JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Vi appellere fra denne Proscriptionslov til den constitutionelle Regjering, til Kamrene, til Valgcollegierne, vi appellere til hele Frankrig; men enhver Ophidsen til Borgerkrig og Uorden vise vi tilbage som en grov Jn sulte. Hvor lidet kjende J Napoleons Siæll. Havde et eneste Medlem af hans Familie været saa slet eller saa ubesindigt, at stille sig imellem Folket og Hæren, forstyrre en broderlig Fest og være Skyld i, at endogsaa kun en Borgers Blod blev udgydet, saa vilde det store Billede, nedskuende fra sin Seierssøile, have tilraabt os: "Troer J, at jeg har forladt Porto Ferrajo for min, eller min Søns, eller Eders Skyld, og atter betraadt Fædrelandets Mødrene-Jordbund, Det skeete ene og alene for det store, elskede Folk, der var blevet til Haan og et Bytte for Fremmede. Da jeg ikke kunde gjøre Mere for dets Berømmelse, vilde jeg ikke for min Skyld udgyde fransk Blod, og underkastede mig Forviisning og Død! Men J, ville J for Eders personlige Jnteressers Skyld bringe Fædrelandet i Urolighed, Uslinger, min Forbandelse over Eder!y Med Foragt forekaster De os, at vi ere keiserlige Prætendenter. Jeg har ingen Fordring paa Keiserriget. Efter at jeg var udelukket fra den keiserlige Arvefølge, var jeg Keiserdømmet aldeles fremmed, indtil de hundrede Dages constitutionelle Drøm. De af os, som vare indbefattede i Napoleons Arvefølge, betragtede aldrig det store Plebiscitum som en Ret, men en af fire Millioner Borgere paalagt Pligt. Jmedens Keiserens Søn levede, var den Pligt, at adlyde Plebiscitum, krænkelig for hans Famlie; men kan Man efter Napoleon den Andens Død antage, at Heltens Brødre indbilde sig, at Frankrig er deres uafhændelige Arvedeel Ja selv om de endnu besadde den mindste Ret, kan Man ikke tro, at et Led af den napoleonitiske Familiet Øieblik vilde tøve med, at bringe Alt til Offer for Frankrigs Rolighed. Kun gode Borgere kunne skatte hvad dette keiserlige Støv er. Dets Kraft ligger dets Resignation; dets Phantast er dets samvittighedsfulde Patriotisme underordnet; dets Ungdom er tildeels henblegnet, for Tiden afmeiet ved Dødens Haand; og hvad Modet angaaer, saa maa den attende Brumaire vide, om det fattes Napoleons Brødre paa Mod, naar det gjælder at redde Fædrelandet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Jndenlandsk. Fra sikker Kilde er det "Dagens Redaction bekjendt, at den Frygt, som for omtrent tre Uger siden saa almindeligen og med saamegen Deeltagelse blev yttret omde tre unge haabefulde Sø-Officierers Skjæbne, der efter en foretagen Lystseilads ikke meere vendte tilbage til Kbhavn, destoværre er kun befunden alt for grundet idet det afsjælede Legeme af Secondlieutenant Krieger er opdrevet paa Øen Hveens Strandbred, og siden af Familien foranstaltet bragt til Kbhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
En Gjørtler med Kone og Børn er for nogle Dags siden bleven arresteret i Kjøbenhavn, da Man formodede Tyvekoster hos dem. Som der paastaaes, har Man nu fundet en Deel af hvad der i Vinter blev stiaalet hos Hr. Conferentsraad Hansen. Konen har hængt sig i Fængslet; om Manden nu vil bekiende, faaer Man at see. (Veile Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Pariser Modeblad indeholder følgende Artikel: "Den nu regjerende Konge af Danmark, Frederik V., er maaskee for Tiden den rigeste Monark i Europa, hvis Man bringer Kjærlighed i Anslag som en Capital. Han er virkelig elsket, agtet, anseet, æret, ei alene i sit eget Rige, hvis Lykke og Ziir han er, men selv i en Nabostad (Hamborg), hvis Beboere i Aarhundredet, udmærkede sig ved et paafaldende Had imod de Danske. Hans sidste Besøg i Hamborg (i Slutningen af Juni d. A.) lignede et sandt Triumphtog, og den uhyklede Hylding, Beboerne af denne Stad viste ham, maatte have et saa meget desstørre Værd for ham, som den udsprang af den reneste, negennyttigste Kilde, alene fra den meest uforstilte Agtelse og Beundring. Lykkelige, fortræffelige Frederik, regjer endnu længe, og viis Fyrsterne, at Folket ikke hader Magthaverne fordi de ere Magthavere, men kun for de Feil, der undertiden klæbe ved dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 16de August er J. F. de Coninck erkjendt som kgl. belgisk Consul i Kjøbenhavn; E. de Pelley som belgisk Consul i Helsingør, og C. Prytz antaget, indtil videre, til at besørge de preussiske Consulat-Forretninger i Helsingør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 29de August ankom paa Kbhavns Rhed Orlogsbriggen "St. Croix fra Vestindien, unden Commando af Hr. Capitainlieutenant Braag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Det kongel. Theaters Forestillinger i den ny Saison aabnedes i Løverdags Aftes med Schillers herlige Tragoedie: "Johanna d'Are, Pigen fra Orleans, der i ti Aar ikke har været givet paa den danske Skueplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 8de August er Rector ved Kolding lærde Skole, P. G. Fibiger, ved Døden afgaaet i en Alder af 49 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
J Følge kieler Correspondentsblad vil den af sine historisk philosophiske Skrivter berømte Professor, Hr. Ritter fra Berlin, afløse afdøde Etatsraad Berger, som Professor ved Universitetet i Kiel. – Samme Blad, melder, at Cancelliraad Lornsens Efterfølger som Landfoged paa Sylt, Frenssen, pludselig er død, og dette Embede saaledes atter blevet vacant. Overlægen paa de tvende russiske Skibe, som i næstforrige Uge laae paa Kbhavns Rhed, var Hr. Johan Heinrich Møller, en dansk Mand, som i Aaret 1820 deponerede fra Borgerdydsskolen i Kjøbenhavn og fortsatte sine Studeringer ved Universitet sammesteds, hvorefter han gik i russisk Tjeneste, i hvilken han blandt Andet har gjort hele det polske Feldttog med, og derfor er bleven beklædt med forskjellige Ærestegn. Meden anden Expedition har han allerede en Gang tidligere gjæstet sine i Kjøbenhavn levende Forældre, Slægtninge og Venner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
J itzeboer Ugeblad gjøres opmærksom paa et Fabrikat fra Carlshytten i Rendsborg, der maa interessere enhver Landmand: en Geestploug, hvis Hoved, Skjær m.m. er af støbt Jern. Det er egentlig ingen ny Opfindelse, men en Forbedring, der ogsaa kan anvendes paa gamle. Ved denne lettes Plougens Fremskriden betydeligen, og mindre Hestekraft er fornøden, end ved de sædvanlige Plouge. Et Skjær koster 13 til 16 Skilling (Courant, og kan let skjærpes paa en sædvanlig Slibesteen. Foruden andre Plouge med forbedrede Jndretninger, forfærdiges her ogsaa Kartoffelplouge, samt engelske Plouge, der ere særdeles passende for Marsk og Leerjord.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Om det forhen omtalte Bulder i Luften den 28de Juli har Udgiveren af Randers Avis fra et Par Steder i Egnen imellem Hobro, Aalborg og Viborg modtaget venskabelige Meddelelser, der dog væsentligen ikke indeholde Andet, end hvad allerede er meldt. Det var imellem Kl. 7 og 8 om Aftenen at dette Vulder, der særdeles længe vedvarede, hørtes. Det syntes at reise sig fra Østen, hæve sig med tiltagende Hæftighed høiere og høiere, og udbrede sig endeligt dumpt rullende imod Nord og Syd. Himlen var aldeles klar, og ikke et Vindpust mærkedes. Jngen Slags Bevægelse i Jorden sporedes der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Slutning af den i forrige Avis optagne Beretning om Maaden, hvorpaa muggent Korn kan udvaskes og tørres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Jeg har ogsaa overbeviist mig om, at naar Kornet er kun lidet beskadiget, kan dets fremmede Lugt borttages ved, i 5 a 6 Timer vel at udvaske det med reent koldt Vand, hvilket, som bekjendt, ogsaa har den Egenskab, hastig at trække dets Omgivelsers Lugt til sig. Er Kornet derimod meget bedærvet, bør den angivne Kultilsætning, som ogsaa Vaskningstiden, lidet forøges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Ovenstaaende Behandlingsmaade, i almindelige Kar, er fuldkommen tilstrækkelig og let anvendelig, for smaa Kornforraad, især naar Man tilsidst lader Kornet afvaskes igjennem en almindelig Sigte, og naar Veiret tillader det vil det være let at tørre Kornet ved at lægge nogle Bræder paa en for Træk udsat Plads, og derpaa at udbrede nogle Lagener, hvorpaa Kornet tyndt henlægges. Herved bemærkes, at til en hensigtsmæssig Tor ring af saadant vasket Korn, behøves til en Skjeppe: et almindeligt Lagens Størrelse, og til en Tønde: omtr. 120 Qvadrat-Alen, da Man saa efter 24 Timer vil befinde Kornet fuldkommen tørt, især naar Man, med en sædvanlig Hørive, ofte har omrørt det. Naar Veiret ikke er gunstigt til at tørre ude i fri Luft, vindes tilstrækkelig Plads, naar paa de saakaldte Hanebjælker, lægges nogle løse Bræder, og over disse udspændes Lærred, hvortil den Slags, som erholdes for 7 a 8 s. Alen, er mere end god nok, just fordi dette er temmelig aabent. – Man bor altsaa, naar Tørringen skal udføres ved den naturlige Lufts Temperatur, ikke ud vaske meere Korn af Gangen, end Man, efter ovenstaaende Proportion, har Plads til at tørre, da Kornet, ved at ligge tykkere udbredt, tørres for langsomt, og derfor letteligen kan faae en sødagtig Smag, hvorimod, naar Kornet hastig udtørres efter de til ovenanførte Rensning behøvende 6 Timer, saa lider Kornet ved Vaskningen ei mere, end naar det paa Marken, i lige saa lang Tid, er bleven gjennemblødt af Regn. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Det bemærkes: at Kornet, efter ovenanførte Behandling, holder nøiagtig dets havte Maal, og taber kun det i Vægten, som ved Afvaskningen afløber, saasom Støv og andre fremmede, skadelige Deele. – Jeg anseer det for overflødigt, her at anføre Attestationer om ovenanførte Kornensnings Methode, eftersom Enhver, der interesserer sig for denne Sag, saa letteligen kan overbevise sig selv, ved paa den her beskrevne Maade at behandle en Haandfuld Korn, som har stærk muggen Lugt, og Man vil da af Afvaskningsvandets Lugt, og især af det Bundfald, som efter 24 Timers Forløb finder Sted, kunne bedømme, hvor skadeligt det er for Sundheden, at nyde Brød af muggent Korn, hvorimod saadant Korn, naar det er renset paa den her beskrevne Maade, vil befindes renere end alt andet Korn, ligesaa velsmagende og sandsynlig sundere. – Denne min Opdagelse (hvilken, saavidt jeg veed, intet Sted er beskrevet eller bekjendt, eftersom Man hidtil overalt har anseet muggent Korn for uforbederligt, kan jeg altsaa ansee som særdeles nyttig, og haaber, at den af mine Medborgere vil blive optaget med samme Velvillie, som den af mig meddeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Mariebo. Fra den 3die de, om Aftenen Kl. 10 1, til næste Dags Aften skylregnede det uophørligt. Som en Følge heraf seer Man i disse Dage ei alene Engene, men selv flere lavtliggende Kornmarker, at staae under Vand. – J Tirsdags steeg Vandet saa høit ved Guldborg, at store Tømmerstykker, der laae temmeligt langt oppe paa Landet, kom til at flyde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 20de August solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mark 9 1/2 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Bekjendtgjørelser. At jeg Undertegnede fortsætter Skræderprofessionen ved en duelig Svend fra Kjøbenhavn, som er bekjendt med alt moderne Skræderarbeide, bekjendtgjøres herved, og anbefaler jeg mig til de Ærede, som ville forunde mig deres Arbeide, forsikkrende Enhver og hurtig og reel Behandling. Saxkjøbing, den 5te September 1833. Larsens Enke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Formedelst Forandring af Bopæl her i Byen agter Undertegnede enten underhaanden at bortsælge eller fra 1ste Novbr. d. A. at udleie sit forhen iboende Huus, naar de Lysthavende derom ville henvende dem til Saxkjøbing. C. Reinau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Ved Auctionen den 5te October paa Nessgaard bortsælges endvidere: 6 Stkr. Blandingsqvier af ægte Dewonshire Tyr med jydske Køer, 2 Stkr. Ovier af ægte Dewonshire Race. Corselitze, den 29de August 1833. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Dampskibet Frederik den Sjette fortsætter dets ugentlige Fart imellem Kjøbenhavn, Grøn sunds Færgesteder paa Møen og Falster og Kiel, indtil Udgangen af October Maaned d. A. Fra den 12te dennes vil imidlertid dette Dampskib afgaae fra Kjøbenhavn til Gronsunds Færgesteder og Kiel hver Torsdag Eftermiddag Kl. 6. (i Stedet for, som hidtil, hver Fredag Morgen Kl. 8), hvisaarsag de Passagerer, som maatte ønske at reise med Dampskibet fra Møen eller Falster til Kiel, anmodes om at indfinde sig ved de respective Færgesteder om Torsdag Aften. – Derimod er ingen Forandring skeet med Afgangstiden fra Kiel, og paa Tilbagereisen til Kjøbenhavn vil Dampskibet som sædvanligen og Søndag Morgen anløbe Grønsund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Kjøbenhavn, Damppaketfartens Contoir, den 3die September 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Peder Olsen i Vindeby indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Arvingerne ere ligeledes indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret. Dette, saavelsom at der i Boet afholdes en Skiftesamling paa mit Contoir Fredagen den 20de Septbr. d. A., Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Nakskov, den 16de August 1833. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Condition ønskes. Til 1ste Novbr. ønsker et Fruentimmer sig Condition som Huusholderske, enten hos et Herskab eller ved en Landhuusholdning med Meieri. Hun forstaaer hvad hun bør, og gode Anbefalinger kunne forevises. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en Billet, mkt. Schmidt, paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Tjeneste ledig. En stor Dreng kan blive antaget i Snedkerlære strax hos Nielsens Enke i Nykjøbing. Paa Eiegods hollandske Mølle ved Nykjøbing er Condition for en Møllersvend.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 13de og 14de Septbr. d. A. kan faaes Steenkalk ved Berritsgaards Teglværk til 15 Mk. pr. Tde. Tabt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Paa Veien fra Kjerstrup, omkring af Engestofte og Mariebo, og tilbage, er tabt en Tegnebog med et Brev, hvori et Amtspas, foruden 1 Rbd. Seddel. For dens Aflevering loves en Douceur hos Hr. Kjøbmand Krøyer i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Lodressecontoir-Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Sybogtyvende Aargang. Nummer 73. udgives 2 Gange ugentlig fra C. F. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Adskilligt. Den 27de August begav Dronning Donna Maria af Portugal sig med sit Følge fra Paris til Havre, hvor hun agtede at indskibe sig, for at seile til Lissabon. – Don Pedro havde affattet en befaling, ved hvilken han afskedigede alle de Personer, der havde staaet i nogetsomhelst Tjenesteforhold til Don Miguel, være sig ved Armeen, Marinen eller Civil-Etaten; men da Hertugen, af Terceira (Villaffor) og Vizconde St. Vincent (Napier) gjorde Forestillinger derimod og truede at tage deres Afskeed, blev den tilbagekaldt. Jmidlidtid har Er Keiseren dog inddraget – det vil sige: taget til sig – alle deres faste Eiendomme, som have staaet i Don Miguels Tjeneste. Ved denne Foranstaltning ere værdige Koner og deres Børn blevne Tiggere, uden at der er taget Hensyn til, at de Fleste af dem, der gik i Don Miguels Tjeneste, ikkun havde Valget imellem denne og Fængselet, og at de, siden Don Pedros Ankomst, ikke vovede at forlade hans Fiendes Hær, af Frygt for, strax at vorde ihielskudte. - Slige Foretagender bære ei mindre Præg af Grusomhed, end mange af Don Miguels!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Ved St. Sebastian, i Spanien, holdtes i Midten af forrige Maaned en Tyrefægtning, hvor en 3 Aars gammel Tyr først blev dødelig saaret af en Picadore, da den havde dræbt 17 Heste. J Dødsangesten trængte den ind imellem Tilskuerne, sprang over Barrieren, dræbte et Menneske og saarede mange ved at trampe dem under Fødder. Derpaa holdtes en ny Tyrefægtning til Fordeel for de Saarede:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Kongen af Neapel har nu givet sit Folk en Constitution, der gaaer ud fra meget liberale Grundsætninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Den 27de August opløste Kronprindsen til Sverrig og Norge det norske Storthing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Den 20de Aug. ankom det armerede russiske Dampskib "Herenles til Stokholm. Da det Aftenen i Forveien passerede Fæstningen Varholm, undlod det baade Tirsdagen den 10 September 1833. at kaste Anker og salutere. Commandanten paamindede derom ved at affyre et Skud med løst Krudt; men da denne Paamindelse ikke virkede, sendte han tvende Kugler efter Dampskibet, hvilke streifede tæt forbi Hjulene. Dette virkede, Maskineriet standsedes, Saluten paafulgte og en Slup afsendtes til Fæstningen. "Man forundrer sig siger nya Argus – saa meget mere over dette Forhold, som tvende svenske Officierer skulle have befundet sig ombord."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Cholera er atter udbrudt i det Jndre af Rusland, i England og flere Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
J Palgiet Tomede i Petersborg seer Man i denne Tid udstillet en Seng af massiv Crystal. Keiseren af Rusland har bestemt samme til en Foræring for Schachen af Persien. Denne pragtfulde Seng, hvis Lige vist neppe findes, glindser af Sølv og straaler med slebne Crystalsøiler. Trinene op til Leiet ere af blaat Glas. Den er tillige saaledes indrettet, at Man fra begge Sider kan lade fremsprudle vellugtende Vand, hvis Rislen bidrager til at dysse den Hvilende i en behagelig Slummer. Ved Fakkelskin blændes Øiet næsten ved Synet af de Myriader af Diamanter, hvormed denne Seng synes at være oversaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
En af Kirkerne i Frankfurt har faaet et nyt Orgel, der har kostet 30,000 Fr., og er forfærdiget af en Jnstrumentmager Walker fra Ludvigsborg. Dets Virkning, skal, naar Kirken er tom, være saa stærk, at nærvesvage Personer ei kunne udholde den. Begge de store C Piber i Pedalen ere 6 Al. høie og 1 1/4 Al. brede. 12 colossale Bælge forsyne dette Kæmpeværk med den fornødne Vind. Ligesom det fulde Orgel gjør et næsten frygteligt rystende Jndtryk, saaledes ere de blidere Stemmer i Stand til at røre til Taarer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Et engelsk Tidsskrivt fortæller, at ved at grave en Canal i Nye, have Arbeiderne, omtrent 20 Fod under Jordens Overflade, fundet Skelettet af et kæmpestort Menneske, i en Stilling, som om han var i Begreb med at klavre op i et Træ. Tidsskrivtets Redacteur paastaaer, at det har været en Ulykkelig, som paa denne Maade har villet undgaae Syndfloden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
J London vil en Forfatter have gjort den Beregning, at Antallet af dem, som om Søndagen besøge denne Hovedstads offentlige Haver, beløber sig til to hundrede tusinde Personer; gav nu Enhver en halv Krone ud til sin Fornøielse, vilde hver Søndag blive fortæret 25,000 Pund Sterling. De Tilbagekommende classificerer Forfatteren paa følgende Maade: 50,000, der kom som de gik, 90,000 muntre og veltilfredse; 30,000 med en lille Pidsk, 10,000 med en halv Bjørn; 15,000 med en heel Bjørn, og 5,000 værefulde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
J den fri Stad Hamborg forbruges om Aaret 50,000 Kasser Cigarer (til et Beløb af 1250,000 Thlr.); Cigardampen er ogsaa lige saa characteristisk for de hamborgske Gader, som Kuldampen for de londonske. J Berlin og andre tydske Stæder er Friheden ogsaa i denne Henfeende mere indskrænket: Man maa nemlig ikke ryge paa Gaderne. Ogsaa i Sverrig er dette under Mulct forbudet. J Rusland faaer Man, uden videre Omstændigheder, Stokken paa Nakken, bliver sat ved Vingebenet, og maa desuden erlægge svære Bøder, naar Man træffes paa offentlig Gade med en Cigar i Munden. – J Kjøbenhavn nyder Man, som bekjendt, i den Henseende ganske den hamborgske Frihed. For et Par Uger siden har Politiet i Hamborg paa et Tagloft fundet et skindmagert syv Aars Barn, liggende i en Hundekurv. Et Drikkekar med Vand stod ved Siden af den ulykkelige Skabning. Den unaturlige Moder skal langsomt have villet sulte sit Barn ihiel. Sammesteds har Man i denne Tid oplevet det maaskee for uhørte Tilfælde, at en 83-aarig Ægtemand lod sig skille fra sin 9-aarige Hustru.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Jndenlandsk. Af den academiske Tidendes 2det Hæfte sees blandt Andet: at Kjøbenhavns Universitet har i Løbet af halvottende Aar - fra April 1825 til November 1832 – mistet 17 af dets Lærere. Nogle af disse, saasom Hornemann og Wad, vare vel bedagede Oldinger; men de Fleste vare dog saalidet alderstegne, at Gjennemsnitstallet af alle Syttens Aldersaar udgjør kun 55 og en Trediedeel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
En Jndsender, der underskriver sig A. V., har, under Overskrivt: "Taler Sandhed!" i Kjøbenhavnsposten indrykket Følgende til Grosserer Nathanson: "Jblandt de flere Bidrag til en tro Fremstilling af Landets occonomiske Forfatning, som Man tør haabe at finde i et nyt Skrivt af Deres Velædelhed om Danmarks Handel og Finantser, forventer Man heller ikke at savne det, at Byfogden i Nibe i Sommeren 1833 har overteret denne Kjøbstad til Auction paa Grund af Skatterestancer." J "Dagen" anvender Hr. Etatsraad Thaarup disse Linier til et Beviis paa, hvorledes Usandheder og Overdrivelser kan yttre sig; thi efter Tregders Haandbog havde Nibe, med omtrent 1550 Jndvaanere, 293 Huse, af hvilke mange vare ubeboede, og Man seer saaledes strax Forskjellen imellem Bekjendtgjørelser nes Tal (der i det Hele angiver 77 Steder) og Hr. A. Uls Opgivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
Med Overskrivt: "Til Grosserer Nathanson", læses et andet No. af Kjøbenhavnsposten følgende Vers: Du store Mand, som kunstigt har beviist, At Velstand blomstrer trindt i Danmarks Riger, Hvi har Du ei vor Fattigskat forviist, Der, pantet ud hos Næringsløse, stiger? Blandt dine kunstige Beviser. Jeg fremfor alle dette priser: "At Dan uhyre Fattigskat monn bære Beviser, det uhyre rigt maa være!" Tillad, at jeg, i samme funde Smag, tilføier: Uhyre fund er Hvo uhyre Sygdom døier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-10
J Journal de St. Petersburg læses følgende Angivelse af Handelen imellem Rusland og Danmark, Handels-Forbindelserne imellem Rusland og Danmark vinde Aar for Aar mere Betydenhed. Jndførselen af russiske Varer til Kjøbenhavn beløb sig i Aaret 1832 til 30,000 Mk. Banco mere, end 1831, og hele Jndførselen i bemeldte Aar til 2,415,838 Mk., hvoraf der dog igjen fra Danmark udførtes for 164,672 Mk. At denne Tilførsel fremdeles vil stige i lignende Progression, er imidlertid ikke at vente, da det er notorisk, at den allerede overstiger Danmarks Fornødenheder. De Varer, som i samme Tidsrum forsendtes fra Kjøbenhavn til Rusland, beløb sig næppe til 300,000 Mk., hvorover Fragten er stegen for de fra Rusland, og navnligen fra Petersborg, til Danmark forsendende Varer. De Danske indføre til Riga og Liban, endskjøndt i smaa Partier, Salt og Sild, Frugter, Riis og raat vestindisk Sukker; til St. Petersborg bringe de derimod ikke Andet end Kridt fra Øen Møen. Flensborgerne gjøre den bedste Fragt med russiske Varer, naar de til Petersborg eller Riga have overbragt Østers fra de kongelige Skraberier. Værdien af de russiske Varer, som indføres til de øvrige danske Havne, kan anslaaes til 500,000 Mk., og Udførselen derfra til Rusland til 100,000 Mk. Ved en Sammenligning imellem Total Værdien af de Varer, som i 1832 ere indførte fra Rusland til Danmark (2915,858 Mk.) og dem, som ere udførte fra Danmark til Rusland (400,000 Mk.), bliver en Fordeel af 2,515,858 Mk. Banco paa russisk Side. Fra Kjøbenhavn er i samme Aar afgaaet 110 Skibe, af 7,657 russiske eller 8,906 danske Læsters Drægtighed, under russisk Flag.