Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-06-10
Jndenlandsk. I Kjøbenhavnsposten Nr. 105 og 106 læses et Brev fra Capt. Tscherning, dateret Wien i Mai 1834." der indeholder flere Vink angaaende de af son drede Provindsialstænder, om hvis Unødvendighed. Forfatterens Mening nu endog er stærkere end før Nationalbanken - siger han - hidtildags det eneste qvast nationale Jnstitut, hører Jylland til saa godt som Øerne. Betragte Vi Næringsveie, Landsbeskaffenhed, Formuestilstand, Religion, Folskeslag, fornemmelig Sprog og Sæder, da tykkes mig, at selv med en velslebet Brille opdages ingen væsentlige Forskjelligheder." Den første Skaal, han vilde udbringe ved den danske Malfest, skulde være Trykkefrihedens, hvis Værd han nu end mere erkjender, fordi han har seet de sørgelige Følger af dens Savn. "Var Lykken og Udviklingen størst derhvor de færreste Klager lade sig høre, da gratuleret jeg Jndvaanerne af det store Tartari." Den anden Skaal skulde være for Folkets kraftige og nidkjære Deeltagelse i Alt, hvad der kan fremdrive og paaskynde det offentlige Vel."(Hr. Av.)Et Selskab, saa talrigt, som Skydebanens Sal. kunne rumme forsamlede sig der den 28de Mai, den Dag da Kongen for 3 Aar siden ved en Lov indførte raadgivende Provincialstænder. Rygtet havde bebudet, at de i Forordn. af 28de Mai 1831 tilsagte nærmere Lovbestemmelser om Provincial stænderne Indretning og Væsen vilde blive publicerede den 28de, og da nu ogsaa dette indtraf, idet ikke allene 4 Anordninger, 2de for Danmark og 1 for hvert af Hertugdømmerne desangaaende, men ogsaa et allerhøieste Patent om Provincialstændernes snarest mulige Jndkaldelse, samme Dag kom til Publicums Kundskab blev Festen en dobbelt, ei blot for Loftet, men ogsaa for dets Opfyldelse, og Dagen stempledes derved først ret egentlig til en National-Høitid, til en Mar Fest for Danmarks Folk. Da Anordningernes Emanation samme Dag imidlertid kun kunde tilstæde en flygtig Kundskab til deres Jndhold maatte Festen forøvrigt indskrænke sig til den Glæde, det allerhøieste Loftes Opfyldelse maatte vække, idet at det maatte være næste Aars National-Fest efter et Aars Erfaringer forbeholdt at udtale sig om Folkets Forventninger, der, med Undtagelse af den betingede Offentlighed ved Stænderforsamlingens Forhandlinger, dog synes for en Deel at være overtrufne. Forsædet fortes, efter foregaaende Valg, af dHrr Justitsraad og Høiesteretsadvocat Sali cath, Capitain Dahlerup, og Etatsraad Hvidt, som havde mødt et af Forsamlingens kjæreste Ønsker, ved at indbyde Conferenceraaderne Ørsted og Hopp, i hvis Aand og utrættelige Virksomhed det te National-Anliggende havde havt en saa kraftig Understøttelse, til at dere Forsamlingen med deres Nærværelse. Justitsraad Salicath indledte Festen med en Tale til Jnstitutionens Givers og Stifters, 6 ver elskede Konges Skaal, idet han, efter at have et skildret hans af Troskab grundfæstede, af Kjerlig beskyttede og af Europa høit agtede Throne, som i Sædet ikke blot for personlige Dyder, men og for 5 Retfærd, Folkeoplysning. Videnskab. Kunst, fremstillede den nye Jnstitution, hvorved Folket var kaldet til Stemme ved Lovgivningen, som den bedste Kilde til af Folket selv at kjende Folkets Savn Befolkningen paa Laaland skal i Følge et dansk Ugeblad, have aftaget saaledes, at man paa mange Steder feiler de fornødne Arbeidere, og Arbeidslønnen skal som en Følge deraf være stegen, overordentlig.