JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøres 3de Postdage efter hinanden :at Kiøbmand Lars Jørgensen den 14de Septbr. sidstleden her i Byen ved Døden er afgangen, og hans Hustrue den paafølgende 16de Dito, hvis Efterladenskaber af mig, som Skifte=Forvalter, strax er taget under lovlig Registering og Vurdering til videre Skiftets Behandling; thi maatte det behage denne Stervboes Credi= og Debitorer, inden den i Loven foreskrevne Tid, eller og ved de allerede berammede Skifte=Samlinger i Stervboen den 7de Decbr. førstkommende og 27de Mart. 1780., at møde eller møde lade, saasom Stervboen ingen ordentlig Proclama formaaer at bekoste, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer saaledes som Loven efter død Mand foreskriver, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Re efter Loven. Ligeledes bekiendtgiøres herved: at ovenmelte Afdødes efterladte Gaard, vel indrettet til Kiøbmandskab, bestaaende af 20 Fag Stuehuus til Gaden, 2 Etager høy, 18 Fag Sidehuus paa den øster og 11 Fag Dito paa den vester Side, samt 19 Fag Baghuus, med Hauge=Stue, item 6 Fag Hiørne=Huus indrettet til een Heste Mølle, en Etage høy, alt Bindingsværk med Tegl behængt, med dertil værende smuk anlagt og indrettet Lyst=Kiøkken= og Frugt Hauge, tilligemed en tæt ved Gaarden og Haugen beliggende Korn=Lykke af 10 a 11 Tdr. Lands Udsæd. bliver 3die Gang stillet til offentlig Auction, og, om fornøyelig Bud skeer, bortsolgt den 6te Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, der forinden hos mig kan faaes til Eftersyn Middelfart, den 16de Octobr. 1779. J. B. Lund.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Da Christiansæde saa vel som Dansted Gaards Marker nu meget fordeelagtig ere indrettede paa Holsteensk Maade, den ene bestaaende af 9 Marker, hver til 70 Tdr. Udsæd, og den anden af 8 Marker, hver til 24 Tdr. Udsæd, foruden Engbond, alt med get god Jord, saa bliver herved bekiendtgjort, at bemelte Gaarder med underliggende Tiender til 1ste Mai 1780., eller om til den Tid ingen Liebhaber skulle findes, til 1ste Mai 1781. blive bortforpagtede under Haanden, og kan Conditionerne erfares i Kiøbenhavn hos Hr. Sekretair Schifter, og i Lolland paa Chri Arvingerne efter Organist Christian Heberlin 3 C. H. A. Nachschou, som døde den 6te Mai sidstleden, stiansæde hos Forvalter Friis. maatte til den i Loven bestemte Tid selv eller ved Commissionairer, møde hos mig undertegnede; og meldes eller til Efterretning: at Kravene, som allerede ere til Skifte=Retten indkomne, overgaaer langt Stervboets Formue. Uttersløv i Lolland, den 18de Pet. Rhode, Octobr. 1779. Provst i Lollands Nørre-Herred.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Udi Giørløv Bye i Sæbyegaards Amt er hos Bonden Lars Mortensen bortdød et ugift Fruentimmer, navnlig Maren Christians Datter Reisig, en Datter af forrige Bogholder ved Krigs Hospitalet i Kiøbenhavn, Christian Thommesen Reisig. Bemelte afdøde Maren Reisig har efterladt sig en liden Arve=Capital af omtrent en 300 Rdlr., som, efter at de paa Boet hæftende Prætensioner ere afdragne, bliver til Deeling imellem hendes Arvinger efter Loven. Af disse ere allene angiven at skulle være følgende : Paa Fæderne Side: 1) en Faster, Jomfrue Reisig i boende ved Wartou i Kiøbenhavn; 2) ligeledes en Faster, boende i Holstebroe, og skal være Enke, men hvis Navn ey vides ; 3) enten 2de Farbroders eller Fasters Sønner, hvorom ingen videre Efterretning haves. Paa Moderne Side: 4) en Morbroder, navnlig Ole Pedersen Nørager i Callundborg, hans efterladte Børn og Børnebørn, hvoraf de fleste i Callundborg opholde sig 5) en Moster Karen Peders Datter Nørager, i Ægteskab med afg. Morten Laffen i Giørlov, hendes efterladte Børn og BørneBørn. Alle forbemeldte, saavelsom om flere Arvinger maatte være til, indkaldes herved 3de gange saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender som Adresse=Contoirets Efterretninger, at møde paa Amts-Contoiret i Callundborg inden den Tid Loven foreskriver, for hos mig, som Skifte=Forvalter, at legitimere deres Arve=Rettighed, og enhver, saa vidt han veed, at give Oplysning, om flere Arvinger efter meerbemelte afdøde Maren Rei sig maatte være til. Callundborg, den 9de Octobr. 1779. de Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Tirsdagen den 23de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver Skiftet foretaget i Schievinge Skole, efter afg. Sogne=Præst for Schievinge og Gierløse Meenigheder paa Friderichsborg Amt, Hr. Erich Wilhelm Qvist, for videre at befordre Skiftets Slutning, til samme Tid og Sted indkaldes saavel de der have noget at fordre i dette Stervboe, som de dertil samme kand være noget skyldige, da de Umyndiges Føde=Værge tillige behageligst vilde møde, for at observere deres Tarv, hvilket 3de gange herved bekiendtgiøres. Cregome Præstegaard, den 18de October 1779. P. Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
En Eiendoms Gaard i Lundbye paa Wordingborg Amt, som er asseureret i Kiøbstædernes Brand=Casse for 800 Rdlr., er under Haanden at faae til Kiøbs, med sin tilhørende Jord, og kan nærmere handles, der om, med Eieren paa Stedet. M. Folsach.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Da jeg formedelst høye Alderdom og Skrøbelighed agter under Haanden at bortsælge den mig tilhørende og paa SlottensGade, her i Corsøer, beliggende Gaard, med Privilegium til Reysendes Herbergering og Vertshuushold, saa bliver saadant herved bekiendtgjort, paa det de Lysthavende med mig derom behagelig kunde accordere; og meldes tillige, at til Gaarden liggenen Hauge, samt Græsnings Rettighed paa Overdrevet Halschau- og 1 Almindelighed er Stedet vel indrettet og stedse har haft godt Næring. Corsøer, den 20de Octobr. 1779. Diederich Lundager, Vognmester og Herbergerer.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Da endeel Kornvahre, bestaaende af Byg og Havre, endnu i dette Efter=Aar bliver for Kongel. Regning at transportere fra Amtstuerne i Fyhn og nogle Amtstuer i Sielland, til Christiania og Drammen; saa ville de, som maatte have Lyst at lade sig befragte med forommelte Kornvahre, derom melde sig udi Fyhns Stifts=Contoir paa Rente=Kammeret.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
NB. Da Marie Elisabeth Blom til Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission haver afleveret 10 Rdlr., som hun, i Følge det imellem hende og hendes afg. Mand Bildthugger Lars Nielsen Stendorff den 1ste Junii 1779. oprettede og den 9de Julii allernaadigst confirmerede Testamente, tilkommer at betale til hans Arvinger; saa indkaldes herved bemelte Lars Nielsen Stendorffs Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig i forbemelte Skifte=Commission, deres Arve=Ret at legitimere, da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. Da Ølltapper Henrich Larsen til Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission haver afleveret 5 Rdlr., som han, i Følge det imellem ham og hans afg. Hustrue Dorthe Au ders Datter den 4de Octobr. 1771. oprettede og den 25de Septbr. 1779. allernaadigst confirmerede Testamente, tilkommer at betale til hendes Arvinger, saa indkaldes herved bemelte Dortha Anders Datters Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig i forbemelte Skifte=Commissionen, deres Arve=Ret at legitimere da dem skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Plattenslager Morten Rasmussen Holms Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven. J allerunderdanigst Følge af Efterskrevne: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Jacob, Frich, Vores Cancellie=Raad og Raadmand i Vor Kiøbstæd, Bergen, og Harrier Siemmers Heiberg, Vores General=Auditeur og Byefoged sammesteds, som Skifte=Forvaltere efter den der afdøde Justice=Raad Lyder Schulz, deres herom, allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, AdresseContoirets Efterretninger saavel i Kiøbenhavn som bemelte. - Bergen og den Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Justice=Raad Lyder Schulz, at indfinde sig hos dem, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse udi Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; forbydende alle og enhver herimod, eftersom - forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 3die Septbr. 1779. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Blive alle de, som formeene sig at have nogen Slags Fordring, efter og hos bemelte her i Staden afdøde Justice=Raad Lyder Schulz, herved 3de gange indkaldede for os, som dette Stervboes Skifte=Forvaltere, inden den i Loven for enhver Creditor fastsatte Tid, at indfinde sig med deres Kravs Anmeldelse og fornødne Legitimation, hvorefter enhvers Ret, i Overeenstemmelse med Boens Forfatning, skal blive iagttaget. Bergen, den 18de Septbr. 1779. J. Frich. H. S. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
J allerunderdangst Følge af efterskrevne Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til i Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterlig: At Vi, efter Anneken afg. Gotte fried Paykens Efterleverske af Vor Kiøbstæd Christiansand, Vort Rige Norge, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt den Altonaiske Mercu3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Fordring til fornævnte hendes afg. Mand, saavel de udi Vore Riger og Lande boende som de Udenlandske, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Fordring for de af hende antagne Samfrænde Skifte. "Forvaltere, Raadmand Lars Arendrup og Peder Sørensen, Halkiær, inden den i Loven foreskrevne Tid, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan i Aviserne skeete Jndkaldelse Hansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting og den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Reer sidence=Stad Kiøbenhavn, den 13de August. 1779. Under Vort Siguet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Er det vi, som Samfrænder Skifte=Forvaltere herved indkaldet samtlige afg. Gottfred Paykens uden= og indenrigske Creditorer, at de, sub pæna præclum & perpetui silentii, indfinde sig hos os her i Christiansand, med deres Fordringers Anmeldelse og Legitimation, inden den i Loven foreskrevne Tid, da dem, efter Boets Tilstand, skal vederfares hvad Ret er. Christiansand, den 25de August. 1779. L. Arendrup. P. Halkiær.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Paa Reysen fra Holland til Batavia er ved Døden afgangen Udrich Frederich Bager, hvis tilfaldne Møderne og Fæderne Arv efter dertil fra ham selv given Commission blev deponeret hos en Mand i Nordhordlehus Fogderie, og da den Afdøde foruden Halvbroderen Mads Bager i Oldenburg, der allerede har committeret en paa sine Vegne, har havt en Fuld=Søster Christine Marie Bager, som efter Kongel. Bevilling er myndig under Curatel og skal have opholdt sig i Kiøbenhavn og andensteds i Dannemark, uden at man veed hendes Opholdstæd for Tiden, saa og en Halvbroder Dotter ved Navn Barbra Sørens Datter Bager, der efter Beretning skal være død, indkaldes herved bemeldte Arvinger at møde i mit iboende Huus i Bergen Mandagen den 20de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, da dette Skifte vorder foretagen, for derved at paasee deres Tarv. Haberdorff.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Paa Gaarden Strudchavn i Herløe Skibrede og Nordhordlehns Fogderie, er bortdød uden Livs=Arvinger Frue Karen Christine Bugge, fød Nitter, der i Følge Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, hensadt i uskiftet Boe efter hendes forhen afdøde Mand Lieutenant Samuel Bugge, da Boet nu skal deeles imellem begges Arvinger. Jblant sal. Lieutenantens Arvinger, er foruden 2de Broder=Sønner i Sundhordlehn og 1 SøsterSøn, boende i Konsund i Sundfiord, der er død og har efterladt sig 3 ugifte Døttre, opgivet af den ved Registeringen nærværende Arving, at der skal have været en Broder Dotter i Kiøbenhavn, hvis Navn var ubekiendt, saavelsom om hun endnu lever, tilligemed fleere ubekiendte Arvinger i Jølsters Præstegield, og ud seenere Beretning fra Broder=Sønnen Daniel Bagge, er tillige angivet som Arving den 3die Broder=Søn Ludvig Bugge i Egersund, og en Broder=Dotter Barbra Bugge i Sogndahl, men Broder=Dotteren i Kiøbenhavn og de andre Arvinger i Jalsters Præstegield vare ham aldeles ubekiendte. J den Anledning kundgiøres dette Dødsfald 3de gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Bergenske Adresse=Blade, paa det at de ubekiendte Arvinger efter bemeldte Lieutenant Bugge, kan melde sig for mig som Skifte=Forvalter, inden den i Loven foreskrevne Tiid med behørig Beviis om deres Arve=Ret. Haberdorff.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Udi Frederichstad i Norge er ved Døden afgangen, den ved det Syndenfieldske gevordne Regiment standne Compagnie Felt skier Christian Groll, og hans Efterladenskab, er, efter Regimentets Foranstaltning, af os, som anbefalede Skifte=Commissarier, taget under behørig Registering og Vurdering, samt ved derover fremholdet Auction gjort i Penge; men da Arvingerne ere Skifte=Retten aldeles ubekiendte, og den Afdøde endog paa sin Sygeseng skal have berettet, at han ingen Kundskab havde om nogen, eller hvem samme vare; Saa, omendskiønt Boet ikke er af nogen Betydenhed, og man ey heller veed hans Gield, der endnu kan hefte nanmeldet, bliver dog dette Dødsfald herved averteret, til den Ende, at de Arvinger, som kunde være efter ham, maatte anmelde sig med Lov antagelige Legitimationer: betimelig Tiid. Ligesom og vedkommende Debi= og Creditorer tillige indkaldes, at møde eller møde lade i Skiftet, inden den Tid Loven i saa Fald foreskriver; de første at erlegge det Pligtige, og de sidste med saadanne Beviisligheder at fremkomme, som de kan see sig sikker med, da al lovlig Behandling skal skee, efter Kravets Natur og Beskaffenhed. Hvorhos det, til Veiledning for Arvingerne, kan berettes: at det af en forefunden Døbe=Seddel, fornemmes, at bemelte afg. Christen Groll er døbt i Arendahls Kirke, og fød af Forældrene Halvor Groll og Else Hermands Datter. Frederichstad, den 19de September 1779. J. G. v. Voigt, N. Sverdrup, Second-Lieutenant. Auditeur. Begge ved ovenbemelte Regiment.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Da den af Militaire=Etat forhen dimitterede Capitain Jens von Hiermann ved Døden er afgaaen paa Kræmmer= og Giæstgiver Stedet Kiolen i Uldvig Sogn og Hardanger Fogderie, og har efterladt sig fraværende Arvinger, deriblant en Søn, som skal være Under=Officeer ved et gevorden Regiment i Dannemark, saa, da Stervboet ey taaler noget ordentlig Proclama at udstæde, indkaldes herved de fraværende Arvinger, med de Umyndiges fødde Værger, samt Credi= og Debitorer inden lovlig Til behagentlig at anmelde sig hos Skifte=Forvalteren. Hestham mer pr. Christiania &e Woss, den 4de September 1779. Søren Schielderup.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Ragusa, den 14de September. Alle indkomne Breve bekræfte det gruelige Blodbad, som Capitain Bassa og Seraskieren i Morea har anrettet iblandt de Tyrkiske Albaneser, hvilke uden Anfører eller nogen Beredelse have ladet sig overfalde og omringe af hans Krigs=Hær ved Tripolizza, hvor de vel havde gjort en fortvivlet Modværge, men ere alligevel blevne slagne og adspredte i 1000 Tal, og forfølges nu af de Ottomanniske Tropper, saavelsom af Grækerne selv, der efter Capitain Bassas befaling have grebet til Vaaben, for paa deres Side ogsaa at befrie sig fra disse røveragtige og utaalelige Giester, som i mange Aar have plyndret dette ulykkelige Land, og opfyldt det med lutter Undertrykkelser. - Da Capitain Bassa endnu var i Larissa, havde Albaneserne, som frygtede og vare indbyrdes ueenige, sendt Deputerede til ham, for at bede om Pardon, og tillige lovt, at forlade Morea under visse Vilkaar. Capitain Bassa anstillede sig meget snedig, ved at tilstaae dem alle Ting, og de lovede tillige, at begive sig bort paa adskillige Skibe, som Capitain Bassa til den Ende havde fragtet af den Venetianske General paa Corfu, og at lade sig bringe til Kysterne af Albanien Hassan Bey forlangte alleneste 53 Gidsler af dem, som de og leverte ham; men da han var kommen ind i Morea henimod Napoli di Romania, erholdte han den sikkre Efterretning, at Albaneserne, i Steden for at indskibe sig, havde sat sig fast ved Tripoliza, for at aftvinge ham bedre Betingelser, og maaskee, hvis der gaves Leylighed dertil, at overfalde ham og hans Krigshær, som ey var over 12000 Mand stærk. Neppe havde Capitain Bassaa erholdt disse Efterretninger, førend han lod sine Tropper marchere mod Sletterne ved Tripoliza hvor han posterte dem saaledes i Baghold, at Albaneserne bleve omringede fra alle Kanter, i sær af det Tyrkiske Cavallerie, hvilket under Capitain Bassas egen Anførsel pludselig styrtede ind paa dem, og gjorde en Slagter-Bænk af dem. Slaget varede 8 Timer, og af Albaneserne skal henimod 8000 være blevne paa Pladsen, hvilket Antal dog synes alt for overdrevent. De omstændelige Beretninger om denne blodige Trefning, eller rettere sagt Overfald, feyle endnu. Brevene melde kun, Capitain Bassa har offentlig til en Skræk ladet opstille endeel Hoveder; 1500 sendte han til Constantinopel; men Storherren befalede Skibet, som bragte dem, at kaste dem i Havet, førend det løb ind til Constantinopel, Man forfølger nu Resten af disse Flygtlinge og Adspredte, og ingen af dem faaer Quarteer. Man troer og at Mainotterne ey ville undgaae hans haarde Tugtelse, og at han vil brække ind i Albanien selv, hvor alting er i Urolighed og Forvirrelse.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Pera, den 8de September. For nogle Dage siden ere 5 Deputerte ankomne til Constantinopel fra Chanen i Krim, og have i en Audience overleveret Stor=Viziren 1) en Erklæring, at Tartarerne havde, saasnart de Russiske Tropper vare aldeles trukne ud af Krim, eenstemmigen udvalgt Sahin Gerai til deres retmæssige og afhængige Fyrste; 2) en Skrivelse fra den nye udvalte Chan til Storherren, som Over=Hoved for den mahometanske Religion; 3) en Act, hvorved Chanen afstaaer det Oczakowske Gebeet til Porten. Alt dette var overeensstemmende med det nye Forlig imellem Rusland og Porten. Man fornemmer nu, at der med første skal afgaae en Gesandt med en Skrivelse fra Storherren til Chanen, i hvilken hiin som geistilg Overherre, meddeler denne sin Velsignelse til Chans Værdigheden.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Nu er kun dette tilbage, at Storherren formelig ratificerer Krims engang erklærte Uafhængighed. Den Russiske Gesandt har forlangt, at dette skulde skee høytideligen i de 5 Deputeredes Nærværelse; men Porten ønsker, at dette maae skee i Stilhed, og at Acterne des angaaende allene blive udvexlede ved Tolke, eftersom Folket, der allerede er meget misfornøyet over denne Sag, ellers kunde letteligen igien komme i ond Lune.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Paris, den 11te October. Fra Brest berettes, at den Kongel. Fregatte la Surveillante, paa 32 Kanoner, og Cutteren Expedition, af hvilke Hr. de Courdie commanderer den første, have paa deres Kryds=Tog den 8de huj. paa Høyden af Quessant mødt en Engelsk Fregatte og en Cutter, med hvilke de Kl. 10 1/2 geraadede i en hidsig Trefning, som vaerte over 2 Timer, og i hvilken begge Fregatterne mistede deres Master; den Engelske Fregatte kom derpaa i Brand, og sprang Kl. 4 og Eftermiddagen i Luften, saa at man kun kunde redde 43 Mand af samme. Det Engelske Skib hedte Qvebeck, førde 32 Kanoner, og commanderes af Capitaine Famer. Vores Fregatte havde 30 Døde og 85 Saarede, og blev Dagen derpaa af Cutteren bragt til Brest. - Efterretninger fra St. Malo melde, at der formedelst nogle Commissairers Ankomst til Jersen og Guernsen fra Engelland, hvilke vilde tilegne sig en vis Rettighed over de Priser man der havde gjort, er paa de første Stæder opkommen en hæftig Revolte, hvorved Gouverneuren understøtter Jndvaanerne i deres Rettigheder. Man venter nu paa Øerne en Kiendelse fra den Brittiske Admiralitets Ret i denne Tvistighed, men frygter tillige, at hvis der ey falder ud til Kapernes Fordeel, torde Opstanden drag. Følger efter sig.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Det heder, at Hr. von Sade allerede er udløben med sin Division fra Toulon, og at han skal komme til Brest, for at erstatte de Skibe, som ere afgaaet fra den store Flode. Af bemeldte Fløde skulde 5 Skibe convoyere Koffardie=Floden, som gaaer til St. Domingo. Om den store Flode veed man intet viist, enten den er udløben eller ikke. Det sidste er ved rimeligere end det første, men dog skal den endnu i denne Hof lade sig see i Søen. Som Ordet gaaer, vil Hoffet kiøbe de 2de Skibe, som Paul Jones nyelig tog fra Engellænderne, og ligger endnu i Texel.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Paris den 15de October. Vores Flode ved Brest maae holde sig færdig til at løbe ud, uden at bie til de Syge ere curerte. Den bliver kun 40 Skibe af Linien stærk. De Skibe, som ere løbne ud derfra, ere gaaet en Convoy med Krigs=Munitioner og Levnetsmidler : Møde, som ventes fra Spanien. - Græv d'Estnings Secretair har i disse Dage leyet et Hotel for samme i Gaden d'Antim; ja han har endog sagt, at hans Herre skulde ankomme hertil henimod den 15de November. Denne Nyehed opvækker stor Forundring. J Sandhed, hvis Græven virkelig ankom mer til bemeldte Tiid, saa kan han neppe have været i NordAmerika, ey heller have forrettet noget af Vigtighed der.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
Jamaika, den 28de Julii. Den 25de huj. om Aftenen stødte Ruby paa 64 Kanoner, og Jamaika=Brigantinen paa 18, paa 11 Franske St. Doming Skibe. Brigantinen som var Vesten for Ruby, gik strax for Vinden med fulde Seyl løs paa de fiendtlige Skri be; men efter et af Ruby given Signal, satte den Amerikansk Flag ud, og syntes ey at blive dem vaer. Denne Maneuvre lykkedes, saa at Skibene forsamlede sig, i den Tanke at de havde 2 Amerikanske Skibe i Nærheden. Da Natter, kom, seylede Ruby og Brigantinen ind paa dem, og toge dem alle, da de for Sikkerheds Skyld holdte sig samlede. Disse Priser ere af en anseelig Værdie, saa at hver Matros vil paa sin Part faae 3 til 400 Pund.
Berlingske Tidende, 1779-10-25
London, den 8de October. Man taler her igien om at tage et frisk Korps Tydske Tropper i vores Sold, og det heder, at en vis fremmed Minister allerede i disse Dage har forelagt vores Hof et Udkast til den Subsidie=Tractat, des angaaendes skal sluttes. - Vore sidst bygte Krigs=Skibe paa 44 Kanoner, ere nu forandrede til Skibe paa 50 derved, at man paa det fierde Dæk, hvor ellers ingen Kanoner bruges, endnu har anbragt 6 Coronna der. Næsten paa alle de andre Skibe er ligeledes Antallet af Kanonerne formert. Skibe paa 90, 74, 60 og 50 Kanoner, have hvert bekommet 4 Coronader, som ere meget lette og korte, og indtage lidet Rum. - To Skibe af Linien og 1 Fregatte skal løbe ud for at krydse paa en Spansk Flode, som ventes til Cadix. - Henimod 30 Transport=Skibe, som skulle bringe Provisioner til Leewards=Øerne, ligge ved Deptfort, og vente kun paa Ordre til at gaae i Søen.