JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Kjøbenhavnsk Kornbrændeviin sælges til billige Priser af S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Byg, & Hørfrøe kjøbes til de høieste Priser af Herskind. Halm, kjøbes af N. H. Becks Enke. Bolster, rödt og hvidstribet, samt et Parti særdeles gode hvide 5 a 4 traadede Bomulds-Strømper er arriveret, og sælges til meget billige Priser hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Aarhuus Jernstøberie og Alaskinværksted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Fra denne Fabrik leveres alle forskjellige Arbeider henhørende til dette Fag, saasom: Hakkelsemaskiner; Kornrensemaskiner af forskjellig Construction og Størrelse, samt forskjellige andre Maskiner. Ogsaa leveres og opsættes paa Bestilling complette Tærskemaskiner, saavel faststaaende som transportable, samt enkelte Dele til Maskinerier og Møllebrug. Endvidere, Kakkelovne i forskjellige Størrelser, med og uden Comfyrindretning, deraf flere indrettede saaledes, at der hensigtsmæssigt kan brændes endog almindeligt Steenkul; Gryder og Grubekjedler; Comfyrindretninger, baade med og uden Stege= og Bageovn; af disse have vi allerede leveret mange, som alle have vundet særdeles Bifald for deres Hensigtsmæssighed og Brændebesparelse; Prisen varierer naturligviis betydeligt efter Omstændighederne, og som de forlanges større eller mindre, forskjellig Construction, alt Jern eller tilligemed Muur, &c. Enhver vil lettest overtyde sig, ved at see disse Jndretninger, som allerede ere opsatte, og med Hensyn til Prisen sammenligne dem med dem fra andre Støberier; andre Comfyrplader med og uden Vandkjedel, forskjelligt Plouggods og hele Plouge, baade med Træ- og JernAav, samt alle Slags Avlsredskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Paa adskillige Fabricata have vi nedsat Priserne betydeligt, og ere stedse villige til, at sælge til samme Priser som andre Støberier i lige gode Varer. Aarhuus, den 31te Januar 1842. F. R. Bøeg. J. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
En særdeles god, smukt og fordeelagtigt beliggende Gaard, for Tiden beboet af Major Bornemann, nærved nordre Port i Skanderborg, er med tilhørende Have, Toft ved Søen og Jorder paa Byens Mark, at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Nærmere Underretning gives af Hr. Exam. juris Bagger i Skanderborg og Tandlæge Asmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
En Lærerinde som i 10 Aar med Troskab og Duelighed har opdraget to dannede og agtede Familiers Børn, og underviist disse i Modersmaalet, Tydsk, Fransk, Skolevidenskaberne og de nu brugelige Haandarbeider, ønsker sig 1ste Mai eller Juni d. A. anbragt i samme Egenskab. De bedste og paalideligste Anbefalinger kan hun fremvise. Billetter mrkt.: M. C. B., bedes indlagte paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Et ungt Menneske, der har opofret sig paa et af de største Godser i Jylland, on for Landvæsenet omtrent i 5 Aar, og lært sker sig til 1ste Mai en Plads som Avlsforvalter eller Medbestyrer. Gode Anbefalinger kunne fremvises. Reflecterende ville behageligen henvende dem til Adressecontoiret i Aarhuus eller Horsens, hvorfra gives nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
For en duelig Seminarist, der kan forestaae Sangen i Kirken, er en god Hjælpelærerplads ledig, enten strax eller til 1ste Mai, hos Kirkesanger Kaalund i Saxild, pr. Horsens, til hvem man snarest muligt henvender sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Et a to Stkr. brugbare Rapsseil ønskes tilkjøbs af J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Kost og Logie for 3 a 4 Skoledisciple kan fra 1ste Mai næstk. erholdes hos F. Scheibys Enke paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Tvende meublerede Værelser og Staldrum til1 a 2 Heste ønskes fra 1ste Marts. Adressecontoiret modtager Anviisning mrkt. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
Formedelst en Piges Sygdom, er en Condition strax ledig for en anstændig Pige. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
En Dreng af skikkelige Forældre, som besidder gode Skolekundskaber, kan antages som Lærling ved en Handel i en af Provindsens Kjøbstæder, enten strax eller til næstk. 1ste Mai. Adressecontoiret i Aarhuus anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-04
For nogle Skoledisciple kan flere gibsede og meublerede Værelser til førstkommende Paaske=Flyttedag faaes til Leie, samt Kost m.v. i Huset hos Kammerraad Fleischer. Et noget brugt Fiskervaad, omtrent 24 Favne lan i hver Arm, kan faaes tilkjøbs hos Niels Farrer, Fiske i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
18 * No 21. Løverdagen. den 5 Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquiet, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Blandinger. De Londoner-Blade indeholde nu en meget fuldstændig Beskrivelse af de ved Prindsen af Wales's Daab stedfundne Festligheder: Den kirkelige Daabsformular blev med lydelig og udtryksfuld Stemme forelæst af Ærkebiskoppen af Canterbury, og de tilDaabsvidnerne rettede Spørgsmaal smukt og tydeligt besvarede af Kongen af Preussen. Hertuginden af Buccleuch modtog Barnet af Ammen og overrakte Erkebiskoppen det, hvorpaa denne vendte sig mod Kongen af Preussen og de øvrige Faddere og spurgte om Barnets Navn. Hs. M. svarede med lydelig Stemme: Vi kalde ham Albert Edvard." Derpaa fuldbyrdedes den hellige Handling; Orgelet tonede og Forsamlingen istemmede et høitideligt Amen." Prindsen hævede sine smaae Hænder i Veiret, da han blev besprængt med Vandet. Han blev derpaa igjen overgivet til Ammen, medens Prinds Alberts deeltagende Blik hvilede paa ham. Ogsaa Dronningens hele moderlige Stolthed og Glæde syntes at aabenbare sig i det ømme Blik, hvormed hun uafladeligt fulgte den ungdommelige Thronarving, der ikke ved nogen Forstyrrelse afbrød den hellige Daabsact. Tilsidst knælede hele Forsamlingen og fremsagde Herrens Bøn, hvorpaa Orgelet sluttede Høitideligheden ved at spille det herlige Hallelujah af Handel. Da Dronningen med sit høie Følge og Geistligheden havde fjernet sig, traadte den øvrige Forsamling hen til Døbefunten, hvor Enhver med Jver bestræbte sig for at dyppe sit Lommetørklæde i det fra Jordan hidbragte Vand. Man roser meget den dybe Andagt, Kongen af Preussen viste under den hele Høitidelighed, og hans Adfærd her fremhæves som et Mønster for Fyrster og Undersaatter. To Kunstnere vare, med Dronningens Tilladelse, nærværende, for at skitzere Daabshandlingen. – Vendt tilbage til Slottet kom Prindsen af Wales tilsyne i et af Vinduerne og hilsedes med Jubel af det udenfor forsamlede Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Den i Anledning af den eng. Thronarvings Daal foranstaltede Banquet skal have været uhyre glimrende. Bordene bugnede formeligt under Vægten af alt det Guld og Sølv, de maatte bære. Paa et Sidebord, ligeoverfor Dronningen, prangede det berømte i Seringapatnam erobrede Tigerhoved, som engang har tilhørt Tippo Saib, ved Siden af dette tre Fade af den berømte Cellini. Den kostbare Porcellainservice, som var bragt over fra Buckingham Palads og ved denne Leilighed blev brugt for første Gang, er forfærdiget af engelske Kunstnere. Opvartningen blev besørget af omtrent halvtredsindstyve Tjenere og tredive Pager. De første Traster, der udbragtes, gjaldt: Prindsen af Wales, Kongen af Preussen og Dronning Victoria. Kl. 10 begyndte Concerten i Water lod Galleriet, hvor ogsaa Daabskagen, der omtr. var 4 Fod høi, og den colossale Punsche-Bowle paraderede. Af denne skjænkede Dronningen sig et Glas Punsch og tømte det paa Prindsen af Wales's Sundhed, hvilket Exempel fulgtes af alle de øvrige Gjæster. Støttet ved Kongens Arm forlod Dronningen kort efter Salen. Der er igjen optraadt en ny Prætendent til Dronningen af Englands Haand. Det var en velklædt og 25aarig Mand af agtværdigt Udseende. Han kalder sig Nicolaus Keilmann, født i Sachsen Meiningen, og paastaaer, at Dronning Victoria er hans Kone, som for to Aar siden, da de levede sammen i New-York, forlod ham og begav sig til England, hvor hun giftede sig med Prinds Albert. Han ønskede nu gjerne at faae en Audients hos Dronningen, da han ikke tvivlede om, at hun strax vilde gienkjende ham. Da Manden, med Undtagelse af denne fire Jdee, hverken synes at være nogen Nar eller Afsindig, har man blot henviist ham til den sachsiske Consul, i Haab om, at denne vil kunne bringe ham udaf hans Vildfarelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Da Prindsen af Jonville landede med Dampskibet ved Providence, og saae, at de Reisende, hvis Antal oversteg 600, saa hurtigt de kunde skyndte sig til Jernbane=Gaarden, for at sikkre sig gode Pladser, gjorde han det Samme og sprang ind i en lukket Vogn, hvor han tog sig en Plads. Kort efter kom den franske Consul, som vilde modtage Prindsen, og søgte ham fra Vogn til Vogn, idet han spurgte de Reisende, og Jngen af dem havde seet Prindsen; endelig traf han ham da og lod ham vide, at en særegen Vogn blev holdt i Beredskab for ham. Ugjerne forlod Prindsen sit Sæde og begav sig hen til den antydede Vogn, hvilken imidlertid, da han naaede den, ogsaa allerede var taget i Besiddelse af Publicum. Prindsen vilde ikke, at Nogen skulde staae ud for hans Skyld, vendte tilbage til den første Vogn, og fandt nu ogsaa denne, ligesom de øvrige lukkede Vogne, tæt besat. Alligevel erklærede han, at han vilde hellere gaae tilfods til Boston, end berøve Nogen hans Plads. Endelig opdagede man i et Skuur endnu en gammel aaben Vogn, som nu blev hængt ved Rækken, og hvori Hs. Kgl. Høihed tog Plads. Skjælvende af Kulde indtraf Prindsen paa denne Maade til Boston.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Fra det Land, hvorfra Kaffeen nedstammer, Arabien, kunne vi med det første vente at modtage en ny og noget lignende Luxusartikel. Den Reisende, Emil Botta, fortæller nemlig i sin Reise i Arabien Følgende ved Beskrivelsen af Dalen Sing i Landet Remen: Egnen her er, foruden sin ypperlige Kaffe Avl, berømt ved Frembringelsen af en Væxt, som kaldes Kat", og som er Grenen af et vist Træ(Celastus edulis), der oprindelig nedstammer fra Abssinien, men nu dyrkes med Omhyggelighed overalt i Remen. Det er de bløde, yderste Ender af dette Træes Grene, samt dets unge Blade, hvis Nydelse frembringer en vis behagelig Opmuntring, ligesom den ogsaa styrker efter Anstrængelse, forjager Søvnen og fremkalder en munter Sindsstemning. Nyder man Kat medens den endnu er ganske frisk, virker den ogsaa til Beruusning. Dens Brug har paa den senere Tid almindelig udbredt sig i Remen, hvor den første Gjæstfriheds=Handling nu er at række den Fremmede Kat". Som Følge af denne Værts hyppige Nydelse, sove Beboerne af Remen mindre end alle andre Folk, og hvad der er det Bedste derved er, at deres Sundhed aldeles ikke synes at lide derunder. Mange sove dertillands nu ikke meere end 3 Timer i Dognet, og ere iøvrigt i idel Virksomhed og vel oplagte til alle Forretninger. Det kan vist ikke feile, at jo Englænderne snart ville tilføre os denne ny Handels-Artikel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Vi have (fortæller en meget agtet Londoner Journal) tilbragt en Aftenstund saare behageligt i en ret comfortabel Sal, hvor flere Personer morede sig selv og os med at løbe paa Skøiter paa en kunstig Jis, der herefter vil kunne anbringes, ligesom et Billard, i ethvert Privathuus. Denn nye Opfindelse skyldes Hr. Henry Kirk, der har anvendt den i Gartner Jaskins Sal i New=Rood. Resultatet har været fuldkommen tilfredsstillende. Den kunstige Jis der kun er en Tomme tyk, er, uden at være for blød, dog haard nok til, kun at modtage et ganske ubetydeligt Jndtryk af Skøiterne; og man antager, at den uafbrudt vil kunne benyttes i hele to Aar. Desuden skal den med Lethed kunne lade sig fornye For at underkaste denne ny Opfindelse den strængeste Prøvelse, har man belagt en stor Sal i Skøiteløbernes Klub dermed, og hele Selskabet erklærede eenstemmigt: at nu var Opgaven løst og Skøiteløberne satte istand til, hele Aaret igjennem at glæde sig ved deres Andlings Morskab. Ved Forsøget udsatte man den kunstige Jis for en Temperatur af 80 efter Fahrenheit. Opfinderen har isinde, i en Have ved London at belægge en stor Strækning med denne kunstige Jis, og saaledes hele Aaret igjennem tilveiebringe en frossen Sø, der turde blive at ansee som een af Londons største Mærkværdigheder."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Aaret 1843 skal den største Gjæstgivergaard i Verden aabnes. Pladsen, hvorpaa den skal bygges, er allerede kjøbt; de paa samme staaende Bygninger, 26 i Tallet, blive nedrevne, og en lille Stad opføres for Reisende, som skal have 12 Afdelinger, een indrettet for Reisende af enhver Nation. Den første Afdeling er for Amerikanere, den anden for Franskmænd, den tredie for Tydskere, den fjerde for Hollændere, den femte for Russer osv. De Reisende af enhver Nation skulle hver have deres Kjøkken og Værelser for sig og opvartes af Landsmænd, dertil ogsaa en egen Læge og en egen Læsestue for Blade og Bøger paa deres Modersmaal. Dog skal det staae Enhver frit for, ogsaa at benytte de Jndretninger, der ere bestemte for andre Nationer. Efter en overfladisk Beregning vil denne Gjæstgivergaard, som skal føre Navnet "Verdenshuset, og anlægges ved Actiesammenskud, komme til at koste 500,000 £. (omtr. 5 Millioner Rigsbankdaler). Foretagerne ere en Amerikaner, en Tydsker og en Hollænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Pariser-Blade fortælle følgende mærkelige Exempel paa, at Sjælen, kan være virksom i Frastand: En i Paris bosat Kjøbmand saae nemlig om Natten i Dromme sin Søn, der befandt sig i New-Orleans, og hørte ham med bristende Stemme sige: Fader, jeg døer!" Til samme Tid følte han sin Haand berørt af en anden kold Haand. Kjøbmanden vaagnede derved; men Drømmen havde gjort et saa mægtig Jndtryk paa ham, at han besluttede at afreise til New-Orleans, og virkelig ufortøvet iværksatte sit Forsæt. Ved Ankomsten dertil erkyndigede han sig naturligviis strax om sin Søn, og erfoer, at han var død. Efterat den første Smerte havde udraset, fortalte han sin Drøm, og de Personer, der havde været ved hans Søns Dødsleie, stadfæstede med Forundring Faderens sælsomme Anelse; hans Søn var virkelig død i den betegnede Nat, og hans sidste Ord havde været det Udraab: "Fader, jeg døer!"J Spanien har man saa stræng Vinter, at der i een Nat er frosset 3 Skildvagter ihiel ved det kgl. Palais i Madrid. Jmod Nord vare Veiene ufremkommelige for Snee. Madriderne have i denne Tid det sjeldne Syn af Skøiteløbere paa Dammen i Buen-Retiro. Kulden har om Natten naaet 8 Grader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Bergen havde man derimod ved Juletid saalidt Vinter, at talrige Partier af Herrer og Damer til Hest droge ud til Kysten for at see Fiskernes Kamp med en levende Hval.)J Canton Genf i Schweiz er i denne Tid falden en uhyre Mængde Snee, under hvis Vægt Træerne i Skove og Haver knækkedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Landsbyen Madana i Wallachiet er en stor Mærkværdighed; thi i de sidste 30 Aar er den alene beboet af Fruentimmer! Engang talte den vel 2,000 Jndvaanerinder, der, uden just at være krigeriske Amazoner, dog holdt alle Mandspersoner, der nærmede sig til dem med Giftermaalsandragender, fjernede. J de senere Aar er Befolkningen meget aftaget, da den kun har ringe Tilvæxt. Om der ogsaa gives unge Piger blandt disse Gifteskye, vide vi ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Brüssel lod sig nylig en af Byens rigeste Piger bortføre. For at vildlede Forfølgerne kjørte efter det første Hofbal 4 Postchaiser, hver med 4 Heste for og med et eensklædt Par siddende i hver, til een og samme Tid ud igjennem 4 af Stadens Porte, i 4 forskjellige Retninger, saa at det var umuligt at vide, hvilken Vei de egentlige Flygtninge havde taget. Disse naaede lykkeligt London, og vendte snart tilbage. derfra, som Mand og Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
En meget lærd Chemiker har, efter lang Grand sken, udgivet et Skrift, betitlet: "Skaldepanderne ere courable!" Som Beviis paa Bogens Brugbarhed, eller maaskee rettere paa Skaldepandernes Mængde, har denne Piece allerede oplevet sit tredie Oplag. Parykmagerne skulle være meget opbragte derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
I Nærheden af Bang i Tydskland har den derværende Præst, ved at grave Mergel, fundet Levningerne af et kæmpemæssigt Fiirbeen, et Forverdens Vanddyr med en spids Snude, Krokodiltænder og uhyre Øine, samt af en Længde, uagtet Halen fattedes, af 32 1/2 Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Coblenz ere to kraftfulde Mænd blevne bidte af gale Hunde, den Ene d. 31te Octbr. i Armen, og den Anden d. 21de Novbr. i Næsen. Først den 9de Jan, sidstl. bleve de Begge syge; den Ene døde Dagen efter, den Anden Natten derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Mirakkeldoctoren Matthæi har under sit Ophold i Arnstadt behandlet over 5000 Gigtpatienter, af hvilke de Fleste ere blevne helbredte ved det ganske simple Middel, at han med Hænderne berørte og strøg den Syge, som da kom i en heftig Sved kort derefter. (Han er nemlig i Besiddelse af en electrisk og sved drivende Kraft, hvorved han kan udføre disse Mirakler.) Men ved den Mængde Cure, han nu har udført, er hans helbredende Kraft bleven svækket i den Grad, at Virkningerne tage af Dag for Dag, og han selv er bleven ganske udmattet og nervesvag til stor Sorg for de Mange, som endnu havde ventet Hjælp af ham. Under hans Ophold i Arnstadt lignede denne By hver Dag et Marked, og næsten enhver Borger havde Fremmede i Logis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Kort for Kongen reiste fra Berlin kom der, som bekjendt, Jldløs i det kgl. Slot. Det var den Dag just Ordensfest. Under Slukningen havde et ungt Menneske, Skriver hos Hofbygmesteren, udmærket sig noget ganske overordentligt, hvilket var blevet bemærket af Kongen selv, der besluttede, at belønne ham med Ordenen den røde Ørn. Der blev givet Ordre til at bringe ham hid, men han var intetsteds at finde. Endelig fandtes han, og bragtes op paa Slottet, just som man vilde sætte sig til Taffels, hvor en Couvert, paa Kongens Ordre, stod ubesat. Jdet den unge Mand treen ind i Salen, gik Kongen henimod ham og overgav ham Ordenen med de Ord: J Morges lod De ikke vente saalænge paa Dem. Modtag min Taksigelse for Deres Jver Ved Hoffet i Berlin grassere Mæslingerne meget stærkt, foruden Prindsesse Marie ligge nu ogsaa Prindserne Waldemar og Adalbert, samt den overordentlig smukke Prindsesse Marie af Reus-Køstritz (forlovet med Grev Stolberg-Wernigerode, Prinds Wilhelm Adjutant) angrebne deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Weymar er declareret Forlovelse mellem Arvestorhertugen og Prindsesse Sophie af Oranien, Kongen af Hollands Datter. Prindsessen er født i April 1824.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Londoner-Bladet Times melder fra Buenos=Ayres, at Præsident Rosas har kjøbt den svenske Brig "Oscar for den enorm høie Priis 50,000 haarde Pa stre. Dersom det er den Brig, hvormed Capt. Oxehuswud ifjor udgik fra Sverrig med en heel Deel unge Mennesker, som han havde paataget sig, practisk at oplære i Sømandsvidenskaben, paa en 3 Aars Reise i de fjerne Verdenshave (og det synes virkelig at være Tilfældet, da et fra Buenos=Ayres den 5te Novbr. afgaaet Skib er ankommet til Liverpool, medbringende 23 Mellemdækspassagerer, unge Svenske, der havde været ombord paa den svenske Brig Oscar"), saa kan man ikke noksom undre sig over denne Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Jfølge en i Sverrig udkommen ny Anordning for Tolden af indkommende og udgaaende Varer maa grov jydsk Uld herefter kun indføres til efternævnte 5 svenske Stæder: Stockholm, Gothenborg, Norkjøping, Malm og Halmstad. Denne Forordning synes at være en Foranstaltning mod dansk Uldindførsel i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Jfølge Privatbreve fra Stockholm havde man allerede i Gruset af det brændte Bomuldspinderifundet 12 Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Det nylig bortsolgte adelige Gods Lehmkuhlen tilhørte ikke Hr. Volkers, men Fru Agentinde Christensen i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Bekjendtgjørelser. Det var det alkjærlige Forsyns urandsagelige Villie, at vort kjære, elskelige Barn, Petra Funder, sidstafvigte Onsdag, efter et ringe Antal Timers Sygeleie, skulde forlade os, faa Dage før sit sjette Aars Fylde, for at overgaae til et bedre Hjem. Med dyb Veemod, bekjendtgjøre vi herved for deeltagende Venner dette for os saa smertelige Dødsfald. Aarhuus, den 5te Februar 1842. H. Funder, Th. Funder. fød Bidsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Deeltagende Familie og Venner meddeles herved, at min kjære Mand, Jens Christian Sperling, den 2den Februar ved en blid og rolig Død, efter flere Dages Sygeleie, indgik fra dette til et bedre Liv, i sit 46de Aar. J vort Ægteskabs 22de Aar skjænkede Gud os 6 Børn, som med mig begræde Tabet af en god Fader. Aarhuus, den 6te Februar 1832. Mariane sal. Sperling. tod Funch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Ved en stille og rolig Død behagede det Forsyner at bortkalde fra mig den 29de dennes, efter flere Aars tiltagende Brystsvaghed, og 10 Dages Sygeleie, min inderlig elskede Kone, Frederikke Sophie, fød Høberg, i hendes Alders 39te Aar. J 20 Aar og 4 Maaneder, deelte hun trofast og kjærlig med mig Livets Glæder og Sorger. Tre uforsørgede Børn begræde med mig Tabet. af den Afdøde, og eet forudgangen modtager hende i hine lyse Egne, hvor hun nu nyder den Løn, der er forjættet den Gode. Aarhuus, den 31te Januar 1842. Niels Jensen Thrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
At Pastor emeritus Søren Bagge, i 54 Aar Sognepræst for Onsted og Taaning Menigheder i Aarhuus Stift, i Dag ved en blid og rolig Død er afgaaet i sit 83de Aar, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægtninge og Venner. Sneptrup Præstegaard, den 4de Februar 1842. Hald, Capellan. Marmonien, afholder Bal, Søndagen den 13de dennes, Kl. 7. Udenbyes, som deri kunne deeltage, behage at afhente Billet, som betales med 1 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Balinspectionen. Nogle Smaaportioner af de under Fattigvæsenet hørende Legater ere ledige, og kunne søges af fattige Enker, nemlig: En paa 6 a 2 11 1/2 ; een paa 2 28 ; een paa 2183 1/2 s.; og tvende hver paa 1 1 Begjæringer herom maatte indgives til Fattigvæsens commissionen inden een Maaned fra Dato. Aarhuus, den 28de Januar 1842. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Efter Reqvisition af Aarhuus Kjøbstads Fattigvæsenscommission, bliver den sammes Fattigvæsen tilhørende Bod N 684 i Møllegyden, bestaaende af 4 Fag Huus med tilhørende Gaardsplads, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Stedet, Mandagen den førstkommende 14de Februar, om Formiddagen Kl. 11, efter Conditioner, som ved Auctionen kundgjøres, og forinden henligge til Eftersyn hos Prøveprocurator Brendstrup; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 29de Januar 1842. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det Boet efter afd. Lods Christen Jensen og ligeledes afdøde Hustrue Abelone Pedersdatter tilhørende Sted af 107 i Dynkarken med tilliggende Grund stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: Tirsdagen den 15de Februar 1842. 22de 1ste Marts hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadhuus, men tredie i Stedet. Conditionerne henligge forinden til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Januar 1832. Fleischer. Varme Muslings- og Kjød Posteier, kunne faaes paa Søndag Formiddag hos Conditor Bæhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-02-05
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, A. W. Stigaard, - S. Lind, N. Malling, og Chr. Christensen; i Ebeltoft – – N. & H. Colding. i Mariager – – C. Bering. i Grenaae J. A. Møller. i Horsens - - C. W. Høyer; i Skanderborg - H. Jespersen; Veile I. C. Boesen; Fredericia – – Brosbølls Enke & Comp.;- C. H. Lewinson; Colding - – C. F. Müller; Apenrade – – D. Damm. Ribe - - L. Frandsen, Varde - Edv. Hoffmann, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboes i Lemvig A. W. Andrup; i Holstebroe – - F. C. Bruun; Viborg – L. Buchvaldt; i Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. J. Bruun.