JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Capitelstaxt, risdictioners hvert Amt. Middelpriser, Middelpriser. Sølv pr. Tønde. A. De verdslige Middelpriser. I. Kjøbenhavns Amt. a. Kjøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, b. Kjøbenhavns Amts Nyterdistricts søndre Birk, 436, 358 23. c. Amager Birk. d. Roeskilde Kjøbstæd. c. Kjøge Kjøbstæd. 34 320 19. f. Gammelkjøgegaards Bir c. Leire Herred. h. Ramsøe Thune Herred, 1. Ledreborg Birk. 391 3 13 21 k. Svendstrup Birk. 371 330 119: I Horns Herred. m. Walløe Stifts Birk. 353 3 4 178 2. Frederiksborg Amt. A. Helsingøers Kjøbstæd. 424 372 21 b. Hillerød Kjøbstæd. 386 3 46 2 c. Frederiksunds Kjøbstæd, d. Frederiksborg Birk. 3 86 8 46 220 c. Hirschholms Birk. f. Kronborg Birk. g. Horns Herred. 362 322 220 h. Halsnæs og Frederiksværks Birk. 349, 314 2 6 3. Holbeks Amt. a. Holbeks Kjøbstæd. 364 338 2 b. Nykjøbing Kjøbstæd og Draxholms Birk. 374 338 2 c. Callundborg Kjøbstæd. 349 335 119. d. Mehrløse og Tudse Herreder. 338 342 118 c. Artz og Skippinge Herred, f. Løve Herred.. 348 3 13 186 F. Sorøe Birk. h. Løvenborg Birk. 364 338 2 i. Samsøe Birk. 4. Sorøe Amt. a. Corsøer Kjøbstæd. 336 3 8 180 b. Slagelse Kjøbstæd. 333. 3 8 2 c. Skjelskjør Kjøbstæd. 329 293 16 d. Sorøe Kjøbstæd. c. Ringsted Kjøbstæd. 357, 3 8 118. 1. Vester Flakkeberg Herred, 329 299 16 g. Holsteinborg Birk. 322 294 160 h. Antvorskov Birk. 333 3 3 1 80 1. Sorøe Birk. k. Ringsted Herred. 1. Skjoldnæsholm og Svendstrup Birker. m. Øster Flakkeberg Herred, 312 3 6 180 n. Gisselfelde Birk. 377, 332 183 9. Herlufsholms Birk. 374 320 180 p. Bregentved Birk. 377, 332 18. Lateris..... 1811321 S. Matros Hans Larsens Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 1ste Februar 1836. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te d. M., der er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsreindkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogetsomhelst at fordre i Jsenkræmmer Jacol Hois heraf Staden, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 26de Januar 1836. Jacobsen. Mourier. 1834 & 35. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelig Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere sig. 1379. alle De, som maatte have Noget at fordre i af Værtshuusholder Lars Hansens og efterlevende Enke Maren Hansens fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 5te Februar 1836. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste December f.A. der er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogetsomhelst at fordre i Skrædermester Peter Gürtner heraf Staden, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for og at anmelde og beviisliggjøre. Den kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 26de Januar 1836. Mourier. Jacobsen. De specielle Jn., Middelserne, de vendelige og Capitelstaxt, risdictioners geistlige. for hvert Amt. Middelpriser, Middelpriser. Sølv pr. Tønde. Transport......... 1481 1321 8 5. Præstøe Amt. a. Bjeverskov Herred. 340 289 174 b. Walløe Stift. 353 3 4 17 c. Stevns og Faxøe Herred, 364 32 d. Bregentved Birk. 377 332 183 c. Vordingborg nordre Birk, 343 278 16 f. Vordingborg søndre Birk, 345 3 3 17. g. Gisselfelde Klosters Birk, 377, 332, 18 h. Thybjerg Herred og Gaunøe Birk. 374 3 10 180 i. Møens Herred... 343 3 9 190 k. Nestved Kjøbstæd. I. Vordingborg Kjøbstæd. 345 3 3 17. m. Stege Kjøbstæd. n. Præstøe Kjøbstæd. 9. Storehedinge Kjøbstæd. 364 322 16. 366, 323 og B. De geistlige Middelpriser. I. Kjøbenhavns Amt. n. Sokkelunds Herred...... 434 362 23. b. Smørum Herred.. 4 34 358 240 2. Roeskilde Amt. a. Sømme Herred. b. Ramsøe Herred... 4 14 349 22 c. Thune Herred... 4 28 352 23. d. Woldborg Herred.. 3. Frederiksborg Amt. a. Liunge Cronborg Herred, 431 360 22. b. Liunge Frederiksborg Herred.... c. Holboe Herred.... d. Strøe Herred... 4 16 3 35 22 c. Ølstykke Herred... 4 30 3 62 232 f. Horns Herred. 383 3 43 2 1 4. Sorøe Amt. a. Alsted Herred. 377, 328 2 4 b. Ringsted Herred.... 394 332 2 c. Slagelse Herred.. 3 66 3 23 2 d. Vester Flakkebjerg Herred, 339 3 17 1180 c. Øster Flakkebjerg Herre. 5. Holbeks Amt. a. Ods Herred.. 4 3 358 21 b. Tudse Herred. c. Mehrløse Herred.. 384 3 18 2 d. Skippinge Herred... 3 66 340 c. Løve Herred..... 367 339 210 f. Artz Herred.. 3 68 338 214 6. Præstøe Amt. a. Bjeverskov Herred.... 4 9 335 210 b. Faxøe Herred.... 4 4 331 21 c. Stevns Herrede. 4 - 3 29 2 d. Baarse Herred... 360, 3 8 17 c. Hammer Herred.. 376, 332 2 6 1. Møens Herred.. 354 323 2 8. Thybjerg Herred. 3 53 3 16 18 7. Kjøbenhavn. Kjøbenhavn, den 30te Januar 1836. Knuth. Mynster.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for In ved dre. underne for sig sjællands, sens og Lollands Falsters. ter. til samt and 8.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Under Sagens Discussion fandt Etatsraad Steenfeldt det betænkeligt, deels i Almindelighed ved et nyt Lovbud at sanctionere de imod Tidsaanden stridende corporlige Straffe, idet han bemærkede, at corporlige Straffe ere afskaffede i alle andre cultiverede Lande, og deels paa nærværende Tid at lade denne Lov emanere, eftersom Jndretningen af de af Committeen foreslaaede Arresthuse, som kunde give Leilighed til Anvendelsen af Fængsel paa Vand og Brød, vilde for endeel gjøre denne Lovs Straffebestemmelser overflødige, nemlig med Hensyn til de mindre Forseelser og for de Uformuende, der ikke maatte være istand, til at betale de idømte Bøder, hvorfor han gjorde følgende, af flere af Medlemmerne understøttede, Motion: "at Emanationen af dette Lovndkast maatte udsættes, indtil Fængsler til Vand- og Brødstraffens Afsoning ere blevne indrettede. Herimod blev af et Medlem indvendt, at ligesom de corporlige Straffes Anvendelse i Jsland havde tilstrækkelig Grund i Mangelen af andre nu udførlige Straffearter, saaledes: indeholdt Lovudkastet desuden saa mange gode Bestemmelser, hvortil Jsland trængte, at dette Lands Jndvaanere snarere med Paaskjønnelse. og Taknemmelighed vilde modtage den nye Anordning, som i een Lov samler de, hidtil i flere, adspredte Bestemmelser, end tabe noget af deres Kjærlighed og Ærefrygt for Lovgiveren, som derhos ikke kan siges at paa fore Landet et Onde, fordi der nu gjøres, nogle nærmere Bestemmelser angaaende den for Jsland ældgamle Riisstrafs Anvendelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den Kongelige Commissarius yttrede i denne Anledning, at Udkast-Anordningen uden Tvivl vilde afhjælpe Mangler i Jslands nuværende Criminalvæsen og svare til Landets Tarv, og at der derfor ikke synes at være tilstrækkelig Anledning til, alene i Betragtning af en vis Delicatesse, at holde den tilbage; hvorhos han oplyste, at Legemstraffe ikke aldeles ere afskaffede i andre Lande, og bemærkede, at de anvendes i vore militære Etater, i Særdeleshed Tamp i Søetaten. Professor Bang erkjendte vel, at Staten, ei bør søge nogen directe Jndtægt af Jsland, men derimod nøies med den Fordeel, som Haan delen paa Jsland giver de danske Undersaatter, og at Statskassen endog, naar Uaar eller andre store Uheld gjorde Moderlandets Hjelp fornøden, burde komme Jsland til Hjelp, men han antog, at dette i almindelige Aar ei burde bære nogen Udgift for denne Provinds, og da derhos i tidligere Aar ei ubetydelige Summer udenfor de nævnte NødsTilfælde ere udgivne af den Kongl. Kasse for Jsland, og en større Sparsommelighed her vistnok er høist ønskelig, samt da det endeligen tillige forekom ham mindre passende, at Forsamlingen gjorde et bestemt Forslag om Anvendelsen af Meelbodepengene, om hvis Størrelse Forsamlingen ei havde nogen bestemt Kundskab, saalidet som om der maatte være vedtagen nogen Bestemmelse om deres Anvendelse, saa foreslog Professoren det Amendement, at der istedetfor Slutningen af Committeens første Jndstillingspunkt skulde sættes: "dog bør Omkostningerne hermed ei komme Statskassen til Byrde enten ved directe at udbetales af denne eller ved at afholdes af de Kongelige Jordebogsindtægter, men de bør enten udredes af særegne, Jsland, tilhørende, Fonds, saasom de saakaldte Meelbødepenge, eller bæres af Landet, som en særegen Communeafgift." J denne Anledning blev det af den Kongelige Commissarius yttret, at det vistnok er utvivlsomt, at Staten ikke kan paalægges at bidrage til Oprettelsen af Arresthuse eller Straffeanstalter. paa Jsland, og han gjentog, at det meget er at betvivle, om Jndvaanerne ere tilbøielige til selv at bære denne Byrde. – Jmod dette Amendement blev det iøvrigt af Andre bemærket, at Committeen i det Væsentlige havde yttret den samme Formening i dens Betænkning, hvorfor det formeentes mindre nødvendigt, at saadant i selve Jndstillingspunktet blev gjentaget, ligesom der ei syntes at være tilstrækkelig Grund til saa bestemt at udtale sig imod, at Statskassen i enkelte extraordinære Tilfælde kom Jsland til Hjelp.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Committeens Medlem, Grosserer Knudtzon, foreslog under Sagens endelige Forhandling den Forandring i Committeens første Jndstillingspunkt, at Ordene snarest muligt skulde indsættes efter Ordene "Trangen til Straffeanstalter, idet han maatte antage, at der er en paatrængende Nødvendighed til Straffeanstalters Jndrettelse paa Jsland, hvorhos han anførte, at flere agtværdige Embedsmænd, paa Øen nære det samme Ønske som han, om at Straffen af Pidskning kunde ophøre ved Jndretningen af Straffeanstalter. Efterat Committeens Referent og flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig i Anledning af de forskjellige under denne Sags Discussion opstaaede Spørgsmaal, bleve Forhandlingerne sluttede, hvorefter der foretoges Afstemning over de forskjellige fremsatte Forslag og Jndstillingspunkter.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Committeens Jndstilling under Nr. 6 blev billiget med 32 mod 20, og Jndstillingen under Nr. 8. med 36 imod 16 Stemmer. De øvrige Jndstillingspunkter bleve billigede med en overveiende Majoritet. Det blev iøvrigt under Afstemning vedtaget, at Committeens tredie Jndstillingspunkt blot skulde som en bemærkning indføres i Forsamlingens Betænkning Den af Etatsraad Steenfeldt gjorte Motion blev forkastet med 45 Stemmer imod 7, ligesaa Professor Bangs Amendement med 31 mod 21. Derimod blev Grosserer Knudtzons Amendement antaget med 40 Stemmer imod 12.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
at der i Lovudkastets 12te Paragraph efter Ordene "Den, som tre Gange har gjort sig skyldig i Leiermaal tilføies: med forskjellige Personer, hvorefter, dersom denne Jndstilling maatte vinde Deres Majestæts allernaadigste Bifald, Paragraphen vil undergaae nogle Redactionsforandringer i Overensstemmelse hermed. Ved Udkastets 13de Paragraph har Forsamlingen med 48 Stemmer mod 4 formeent, at det, for at ikke de høist besværlige Tilsigelser af Reppets Bønder til Fangernes Bevogtning skulle finde Sted oftere end fornødent, ei vilde være overflødigt, at saadant i Loven udtrykkeligen blev antydet. Endvidere er det blevet bemærket, at Sportel reglementet af 10de September 1830 § 72. alt har bestemt Betalingen for en Fanges Bevogtning til 1 Rbd. Sølv ugentlig, hvorfor Forsamlingen med 50 Stemmer mod 2 har antaget, at der ingen tilstrækkelig Grund er forhaanden til her at gjøre nogen Forandring i denne ikke for høit ansatte Betaling. Endeligen har Forsamlingen med 49 Stemmer mod 3 antaget, at det, med Hensyn tilde i ældre Tider gjorte Forbud imod, at Arrestanterne arbeidede for Sysselmændene, med Nytte nu kunde i Loven antydes, at de, saaledes som det ogsaa i Udviklingen af Motiverne til dette Lovudkast er bemærket, maae arbeide for den Mand, til hvem Sysselmanden hensætter dem til Bevogtning. J Henhold til Forestaaende skulde Forsamlingen allerunderdanigst indstille, at Slutningen.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
af den 13de Paragraph maatte erholde følgende forandrede Redaction: "Til farlige Fangers Bevogtning skulle Reppets Bønder tilsiges efter Omgang og Sysselmandes Be H. Falster og faaes heftet for 1 Mk. hos Dhrr. 2 iegenaar i Navins Fa stemmelse. For Bevogtningen, saavel for Localet som for Vagtholdet, tilkommer Ved Sportel kommende, i Overensstemmelse med reglementet af 10de September 1830 § 72, 1 Rbd. rede Sølv ugentlig. For Fangernes Forpleining m.m., alt eftersom disse arbeide hos Arrestholderen, eller ikke, betales fra 8 s. daglig indtil 1 Rbd. r. S. ugentlig, efter Amtmandens nærmere Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Det er i Anledning af Lovudkastets 15de Paragraph vel af Forsamlingen taget i Betragtning, saaledes som det i Motiverne ogsaa findes anført, at Actorer og Defensorer ved Underretterne i Jsland næsten altid maae vælges imellem Bønderne, hvorved en Sag vel undertiden kan blive noget forhalet, ligesom Bekostningerne derved noget kunne forøget og at Underdommeren undertiden maa endog udføre Arbeidet for dem; men saadanne Personers Deeltagelse i Sagerne, efterat nemlig Dommeren har foretaget alle de foreløbige nødvendige Handlinger til en Sags fulde Oplysning. maa just i dette Land, hvor ingen Procuratorer og ikkun meget faa Lovkyndige findes, antages at have sin Nytte, idet disse Personers Medvirkning giver Egnens Beboere Adgang til at forvisse sig om, at Sagen er bleven lovligen behandlet. Ligesom det saavel af denne Grund som endog alene for Formens Skyld, maa ansees. tilraadeligt, at en Defensor ved Underretterne bør gives den Tiltalte, saaledes er det ogsaa fundet betænkeligt at ophæve en Actors Function ved første Jnstants, saalænge i det mindste, som en lignende Forholdsregel ei tillige maatte blive tagen i Danmark. Forsaavidt Overretten i Jsland angaaer, har Forsamlingen. heller ikke kunne ansee nogen af disse Functioner for overflødig, og ved denne Ret allermindst Actors; denne er nemlig bedst istand, til at relevere alle en Justitssags Omstændigheder, hvorved Retten erholder en gavnlig yderligere Veiledning til saavel at bedømme Delinqventens Brøde, som de Forseelser, der muligen kunne være begaaede ved Sagens Udførelse i første Jnstants. Desuden give de nærværende Omstændigheder Anledning til at antage, at der i Reikavig ikke letteligen En til Slagelse Kjøbstad og ved Hoved lidende Nøie. – – . . vil være Mangel paa lovkyndige Mænd, som kunne være istand til at paatage sig disse Functioner. Med Hensyn hertil har Forsamlingen med 36 Stemmer mod 16 vedtaget allerunderdanigst at indstille:
Berlingske Tidende, 1836-02-08
at den 2den Passus i denne Paragraph maatte bortfalde, hvorved Begyndelsen af den næstfølgende Passus vil undergaae en ubetydelig Redactionsforandring. Slutteligen har Forsamlingen ikke fundet nogen Anledning til at tilraade Vedligeholdelsen af de i Lovudkastets 17de Paragraph ommeldte Sagefaldskasser. Disse Kasser, hvis Beholdninger altid skulle være i Sysselmændenes Værge, bleve oprettede ved Rescriptet af 25de Juli 1808, deres Jndtægter. skulde bestaae deels af Bøder for delicta carnis og deels af Jndtægterne af det i Placaten af 4de Mai 1778 § 3 omhandlede Vrag, og deres Bestemmelse var, at de foreløbige Udgifter i Deelinqventsager deraf skulde forskydes, hvilke dog senere igjen skulde refunderes Sagefaldskasserne af vedkommende Delinqventers Boer eller nu in subsidium af det Offentlige. Men da Bøderne for delicta carnis, som tildeels ere blevne dem fratagne ved Rescriptet af 21de Mai 1823, nu efter dette Lovudkast 11te Paragraph alle skulle indflyde i Justitskassen, og da de Beholdninger, som vare i Sagefaldskasserne, nu alle efter Amternes Foranstaltning ere blevne indsatte til Forrentelse i Jordebogskassen, hvorimod de til Deelinqventsagernes Drift, fornødne Penge nu forskydes af vedkommende Amts Repartitionsfond, hvilket ogsaa er det rigtigste, og som nu, da Amternes Repartitionsfonds have erholdt en hensigtsmæssigere Jndretning, uden Vanskelighed ved enhver forefaldende Leilighed finder Sted, skjønnes, det ikke, at der længere er tilstrækkelig Anledning til at lade disse Kasser vedblive som særskilte Fonds, hvorimod Forsamlingen har anseet det rettest, at deres Beholdninger burde indbetales i den islandske Justitskasse, hvilken Kasse ifølge sin Bestemmelse nærmest synes at kunne have Krav paa disse Penge, ligesom det ogsaa formenes, at det i Placaten af 4de Mai 1778 § 3 omhandlede Vrag i Fremtiden rettest burde tilfalde denne Kasse. Men da Deres Majestæt muligen kunde ville tage nogen anden hensigtsmæssigere Bestemmelse med de i Sagefaldskasserne værende Beholdninger, har Forsamlingen med 48 Stemmer mod 4 fundet det tilraadeligst, blot at henstille til Deres Majestæts allerhøieste nærmere Bestemmelse: at Sagefaldskasserne i Jsland maae blive ophævede, og deres Beholdninger blive indbetalte i Justitskassen sammesteds, hvorefter det i Placaten af 4de Mai 1778 § 3 ommeldte Vrag i Fremtiden ogsaa maatte tilfalde bemeldte Kasse, samt at nærværende Lovudkast 17de Paragraph maa blive forandret i Henhold hertil. Saaledes afgives denne allerunderdanigste Betænkning. Mødet den 29de Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Viinhandler Hansen forelæste som Referent for den Committee, der har været nedsat i Anledning af det Forsamlingen forelagte Udkast til en Anordning angaaende Told- og Skibsafgifterne i Kongeriget Danmark *), Committeens Betænkning. Etatsraad og Deputeret i det Kongl.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
General-Toldkammer og Commercecollegium Beck, hvem der er tillagt allerhøieste Ordre til at møde i Forsamlingen under Discussionerne over denne Sag, for at meddele de nærmere Oplysninger samme betræffende, der maatte ansees nødvendige, var tilstede. Sagens foreløbige Behandling tog sin Begyndelse, men blev ikke tilendebragt og udsattes derfor til Fortsættelse i næste Møde. Mødet den 30te Januar.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den i forrige Møde paabegyndte foreløbige Discussion over Sagen angaaende Udkastet til en Anordning betræffende Told og Skibsafgifterne i Kongeriget Danmark fortsattes. Mødet den 1ste Februar.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den Kongelige Commissarius underrettede Forsamlingen om, at han havde udført det ham overdragne Hverv, at overbringe Hans Majestæt Kongen Forsamlingens Lykønskninger i Anledning af Allerhøistsammes Fødselsdag, og at Hans Majestæt paa en særdeles naadefuld Maade havde modtaget dette Beviis paa Forsamlingens Hengivenhed. Møller Petersen tilkjendegav, at han havde modtaget et Andragende fra Lundby gaards Godses Bønder om Fritagelse for Hoveri in natura imod en billigPengeerstatning, hvilket han, da vedkommende Committee allerede havde afgivet sin Betænkning, bad henlagt til Forsamlingens Gjennemsyn.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den foreløbige Discussion over Sagen angaaende den nye Toldtarif blev fortsat. Mødet den 2den Februar. Første Møde.)
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Sagen angaaende Provst Birchs Andragende om en Forbedring i Landsby skolelærernes Løn *) blev foretagen til endelig Behandling, og afgjort saaledes som i sin Tid i denne Tidende vil blive oplyst, Præsidenten henledede derpaa, i Betragtning af den kongelige Ordre om at Stændernes Forhandlinger skulle være sluttede den 20de denne Maaned, Forsamlingens Opmærksomhed paa de endnu opslaaede 7 private Propositioner, idet han, med Hensyn til at formeentligen ikkun de til Committeerne alt overgivne Sager, selv med yderste Anstren*) See denne Tidende Nr. 22-23 Side 362–363. gelse, kunde ventes at ville blive tilendebragte. til den nævnte Termin, yttrede det Ønske, at Forsamlingen vilde tage en Beslutning saavel i Almindelighed med Hensyn til de Sager, der muligen endnu maatte blive Forsamlingen tilstillede, som især med Hensyn til hine 7 endnu ikke antagne Sager, der vare følgende: 1) Cancelliraad Hempel, en Petition fra 7 Brændeviinsbrændere paa Odense Grund om Fritagelse for Consumtion af det Brændeviin, som de indføre i Byen *). 2) Grev Holstein, et Andragende fra adskillige Præster og Sognebaandets Løsning. 3) Justitsraad Povelsen, en Begjæring fra Bønderne i Munkebjergbye og flere Sogne om Nedsættelse i deres jorddrotlige Afgifter. 4) Kammerraad Rasmussen, et Andragende fra Procurator Stephensen for nogle Bønder under Sorø Academies Gods om Tilbagebetaling af nogle erlagte for høie Skatter, og Afgifter. 5) Proprietær Thomsen, et Andragende fra Sognefoged Peter Larsen angaaende hvorvidt Tiende skal svares af selvsaaet Rug, Jørgen Mathiesen Husemose: et Andragende fra nogle Bønder angaaende Ophævelsen af Spidsrodstraffen m.v. 7) Justitsraad Povelsen: et Forslag til et Andragende om lønnede Protocolførere ved de følgende Stænderforsamlinger.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Efterat der var yttret forskjellige Meninger, om Forsamlingen skulde tage nogen saadan almindelig Beslutning, eller om det ikke maatte være rigtigere, at de anmeldte Sager forbleve henliggende, uden at Man i den Anledning tog no en Bestemmelse, da det var en Selv*) See denne Tidende Nr. 4748 Side 765. følge, at de ikke kunde foretages, naar Tiden var optagen til andre allerede antagne Sagers Behandling, blev Spørgsmaalet stillet under Forsamlingen besluttede med Afstemning, og 56 Stemmer mod 5, ikke uden særdeles Anledning at antage flere private Sager i denne Session. Forsamlingen vedtog derhos, at den sidstnævnte af hine 7 Sager, der angaaer et Forsamlingen selv vedkommende og vigtigt Anliggende, strax skulde foretages. Præsidenten tilkjendegav, at han vilde lade henlægge til Forsamlingens Gjennemsyn de øvrige ovennævnte Andragender, tilligemed tre andre ham tilstillede private Petitioner, samt endelig tvende Forsamlingen fra Kammerraad Wiimh tilsendte Bøger vedkommende Landoconomien, og et Skrift fra Pastor Grundtvig om den danske Statskirke. Justitsraad Povelsen foredrog derefter sit ovennævnte Forslag om, at Forsamlingen vilde indgive en allerunderdanigst Petition om, at der ved de følgende Stænderforsamlinger maatte antages 2 eller 3 lønnede Protocolførere udenfor Forsamlingens Medlemmer. Forsamlingen besluttede at nedsætte en Committee til at prøve dette Forslag, og at denne skulde bestaae af tre Medlemmer, hvortil med Stemmefleerhed, valgtes: Professor Bang, Secretær Algreen J Justitsraad Povelsen. Ussing og (Andet Møde.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den foreløbige Forhandling af Sagen, angaaende den nye Toldtarif blev fortsat.
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den 3die Februar. Første Møde.)
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Sagen angaaende Forandring. Henseende til Frireiserne) blev foretagen til endelig Behandling og afgjort saa See denne Tidende Nr. 17 Side 255-256 og Nr. 5356 Side 893. ledes, som i et følgende Nummer af denne Tidende vil blive oplyst. (Andet Møde.)
Berlingske Tidende, 1836-02-08
Den foreløbige Forhandling af Sagen angaaende den nye Toldtarif blev fortsat.