JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Atter klager Man over de i flere Departementer overhaandtagende Brandstiftelser saavelsom Skovbrande, hvilke Ulykker tilskrives de forblindede Carlisters Taktik. Hertil kan ogsaa regnes en Gave af 12,000 Fr., som Hertuginden af Berry ved sin troe Vaabendrager, Hr. v. Chateaubriand, har ladet Seine-Præfetten tilstille, men ikke er bleven modtaget af denne, hvilket Koureren meget dadler, medens Messager bemærker, at den pralende Maade, hvorpaa Gaven er anmeldt, kuns alt for godt viser, at Bevæggrunden maa søges i politiske Hensigter. Ogsaa Konstitutionel, der saavelsom Koureren antager, at hiin Sum snarere kommer fra en carlistisk Kommittee end fra Hertuginden, glæder sig over, at Præfetten ikke har taalt denne nye Forhaanelse af en Person, som under Juli=Massakren sad rolig for sin Maler og endnu daglig ansporer til Mord og Plyndring i Vendeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
paa den anden Side har Hr. v. Chateaubriand benyttet Leiligheden, og erklæret, at hvis Mairerne i Paris ogsaa skulde forsmaae Enkens Skjærv, vil han tilstille Geistligheden samme til Uddeling mellem de Fattige, da den vil indstille det til den guddommelige Retfærdighed, at dømme om Handlingens Bevæggrund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Den pohlske Nationalforening har under Forsæde af Hr. Lelewel vovet at protestere imod den af de Deputerede nylig antagne Lov, hvorved Regjeringen bemyndiges til at bortvise de Fremmede af Landet. J Bekjendtgjørelsen beraabe de sig ikke paa deres Nations Rettigheder, siden Ministeriet, lydelig havde udtalt: "at Pohlen var bestemt til at gaae under" (Hr. Sebastianis Ord); men erindre om Kammerets Yttring i dets Svar paa Trontalen: "Pohlens Nationalitet vil ikke gaae under." De haabe, at Frankerigs Ære, og Hensyn til de stakkels Flygtlinges Ulykke vil sikre dem Nydelsen af almindelige Menneskerettigheder. Da imidlertid de Deputeredes Kammer har udladt sig med at Pohlakkerne falde Frankerig til Byrde, saa burde egentlig alle Pohlakker strax forlade Frankerig, og det vilde alt være skeet, hvis ikke dyrebare Erindringer knyttede dem dertil, og mange nye Beviser paa broderlig Deeltagelse havde lært dem, hvilken uhyre Forskiel der er paa de Regjertes og Regjerendes Tænke= og Handlemaade. Ogsaa vil deres Omfølelse nød sage dem til, ved første Leilighed at forlade det Frankerig, hvor de havde haabet at finde et andet Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
En telegrafisk Depesche fra Marseille melder Bonas Jndtagelse af de franske Tropper fra Konstantine, og Citadellets Besættelse, efterat Jbrahim Bei havde taget Flugten. 500 Md. ere den 12 dennes afsendte til at forstærke Bonas Garnison, Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
De Nassauske Stænders Møde, som førstegang holdtes den 10 d., fik ligesaa snart Ende, thi da Kammeret kjendte de af begge Konfessioners Geistlighed og de høiere Læreanstalter trufne Valg for ugyldige, paa Grund af Brud paa Valgfriheden, saa erklærede Landkommissairerne Forhandlingerne for sluttede og forlode Salen, hvorpaa Kammeret stiltes ad. J de casselske Stænder fortsattes Undersøgelserne over Presseloven til den 17 April, da det efter Hr. Jordans Erklæring: "at den hele Lov ikke var en Skilling værd, besluttedes at sende den tilbage til Kommitteens nærmere Overveielse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
J Göttingen ere samtlige med den hannoverske Regjerings Tilladelse sig her opholdende Pohlakker pludselig blevne belagte med Arrest efter Keiserlig russisk Reqvisition, samtlige deres Papirer, deres Privat-Korrespondence og videnskabelige Afhandlinger ei engang undtagne, dem fratagne, og sendte til Hannover, for at undersøges. Den samme Skjebne traf ogsaa Hr. v. Tur, forhen Kancellie-Direktorpaa Rigsdagen i Warschau, der som Russer ikke er indbefattet i Amnestien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Cholera. Antallet af de i Paris fra den 1 til 18 April døde beløb sig i det Hele til 10,788. Dødeligheden, som ellers her i April sædvanlig er omtrent 1000 i 14 Dage, har iaar været 8987, hvoraf 7631 af Cholera. Den største Dødelighed indtraf den 9 April, paa hvilken Dag 861 bortrykkedes. Siden er den frygtelige Sygdom daglig formindsket noget, saa at Antallet af de Døde den 18 dennes ikke oversteeg 500. Men overalt beklager selv Moniteuren, at Dødelisterne ikke ere saa ganske paalidelige, da deels flere Tilfælde, som have Lighed med Cholera, forvexles med denne, og der deels ofte lægges Dølgsmaal paa den virkelige Sygdom. Herefter kan ventes nøiagtigere Angivelse, da der nu ere aabnede Dødelister i alle Mairier. Mangelen paa Læger skal være meget stor, og de rigeste Huse maae ofte vente hele Timer paa Hielp, hvortil den Omstændighed bidrager, at flere bortreiste Familier have medtaget Læger imod et overdrevent Honorar. Ogsaa her indtræffe hyppige Tilfælde, som synes at vidne imod Jkke=Kontagionisterne. Saaledes ere i flere Huse, Mand og Kone bortrykkede inden faa Timer; hos en Bager døde i eet Døgn Mand, Kone, to Børn og tre Svende; i et andet Huus døde 39 Personer, og i de meest angrebne Distrikter tæller hvert Huus i det mindste 10 Døde. Som forhen meldt, finder Cholera megen Næring ved Ufornuft og uordentlig Levemaade, især mellem de arbeidende Klasser; thi ligesom Mange i Sygdommens Begyndelse søgde ved stærke Drikke at hærde sig imod det Onde, saa overfylde de sig nu af bare Glæde over Sygdommens formeentlige Retirade. Blandt udmærkede Personer, som i de sidste Dage ere blevne Offere for Cholera, nævnes den neapolitanske Ambassadeur, Fyrst v. Castelcicala (Fabrizio Ruffo), Grev Norand, Stabs=Bataillons-Chef Berand og Kone, Pairen Hr. v. Cassini, en Søn af Hr. v. Schonen, Boghandler Lenormand, nogle Deputerede o. m. Fl. Mellem de Angrebne befinder sig nu og Første Ministerens, Hr. Perriers Gemalinde, som dog skal være uden Fare, Kontre-AdmiralFreycinet og hans Broder, Pairen, Vicomte Lemmercier, Greverne v. Lagarde og Caffarelle, Søeministeren Admiral Rigni, Handelsministeren Grev v. Argout, Udenrigsministeren Hr. Sebastiani, den Deputerede Viennet &c. I Departementerne har Sygdommen ingensteds antaget en saa ondartet Karakteer som i Paris. Saaledes er i Calais hidtil kuns forekommet 60 Tilfælde, hvoraf 30 Døde. Di rette Aviser og Breve fra Strasburg melde intet og Choleras Udbrud sammesteds, skjøndt Neckar=Tidenden har fortalt det med store Bogstaver. J Madrid har Efterretningen om Choleras Udbrud i Paris voldt stor Bestyrtelse, og flere Familier, hvis Sønner befinde sig i Frankerig, have strax beordret dem tilbage. Paa Grændsen er indrettet en dobbelt Sundheds-Kordon for alle fra Frankerig ankomne Reisende; men hvorvidt den til Madrid bestemte franske Ambassadeurs, Grev v. Raynevals Tilbagereise maa tilskrives ene denne Omstændighed, er uvist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
J London synes Sygdommen snart ganske ophørt; thi fra den 17 til 18 d. indtraf her kuns 7 nye Sygdomstilfælde, og indtil samme Dag beløb Antallet sig i det Hele til 2477. Angrebne og 1501 Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Fædrelandet. Videnskabelighed. Løverdagen den 24 Marts forsvarede paa Borchs Kollegium Hr. Kand. theol. H. C. C. Laub pro Stipendio Collegii medicei sine Observationes ad vitam Johannis a Stanpnitz illustrandam, og Mandagen derpaa Hr. Stud. theol. J. Møller sin Afhandling: "Dedissicultatibus muneris theologici, Partte, pr. Et i christelig Kirke-Tidende Nr. 8 meddeelt Udtog af Pastor Harms Pastoraltheologie, hvori det blandt Mere anbefales vor Tids unge Præster, som ere de gamle fra den forrige Tid," selv med Henviisning til en gammel hedensk Bestemmelse, at isolere sig fra andre Mennesker, ved f. Ex. ikke at vise sig uden i Ordensdragt, med Sumar, og ikke, tilbringe Søndagsaften hos Amtmanden og Birkedommeren, har foranlediget en Undersøgelse i samme Tidende af Hr. Dr. og Stiftsprovst Faber over Spørgsmaalet: er en Jsolering af den geistlige Stand fra Lægmand ønskelig i protestantiske Lande som Danmark, der ikke nok kan anbefales vore unge Theologer til nøie Gjennemlæsning og Eftertanke. Afhandlingen taaler intet Udtog; men enhver fornuftig Kristen bør være den høiærværdige Forfatter oprigtig Tak skyldig for den Klarhed, hvormed han henleder Sjelesørgerens Opmærksomhed paa Vigtigheden af at forbinde Menneskekundskab, Erfarenhed og fremfor Alt Kristen Kierlighed, som Troens Frugter, med Troens Kundskab Dette Maal, viser han, naaes ikke ved at isolere sig fra den Menighed, for hvis Siele Man skal sørge, men kun ved at omgaaes den, ikke med ængstelig Fornemhed, men med kjerlig Ligefremhed, da en Jsolering, som den anbefalede, efterhaanden vilde avle en Hovmods Aand hos Geistligheden selv og udsætte den for Ringeagt. De Tider ere forbi, da Kjolen skabte Manden, og Præstens geistlige Dragt hører, ifølge sin hele Natur, hjemme ved kirkelige og høitidelige Leiligheder. Endelig anføres Jesu og hans Apostlers Exempel, som ikke isolerede sig ved nogen særegen Dragt eller Afsondring fra Folket, medens netop de jødiske Lærere paa hans Tid gjorde deres Tankeremme brede og Sømmene paa deres Kjoler store, satte sig øverst tilbord ved Nadverne, og bebreidede Jesus, at han ikke som de foragtede den lavere Stand, men omgikkes den m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
For Kikkertens Opfindelse tænkte ingen Astronom paa dette Phænomen. Kepler forudsagde først 1627 en Forbi gang af Merkur i Aaret 1631, som ogsaa indtraf. En Forbigang af Denus (der vilde kunne sees med blotte Øine) er langt sjeldnere. Vel er der Mulighed for, at den kom indtræffe 8 Aar efter hverandre; men dette vilde da først igjen finde Sted efter 235 Aars Forløb. Hidtil har Man kun iagttaget to Forbigange af Venus, i Aarene 1639 og 1761.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
J dette Aarhundrede indtræffer der to, den 9 Decbr. 1874 om Morgenen og 6 Decbr. 1882 om Eftermiddagen; men den første sees slet ikke og den anden kun tildeels i disse Egne af Europa. J det 20de Aarhundrede kan slet ingen Forbi gang af Denus ventes, saa dette Syn ikke vil opleves i flere Udgiveren. Menneskealdere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Kjøbenhavns Børs-Kours den 24 April 1832. – k. S. 215. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Hamb. 2 M. Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s., Oblig. 100 a 102 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102102 1/2 B. Sp. 152 a 152 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 98 a 98 1/2 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 144 3 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 99 1/4 100 r. S. (u. Rente) 89 - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. 59 4 - Rd. Bco. Dito ...... dito 80 3/4 a - Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (L. Nation. Obl. af Laan 4 Febr., St. 14 Bcomk.) 65 - L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 2 - i Sedl. Dito 107 a 107 1/2 Rbd. Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Ved Tallotteriets 1250 Trækning i Altona udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
AVERTISSEMENTS. Hos J. Milo faaes: Dr. Prof. C. S. Hoffmanns Udlæggelse af Spørgsmaals stykkerne i Luthers lille Catechismus i syv og tyve Bods og Communions=Betragtninger. Af Claus Harms. Oversat af Pastor Jngerslev, 9 Mk. heft. Yttringer og Fædrelandets Forsvarsvæsen, foranledigede ved Kapitain Bloms Skrift "Land- og Sømagt." Af Pastor P. Worm. 24 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Væddeløb i Fyens Stift. J Medhold af den udstædte Subskriptions=Jndbydelse, bekjendtgjøres herved: at da Summen af de forskjellige antegnede Bidrag nu andrager 2000 Rbdlr. r. S. og da Odense Bye har skjænket fri Afbenyttelse af Plads til Løbebane, saa agtes Væddeløb afholdte ved Odense i Begyndelsen, af Septbr. Maaned d. A. De nærmere Bestemmelser ville blive offentlig bekjendt gjordte i Løbet af Juni Maaned d. A., til hvilken Tid ogsaa Lovene skulle udkomme i Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Kommitteen. Odense den 27 April 1832. DampDamaskibet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
afgaaer fra Kjøbenhavn til Helsingøer, Aarhuus Bogense og Fredericia Mandagen den 7 Mai om Eftermiddagen Kl. 11 præcise, retournerer fra Fredericia den 10 Mai om Morgenen Kl. 6 præcise, og fortsætter saaledes sin Reise ugentlig, hver Mandag fra Kjøbenhavn og hver Torsdag fra Fredericia, til Udgang af September Maaned. Betalingen er som forrige Aar, og skeer Indskrivningen i Fredericia hos Undertegnede. B. Bruun & Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Skipper C. F. Nielsen afseiler til Lybek om 8 Dage, og medtager Gods og Passagerer. Man melder sig hos Mægler Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Undertegnede er flyttet til No. 590 i Pugestrædet. Saukop, Skrædermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Godt reenset stort Sæde=Hørfrøe kan bekommes hos N. Møller. paa Overgade No. 40 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
De, som maatte ønske Grøn=Foring til deres Heste, D. er 1/3 Alen høi Rug strax at erholde, afsat i Pletter tæt ved Assistentskirkegaarden, hos Odense den 26 April 1832. Rotbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
En god stærk stemplet Postvogn er underhaanden at erholde tilkjøbs for billig Priis hos Vognmand Otto Frandsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Jfølge Konkursrettens Foranstaltning, bliver den Peder Gebert Steens Konkursboe tilhørende, tæt ved Ærøeskjøbing beliggende Korn-Veirmølle, tilligemed de dertil hørende Bygninger, Hauger og den ved Jordfordelingen dertil lagte Huse Jord i Stokkebyemark, ved offentlig Auction bortsolgt Onsdagende 20 Juni, Møllen er forsynet med en saakaldet Grub begang, og Beboerne af Staden Ærøeskjøbing og Landsbyen Stokkebye ere Møllens Tvangsgjæster. Konditionerne ligge fra den 20 Mai førstkommende til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Ærøeskjøbing den 21 April 1832. Carstens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Mandagen den 50 d. M., Eftermiddag Kl. 3, bliver afholdt Auction over Græsningen for indeværende Aar af Helte engen, Markedspladsen og nogle Malkepletter; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 27 April 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Løverdagen den 5 Mai førstk., Formiddag Kl. 11, bliver det Dagleier Jørgen Hansens Enkes Stervboe tilhørende Huus Nr. 510 Litr. A i Klaregaden, efter Skifterettens Forlangende, stillet til en 4de og sidste Auction, som afholdes i selve Huset; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 27 April 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Tirsdagen den 8 Mai førstk., Formiddag Kl. 11, bliver, paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation, Passagepengenes Oppebørsel ved Bommen No. 4 uden for Vesterport ved offentlig Auction, som afholdes paa Byens Raadstue, opbuden til Bortforpagtning alternativ i 5 eller 10 Aar, fra 1 Mai 1835 at regne; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Reimuth. Odense den 27 April 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Løverdagen den 12 Mai førstk., Formiddag Kl. 11, bliver, paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation, afholdt offentlig Auction i Amtstuegaarden Nr. 40 paa Nørregade her i Byen over 5 Kornrensemaskiner, en Kornvægtsamt 100 Stkr. Kornsække; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Reimuth. Odense den 27 April 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Tirsdagen den 22 Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Odense Raadstue afholdt en Skiftesamling i Kjøbmand Damianus Dall Steenfeldts Fallitboe; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 21 April 1824, til Efterretning for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 27 April 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-27
Paa Adressekontoiret faaes: Dr. Carl Gottlob Hoffmanns Udlæggelse af Spørgsmaals stykkerne i Luthers lille Katechismo i syv og tyve Bods- og Kommunions=Betragtninger. Atter trykt i Midten af forrige Aarhundrede, nu paany udgivet med faa Forandringer, Udeladelser og Tilsætninger af Claus Harms, Archidiakonus i Kiel. Oversat af H. Jngerslev, Præst i Ørting. 7 Mk. heft. Yttringer og Fædrelandets Forsvarsvæsen, foranledigede ved Kapitain Bloms Skrift Land- og Søemagt." Af P. Worm, Præst. 24 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
61 Aargang. No 73. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 30 April 1832. Jndhold. Om Krig og Fred (Lumsk Overfald paa og Fængsling af den belgiske Gouverneur i Provindsen Luxemburg. Traktat mellem Frankerig og Nordamerika). Frankerig (Kamrenes Møde sluttet. Uroligheder i Nantes). Jtalien (Opløb i Ancona). Portugal. Storbrittannien (Motion om Pohlen). Cholera. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
Hvad enten de østerrigske og preussiske Ratifikationers Udvexling, efter Times, maa betragtes som en Følge af Reformbillens anden Læsning, eller, som Andre paastaae, af Statsraads-Præsidentens Sygdom, da Man ved et fransk Ministerskifte i London befrygtede en Forandring i det politiske System, saa har den foreløbige Efterretning herom gjort et overordentligt Jndtryk paa det pavelige Hof, og Man begynder nu at overtyde sig om, at Modstanden i Legationerne, langt fra at stemples som Rebellion," har sin tilstrækkelige Grund i den forstyrrede Bestyrelse, hvis Mangler høilig udkræve en Forbedring. De forhenmeldte Betingelser for hine Ratificationer, skulle især angaae Luxemburgs Deeling, som et Led af det tydske Forbund, og Antmerpens Afstaaelse, hvortil maa bruges Magt, i Mangel af frivillig Eftergivelse fra Hollands Side. Efter Morning Chronicle er allene tilføiet en Klausul, ifølge hvilken en tilkommende Overeenskomst imellem Holland og Belgier af de fem Magter skal ansees som en Tillægs=Artikel til den oprindelige Traktat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
Jmidlertid fattes endnu den meget vigtige Ratifikation fra Ruslands Side, ei at tale om Hollands som Hovedpart, i hvilken Henseende et nyt Attentat, begaaet imod en belgisk Stats-Embedsmand, muligt kan have vigtige Følger. Gouverneuren i Provindsen Luxemburg og Medlem af det belgiske Senat, Hr. Thorn, blev nemlig om Morgenen den 16de paa en Spadseregang ved sit Landgods i Schönfeldt, 1. Miil fra Luxemburg, pludselig og snigmordersk overfaldet af et Dusin Karle af den tornacoske Baande, som satte ham Pistoler paa Brystet, og efterat have mishandlet og kneblet ham, bortslæbte ham til Fæstningen Luxemburg, hvor han blev modtaget af en Militair=Kommando, som paa en Hyrevogn lod den forslaaede og blodige Gouverneur bringe til Fængselet. Hvormeget Man end af en Omvei søgde at undgaae Opsigt, havde de vagthavende Preussere og hollandske Soldater Møie med at undertrykke Folkets Forbittrelse og Skriget leve Belgierne!" Som Grund til dette Overfald angiver den luxemburgske Journal, at flere Reisende i sin Tid skulle være anholdte og kastede i Fængsel efter en Skjærmydsel ved Ettelbruck imellem Jnsurgenterne (Belgierne) og Legitimisterne under Baron v. Tornaco. Ogsaa vil Man have Hr. Thorn betragtet som den, der ved at deeltage i Rebellionen 1830 har bidraget til at styrte Regjeringen. J Repræsentanternes Møde gav Ministeren, Hr. de Meu lengere, Beretning om denne Troløshed, med Forsikring, at Hs. Majestæt anseer det for overeensstemmende med sin Regjerings og Nationens Værdighed, at fordre fyldestgjørelse for en Handling, der, hvis den ikke misbilliges af den hollandske Regjering, maa betragtes som et skjændigt Brud paa det belgiske Gebeet og Folkeretten." Der er ogsaa øieblikkelig givet befaling til at forebygge lignende Voldshandlinger, ligesom den Deputerede Hr. Rossignon er udnævnt til Gouverneur i Hr. Thorns Fraværelse. Denne har selv fra sit Fængsel givet en kort Beretning om den hele Tildragelse og en Samtale, som han havde med den hollandske General v. Göddecke, der egentlig lod ham fængsle. De udsendte Spitsbuber ventede i hele fire Timer, inden de traf Hr. Thorn paa Veien til hans Meierie. Den Forvovneste i Banden, lange Janne" kaldet, havde forhen været Jæger i Gouverneurens Tjeneste, og svoret, at bringe Hr. Thorn enten død eller levende til Luxemburg. Af den hele planmæssige Fremgangsmaade fremlyser, at den luxemburgske Øvrighed maa have været indviet i Hemmeligheden. Den belgiske Regjering har ladet gjøre kraftige Forestillinger baade i London og Paris, og den engelske Gesandt Sir Adair strax desangaaende sendt en Koureer til Haag, Jmellem Frankerig og de nordamerikanske Stater er den 1 Juli 1831 i Paris undertegnet en Traktat, hvis Ratifikationer dog ikke endnu ere udvexlede. Men efter et trykt Exemplar fra Nyyork har den franske Regjering forpligtet sig til at betale en Sum af 25 Millioner Fr., som Godtgjørelse for de i Krigen kaprede amerikanske Skibe, hvorimod de Forenede Staters Regjering betaler 1 1/2 Million Fr. til de skadelidte franske Eiere. Ligeledes er Tolden nedsat paa franske Vine, som indføres til Nordamerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-30
Den 21 d. er begge Kamrenes Møde for 1831 formelig sluttet ved særskilte Kongelige Forordninger. Man anseer Hr. Perriers Sygdom som en heldig Omstændighed, forsaavidt som den derved undgaaede Trontale dog kun vilde have blevet af lidet glædeligt Jndhold, hvad Pohlen, Jtalien og de indvortes Uroligheder angaaer. Jøvrigt kommer Ministerens Sygdom i nærværende Øieblik heel ubeleiligt, forsaavidt det herved indtrufne Jnterim mere og meere maa bringe Statsmaskinen i Staae. J denne Henseende bemærker, Temps, at Man ikke er saa langt fra Absolutismen, som Mange ville indbilde sig, thi hvormeget der end i de sidste Dage har været talt om Nødvendigheden af en MinisterForandring, hvorved Valget vilde falde paa Hertug Decazes samt Hr. Dupin og Guizot, er saadant dog ikke skeet; men efter en Bekjendtgjørelse i Moniteuren af 20 d. har Kongen indtil videre overdraget Seglbevareren, Hr. Barthe, tillige Jndenrigs- og Grev v. Montallivet tillige Handels=Ministeriet. Hr. d'Argout, det eneste Medlem af Kabinettet, som endnu var sin Post fuldkommen voxen, er nemlig ogsaa bleven saa pludselig angrebet af Cholera, at han ikke kunde bringes af Stedet; dog skaffede en øieblikkelig Aareladning ham nogen Lettelse, og han skal igien være i Bedring. Hr. Perrier, hvis Søn Poul Perrier nu ogsaa er bleven angrebet, har ligeledes havt et Tilbagefald og maattet aarelades tvende Gange. Under disse Omstændigheder maa naturligviis de offentlige Forretninger lide, Konferentserne med de fremmede Gesandter have ganske ophørt, og selv i den østerrigske Ambassadeurs Hotel er forekommet flere Cholera Tilfælde. Det skal især være Hr. v. Talleyrand, der ligesom Hr. Perrier har været Sjælen i den Politik, Man i atten Maaneder har fulgt, som bestyrker Kongen i, ikke at tilstæde nogen Forandring af Systemet.