JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
For et bekvemt Skolelocale skal der blive sørget, og Betalingen vil blive yderst billig. De ærede Forældre eller Værgere, som have Lyst til at lade deres Bøen freqventere denne Underviisning, bedes snarest muligt at henvende sig til Undertegnede, for at træffe nærmere Aftale desangaaende. Momtoft i Juni 1848. Chr. Jensen, Seminarist. VI. Tvende Elever kunne erholde Kost og Logis Nogle ældre couleurte Bomulds-Musseliner sælges til 24 sk. Alen hos Jacobsen & Dessauer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
Fra Nors Præstegaard er den 5te Juni bortløbet en graaebruun Hanhund med hvid Ring om Halsen, hvide Fødder, hvid Bug og lang Hale. Den lyder Navnet "Sultan For sammes Tilveiebringelse udloves en Douceur. Bopælsforandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
For mine ærede Kunder tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet over til det ved Siden af Apotheket beliggende Sted, der forhen beboedes af J. Chr. Dahlgaard, og sidst af Snedker Strand. - Tillige anbefaler jeg et godt Udvalg af Pibetøier i forskjellige Facons, samt flere andre til mit Fag henhørende Arbeider. Kunstdreier Hansens Enke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
En skikkelig Arbeidskarl ønskes til Arbeide ved et Teglværk hos Anders Teglbrænder. i Stagstrup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
Ankomne Nyheder til Kreibergs Boghandel. Ministeransvarligheden. Tokammersystemet og Valgloven. Tvende Foredrag, holdte i Studenter-Foreningen den 18de Februar og 4de Marts 1848, af Hother Hage 24 s. Gud bevare Fædrelandet, Prædiken paa Store Bededag 1848 af C. Tryde 12 s. Om Nødvendigheden af en Reform i den danske Statsforvaltnings Organisation under nærværendi Forhold af Etatsraad J. A. Steenfeldt 16 s. Af Glæden fremblomstrer af Sorgen for dem, der ere øvede i Taalmodighed og bie Herren; Prædiken for Nordens tappre Sønner, som drage ud i Leding, af Dr. Theol. A. G. Rudelbach, Consistorialraad; Amtschleswigholsteenske Fragmenter udgivne efter Foranstaltning af Consistorium ved Kjøbenhavns Universitet ved Professor A. F. Krieger. 1ste Hefte om Samforlebningsinstitutet 20 s. 2det Hefte og Anvendelsen af Samforledningen med Hensyn til Successionen i Hertugdømmet Holsteen 20 s. 3die Hefte om de Fransk-Engelske Garantier for Slesvig af 1720. 4 Mk. 4 s. 4de Hefte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
Det augustenborgske Oprør i Rendsborg og det preussisk tydske Overfald 4 Mk. 4 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-10
De Fra Kjøbenhavn skrives, at Hs. Maj. Kongen var den 9de Juni om Aftenen Kl. 7 ankommen til Malm, hvor han modtoges af Kong Oscar og de kongl. Prindser. Begge Konger kjørte strax til Residentsen, og begge Konger bilsedes paa Veien af det i tusindviis forsamlede Folk med umaadelig Jubel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Thisted, Aar 1843. Nr. 70. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 13de Junii. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Udlandet. Fra Frankfurth skrives, at den 8die Juni var af de saakaldte slesvig-holsteenske Deputerede gjort det Forslag: at der ikke maatte sluttes nogen Fred angaaende Hertugdømmet Slesvig, som ikke havde Nationalforsamlingens Samtykke, og som ikke stod i Harmonie med den store tydske Forbundsdags Ære og Værdighed. Dette Andragende blev strax antaget med det lydeligste bifald af Forsamlingen. Tillige blev af Deputationen fra den nordlige Deel af Hertugdømmet Holsteen indleveret en Petition til Nationalforsamlingen, hvori der søges om Beskyttelse af Nationen mod de Danskes Misgreb, saasom ogsaa protesteredes mod enhver Deeling af Hertugdømmet; denne Petition blev ogsaa meddeelt Forsamlingen og henviist til Udkastet for de saakaldte folkeretsligForhold.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Efterretninger fra Jtalien af 7de Mai melde at den østerrigske Armee den 27de April havde fra Verona af gjort en Bevægelse fremad, ifølge hvilken Piemonteserne bleve drevne fra deres Forskandsninger ved Villafranca Sommacampagna, og de havde draget sig tilbage over Mincio. Peschiera skal ogsaa være indtaget. Kongen af Sardinien, Karl Albert, skal være bleven let saaret paa Kinden under Øiet, og hans Søn i Laaret, dog ingen af dem farlig. De tyrolske Grændser ere stærkt besatte af østerrigske Tropper; den østerrigske Feltmarskal v. Welden er for nogle Dage siden med Reserven, omtrent 8000 Mand, rykket frem til Conegliano. Fra Jnspruck skrives der under 11 Juni, at Keiseren ville begive sig til Persenbeng ved Molk og derfra tilbage til Wien, Jfølge Privatbreve fra Wien af 3die Juni skulle Kärnthen, Krain og Steiermark have løsrever sig fra østerrigsk Overherredømme, og man angiver som Grund at Regjeringen i Wien lader sig lede af Studenter og af Pøbel. – Man havde den 26de Mai endnu ikke hørt til Uroligheder i Neapel; fra de neapolitanske Provindser meldes ikke Udbrud af Tumulter, men den neapolitanske General Pepe havde stillet sig under Kongen af Sardiniens Ordre. - Den østerrigske Armee under Anførsel af Radetsky har vundet et betydeligt Slag. Piemonteserne og de øvrige italienske Tropper ere overvundne, 11 Kanoner ere erobrede og 2000 Fanger ere gjorte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
J Madrid hersker endnu den strengeste Despotisme under Narvatz; der tales om et Tvangslaanpaa 100 Mill. Realer. Man paastaaer i Madrid at have faaet Depescher af fredeligt Jndhold fra London; imidlertid skulle 3 Engelændere være arresterede, som mistænkte for Deeltagelse i Oprør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
- Den 2den Juni holdtes et Møde i London, hvortil alle Stadens Kjøbmand og Consuler vare indbudne, Mødet holdtes i Anledning af en tydske Flaades Anskaffelse. Af Stadens 40000 Tydskere mødte kun 2 a 300, Aarsagen til denne ringe Deeltagelse skal have været, at man paa Børsen var forbittret over Krigen mod Danmark og ansaae denne Forsamling for en Demonstration mod samme. Fleertallet af Tydskerne der mødte, erklærede, at de havde ophørt at være Tydske, efterat flere Talere vare optraadte, fremlagdes Plan til en tydsk Flaade, hvorpaa 1400 Pd. vare tegnet, og hvoraf Prindsen af Preussen, havde tegnet sig for de 1000 Pd. Fra London klages over, at efter at der var udgaaet Jndbydelse til en Forsamling, og meere end 20 anseete Huse vare blevne anmodede om at benytte deres Firma til Modtagelse af patriotiske Bidrag, havde alle Handelshuse, med Undtagelse af 3, frabedt sig denne Ære, og det i Breve, hvis Stiil afverlede mellem den almindelige Høflighed og den største Grovhed; i nogle yttredes, at man ikke ville blande sig i de tydske Anliggender, og i andre at man ikke kunne opoffre sin Tid til slige Sager. De tydske Consulers Svar vare ogsaa charakteristiske: den østerrigske Consul erklærede at han havde nok med sit Eget og kunde ikke blande sig i et fremmed Lands Anliggender, og en Repræsentant foren fri Rigsdag føiede til sit skriftlige Afslag endnu den mundtlige Erklæring: at Tydskland behøvede slet ingen Flaade, naar det blev hjemme og opførte sig godt, havde det intet at befrygte udenfra." Det er blevet foreslaaet, at lade disse Herrers Breve trykke, og sælge til Fordeel for den tydske Flaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Fra Berlin skrives under 28de Mai. Jkke allene Sverrig truer os nu med Armee og Flaade, men ogsaa Rusland skal i de sidste Dage have udtalt sig temmelig categorisk mod Jyllands Besættelse, og endogsaa have forlangt Slesvigs eventuelle Rømning, da man i modsat Tilfælde maatte være fattet paa et Brud. Allerede ligge de til Transporten af et temmeligt stærkt Troppecorps fornødne Skibe seilfærdige, og man kan snart vente, ikke blot at faae russiske Uniformer at see i Kiel, men ogsaa andetsteds, da der endnu for meget kort siden til Petersborg er blevet sendt Topographiske Kort over alle Deele af Tyskland. Preussen spiller et høit Spil, og naar det af Pressen, af den offentlige Mening, men især fra Frankfurt, ikke bliver kraftigere understyttet end hidtil, vil det vanskelig endnu længe kunne holde fast ved sin tyske Politik i Slesvig. "Berlin frembyder endnu et uroligt Billede, i Følge de officielle Oplysninger have hidtil 13000 Familier forladt Berlin, og der vil følge endnu langt flere efter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Jndenlandsk. Fra Odense meldes under 9de Juni, vi kunne bringe vore Læsere den glædelige Efterretning, at de første svenske Tropper i Aftes og i Morges have sat Foden paa dansk Grund, deels i Nyborg, og deels i Kjerteminde. J Nyborg indhentedes de første Skibe i Aftes Klokken 11 (et Dampskib med en Brig paa Slæbetoug) med Musik; ved Landstigningen paa Broen, hvor de modtoges af den forsamlede Mængdes Jubel, blev af Stadens Sangforening afsungen en smuk Sang; Strandporten var festlig smykket med de 3 nordiske Nationers Farver, og Byen illumineret og prydet med de skandinaviske Farver. Borgerne kappedes om at føre de kjære Gjæster til deres Hjem, hvor en god Beværtning var foranstaltet til dem. Flere Dampskibe med Transportskibe paa Slæbetoug vare signaliserede og ventedes henimod Morgenstunden. For Generalstaben og Officererne var beredt en brillant Collation hos Gjestgiver Schalburg. J Kjerteminde skeete den første Landsætning iaftes flere Timer tidligere, Resten landsattes ligeledes i Morges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Fra Middelfart skrives under 8de Juni, det beed igjen i Dag, at Artilleriet atter skal overføres hertil fra Snoghøi, hvortil slutte sig Rygter om en tilbagegaaende Bevægelse. Disse Rygter bestyrkedes igaar ved det fornyede Syn af hertil ankommende flygtende Familier. Jgaar Eftermiddag ankom med Fartøier, directe fra Gjenner i Compagni af 3die Refervecorps anført af Corpsets Adjutant. Disse Folk berette om en blodig Affaire, i hvilken de igaar Morges (den 7de) have været indviklet i sydlig for Haderslev; Compagniet nødtes af Fjendens Friskarefolk til at trække sig til Stranden og indskibe sig, dets Chef Capitain Frederiksen søgte i en Baad til Als, 1 Ra non tabtes. Dette staaer formodentlig i Forbindelse, med hvad der meddeles i Weile Aviis, og skrives fra Haderslev under 7de Juni "J Nat og hele Morgenstunden er her i Omegnen forefaldet Smaatrækninger, hvori tilbagevendende Preussere siges at have deeltaget, en dansk Patrouille af 14 Mand blev angrebet i en Skov af flere hundrede Mand Friskarer og preus isk Jnfanteri, og kun enkelte af vore Jægere undkom, Kl. a lød Generalmarschen i Haderslev Gader, og 2 Timer efter var Byen forladt af Vore, der deels samlede sig i Christiansfeldt, og deels trak sig over Kongeaaen, og indqvarteredes i de omkring Kolding, liggende Landsbyer, Kl. 6 stod Fjenden 1/4 Miil S. W. for Haderslev. Af Sønderbroe ere Stenene optagne, og saasnart Fjenden nærmer sig, bliver den afbrændt. Krigens Vexelvirkning har altsaa medført en Tilbagegang for en Deel af vor Armee, men vor Hovedstyrke staaer paa andre Punkter, hvor den daglig kan blive forstærket. Ogsaa vore frivillige Husarer bleve omringet i en Skov 1 Miil herfra af en stor Masse tyske Friskarer, og vi havde ved denne Leilighed 15 Døde, i en anden Beretning tales om at et Reserve-Jægercorps, nemlig det 3die ikke har gjort sin Pligt, men har ladt en Kanon i Stikken; dog have disse ubetydelige Uhæld ikke givet Anledning til at vore Tropper have trukket sig tilbage, thi Ordren var meddeelt allerede Tirsdag Aften. En Afdeling af Herregaardskytterne 14 i Tallet og 6 Husarer fik Ordre at bringe et Bud fra Generalmajor Schleppegrell, i det Sundevidske til Oberst Juel og ankom lykkelig til Apenrade. Det Juelske Corps var den 7de Juni iaget tilbage til Kolding, en Deel af dets Skyts førtes over til Middelfart. Nordmanden Løvenskjold, der sagdes at være dræbt, er dog i Live, men saaret og fangen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
En Officeer af det jydske Corps melder at Natten til den 7de havde han været i Fægtning i Miil syd for Haderslev, og var bleven kastet omkuld i en Huulvei af retirerende Dragoner, og en Eskadron gik over ham, uden at han blev beskadiget. Det jyrske Corps var paa Retraite, da det var for svagt til at staa alene saa sydligt mod den overlegne tydske Styrke. En dansk Parlamentair havde været hos General Wrangel i Flensborg, for at melde Generalen, at man i Tilfælde af et Bombardement fra dansk Side vil varske en Time i Forveien for at de Syge i Lazaretherne kunne bringes i Sikkerhed. Stemningen i selve Tydskland skal ikke være saa god for Slesvig-Holstenerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
"Magdeb. Zeit. melder saaledes at Hannover og de mindre med Danmark krigførende Stater ganske sikkert ere i Begreb med, boer for sig at affinde sig med denne Stat. Cölln Zeit. siger, at Hannover har vægret sig ved at sende de af Wrangel indkaldte J Batailloner Reservetropper, og at den preussiske Regiering har i denne Anledning sendt en bitter Note i det tydske Parlament i Frankfurth, hvori det erklærer at naar ikke Preussen bedre understøttes af de tydske Forbundstater, saa nødes det til at slutte Fred under enhver Betingelse. Mærkelig var ogsaa Stemningen hos de preussiske Tropper imod deres egen Regjering og imod Berlin. 4 preussiske Officerer yttrede samlede i Kolding førend deres Afreise derfra til en dansk Embedsmand, hos hvem de vare indqvarterede, at de baabede den Tid var nær, da Provindserne reiste sig mod det Tyranni, som Pøbelreden Berlin udøvede og yttrede at de haabede at opleve den Glædesdag da de kunne være med at skyde denne lumpne Stad, og dens skjændige Befolkning ned." – Det var næsten tungt at høre dem sige: "De have dog Noget af kjæmpe for, men vi have intet Fædreland. – De saakaldte Frikorpser ere atter rykkede ud af Rendsborg for at støde til den slesvig-holsteenske Hær, i Kieler Havn blev skudt paa den norske Corvette Nordstjernen dette kan blive af Betydning ved Krigens Udvikling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Hertugen af Augustenborg skal ikke have havt stort Gavn af sin Reise til Paris, han havde vel en Samtale med Lamartine, men den varede kun i 2 Minutter, da Hertugen vilde til at udvikle de slesvig-holsteenske Spørgsmaal, afbrød han ham med de Ord"Jeg kjender Sagen!" og vendte ham Ryggen. Fra Kiel beklager man sig i "Börsenhalle" over at Danmark ikke alene har afslaaet den af England, og Preussen foreslagne Fredsbasis, men endog viist den største Haan mod Mæglingen ved at overfalde der preussiske Armee i det Øieblik denne viiste den største Beredvillighed til at give efter ved at rømme Jylland, der maa altsaa nu aabne sig en Kamp for Danmark paa Liv og Død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Fra Warnemunde skrives, at den 7de Juni om Morgenen saae man en dansk Fregat, som sad fast paa et fra Hade-Ort udløbende Reef. Det skal have været Fregatten Havfruen", som det dog lykkedes af faae flott efter mange Anstrængelser og ved Hjælp af en dansk Dampbaad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Den norske Rigstidende melder at fra Stockholm var indløbet befaling til, at de til Danmark best. Tropper skulle ufortøvet begive sig til Jndskibningshavnene. Overalt, hvor vor Konge viste sig i Sverrig, blev han modtaget med Hurraraab, især var dette Tilfældet, hvor begge Konger gave hinanden Haanden ved Ankomsten til Malmø. Vores Konge havde den 10de forladt Malm Kl. 11 1/2 og tog over Helsingør til Frederiksborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
J Velling Sogn har en Pige i Dølgsmaal. født Tvillingbørn, som fandtes druknede i en Dam ved det Huus, hvori hun boede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Hs. K. H. Prinds Oscar tog den 4de de om Eftermiddagen med Jernbanetoget til Roeskilde og besaae Domkirken. Da Hs. K. H. om Aftenen afreiste havde Roeskilde Byes Jndvaanere forsamlet sig paa Banegaarden, hvor de fang Kung Carl og udbragte et Hurra for ham, hvorfor han takkede. Prinds Oscar gav den 5de de ombord paa Fregatten Eugenia" en Dejenner for Hs. K. H. Arveprinds Frederik Ferdinand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
J Kiel har Man den 5te De, havt en lille Prøve paa den saa høit priste tydske Enighed. For at forebygge Overdrivelser, berettes dette beklagelige Tilfælde" i en Artikel i Hamb. Bres saaledes: "Sandsynligviis i Anledning af Kongen af Hannovers Fødselsdag, blev den sædvanlige Tappenstrægden 5te om Aftenen udført af de i Kiel liggende hannoveranske Tropper med fuld Musik, hvortil ikke alene et stort Antal ikke dertil commanderede Soldater, men som sædvanligt, ogsaa en talrig Folkemasse havde sluttet sig. Naturligviis opstod herved Trængsel, hvorved det kom til Strid imellem nogle Soldater og Civilpersoner. Hurtig gik Man fra Ordvexling over til Haandgribeligheder, saare Mange af Soldaterne trak deres Hirschfængere, og nogle Civillister, efter Sigende 3, bleve ikke ubetydeligt saarede. Ved nogle af Officerernes ivrige Bestræbelser, blev Roligheden, dog snart igien tilveiebragt. Jfølge Nogles Sigende skal denne Tumult være foranlediget ved nogle fra den forulykkede Galathea Expedition her tilbageblevne Matroser; ifølge Andre fra herværende Dagleiere, der havde kastet Stene paa Soldaterne, med hvem de tidligere havde havt Strid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
De nye rentebærende Creditbeviser ville efter Forlydende endnu i indeværende Maaned komme i Circulation. Banken skal for det Første have vist sig villig til at modtage et Beløb af 500,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
J Udlandet ere Priserne faldne noget paa Hvede og Byg, som ogsaa har trykket Priserne her, især paa Byg, omtrent 12 a 8 Rbs. pr. Tønde. J disse Dage er imidlertid atter solgt flere Partier 2radet Byg af 111-112 Punds Vægt ab Sjælland til 4 Rbd. og et Parti Gradet Byg 104105 Punds Vægt til 21 Rbmk. pr. Tønde. Hvede kjøbes kun til Stadens Forbrug, og til Hambroes Mølle. Paa Torvet er Tilførselen kun ringe, hvor Priserne holde sig paa omtrent 6 a 2 Rbd. Med Rug er det meget flaut, paa Torvet kjøbes fra 22 til 25 Rbmk. pr. Tønde fra Skibene i Havnen betales for vægtige Varer 26 Rbmk. Byg holder sig paa Torvet omtrent paa 21 23 Rbmk., og stradet Byg 16 Mk. 8 s. a 19 Rbmk. og Havre 15 Mk. a 16 Mk. 8 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Da en af Danmark Afsendinge (OverhofmarschalLevetzau,) var i Rusland og i Audientsen hos Keiseren brugte Ordet uretfærdigt, om Preussernes Jndmarsch, men i samme Oieblik, som Hofmand, ligeoverfor Keiseren vilde besmykke Ordet, skal Keiseren – saaledes fortæller en paalidelig Meddeler i Veile Avis - have sagt: "Nei, uretfærdig er ikke nok; det er en Røver krig, et Røveroverfald af Preussen. Siig deres Regjering, at jeg vil gjøre Alt hvad jeg kan, og det er uden Ophold at lade en Armee paa 150 til 200,000 Md. rykke ind i Preussen, hvis de preussiske Tropper ikke øieblikkelig trækkes ud af Hertugdømmerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Udnævnelser. Hs. Maj. har allernaadigst udnævnt: Statsminister og Chef for Departementet for de udenlandske Sager, Kammerherre, Grev Knuth til Grevskabet Knuthenborg, til Storkors af Dannebrogen; – Justitsraad, Privatsecretair hos Hs. Majestæt, C. Berling, R. af D., til Etatsraad med Rang i 3die Classe Nr. 9 efter Rangforordningen; – Cancelliraad, forhenværende Contoirchef under den forrige Direction for Universitetet og de lærde Skoler, H. P. Selmer, til Justitsraad med Rang i 5te Classe Nr. 3 efter Rangforordningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
(Forlangt Jndrykkelse.) Nr. 1. Man har flere Gange villet søge at reise Landstormen i Jylland og sidst ved det uheldige og mislykkede Forsøg, som blev foretaget af Aalborg, Viborg, og Randers Amtmænd under Lieutenant Jagds Ledelse. Hvad er vel Aarsagen til, at et Foretagende, som den tænkende Patriot maa give hele sit bifald, ikke kan iværksættes Er det nu, som før, af Mangel paa Geværer, Regjeringen har jo sendt mange herover, og vil sende os flere. Er det, fordi Man ikke har Tillid til Lieutenant Jagd og hans andre befalingsmænd, Men han har jo i Slesvig godtgjort sin Dygtighed til at organisere og føre en Landstorm. Troer Man da, at der er Fred og ingen Fare, fordi Preusserne have forladt Jylland, Og dog vide vi Alle, at den saakaldte provisoriske Regjering i Holsteen, sætter Himmel og Jord i Bevægelse, for at kalde nye Skarer af Tydskere ind i Landet, at Beseler er reist til den tydske Forbundsdag, for at faae endnu et Armeecorps paa 30,000 Mand herind til at fuldføre, hvad Wrangel truede med, næmlig at plyndre Jalland. Er det og den sørgelige Daarskabs og Forblindelses Aand, der har slaaet Jyderne, at de ikke ville ruste dem, mens Tid er, at de ikke ville undvære en Karl, eller opofre lidt af deres Magelighed og Velvære, for at bevare deres Liv og Eiendom, Skulle Svenskere og Nordmænd stride for os mod Tydskerne, naar vi selv sidde med Hænderne i Skjødet, skal vor egen tappre Armee udgyde Strømme af Blod, for at forsvare os, men vi roligen see til, som om det ikke kom os ved Jyder, Landsmænd, hvad er det for en Aand, der er kommen over Eder, Nyligen undgik J kun ved Guds besynderlige Beskyttelse at lide en Plyndrings frygtelige Rædsler, og nu ville J ikke ruste Eder, mens Tid er, for at forebygge noget Lignende. Op da Jyder, mens J kunne og Fjenden er borte, ruster Eder sogneviis, over Eder berredsviis, hvert Sogn forsyne sit Mandskab med Klæder og Fødemidler, hver Mand, som bar 2 Sønner, sende den ene, hver Huusbond, som har jo Karle, sende een af dem, viser hele Ver. den, at J ere de brave, dygtige, fædrelandssindede Jyder, som J have Ord for. De sleswig-holsteenske Forrædere ruste hver vaabendygtig Mand fra 18 til 60 Aar; ville J staae tilbage for dem, Eders Regiering ønsker det, Eders Forefatte beder Eder derom og Eders egen Samvittighed byder det. Op da Jyder, Landsmænd og viser for Eders Gud, Eders Konge og Eders Fædreland, at J ere Danmarks ægte Sønner, besindige i Eders Beslutninger, kraftige i deres Udførelse. Sønderonsild, fen 8de Juni 1848. C. Friis. Nr. 2.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Enhver der ønsker grundig Underviisning i Brugen af Skydegeværer og Sidegevæhr, samt den fornødne Exersits, ligesom ogsaa Cavallerie og Jnfanterie=Hug ning; kan hos mig erholde samme gratis. Det bemærkes at enhver, som vil tage Deel i Underviisningen maa være forsynet med de fornødne Vaaben. A Koop.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Avertissements.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Placat. Jfølge vedagen Bestemmelse i Stervboet efter afgangne Christian Pedersen Fischer og Hustrue Else Christensdatter af Thisinghuus i Vesterassels, bliver det, bemeldte Boe tilhørende og dersteds beliggende Huus, Matrikul Nr. 38 med tilliggende Jorder af nyt Hartkorn. 5 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb., gl. Skat 5 Rbd. 12 s., stillet til offentlig Auction, der afholdes: Mandagen, den 3die Juli førstk. Formiddag Kl. 10 10de Kl. 10. 17de Kl. 10 De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen heri Byen og den 3die paa den sælgende Eiendom. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Plakat 22de April 1817. Nyekjøbing, paa Morsøe den 8de Juni 1848. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Christen Pedersen Fischer og Hustrue Else Christensdatter, af Thissinghuus i Vesterassels Sogn, herpaa Morsøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til hos mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Morsøe Herreders Skifteret den 7de Juni 1848. Rummelhoff. Eftet den Amtstuen tillagte Ordre bekjendtgjøres herved, at ifølge den skeete Opfordring er hidtil indbetalt sidste Halvaars Kongelige Skatter for i Aar: Af Kammerherre Amtmand, Baron Rosenkrantz for Eiendom i Thisted Landsogn. 42 Rbd. 24 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
Af Agent Lützhøft for Tandrup Hovedgaard. 514 Rbdr. 36 s. Af Pastor Leth for Visbye Præstegaard 33 Rbdr. 78 s. Af P. Aagaard til Landlyst, 30 Rbdr. 55. Hvorhos det bemærkes: at deslige Udbetalinger modtages af Amtstuen hvad enten de tilbydes i Forening med Skatterne for første Termin, eller særskildt. Tylted Amtstue d. 12te Juni 1843. Aagaard. Bopælsforandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-06-13
For mine ærede Kunder tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg er flyttet over til det ved Siden af Apotheket beliggende Sted, der forhen beboedes af J. Chr. Dahlgaard, og sidst af Snedker Strand. - Tillige anbefaler jeg et godt Udvalg af Pibetøier i forskjellige Facons, samt flere andre til mit Fag henhørende Arbeider. Kunstdreier Hansens Enke.