JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
- Selskabet for Christiania Byes Vel har i en General-Forsamling den 16de Decbr. f. A., som Agtelsestegn for lang og tro Tieneste uddeelt 6 Guldringe og 10 Præmier i Penge. Enhver af de Sidstnævnte Præmiers Beløb var 25-15 Rbd. N. V. - Den 15de, 19de og 20de Januar er ved Universitetet afholdt juridisk og medicinsk Forberedelses Examen, hvortil 25 Studerende have indstillet sig. Af 19, som underkastede sig den juridiske, erholdt 3 Charakteren Roesværdig, 10 Antagelig, 3 Ei uantagelig og 3 ingen Hoved Charakteer, fordi det maatte paalægges dem paany at lade sig prøve i Logik. Ved den medicinske Forberedelses Examen modtog 3 Charakteren Antagelig, 2 Ei uantagelig, og 1 erholdt af nysnævnte Grund ingen Hoved-Charakteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
Dødsfald, anmeldte i den norske Rigstidende af 27 Jan. Bager S. Lassen, 57 Aar, den 14de Januar i Frederiksstad; Capitain J. O. Leth, Ridder af Dannebrog, 36 Aar, den 15de Januar paa Frederikshald; Fabrikmester Michelsens Hustru, C. M. Mølzow, 28 Aar, den 30te Decbr. paa Hurdals Glasverk, Ludvig O. Bagges Hustru, A. Hadland, 72 Aar, den 7de Januar i Bergen; J. Wiinberg, 87 Aar, den 6te Januar, og hans Hustru F. Philipsen, 88 Aar, den 13de Decbr. i Bergen, efterat de i 65 Aar havde levet i Ægteskab med hinanden; Enken A. Busch, født von Længeren, 74 Aar, den 6te Januar i Bergen; L. M. Hilles Hustru, J. Byberg, 50 Aar, den 31te Decbr. i Sogn; Christopher Ege, 74 Aar i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
J Tillægget til den norske Rigstidende af 27 Jan, læses følgende: "Overdrivelser ere i vor Tid saa gængse, at man vel ikke med Forbauselse har læst Anmeldelsen i Christiania Jntelligentsseddeel No. 7, hvori det hedder: "at Nationens gode Genius omsider har seiret", og "at den Eids"voldske Garantiener ved Storthingets Beslutning falden igjennem. Jndsenderen, som forøvrigt ikke har indladt sig i at bevise den Eibsvoldske Rigsforsamlings Berettigelse til at tage de i Henseende til Pengevæsenet fattede Beslutninger, vil dog tillade sig at gjøre opmærksom paa det virkelige Jndhold af den Beslutning, som Storthinget nu har fattet, og som er Gienstand for hiin Anmeldelse. Storthingets Plenum har overeensstemmende med Grundlovens 76de §. sat under Overveielse, om Odelsthinets Forslag angaaende Rigets Pengevæsen kan antages som Lov. Den 3die §. blev først sat under Votering. Man vil erindre, at den var saalydende: "Rigsbankens Repræsentativer og Forskrivelser, skulle indfries, overeensstemmende med Rigsforsamlingens Garantie af 19de Maji 1814, nemlig 375 Rbdlr. N.V. med 200 Norske Dalere. Denne §. blev ikke antagen. Følger heraf, at den Eidsvoldske Garantie er - som Anmelderen behager at udtrykke sig falden igjennem, Jngenlunde. J den Lov, man agter at give om Pengevæsenet, kan ikke nogen §. indlemmes, der lyder saaledes, som hiin 3die §. i Odelsthingers Forslag. Dette er Alt, hvad vi ere berettigede at slutte. - Man skulde derimod efter hiin Anmeldelse troe, at Storthingets Plenum havde afgjort, at Rigsforsamlingens Beslutning var uhjemlet, eller ingen Kraft burde have, – et Skridt, som man efter rolig Overveielse neppe kunde billige. - Naturen af de Forpligtelser for Nationen, som Overholdelsen af den Eidsvoldske Garantie vilde medføre, er saa lidet undersøgt, at det er meget vanskeligt at bestemme, om en Kuldkastelse af Garantien vil lette Nationens Byrder. - Den Tid synes at være kommen, da det forsamlede Storthing vil ordne Pengevæsenet, uden at der er Spørgsmaal om et Decret, hvorved den Eidsvoldske Beslutnings Stadfæstelse eller Kuldkastelse vorder forkyndt som Grundsætning. At den 3die §. i Odelsthingets Lovforslag ikke blev antagen i Storthingets Plenum, giver Anledning til at haabe dette."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
De nu i Engelland indførte Dampbaade, høre unægteligen til een af den nyere Tids nyttigste Opfindelser. Deres Indretning sees af en i Bibliotheque britannique for 1815 indrykket Beskrivelse over en Reise paa en saadan Baad fra Dublin til London. Dampmaskinen findes i Midten af Fartøjet, og Kogekjedlen paa høire, Cylinder og Vingerne danne Modvægten paa venstre. Maskinens Styrke er liig 40 Heftes Kraft. Pompe eller Kolbestangens Spil bevæger paa hver Side af Skibet ved en med en krum Hank forsynet Arm, et lodret staaende Skovlhjul, der ligner de Møllehjul, der bevæges af Vandet, med den Forskjel, at ved Møllerne Hjulet dreies omkring af Vandet, hvorved den indere Mekanismus sættes i Bevægelse, da det derimod her er Dampen, det sætter Hjulene i Bevægelse, og hvis Skovle, der ligesom lodrette Aarer, slaae Vandet, finde deres Støttepunkt paa det Flydende, og bevæge deres Middelpunkt, nemlig Fartøiet selv, fremad. Hjulene ere i Gjennemsnittet omtrent 11 Fod, og de dyppe, efter Omstændighederne, omtrent Fjerdedelen, af deres Leeger i Vandet. De ere 3 Fod 4 Tommer i Bredden, og forfærdigede af tykt Jern blik. Med Maskinens Bevægelse er i det Hele ikke forbunden nogen ubehagelig Lyd. Hurtigheden af Hjulenes Omdreining beløber sig til 20 engelske Mile hver Time. Naar Vinden er god og Søen ikke urolig, kan et saadant Skib tilbagelægge 11 til 12 Mile i en Time. Røgen af den meget heftige Jld, der underholdes for Dampemaskinens Kiedel, og i 24 Timer fortærer 2 1/4 Tønder Steenkul, stiger op igjennem et viid cylindrisk Rør af tykt smeddet Jern, der tillige tjener som Mast, og ved Seilstangen bærer et stort fiirkantet Seil Den indre Deel af denne Kaminmast er saa heed, at man ikke kan komme den nær, men Seilet er derved ikke udsat for Fare, og ligesaalidet har man at befrygte af Jlden under Kiedlen. Nyligen ere de nøiere Omstændigheder ved Hr. Livalettes Undvigelse blevne bekiendte:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
Den arresterede engelske Capitain Hutchinson hørte i Selskab den Bortflygtedes Kone overordentlig rose, saavel hvad hendes Aand, som Hjerte angik, og meente, at der endnu gaves Midler til, at redde den Domfældte, hvortil han selv vilde gjøre sit. Den følgende Dag fik Capitainen et Brev, uden Underskrivt, hvor man beraabte sig paa sammes ædle Tænkemaade og Yttring, og meldte ham, at, hvis han meente det alvorligt med at hielpe, vilde han paa et betegnet Sted finde sin Mand. Med denne aftalte han og anordnede han alt, som kunde redde den Fangne, saa at han husede selv L. hos sig, da denne havde forladt sin Arrest. Han blev hele tre Dage i Capitainens Bopæl, og bragtes derpaa i sammes Vogn fra Paris og over Grændsen. Lavalette var uden Pas, derfor ledsagede Capitainen ham selv som Adjutant, efter at han havde ladet ham iføre sig en engelsk Generaluniform. Overalt, hvor denne maatte kunne forhøres om Pas, maatte han anstille sig sovende og syg, man turde ikke vække ham, og Adjutanten svarede paa de gjorte Spørgsmaal. Lord Liverpool har i en Skrivelse til Selskabet, kaldet: Protestanternes Venner i Glasgow erklæret, at den franske Regjering ingenlunde begunstiger Protestanternes Forfølgelser i det sydlige Frankerige, men har opbuden alt for at undertrykke samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og at forklare Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: I. Fortrolig Skrivemaade. (Prøvestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rabbek, T. Rothe, Luxdorph, N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, C. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, o. s. v.) II. Forretningsstiil. (Prøve stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) 111. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg, A. Schytte, B. Møllmann, P. T. Wandall, L. Engelstoft, O. Malling, C. F. Dichmann, C. Bastholm, P. F. Suhm, J. Ewald, L. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) IV. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J.S. Sneeborff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Birkner, J. Boye, P. E. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af: J. Ewald, F. Høgh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. G. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Oehlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde Youngs Nattetanker, Sander, J. K. Høst Florians Numa Pompilius.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tode, Olufsen &c.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie, indbunden 4 Rbdlr. 4 Mk., hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet No. 48. Af dette Blad udkomme ugentlig to Rumere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoiret. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Den Rige bragte blomsterkrandset Tyr, Den Arme Lam, og mindre Offerdyr Her Jngen mødte efter Rang og Stævne, Men Alle offred efter bedste Ævne. Om Skjebnens høie Gud mig var saa huld, J Helligdommen tidt den Skiald at vise, Der rører Hjertet ved sin Harpes Guld, Jeg meer end lykkelig mig vilde prise! Men, at, min Hytte staaer paa aaben Mark, Foruden steenbygt Hegn og Tjørnehækker; Enhver indtræder her, som Aristark, Naar kun Vistren ei hans Aasyn dækker. Enhver sit Offer her frembringe kan, Af Aandens, som af Aarets bedste Grøde: De Frugter gyldne, og de Roser røde; Om ei for Jsis, saa for gamle Pan Og vennehuldt modtages hver den Gjæst, Der Sandhed i sit blanke Skjold mon føre, Men ogsaa flux den Frække faaer sin Rest, Der, haanende, det Ædle tør berøre. Han falde maa, som, i hiin fjerne Tid, Den Mand, der krænked Jsis Jndelukke; Han segner - knuses, i sin Frækheds Jd, Og ingen Ædling ved hans Grav skal sukke. Hvor saare let var det, for mig og Fleer, At reise op et lønligt Ordenstempel Af Egenkjerlighedens skjøre Leer, Jkkun for Brødre med et fælles Stempel, Hvor saakaldt Venskab og Samdrægtighed, Kun stemte hver en Mund til høit at sjunge En selvisk Lovsang for den gyldne Fred, J Broderlagets snævre Ordenstunge? Hvor, paa uplettet og beundret Krands, Hver Tempelherre roligt kunde sove, Og at forstyrre Smigers Gjøgledands Fast ingen Ordensbroder turde vove? Du selv, udødelige Dannerskjald, Der modigt vaager paa Parnassets Tinde, Os jo har lært, i Forbos's høie Hal, At Muser ei ved Freden ene vinde! At Janus's Tempel aldrig lukkes maa J Konstens og i Videts store Rige, Hvis Ukrud ei skal dybe Rødder slaae, Og Frøer sig til Hippokrene snige! Fredsæle Landbo frygter Stormens Vold; Den kjekke Sømand ønsker helst, det kuler; J Freden tærer Rust det blanke Skjold, J Kampen drives den fra dybe Buller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
En muddret Sø kan Stormen klare op, Og Fisken spiller helst i Nordvinds Susen; Naar vældigt Stormen Havet pidsket har, Den raske Fisker lystigt drager Rusen. Olad, til hvert et Dagens Klokkeslæt, Den frie Sandheds store Kongens Have, Hvor Hver sig tumle kan paa egen Plet, Staae aaben for de Høie med de Lave! Jo større Blanding i vort Samfund er, Desmere frydes vi ved Vexelsyner; Den fri Natur er alle Væsner kjer, Om end det stundom regner, tordner, lyner: Er Guldet selv for Slagge ganske frit, i Naar det af Grubens dybe Skjød opgraves, Maa Smelteluens Kraft ei gjøre Sit, For reent, og puurt, og ædelt det kan haves Et blandet Selskab ofte more kan, Fordi dets Farvelys saa broget spiller: Hist Uglen tuder i den høie Gran, J Bøgen her slaaer Nattergalen Triller. Endnu blev ingen jordisk Vægtskaal skabt, Hvorpaa vor Aand grandgiveligt kan veie, Hvor Meget der er vundet, eller tabt, Ved hver tildbaaren Aandsfrugt, som vi eie. Hvad ofte synes kun et ringe Korn, J Næbet af en liden broget Finke, Opvoxer stundom til en vældig Torn, Som Kaadhed bort fra Vangens Hegn mon vinke Thi Støvets Søn har alt for svagt et Syn Til, nogen Stund, at kunne forud skue Hver=Straale af Forstandens bratte Lyn, Hvert Stierneskud paa Aandens Himmelbue: En Gnist har ødelagt et stort Pallads, Et Gaaseskriig blev Capitols Befrier; Og mangen Blomst, der syntes skabt til Stad, Blev tidt et Honningvæld for kloge Bier. J aabne Hal, som her jeg haver bygt, For Peer og Poul, for Jetter og for Dverge, Hver Vandrer fandt et Tilflugtsted, saa trygt, Skjøndt den staaer ene, uden mægtig Værge. De Godes Yndest var den føde Frugt, Som Løn jeg ønsked for min tunge Stræben. Hvorledes jeg min svage Kraft har brugt, Derom kun Hjertet tale, tie Læben! Hvis jeg ei havde anden Sigt, end den: Med Tant og Løgn at more Folkeskaren; At drive Ørkesløshed Tiden hen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Hr. H. har med et Slags faur Courage, recapituleret adskillige, skjøndt langt fra ikke de vigtigste, Feil, som ere paaankede i Skilderiet, og som endnu kunne forøges med ti Gange saa mange. Denne ironiske Tone klæder ham meget ilde her, hvor det ikke gielder om mindre end at afbevise, at hans Bog, der er bestemt til Ungdommens Underviisning, vrimler af historiske, logiske og grammaticalske Feil. Sagen er alt for vigtig til at den saaledes lader sig afvise med Ølhuusindfald. Naar Børn først have indpræget deres Hukommelse vrange Forestillinger, saa koster det igjen siden alt for megen Umage at faae disse udslettede deraf. Nogle af dem ville, endog i en modnere Alder, næsten bestandigt hænge ved. Vist nok er intet menneskeligt Værk feilfrit. Men Feilene maa, især i en Lære, eller Læsebog, ikke være for mange eller for grove, thi hos Børn have deres Læsebøger, som Gedike meget rigtigen siger, større Autoritet end deres Lærere pleie at have H. En Begynder kan og bør man være overbærende imod; men en Mand, der giver sig en vigtig Mine, der, uden hidtil at have leveret andet end Oversættelser og maadelige Compilationer, endog vil spille en stræng Critikers Rolle, og som viser sig saa inhuman mod andre Forfattere, ham bør man tale alvorligt til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Skulde Hr. H. finde for godt at ville fortsætte denne Kamp, da er man altid beredt til at møde ham; men kun maa man frabede sig hans Personligheder. Naar han vil holde sig til Sagen, skal man ogsaa svare ham, hvad der hører til Sagen. Store Laurbær er her vel ikke at høste for ham, men Sandheden vil dog altid vinde, naar Striden føres videnskabeligen. J Herpaa havde jeg for en Tid siden et ganske paafaldende Exempel. Hændelsesviis horte jeg een af mine Venners Børn, et iøvrigt meget fornuftigt Drengebarn paa ti Aar, læse over paa sin Lectie. Jeg hører ham ramse op, "Gud er et usynligt legemligt Væsen. Jeg vilde rette ham, men han viste mig Sort paa Hvidt for, at der i Campes Ledetraad, 5te Oplag, S. 60, stod, (aabenbar ved en urettet Trykseil, "at Gud var et usynligt legemligt Væsen. Hvor megen Umage jeg end gjorde mig for at overbevise Drengen om, at det skulde hedde ulegemligt, vedblev han dog at paastaae: at han maatte lære det, som det staaer i Bogen, ellers fik han Skjænd, naar han kom i Skolen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 9de Febr. Vinteren har nu for Alvor begyndt. J Gaar Middags havde vi 14 Sr. og i Aftes 15 Gr. Kulde. Dertil kommer endnu en overordentlig Mængde Snee, som bedækker Gaderne, hvilket, som man let kan tænke sig, har bragt Kanerne i Gang. - J Handelen er Alting meget stille. Statspapirerne ere endnu bestandigen i høi Priis. Committeesedler ere allerede i denne Uge blevne betalte med 87 til 88. (med Rente), men i Dag bleve de igjen solgte for 86.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Kjøbenhavns Børs den 9 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 712, a vista 720. Amsterdam a vista . . London 2 M. 30 Rbdl.,a vista - . Spec. 705. - Specier solgtes til 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 84 a 86 pr. 100; Oblig. 68. Norske Sedler 41 a 42. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rød - Trettende Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Februari 1816. Paa Frue Geheimeconferentsraadinde Agathe Johanne von Scheel Plessens Fødselsdag, den 14de Febr. 1816. Fraværende ved Sælsøes Glæder. paa denne Dag, mit lille Vers fremtræder, skjønt uden Underskrivt og Navn, men dog fra Staden Kjøbenhavn, Velgierninger vil uldrig glemmes, men stedse i et takfulde Hjerte gjemmes, endogsaa de erindres vil, langt efter Giveren er til Nyd endnu mange glade Dage, vedbliv at lindre Modgang, Suk og Klage; og længe efter Deres Savn, med Tak man minder Deres Navn. Er det ubilligt og skadeligt, eller retfærdigt og gavnligt, om de Debitorer, som, efter Forordningen af 5te Januari 1813, hidtil have havt Jndult, eller Opsættelse med deres Gield, men nu, efter Forordningens 26de §., kunne opsiges med det 25de dobbelte Beløb af den aarlige Rente, fremdeles bekom længer Opsættelse: Undersøgt af Jnspecteur Trojel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Rygtet havde udbredt, at en Forordning var i Værk, hvorved Debitorerne skulle tilsikkres ny Jn dult med Betalingen af deres, efter Forordningen omskrevne Gield, som nu ellers kan opsiges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Skulde nu Fleerheden af mine Medborgere, være med mig af lige Mening, og den store Mængde Debitorer, hvis Vee og Vel dette angaaer, i den Anledning, allerunderdanigst henvende sig med Deres Bønskrifter til Hans Majestæt Kongen, er det ikke at paatvivle, De jo ville blive bønhørte, og megen Ødelæggelse og Forstyrrelse derved forebygges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Indenlandske Efterretninger. Kongelig Bekjendtgjørelse, angaaende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Finantsbestyrelsen for Fremtiden, samt det vestindiskeguineiske Rente- og General=Toldkammers og General-Land-Oeconomie- og Commerce Collegiets Forening til eet Collegium, med meere. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c., &c., Giøre vitterligt: Efter den gjenerholdne Fred have Vi anseet det for een af de første Gienstande for Vor landsfaderlige Omhu, at søge Midler, hvorved Vore Finantsers Tilstand kan, uden nye Byrder for Vore troe og kjere Undersaatter, forbedres og den mueligste Orden tilveiebringes i denne vigtige Stats bestyrelses Green. Først og fremmest have Vi derved havt forØie, at sætte Finantserne i Stand til at fyldest gjøre de paa samme hvilende Forpligtelser, saavel i Henseende til endeel uafgjorte Fordringers Afgjørelse, som i Henseende til ordentlig og nøiagtig Betaling af Renter, og Afdrag paa den almindelige Statsgield. Vi have derfor allernaadigst besluttet, at saa mange af Vore aarlige Statsindtægter, som dertil behøves, skulle forlods henlægges til Renternes Betaling; og derhos, ved Siden af den efter Placat af 8de Julii 1785 oprettede synkende Fond, bestemt en aarlig Sum af 1,500,000 Mark Hamborger Banko af Statsindtægterne til Afbetaling paa Gielden, foruden hvad, ved Vor Fundation for Rigsbanken af 5te Januarii 1813 og seenere af Os skeete Bestemmelser, allerede i samme Øiemed er fastsat. Og Vi ville allernaadigst, at alle de saaledes til Renter og Afdrag bestemte Jndtægter skulle forvaltes særskilt fra den almindelige Finantsbestyrelse, og indbetales i dertil oprettede egne Kasser, for at forebygge al Sammenblanding af samme med de øvrige Statsindtægter. Fremdeles have Vi allernaadigst besluttet af disse sidste at bestemme en vis aarlig Sum for hver af Vore Militair-Etater, een ligeledes for hver af Civil Etatens forskjellige Forvaltnings Greene, og een til overordentlige Udgivters Bestridelse. Og end videre ville Vi af Vore Finantser allernaadigst fastsætte en vis aarlig Sum, som, tilligemed de til Pensioner hidtil bestemte Postintrader, skal udgjøre en almindelig Pensions=Kasse, hvoraf for Eftertiden Pensioner og Vartpenge, forsaavidt de henhøre til Udredelse af Statsindtægterne, alene skulle kunne bevilges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Ved Bestemmelsen i ovenmeldte Henseender af visse aarlige Summer, som af vedkommende Vore Collegier og Departementer ingensinde maa overskrides, og ved faste Grundsætningers nøie Jagttagelse i Finants=Bestyrelsen vil den fornødne Ligevægt tilveiebringes imellem Statens aarlige Jndtægter og Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Med Hensyn til forestaaende Vore Beslutninger, samt da Vi, baade efter Sagens Natur og efter hvad Erfaring har viist i de ældre Tider, med Nytte at have fundet Sted, tillige skjønne det hensigtssvarende at sætte den almindelige Finants bestyrelse i nøiere Forbindelse med Vort Rentekammer, have Vi derhos allernaadigst udnævnte 1) samtlige Deputerede i Vort Rentekammer, under Vor Finantsministers Forsæde, tillige til Deputerede for Finantserne i Forening med andre dertil af Os beskikkede Mænd, under hvilken Finants Deputation skal henhøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Finantsbestyrelsen i Almindelighed, med Undtagelse af Statsgieldsvæsenet og det fremtidige Pensionsvæsen; 2) en Direction for Statsgielden og den synkende Fond, under hvilken Direction Vi have henlagt Bestyrelsen af bemeldte Fond, af de Jndtægter, hvilke Vi, som forberørt, i øvrigt have bestemt til Statsgieldens Forretning og Afbetaling, samt af alt, hvad ellers vedkommer Statsgielden; og 3) en almindelig Pensions-Kasse-Direction, hvorunder er henlagt Bestyrelsen af denalmindelige Pensions Kasse og alle de Sager, som betræffe Pensioner og Vartpenge af samme; hvorimod Vi allernaadigst have fundet for godt strax at ophæve: a) Vort Finants=Collegium; b) Vor Finantskasse=Direction; c) Vor Postkasse=Pensions Direction; og efterhaanden, som de i saa Henseende fornødne Forberedelser skee: d) Vor Administration for den synkende Fond, e) Vor Skatkammer=Administration; f) Directionen for Vor Creditkasse, af hvilken Kasse for Fremtiden ingen nye Laan skulle tilstaaes, men blot saadanne Laan udbetales, hvorom Vedkommende i Vort Rige Danmark og i Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen. allerede have erholdt specielt Løvte, g) Vor Direction for den vestindiske Gields Liqvidation; b) Directionen for Vor vestindiske Handel, hvilken Handel, saasnart Omstændighederne tillade det, skal ophøre. i) Commissionen for den grønlandske og færøeske Handel, og k) den islandske og finmarkske Handels-Realisations-Commission.