JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-09-27
Under mit Ophold i Randers i Foraaret, gik jeg ind til Hr. Provst, Consistorialraad Schiønning, for at tale med ham om en Privatskole eller et Drengeinstitut, jeg havde ifinde at oprette i denne By, og da jeg tidligere havde underviist hans Sønnesønner, og han selv personlig engang havde beæret min Skole i Skive med sin Nærværelse, meddeelte han mig paa Forlangende en egenhændig Attest, hvilken jeg ikke finder det passende at publicere, men som formeentlig vil være mig fordeelagtig i visse Tilfælde. Provsten havde nu den Opmærksomhed iblandt andet at spørge mig om jeg var gift, og da jeg benægtede dette, som jeg var forlovet, hvilke Spørgsmaale erindrede mig om hiin mørke Tidsalder. da man maatte staae aabenbar Skrifte. Hvo veed, tænkte jeg, hvilke gode Hensigter den Guds Mand har med dig, og om han ikke maaskee af Jnteresse for det smukke Kjøn eller blot af en tilgivelig Videbegjærlighed gjør disse Spørgsmaale. Jmidlertid foretog jeg en Reise til Kjøbenhavn, deels forat perfectionere mig i det tydske Sprog, og deels for at gjøre mig bekjendt med den nyere Tids Methoder i Underviisningsvæsenet; ved min Tilbagekomst adresserede jeg mig atter til Provst Schiønning, der dengang var fraværende, hvorfor jeg meldte Tjenestepigen, at jeg vilde siden komme igjen, for at tale med Provsten. Det var netop en Dag, da et Nr. af Randers Avis udgik fra Hr. Elmenhoffs Officin, og i den Formening, at det var tidsnok at udbede mig Skolecommissionens Tilladelse til at begynde Skolen, naar jeg havde faaet nogle Elever til Underviisning, tog jeg ikke i Betænkning at lade et Avertissement, angaaende min Plan, indrykke i Avisen, hvorpaa jeg Dagen efter begav mig hen til Provsten, der, som han udtrykte sig, var "stødt og havde hørt ilde for den Attest, han havde meddeelt mig; det behagede ham endvidere at betyde mig, at det egentlig ingen Anbefaling var, at han jo ikke kjendte mig, at han havde ventet jeg først var kommen til ham, at jeg sandsynligviis ikke vilde faae Tilladelse til at oprette Skolen, og at jeg nok var vant til at have det for godt." Kort efter indgav jeg et skriftligt Andragende til Skolecommissionen tilligemed en verificeret Gjenpart af Provstens Attest; men faa Dage derpaa hørte jeg, at han, sandsynligviis i sin Jver for Sagen, havde kaldt min Vært ind fra Gaden og spurgt, ham, om jeg havde faaet nogle Elever o. s. v. Hvad nu Provstens Tirade med at have det for godt angaaer, da indrømmer jeg gjerne, at jeg i sin Tid har havt det ret godt i flere Henseender; men dette har jeg ikke Schiønning at takke for, og desuden er det et Spørgsmaal hvormange Goder Høiærværdigheden antager, at en Lærer maa være i Besiddelse af, naar det kan siges om ham, at han har det for godt,
Viborger Samler, 1841-09-27
Nu gik Sagen til Skoledirectionens og Commissionens Erklæring, der lød at man ikke fandt tilstrækkelig Anledning til for Tiden at bevilge det Ansøgte; Noget, som efter en vis høiagtet og talentfuld, geistlig Mands Formening hverken kunde bevilges eller forbydes af Skolecommissionen. Jdet jeg overlader til Publicum at dømme i denne Sag, skal jeg her tillade mig at anføre nogle Grunde, der muligen turde tale for min Competence til at etablere en Skole i Randers: Hr. Jnstitutbestyrer Jacobsen dirigerer p. t. to Skoler i denne Stad, et Drenge- og et Pigeinstitut, og det i een og samme Gaard, hvad der ikke er tilladt i Hovedstaden; vi have een og samme Hovedcarachteer fra Seminariet, og da jeg har underviist Børn over i 15 Aar, hvilket kan documenteres, (jeg er nu 30 Aar gl.) formener jeg, at Jacobsen ikke har længere Praxis i Underviisningsvæsenet end jeg. At der ikke existerer for mange Skoler i Randers, beviser den Omstændighed, at jeg tidligere kunde have erholdt Elever til Underviisning der, at der forhen gaves en Privatskole flere end nu, nemlig Hr. Hansens, som gik ind i Foraaret, da han kjøbte sig en Landeiendom, og at adskillige af Byens Lærere privatisere. Concurrents er vistnok hersom i alt Andet gavnlig, og jo flere Elever, der gaae udaf Borgerskolerne, destobedre kunne de øvrige blive underviste. At enhver bør have Ret til at ernære sig paa en lovlig Maade i det Fag, hvortil han engang har opoffret sig, kan vel neppe være Tvivl underkastet, og om den ene Privatlærer gjør Skaar i den andens Jnteresser, vedkommer ikke en Skolecommission; men bør denne protegere den Ene paa den Andens Bekostning, og er det Ret, hvis saadant skeer, Jøvrigt er det paafaldende nok, at Randers Skolecommission dog ikke i det mindste har tilladt mig selv alene, at give Underviisning i min projecterede Privatskole.
Viborger Samler, 1841-09-27
J hver af Nørre-Jyllands større Stæder gives der to store Jnstituter, foruden en lærd Skole, Almue- og Smaaskolerne, og det er mig desaarsag ikke indlysende hvilke Grunde, der have bevæget Skolecommissionen i Randers til at modsætte sig min Plans Udførelse, hvorfor jeg herved opfordrer den til offentlig at motivere dens Fremfærd, da den ikke har anseet det for nødvendigt i dens Svarskrivelse til mig at angive nogensomhelst Grund, hvorfor det Ansøgte ikke kunde bevilges. Tillige beder jeg Commissionen offentlig at erklære, om den har Noget at indvende imod min Personlighed eller Renommee som Lærer og Menneske, vel er jeg kuns en Skolemester, men jeg vil dog ikke haabe, at Commissionen med fornem Mine skuer ned paa min Ringhed eller undslaaer sig for at efterkomme min Opfordring. Jeg havde tidligere besluttet i paakommende Tilfælde at indstille Sagen til det høie Kgl. danske Cancellie, der upaatvivlelig vilde have decideret den til min Fordeel, men efter modnere Overlæg anseer jeg det nu for uklogt at oprette en Privatskole eller et Drengeinstitut i Randers, om jeg endog erholdt Cancelliets Bevilling dertil.
Viborger Samler, 1841-09-27
Dhrr. respective Redacteurer bedes at optage denne Artikel in extenso i deres Blade, saa at de, der, ligesom jeg, foretrække Privatlivet for det faste Skolelærerembede, kunne komme til Kundskab om, hvorledes det maaskee vilde gaae dem, hvis de forsøgte at prøve deres Lykke i Randers som C. Krogh, Privatlærere.
Viborger Samler, 1841-09-27
Privatlærer.
Viborger Samler, 1841-09-27
Nørrejyllands Stændertidende. for 1836, dito for 1838 og 1840 ere nu samlede at erholde til den nedsatte Priis 7 Rbd., for sidstnævnte Aar kunne heft. Expl. faaes til Priis 3 Rbd. 3 Mk. hos H. Wissing.
Viborger Samler, 1841-09-28
69 Aarg. No. 157.
Viborger Samler, 1841-09-28
Kongelig allern, privilegeret Viborgenstolidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. trascarasseertrascarasseerTirsdagen den 28de September 1841. Denne Tibende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-09-28
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Det 17de lette Jnfanterieregiment indtager i Sandhed en høist hæderlig Plads i den franske Hær. Dette Regiment, i Spidsen for hvilket Hertugen, af Anmale den 13de Septbr. holdt sit Jndtog i Paris, aabnede, i den franske Republiks Tid, som 17de letteHalvbrigade Felttogene hiinsides Alperne og ved Pyrenærme, og vandt allerede dengang et glimrende Navn Efter Slagene ved Lodi, Castiglione og Rivoli creeredes det til det 17de Regiment, og deeltog i Slagene ved Ulm, Austerlitz, Jena, Eylau, Friedland, og Felttogene ved Madrid og Lissabon; det fegtede i Aaret 1814 under Marschal Soult ved Toulouse; 1835 kom det til Africa og tog Deel i Expeditionerne mod Mascara, Temecen og Tafna; det tjente under den tappre Oberst Combes i Fegtningen ved Sikak og under Oberst Corbin og Hertugen, af Remours i Beleiringen og Stormen imod Constantineb; det drog igjennem Passet Jernporten, slog AbdeelKader ved Mouzaia, og bidrog Ligeledes til Arabernes Nederlag ved Besættelsen af Miliana og Tilbagetoget fra Belidah (Blida).
Viborger Samler, 1841-09-28
Af den officielle Beretning om Ementen i Clermont meddeles Følgende: Den 9de Septbr. begyndte CensusBefolkningen var rolig; kun enkelte Jndivider raabte "Lukker Edens Døre!" Om Eftermiddagen infulterede Auctoriteterne; en Municipaldelegeret erholdt et Steenkast. Kl. 5 om Eftermiddagen var Census endt i et af Stadens Qvarterer; Folkehobene nærmede sig Byens Raadhuus; Stene kastedes imod Soldaterne; en Officier ble haardt saaret; en anden Officier saaredes i Hovedet, Endnu tøvede Auctoriteterne i det Haab, at Uordener vilde ophøre af sig selv, og at Ementen vilde dæmpe ved Øvrighedens Formaninger. J denne piinlige Tilstand, forløb den øvrige Deel af Dagen. En Barricade opkastedes af Tumultuanterne; 3 Gange toges den under er Hagl af Stene af Jnfanteriet, der rykkede frem med Geværet i Armen. 3 Gange maatte Jnfanteriet, der ei turdgjøre Brug af Bajonetten, trække sig tilbage. Nu foretog Cavalleriet med Gendarmeriet i Spidsen en Charge og Gaden rensedes. Mange Officierer, Underofficierer og Soldater saaredes haardt af de Stene, som Oprørerne kastede imod dem. Det blev Nat. Ementen antog et mere forvovent Udseende, da Tropperne udviste en beundringsværdig Taalmodighed og Selvfornegtelse. Det gik omsider saa vidt, at Magt maatte tilbagedrives ved Magt. En Peloton paa 80 Md. rykkede frem med ladede Geværer; Politiet udstedede Opfordringer, der ikke ændsedes; Pelotonen beordredes at fyre - men i Luften. Nogle af Soldaterne støde i horizontal Retning; to af Jnsurgenterne dræbtes, nogle saaredes; de øvrige toge Flugten. Tropperne trak sig tilbage til Raadhuuset, for der at tilbringe Natten. Flere Medlemmer af Municipalconseilet, bad Præfecten om at sammenkalde Nationalgarden og at erklære Municipalconseilet permanent; Præfecten afslog deres Begjering. Man fik at vide, at Jnsurgenterne havde afsendt Emissairer, for at ophidse Landsbyerne til Opstand. Den 10de, Kl. 8 om Morgenen, meldtes, at Beboerne i to Landcommuner havde efterkommet Oprørernes Opfordring, og stode, væbnede med Høleer og Flinter, ved Stadens Porte. Stadens Barrierer stode i lys Lue. . .De fornævnte Medlemmer af Municipalconseilet begave sig til Mairiet og forlangte Suspensionen af Census. Præfecten svarede, at i den nuværende Gjæringstilstand, hvori Staden befandt sig, var Census factisk suspenderet, men at han paa ingen Maade kunde sanctionere denne materielle Kjendsgierning ved nogen Auctoritetsact. Oprørerne søgte at omringe Tropperne. Politiet oplæste paa ny Opfordringerne; i samme Øieblik gave Jnsurgenterne Jld. Tropperne svarede ved en almindelig Salve. Skydningen varede endnu i nogen Tid. Om Aftenen begave Jnsurgenterne sig til Mairiet, der ganske udplyndredes. Møbler og Brevskaber kastedes ud af Vinduerne; Bygningen blev stukken i Brand. – Den 11te havde Emissairerne fra de hemmelige Selskaber forladt Staden; Patrouiller droge igjennem Gaderne; Tropperne havde atter besat Posterne.
Viborger Samler, 1841-09-28
En Privatskrivelse fra Clermont af 11te Septbr. melder, at Bønderne fra det nærmeste Bjergdistrict (Clermont ligger paa Bjerget Puy de Döme, af hvilket Departementet har Navn, i en vulcansk Egn, og tæller en 30 a 40,000 Jndbyggere) faae med deres store Skoe, jernbeslagne Stokke og store Skæg ud som sande Cannibaler. Deres Antal anslaaes til 2 a 300. Den alvorlige Kamp vedvarede i 3 Timer. Det forholder sig i Sandhed saa, at Bønderne den 10de vare Herrer af Staden; de tvang Besætningen til at trække sig tilbage til den høiere liggende Deel af Staden. Skildvagterne snig myrdedes; Tropperne omringedes, og kun med Møie lykkedes det disse at afslaae Bøndernes Angreb. Tilsidst fattede Bjergboerne den Beslutning at tvinge Tropperne til at overgive sig af Mangel paa Levnetsmidler. Endelig efter 48 Timers Tumult, Plyndring og Ødelæg, gelse forlode Bønderne Staden. Besætningen venter Hielp fra Lyon, Moulins og flere Stæder. Antallet af de Døde og Saarede anslaaes til 60. – Efter Rygtet have Stæderne Riom, Moulins og Montbrisson revolteret, og forjaget Linietropperne. - Disse partielle Folkeopstande, vække større Sensation end Pistolskudet imod Hertugen, af Aumale.
Viborger Samler, 1841-09-28
Det bekræftes, at Queniset har opgivet sit Benegtelsessystem, og besluttet sig til at gjøre Tilstaaelser. Som Følge af disse har Politiet foretaget 20 nye Arresteringer.
Viborger Samler, 1841-09-28
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 22de Septbr. J Underhusets Møde igaar indbragte Sir R. Peel en Bill om den bestaaende Fattiglovs Prolongation indtil den 31te Juli 1842. Billen læstes første Gang, og vil idag erholde den anden Læsning.
Viborger Samler, 1841-09-28
Jtalien. Rom, d. 13de Septbr. Efter mere end 3 Aars Fraværelse er Thorvaldsen i bedste Velgaaende ankommen hertil igaar.
Viborger Samler, 1841-09-28
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. D. M. Kongen og Dronningen og D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen ankom til Frederiksborg i Mandags Middags i bedste Velgaaende. Efterat have beseet Slottet, Haven og de nye Anlæg ved denne og i den lille Dyrehave, samt beskuet det skjønne Landskab fra Møller Erlandsens Mølle, Christians Mølle, begave samtlige høie Herskaber sig til Fredensborg, hvor en festlig Modtagelse af Byens Jndvaanere og Egnens Landboere, fandt Sted. Om Aftenen havde Fredensborgs Jndvaanere foranstaltet en almindelig Jllumination.
Viborger Samler, 1841-09-28
J Løverdags Aftes afreiste Hs. K. H. Kronprindsen, fra Sorgenfri til Odense. Næstkommende Fredag den 1ste Octbr. afreise D. M. Kongen og Dronningen og Hs. K. H. Kronprindsessen herfra Staden til Odense, uden at overnatte paa Veien. Efterat Hs. K. H. Kronprindsens Fødselsdag, d. 6te Octbr., er celebreret i Odense, afreiser Hs. M. Dronningen den 8de næstefter over Assens med Dampskibet "Maagen" til Augustenborg. Hs. M. Kongen retournerer til Kjøbenhavn den 11te Octbr., hvorimod Hs. Maj. Dronningen først vender tilbage den 22de October. (Dg.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Hs. Majestæt Enkedronningen befinder sig nu saa vel, at Allerhøists. i Tirsdags kunne foretage en Prommenade tilfods i Frederiksberg Have. Hs. M. agter at forblive paa Frederiksberg Slot til henimod November Maaned. (A. Av.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Hs. Maist. Kongen har, som man erfarer af tydske Blade, skienket 200 Fl. C. M. (183 Rbd.) til Opbyggelsen af en Skole for den evangeliske Menighed i Prag og ledsaget denne Gave med den mundtlige Yttring til Menighedens Sjælesørger, at Lovene rigtignok ikke tillade Collecter i Kirkerne til Fordeel for udenlandske Menigheder, men at dette ikke kunde hindre ham i at yde et Bidrag af sin Chatolkasse. (Da.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Om Festen paa Sorgenfri i Anledning af Kronprindsens og Gemalindes Ankomst dertil hedder det i Lollands-Falsters Stiftstidende: "Hvad der tog sig bedst ud ved det Hele, var Bønderfruentimmernes brogede og tildeels kostbare Dragter. Hvis man turde bedømme Velstanden i Kbhavns Omegn efter disse Dragter, saa maa den være stor. Svære guld- og solvbroderede Huer vare almindelige, og ikke Faa bare Guldkjæder, hvoraf enkelte kunde vurderes til flere hundrede Rbd. Jøvrigt var der udbredt en vis mat Tone over den hele Festlighed, hvortil maaskee bidrog, at det energiske Besparelsessystem var indført ved Arrangementet, forsaavidt dette udgik fra Hoffet. Belysningen i Haven var ogsaa mere end tarvelig, og af de faa Lamper var der endda flere, som ikke vilde brænde." – "Dannevirkes" kjøbenhavnske Correspondent tilføier: at det forekom ham, at der manglede indre Liv ved denne Fest, og at man altfor godt kunde mærke, at det Hele var arrangeret." Bøndernes Sang gik jammerligt, og havde ikke de tilstedeværende Medlemmer af Hoffet naadigst (for at tale i et vist Blads Sprog) behaget at synge med, saa havde det ikke været til at holde ud Sognene Lyngby, Gjentofte og Søllerød bleve ved Kronprindsens Formæling enige om at udtrykke deres Deeltagelse i denne for Landet saa glædelige Begivenhed ved at sammenskyde en Capital, hvoraf Renterne skulde anvendes til aarligen at bidrage til Brudeudstyret for en Pige vexelviis af de 3 Sogne. Udstyrslegatet er saavidt grundlagt, at en Sum af 50 Rbd., som udgjør Renten af Sammenskuddet, aarligen vil blive uddeelt til en Pige vexelviis af Lyngby, Gjentofte og Søllerød Sogne. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Ved det danske Broderskabs Fugleskydning i Fredags blev Kongepladen nedskudt af Tobaksfabrikør Augustinus for Conferentsraad Fog, der saaledes blev Selskabets Fuglekonge. Commerce opfordrer, i Anledning af de mange Arrestationer, som i den senere Tid finde Sted i Paris, den franske Justits til at lægge sig det Rescript paa Hjerte, som Kongen af Danmark nylig har udstædt om ikke at holde Tiltalte i Arrest længer end nødvendigt. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Dr. med. Hjaltelin er i disse Dage kommen tilbage fra den Udenlandsreise, han har gjort paa kongelig Bekostning, for at gjøre sig bekjendt med Vandcuurmethoden i andre Lande. Secretair Fritsch, der vel er den Første, som hertillands har vakt Opmærksomhed fordenne Cuur, befinder sig ligeledes med kongelig Understøttelse paa en Udenlandsreise i samme Øiemed. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1841-09-28
For Journalisterne er denne Tid de pharaoniske syv magre Aar. Kjøbenhavnsposten har fundet en Guldgrube i Dr. Dampes Levnetsbeskrivelse. Jngen kan vist læse denne uden at føle den dybeste Deeltagelse for den ulykkelige Mand; men det kan heller ikke negtes, at hans hele Fremgangsmaade var saa uoverlagt, og caracteerløs, at den neppe kunde føre til andet Resultat. Den eneste Maade, hvorpaa man kan forklare dette mærkelige psychologiske Phænomen hos en Mand, hvem man i andre Henseender hverken kan frakiende Forstand eller Kundskaber, er, at han, foranlediget ved sine huuslige Forhold, paa den Tid har lidt af en partiel Sindsforvirring. (O. T. A.)Der er hertil kommen en Hr. Howletschek, som agter at forevise 3 Dverge, han fører med sig. Det er Brødrene Woltie, fødte ved Hannover, af hvilke den Ældste er 28 Aar og kun 42 Tommer høi, den Anden 22 Aar og 39 T. og den Yngste 17 Aar og 38 T. De ere forøvrigt velskabte og tage sig ret pudsige ud i de Dragter, hvori de fremstilles, nemlig Nr. 2 som Napoleon, den Yngste som Rustan og den Ældste som fransk Grenadeer. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Bankactierne, hvormed der har været drevet saa stærkt Jobberi, falde nu, og ere paa Priiscouranten af 11te September noterede til 108 Rbd. og det turde nok være muligt, at de kunne gaae lidt ned endnu, da Suppleringen af Bankheftelserne under 100 Rbd. jo kunne gaae i det Uendelige, og det saaledes for Tiden er umuligt at gjøre nogen Calcul over den eventuelle Actiedividende.
Viborger Samler, 1841-09-28
Man nævner ellers her to anseete Kjøbmænd, som skulle have gjort ganske anseelige Coups ved disse Forretninger; den Ene skal have kjøbt for mellem 2 og 300,000 Rbd, og den Anden for omtrent 100,000 Rbd. Bankactier til en Priis af mellem 35 og 45 Rbd. (O. Th. A.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Odense. Høsten er nu tilendebragt i Provindsen og har vistnok givet et langt heldigere Resultat, end man i den lange Regntid havde ventet det. - De Candidater, som iaar forventes dimitterede fra Odense Cathedralskole til Universitetet ere: L. H. Schwarzbrem fra Odense, F. 11. L. Friis fra Kjølstrup, F. C. Faaborg fra Dalum, H.R. Panduro (en Søn af en af de her tilbageblevne Spanioler) fra Wiby, C. C. W. Ortmann fra Magleby paa Langeland, L. G. Pasbjerg fra Svendborg og A. M. J. L. Jastrau fra Odense. (Hp. A.) Fæstningsslaven Niels Frederiksen er den 21de de om Aftenen undvegen fra Nyborg Stokhuus.
Viborger Samler, 1841-09-28
Den 17de De, høitideligholdt Over- og Landsretsad vocat, Syndicus Jahn sit 50 Aars Advocat-Jubilæum, og blev i denne Anledning fra det juridiske Facultet i Kiel meddeelt Doctorværdigheden. Ved 3die Auction over Gaarden Hellumlund, den 20de De, blev ikkun buden 3,000 Rbd. for Samme skjøndt den ifjor var betalt med 7,000 Rbd. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Handels=Efterretninger. Jfølge de fra Sydgrønland indløbne Efterretninger havde det søndre Jnspectorat ved Slutningen af April en Production af 5200 Tønder Spæk, 10,500 Rensdyrskind, 10,500 Sælskind, 1800 Ræveskind og 1100 Pd. Edderduun. Tilstanden har i det forløbne Aar været god ved alle de sydlige Establissementer, dog med Undtagelse af Holsteinborg den nordligste Colonie i det søndre Jnspectorat og den eneste, hvorfra der i dette Jnspectorat drives Halfangst. Jkke blot var denne mislykket, da man ikke havde faaet en ene ste Fisk, men ogsaa blandt Districtets Grønlændere havde der hersket Misfangst, saa at denne Colonie iaar neppe vi faae over 200 Tdr. Sræk at afskibe. Garnfangsten havde været særdeles heldig i Sydgrønland og afgivet et Udbytte af 1736 Sælhunde. Grønlænderne paastaae, at Edderfuglenes Antal i de senere Aar betydeligen har forringet sig i det søndre Jnspectorat. (B. T.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Kornpriser, Kbhvn, d. 25de Septbr. For gammel dansk Rug til Stadens Forbrug betales 6 Rbd. og for østersøisk fortoldet dito 6 3/4 a 7 Rbd. radet Byg finder kjøbere til 22 Rbmk. pr. Td. men ingen Sælgere til denne Priis Havren er noget mere søgt og Prisen for Hvede er uforandrer. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Odense, den 21de Septbr. Priserne paa Egeskovs Marked igaar vare følgende: Sæderug blev betalt med Rbd., 5 Rbd. 2 Mk. til 5 Rbd. 4 Mk. pr. Td. og alt hvad deraf var paa Markedet blev solgt: Sædehvede betaltes med 8 Rbd. 3 Mk. og 9 Rbd. pr. Td.; Bønder=Smør 11 Rbd. pr. Fjerding, for Herregaards-Smør blev buden 56 Rbd. pr. Td., fersk Flesk at modtage i October 8 Mk. pr. Lpd.; Boghvedegryn 7 Mk., 7 Mk. 8 s. a 8 Mk. pr. Skp.; Byggryn 5 Mk. pr. Skp.; Ost 6 Mk. pr. Lpd. levende Gjæs 6 Mk. 8 s. a 7 Mk.; Nødder 24 s. pr. Fdkr. Gode Løde=Køer betaltes fra 30 til 40 Rbd. pr. Stk., Slagterker c. 30 Rbd. pr. Stk.; Tyre, som vare 2 Aar.
Viborger Samler, 1841-09-28
Foraaret, 18 a 22 Rbd. Smukke fede parrede Heste bleve betalte indtil 300 Rbd. Parret, enkelte stærke Heste fra 130 til 170 Rbd. pr. Stk., Remonteheste kjøbtes til 100 a 120 Rbd. pr. Stk. af alle Couleurer, en almindelig god stærk Arbeidshest kostede c. 100 Rbd. og derover. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1841-09-28
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 21de September: T. Tønnessen af og tilChrinianssand fra Lemvig, A. Nicolaisen af og til Mandahfra dito begge med Kornvarer. Den 28de: L. C. Andersen af Klitmøller fra Lemvig. Den 23de: Chr. B. Pedersen af og fra Thisted begge til Altona med Smør.
Viborger Samler, 1841-09-28
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. Vildsted og Vindblæs Sognekald i Viborg Stift, er i den gamle Angivelse ansat til 200 Rd., men har nu følgende Jndtægter. 1) Korntienden udgiør, størstedeels efter uforanderlig Bestemmelse, c. 43 Tdr. Rug, 69 Tdr. Byg og 106 Tdr. Havre. 2) Qvægtienden anslaaes til 6 Rbd. 3) Smaaredselstiende 3 Rbd. 4) Midsommerrenten udgjør 10 Tdr. Rug, 20 Del Æg, 3 Lpd. Ost samt 3 Pd. Smør og engang om Aaret et Maal Melk af hver Gaard i Vildsted, 5) Offer og Accidentser c. 80 Rbd. Præstegaardens Hartkorn er 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. med omtrent 70 Tdr. Land Ager og Eng. Til Kaldet hører en Annergaard i Vindblæs, og tvende Huse. Landgilde og Tiende af Gaarden, der er en Fæstegaard og staaer for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr., udgiør 3 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 7 Tdr. Havre og 5 Rbd. i Penge. Af begge Huse tilsammen haves 2 Rbd. og 21 Arbeidsdage aarlig. De Kongelige Skatter udgjøre omtrent 96 Rbd. Militair-Hest udredes.