JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Gode Sengefjer faaes hos Caspar Valeur. Et Udvalg af Speile i alle Stor Speile, relser, saavel i Mahogni, som forgyldte Rammer, faaes til kjøbenhavnske Priser, som og endeel billigere hos Undertegnede, der indestaaer for Arbeidets Durablitet; Speilglas i alle Størrelser belægges med ny Forsølvning og faaes til Rutidens billigste Priser hos N. Knachergaard, Vesterport Nr. 26.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
En Seminarist søger Ansættelse som Huuslærer til 1ste November d. A. Nærmere Oplysninger gives af Jnstitutbestyrer Topp.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Nye schematiske Udtog af Lægdsrullen for Landmilicen ere at erholde tilkjøbs paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
En smuk, ny og solid 3stolet Brædevogn staaer til salg hos Karethmager Lassen i Jomfruannegade.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
En solid og smuk Holsteenskvogn med 3 lakerede Agestole anvises tilsalg. Chr. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Ankomne Bognyheder. Erik Menveds Barndom af Jngemann (2det Oplag) i 3 Bind, 1 Rbd. Paa Jngemanns samlede historiske Digte og Romaner modtages endnu Subscription. En Privatskrivelse til den anden gamle Landsbypræst, 16 s. Populair Lærebog i Mechanik af Adjunct Chr. H. Biering, 3die og sidste Hefte, 64 s. Lisco's, det christelige Kirkeaar, oversat af Cand. Brix, 2det Binds 2det H., 48 s. Hermann Forster, en historisk Skildring fra Keisertiden af Engene Sue, udgivet af Jordan, 1 Rbd. 16 s. Tidsskrift for Landoeconomie, udgivet af J. C. Hald, 6te Bds det H., 4 Mk. Londons Mysterier, en Roman af Frances Trollopp, frit oversat af A. C., 3die Deels 1ste H., 1 Rbd. Græsk Læsebog for andet Aars Cursus af C. Berg (Lærer i Græsk i Borgerdydskolen, 38 s. Faaes i den Ree'ske Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Enhver, som maatte have Noget at fordre hos den umyndiggjorte Jens Christensen Pilen af Østerhassing anmodes om, i Løbet af 1 Maaned, derom at gjøre Anmeldelse til Undertegnede, hans beskikkede Værge. Østeraslund, den 20de August 1844. Lars Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Licitation. Fredagen den 30te denne Maaned, om Formiddadagen Kl. 10, bliver, efter Reqvisition af Løgstørs Byes Skolecommission, her paa Contoiret afholdt Licitation over Opførelsen af en ny Skolebygning i Løgstør, hvortil Overslaget beløber 796 Rbd. 4 Mk. 15 s. Tegning og Overslag ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Løgstør, den 17de August 1844. Svanenskjold.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes offentlig Licitation i Storegistrup Skole Tirsdagen den 10de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over Opførelsen i anstundende Foraar af 8 Fag nyt Huus af Grundmuur til Skolestue og Beboelsesleilighed for Skolelæreren i Storegistrup Skoledistrict. Plan, Overslag og Conditioner henligge til behageligt Eftersyn hos Hr. Proprietair Steinthal til Kyøe. – Ved samme Leilighed ønskes 3 a 4 Fag af den gamle Skolestue bortsolgte til Nedbrydelse, ved Foraarets Begyndelse. Barmer Præstegaard, den 14de August 1844. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-21
Løverdagen den 31te dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Gaarden Nr. 535 i Slotsgaden her i Staden, afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre og Effecter, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, nogle Havebænke, noget Kobber, Messing, Jern- og Bliktøi med meget mere. Aalborg, den 21de August 1844. A. Mørch. J Hr. Reeds Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Aalborg Stiftstidende Adresse-Avis. Aar 1844. No 168. Torsdagen den 22de August. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkerie i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Udlandet. Det Londoner Missionsselskab afholdt den 14de Aug. i Exeter-Hal en stor Forsamling der bivaanedes blandt Andre ogsaa af Hr. Pritchard. Gjenstanden for Forhandlingerne vare naturligviis Begivenhederne paa Otaheiti, der gave Anledning til mangfoldige Yttringer af den dybeste Indignation over de Franskes Opførsel ved denne Leilighed. Umiskjendelig var derhos den Bestræbelse, at fremstille hele Sagen som en Kamp imellem Katholicismens og Protestantismens Jnteresser der paa Øerne. I denne Retning udtalte sig allerede strax ved Forsamlingens Begyndelse Missionsselskabets Præsident, Hr. F. Smith. For 4 eller 5 Aar tilbage, sagde han, "søgte nogle franske Jesuiter at sætte sig fast paa Ottaheiti. Dronningen forbød dem Landgang, hvilken de imidlertid fik iværksat ved List. Deres Hensigt var ingen anden end at tilintetgjøre Evangeliets simple Skikkelse. Dronningen udøvede sin Ret og forviste dem fra Øen. De droge bort og ikke et Haar blev krummet paa deres Hoved. For denne som de Franske falskelig kaldte den - Fornærmelse krævede disse en Godtgjørelse af 2000 Dollars; Summen blev samlet og betalt. Men kort efter kom Franskmændene igjen og forlangte nye 10,000 Dollars, en Sum som man umulig kunde opdrive paa Øen. Alternativet var Frankrigs Protectorat og dertil fik man ved List Dronningens Samtykke. Nu var det første Skridt gjort. Efter engang at være blevne Øens Skytsherrer erklærede de Franske sig snart for dens Souverainer; Dronningen blev afsat og maatte søge Tilflugt ombord paa et engelsk Krigskib. Fra den Tiere Missionairernes Bestræbelser blevne afbrudte og deres personlige Frihed indskrænket; vare de i Land, turde de ikke forlade Øen, og befandt de sig ombord, maatte de ikke betræde Land osv. Dr. Hamilton fra Leeds udtalte sig dernæst meget levende om de Franskes Rænker og fremhævede, at Protectoratet, som de havde anmasset sig, i og for sig var hensigtsløst, thi Dronningen, som bestandig havde levet i den skjønneste Enighed med hele Verden, behøvede ikke Beskyttelse mod Nogen. Franskmændenes Protectorat have de derfor ligge fra det Første af akkurat samme Charakteer, som Hogens over Duerne og Ulvens over Lammene. Sluttelig opfordrede Hr. Hamilton i Religionens Navn Protestantismen til Kamp paa Liv og Død mod Pavedømmet. J samme Tone og endnu ivrigere yttrede den næste Taler, Hr. G. Smith, at det atter var paa Tiden, at Protestantismen reiste Korsets blodige Banner Feltraabet skulde være. "Jngen Fred med Rom!" Yttringer, af den Art blandede med lydelig Dadel over det engelske Cabinets svage og det franskes rænkefulde Politik, hørtes hele Tiden lige til Forsamlingens Slutning. Endelig besluttedes det, at bevidne Dronning Pomare Forsamlingens Deeltagelse og i en Adresse til Dronning Victoria at anholde om en kraftigere Beskyttelse af Protestantismen paa Otaheiti- Den nyfødte kgl. Prinds vil faae Titel af Hertugen, af York, allevegnefra indkommer der Lykønskningsadresser til Dronningen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Det hedder fra Paris af 14de ds. Den franske Regjering har modtaget følgende Depesche fra Alexandrien, af 27de Juli. Hans Høihed, Vicekongen (Mehemed Ati), har pludselig forladt Alexandrien, med den Erklæring, at han for stedse gjør Afkald paa Ægypten og dets Regjering, og begivet sig til Mekka. Jbrahim (Sønnen) befinder sig i Alexandrien; Staden er fuldkommen rolig." – De nyeste Pariserblade kunne i denne Anledning ikke tilbageholde deres Forundring over, at den af Regjeringen meddeelte Depesche er bleven offentliggjort uden mindste oplysende Tilsætning. At Vicekongen har resigneret, vækker ingen Forundring. Det forklarer man nemlig deraf, at han i sin høie Alder har frygtet for en nær forestaaende Død, og at denne mulig kunde give Anledning til, at hans Familie skulde miste Vicekongedømmet, der ved Tractat af 1840 er ham og Familie garanteret af Stormagterne; han har paa Grund deraf endnu i levende Live villet sikkre Sønnens, Jbrahim Paschals, Jnteresser. Denne skal iøvrigt ikke have arvet Faderens fine Regjeringstakt, men derimod være en udmærket General. Mehemed Alt blev født samme Aar som Napoleon (1769) og er altsaa nu 75 Aar gammel. Tidlig mistede han sine Forældre, blev opdraget af Gouverneuren af Kavala og rigt gift. Først da han var bleven Pascha, lærte han at læse. Det Første, han kastede sig paa, var Tobakshandelen. I Aaret 1800 bleve han udnævnt til Pascha af 2 og 1806 af 3 Hestehaler, 1807 fordrev han Englænderne fra Alexandrien og har nu i 37 Aar været Vicekonge. Hans ældste Søn er død formange Aar siden; hans anden er Jbrahim Pascha. J den nordamerikanske Stad, Brooklyn, haren stor Jldebrand ødelagt omtrent 25 Huse foruden en stor Tapet fabrik. Den Sidstes Skade alene anslaaes til 100,000 Dollars,
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
J Bøhmen vil man vide, at den pavelige Regjering, har ifinde, at hæve Baron v. Rothschild til en romersk Greves Værdighed (!). Da dette dog vilde stride ganske mod den canoniske Lovgivning, som Jesuitismen i vore Dage for at chikanere Protestanterne, navnlig de tydske, atter vil restituere, er man berettiget til, – forudsat, at det forholder sig rigtig med denne Ophøielse – at slutte, at Rom derved har endnu en anden Plan, thi det vilde naturligviis kun meget slet passe sig for Guds Statholder, lig denne Verdens Børn, at strøe Virak for Pengenes Baal, vor Tids Afgud. Det hedder ogsaa fra Rom, at denne Standsophøielse af en Jøde til samme Tid, som de romersk-catholske Christne i Prag behandle Jøderne saa ultra-canonisk, vilde komme til at carambolere mod Opfyldelsen af en Fordring, som Curiet nødvendig maatte stille til den Rothschild, med hvem det i sin Forlegenhed, stik imod den canoniske Ret, skulde kunne gjøre Affaire. Og denne Fordring, Lave Renter, og lempelige Betingelser ved det nye Laan, Saa gavnlige ogsaa disse kunde være for det pavelige Skatkammers desolerede Tilstand, saa usandsynligt er det dog, at de romerske Mon signori vilde foreslaae den første jødiske Baron dem, og at denne, der meget godt kjender Pavens Pengeforlegenhed, skulde ville gaae ind derpaa. Nei, Jesuitergeneralen, der gjerne arbeider i det Store, har ustridigen ogsaa her noget Stort i Sigte. Omvendelsen af Jøden Ratisbonne ved et Mirakel, som forresten de fifsige Jesuiter ikke selv troede paa, svæver ham uden al Tvivl for Øie. En "Convertering", ikke af de romerske Statspapirer, men af den jødiske Baron Rothschild er det, som man har isinde at iværksætte. Da nu den hellige canoniske Ret paa det Strængeste forbyder at tildele Jøder Ære og Værdighed; da desuagtet den, af en catholsk Stat allerede baroniserede, Rothschild har ærligt fortjent, ved den interessante Hjælp, som han ved flere Leiligheder har beviist Hs. Hellighed i sin Nød, at blive optaget iblandt de romerske Contii, og dette destoværre ikke er muligt, uden at træde alle guddommelige og menneskelige Rettigheder under Fødder, saa har den jødiske Pengemand intet andet Valg. end at gaae over til den romerske Kirke. Men den gammeltestamentlige Baron har nok sin Jødedom for kjær til at han skulde ombytte den for en romersk Grevetitel, der jo rigtignok har en smuk ideel, men ingen reel Klang. Kongen af Danmarks Adjutant, Grev Blücher-Altona, er passeret herigjennem, hedder det fra Berlin, forat overrække Kongen en egenhændig Lykønskningsskrivelse fra sin Souverain.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Den ulykkelige Begivenhed, som den 25de Mai tildrog sig i Rio Janeiro ved Dampskibet "Especuladoras" Afgang derfra, idet Kjedelen med en frygtelig Explosion sprang, har i sine Følger været sørgeligere, end man i første Øieblik formodede; thi af 200 Passagerer, som befandt sig ombord, bleve forholdsviis ikkun faa dræbte paa Stedet, hvorimod de fleste meer eller mindre skoldede af det hede Vand, bragtes paa Hospitalet; men af alle disse Ulykkelige, selv af de let Saarede, er neppe een Eneste siden sluppen derfra med Livet. Man talte saaledes, ved Beretningens Afgang, allerede 110 Offere. Denne ynkelige Begivenhed er saa meget mere at beklage, da den alene skal hidrøre fra Skjødesløshed og Dampskibs-Compagniets Gieri i at ansætte vel lønnede og dygtige Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
En fransk Journal vil vide, at Mademoiselle, Hertugen, af Bordeaux's Søster har indgaaet et morganatisk Ægteskab med Hertugen af Blacas's Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
J Wien har man begyndt at benytte Militairet paa en ganske ny Maade. En Mængde unge Løsgjængere havde der i den senere Tid forenet sig til et formeligt Tyvecomplot, som det ikke var Politiet muligt at faae Fingre paa. Men en Dag, da det var smukt Veir, lod man en Deel af Garnisonen, pyntet, med skingrende Musik og flyvende Faner, marschere igjennem Staden og ud paa en nærliggende Eng. Den hele Dagdrivermasse fulgte naturligviis med, men ankommen i det Frie, blev den med Politiets Kjælp pludselig omringet; og nu foretoges en Gjennemsøgning, de gan stændig" klædte Personer og hvem der ellers kunde legitimere sig, lod man gaae, men Resten tog Politiet i Forvaring. Heraf kan udledes et Beviis for de staaende Hæres Nytte i Fredstid.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 20de August. Ved allerb. Resol. af 12te f. M. har Hs. Maj. Kongen, paa allerunderdanigst Forestilling af Generalpostdirectionen, allern, bestemt: at de i Danmark og Hertugdømmerne ansatte kgl. Postmestre fra Begyndelsen af 1845 at regne skulle sættes paa fast Gage, hvorimod samtlige, dem hidtil tilflydte, anordningsmæssige Gebyrer ved Brev- og Pakkeposten fra samme Tid af tilfalde Postkassen. Hs. M. Kongen har derhos tillige ved bemeldte allerh. Resol. allern, approberet et af Generalpostdirectionen forelagt Udkast til et Budget og Normalreglement for bemeldte Embedsmænds fremtidige Gagering. (Hus. Ugbl.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Af det kgl. Sundhedscollegiums Forhandlinger, meddeelte i "Bibliothek for Læger, erfarer man følgende, betræffende Guillotine=Sagen. J Sagen Nr. 339 yttrede Cancelliet for Collegiet, at det havde fundet sig foranlediget til at sætte det under Spørgsmaal, om det ikke maatte være hensigtsmæssigt at foretage en saadan Forandring i den hidtil brugelige Henrettelsesmaade med Øxe, at Dødsstraffen for Fremtiden blev at udføre ved en Guillotine eller anden lignende Maskine; man havde gjennem Kjøbenhavns Magistrat modtaget en herom af Bestyrelsen for den polytechniske Læreanstalt foreløbig afgiven Betænkning, men ansaae det dog for rettest, at denne Sag nærmere undersøgtes ved en Commission, bestaaende af nogle Medlemmer af det kongelige Sundhedscollegium og af Læreanstaltens Bestyrelse, og anmodede derfor Collegiet af dets Midte at vælge en Committee til i nævnte Øiemed at sammentræde med nogle Medlemmer af bemeldte Bestyrelse og i sin Tid at indsende Jndberetning. – Collegiet valgte til Medlemmer af Committeen: Etatsr. Withusen, Etatsr. Thal og Prof. Esricht, Til næste Sommer venter man at see fuldbragt en fuldstændig Jernbaneforbindelse mellem Berlin og Wien, naar da Jernbanen imellem Hamborg og Berlin ligeledes bliver færdig, saa vil man, ved en overeensstemmende Regelmæssighed i Togene, kunne gjøre en Reise herfra Kjøbenhavn over Kiel, Hamborg og Berlin til Wien i 60 Timer. – Det kan ikke længere kaldes at reise. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Til Vauxhallet i Anledning af Tivolis Geburtsdag havde indfundet sig en saadan Mængde Mennesker, at der omtrent i 3 Timer var en myrdende Trængsel ved Indgangen, hvor man senere fandt Shawler, Armbaand, Brystnaale og selv Skoe. Om Morgenen tidlig havde Tivolis Kunstnere opført en Cantate udenfor Agent Carstensens Dør, og da han traadte ud, bekrandset ham og overrakt ham et Sølvbæger som Present. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
En Slagtersvend har druknet sig af Fortvivlelse over at hans Kjæreste havde slaaet op med ham. (Ah. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Jfølge Beretning fra Wyck paa For af 11te de, vedblive D. M. Kongen og Dronningen, uagtet det meget slette Veir, uafbrudt at fortsætte Badecuren, hvorhos de befandt sig i ønskeligste Velgaaende. Søndagen den 8de de, bivaanede de Gudstjenesten i St. Nicolai Kirke, og beærede om Aftenen, paa sædvanlig Viis, det i Badesalonen forsamlede Selskab med deres allerhøieste Nærværelse. Hertuginden af Augustenborg var en af Dagene ventende til Øen, ledsaget af sine Døttre, Prindsesserne. (Hus. Ugebl.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
En ung Flensborger, Luculius, – hedder det i Sønderb. Ugebl. – har i Flensborg i den sidste Tid opkastet sig til at opretholde de dansk propagandistiske Tendentser. Han har allerede drevet sin Fordanskningsiver saavidt, at han lader sine Heste udstaffere med Baand, som efter hans Formening vise de danske Farver. En Takadresse, underskrevet af 147 Borgere og Jndvaanere i Aarhuus samt af 11 Gaardeiere i Onsted og Hvil sted, er i disse Dage tilstillet de jydske Stænder, som der bevidnes den meest levende Paaskjønnelse af den Kraft og Frimodighed, hvormed de i Adressen til Hs. M. Kongen have udtalt sig om den trindt om i Landet herskende Misstemning. Endvidere have 147 Borgere og Jndvaanere deri Byen indgivet et Andragende, hvori de anmode den jydske Stænderforsamling om at fraraade det forelagte kongelige Udkast til en ny Presselov i dets Heelhed. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Den almeenagtede Jubelolding, Amtsprovst Peter Wilhelm Lütken. R. af D. og Domd., Sognepræst i Lumby, er efter et virksomt og hæderfuldt Liv i en Alder af henimod 83 Aar den 18de de, blidt indslumret til den evige Hvile, omgiven af kjærlige Slægtninge, der tillige ved hans Død begræde Tabet af den kjærligste Familiefader. (O. Th. Av.) I Tirsdags - hedder det i Hors. Av." – jordedes en af vore brave, redelige og stræbsomme Medborgere, Kjøbmand Stie Lasson, i sin blomstrende Manddomsalder. Han vil ikke at tale om hans dybtsørgende Familie - savnes og mindes med Kjærlighed af sine mange Venner og Bekjendte. Eet af de ældste, ærværdigste og herligste Mindemærker om antik Bygningskunst er udentvivl den gamle Kirke i Meldorf, der nu i 800 Aar har seet den ene Slægt afløse den anden, et stumt Vidne til Aarhundreders afvexlende Skjæbne, til længst uddøde Slægters Andagt, ufortæret af Luerne, hvis Magt brødes imod dens ildfaste Mure, og, ligesom ved den Almægtiges beskyttende Haand, skjærmet selv imod de vildeste Krigere." Det Jndre af dette herlige Gudshuus har unegtelig i de sidste Decennier modtaget mange hensigtsmæssige Forbedringer; men det ærværdige Taarn derimod befinder sig, uagtet de betydelige Summer, der under ukyndige Bygmesteres Veiledning ere blevne bortødslede paa det, endnu i en høist bedrøvelig Tilstand. Jngen kan bestige det uden Livsfare, Klokkerne, hvoraf den ene forlængst er revnet, drister man sig ikke mere til at ringe med, Kalk og Muurbrokker trille jævnligt ned for de Omkringboendes Dørte, og hvem veed, hvor snart det i en stormfuld Efteraarsnat, kan hende, at hele Massen styrter sammen og knuset enten de nærliggende Bygninger med de der boende Borgere, eller forvandler den skjønne, antike Kirke til en Gruusdynge.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Efter Forlydende vil der, ifølge Bygningskyndiges Forsikkring, udfordres en Bekostning af 30,000 Rdlr. Cour. til Taarnets forsvarlige Istandsættelse. (Ibeh. Ugbl.) Bøgehavgaard i Vesterborg med Besætning og Avlsredskaber, Sæden paa Marken og i Laden, samt et Areal af 50 a 60 Tdr. Land blev den 16de de, ved offentlig Auction opraabt enten til simpelt Fæste paa Livstid eller til Salg som Arvefæste. Ved Opraabet til Fæste var høieste Bud 2000 Rbd. og til Arvefæste 6050 Rbd. Sidste Bud gjordes af Brændeviinsbrænder Breitenau i Rødby. (Lollp.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
For Hovedgaarden Dronningborg er efter sidste Auction, den 13de de, underhaanden gjort flere betydelige Overbud, blandt andre af Hr. Propr. la Cour til Steensmark med 38,000 Rbd. og 50 Louisdorer. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Kjøbenhavnsposten, har modtaget følgende Beretning, dat. 14de ds., om den nu begyndende Høst i Aarhuus Stift: De for Landmanden saa sørgelige Udsigter, som opvaktes af den hele Mai og Juni udeblivende Regn og den igjennem Juni og Juli vedholdende Kulde, der ledsagedes af den i Jylland saa skarpe Nordvest- og Vestenvind, ere nu for en stor Deel forsvundne. Dersom Høsten, der nu er begyndt paa ikke faa Steder, kan tilendebringes under nogenlunde gunstigt Veirligt, er der alt Haab om, at dette Aars Afgrøde ikke vil give Landmanden Anledning til Klage og Bekymring. Den Sædeart, som er meest mislykket, er Rapsen. Den er gaaet bort paa mange Steder, og paa de fleste Steder giver den ikke noget stort Udbytte. Forsaavidt Vinterrapsen er bleven erstattet ved Sommerraps, tegner Udfaldet til at blive bedre skjøndt der naturligviis Jntet lader sig sige herom med Bestemthed, da Sommerrapsen først naaer til Modenhed hen i næste Maaned. Den øvrige Vintersæd, Hveden og Rugen, er i det Hele taget upaaklagelig saavel i Henseende til Væxt som Qvalitet. Vel er Hveden hist og her kort paa Straa og Vipper; men da dette kun undtagelsesviis finder Sted, og, da denne Kornart ikke endnu dyrkes hyppig i Jylland, kan denne Omstændighed ikke befrygtes at ville udøve nogen mærkelig Jndflydelse. Værre er det, at Rugen paa nogle enkelte Steder skal være noget svang i Toppen, en Følge af den megen Nattefrost. Jmidlertid ere Alle enige om, at denne Ulempe ogsaa kun forekommer ganske undtagelsesviis. Øiensynligt er det, at Vaarkornet har lidt meer af det ugunstige Veirligt end Vintersæden. Man træffer ogsaa hist og her saavel Byg som Havre, der er meget tyndt og kort paa Straa og Vipper; ja paa sandige og tørre Jorder sees derHavremarker, som ere aldeles beskadigede. Dog er dette kun Undtagelse. Hvor Jorderne ere vel behandlede og ikke høre til de slette, finder man Vaarsæden baade frodig og givtig. Kartoffelavlen synes at ville blive rigelig. Ogsaa Boghveden er ialmindelighed upaaklagelig. Dersom Høstens sandsynlige Udfald skal betegnes i Korthed, da kan man vistnok sikkrest ansee den som en god Middelhøst. Navnlig er det kjendeligt, at Høsten vil give et bedre Udbytte iaar end ifjor, skjøndt Forskjellen vel ikke kan blive synderlig stor, da Veirliget i begge de sidst forløbne Sommere har været sig selv ligt i Henseende til vedholdende Kulde og Tørke. Det vil meest blive ved Foderets Mængde, at 1844 vil overgaae 1843. Vore Landmænd – især de, der have kjøbt deres Eiendomme i Løbet af det sidste Decennium – taale heller ikke vel mindre heldige Aaringer, da saavel de betydelige Kjøbesummer (der endnu langtfra ere i Aftagende) som de større Bekostninger, et forbedret Landbrug medfører, kræve høist betydelige contante Udtællinger. Skjøndt det er vanskeligt at forudsige Noget og Kornpriserne i det forestaaende Aar, synes de dog, at skjønne efter de Beretninger, der indløbe fra Kornlandene Syd for Østersøen, at maatte gaae høiere end i indeværende Aar; hvilket vil komme dem, der paa Speculation have over gjemt deres Kornbeholdninger, betydeligt tilgode.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Reisende. Ankomne. Med Personposten idag: fra Kolding: Propr. Hagen; fra Randers: Guldsmed Schmidt, Fru Hoff. - Afgaaede. Med Pakkeposten idag: til Hjørring: Stiftsphysicus Speyer. Døde. Kbd. Stie Tønsberg Christian Lasson, 33 A.; Enkemad. Monrad; Begge i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-22
Bekjendtgjørelser. Træt af Dage henkaldte Gud i sin Viisdom vor gode Moder og Svigermoder, Margrete Møller, fød Schou, Enke efter forhenværende Bogholder-Assistent Christian Møller, 84 Aar gammel, hvilket vi ikke skulle undlade at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 20de August 1844. S. K. Winther, fød Møller. O. Winther, Efter flere Aars Svagelighed og 9 Ugers Sygeleie, døde idag Morges Kl. 7 vor inderlig elskede Moder og Svigermoder, Karen Koefoed, Enke efter forhen afdøde Skolelærer og Kirkesanger Jens Sand i Hals, i hendes Alders 62 Aar, under sit Ophold hos os. Fire Børn sørge dybt ved hendes Bortgang, og uforglemmelig vil hendes Minde blive for os Alle. paa fraværende Sødskendes og egne Vegne. Synderkjær i Ulsted Sogn, den 20de August 1844. Elise C. Als, Christian Als. fød Sand.