JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Om den russiske Flaade gjør Capt. Jones følgende bemærkninger: "Alt Egetømmer for Flaaden kommer fra Kasan; det er stort, men af daarlig Qvalitet og ingenlunde durabelt. J Archangel bygges de fleste Skibe afLærketræ, som er endnu mindre varigt, og mange Skibe af begge Materialier brækkes op efter 8 a 10 Aar, uden maaskee at have gjort en eneste Søreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Kjøbenhavns Børs, den 31 Juli 1827. Burdett og Lord Cochrane om Valget til RepræDa Sheridan kæmpede med Sir Francis sentant for Westminster, sagde Lord Cochrane, med Hentydning til Talerens Forsøg paa at forbedre sin Stilling paa Valglisten ved at blande sin Sag med Sir Francis's: "Den meget hæderlige Herre søger at faae sin lille Jolle taget paa Slæbetov af Sir Francis's Linieskib." Sheridan, hos hvem denne Metaphor opvakte Erindringer om den mærkelige og heldige Jndflydelse, som hans Tale i Underhuset angaaende Mytteriet i Nore havde, idet den beroligede Rebellernes oprørte Sind og bragte dem tilbage. til Lydighed, bad Hans Herlighed erindre, "at det var denne lille Jolle, som eengang bragte hele Englands Flaade i god Behold i Havn. (Mouthl. Rey. Juli.)a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 163 3/2 Rbd. Sal. 48 1/2 - Rbs. Tegn. 83 3/4 84 Rbd. Sedl. i Banco Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
Nationalbank Obligationer. 101 1/2 102 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-31
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 96 - Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. 105 - i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . 96 96 1/2 i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/4. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Søevært ved Skibsfarten faaer Hamburg. en umaadelig Mængde Varer, saasom franske Vine aarligen for 4 til 5 Mill. Bco; 75 til 88 Mill. Pund raat Sukker, 20 Mill. Pd. Kaffe, 16 til 25,000 Baller Bomuld. Endnu forsyner Hamburg en stor Deel af Tyskland og Norden med Kolonial- og Drogerievarer. Landvært og paa Elben tilføres, som søevært igjen udføres, Linnedvarer fra Schlesien, Westphalen, Hannover, alleslags Bomulds- og andre Tøier fra Sach sen o. s. fr., Glasvarer fra Bøhmen og den bøhmiske Grændse, Jern- og Quincallerie-Varer, Papir o. s. v., især til Sydamerika, hvorhen ogsaa mange tildeels i Staden selv forfærdigede Luxusartikler af alle Slags udgaae; til England udføres Uld, Skindvarer, Klude, Been, Oliekager, Rapsæd, Smør, hvoraf Holsteen leverer en stor Deel, mange Levnetsmidler, hvis Forsendelse til de brittiske Kolonier i Nordamerik- og Vestindien, men især til Havanna, er høist betydelig. Kornhandelen paa England, naar Indførsel der er tilladt, er ogsaa betydelig. Ualmindelig vigtig er Qvæghandelen. Øxne leverer især Jylland; Svin især Meklenburg og Brandenburg; ogsaa Hestehandelen har meget hævel sig. Skibsfarten og Handelsrørelsen foranledige. mange Bi-Forretninger, hvoriblandt Sø=Assekuranzen er af stor Vigtighed. De hamburgske Forsikrings=Indretninger blive, formedelst de billige Præmier, hyppigen benyttede for Skibe, der aldrig søge Havne. Hamburg har 21 active Søe-Assekurants=Kompagnier, af hvilke nogle ogsaa forsikre for Jldsfare. Det ældste, der ogsaa er det ældste i hele Tyskland, og blev stiftet 1765, benævnes fortrinsvis Assekuranz=Kompagniet; det andet er af 1801. For et af de sildigst oprettede, nemlig af 1823, er den i dette Fag berømmeligst bekjendte Skribent, Hr. P. D. W. Tonnies, Befuldmægtiget. Ogsaa gives her et Flodforsikkrings=Selskab. De store Londonske=AssekuranzCompagnier, og flere tyske Forsikrings=Selskaber, have deres Agenter i Hamburg. Blandt dem er især det Londonske Phonix-Assurance-Company at mærke, der for Fremtiden vil i Hamburg og Omegn forsikre Møbler og Effecter &c. mod Jldsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Hamburg har en Deel Post-Expeditioner. En Forening af disse, i det mindste i eet Lokale, vilde være en stor Vinding for Hamburg. Til Befordring af en hurtig og sikker Forbindelse med England, hvilken forhen ofte var hemmet ved Modvinde i hele Uger, har GeneralSteam Navigation Company i London indrettet en Dampskibsfart imellem Hamburg og London, hvilken paa mangehaande Maader er meget vig tig for hele Nordtyskland. Fra April til sidste i October afgaaer regelmæssigen hver Løverdag Morgen tidlig et Dampskib fra London, og et fra Hamburg. De have en høist beqvem Indretning for Passagerer. Farten varer almindeligen 50 til 60 Timer, og Dampskibet ankommer fra London til Hamburg efter Reglen Mandag Eftermiddag. Breve til England blive i en forseglet Postsæk sendte til Generalpostamtet i London; de afgives Fredags Aften til Kl. 10 paa Stads-Postcontoiret i Grinem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Med store skjønne Dampskibe af 600 Tønders Drægtighed er ogsaa, ved det Amsterdamske Stomboot-Maatschappey en Dampskibsfart vedligeholdt imellem Hamburg og Amsterdam. Hver Løverdag afgaaer fra Amsterdam et, og fra Hamburg et Dampskib. Disse Dampskibe gjøre almindeligen hurtige Reiser, og have tilendebragt Farten paa 34 Timer. De foranledige, at en høist interessant Lystreise kan gjøres over Amsterdam og Helvoetsluis til London, og derfra med det engelske Dampskib tilbage, hvilken Reise saaledes med al Beqvemmelighed kan skee paa 8 til 10 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Ved disse to Dampskibe kan man ogsaa letteligen giøre Farten til Søebadet i Curhaven, og til Helgoland, fra Hamburg og tilbage. Jmellem Hamburg og Haarburg gaaer ogsaa om Sommeren dagligen et Dampskib. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, d. 30 Juli. Hr. Skuespildirecteur Bigum, giver i denne Tid dramatiske Forestillinger her, og med Bifald af Tilskuerne, der dog ikke kunne siges at være Mange. Man sparer nødvendigvis paa de Skillinger, man ikke veed igjen at faae fat paa. I Gaar var et vel arrangeret Skovbal i Halds Bøgeskop, hvor Mange indfandt sig herfra Byen og Omegnen. Man dandsede i et stort Telt og spiste i et andet. Gulvet var af Bræder. Det var som en Slags Dyrehaves Valfart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
J Anledning af det i Samleren No. 8 anførte, om Doct. Fischers Paastand om "At den Havre, der i det første Aar 2 Gange af meies, næste Foraar giver Rug, har Udgiveren fra Hr. Pastor Børcher i Kobberup modtaget følgende Meddelelse af hans 80aarige Fader, Hr. Jnspecteur Børcher: "Pastor Krag i Gammel Haderslev havde 1770 viist ham en saadan i forrige Aar afmeiet Havre i et Bed i Haven, der ikke lignede Havre, men vel heller ikke fuldelig Rug, men havde dog dermed Lighed; Rispen var forvandlet til et Ax uden Skjæg (Haiser), var guulagtig og lignede Byggets, Kornets Figur lignede dog meest Rugens." Det var værdt, at anstille slige Forsøg for at see Naturvirkningerne: at Hvede udarter til at frembringe Rug, er Vished.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
J Hr. Dr. Heibergs flyvende Post No. 60 findes en Anmældelse af H. A. Bierregaards Syngespil Field-Eventyret, hvori det hedder: Den interessanteste Synspunkt, hvorfra dette Stykke kan betragtes, er Sproget. Siden Norges Adskillelse fra Danmark tales hyppig om det norske Sprog. Man har hidindtil antaget, at det dannede Skriftsprog var det samme i Danmark og i Norge, men siden hin Epoche, finder man virkelig at Sproget i Norge har taget en egen Vending, i det det baade i Ord og Constructioner kjendelig fjærner sig fra det danske, og derimod nærmer sig til det svenske op Disse bemærkninger ere træffende, og enhver opmærksom Læser af devel redigerede og selv fra Sprogets Side omhyggeligen skrevne - Dagblade: Norsk Rigstidende og Norsk Morgenblad, vil finde dem bekræftede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
At "Dagens" Redacteur har fundet det samme, viser sig deraf, at vi ikke sjælden have læst Ord eller Constructioner forandrede i de Artikler, han, især af Norske Rigstidende i sit Blad har optaget. Naar imidlertid Anmælderen i Dr. Heibergs Blad siger nærmer sig til det svenske, kunde dette let paa en Maade, som ingen Normand vilde billige, mistydes, da det sikkert ikke er det svenske Sprogs Jndflydelse, som har bevirket den omtalte Vending i det norske Skriftsprog, men Nordmændene optage, hvad de gjøre med Ret og Skiel, stedse meere af det daglige Conversationsprog, der har været som det nu er før vi tænkte paa nogen Adskillelse af Tvillingriget. Mange af disse Egenheder, eller Nærmelser til vort fælles Stamsprog, have sikkert ogsaa deres Fortrin for de nu brugelige tilsvarende Udtryk i det danske Skriftsprog f. E. den bemærkede Brug af sin i Constructionen med Substantiver i Pluralis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Kjøbenhavns Børs, den 3 August 1827. samme være dræbte og mange saarede. af større Betydenhed; 40 Menneskeer skulle ved Ogsaa i Bremen har været et Opløb men (Af bemeldte Brev.)a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 4 Rbd. Sdl. 48 1/2 - Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 75 76 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar 9696 1/2 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn. 100 i Banco. 4 pC. Dito nye. . . . . 9696 1/2 i Banco. Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 3/4 L. Sterl. 50 Spec. Hvorfor kan en Hest ej blive Skræder, Svar, fordi den æder Foder. (Efter det Tydske.) mod uden nogen Jndvending? Svar: en Rulle med 100 Specier, ja om det kun var Verden. - Svar: Salpeter, og Trompeter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
Danske Calembourgs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-04
(Jndsendt.) Hvilken Peter har gjort størst Allarm i Hvilken Rulle tager enhver Skuespiller i¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 63. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 August 1827. Noget af Skriftet: "Hamburg, wie er war, und wieres ist. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Indenlandske Efterretninger. Den vestsjællandske Avis No. 62 indeholder en Artikel af Redacteuren Hr. Pastor Bastholm, hvoraf følgende er et Uddrag: J fex Aar er en blodig Kamp bleven ført imellem de græske Christne, som beboe den sydlige Deel af det europæiske Tyrki, og Tyrker, ne. Denne Kamp lader sig betragte fra to Synspunkter, den politiske og den reent menneskelige. Den første angaaer ikke den private Borger. Men enhver Privatmand kan som Menneskeven tage Deel i sine Medmenneskers Nød og ønske at kunne udrække Haanden for at formindske deres Lidelser, og dette Ønske bliver til Pligt i dette Tilfælde, hvor vi see et heelt Folk vorde i en udmærket Grad ulykkeligt for enkelte Menneskers Skyld og hvor dette lidende Folk er et kristelig Folk. "Næsten ogsaa i alle Europas Lande har denne christelige Aand reist sig og viist sig virksom at meddele Gaver for at formilde de Ulykkeliges Nød. J Danmark har denne Følelse derimod endnu holdet sig tilbage; vi ville ikke dadle det: det er klogt at holde sig tilbage, naar mange ere virksomme, for at der endnu kan være nogen tilbage for at virke, naar de fleste have ophørt dermed. Det er ikke heller godt, at alden Hjælp, som kan gives, indkommer paa eengang; men at noget opbevares for at afbøde nye Stød og fortsatte Vanheld. - At hvor mange og hvor store have ikke disse været i den sidste Tid, Hvormeget have ikke Enkernes og de Faderløses Antal tiltaget. Kun deres klagende Stemme lyder fra de store og blomstrende Landstrækninger, som Krigens Sværd have ødelagt. Bør da Menneskelighedens Stemme længere tie, imedens Ulykkens lyder saa høit, Breder Sygdommen sig saa stærkt ud, bør man da forsømme at samle Lægemidlerne? Nu er det paa Tiden eller aldrig, at de Danskes gode Følelser, bør yttre sig i velgiørende Handlinger. Hvormange ædle, for det gode saa følsomme, i de Ulykkeliges Skjæbne saa deeltagende Mennesker gives der ikke i mit Fædreland, som gjerne vilde hjælpe hine deres ulykkelige Medchristne, naar de kun vidste hvorledes de skulde faae Leilighed til at gjøre det. Hr. Pastor Bastholm føler sig kaldet, som Forfatter af et offentligt Blad, til at opløfte sin Stemme for at aabne en saadan Leilighed, og tilbyder sig at modtage saadanne Gaver, som hans Fædrelands ædle medlidende Jndvaanere og gode Medchristne ville bidrage til de ulykkelige Enkers og Faderløses Understøttelse i Grækenland, og lover i Tiden at aflægge Regnskab for deres Anvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Blandede Efterretninger. Om den brittiske Flaade. Tallet paa de Søfolk, som det engelske Parlament har bevilget Flaaden, er for Tiden 21,000, hvortil komme 9000 Marinesoldater, altsaa i Alt 30,000 Mand. Det største Antal i de sidste Søkrige var 145,000. Saaledes indsees, at dersom en Krig pludselig skulde udbryde imod England, som den amerikanske i 1776, behøvedes der over 100,000 Md., foruden dem, der haves, for at bemande Flaaden. Omtrent 50,000 af disse maatte være gode Søfolk, Resten kunde suppleres ved Soldater og Landfolk, naar de blot havde gode Officerer. Nu er Spørgsmaalet, hvorledes skulle disse Søfolk erholdes. Det udfordrede Tal er – efter en Gjennemsnits=Beregning - nok til at bemande 7,575 Handelsskibe, eller næsten en Trediedeel af Englands Koffardislaade; tog man dem derfra vilde en Trediedeel af denne være uden Søfolk. Men hvorledes erholder man - i Tilfælde af en Søkrig - disse 50,000 Søfolk, – Ved Presning. J England, hvor længe skal denne Lov plette dit Navn, Napoleons Conscription, skjønt en tyrannisk Lov, var ikke lig den engelske Matrospresning. Og den er ikke mindre grusom og barbarisk end den er upolitisk og usikker. Naar vi undersøge Aarsagerne til Mytteriet i 1797, der saa nær havde endt med Tabet af en af de skjønnest bemandede Flaader, Verden nogensinde saae, i det den vilde kaste sig selv i Fjendens Hænder – saa ville vi finde et paafaldende Beviis paa de onde Virkninger af ilde Behandling imod kjække og høihjertede Mænd. Lykkeligviis indsaae Regjeringen dengang Retfærdigheden i deres Begjeringer og gav efter for dem. Men naar vi endnu see brittiske Sømænd kæmpende paa amerikanske Fregatter (og mange af disses bedste Søfolk ere endnu stedse brittiske), see vien af de sørgelige Virkninger af Presningen og slet Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Paa erfarne Officerer maa man tilstaae at den brittiske Flaade ikke lider Mangel. Paa Listen over dens Søofficerer anføres 200 Admiraler, 700 Capitainer, 900 Commanders, og 3,900 Lieutenanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Vi komme nu til den brittiske Flaades Materiale og ville først betragte Skibenes Antal og Størrelse. J Følge de sidste parlamentariske Dokumenter bestaaer den af 113 Linieskibe, 252, Fregatter og 134 Brigger, Kuttere osv., i Alt 502. J 1805 bestod den af 949 Skibe, nemlig 175 Linieskibe, 246 Fregatter, 528 Brigger, Kuttere osv. Vel er Skibenes Størrelse betydelig forøget siden 1805, men en Formindskelse af 62 Linieskibe er ogsaa meget betydelig, og bør saameget mere komme i Betragtning, som den franske og den amerikanske Flaade ere i saa anseelig Tilvæxt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Det sidste Budget af den franske Søminister frembyder en Sum af omtrent 8 Millioner Pund Sterling for den Kngl. franske Marines Tjeneste; denne Sum svarer i Virkningen til 12 Millioner i England, og dette Land har kun en Trediedeel af denne Sum bestemt til dets Flaades Vedligeholdelse. Ogsaa de forenede Staters Flaade forøges særdeles. Deres Styrke kan ikke regnes ringere end 30 Linieskibe af sædvanlig Force - da deres Fregatter have samme Force, som mindre Linieskibe, og deres Linieskibe føre 100 Kanoner af største Kaliber, og i Dimensioner overgaae de største engelske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
J 1780 havde Frankrig 125 Linieskibe, og Spanien 75. Vi troe derfor, at den brittiske Flaade for Tiden er for ringe til med Sikkerhed at bevare Albions umaalelige Kolonier, og til at continuere Communicationskjeden imellem dets talrige og fra hverandre fjærnede Stationer, og denne bemærkning faaer dobbelt Styrke, naar vi see til Americas Ressourcer. Skibe kunne ikke bygges i en Fart; Tømmeret maa skaffes udenlands fra, og de øvrige Fornødenheder, især Hamp, maa haves fra de østersøiske Magter, som ofte have været og igjen kunne blive Englands Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Vi komme nu til de brittiske Krigskibes Qvaliteter, som Seilere, og ville, inden vi fælde vor Dom og bevise den, anføre en erkjendt competent Forfatters Ord (Mr. Knowles On the Dry Rot Preface p. 4.) "Den theoretiske Construction af Skibe har i dette Land hverken været dyrket, eller anseet som en Materie af tilstrækkelig Vigtighed, og hertil maa man tilskrive den sædvanlige Praxis, at man efterligner eller afcopierer dem, der ere byggede af fremmede Nationer." Vi erklære altsaa, at England ingen gode Skibe har af egen Construction, undtagen, hvor det har copieret fremmede Fartøjer, og da det ikke har afcopieret noget nyligen construeret, er det stedse endnu et halvt Aarhundrede bag efter de øvrige Sømagter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Som Beviis paa fremmede Skibes Fortrin behøve vi alene at bemærke, at alle de brittiske Fregatter ere Copier af fremmede Modeller, 35 efter Hebe," en fransk Fregat, og 23 efter Piemonteserinden eller den franske Præsident." Følgende franske eller spanske Skibe: San Josef, 110 Kanoner; Gibraltar, 84 Kan.; Canopus, 84 Kan.; (efter hvilket England byggede 8 Skibe); Donegal, 80, Pompeius, 80, Genua, 74; Rivoli, 74, Impetueux, 74; Spartiate, 74, Implarable, nu Douguai Trouin, 74; - vare de hurtigste Seilere og holdt bedst Søen af alle brittiske Krigsfartøier. Maa da den meest sceptiske og forudindtagne Læser ikke overbevises om, at der maa være noget galt i denne Deel af den brittiske Søvidenskab. Og ovennævnte ere ingenlunde de eneste Exempler, der kunne anføres paa fremmede Skibes Fortrinlighed. Der er ikke et Exempel paa at Franskmændene have afcopieret nogen engelsk Model, og naar de toge et engelsk Skib, brød de det op, da et saadant, som slet Seiler, vilde have sat det hele i Fare, ved den derved foraarsagede Forsinkelse (og virkelig har denne Omstændighed mere end een Gang bevirket, at de have mistet deres hele Arrier-Division.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Det kunde være interessant, at dvæle ved de Bedrifter, som Englands tappre Søhelte paa saadanne fra Fjenden tagne Skibe have udført men vi maae her gaae det forbi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
Det danske Skib, Christian den Syvende, var, commanderet af Sir Joseph Yorke, anseet for den bedste Orlogsmand i den brittiske Flaade, og Linieskibene Danmark og Norge, samt Fregatten Venus viste ligeledes, at en lille Sømagt overgik Havets stolte Herskerinde i Skibsbygningskunst. Men hvis vor Forhavselse er bleven opvakt ved at see en næsten kunde vi sige sovende Sømagt, af gammel Dato, som Danmark, overgaae England i sine Skibe, hvad skulle vi da sige, naar vi finde en Sømagt, som de forenede Stater, i dens Barndom uendeligen at overgaae den, See vi hen til den sidste Søkrig med denne Stat, saa finde vi at Fortrinligheden hos en eneste Klasse af Skibe er i Stand til at gjøre Vidundere. Ved de amerikanske 60 Kanonfregatters overlegne Hurtighed og øvrige Egenskaber havde denne Magt Albions uhyre Marine til Bedste. Forgiæves udsendte Storbritannien sine Linieskibe for at slaaes med dem, der var ikke et Exempel paa, at Limeskibene kunde indhente dem, forgiæves sendte det smaae Eskadrer af lette Skibe, de skuffedes af samme Aarsager. Naar Amerikanerne derimod glemte de Fordele, de havde i deres gode Seilere - hvilket altid satte den i Stand til at vælge til Antagonist et Skib af ringere Styrke og naar de frivilligen valgte et Skib af samme Styrke, saa var Udfaldet af en ganske anden Natur. Det var saaledes fornemmelig paa Grund af deres Skibes Qvaliteter at 7 eller 8 amerikanske Fregatter kunde vove og udholde en heldig Krig mod den briltiske Sømagt, og tage 3 Fregatter, 3 Sloopsof War, samt henimod 1200 større eller mindre Handelskibe. Med Rette tilskrive Nordamerikanerne deres Skibsbyggere Deel i dette Held, medens England af samme Grund maa beklagt Manglerne ved sin Skibsbygningskunst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
For det sidstforløbne Aar kan man næsten sige, at Bogtrykkerkunsten i England næppe har været anvendt til at fremme Skibsbygning. Hr. Knowles siger: "Medens Hollænderne besadde Witsen; Franskmændene: Bouquer, Du Hamel, Clairbois, Borda og Romme; Spanierne: Juan; Tydskerne: Euller, og Svensken: den berømte Chapman, ringeagtede Englænderne det eneste Værk, de besidde over denne Gjenstand, som kan gjøre Fordring paa videnskabeligt Værd (A Treatise en Ship-Building, and Navigation Lond. 1754.) og lode dets Forfatter en brav og honet Mand, leve og døe som Tømmermand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-07
(Uddrag af Brit. Chron. 26.) Proprietairernes Lyksalighed. Der er noget fortryllende, noget magisk i det Ord Proprietair", som finder sin Vej til ethvert Hjerte. Den, som staaer paa sin egen terra firma, har Ret til at føle sig som en af Skabningens Herrer, thi han er en Part og Parcel af Tingenes store System, han er Eier af en Deel af den solide Klode selv, paa hvilken hans Fod træder med den Vished, at Grunden under den, lige ned til selve Jordens Center, er hans egen, og at det Scho, han vækker, selv om det steg til Himlen, vilde reise sig gjennem et Rum, som Loven ligeledes har erklæret at være hans Eiendom. (Iforace Smithr.)