Viborger Samler, 1848-07-06
Udenlandske Efterretninger. Atter idag (Onsdag) maa Redact, tage sin Tilflugt til den Berlingske Tid. Extranumer af Søndagen den 2den Juli. Børsenhalles Onsdagsnumer fra forrige Uge, hvilket Numer endnu ikke har fundet Veien til Viborg, i Forening med the Times af 26de Juni, ligger til Grund for den Berlingske Tidendes Extract. Af samme udhæve vi, De vigtigste under Junirebellionen i Paris udkomne Actstykker ere: 1) En Proclamation fra Marrast til samtlige Mairer i Paris, dat. den 23de Juni Kl. 3, hvori han opfordrer Mairerne til at lade Borgervæbningen i deres resp. Qvarterer træde under Vaaben og opstille sig paa Gadehjørnerne, for i Forening med Linien at dæmpe det af Republikens Fiender og fremmede Agenter stiftede Oprør. - 2) En Proclamation fra den executive Commission til de i Paris fødte Arbeidere, hvori erklæres, at Lukningen af Nationalværkstederne er foretagen i de indfødte Pariser-Arbeideres Jnteresse. 3) En Proclamation, hvorved Gen. Cavaignat udnævnes til uindskrænket Hersker i Paris og Omegn. Capaignac havde erklæret, at han kun vilde antage Posten som Generalissimus under denne Betingelse. 4) En Proclamation fra Nationalforsamlingen, der antager den executive Comitees Aftakning og udnævner Gen. Cavaignac til Republikens provisoriske Præsident. - 5) En Proclamation, som erklærer Paris i Beleiringstilstand. – J Nationalforsamlingens Møde den 24de Juni var det, at Pascal Duprat foreslog følgende Lovudkast: Art. 1. Paris er erklæret i Beleiringstilstand. Art. 11. Alle Statsmagter ere nedlagte i Gen. Cavaignaes Hænder. (Frygtelig Tumult). Dupin sen. Det er jo et Dictatur. – Udenrigsminister Bastide udbrød: "De maae ile med deres Forhandlinger. Om en Time er "Hotel de Ville" i Jnsurgenternes Hænder. Præsident Senard forelæser det amenderede Lovudkast. Nationalforsamlingen fortsætter sine Arbeider og forbliver i Permanents, Paris er erkl. i Beleiringstilstand, den fuldbyrdende Magt er overdragen Gen. Cavaignae; de antoges. Den 24de Juni Kl. 9 Aften tilmeldtes Nationalforsamlingen, at Gen. Lamoriciere havde forlangt Forstærkning, og at han havde faaet Borgercorpset fra Amiens Gen, haabede endnu samme Aften at blive færdig med Faubourg St. Denis, St. Antoine og med Marais. Hans System var at omringe Barricaderne og angribe dem bagfra. Hovedsæderne for Jnsurgenternes Stridskræfter vare: 1. Pantheon, med de smalle Gader i Quartier latin og det frygtelige Qvarteer ved Viinhallen" til Udenværker; 2. Cite med sine mange Broer og Hotel=Dien som Bulværk, 3. Clos de St. Lazarre. Pantheon og Cite toges den 24de, kun Lazarre var tilbage, der umuligt kunde modstaae et Bombardement af det forenede Jngenieur- og Artillerie-Corps. Allerede vare Haubitser, gloende Kugler, Brandraketter uddeelte. "Jeg gjentager vedblev Præsident Senard, disse Details, fordi man har bebreidet Gen. Cavaignat, at han ei med Kraft har afslaaet Jnsurgenternes enkelte Angreb. Ved Hotel de Ville var Modstanden stærk, her kunde Gen. Duvivier med 14 Batailloner Mobilgarde ei blive Herre over Jnsurrectionen. Endskjøndt saaret, vedblev Gen. Lamoriciere at rydde Forstaden St. Denis. Generalerne Corte og Lafontaine vare saarede. - Mobilgaarden, la garde republicaine og Linien have kæmpet tappert, men de have lidt betydelige Tab. Det uhyre Magazin Belle Jardiniere, i umiddelbar Nærhed af det store Hospital Hotel Dien, blev nedskudt af Kanoner. Den 25de erklærede Seieren, sig for Vennerne af den lovlige Orden. Gen. Duvivier holdt Hotel de ville besat med en stærk Artilleripark. Lamoriciere herskede i Forstæderne Temple og St. Antoine. J Nationalforsamlingens Møde den 25de Juni oplæste Præsidenten et Lovudkast om at uddeele 3 Mill. som Almisse i Seine-Departementets 14 Districter. Det antoges. Samme Dag, Kl. 1 om Middagen, meldte Præsidenten, at Jnsurrectionen tabte Time for Time mere Terrain, med Storm havde Lamoriciere taget Barricaderne i St. Antoine. Efter the Times af 26de Juni vare den 25de om Aftenen alle de andre Barricader i Paris nedskudte; Jnsurgenterne maatte deels flygte, deels overgive sig. Antallet af de Faldne er overordentlig stort, og the Times's Referent tilføier, at Paris ikke siden Bartholomæns Natten (1572) har været Vidne til saadant Myrderi.