig med den venstre Fløi til Borysthenes, Prindsen af Eckmühl havde Centret, FyrstPoniatowskyden høire Fløi under sin Anførsel. Garden blev stillet som Reserve i den midterste Slagorden, Vicekongen som Reserve for den høire Fløi, og Rytteriet under Kongen af Neapel paa det yderste høire Punct: Hertugen af Abrantes havde forvildet sig med det 8de Corps og gjort en falsk Bevægelse. Fienden havde besat Smolensk med 30000 Mand, og den øvrige Deel af hans Armee stillede sig meget fordeelagtigt paa Flodens høire Bredde, ligeoverfor Staden, som han ved 3 Broer stod i Forbindelse med. Russerne holdt Smøllensk for en meget fast Stad og Formuren for Moskau. Da man havde seet paa hinanden indtil den 17de Kl. 2 Eftermiddag, og Fienden endnu ikke rykkede frem, men befæstede sig i Smolensk og undveeg et Slag uagtet sin fordeelagtige Stilling og udtrykkelige befalinger: saa forføiede Keiseren sig til den høire Fløi og befalede Fyrst Poniatowsky at forandre sin Stilling derhen, at han fik Borysthenes paa Høire, og ved Poster og Batterier indtog en Forstad, hvorved Stadens Forbindelse med den høire Bredde blev afbrudt. Jmidlertid fik Prindsen af Eckmühl befaling, til at angribe 2 Forstæder, som Fienden havde befæstet, og hvoraf enhver blev forsvaret med 7 til 8000 Md. og svært Skyts. General Friant skulde med sin høire Fløi støde til Fyrst Poniatowskys Corps og med sin venstre til Prindsen af Eckmühls høire. Efterat have fordrevet det fiendtlige Cavallerie blev et Batterie anlagt paa den Høi som laae den øverste Broe nærmest. Herfra beskiød man den Deel af den fiendtlige Armee, som var bleven tilbage paa den høire Flodbredde og tvang den til at forlade denne Stilling.