Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-30
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Skjønt det vrimler af Efterretninger fra dette Land, indeholde dog disse intet Nyt af særdeles Betydenhed. Det stadfæstes, at Bourmont d. 7de August ophævede Oportos Beleiring og befandt sig derefter med sin Hovedstyrke, omtrent 12000 Mand, paa Veien til Lissabon; at hans Hensigt var at forene sig med Hertugen af Cadaval, som holdt de allerede af Krigen mod Napoleon, som Wellingtons Leir, berømte Linier ved Torres Vedras befatte; at Miguelisterne for deres Afmarsch ødelagde, ikke 1400, som sidst blev mældt, men 15000 Piber Portviin; at Douromundingen nu igjen var fri, og at det nærliggende Matozinhos var besat af Oberst Bacon med 300 Uhlahner. Forresten ere Beretningerne og Forventningerne meget forskjellige. De Blade, som ere D. Miguels Sag hengivne, saasom den franske Gazette og den engelske Morgenpost, ville vide, at foreningen allerede har fundet Sted; at paa D. Miguels Opfordring havde strax 12,000 Mand samlet sig under hans Faner; at Guerillabanderne rustede sig allevegne; ja, at Bourmont den 12te var ankommen til Santarem, med 30,000 eller 35,000 Md., hvorefter der var grundet Haab om, at Lissabon snart igjen vilde være i D. Miguels Magt, da de constitutionelle Tropper slet ikke vare belavede paa at møde et saadant Angreb. Andre Blade gjøre sig lystige over disse storladne Efterretninger og sanqvinske Forhaabninger. Temps siger, at det er bekjendt nok, at der hver Dag for Børstiden ankommer en ganske overordentlig Courer til Paris og bringer de derværende Miguelister de gunstigste Beretninger om deres Helgen, og den formener, at det er ad denne overordentlige Vei Gazetten har faaet sine overordentlige Efteretninger. Paa lignende Maade har Times i London Morgenposten til Bedste. Hiint Blad gjør opmærksom paa, at dersom Bourmont allerede den 12te var kommet til Santarem, maatte han i 5 Dage have tilbagelagt over 160 engelske Mile, hvilket med en slet disciplineret og slet forsynet Hær paa Europas sletteste Landeveie vilde være en reen Umulighed. Times troer overhovedet slet ikke, at Bourmont var tilsinds at rykke for Lissabon, og finder et Beviis for denne Mening deri, at der er snakket saa meget om dette Tog. Havde han virkelig den Plan, vilde han have tiet dermed; at offentliggjøre den, var det Samme, som at tilintetgjøre den; thi, inden han kom Halvveien, kunde Regentskabet i Lissabon hente hele Oportos Garnison paa Dampskibe og saaledes see sig forstærket med 8000 Mk. øvede Tropper. Hvad de "berømte, uindtagelige" Linier ved Torres Vedras angaaer, bemærket Times, at det kun var mod Norden Wellington søgte at gjøre dem uindtagelige, ikke mod Syden, hvorfra Villaflors Angreb kan ventes. Den finder det derfor ganske rimeligt, at Hertugen af Cadaval, som rendte bort fra Lissabon, skjønt han var mere end dobbelt saa stærk, som Villaflor, og burde have sat Alt paa Spil, forat forsvare Hovedstaden, kunde "ifølge sin charakteristiske Livlighed" faae i Sinde at fjerne sig fra Torres Vedras og overlade de uindtagelige Linier til Lissabons og Oportos forenede Besætninger. Spot gjør imidlertid ikke Sagen klar, og det synes Times selv at føle; thi saavel dette Blad, som Coureren, finder dog, at kunsten hurtig Anerkiendelse af Dronning Maria, saavel fra Frankerigs, som fra Engellands Side, kan bevare Portugal fra de Ulykker, som "den hellige Alliances fortsatte Bestræbelser for at opretholde Usurpatoren paa den portugisiske Trone, true med at berede Landet." - Fra Lissabon haves meget gunstige Efterretninger. D. Pedros Forhold, hedder det i disse, stemmer selv hans hidtilværende Fiender for ham; hans Erfaringer og Lidelser synes at have lært ham Visdom; Portugiserne, som i 3 Aar have sukket under en gruelig Despotismens Aag, hilser ham som deres Befrier; Tallet af dem, som forlade de fiendtlige Rækker, for at tjene under hans Faner, formerer sig daglig; Hertugen af Terceira, som indtog Lissabon med 1500 Mand Jnfanterie og 17 Cavallerister, har nu 5000 Jnfanterister, 600 Cavallerister og 10 Feldtstykker under sin Commando. General Romarino var ankommen paa Transportskibet Man lus med 300 Soldater og over 40 Officerer; hans Folk tog Regjeringen i Tjeneste; men med ham selv vilde den ikke indlade sig, fordi han er en, vel tapper, men svag Mand, der ganske lader sig lede af nogle ivrige Republikanere. J Marinen herskede den største Virksomhed; Napier var ivrig beskjeftiget med at udruste Skibe, for at blokere hele Kysten; Fregatten Ey bela sættes i Stand, for under hans Søns Commando at gaae til Frankrig og afhente de portugisiske Skibe, som Admiral Roussin forleden Aar bortførte, men som Ludvig Philip nu har tilbudt D. Maria. Regentskabet var ogsaa i stor Virksomhed. Det havde især henvendt sin Opmærksomhed til Finantsvæsenet, med Hensyn til hvilket 60,000 Pd. Sterl. rede Penge. som Miguelisterne i deres Tilfærdighed have efterladt sig, komme det til god Tjeneste. Det har begyndt at indføre adskillige Reformer i Bestyrelsen, og det har udstædt en Mængde Decreter, saasom om Udfærdigelse af alle Love, Forordninger o. s. v. i Regenten D. Pedros Navn, om Cassation af alle Domme for politiske Forseelser siden 25de April 1828, om Giengivelse af alle seqvestrerede og confiskerede Godser, om D. Miguels Navns Udslettelse af alle offentlige Documenter, om almindelig Amnestie, hvorfra kun D. Miguels nuværende Ministre ere undtagne, hvorimod alle de diplomatiske og Consulat-Agenter, som have faaet deres Embeder af D. Miguel, og de Embedsmænd, som have ladet sig optage blandt de kongelige Frivillige, skulle qvittere deres Poster. - Alt dette maa ikke have smagt den pavelige Nuntius og den spanske Gesandt; thi begge disse Herter have forladt Riget - Donna Marias Afreise fra Paris til Havre var bestemt til 26de, fra sidstnænte Sted skulde hun afhentes, efter nogle Beretninger, af Admiral Napier selv paa Linieskibet. Joao 6, efter andre, paa en i London fragtet Dampbaad, som Admiralen skal møde underveis. Den 19de blev lagt Embargo paa alle i Lissabons Havn liggende Koffardiskibe. - Hertugen af Palmella skal afsende, i en sætegen Mission til Hofferne i London og Paris, efter sin Tilbagekomst skal han, som det hedder, beklæde den første Pairsværdighed i Riget.