Berlingske Tidende, 1833-12-20
The Times indeholder følgende interessante Artikel om Neger slavernes af Parlamentet decreterede Emancipation : Vi have intet Øjeblik tvivlet om, at Negerslavernes Frigivelse i vore Enlonier jo vilde yttre en pidunderlig Indflydelse paa den socalTilstand i alle den civiliserede Verdens Slavestater. J denne Henseende forekom os dens mindre i Øine faldende Virkninger stedse vigtigere end dens umiddelbare Følger: Vistnok var et de tydeligt Maal opnaaet og en stor Grundsætning opstillet, da otte Hundrede Tusinde Menneskers Lænker paa een eneste Dag bleve ved en Art af det Engelske Parlament sønderbrudte eller i det Mindste løsnede; da lydeligen erklæredes, at Regerslaveriets Navn og Virkelighed ikke længer skulde besmitte Britiske Love eller Jnstitutioner; desuagtet holde vi i dette Tilfælde vort Enempels Jndflydelse for langt følgerigere end Virkningen af vort Love. J Nordamerika, blandt Englændernes Efterkommere - i det fri republikanske Amerika opvartes, naar Frihedens Fest helligholdes, de Tilstedeværende, ligesom hos Grækerne og Rommerne, af Trælle o: af Negerslaver, og To Millioner Regerholdes i Trældom af demokratiske Despoter, hvis Grundpring er, alle Mameskers Lighed i Henseende til borgerlige Rettigheder, J Brasilien slæber en stor Deel af Jndvaanerne endnu sine Lænker efter sig, og bliver, ligesom Dyret paa et Qvægmarked, solgt eller bortbyttet. - Øen Cuba og adskillige andre gammel spanske Besiddelser have endnu beholdt Neger Slaverie-Systemmet, og ligesaa lidet er dette i Østen ophæver af de Hollandske Colonier. - For alle disse Egne maa den Britiske Emancipationsbill være frugthar paa store Følger i samme Grad, som man seer Fordelen af Negertrældom at formindskes. Selv i vore egne Colonier vilde Negerslaverlet høist sandsynligen i et ikke fjernt Tidspunkt være død en naturlig Død, ligesom Livegen skabet, der i England, allerede før sin lovlige Ophævelse, var hensovet. J nogle af vore Colonier er Prisen paa Negerslaver, eller Pengeværdien af Ret til disses Tvangsarbeide saa dybt sjunken, at man der saae Beviser, at Tvangsarbeide er neppe Penge værdt, hvor man kan have frivilligt Arbeide. Dette er Tilfældet paa Bermudas, eller Bahama Øerne, hvor Re gerne allerede ere forvandlede til et Slags livegne Bønder og som saadan Eiendom ikkun have meget ringe Værdie. Med den formindskede Efterspørgsel efter Sukker i Europa og den desaarsag opstaaede Nødvendighed, at ernære den sorte Befolkning at selve Plantagerernes Jndtægt, har dette System grebet om sig og maa i hvert følgende Aar omfatte en større Deel af Neger befolkningen. Paa St. Vintent og Trindad, paa Jamaika og Demarara er det nu særdeles vanskeligt, at sælge en Regerslave; en saadans Værdie er (i Forhold til hvad det koster at ernære ham, hist og her saa forringet, at Plantage Eieren gjerne vilde ombytte det, de udpresse af Negerslaverne, med frit Arbede. Dette kan ikke være paafaldende, naar man betænker, at Plantage Eieren maa ernære sine Negerslaver i deres Barndoms- og i deres Oldings=Alder, da de ingen Tjeneste kunne yde ham, at dan maa sørge for dem, naar de blive syge, og betale deres Lægebehandling, og at endog det Høieste, som han ved legemlige Tugtelser kan tilvejebringe i Sammenligning med det, som Udsigt til Vinding, eller til en vis passende Løn kunde frembringe, er meget ringe. - Den samme Overbeviisning om hvor ufordeelagtigt Negerslaveriet er, paanøder sig ogsaa vore Nordamerikanske Brødre, vi ere forvissede om, at Plantage Ejerni de sydlige Unionsstater ville, for en ringere Skadesløsholdelses Sum, end den er, som Storbritannien har tilbudet sine Colonier, opgive deres Ret til at behandle deres sorte Medmenneske paa en brutal Maade. J Virginien kan en Slave maaske endnu have nogen Værdie som Udførselsartikel til de yngre Stater, ved Missisippifloden. Kunde man i disse sydvestlige Lande finde frie Arbeidere ligesom i Ny-England og var ingen Efterspørgsel meer efter Slaver fra Virginien, saa vilde de Virginske Neger snart, som en fri Bondestand, dyrke Jorden. Medens Spekulationer paa Slavehandel, og Slavearbeide saaledes vorde forbundne med Tab, maa Forplantningen af de i England paastaaede Grundsætninger om alle Menneskers, saavel de sortes som de hvides, lige Ret til fri Raadighed over deres Person, - Jbærksættelsen af Emancipationsbillen med et betydeligt Offer, som Nationen bringer, - og den gavnlige Angst, at denne Opmuntring vilde, om man vedblev at undertrykke Negerne, opirre disse til at tage Hevn over dem, der pine dem, ufeilbarligen fremskynde ønskelige Virkninger. Fra New-York har man underrettet og om, at en riig Plantage-Eier i Portoricco (Breve, nævner endog hans Navn) har til sine Kaffee-Plantagers Dyrkning forskrevet sig et Antal fri Arbeidere fra Teneriffa af Frygt for, at han ikke meget længer vilde kunne byde over sine Negerslavers Tjeneste, eller fordi han fandt, at deres Arbeide er kostbarere end de frie Menneskers. Disse frie Arbeidere, 150 i Tallet, ere ankomne til Ponce, og deres Ankomst har opvakt stor Sensation paa Øen Portoricco. J den Nordamerikanske Unions nordøstlige og nyengelske Stater have vor EmancipationsAft og de den forudgaaende og ledsagende Forhandlinger gjort et overordentligt Jndtryk. Man har ufortøvet oprettet Selskab der, til at fremme Slaveriets Ophævelse i de sydlige Forbunds stater; Folkeforsamlinger ere i samme Øjemeed blevne holdte i de fleste Byer. Denne det Amerikanske Folks langsomme Enthustasme i en saadan Sag er saa meget mere mærkværdig, da er allene Capt. Halls og flere Toryskribenteres, men ogsaa Stuarts og andre liderale Reisebeskriveres Værker indeholde utallige Vidnesbyrd om, at Borgerne i de nordlige Amerikanske Stater, om de end ikke deeltoge i Plantageskatternes Forbrydelse, at holde Nørstaae, dog at den samme Foraar og Augydighed. den som Henseende til Slavernes Stilling, Lidelser og Redværdigelse, som deres sydlige Naboer.