Berlingske Tidende, 1780-02-01
Den 9de ej er Capitain=Lieutenanten ved det 1ste Vesterlehnske Jnfanterie-Regiment Søren von Weber forundt Caracter som Capitain af Jnfanteriet, og den i Revisions-Contoiret ved det Kongel. Generalitets- og Commissariats Collegio staaende 1ste Cancellist Carl Frederichsen benaadet med Caracter som virkelig Krigs=Cancellie=Secretair. Under Dato 16de Febr. er udkommet en Placat af følgende Jndhold: At det haver behaget Hs. Kongelige Majestæt, vores allernaadigste Arve=Herre og Konge, til at forekomme den utilladelige Kiørsel og andre Uordener, som jevnligen forøves paa Veiene paa Stadens Grund uden for Portene, ved Reskript af 9de i denne Maaned allernaadigst at anordne og befale: 1) Jngen maae understaaesig, at kjøre eller ride, noget Qvæg at drive, noget at trille eller bære, udi de allerede uden Nørre Port anlagde, og i sin Tid ved de andre Porteanlæggende nye Alleer, eller Trottoirs paa Siden af Veiene, da Passagen i og paa samme er allene til Beqvemmelighed for Gaaende, men enhver som Kiørende passere Adgangen til Stads=Porten, skal holde sig paa Steen=Broen, og Arbeids samt Bønder=Vogne, hvad enten de have Læs eller ikke, altid kiøre langsom og sømmelig paa høire Side næst Jord Veien i den Rad de ere komne, og ikke vige ud deraf, med mindre det maatte skee, at nogen for dem kiørende Vogn, enten kom til Skade, eller ved noget andet blev opholdt, da de paa Steen=Broen kunde kiøre den forbi, dog skal de strax søge Raden igien, saa at Midten af Broen altid holdes ryddelig til Forbikiørsel for Kareter, Chalser og Phactons, hvilke det dog paaligger at holde sig paa den høire Side af Broen tæt op til Arbeids= og Bønder Vognene. Paa Jord Veiene som ere ved Siden af Steenbroen maa ingen kiøre, men samme bliver allene for Ridende og Gaaende med eller uden Byrde, som dog og maa holde sig paa høire Side. De som drive Qvæg til eller fra Staden, bør og, saa meget mueligt er, dermed holde sig paa Steenbroen, og ikke uden den høieste Nødvendighed det udfordrer, komme dermed paa Jord Veien. Slagterne her i Staden, som lade drive deres Stude til og fra deres Vænge, bør dermed om Sommeren passere Farimags=Veien fra Østerport af, og ikke drive samme omkring Blegdammen til Nørreport. 2) befindes nogen at kjøre eller ride, noget Qvæg at drive, noget at trille eller bære udi de i forestaaende Commeldte Alleer, eller paa de ved Veiene værende Trottoirs, at bestige eller beskadige de derved værende Aflukninger, Brystværker, Steenkister, Grøfter, eller i nogen Maade forsætlig at beskadige. skadige Veien, skal de bøde for enhver saadan Forseelse 2 Rdlr. Men skulle nogen befindes af Ondskab at hugge i eller beskadige Træerne, skal de betale ei allene en Mulct af 4 Rdlr.,men kunde egsaa vente efter Forseelsens Beskaffenhed, med vilkaarlig Straf paa Kroppen at vorde anseete. For utilladelig Kiørsel eller Fædrift paa Jord Veien betaler enhver 1 Rdlr., og for utilbørlig og uordentlig Kiørsel paa Steenbroen 4 Mk. 3) Bønder, som ved St. Hans og Frue Dag aarlig pleie at holde ved Portene, for at erholde Fragt til Skoven, (hvilket vel ikke ved nogen Anordning er tilladt, men saa længe de kunde haves for billig Betaling, vel, ligesom hidtil fra Pindsedag og til 8 Dage efter Frue Dag, kunde tillades at benytte sig af denne Fortieneste, da samme er til Lættelse for Stadens Jndvaanere), maa ikke holde med deres Vogne nærmere Staden, end uden for Nørre=Port i Runddelen, ved Blegdams Veien og Alleen til Vibenshuus, uden Vester=Port paa det saa kaldede Torv, og uden Øster=Port ved Møllen og langs Alleen, samt Øster=Landevei, og det saaledes i ordentlige Rader og paa Siden af Veien, at de ikke i mindste Maade tilsperrer eller hindrer Passagen enten for Gaaende, Kiørende eller Ridende; Skulde nogen understaae sig at holde nærmere Byen, bøde de derfor 1 Rdlr. Mulct, og om de holde uordentlig, tilsperre eller hindre Passagen, erlægges en Mulct af 4 Mk. 4) Som det er befunden, at Uorden og anden Uleilighed foraarsages derved, at saavel Bønder, som det lidet Vognmands=Lang bortleie Heste til Haandværks=Drenge og andre; Saa paa det saadant for Fremtiden kan forekommes, skal det herefter være alle og enhver aldeles formeent, uden for Portene eller paa Stadens Grund at bortleie saadanne Heste; Betreffes nogen herimod at handle, optages Hesten, som strax bør løses af Eieren med 2 Rdlr., men ifald det ikke inden 3 a 4 Dage skeer, maa den uden videre bortsælges, da Eieren tilbagegives det, som Hesten maatte udbringes til over der anførte Mulct af 2 Rdlr. samt Hestens Underholdning imidlertid. 5) Og som det videre paa nogen Tid er befunden at løse Creature, endog om Sommeren, men især om Vinteren, For= og Efter=Aaret fra omkringliggende Bønderbyer, og andensteds, indjages eller føres paa Stadens Grund, for om samme kunde, paa Jorden og i Grøfterne omkring Staden paa Glacien og Fæstnings=Verkerne, under Lye bierge sig især Vinterenover, og saaledes overfødes, hvilke saa kaldede Drive Bester i Almindelighed beskadige og ruinere Kandterne paa Veiene, Grøfterne og Digerne omkring Byens Marker, og vilde i Særdeleshed paa de anlagte og anleggende Adgange til Staden foraarsage betydelig Skade; Saa blive hermed alle og enhver, saavel i som uden for Staden, samt omliggende Bønderbyer og Huuse Boende, advarede, ikke at lade deres Creature saaledes omdrive eller omgaae, da herefter saavel Vagnemændene, som Hyrder, Jagere, Vogtere og andre, som skulle have Tilsyn uden for Staden, saavidste dens Grund strækker sig, skal tilforpligtet være saadanne paa Stadens Grund indkommende Drive-Bester, eller løs gaaende Creature at optage, og skal for hvert optagen Cretur af Eiermanden betales 4 Mk. i Løsnings=Penge, for uden hvilke han endnu skal være forpligtet til, strax paa sig Bekostning at i standsætte, eller lade i standsætte, det som at saadanne Creature maatte være beskadiget. Lader Eiermans den ikke inden 3 a 4 Dage det optagne Creatur afhente, samt betaler Opbringnings=Pengene og stiller Sikkerhed for Jstandsættelsen af hvad det maatte have beskadiget, maae det optagne Creatur bortsælges, og hvad derfor indkommer, tilfalder Opbringeren og Staden til Skadens Erstatning Paa lige Maade skal og forholdes med Bæster og løsegaaende Creature, som efterdags maatte treffes paa Fæstnings=Ve kerne. 6) Paa Trottoirerne i de anlagte og anleggende Alleer samt paa Veiene, skal det være alle og enhver formeent at hensætte sig med noget at falholde, med mindre de dertil af Magistraten maatte erholde nogen særdeles Tilladelse; hvilken de i saa Fald ere pligtige til at forevise Vedkommende naar forlanges; Men skulde nogen herefter betreffes uden saadan Tilladelse der at indfinde sig, og noget at falholde, da frataget den hvad de saaledes have at fare med, hvilket skal tilfalde Anholderen og Staden. De hidtil brugende Fold og Stakitter eller Bommer til at indelukke Creature i, eller binde dem ved, skal for Eftertiden i Forstæderne paa Stadens Grund, saavidt de nye Veie og Trottoirs anlægges, aldeles være afskaffede, siden samme ere hinderlige for Passagen; et heller maa det være nogen tilladt at anbinde nogen Hest udenfor Husene paa Trottoirerne, eller at hensætte noget derpaa siden samme skal være aldeles ryddelig for de Gaaende. Huus og Jord=Eiere og Leiere, enhver for sig, tilpligtes og at holde deres Fortouge, hvor Trottoirs ere, rene. Befindes nogen paa anførte Maade at hindre Passagen paa Trottoirerne, bødes derfor 2 Mk., og hvem som ikke holder sit Trottoir reent, betaler 1 Mk., hver Gang de dermed betreffes. 7) Ligesom der i 5 2 iblant andet er dicteret Mulct i Almindelighed for dem som bestige eller beskadige de ved Veiene og Alleerne værende Aflukker, Brystværker, Steenkister, Grøfter eller i nogen Maade forsætlig beskadige Veiene, saa bliver alle og enhver i Særdeleshed herved advarede om, ikke at springe op paa, eller gaae paa Brystværket af Peblinge, Broen og andre Broer, ei heller derfra at udkaste eller lade udspringe Hunde, enten for at druknes eller for at svemme, Antreffes nogen at forsee sig herimod, betale de i Mulct 2 Rdlr. 8) Jngen, hvo det end være maatte, maa fra de heromkring paa Stadens Grund indgrøftede Veie, til deres Huuse. og Gaarde, eiende eller leiende Jorder, anlegge nogen Jnd eller Overkiørsel paa kort eller lang Tid, uden først dertil at have have Stadens Kæmmeres Tilladelse; hvorefter de skal forpligtede være at lade den anleggende Ind= eller Udkiørsel i Grunden forsyne og vedligeholde, enten med en Steen eller Trækkiste af saadan Beskaffenhed, at Vandet i Grøften kan have sit behørige Løb der igiennem; Ei heller maa nogen understaae sig, fra deres Huuse, Hauger eller Jorder at udkaste noget paa Veiene eller i Grøfterne, og endnu mindre at tilkaste, tilstoppe eller plante i nogen Grøft, som til Veienes Jstandsættelse og Vedligeholdelse er anlagt, eller anlagt vor der: Ved deres Digers Opkastelse om Foraaret skal enhver altid holde sig paa sin egen Side, og ikke som hidtil skeet er, fra Velsiden opgrave og paalegge deres egen, men altid lade Grøften beholde sin engang tillagde Brede og behørig Strækning. Forseer nogen sig imod nogen af forestaaende Poster, bøde de for enhver Forseelse og hver Gang de forsee sig 1 Rdlr.; Og skal de desuden sætte det beskadigede i vedbørlig Stand paa egen Bekostning. 9) Da det ofte, og især ved Plakaten af 19de April 1779. er forbudet, paa nogen af Veiene ved Stadens Grund, eller omkring Staden, at henlegge nogen Slags Ureenlighed, til Vanziir og Hinder for Passagen, samt Skade for Steenbroen og Veiene, saa bliver saadant ikke allene herved igientaget, men endog saaledes skierpet, at de som begaae denne Forseelse paa de nye anlagde eller anleggende Veie til Stadens Porter, og andre som have Communication dermed, skal betale den ansatte Mulct dobbelt eller efter Omstændighederne ansees med corporlig Straf, Ligeledes bliver og Sand agerne, de af det lidet Vognmands=Laug og alle andre forbudet, herefter at benytte sig af den hidtil selv tagne Friehed paa Veiene og Passagerne omkring Staden at henlægge Forraad af Sand, Leer, Steen, eller andet, hvad det end være maatte, men enhver, som saadan til sin Næring eller Brug, vil samle i Forraad, skal indtage det i deres Gaarde, eller paa deres til Fæste havende Grund, eller være sig om en anden Leilighed, da sligt ikke bør ligge paa Stadens Veie. Hvo som befindes ikke inden næstkommende Pindsedag at have bortført, hvad som saaledes nu findes paa Veiene henlagt, eller herefter at henlegge saadant derpaa, skal bøde for hver Læs som befindes, 2 Mk., og desuden lade det strax bortføre, da det i vidrig Fald skal bortføres paa Vedkommendes Bekostning. 10) Hvo som nogen Slags Ureenlighed af Staden udkiører, og paa Veiene uden for Staden antreffes med Vogne, som enten ikke ere tætte, eller ikke have de anordnede Bag smekker, saa at noget kan spildes, anholdes og bøde derfor 2 Mk. Ligesom naar de i Staden kiøre uden Bagsmekke Efter at Vagtklokken om Aftenen har begyndt at ringe, maae ingen Vogne med nogen Slags Ureenlighed, Gruus eller saadant tillades at kjøre udaf Porten, hvormed Portbetienterne skulle have nøie Jndseende. 11) Ved den Tid da Porten bliver tillukt, tillukkes til lige den yderste Bariere-Bom for enhver Vei, som fører til Staden, saaledes at ingen Vogne med Læs derefter maa passere for at holde paa Veien om Natten, da de samme lettelig kunde beskadige; Reisende derimod kunde passere i den Formodning at de søge Herberge. Men skulle nogen Vogn befindes at holde paa Veien inden for Barieren om Natten, boder Eieren 1 Rdlr. 12) Naar noget Creatur efter 55te Formæld bliver optaget, som for Eieren i 3 a 4 Dage skal bevares, da haver Optageren saadant strax for Kæmneren at anmelde, som ved en Seddel ophængt paa Skillingsmandens Huus ved enhver Port, giver Creaturets Art og Beskaffenhed tilkiende, samt hvad Tid det er opbragt, og naar ingen melder sig dertil inden 3 a 4 Dage, efterat denne Seddel er udhængt, er det uden videre Bekiendtgiørelse, eller andre Omstændigheder Staden hiemsaldet. 13) Af alle i denne Placat ansatte Bøder nyder Angiveren, den halve Part, og den anden halve Part er Stadens Kam ner Cassa, til Hielp til de nye Veies Vedligeholdelse, hiemfalden. J Tilfalde at Vedkommende ikke kunde betale disse Bøder lide de derfor paa Kroppen, og afsone samme efter deres Stand og Omstændigheder paa den ved Forordningen af 6te Dec. 1743 foreskrevne Maade. 14) Ved Politie=Retten afgiøres paa det hastigste uden Appel alt det, som er denne Kongel. befaling vedkommende, og foretages slige Sager i det seeneste inden 3 Solemerker, efter at Anmeldelsen derom er skeet; de ifaldende Bøder inddrives af Politiens Betiente, som andre Politie=Bøder, Og ligesom den hermed fornødne Opsigt uden Stadens Porte for det første er betroet til nogle af de af Staden lønnede Qvarteer-Commissarier, som med Politietegnet ere forsyne de; saa advares alle og enhver alvorlig, i Fald andre Personer dertil i Tiden skulle vorde antagne, da ligesaa lidet at læggedisse, som hine, nogen Slags Hinder i Veien udi deres lovlige Forretninger, saafremt de ikke ville vente derfor alvorligen at vorde anseete,