Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Den lærde Verden har mistet een af sine Prydelser i den navnkundige Hr. Montesqvien, Præsident a Mortier ved Parlementet i Bourdeaux, som i en høy Alder døde. Han var een af de 40 Lemmer udi Academie Francvise, samt i det Kongel. Societet i London. Denne Herre, som var meget berømt og høyt agtet over heele Europa, var et af de lykkelige Hoveder, som ved deres rigtige og formedelst klog Eftertanke rensede Skiønsomhed forestille os en ypperlig Caracter. Den lærde Verden tilegner ham endrægtelig de saa kaldede Lettres Persannes, et sindrigt Verk, som ikke behøver nogen anden Beskrivelse. Hans Considerations sur les Causes de la grandeur des Romains& sur celles de leur decadence, have formedelst den Grundighed, som findes derudi, ogsaa bragt hans Gaver Ære. LEsprit des Loix, et Verk, som af mange bliver admireret, men ikke er bleven uansægtet, har givet tilkiende, hvor nøye Hr. Præsident Montesqvien har udgrandsket alt det, der henhører til Lovene, i Henseende til Stats=Klogskab og de adskillige Regierings=Former. Da hans Tanker vare alt for smukke til, at han ikke skulde givet sine Beundrere et godt Exempel, saa forlangede ham nogle Timer for sit Endeligt, at man skulde meddele ham Sacramenterne. Sogne=Præsten til St. Sulpitii Kirke kom til ham. Denne Geistlige paastod frem for alting, at Hr. Mortesqvien skulde give sin Erklæring, og opreyse hvad som der kunde være at udsætte paa hans Verker. Han talede ogsaa i den Anledning om Forargelse, og fremforde 293 Nr. R. ellers mange haarde Ting. En Jesuit og Ven af Hr. Montesqvien, som var tilstede, og frygtede for, at Præsten maatte forsømme saa dyrebart et Øieblik for en Døende, formanede ham, at han skulde ikke drage længer hen med Sacrammenternes Administration, forestillende ham derhos, at de Sager, hvorom han qvæstionerede ham, vare ubetimeligen anbragte og urimelige for hans Embede, sigende: Han giør sit Embede som Christen; giør Iveders som Præst. Denne svarede lintet derpaa, men meddeelede ham Sacrammenterne, og strax derpaa gik sin Vei Om den Tyrkiske Rettergangs Maade og en afsagt Dom. Tyrkerne har ikke, som de Christne, nogen Lovbog, og dog domme de gandske vel i indløbende Tretter, ja undertiden saavel, at de habileste Dommere maaskee ikke skulde giøre dem det efter. Til Exempel herpaa anføres mange artige Domme, iblandt andre denne, som for ikke længe siden er bleven fældet. En Christen Kiøbmand accorderte med en Tyrkisk Kameel=Handler om at transportere ham et vist Antal Baller Silke fra Aleppo til Constantinopel, og begave sig paa Reisen med ham. Midt paa Veyen blev Kiøbmanden syg, og kunde ikke følge Caravanen. Da nu Kameel=Prangerne saae at Kiøbmanden udeblev i nogle Uger, forestillede han sig at han var død, hvorfor han solgte Silken og forandrede sin Metie som Kammel=Pranger. Endelig kom den Christne Kiømand, og leedte efter Tyrken i lang Tid, hvorefter han til sidst fik fat paa ham og krævede ham sin Silke. Tyrken stilte sig an, som han ikke kiendte ham, og nægtede, at have været Kammel=Handler. Sagen kom da for Cadi eller Dommeren, som spurgte den Christne: Hvad er din Begiering, Jeg vil have, svarede han, de 20 Baller Silke, som ieg har flyet denne Mand, hvad svarer du dertil, sagde Cadi til KammeelHandleren. Jeg veed ikke, svarede han, hvad han vil sige med sin Silke og sine Kammeler, da jeg har aldrig hverken seet eller kiendt ham. Derpaa vendte Dømmeren, sig til den Christne, og spurgte ham, hvad Beviis han havde Kiøbmanden kunde intet andet Beviis give, end det a 294 R. at han var bleven syg paa Reysen, saa at han ikke havde kundet følge med Caravanen. Derpaa tracterede Dommeren dem begge to som nogle Bæster, og befoel dem at gaae bort. Han vendte dem derpaa Ryggen, men da de vare komne uden for, gik Dommeren heen til Vinduer, og raabte gandske høyt. Hør Kameel=Handler, et Ord, Tyrken dreiede sig om og spurgte, hvad han vilde, uden at erindre at han havde tilforn nægtet at være Kammeel=Pranger. Derpaa lod Dommeren ham give Basionade, saa at han tilstod sit Bedragerie, og blev dømt til at betale den Christne sin Silke og desuden en Mulct for sin slette Opførsel.