JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-29
Bog-Auction. Fredagen den 12te Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Nykjøbings Cathedralskole, efter Skifterettens Begjæring, foretaget offentlig Auction over afdøde Professor og Rector Thomas Trojels Bogsamling, – hvorved tillige som Appendix bortsælges endeel meest medicinske og chirurgiske Bøger. Trykkede Cataloger erholdes paa AuctionsContoiret. Nykjøbing paa Falster den 27de Mai 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Falsters Lollands Stift Tiene. No 65.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Søndagen den 31 Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Da jeg har erfaret, at adskillige Rygter ere i Omløb her paa Egnen angaaende mit Forhold deels til nogle Fyenboer og Langelændere, som have været her i Besøg, deels til de gudelige Forsamlinger, som i den senere Tid ere blevne holdte i mit Pastorat, og som endog have givet Anledning til et Politiforhør - og da jeg i saadanne Ting, som tildeels berøre Embedsforhold, hylder Offentlighedens Princip, hvis fornuftige og sandfærdige Anvendelse er det bedste Middel til at hindre hvad der sniger si om i Mørket fra at føre selv sandhedskjærlige Folk bag Lyset, saa har jeg besluttet offentlig at give en historisk Beretning om det, som i denne Henseende har fundet og endnu finder Sted, forsaavidt som det vedkommer mig og mine personlige Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
J Sommeren 1839 og Vinteren 1840 kom der til forskjellige Tider nogle deels Langelændere, deels Fyenboer af Almuesstanden reisende, hvoraf nogle solgte gudelige Bøger og andre indkjøbte Uld, (som da var meget dyr paa Langeland, hvilket Kjøb og Salg ogsaa fandt Sted hos mig. Tillige var det mig meget kjært at gjøre disse Menneskers Bekjendtskab, da jeg troede at finde i den gudfrygtige og Christendommen særdeles vel oplyste Folk. Jeg havde sand Glæde af at tale med dem og beviste dem som Fremmede Gjæstfrihed, naturligviis kunde jeg da ikke heller have noget imod, ligesaalidt som jeg kunde forhindre, at de paa samme Maade besøgte Folk mine saavel som i andre Sogne; men da jeg vel vidste, at de hørte til de gudelige Forsamlingsfolk, saa talede jeg ogsaa ved Leilighed med dem om de gudelige Forsamlinger, der holdes paa mange Steder i Fyen og Langeland, og yttrede, hvad der er min Overbeviisning, at man ikke i Almindelighed kunde misbillige saadanne Forsamlinger, naar de holdtes i christelig og borgerlig Orden, men at de meget meer maatte ansees for under givne Betingelser at være et virksomt Middel til christeligt Livs Opvækkelse iblandt Folket. Men jeg fordulgte ikke heller denne min Overbeviisning, at saadanne Forsamlinger altid bør holdes i Overeensstemmelse med de kirkelige og borgerlige Love og som en ikke nødvendig Sag hellere undlades end faae Udseende af Overhørighed imod Øvrighedens Anordninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Hvorvidt der nu i Anledning af disse Fremmedes Nærværelse vilde blive holdt nogen Forsamling hos nogle af mine Sognefolk, som jeg vidste, de vilde besøge, kunde jeg ikke vide, ligesaalidt som de kunde sige mig det forud, men da jeg dog formodede det, saa indfandt jeg mig der, hvor jeg vidste, de vare og blev saaledes to Gange Vidne til, at i en Gaardmands Stue foruden dennes Familie og Folk nogle faa af Naboerne og deres Folk vare forsamlede, medens en Lægmand deels foreslog nogle Palmer at synge, deels holdt en Bøn og endelig talede til Formanning og Paamindelse til de Tilstædeværende. Da jeg imidlertid under denne Andagtsøvelse intet hørte, som paa nogen Maade stred med sand Christendoms Lærre, og da ikke heller nogen anden Slags Uorden fandt Sted, da det endelig i Loven vel er paalagt Præsten at have nøie Jnd seende med saadanne Andagtsøvelser og indfinde sig der for at see og høre, hvor det gaaer til, at Jntet imod Guds Ord og Statens Jndretning der forhandles og intet Fanatisk foretages, paa det at han med Vished kan tale, dømme og naar forlanges referere og det, som derudi skeer, see Frd. af 13de Jan. 1741 § 8, men intetsteds er ham paalagt at gjøre Anmeldelse derom til Øvrigheden, hvilket ogsaa ligger til Grund for den bemærkning i Cancellieskrivelsen af 18de Juli 1837, at Præsten, dersom han finder det fornødent, kan anmelde saadant for den verdslige Øvrighed – saa kunde jeg ingen Anledning finde til at gjøre nogen saadan Anmeldelse af disse Forsamlinger, ligesom jeg ikke heller har hørt, at de, endskjøndt de ikke bleve Stedets Politie ubekiendte, have havt nogen videre borgerlig Følge for Vedkommende. Jmidlertid havde Erfaringen lært mig, at der fandtes noget mere end almindeligt aandeligt Livsrøre hos mine Sognefolk, noget, som jeg ikke kunde andet end glæde mig ved, men ogsaa maatte tænke paa at benytte og lede retteligen. Allerede for flere Aar siden havde jeg et heelt Aar og holdt et Slags gudelige Forsamlinger med Bibellæsning, Bøn og Sang i en af mine Skoler, men da jeg dengang hos de fleste Deeltagere savnede levende Jnteresse derfor, ophørte jeg igjen dermed. Nu var jeg derimod overbeviist om, at Trang og Lyst til saadan Opyggelse var vaagnet hos Flere, og da jeg endog, efter hvad andre Steders Erfaring har lært, maatte antage som høist rimeligt, at der ogsaa uden mig vilde tidligere eller sildigere blive holdt gudelige Forsamlinger, som saaledes ifølge Frdg. af 1741 let kunde blive ulovlige og desuden altid være udsat for den Fare for Misbrug, som jeg vel indseer, lettere kan finde Sted, hvor Lægfolk ere overladte til sig selv end hvor Præsten tager levende og ledende Deel i deres aandelige Bevægelse – saa ansaae jeg det nu for min Pligt selv at tilbyde gudelige Forsamlinger ogsaa udenfor Kirken, hvilke jeg ogsaa siden den Tid nu over et halvt Aar atter har holdt og derved til min Opmuntring sporet en ingenlunde aftagende Jnteresse baade for disse Sammenkomster og for den kirkelige Gudstjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
J mit Huus har jeg alt i mange Aar yndet og paa forskjellig Tid og Maade øvet Huusandagt deels i min Families Kreds, deels ogsaa med mine Tjenestefolk. J sidste Vinter har jeg havt for Skik at holde en Aftenandagt hver Løverdag Aften i min Folkestue, og da adskillige, fordetmeste Nabofolk, som ogsaa ellers pleiede at besøge mine Folk, yttrede Ønske om at turde være nærværende derved, saa tilkjendegav jeg, at jeg intet havde imod, at hvo der havde Lyst, tog Deel i vor Andagt. Saaledes er der ogsaa i mit eget Huus, om man vil bleven holdt gudelig Forsamling, og da det har været til min egen og Andres Opbyggelse, saa har jeg siden ikke fundet mig foranlediget til at ophøre dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Jndenlandske Efterretninger. J Kjøbenhavn har man, ligesom de foregaaende Aar, feiret den 28de Mai med et Festmaaltid paa Skydebanen. Berlings-Avisen, fra hvem vi tage denne Beretning, begynder den med følgende meget forunderlige Yttring: Denne Fest, der iaar som sædvanligt holdtes paa Skydebanen, fandt denne Gang Sted paa en, Anledningen fuldkommen værdig Maade. Den første Skaal gjaldt Kongen og indlededes med en af H. P. Holst forfattet Sang, hvortil Grosserer Hansen knyttede nogle bemærkninger. Den næste Skaal udbragtes af Justitsraad Guldberg, af hvis Tale vi her hidsætte Slutningen, Og da nu det for vort Fædrelands Fremtid saa følgerige Kongeskifte opfordrede Folket til at nærme sig Thronen, da have vi seet, hvorledes de Ønsker og Forhaabninger, der leve i os, ere fra Landets forskjellige Sider blevne med Aabenhed og Frimodighed frembaarne for den Konge, som nu fører Danmarks Scepter. Dog, mine Herrer, denne vor Konge har allerede forlængst viist Verden, at han erkjendte det høie Værd, der tilkommer de friere, af lovbundne Garantier beskyttede Statsformer, og vi kunne derfor nære det tillidsfulde Haab, at Han Danmark Ottende Christian, vil skjænke de Andragender, vi imedesee fra Stænderne og Jnstitutionens Udvikling, et villigt Øre, og at han saaledes vil tage den skjønne Arv, der er falden i hans Lod, ved at fuldkomne hvad hans Forgjænger tilsigtede, i det han besluttede at føre sit Folk Tidens Oplysning imøde. Lader os altsaa, mine Herrer, idag tømme, Haabets og Forventningens Skaal for Stænder-Jnstitutionen og dens fremtidige Udvikling!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Efterat denne Skaal var optaget med Acclamation, reiste Taleren sig atter og sagde: Vi have tømt Haabets og Forventningens Skaal for Stænderinstitutionen, og vi bør ogsaa mindes, hvad vi skylde Erkjendtligheden. Jeg foreslaaer derfor at afsynge en (af Hr. Overskou forfattet) Sang til Minde om Stænderinstitutionens Giver, vor afdøde uforglemmelige Konge, Sjette Frederik. Det sidste Vers af denne lyder saaledes: Fra Tronen lyde Fredriks Ord, Vor Bøn fra Folkets Gjæve, Og Frihedstempel skal i Nord Sig uden Tvedragt hæve: Da Kjærlighedens stærke Baand Skal Folk til Fyrste binde, Og Fredriks rene milde Aand Fremgaae af Fredriks Minde! Medens dette Vers blev afsunget, reiste hele Selskabet sig og efter Afsyngelsen herskede en almindelig Tanshed, der vidnede om det Jndtryk den havde efterladt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Grosserer J. Top udbragte en Skaal for de frimodige Stændertalere og sandhedskjærlige Skribenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Grosserer Meinert for de Mænd, der vide hvad de ville.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Grosserer Duntzfeldt for Sandrægtighed og Tillid i alle politiske Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Den næste Skaal udbragte Justitsr. Guldberg for Trykkefriheden med omtrent følgende Ord: "Mine Herrer! Der er en Skaal, som aldrig bør udeblive, hvor frisindede Mænd ere forsamlede, for at feire en Fædrelands-Fest, og denne Skaal er for Trykkefriheden Jeg veed vel, at man siger, at unge Menneskeer skulle smukt tie stille og ikke yttre nogen Mening, men anvender man det paa Pressen, gjør man den i Sandhed Uret; thi mine Herrer, Pressen er netop iaar 400 Aar gammel, og jeg skulde da troe, at den er gammel nok til ikke at behøve længere at gaae i Censurens eller Polititilsynets Ledebond. Jeg tillader mig derfor at foreslaae dem en Skaal for en fri, uafhængig og selvstændig Presse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Grosserer Top for Anders Sandøe Ørsted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Udenlandske Efterretninger. Af de meget tarvelige Efterretninger, Aviserne denne Gang have bragt fra Udlandet, meddele vi at det engelske Underhuus med en Majoritet af 3 Stemmer (301 mod 298) har besluttet at underkaste Lord Stanleys irske Registrations-Bill Prøvelse i en Comitee. De meget vidtløftige Debatter dreiede sig ene om de Misbrug, som nu gik i Svang ved Parlamentsvalgene i Jrland, medens det paa den anden Side blev anført, at de Ulemper, Billen, vilde fremkalde, nødvendigviis maatte blive langt større. – J Frankrig har den af Deputeretkammeret nedsatte Comitee andraget paa at bevilge 2 Mill. Fres, til Omkostningerne ved at lade Napoleons Liig afhente og til at oprette et Monument. Fra Algier har man nu faaet meget gunstige Efterretninger, og Rygterne og Kongens Sygdom ere nu aldeles ophørte. – Efterretningerne fra Rusland omtale kun de gjentagne Seire, som Tscherkesserne tilkæmpe sig; medens man fra Tyrkiet vedbliver at skildre Folkets Stemning, som meget foruroligende, da Forbittrelsen mellem de Christne og Muhamedanerne true med at bryde ud i fuldkommen Oprør. J Servien vedvarer Opstanden endnu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Ved Tallotteriets 1323de Trækning i Wandsbeck udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
AVERTISSEMENTS. Brand=Assurance-Foreningen i Altona. For dem, som i Tidsrummet fra 1ste Juli 1838, til ultimo Juni 1839, have ladet assurere hos Undertegnede, Foreningens Agent, tilkjendegives herved, at Ballance-Extract af 1839 Aars Regnskab, hos mig kan erholdes, hvorefter enhver Jnteressent, som i anførte Tidsrum har assureret, tilkommer en Tilbagebetaling af 40 pCt. af den erlagte Præmie, som tillige med dertil hørende Forpligtelsesakteer, daglig kan modtages hos Undertegnede. Assurancer imod Brandskade tegnes daglig, de bedste Risicos til 1 procent pro anno, andre efter Forhold. Nakskov den 21de Mai 1840. M. Roepstorff. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
For en sædelig, flink og velvoren Dreng, som har Lyst til Handelen og besidder Færdighed i Regning og Skrivning, er en god Plads ledig, som strax kan tiltrædes. De, som maatte reflectere herpaa, ville snarest muligt aflægge Breve mærket E. S., paa Stiftstidendens Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Onsdagen den 3die Juni kan fra mit Brænderie bekommes nybrændt Faxø Steenkalk, J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Under Stubbekiøbing Kiøbstads Overformynderie kan strax erholdes tillaans 80 Rbd. Sedler mod lovbefalet Sikkerhed. Stubbekiøbing den 28de Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Licitation. Efter Stiftamtets Ordre, afholdes en offentlig Licitations forretning i Baroniet Guldborglands Tingstue paa Berritzgaard, Onsdagen den 10 Junii førstkommende Kl. 10 Formiddag, over tvende Steenkisters Opførelse, den ene paa Landeveien imellem Saxkiøbing og Guldborg ved Soesmarke Smede og den anden paa Landeveien imellem Saxkiøbing og Nyested ved Lille Stemminge Jorder, samt nogen Reparation af en Steenkiste paa førstnævnte Landevei ved Rørbek, paa de Conditioner og efter Overslag, som ved Licitationen vil vorde fremlagt og forinden her paa Contoiret er til Eftersyn; hvilket herved bekiendtgiøres. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 28de Trap. Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Auctioner. Fredagen den 12te Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11, lader Præsteenken Madame Thorkudsen i Vester-Kippinge bortsælge ved en eneste Auction, om antageligt Bud skeer, det hende sammesteds tilhørende Eiendomssted, bestaaende af et Vaaningshuus, 9 Fag Egebindingsværk, indrettet til Beboelse af en Familie ogsaa udenfor Bondestanden, og et Udhuus 4 Fag, indrettet til Stald, Brændehuus og andre Beqvemmeligheder, med tilhørende Grund, Hauge og Jordlod circa 2 Skpr. Land af Ager og Engs Hartkorn 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Conditionerne, hvorefter en Deel af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere til Eftersyn forinden Auctionen hos Procurator Tidemand her i Byen og hos Madan Thorkildsen i Vester=Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Efter Auctionen over Stedet bortsælges en Deel Jndboe, hvoriblandt et Chatol, et Skab, nogle gode Sengeklæder, Dækketøi, Kjøkkentøi m. m., alt med Credit for vederhæftige Kjøbere til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 18de Mai 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Onsdagen den 10de Junii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver efter Skifterettens Begjæring, paa Auctionscontoiret afholdet 4de Auction over den Jomfrue Gierlevs Stervboe tilhørende Gaard M 10, a, i Langgaden. her i Byen. Conditionerne erfares paa Contoiret. Nyekiøbing paa Falster, den 30te Mai 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-31
Bog-Auction. Fredagen den 12te Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver i Nykjøbings Cathedralskole, efter Skifterettens Begjæring, foretaget offentlig Auction over afdøde Professor og Rector Thomas Trojels Bogsamling, – hvorved tillige som Appendix bortsælges endeel meest medicinske og chirurgiske Bøger. Trykkede Cataloger erholdes paa AuctionsContoiret. Nykjøbing paa Falster den 27de Mai 1840. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Falsters lollands Tidende. No 64. Tirsdagen den 2 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Kongens Foged har tilskrevet Byfogden i Roeskilde og sammesteds at lægge Beslag paa den nu til Roeskilde Avis forvandlede Almindelig Commissionstidende; imidlertid lader det ikke til at dette er skeet, da der endnu den 29de Mai indsmugledes Exemplarer af Bladet i Kjøbenhavn hvor, saavelsom paa begge Birkerne (Kbhvs. Amts søndre og nordre) alle Exemplarer af Roeskilde Avis, saavidt man kan faae fat paa dem, blive confiskerede. Uagtet det ikke kan negtes, at Udgiveren af Bladet hidtil paa en snild Maade har forstaaet at omgaae Loven, saa tør vi dog forudsætte, at Enhver, der, uden at tage Monopoler og Privilegier i Forsvar, har Agtelse for Eiendomsretten og ønsker ved Lovens Bistand at haandhæve denne, med Misbilligelse har iagttaget dette Uvæsen. Længe - siger Hels. Av. i den Anledning – kan man imidlertid ikke vente, at dette formummede Væsen vil kunne bestaae eller tilstedes Adgang i Huse, som have Agtelse for Loven. Stridspunktet gjelder nu ei saameget Adressecontoirets Privilegium og Existence som Fru Justitias Ære. Denne Dame har hidindtil ikke svigtet dem i Danmark, som med Føie tyede til hende, og hendes Arm er forlehnet med Kraft til at ramme der, hvor Enkeltmands Kløgt ikke formaaer at lange."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Jfølge Aalb. Av. skulle alle figurerende Herrer paa Balpareen have mødt i brune Atlaskes Kjøler, med hvid Atlaskes Vest og Beenklæder, og Damerne i det mindste i hvidt Atlask med Perle- og andre kostbare Besætninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Oppositionen mod Kjøbenhavnsposten og Fædrelandet drives i denne Tid endog saavidt at Vest sjællandsk Av. synes at være vred over, at disse Blades Forfærdigere ikke have stort andet at bestille end at skrive Avisartikler." Skjøndt vi ikke ubetinget ville tage Kjøbenhavnsposten eller Fædrelandet i Forsvar, saa troe vi dog, at alle Vestsjæll. Avisens Læsere aldeles Jntet vilde have imod at dens Forfærdiger anvendte al sin Tid paa at skrive Avisartikler, naar han derved formaaede at præstere Noget, der kunde udholde en Sammenligning med de nævnte Blades Artikler, Forøvrigt mene vi, at det ikke er ved en ligesaa utidig som upassende Haan at man skal modarbeide det Feilagtige, man troer at finde i Kjøbenhavnsposten, og Fædrelandet, men ved en bestemt Optræden mod det, man finder dadelværdigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Kongen har givet et nyt Hofreglement for at ordne Rangfølgen ved Hoffet for de fyrstelige Personer. Prinds Frederik til Hessen skal gaae for Prinds Wilhelm (Landgreven) og dennes Børn for Hertugerne af Augustenborg, skjøndt deres Ret til Præcedents erkjendes. Hertug Carl til SlesvigHolsteen Glücksborg gaaer efter Prinds Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
En Muurdreng, der var klattret op paa Spidsen af Uhlfeldtsstøtten i Torsdags Aftes, er arresteret, og ligeledes en mindre Dreng, der paa Pladsen tog en Steen op. De omtalte Drenges Arre station staaer i Forbindelse med nogle Optøier, som fandt Sted den 28 Mai om Natten paa Uhlfeldts plads, og som endtes med, at Pøbelen blev banket dygtig af ved Politiet. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Kammerjunker Mylius er nu virkelig bleven optagen i den danske Adelstand. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Nysted. Den 28de Mai blev som Stænder institutionens Aarsdag høitideligholdt paa Nysted Raadstue af et temmelig talrigt Selskab af alle Hvad mon "Dagens Redacteur vilde sige, om Nogen var saa uforskammet at beskylde ham for at have lavet denne Udnævnelse. Stænder, saavel af Kjøbstadens Jndvaanere som Omegnens Beboere ved et Festmaaltid, ved hvilket der under Kanonernes Torden udbragtes Ønsker for en heldig Fremgang af Landets vigtigste Anliggender. Under hele Festen herskede den gladeste Stemning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
hvorefter Forvalter F. Møller atter udbragte en Skaal for Danmarks Handel og Søfart saaledes: M. H. Man har ofte sagt og vistnok med Rette, at Danmark er et af Naturen rigt begavet Land. Den bedste og sikkreste Rigdom er dog vor Agerdyrkning, som ved en stedse stigende Cultur mere og meere vil erkjendes at være en undtømmelig Kilde. – Men for at Agerdyrkningen kan yde den fulde Velsignelse, er det en absolut betingelse, at vore Producter hurtigt og let maae kunne bringes til Fremmede; kun en livlig Handel og Søfart kan bringe Danmark Velstand - kun ved den kan Landmanden høste sand Nytte af sin Flid - og derfor tillader jeg mig ved en Skaal at udbringe det Ønske: at Danmarks Handel og Søfart maa florere!" Endeligen udbragtes forskjellige Toasts, saasom af Kammerraad Frederiksen for Hoveriets fuldkomne Ophævelse, af Forvalter Jansen for al(Meddeelt.) mindelig Værnepligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Udenlandske Efterretninger. England. Dronningens 21de Fødselsdag blev feiret den 25de f. M. i London; men det synes ikke med megen Høitidelighed. - Spørgsmaalet om en Forandring i Kornlovene, er atter bleven forelagt Underhuset af den utrættelige Charles Villiers, men Udfaldet var denne Gang uheldigere end sidst, i det nemlig nu 300 Stemmer var mod en Forandring, medens kun 117 stemte for Forslaget. Grunden til det mindre heldige Resultat mener man maa søges i, at for Tiden lover Alt en heldig Høst i England. Forøvrigt er Opmærksomheden endnu stedse henvendt paa Lord Standleys Bill, og de ministerielle Blade trøste sig med at billen endnu De ikke endelig er antaget og vel neppe vil blive det. – Efter et nordamerikansk Blad skal Ludvig Philip have tilbudt sin Mægling til Afgjørelsen af Grændsestridighederne ved Canada, der endnu stedse sysselsætte Americanerne meget stærkt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Frankrig. Tilbagebringelsen af Napoleons Liig til Frankrig er alene det Theema, der for Tiden beskjæftiger Conversationen i Salonerne og Dagbladene, og alle andre Anliggender ere forglemte for den ene Sags Skyld. Følgerne af dette Foretagende begynder imidlertid alt at vække Bekymringer hos Regjeringen; thi foruden at et stort Antal unge Mænd i Frankrig skulle have besluttet at ansøge Regjeringen om at maatte ledsage Expeditionen til St. Helena, og dersom denne Tilladelse ikke meddeles dem, være bestemte paa at ville fragte et Skib i England og dermed gjøre Toget med, har og Prinds Ludvig Napoleon, bekjendt fra sit uheldige Forsøg i Strasburg, besluttet at ville med et engelsk Skib tage til St. Helena for at overvære Høitidelighederne ved hans Onkels Transport til Frankrig. For at undgaae dette ubeleilige Selskab skal nu den franske Regjering have henvendt sig til den engelske med Anmodning om, at den vilde udstede et Forbud mod at noget Skib lander paa St. Helena medens de franske Commissairer opholde sig paa Øen. Baade Hertugen af Jonville, og Nemours ligge for Tiden syge af Mæslinger, derimod omtales det ikke meere at Kongen er syg Fra Algier har man endnu gode Efterretninger. De franske Tropper have vel maattet udholde flere hæftige Kampe med Araberne, men have seiret i dem alle, og have nu endog erobret Medeah. Jmidlertid synes Coloniens Tilstand dog ikke at være god, thi Araberne sværme dagligt foran Algiers Porte og myrde og udplyndre Colonisterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Spanien. Christinerne vedblive at være heldige mod Carlisterne og have bemægtiget sig Fæstningen Cantavieja, og berede sig nu til at beleire Morella, der, efter hvad man antager, kun vil gjøre kort Modstand. Kan man end saaledes antage, at Borgerkrigen snart vil være endt, saa har dog Spanien et stort og gammelt Onde at bekæmpe, nemlig dets aldeles ødelagte Finantsvæsen, og med Hensyn hertil er endnu kun skeet lidet, og forgiæves har man hidtil søgt efter en Mand, der var denne meget vanskelige Opgave voxen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-06-02
Jtalien. De religiøse Anliggender i Polen beskjæftiger meget Paven; men da han, som det synes, ikke har fuldstændige Efterretninger og Forholdenes sande Beskaffenhed, skal det være bestemt, endnu ikke at foretage noget afgjørende Skridt mod Rusland. – Fra Neapel lyde Efterretningerne endnu stedse foruroligende. J Landet hersker der megen Misfornøielse mellem Folket og Regjeringen, og navnlig kan man paa Sicilien ikke glemme at Øen ganske er bleven indlemmet under Neapel. Betydelige Troppecorps ere derfor blevne sendte derover og Kongen selv er ligeledes taget did, for med sin Nærværelse at berolige Gemytterne. Om Svovlstriden med England er man endnu i Uvished; thi efter hvad der almindeligt paastaaes skal ingen af Parterne være tilbøielige til at give efter, og efter hvad der nu siges, skal Kongen af Neapel vente Understøttelse fra Østerrig. Øer.