JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Fyrsten af Schwartenberg skal commandere Tropperne mellem Basel og Mannheim. Den Armee, som skal forene sig med ham, og hvoraf Mainz er Centrum, staaer under Erkehertug Carl. Denne Armee strækker sig til Mosel. Tropperne mellem Mosel og Maas komme under Blüchers og de mellem Maas og Nordsøen under Wellingtons befaling. Hvert Corps skal foreløbigen bestaae af 150,000 Mand, tilligemed en Reserve paa 30,000. De Armeer som skulle agere sammen, udgjøre altsaa 720,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Efterretninger fra Paris melde, at Napoleon med det Første vil reise til Grændsen, og imidlertid indsætte en provisorisk Regiering. Efter Andre vil dette ei skee før efter Forsamlingen paa May=Marken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Warschau, den 24 April. Giennemmarschen. af russiske Tropper, som fra det russiske Polen igien ere rykkede ind i Hertugdømmet Warschau, vedvarer uafbrudt. Alle Landeveie fra Litthauen og Volhynien ere bedækkede med Tropper, som i forcerede Marscher ile til Tydskland. Keiserens Feld=Eqvipage er den 21de afgaaet til Tydskland. Som man forsikrer, skal den polske Armee ei tage Deel i nærværende Feldttog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Berlin, den 29de April. Samtlige paa Marschen værende preussiske Tropper, have ved Stafetter, faaet Ordre at ile i Dobbelt=Marscher fremad, og saa her i Berlin er ankommen befaling, at drive paa de endnu tilbageblevne Artillerie= og Munitions=Transporteer. Begyndelsen af Feldttoget synes altsaa ei at være langt borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Skrivelse, fra Weichsel, den 21de April Den russiske Armee marscherer 225,075 Md. og 76,974. Heste stærk i 3 Colonner under Barclay de Tolly. Den første Colonne gaaer over Leipzig til Bamberg; den anden Colonne over Lublin, Warschau, Breslau, Bayreuth og Nürnberg, den tredie Colonne i 2 Afdelinger, den første fra Cracau over Prag til Eichstadt, og den anden fra Kalisch over Breslau ligeledes til Bayern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Wien, den 24de April. For nogen Tid siden blev Keiserens Afreise fastsat til den 22de April, og Fyrsten af Schwarhenbergs til den 1ste Mai. Dette er endnu ei skeet, og om de fremmede Monarchers Afreise er det igjen ganske stille. Tingenes politiske Stilling er endnu ei fuldkommen afgjort. De militaire Foranstaltninger drives imidlertid med største Iver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Fra Jtalien komme stedse de bedste Efterretninger. Reapolitanerne have ophørt at agere offensive, deres Tropper holde ingensinde Stand, og man kan neppe naae dem, ved at forfølge dem. En Deel af de adspredte Flygtninge ere løbne over Appenninerne til Toscang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
En Coureer skal have bragt den Efterretning til Genua, at 15000 Sicilianer og 5000 Englænder marschere. giennem Calabrien til Neapel, hvor deres Jndmarsch ei længe vil blive gjort dem stridig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Fra Triest ere flere Fartøier afgaaet med Landgangstropper, og Kong Joachim har sandsynligen i dette Øieblik allerede en Diversion i Ryggen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Østerrigerne vare den 11te i Modena, den 13de i Ferrara, og gik løs paa Bologna.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Det svenske Hof har erklæret for Congressen, at Tilfælde af en ny Krig, vil det blive sine indgangne Forpligtelser troe og opfylde alle deraf flydende Pligter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Adskilligt. J Parma er den 11 April bekiendtgjort et Decret, som er udfærdiget i Keiserinde Marie Louises Navn, og angaaer Jncassationen af Afgivterne. Man venter derfor, at hun snart virkelig tager sine Lande i Besiddelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Ifølge Beretninger fra Kehl af 19 April er der al Forbindelse med Frankrig ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Duelraseriet i Paris har nu ogsaa bemægtiget sig den lærde Stand, og et Blad foreslog nyeligen, at man i ethvert Expeditionsbureau ogsaa burde have en Fægtemmester, der kunde paatage sig, at afgiøre alle Avis udgiveres Stridigheder. Nyeligen udfordrede Malte Bruun og Anger hinanden, og Ugen iforveien sloges den bekiendte dramatiske Digter Du pat med Hr. Mortainville, Udgiveren af Journal de Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Korrespondenten meddeler et satirisk Program til den forestaaende Ceremonie paa May Marken. Aftenen forud, hedder det, opføres i Skuespilhusene Stykker uden Betaling, som have Hensyn til den følgende Dags Commedie. Efter en Tale fuld af Løgne, som Bonaparte holder, vil en af hine Lykurger, som i hele 20 Aar har befæstet Frankrigs Lykke ved Konstitutionerne af 1791, 92, 95, 1800, 1800 og 1804, oplæse den nye Konstitution for 1815. Sammes første Artikel fastsætter, at Kronen tilhører den Værdigste. Strax nedlægger Bonaparte den, og begiver sig blandt de 30,000 Valgherrer; men i samme Øieblik proklamere nogle hundrede Stemmer ham for den værdigste, og Præsidenten sætter nu igien Kronen paa hans Hoved. Ved dette Optrin flyde efter det foreskrevne Cermoniel, Taarer af alles Øine; en krigersk. Musik lader sig høre; alle Valgherrer omfavne Borgerkeiseren, som igien omfavner alle Keiserborgerne. Enhver begiver sig da atter paa sin Plads, for uden at have hørt et Ord deraf, at votere over den nye Konstitution - dette den menneskelige Aands Mesterværk, et Non plus ultra, for alle foregaaende, nærværende og tilkommende Konstitutioner. Efter den 18de Artikel i Programmet skal man sværge at forsvare den indtil Døden - Alt med den faste Beslutning, ikke at giøre det. Paa alle offentlige Pladser skal springe Viin af Fontainerne, og intet Menneske vil kunne tvivle om, at Pariserne jo have været drukne tilgavns.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Indenlandske Efterretninger. (Af Statsr. fynske og jydske Ave samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Fra den 25de til den 29de April er igiennem det Kgl. General Landets Oeconomie= og Commerce-Collegium udfærdiget algierske Sopasse for Skibet Forridderen, stort 28 enhalv Kom. Læster; Elisabeth, stort 47 Kom. L.; Familiens Lykke, stort 78 enhalv K. L. Fra den 22de Apr. Kl. 3 om Eftermiddagen indtil den 29de paa samme Tid ere 165 Skibe clareret giennem Øresunds Toldkammer, deraf 19 til indenrigske Stæder og 6 til Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Hvor undværlige Steen= og Trækul er til mange Slags Brug hvor der, gives nogenlunde gode Tørv har Hr. Uhrfoutteralmager Seefeldt i Kiøbenhavn beviist, da han stedse under Krigen har brugt og endnu vedbliver at bruge simple Formetørv til at smelte baade Sølv og Guld i et sædvanligt Konsur, og Tørven er endnu ikke af bedste Slags.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Blandt denne Tids betydelige Gaardsalg i Kiøbenhavn er Grossererne Veels og Schotlændes Gaard i St. Pedersstræde solgt til Handelshuset Moses Bendixen & Davidsen for 8400 Rbd. S. V. og 2600 Specier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
I April Maaned d. A. have til den philosophiske Examens philosophiske Deel indstillet sig 37 Candidater, at hvilke 9 erholdt Hovedcharacteer Laudabilis, 8 Handillandabilis. De øvrige 20 kunde indtil videre, formedelst eur tilbagestaaende Prøve, ingen Hovedcharacteer tillægges. Til den philologiske Deel indstillede sig 77 Candidater, af hvilke 64 erholdt Hovedcharacteer Laudabilis, 11 Haudillandabilis, 1 udholdt ikke Exammen, og 1 kunde formedelst manglende Prøve ingen Hovedcharacteer tillægges. At dem, som havde underkastet sig begge Prøver, bleve Peter Daniel Bruun og Andreas Klaus Hoek indkaldte og offentlig berømte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Paa Robbe- og Hvassiskefangst har Glükstadt i Aar udsendt 5 Skibe af 376 enhalv K. L. Drægtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Den 24de April gik Kadetsbriten under Seil til Nordsøen, og Skibet Anthonette, som føres af Kap. J. P. Rhode, til Canton i China med Jern, Tiære, Tougværk, Seilduge, Jenever, Blye a. er udlagt paa Rheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Mariboe, d. 26de April. Jforgaars var den gamle og udtiente Skytte paa Engestofte, Peder Hieronymus saa uheldig, at han paa Hiemveien fra Mariboe styrtede i Nærheden af Møllen, der ligger ved Hovedgaarden, af sin Hest, saaledes, at han paa Øieblikket var og blev Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
J Søndags havde Odense Bye den Glæde at see H. H. Gouvernøren, Prinds Christian Frederik til Danmark, med sin Søn ankomme hertil. Hs. Exellence General Ahlefeldt med øvrige Officerer af det fyenske Dragonregiment, hvis Chef. Hs. Exell. nu er, vare redne Gouvernøren imøde; saavel det borgerlige ridende Korps som Borgerskabets forskiellige Afdelinger paraderede ved Ankomsten. H. H. modtoges med Hurraraab, og steeg af paa Postgaarden, hvor til Velkomstkour defleste af Byens Embedsmænd og Honoratiores havde indfundet sig. H. H. behagede med den ham egne Venlighed at tale til Enhver, og lod sig derpaa ogsaa Borgerskabets Officerer forestille. Derefter besaae han Slottet, Stiftsbibliotheker og andre offentlige Jndretninger. Til Middag spistes hos General Ahlefeldt, hvor Prindsen behagede at udbringe en Skaal for Fyens Vel. Om Aftenen arbeidede han hiemme i sit Logis. Byens Jndbyggere havde bestemt at illuminere deres Huse, men H. H., som erfarede dette, lod sig det udtrykkelig frabede. Mandag Mokgen Kl. 6 fortsatte H. H. sin Reise til Augustenborg, ledsaget af Hs. Exell. Generalen og Stiftsbefalingsmanden, samt Dragonregimenters Officerer. J Hs. Hs. Solte befandt sig Kammerherre=Vardeusleth, Major Brock og Staldmester og Kammerjunker Clauson Kaas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Hs. Høihed Prinds Christian Frederik var ankommen Løverdag Aften Kl. 5 til Korsøer, og efter enhalv Times Ophold gaaet ombord paa den Kongelige Postjagt Øinen, som med stiv Kuling fra Østensendte Reisen over Belter i omtrent 2 Timer. J Nyborg opholdt Hs. Høihed sig til næste Dags Formiddag Kl. 10, da Reisen fortsattes til Odense. I Kallundborg Kiøbstæd i Sielland ere i denne Tid adskillige Personer under Tiltale for begaaet Kirkeran da de i de aabne Begravelser have opbrudt adskillige Liigkister og plyndret Ligen, m. m. Forbrydelsen opdagedes derved, at der af nogle fattige Folk falbydes adskillig Pynt, syet af meget fiint Linned, som var taget der. Ved de fra Øvrighedens Side i denne Anledning anstillede Undersøgelser i de aabne Begravelser, har Man ellers ved at aabne en Kiste, som var indsat der for en 50 Aar siden, atter gjort den sørgelige og afskrækkende Opdagelse: at Liget var bleven levende begravet da det i Kisten havde forandret sin Stilling!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Tanker ved Tabet af Norge, til Medborgeres Eftertanke, af Frederik Cortsen, Student. Kbh. a. (See forrige No.).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Anmelderen kan ikke saa ganske underskrive Forfatterens Mening, at vi maa betale det Brød og Kiød, vi spise nu, med mange Rigsbankdaler, i det Haab at drikke Caffe og Thee ad Aare for desbedre Kjøb; thi den Caffe og Thee som 30 Ost= og Vestfarere og 1 Chinafarer bringe hertil, forbruge vi jo ikke selv, men den udsendes jo, som bekiendt, og da kommer der igien Penge ind i Landet for disse Artikler. J de fleste Henseender kan det vel være os ligegyldigt, hvor Fordelen kommer fra, men naturligviis er det altid fordeelagtigst, naar den, som i dette Tilfælde, kommer udenlands fra. Forfatteren udbreder sig derpaa over Colonialhandelen i Almindelighed støttende sine Paastande paa den berømte A. Smiths Udsagn, og søger at godtgiøre, at Capitalerne, der anvendes til fiernere Foretagender ere til Tab for Staten, medens de derimod ere til største Fordeel for den, jo nærmere Hiemmet de anvendes. Han finder det besynderligt, at medens vi give os til at seile Verden, rundt, endnu afbrændte Tomter sees fra Bombardementet 1807, og istedet for at sætte Capitaler i at brænde indenlandsk Leer og indenlandsk Kalk til at bygge den op med, hvilket dog formodentligeret smukt vilde forrente sig, kunne vi ikke jage Capitalerne langt nok borte "saa at chinesisk Vindskibelighed maaskee faaer sig bygt et Huus for danske Penge, medens vort eget endnu ligger i Gruset. - Ogsaa i dette Stykke kan Anmelderen ikke være enig med Forfatteren. En Kiøbmand kunde vel ikke foretage sig en uheldigere Speculation end at anvende sine Capitaler paa at bygge Huse i et Øieblik, da man kan kiøbe dem fuldfærdige for mindre end det Halve af hvad de i den dybeste Fred have kostet at bygge, og da Afgivterne giøre, at selv den, der har kiøbt dem til de billigste Priser, neppe har 7 til 8 PC. af sine Capitaler, medens Discontoen er 15 PC. og derover. Hvad Handelen paa Norer angaaer, da mener Fors, at den danske Stat vinder mere, naar den danske Kiøbmand anvender sin Capital paa 4 Skibe til Handel paa dette Rige, end naar han kiøber 1 Ostindiefarer, fordi det er naturligere, altsaa rettere, at vi føre activ Handel paa Norge, end at vi føre activ Handel paa Ostindien. Anmelderen troer nu at have anført nok af dette velskrevne Skrifts Jndhold, for at giøre vor Læseverden opmærksom paa, at det i det Hele er forfattet med megen Sagkundskab, og med en Jver for Fædrenelandets Vel, der giør Forfatterens Hierte Ære. Cours d. 2 Mai. Hamb. 2 M. 682, vista 691. Amsterdam 2 M. 648, a vista. London 2 M. 23 Rbdlr. - Spec. 690. Specier solgtes til 41 enhalv Rbmk., for Committesedler blev giver og enhalv a 67 pr. 100, Oblig. 270.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Prædikanterne. I Domkirken paa 6te Søndag efter Paaske, Hr. Capellan Hansen. J Catrine Kirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Copulerede: J Catrine Kirke den 4de Mai. Snedkersvend Laurids Brychmann og Pigen Hanne Catrine Sørensdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Døbte: I Catrine Kirke den 4de Mai, Laurids Brychmanns Datter, Mette Carrine Bolette, Fadderne: Jomfr. Hobolt, Jomfr. Nylland, Jens Giortler og Hermann Es mann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
En En Td.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Bekjendtgjørelse. Da der formedelst Dødsfald er en Portion ledig at salig Frøken Søfter Frederica Fosses Legat heri Ribe, for en trængende Jomfrue af Stiferindes Familie, saa bekiendtgiøres dette herved med Anmodning, at enhver, som ifølge sin Stilling og Slægtskab med bemeldte Stifterinde, troer sig competeent til og attraaer at nyde den vartante Portion af Legatet, behagelig vilde melde sig med paalidelige Beviser for deres Trang og Slægtskabsforhold, hos undertegnede Magistrat, inden næstkommende Maaneds Udgang, til hvilken Tid den ledige Portion bliver tillagt den meest trængende af de sig Anmeldende. Ribe den 5te Mai 1815. Magistraten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
En Stue for en Mands Person er at faae til Leie, enten strax eller til Michelsdag Flyttetid d. A., om behøves kan og saaes en Seng. Adresse=Contoiret giver nærmere Efterretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Undertegnedes Kone, syer Linned og Fruentimmerklæder Poulsen, Barbeer, for billig Betaling. boende i gl. Bispegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
For Enhver som med mig her i Jylland i forestaaende, Junii Termin har noget at afgiøre, enten ved Kapitalers, Rentepenges eller Regningsgields Betaling og andet meere, bekiendtgiøres det herved, at Hr. Proprietair H. M. Ammitsboll i Weile, der har havt den Godhed at paatage sig at imodtage og afgiøre saadant for mig; er forsynet med min Fuldmagt og at hans Qvitteringer i enhver Henseende paa mine Vegne ere lige gieldende og forbindende for mig som om jeg selv havde givet dem. Ligeledes har jeg hos bemeldte Hr. Ammitzbøll efterladt mig et Partie Kakkelovne, Jerngryder, Som, Lægter, Rodviin, paa Flasker og ung Viin paa Ankere, med Hvem Liebhabere ligeledes herom kan handle til billigste Priser. For mine corresponderende Venner bekiendtgiøres endvidere, at min Adresse, fra nu af og indtil videre er: Lille Dyrhauge, Gaard pr. Frederiksborg i Sielland. Kone og jeg aflægger herved til Enhver af vore Venne i Jylland vor forbindtligste Tak for de mange Beviser, paa Venskab og Kierlighed vi under vort Ophold her har modtaget. Weile, den 2den Mai 1215 ---lm, Til Efterretning for dem, som maatte ønske at bedrer Heste for Cavalleriet til den Kongelige Remonte=Kommission, bekiendtgiøres herved: at de behøvende Heste kunne leveres i Sielland, Fyhn, Lolland, Langeland, Falster, Møen og Jylland, paa hvilket Sted Leverandeurerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser: 1) Størrelsen af Rytterhestene maae ikke være under 10 Qvarteer og af Dragen eller Hufar Hestene ikke under 9 Qvarteer 4 Tomm: Siællandsk Anlægs Maal. 2) Hestene maae ikke være under 5, og ikke over 6 Aar gamle. 3) Hestene maae alle uden Hensyn paa Kouleuren, være af god Skabning, fri for alle synlige eller væsentlige Feil, og af en saadan beskaffenhed at de i alle Henseender kan, efter Kommissionens Skiønnende ansees for tienstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, For til ikke lavere end Bag til; de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke, og rene Been, som hverken staaer for meget ind ad, eller ud ad under eller fra Kroppen. Fodskiftet maae være lige, let, kraftfuld, hverken for snævert, skrævende, megende eller kastende. 4) Tilbuddene om Leverancer af Remonte=Heste maae snarest muligt indsendes til mig. Remonte Commissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Tynenen i Kiel, og tydelig og bestemt angive, hvormange Rytter Dragon eller Husar=Heste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracten dernæst, i Tilfælde af allerhøieste Approbation, kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tilvudde ere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance. J den Kongelige Remonte Kommission den 26de April 1815. L. Thienen. Castenschiold. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Bekiendtgiørelse. Over og Underrets Prokurator Kralund af Fridericia; bekiendtgiør herved at han til næste 1ste Mai boesætter sig i Colding, for der, saavelsom ogsaa i Fridericia o. s. Stæder, at udføre Sager og Commissioner m.v. hvortil han anbefaler sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Creditorerne i Stervboer, efter den her paa Gaarden ved Døden afgangne Huusgeraadskarl Chr. Sebastian Dejerleben, der var fød i den tydske Provinds Schwaben, indkaldes. i Overeenstemmelse med Placaten af 26 October 1792 til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Volstrup ved Holstebroe den 20 Martii 1815. M. C. Skou.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Etatsraad og Hovedgaards Eier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-05
Foruden flere diverse Vare faaes kiøbenhavnsk bleeg eller vadske Sæbe og Spaanhatte, hos Jørgen Schmidt i Ribe. Saavel Tredie som Debitorerne i Stervboet efter afgangne Degne=Enke Madame Wester i Outrup Sogn, Ride Amt, indkaldes herved med det i Plac. af 26de Octbr. 1792 befalede 12 Ugers Varsel, de Første for at bevise deres lovlige Ret, og de Sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig, at melde sig hos underskrevne Skifteforvalter. Varde den 27de April 1815. Rosenørn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
(Af Hamb. og Altona Aviser.) Paris, den 25de April. Hertugen af Angouleme er den 19de afseilet paa det svenske Skib Scandinavia fra Cette til Cadix. Han fulgtes af sine Adjutanter, Forskillige Personer i hans Tieneste have faaet Passer, for at vende tilbage til deres Familie. Moniteuren føier til, at man lod ham reise om Natten, for at sikkre ham for Jnsulter af det forbittrede Folk. Napoleons Reisevogne istandsættes, da han om nogen Tid vil begive sig til de nordlige Grændser. Marschal Massen er kommen til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Paa Marsmarken er der gjort Forsøg paa at skyde Kartætscher endnu en Trediedeel længere, end hidtil Napoleon holdt i Forgaars Revne over Infanteriet og Cavalleriet af Garden. Den gamle Garde er forøget med 3 nye Batailloner. Tolv andre Batailloner, dannede af Soldater, der igjen ere traadne i Tieneste, og have gjort flere Feldttog med, ere forenede med den nye Garde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Ved et Decret af 26de Marts ere de Godser som tilhøre Fyrsten af Berthier, Greven af Lilles Garde-Capitain, seqvestrerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
For at afhente Napoleons Moder og Prindsesse Pauline og føre dem til Frankrig, bliver et Skib udruste i Toulon. Flere af Keiserens Eqvipager ere afgaaede til Marseille, hvorfra disse Prindsesser skulle bringes hid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Moniteuren fra den 23de indeholder den nye Constitution under Titel af: Tillægs-Act til Rigets Constitution. J Jndledningen siges: Da vi for 15 Aar siden efter Frankrigs Ønske blev kaldet til Statens Regiering, have vi til forskiellige Tider søgt at fuldkommengiøre de constitutionelle Former efter Nationens Nødtørft og Ønsker. Vi havde dengang foresat os, at oprette et stort europæisk Foederativ=System, som var passende med dette Aarhundredes Aand. Vor Hensigt gaaer nu kun ud paa ved at befæste den offentlige Frihed, at forøge Frankrigs Vel. Deraf opkom den Nødvendighed at foretage Modificationer i Constitutionerne. Senatus-Consulterne og andre Rigets Acter. Til den Ende have vi besluttet at forelægge Folket nogle Anordninger, hvorved den høieste Grad af politisk Frihed og individuel Sikkerhed kan forenes med den nødvendige Magt, og hvorved der kan forskaffes det franske Folks Uafhængighed og vor Krones Værdighed Respect hos Udlændinge. Constitutions=Actens Hovedpuncter ere i det Væsentlige følgende: Den lovgivende Magt udøves ved Keiseren og 2 Kamre. Det første Kammer er Pairernes, som udnævnes af Keiseren uden noget bestemt Antal, og uigienkaldelig for dem og deres mandlige Arvinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Det 2det Kammer, Repræsentanternes, bestaaer af 629 Medlemmer, hvilke maae idet Mindste være 25 Aar gamle. De vælges af Folket. Begge Kamres Sessioner skulle være offentlige, skiøndt Regieringen kan fordre hemmelige Committeer. Keiseren kan oplase Repræsentanternes Kammer; men det maa inden 6 Maaneder samles igien. De almindelige directe Paalæg kunne kun bestemmes for eet Aar, de indirecte derimod for flere Aar. Alle Forslag om Troppendskrivninger, Laan, eller Paalæg kunne kun skee til Repræsentanternes Kammer, og maa stadfæstes ved en Lov. Alle Regieringens Acter maae undertegnes af en Minister, der er ansvarlig derfor. Jngen kan unddrages sit egentlige Værneting. Jngen kan arresteres, forfølges eller dømmes uden efter Lovene og de foreskrevne Former. Religions=Frihed tilstaaes Alle. Al Eiendom lovligen erhvervet, er, ligesom Statsgield, hellig. Enhver tør lade sine Tanker offentliggiøre og trykke, naar han navngiver sig, uden Censur; men er ansvarlig derfor. Enhver Borger har Ret til at indgive Ansøgninger. Det franske Folk erklærer, at det, ved at overdrage, sine Fuldmagter, ei har ifinde at give Ret til igien at foreslaae nogen bourbonsk Prinds til Tronen, om endog det keiserlige Dynastie skulde tilintetgiøres; ei heller at oprette den gamle Feudal=Adel eller Feudal=Rettigheder og Tiende, eller nogen privilegeret og herskende Gudstieneste; eller at foretage Noget mod Kiøbet af Natioaalgodser. Det forbyder formeligen Regieringen, Kamrene og Borgerne ethvert Forslag i denne Henseende. Denne Constitution er udstedt i Paris den 22de April 1815, og underskrevet af Napoleon. Den skal forelægges Folket, og Register aabnes i 10 Dage. Inden 25 Dage maae Registerne være indleverede, og af Søe og Landmagten inden 10 Dage. Fremlæggelsen af Registerne og Stemmerne skeer i Forsamlingen paa Mai marken, der er sammenkaldt til den 26de Mai i Paris. I Henseende til Repræsentationen af Kiøbmænd og Manufacturister, da deeles Frankrig i 13 Arrondissement, af hvilke hvert udnævner 23 Deputerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-05-09
Brussel, den 28de April. Fiendtlighederne mellem Preusserne og de Franske have begyndt. Den 25de April havde en Forpostfægtning Sted mellem preussiske Lanciers, og et fransk Detaschement ved FalmignoulDe Franske havde 4 Døde og man har frataget dem 15 Fanger. De have trukket sig tilbage til Givet.