Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-15
De Debatter, som fandt Sted inden Addressen, blev antaget, vare af megen Jnteresse, hvad enten man læser Hr. Garnier Pages Fremstilling af sin og de Ultraliberales republikanske Sindelag, hvis Partie har adskilt fra Hr. Odillon Bar rots eller de moderate Liberales Partie; eller man læser Hr. Cajetan de Larochefaucaulds og General Demarcays Angreb paa den lagte Embargo paa de Hollandske Skibe, som stridende mod Menneskelighedens Grundsætninger. Men som Hertugen af Broglie retfærdiggjorde med den nu gieldende politiske Coutume; eller GeneralLafnettes Amendement til Fordeel for Kirkestatens Jndvaanere, som blev forkastet. Men især var det interessant at Kammeret antog Hr. Cormenins Amendement om Underviisningsfrieheden og endnu mere at hele Kammeret paa 13 Medlemmer nær, antog et Amendement til Fordeel for Polakkernes Nationalitet, som Hr. Bignon foreslog, og som var forfattet i meget stærke Udtryk, uagtet Udenlandskministeren, Hertugen af Broglie giorde sig megen Umage for at undgaae det, for ikke at støde den Russiske Regiering, hos hvilken der allene kan virkes til Polens Fordeel ved moralske Motiver, af hvilken Aarsag ogsaa denne Gienstand var forbigaaet i Throntalen. Debatten imellem Ministeren og Hr. Bignon blev forresten ført paa en meget ædel og tænkende Maade. Det meest Jnteressante var, at da den store Deputation, som skulde overbringe Addressen til Kongen skulde vælges ved Lodkastning, saa faldt Loddet paa tre Høvdinger for Oppositions=Partiet: Mauguin, Dupont og Lafitte, ligesom Skjebnen ogsaa arbeider paa Telveiebringelsen af den indbyrdes Harmonie. Kongen modtog Addressen med meget Tilfredshed; han sagde, at han, omgiven af fem Sønner, ikke frygtede for Uroestifterne; at alle hans Ønsker vare henvendte paa Frankerigs Friehed, Velfærd og Hæder. Han erklærede, at han ventede at see Landets Krigere snart komme tilbage fra Scheldens Bredder, og at de vilde blive et nyt Pant for Freden. - Disse Ord beroeligede Børsen, hvor Statspapirene dalede paa det Rygte, at nu ogsaa Østarmeen skulde rykke ind i Bel gjen (Statspapirene stige nu overalt). De Franskes Krigsudrustninger fortsættes med stor Jver; men ogsaa Marschal Soult vedbliver at paastaae, at der er intet at befrygte med Hensyn til en almindelig Krig. Alt beroer naturligviis paa omden Hollandske Armee vil undsætte Castellet i Antwerpen; en Formodning, som man maae antage for rimelig, siden den Hollandske Regiering har ladet Castellet modtage Kampen. De Franske troe det, da de have opkastet Batterier ved Putten paa den Hollandske Grændse. - Hold ud Prins, raabte en veiklædt Mand til Prinsen af Oranien, som den 5te December om Aftenen ankom til Haag, vi skulle ogsaa giøre det; en Folkestimmel omgav ham; den 6te om Aftenen reiste han tilbage til Hovedqvarteret. Vil den Hollandske Armee forsøge paa at undsætte Castellet, og forene de 25,000 Mand Preussiske Tropper, som staae ved Maasfloden, sig med dem, saa har man den store Krig, men der forsikkres fra Berlin under 7de Decbr.: at ikke eet eneste Regiment er stødt til den. Dog tilstaaes, at Spændingen i Europa er overmaade stor, og det hed der: at det er meget tvivlsomt om Preussen og Østerrige ville længe roeligen see paa at de Franske forblive i Belgien. Der tales selv om, at England ikke vil taale det, det vil sige de Torys, som skulle ønske en almindelig Krig for at faae Reformens Principer styrtede, og hvis Rigdomme da skulde komme de østlige Magter til Hielp.