JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Kjøbenhavns Havnepriser den 5te Septbr. 1835. Holsteensk Hvede 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. 8 s.; Siellandsk dito Rbd. - Mk. - s. a Rbd. - Mk. - s.; Lollandsk dito 5 Rbd., Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s.; Byg itoradet) Rbd. - Mk. - s. 4 Rbd. - Mk. - s. Dito (sexradet) Rbd. - Mk. - sk. 4 - Rbd. Mk. - s.; Havre 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s.; Ærter Rbd. - Mk. - s. - Rbd. Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Døde. Kjøbenhavn: Præst ved almindelig Hospital og Abel Cathrines Stiftelse, Dines Sommerfeldt, 66 Aar; Enkefru Gjertrud Matte Voss f. Mohr; Enkemad, Barbara Elisabeth Gregersen, f. Wolfort, 76 Aar; Controlleur og Revisor ved det asiatiske Compagnie, Phillig Christian Tuchsen, 53 Aar; Skriftstøber Sebastian Popp, 28 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Klarerede ved Thisted Toldsted. Igjennem Canalen ved Agger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Jndk. Den 11te Septbr., Niels Asp af Nykjøbing fra Altona med Stykgods. Andre Klareringer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Jndk. Den 8de Niels Madsen af og til The sted fra Aalborg med Stykgods. Den 9de Jacob Thomsen af og til Dito fra Dito med Rug og Byg Den 11te, Mogens O. Nees af og fra Arendatil Lildstrand med Trælast, Udg. Den 7de. R. Nielsen af Nibe til Aalbormed Ballast. Den 11te, Mogens O. Nees af og til Arendal fra Lildstrand med Smør. Ved Tallotteriets 1211. Trætn. i Wandsb. udkom: 40, 58, 42, 8, 23.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
AVERTISSEMENTS. At jeg for nylig har aabnet min Boutik i Hr. Kjøbmand J. Heedegaard forhenværende Gaard paa Torvet, har jeg herved den Ære at tilkjendegive mine ærede Handelskunder. Jeg anbefaler mig fremdeles med Specerie, Maler, Farver og grove Vare med mere; reel og billig Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Thisted, den 7de September 1835. N. Berck.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Den voldsomme beskadigelse paa mine studsede Piletræers unge Skud ved min Baggaard endog efter at Stormen kuns har levnet mi faa som jeg med Omhu pleiede, anlediger, hvad herved skeer, Gangstiens alvorlige og bestemte Aflysning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
Kjøbmand Jepsens Folk i hans tilladt Ærinder over min Mark, bruger den sønderste Baaragger ved hans Eng, og Peder Kjærs ligesaa hans forrige Baaragger norden Gaarden for dette Aar, og saaledes ingen anden har paa min Eiendom at bestille eller taales. Christianslyst, den 8de September 1835. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-12
En Lærerinde af sat Alder med de bedste Anbefalinger ønsker sig antaget i en god Familie til at give Underviisning for Pigebørn de sædvanlige Lære-Gjenstande, Haandarbeid- og Tydsk, og tilbyder ogsaa udenfor Lære-Timerne at have Tilsyn med Børnenes Danne se og gaae Huusmoderen tilhaande med Syening og deslige. Anden Løn, end en venskabelig Omgang, modtages ikke. De, som maat te ønske en saadan Plads besat i Octbr. elle Novbr. Maaneder næstkommende, ville behag at henvende sig om videre Oplysning til Hr. Proprietair Lund paa Postgaarden ved Aalborg, eller til Sognepræsten i Skjoldborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
No. 107. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementvildende, eller: Den nordtimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 15 September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Frankerig. Jmod Formodning lader det ikke, som om Pairerneskammer ligefrem uden Drøftelse, vil antage Forslaget om Pressens Jndskrænkning, da der selv iblandt Parerne har dannet sig en liberal Opposition, Spidsen for hvilken Marquis Dreus Breze, staaer, denne androg den 1ste September, at Discussionen om Presseforslaget maatte udsættes til Processen mod Kongemorderen Fleschivar afgjort, hvilket dog ved Stemmeflerhed bleve forkastet. Selv ved Discussionen over Jury loven, har man viist megen Opposition. Jmidlertid blev dog dette Lovforslag antaget med 74 mod 25 Stemmer. Mod Presseforslaget, der blev antaget i de Deputeredeskammer, have dog 153 Deputerede voteret. Den bekjendte æde Præsident i de Deputeredeskammer Hr. Dupin har nedlagt sin Post. Det er en mærkelig Ting, at Politie=Præfecten Hr. Gisquet, der var kjed af den Haan man allevegne viste ham, havde sat sig i en Vogn og absenteret sig, uden at have meddeelt sine Undergivne de nødvendigste Forholdsregler; imidlertid hedder det at man skal have fundet ham igjen, og man staaer i Underhandlinger med ham, om at overtage sit Embede igjen. - En vigtig Arrestant med Hensyn til den Fleschiske Sag, ved Navn Pepin, var undvegen; men en af de undvegne 28 Aprilfangne, Sieur Delaquis er bleven arresteret igjen paa et Bal i Forstaden St. Germain, just som han ville opføre en Dands, han er den Eneste, som igjen er bleven greben.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Blandinger. I Rom talte man den 22de August meget omen i Florenz opdaget Sammensværgelse og flere Personer vare blevne arresterede. Øiemedet med Sammensværgelsen kjender man ikke, men man anseer den for at være stiftet af Udlændinge, de disse med faa Undtagelser have faaet Ordre til at forlade Landet. Den engelske Eupbrat-Expeditica er trængt frem lige til Bir, men da man frygter for at en der boende uafhængig Araberstamme skulle sætte sig imod dens videre Fremtrængen, saa har efter Oberst Chesnes Anmodning, den engelske Consul i Aleppo Hr. Werry erklæret sig villig til at afreise i en venskabelig Mission til den arabiske Folkestammes Chef.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Der skrives fra Constantinopel at Sultanens Privatsecretair var i en særegen Mission afsendt til Albanien for at træde i Underhandling med Jnsurgenterne, hvis Opstanden inden Vinterens Ende ikke lader sig undertrykke ved Magt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
En Gjæstgiver i Hermersberg i Rhinbajern, hvis Dattet havde gjort Bekjendtskab med en fattig Karl, og havde faaet et Barn ved ham, havde fattet den barbariske Beslutning at indespærre sin Datter for bestandig i et Kjøkkenkammer, hvor man rakte hende den Mad hun skulle leve af, gjennem et Hul Efter at hun havde siddet der i flere Aar, blev det opdaget for Øvrigheden, som befriede den 39aarige Ulykkelige, der fandtes i den lændigste Tilstand; bun havde endnu kun en Plalt af en Særk paa hendes Legeme var saaledes bedækket med smudsighed og Ureenlighed, at man ikke kunne faae hende reen, og hun har tabt Brugen af sine Fødder, Forældrene bleve bragte i Arrest, hun var selv den Første, som under Forhøret søgte at undskylde hendes umenneskelige Forældre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Cölner-Tidende beretter, at man i Midten af Søelskiven mod den nordlige Deel, havde opdaget en stor rund Plet omgivet af en graaelig Rand, og denne Plets Gjennemsnit anslaaes til 3000 Mile.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Ved Chandesaiques i Frankerig paa Veien til Aurillac bleve den 29de August om Aftenen 2 Vogne anholdte, i den ene af disse Vogne befandt sig en Mand paa 33 Aar, der udgav sig for en Engelænder. Dette Jndividuum var formedelst hans Lighed med Don Miguel denunceret og blev anholdt af Præfecten, indtil Ordre fra Ministrene for det indenlandske Departement kunne indløbe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Grevinde Braniskaja en Niece af den under Keiserinde Catharina saa berømtblevne Fyrst Potemkin. lader i Egnen ved Kischeneff opreise en Mindestytte, der hvor Fyrsten i 1791, paa frie Mark opgav Aanden i Armene paa sin Niece. Den berømte russiske Admiral Tichuschagow, der i en 20 Aar har opholdt sig i Paris, og ikke kunne forlade samme formedelst der og i Engeland knyttede Familie-Forbindelser, har mistet sine Godser, der ere blevne confiscerede i Følge det keiserlige Ukas, Admiralen er en 80-aarig Olding, og har tjent sit Fødeland i 40 Aar, og er Fader til uforsørgede Børn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Den 25de August havde 530 carlistiske Jnfanterister og 50 Ryttere overskredet det franske Gebet, ved La Manera, en fransk Lieutenant af det 3die franske lette Jnfanterie-Regiment havde vedligeholdt Jlden mod dem i en halv Time, hvorved en Chasseur var falden og en anden bleven saaret. Den Carlos staaer med Moreno og Grosset af sine Trop ver endnu ved Estella, og General Cordova mellem Lerin og Logrono.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Flere Engelændere vare ankomne til Berlin, for at afreise til Kalisch, men have ingen Passe kunnet erholde, med Undtagelse af Hertugen af Gordon, en af Torrypartiets Formænd. Foruden Rygtet om de udsendte 52 Kongemordere, heed det endnu at Broen ved Thorn skulle stikkes i Brand, den Dag Keiseren ville passere samme, og at Leiren i Kalisch ville blive stukken i Brand, men det Forste indskrænkede sig til, at der kom Jld i en Pille ved Weichselen, som dog blev slukket, og Branden, i Kalisch blev kun til et eneste Telts Brand, hvor Ilden opkom ved Fyrværkerie. Den 10de Septbr. var i Hamburg Rugen falden 1 a 2 Rdr. Cour. pr. Læst, Byg noteredes til 40 a 42 Rbr., og dansk Havre til 24 a 30 Rdr. Cour. pr. Læst, den var falden 2 s. 3 Rdr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
(Neue Zeit.) Cour. pr. Læst. Vel intetsteds er Savnet af et kraftfuldt og, værdig Organ for den periodiske Presse bleven følt saadybt, som i Norge; thi medens Landets demecratiske Forfatning giver denne en Jndflydelse og Vigtighed, som paa faa andre Steder har de mere Dannedes fornemme Taushed og magelige Tilbageholdenhed givet daarlige Skriblere en saa frygtelig Magt hænde, at det vist er paa Tide at gribe til Vaaden mod dette Uvæsen. Det er derfor et høist fortjenstligt Foretagende, hvortil 3 af Norges dygtigste Mænd, Motfeldt, Schweigaard og Fougstad, have forenet sig, nemlig at udgive et Dagblad af blandet, men især politisk Jndhold. Da dette adentvivlvil forene Norges bedste Hoveder til forenet Samvirken, saa kunne vi deraf ikke blot love os en lærerig og interessant Læsning; men tillige en vigtig Kilde til Kundskab om vort Broderriges hele socialle Stilling og Udvikling, og vi tør haabe at det i Danmark vil blive modtaget med saameget større Begjærlighed, da vi her end ikke have det daarlige Surrogat, hvormed Norge i Morgenbladet hidtil har maattet behjælpe sig. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Jndenlandsk. J Anledning af forhv. Sognefoged Niels Mortensens Besværinger (See No. 99 af
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Thisted Aviis) findes nu under forlangt Jndrykkelse, følgende indført i Følgebladet No. 143 af Aarhuus Stiftstidende: "Mine Jorder bleve i Aaret 1799, tilligemed den øvrige Deel af Kjærups Gods, udskiftede af Fælledsskabet, ved hvilken Leilighed mig blev frataget 13 Tdr. Land g. M., uden at den mig saaledes fratagne Jord blev sat i særskilt Hartkorn, saa at jeg siden hiin Tid har maattet svare Skatter og Afgifter af dette betydelige Areal, jeg hverken siden den Tid har havt i Brug eller Besiddelse."J de Ord, som gaae forud denne Besværing, erklærer N. M. ikke noksom at kunne rose Kjærupsdaværende Eier, Etatsraad Neergaard, for hans Humanitet; her beskylder han denne Ædling for, ved Udskiftningen ikke blot at have frataget ham 13 Tdr. Land, men ogsaa at have affordret ham Skatter og Afgifter af dette Areal. - Allerede for tolv Aar siden forundtes N.M. og nogle Flere af Beenløse Gaardmænd Beneficium processus gratuiti til Sags Anlæg, mod Eieren af Kjærup, for at paatale den dem formeentligen tilføiede Uret ved Jords Fratagelse til Huuslodder. Det varede fire Aar, inden denne Sag ved Herredsretten blev paa kjendt; Hovedaarsagen til det lange Uddrag var udentvivl, at N. M. ikke var tilfreds med Nogen af de Sagførere, som førte Sagen for Bøndernes Vedkommende, saa at ikke Færre end fire Procuratorer efter hinanden fremtraadte i Sagen paa Bøndernes Vegne. Det oplystes, at under N. M's Gaards Hartkorn henhørte, foruden den af ham selv drevne Jord: a. Gaards og Haugepladsen i Byen, for hvilken ham tilkjendtes en aarlig Godtgjørelse af 1 Rbd. Sv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Den forrige Herredsfoged bortflyttede i Aaret 1814. Da skeete almindelig Jndkaldelse, at Enhver, som havde Noget at fordre for Jndqvartering a. skulde melde sig. N. Mortensen var selv Sognefoged, men meldte hverken da eller ved de flere senere Jndkaldelser Noget om denne Fordring, som han først i de sildigere Aar er fremkommet med. "1825 skulde Kjærup Gods, efter en Panthavers Reqvisition, bortsælges ved offentlig Auction. Da jeg dengang var en formuende Mand, og flere af Godsets Bønder ligeledes vare formuende, besluttede vi at kjøbe Godset, hvortil vi havde saamegen mere Føie, som tvende høie Embedsmænd havde givet Løfte om, at, om vi dertil maatte trænge, da at fournere med Laan og Caution. Godsets Bønder kommitterede mig til at handle paa deres Vegne. Dette Ærinde røgtede jeg, og blev jeg ved 4de Auction høistbydende; men blev synderligt nok nægtet Hammerslag, af hvilke Aarsager er mig ubekjendt, uagtet jeg havde budet 76000 Rbd., og Jngen gjorde Overbud, og uagtet jeg paa Stedet kunde tilveiebringe 38000 Rbd., og tilbød forinden Forløbet af 18 Timer at betale Resten. Man skred, endnu samme Dag, uden nogensomhelst offentlig Bekjendtgjørelse, til en ny eller 5te Auction, hvorved Godset – Man tænker sig – efter aldeles forandrede Conditioner, blev solgt for 32000 Rbd."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Kjærup Gaard og Gods blev, efter foregaaende lovlig Omgang, af første Prioritæts Panthaver, nuværende Kammerherre Grev Scheel Plessen, stillet til offentlig Auction. Først ved fjerde Auction maatte Panthaveren som skulde overtage Eiendommen for det scheel-plessenske Fideicommis, af hvis Capital indestod i Eiendommen 59200 Rbd. Sølv, lade sig Eiendommen tilslaae for de 32000 Rbd. Sølv, hvortil Eiendommen, ved Executionsforretningens Afholdelse var taxeret. At Niels Mortensen ved Auctionen meldte sig og vilde byde 76200 Rbd., som netop var Prioritætskapitalen, nemlig foruden den plessenske Fideicommiskapital, 17000 Rbd. Sølv til det extraordinaire Laane fond, har vel sin fuldkomne Rigtighed, men sandt er det tillige, at han aldeles ingen Sikkerhed, kunde skaffe for Kjøbesummen. Havde han kunnet dette, da vilde endogsaa et 20,000 Rbd. ringere Bud været tilstrækkeligt. Til Sandhedens fulde Udstyr bemærke vi endnu, at det ikke alene var ved Auctionen, at Niels Mortensen gjorde Bud paa Kjærup af 76200 Rbd.,men at han, deels selv, deels ved Conferentsraad og Professor Schlegel, fremførte lig Bud for det kongelige danske Cancellie, for det kongelige Rentekammer og for den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, hvilke Anbud dog ved tre Collegiiskrivelser bleve forkastede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Den 28de October 1828 overraskede man mig pludseligt med en ulovlig Arrestforretning, i det Fogden - - indfandt sig hos mig med alle Herregaardens Folk - Man beskrev nu samtlige mine Løsøre og Creaturer, ja, Man nedbrød endog de muur= og nagelfaste Appertinentier, saasom mine indmurede Kiedler, min Kakkelovn, kort Alt, hvilket man strax førte til Herregaarden. Dog dette var ei det Afskyeligste; thi Man kastede Maden, der var tillavet for mig og mine Folk, i Rendestenen, spildte mit nylig bryggede Øl, for ogsaa at kunne bringe Foustagerne og Madkarrene bort."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Niels Mortensen har, i de sidste ti Aar, næsten Jntet betalt af jorddrotlig Afgift, uden foregaaende Lovmaal. 1828 appellerede han nogle Sager angaaende Afgiftsrestancer til Overretten. Da Herredsrettens Dom her blev stadfæstet, indankede han Sagerne for Høiesteret. Da nu deriblandt endog var en Sag, hvis Gjenstand var ringere, end det Beløb, der udfordres for Sager, som der skulle behandles, lod Godseieren i October 1828 foretage en Afsættelsesforretning for hvad der ved en Overretsdom var ham tilkjendt, hvilket, som bekjendt, er aldeles lovmedholdeligt. Endeel af de beskrevne Ting føres til Kjærup, endeel forblev ved Gaarden. Historien om det bortkastede Mad og det spildte Øl er aldeles usand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Ved en ny Voldshandling søgte min formeentlige Herremand at høste nye Laurbær. Til den Ende lod han mig den 9de Nov. 1829 ved Nattetid udjages af min Gaard med min gamle Kone og mine Folk, overladende til mig og Mine, i Nattens Mørke og i den raaeste Aarstid, at søge Natteleie, hvor os lystede."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Efter at Høiesteretsdom var falden i En af Sagerne mod Niels Mortensen, blev, paa Godseierens Reqvisition, under 5te Novbr. 1829. hos ham afholdt Fogedforretning, hvorved iværksattes Udlæg for det ved Høiesteretsdommen tilkjendte Beløb, samt Arrest og Udsættelse fra Gaarden for Godseierens øvrige Tilgodehavende, hvilket i Alt var opløbet til den betydelige Sum af over otte Hundrede Rigsbankdaler. Niels Mortensen var vel tilstede ved Forretningens Begyndelse, men baade han og hans Kone forlod Gaarden under dens Afholdelse, og viste sig ikke meere dennesinde. Om de end vare blevne tilstede, vilde de hverken være blevne udkastede eller udsatte fra Gaarden, da Hensigten alene var, at sætte Fæsteren ud af Gaardens Bestyrelse og derimod at indsætte en Opsynsmand til Sammes Administration. Dette skete ogsaa, og denne Mand forblev derefter i Gaarden tilligemed Niels Mortensen og Familie, indtil Sagen, sidst i 1829 ved Forlig aldeles bilagdes. "Efter at man havde iværksat denne Skjændselsdaad, begyndte man først paa at indkalde mig for Forligelsescommissionen, hvor jeg, ved eel tvunget Forlig, for igjen at kunne komme i Besiddelse af Gaarden, maatte fraskrive mig Gaardens Tørvemose til Afbenyttelse for Godseieren, uden at dette betydelige Jordareal circa 28 Tdr. Land) er bleven sat i særskilt Hartkorn, hvoraf jeg ligeledes har maattet betale Skatter af dette Areal. Dette var imidlertid ei den ringeste Ulempe, man tilføiede mig, thi man lod afholdes Auction paa min Torvemose, hvortil man efter Forliget ei var berettiget, den af mig anlagte Canal trues med aldeles Forfald, da Godseieren ei vil opfylde sin i denne Henseende paatagne Forpligtelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Det var ved Forlig af 5te Decbr. 1829 at ge forskjellige Sager, som da verserede mellem Godseieren og Niels Mortensen bleve hævede. mod at betale 500 Rbd. Repr. (hvoraf dog kun 100 Rbd. strax indrømmedes N. M. Ret til, igjen at tiltræde Besiddelsen af sin Gaard og sine med Arrest belagte Eiendele. Ved dette Forlig viste Overkrigscommissair Gruner Niels Mortensen en Skaansel, som Denne aldrig kunde have ventet, langt mindre have fortjent, i det han frafaldt sit retmæssige Krav paa tre til fire Hundrede Rigsbankdaler, som ham, efter Opgjørelse, kom tilgode. Niels Mortensen forpligtede sig, ved dette Forlig, til, for Eftertiden aldeles ikke at sælge Tørvejord til Skjæring, hvorimod ham forbeholdtes Ret til, at skjære paa sin Gaards Tørvemose saa megen Tørv, som han med egne og leiede Folk formaaer, og at sælge Samme paa hvad Maade han for sig finder fordeelagtigst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Allerede den 28de Decbr. f. A. blev et nyt Forlig indgaaet; det er Det, N. M. omtaler som et tvunget Forlig. At han, ogsaa her, farer med Usandhed, er klart af den faktiske Omstændighed, at dette Forlig ene er indledet g stiftet af Niels Mortensen selv. Jmod at Godseieren endnu eftergav ham 400 Rbd., paatog N. M. sig den yderligere Jndskrænkning med Hensyn til den paa hans Gaards Jorder værende Tørvemose, at han for Eftertiden er aldeles berettiget, fra Samme at sælge enten Tørveskiær eller Tørv, saa han kun maa skjære eller lade skjære saa megen Tørv, som han selv kan forbruge, ligesom han ei heller maa foretageTørveskjæringen uden efter Udviisning fra Godseieren; dog skal ham i det mindste udvises 50 Læs Tørv aarlig, og ingensinde meere end 70 Læs. Derimod berettiges Overkrigscommissair Gruner til, selv at skjære eller lade skjære til sit eget Brug eller til Salg paa den ommeldte Mose, uden herfor at give Fæsteren videre Godtgjørelse, end at han tager Deel med Halvparten i de Omkostninger, som N. M. aarlig har til Op rensningen og Vedligeholdelsen af den Hovedvandgrøft, der flyder fra Tørvemosen. Den fornødne Vei til Mosen og Sætteplads paa Samme forbeholdes ligeledes Godseieren, og for den Græsning, som derved vil tabes paa Mosen, godtgjøres N. M. 5 Rbd. aarlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Niels Mortensen ansætter nu sin Moselod til 25 Td. Land; ifjor angav han den kun til 20 Tdr. Dens Størrelse er ligegyldig, aldenstund ven ikke er fratagen ham, men han kan gjøre samme Anvendelse deraf, som Fæstere i Almindelighed have Ret til, nemlig til Slaaening og Græsning. Ham er ikke paalagt anden Jndskrænkning, end den, han selv aldeles frivillig har paaført sig ved Forliget, og som desuden i Almindelighed paa hviler Fæstere, nemlig ikke at maatte skjære Tørv, uden efter Udviisning. For Afstaaelsen af den større Ret over Mosen, han før havde, har han af Godseieren nydt en Godtgjørelse af 7 til 800 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
At Niels Mortensen i sin Tid har været en driftig Bonde, troe vi gjerne – i de sidste femten Aar har han været saa indviklet i Processer, at han hverken har beholdt Tid eller Evne dertil –; men at den Vandgrøft, som tager Vandet fra hans Mose og tilstødende Eng, skulde have kostet ham 3200 Rbd., er et saa overdrevet Opgivende, at det ingen Modsigelse behøver. J de første Aar efter Forligets Stiftelse er ham af Godseieren godtgjort Halvdelen. af de paa Hovedvandgrøftens Oprensning og Vedligeholdelse anvendte Bekostninger med 30 til 60 Rbd. aarlig; men i de to sidste Aar vides Niels Mortensen aldeles Jntet at have foretaget i bemeldte Henseende; han har altsa heller ingen Godtgjørelse kunne nyde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Den 8de September er Hannoversk Viceconsul Bendixsen i Thisted anerkjendt tillige som Stor brittanisk Hannoversk Viceconsul i Ringkjøbing og (Big. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Ribe Amter. Ved Trækningen af det 88de kgl. Kbhvnske Klasselotteries 4de Klasse blev, ifølge den udstædte Trækningsliste, udtrukken følgende Bagtal: 102. 116 364. 375. 392 395 Den høieste Gevinst. 8000 Rbd, faldt paa No. 37138 hos Collecteur Deck mann i Husum. Den paa 3000 kom til Colding Af de ti paa 1000 Rbd tilfaldt 1 Lotteriet, 6 kom til Kjøbenhavn, 1 til Næstved, 1 til Colding og til Holstebroe Desforuden kom en Gevinst pa 500 Rbd. til Ebeltoft en paa 200 og en paa 100 Rbd. til Horsens; ellers ingen over 500 Rbd. til (Rand. Av.) Jylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
En Præst i Sjælland er i denne Tid kommet ynkeligt af Dage. Han havde af og til været urigtig i Hovedet, og havde derfor Capellan. For leden kom han meget schaufferet hjem fra Marken, just som hans Familie sad og drak Thee. J den Tanke, at svale sig tager han den kogendTheemaskine, og tommer den over Hovedet paa sig. Lægen kunde ikke redde ham Fra Kjøbenhavn skrives under 4de Septbr.: J Aftes blev paa det kongl Theater opført en Sørgefest til Erindring om afd. Concertmester Schal Oehlenschlæger havde dertil digtet et Forspil, Schalle Minde. Da Dækket rullede op, saae man Grav capellet i Balletten Romeo og Gjulietta; Skuespillere og Skuespillerinder indtraadte forklædte i Procession og sang Choret af Balletters Slutningsact med nye Ord der havde Hensyn til den hedengange ne Tonekunstner. Derpaa fremtraadte Dr. Ryge, i Costume som Munken Lorenzo. Som bekjendt udførte Galeotti i sin Tid denne Rolle i sin Ballet. Som den med Balletmesterens Aand nøifortrolige Componisis gamle Ven udtydede han der paafølgende Scenerække af Schallske Tonedigtninger. Der udførtes nemlig i Costume nogle Scene af Rolf Blaaskjæg, Afguden paa Ceylon, Bjergbøndernes Børn og Speilet Chor af Chinafarerne Lagertha, &c. Til Slutning faaes atter et Grav capel, i hvis Midte en Urne med Schalls Navn, og til Slutning blev, under et Sørgechor, af Børblomsterstrøet Schalls Anførerplads i Orchestret, som denne Aften stod tom, beklædt med Sørgestor. Den smukke Jdee, med Mindeblomster af Tonekunstnerens egne Værker at forherlige Festen til hans Erindring, var af særdeles beldig Virkning. (Khop.)