JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Ved Cirkulære af 9 f. M. er det paalagt samtlige Accoui cheurer i Danmark at indberette til Stiftsphysikus, naar de, kaldte til at betjene en Fødende, finde i Gjordemoderens Fremgangsmaade nogensomhelst Anledning til Anke. Omskrivninger af første Prioritets Panteobligationer fra Sølvværdie til N. V. kunne, efter Kancelliets Skjønnende, ikke forbinde sekundære Panthavere, der førend en saadan Omskrivning fandt Sted, vare prioriterede næst efter et vist Beløb i Sølvværdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Paa Forespørgsel fra Vedkommende har Kancelliet under 23 f. M. svaret, at det efter Landets almindelige Love maa staae enhver Landboer frit for at udskibe Produkterne af sin Jord og sine øvrige landlige Frembringelser til hvilketsomhelst indenrigsk og udenrigsk Sted, naar Toldanordningerne ikkun efterleves; og at han ligeledes maa ansees berettiget til fra fremmede Steder at indføre alle Slags tilladte Varer, naar han ikke forskriver en større Mængde, end han behøver til et Brug, og Toldanordningerne forøvrigt iagttages; hvorimod han ikke maa gjøre dem til Gienstand for Kjøbmandshandel ved at afsætte dem til Andre mod Betaling, eller ved at borttuske dem mod andre Varer til Landmanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Ved Høiesteret er Gaardfæster Ole Jensen, for at have ved en hos ham foretagen Udlægsforretning givet Fogdens Fuldmægtig et Øresigen m.v., dømt til at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 20 Dage m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Gaardfæster Mads Jensen Bundgaard af Lading er for lignende lovstridigt Forhold tilfunden at bøde 40 Lod Sølv, have sin Boeslod til Kongen og sin Ære forbrudt, samt arbeide i Viborg Tugthuus 1 Aar. Endeel flere under samme Sag Tiltalte ere dømte til lignende Straffe eller Fængsel; paa Vand og Brød. En Strandeier er, for udviist lovstridigt Forhold ved Bjergningen af det paa hans Forstand, den 20 Febr. 1817 indstrandede Jagtskib Flora, dømt til at bøde 1000 Rbdl. S. til Amtets Fattigkasse, og Strandrideren til at hensættes paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. Arrestanterne J. Johansen og Ane Pedersdatter ere for begaaet Blodskam dømte at have deres Liv forbrudt Ved Viborg Landsoverret er Arrestanten Rasmus Christensen for begaaet Falsk m.v. tilfunden at have sin Embeder som Skoleholder, Degn, Sognefoged og Lægds forstander forbrudt, saa bør han og have forbrudt Haand. Ære og Boeslod, samt hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i eet Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Handels- og Stibsefterretninger. Formedelst det ugunstige Veirligt begynde Kornsorterne at vinde med Opmærksomhed i Kjøbenhavn og Priserne ventes snart at ville stige. For Øjeblikket noteres de som følger: god siellandsk Hvede 5 1/3 Rbd., dito lollandsk dito 4 1/3 - 5 1/2 Rbd. god Rug 3 - 3 1/2 Rbd., ringere dito 2 1/2 Rbd.; toradet Byg 2 1/4 - 2 1/2 Rbd.; sexradet dito 1 7/8 - 2 Rbd.; Havre 1 - 2/3 Rbd.; Ærter 3/8 - 3 3/3 Rbd., pr. Tønde i Repræsentativer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Skibet die Hoffnung, Kapitain J. P. Miedbrodt, bestemt fra Kallundborg til Amsterdam, er formodentlig tota forulykket, da det allerede under 3 dennes er bleven melde fra Helsingøer, at bemeldte Skib, formedelst Paaseiling af et russisk Fregatskib i Nærheden af Texel, var bleven læk, og siden den Tid har Man intet hørt fra samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Den 27 Juni ankom den første danske Sildejæger til Altona med omtrent 27 Tdr. nye flamske Sild. Skibet Nymphen, Kapt. S. W. Kierulff, bestemt fra Kjøbenhavn til Ostindien, ankom til Madera den 2 Ma og afseilede igjen d. 5 s. M. Jndustrie. Ved Begyndelsen af dette Qvartal var 93 Væverstole i Gang ved Kiædefabrikationen i og omkring Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Videnskabelighed. Hr. Dr. Gustav Ludvig Baden har i disse Dage paa Boghandler Nøers Forlag udgive en Oversættelse af et Skrift under Titel: Om Kirkede sciplin, eller frimodig Kritik over de i Forslag bragte Kirke forbedringer efter Protestantismens Princip og Tindents, af en evangelisk Landsbyepræst. Af samme Forfatter er udkommen en Oversættelse af Skriftet: Ere Kirkestraffe et væsentligt Nytte af Kirketugt? Besvaret af Professor Kühler, med Fortale og Anmærkn. af Oversætteren, som i allerdybeste Underdanighed har tilladt sig at nedlægge dette sit Arbeide for Dannerkongens Fødder, og blandt andet yttrer i Dedikationen, at en Regent, ved at tillade Geistligheden, den allermindste Disciplin, undergraver sin Magt og sin Trones Sikkerhed, og udsætter sine Undersaatter for de største Forfølgelser. "Oversætteren af dette for Kongemagten og Undersaatternes Rolighed vigtige lille Skrift vover derfor at smigre sig med sin Konges Naade, fordi han er den Ene 1ste, der, selv med Venskabs Opoffrelse, har tordet her til i Lands offentlig gjøre opmærksom paa et for Konge og Undersaatter lige farligt Forslag, gjort af vistnok for Religionens Sag velsindede, men i Statens og Kirkens Forhold enfoldige Præsters.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
I Kjøbenhavn er endvidere udkommet: "Nok et Universitetsprogram, drøvtet af T. Algreen=Ussing, og koster 1 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Aalborg Stiftsbibliothek har skjænket henved 70 Bind til Bibliotheket i Ribe Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Hr. Professor, Ridder H. C. Ørsted er nu ogsaa optaget til Medlem af det Kongel. Videnskabernes Selskab i London,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Landsdommer, Dr. S. L. Baden tager i Dagen til Gjenmæle mod et anonymt Angreb paa ham i det nye Blad Telegrafen No. 2 i Anledning af hans tidligere Jvren mod den nordiske Mythologies overdrevne Studium, under Navnet Jacobsen, hvilket Navn han kræver sing endnu levende gamle Moder til Vidne paa ikke at være opdigtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
(Landsdommeren er, som bekjendt, en Søn af Prof. Jacob Baden). For Resten drager han her atter tilfeldts mod Finn Magnusens Forelæsninger over de islandske skjønne Kunster, og vil vedblive dermed, om Man saa fra Jslands Althing faaer en Dom afsmækket over ham, hvorefter han skal stenes med den største af de Runestene, der findes i Opgangen til Rundetaarn. Historiemaler Høyer vilde efter Forf. Forsikring blive det første Offer paa det Auto da Fe Vedkommende gjerne vilde reise paa Charlottenborgs Gaardsplads, og i en Note tilføiet han: "De oplyste Læger, der ikke ville troe paa Magnetismens Charlatanerie, forfølges ligesom vi for den finske Jslomanies Vantroc. - Herimod forsvarer Prof. F. Magnusen sig i et følgende No. af samme Blad, bedende Publikum, blot at jævnføre det, som Baden har foregivet at han har sagt, med det, som han virkelig har sagt. Hvad Bis hadefulde Forfølgelse mod den islandske Litteratur er angaaende, da finder han den saameget mere ubegribelig som det, efter Rasks Veiledning: 81 til det islandske Sprog, (hvilken Bog B. nu kalder et islandsk Produkt og beskylder for at indeholde i Fortalen Galskab og Galimathias) netop var Hr. Landsdommeren selv, som først og ivrigst opmuntrede til at studere det islandske Sprog, som en nødvendig Betingelse for al nordisk Old i granskning, og han oven kjøbet i sin Danmarks og Norges Handelshistorie selv kalder Island, det Oldtids og Middelalders Øeland, hvor Friheden hævdedes, Videnskaberne blomstrede og Kulturen var bragt til en Høide, langt over hvad den var ikke allene i det øvrige Norden, men snart i hele Europa, og endog paa et andet Sted kaldet samme Øe Oplysningens Middelpunkt a. snart i hele Europa, og endog paa et andet Sted kaldet samme Øe Oplysningens Middelpunkt a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Fredericia. Den 18 Jum led den herværende franske reformeerte Kolonie det smertelige Tab, at miste sin elskede Præst, Genferen Charles Rieu, efter et Ophold her af henved 4 Aar. J en Alder af 28 Aar blev han henrevet af en hidsig Sygdom, som længe havde hersket i hans Menighed, og under hvilken han før dagligen, tidlig og sildig understøttede, trøstede og bad med de Lidende. Ved en ubegrændset Goddædighed blev han alle Trængendes Fader, og ved sine offentlige Foredrag, som ved idelige private Huus. andagter hos Syge, Gamle, Fattige og Vankundige, viste han sig som Sjelesørger i Ordets ædleste, meest omfattende Betydning. Villigen opofrede han alle Livets Glæder, for at rygte sit hellige Kald, og arbeide til sin Menigheds Tarv og selv efter sin Død har han gjort sig til dens uforglemmelige Velgiører ved at efterlade den sin halve Formue. Foruden det usynlige Minde om ham, som lever i SjeleneJndre, reiser sig et synligt ved Siden af hans Grav, er prægtig Skolebygning, som ene skyldes hans utrættelig Virksomhed, der til sammes Opførselse skaffede Bidragenfra alle protestantiske Lande i Eucopa. Han døde i Herren og langt fra hans Fødeland hvile nu hans Been; men i det fælleds bedre Hjem, hvorhen al hans Tanke og Længselstundede, følge hans Gjerninger med ham, ophøiede over menne skelig Roes, skjøndt ledsagede af taknemmelige Taarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Odense. Paa en Tid da Skolevæsenets Opholdelse finder Vanskelighed, maa det være dobbelt frydefuldt at erfare, at den Lahnske Stiftelse for hjelpeløse Børn, hvis Virksomhed formedelst Pengekonjunkturerne under Krigen maatte indskrænkes allene til en Pigeskole, fra 1 Juli af atter har aabnet den i endeel Aar nedlagte Drengeskole, hvori for det første er optaget 40 Disciple, hvi Forældre enten ere døde eller i trængende Forfatning, til at nyde frie Underviisning. Saaledes yder denne herlige Stiftelse nu vor Byg en Lettelse, ved uden Byrde for det Offentlige at antage sig 110 Børn til Oplærelse, der besørges af 2 Lærere og en Lærerinde; thi Pigebørnene øves tillige i det for dem saa gavnlige Haandsysler: Spinden, Karten, Strikken og Syening. Desforuden begynder Stiftelsen, efterhaanden med at understøtte saavidt muligt de værdigste og meest nødlidende Børn med Klæder og Kostpenge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Endnu en priisværdig Indretning for Byen er en Syngeskole for Borgerdøttre, som i Sommer er oprettet af vor duelige Organist Foersom - Forfatter til den ene af de to Kompositioner til Folkesangen, som de skjønne Videnskabers Selskab fandt saa fortrinlige imellem de 24 indsendte første Gang, da Præmien ikke blev uddeelt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
J Mands Minde er her aldrig seet en saa stor Overflødighed af Reier eller i saa lang Tid som dette Aar. De bringes hertil fra Munkebo og andre Strand=Byer, og sælges nu for 1 Rbs. Potten. Endelig er dog Veiret begyndt at falde i Regnhjørnet; men denne har endnu kun været sparsom formedelst den nye Kulde og Blæst, som lader formode, at der andensteds maa have været Torden. Dog, lidet er bedre end intet, og den skydækte Himmel lover Gudskelov, mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Om den fra Svendborg sidst berettede Jldsvaade ere endnu ingen Efterretninger indløbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
En af de skjønneste Leilighedssange, Man længe har seet, er sikkert følgende af Hr. Pastor St. St. Blicher i Jylland, der læses i Aprilheftet af Hr. Elmqvists Læsefrugter, og som det vist ikke fortryder Læserne her at finde indrykket: Bordvise ved en Farvers Bryllup. Mel. Vil Du være stærk &c. Yndig er vor gamle Jord, Evig ung den samme; Trindt paa den fra Syd til Nord Tusind Farver bramme: Grøn er Dalen, Klippen graae, Snehvid Bølgen skjælver; Himlen rød og guul og bl. Over dem sig hvælver. Grøn er Vaarens Høitidsdragt, Rosens unge Knopper, og og Grøn er Engens Morgenprag Skovens høie Topper. Grønt er Haabets Farve skjøn - Himlens bedste Gave. Haabet blomstrer eviggrøn Her i Livets Have. Hurra for den grønne Vaar, Glædens rige Kilde, Kjerlighedens raske Aar, Haabets Dage milde! Hurra høit med Siel og Mund For den Mand og Qvinde, Som i Vaarens glade Stund, Myrthekrandsen binde! Guult er Høstens Farve huld, Marken guul henbølger: Guult er og det ædle Guld, Jordens Skorpe dølger; Guult er Freias lange Haar, Guul er Sol i Østen, Hvad engang var grønt i Vaar, Blier jo guult i Høsten. Hurra for den gule Høst, Haabets modne Alder; Agrens fulde tige Bryst, Frugt, som gylden falder! Hurra for hver Viv, som var - Mandens Sommerglæde! Først i Høst sig prise siger, ne. Vaarens Myrthekjæde. Hvid er Uskylds Farve blid, Hvid er Alpens Tillie, Jomfruebarm som Snee er hvid, Hvid er Dalens Lillie, At; men hvid er Vinteren, Hvid er Gubbens Jsse; Grønt og guult skal falme hen, Alt blier hvidt tilvisse. Hurra dos de kolde Aar, Lad kun Storme kule Hurra for de hvide Haar, Gamle Hoved skjule! Hvide Vinter har sin Fryd, Hvide Haar sin Ære Skaal for hver, som Aldrens Pryd Kan med Hæder bære! Purpur er min Livkulør, Saa er Pigens Kinder, Og er Vinen som den bør, Purpurkød den rinder: Rosen Blomsterdronning sød Purpurfarvet smiller: Morgensolen purpurrød. Op af Havet tiler. Hurra for den Pigelil!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
For de røde Druer, Hurra for den Glædesild, Som i Hjertet luer, Sommer, Vinter, Vaar og Høst. Hver sin Fryd, sin Lyde, Muntert Sind og ærligt Bryst Skal dem alle nyde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Befordringer og Afgang. Under de Deputerede for Finantierne: Den 23 Juni er Mynt-Assistent C. F. Gerlach beskikket til Myntmester ved Mynten i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Dødsfald. Justitsraadinde C. Zoega, født Briker, 78 Aar; Frue H. C. Høst, født Petersen; Kontrolleur R. Gram, 63 Aar. Alle i Kjøbenhavn. Premierlieutenant J. H. Reemte, underveis fra Vestindien til Kbhavn; Skovrider C. Bøgvad paa Grevskabet Bregentved 85 Aar; Snedkermester S. L. Møller i Randers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Expederede Skibe ved Odense Toldkammer, fra den 24de til 30 Juni 1821. a. Jndklarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Skipper. Skil Ladning. Baad, Aalborg Kridt m.m. J. Hansen, Jagt Kjøbenhavn Stykgods H. Andresen C. Tangaard Baad Aarhuus Baglast, Jagt Bergen dito M. Fisker Baad Middelfart Kornvarer, H. Ohlsen H. P. Tornøe Jagt Drammen Trælast og Jern T. Alvick, Brig, Nevkastle Steenkul, O. Jensen. Slup Flensborg Muursteen m. m. Jagt Christiania Trælast. J. Tornøe. b. Udlarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Skipper. Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Ladning. Baad Nyborg Baglast, J. Kaarup. M. Jensen Slup dito Rug, L. R. Schmidt Jagt Assens. dito M. Bang. Slup, Kjøbenhavn Brænde. Ve tis vents.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
J Odense forenede Skydeselskab bliver Tirsdagen den 10 Juli Kl. 2 Eftermiddag Skydeøvelse efter de bestemte Sølv=Premier, og skydes denne Gang allene med Rifter. Odense den 2 Juli 1821. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Dandselærer Rehne agter tilstundende Efteraar at freqventere Odense og flere omliggende Kjøbstæder paa Kunstens Vegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-03
Efter Reqvisition af Dom og Udlægshaveren bliver holdt offentlig Auction over Kobberbøllegaarden paa Billesbølle Mark i Fielsted Sogn med sit Tilliggende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb. med samt den paa Jorden, staaende Sæd og Afgrøde. Gaarden er som bekjendt indrettet for enhver honet Familie, med gode Frugt- og Kjøkkenhauger, Auctionerne ere berammede at holdes saaledes: 1ste Auction den 20 Juli d. A. 2den Auction den 5 August og 3die Auction den 17 August f. A. De 2de første Auctioner afholdes her paa mit Kontoir og 3die og sidste Auction paa Gaarden selv, hver Dag om Formiddagen i Kl. 10 slet, og efter Konditioner, som ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte, og forinden ligge til Eftersyn hos mig. Ved sidste Auction bortsælges endvidere: 2de Heste, nogle Køer, Faar, en Vogn, Plov m. v.; hvilket herved til Lysthavendes og alle andre Vedkommendes Efterretning offentlig bekjendtgjøres overeenstemmende med Plakaten af 22 April 1817. Middelfart den 27 Juni 1821. C. E. Kummel, konst. Nakkebølle Hovedgaard, beliggende i Svendborg, Amt, Salling Herred, ved Landeveien imellem Svendborg og Faaborg, og som for sine Produkters Afsætning har den fordeelagtigste Beliggenhed, da den fra sidstnævnte Bye kun ligger i Miil og tæt ved Stranden, i en af Fyens yndigste og frugtbareste Egne, lader afg. Geheimeraad Scheels og Enkefrues Boes Kommissarier ved en eneste Auction absolut bortsælge til den Høistbydende i Slutningen af Juli eller Begyndelsen af August Maaned førstkommende. Foreløbig anmærkes, at der til denne for sin Korn- og Meierieaal fortrinlig bekjendte Gaard hører følgende Hartkorn nemlig: frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng. 54 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 1 Td. 3 Skpr. 2 Alb., Mølleskyld 1 Td. 4 Skpr., og ufrit Hartkorn under i Gaarden 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Arealet udgiør omtrent 500 Tdr. Land. Det hoveriegjørende Bøndergodses Hartkorn er 228 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb., fordeelt paa 37 Gaarde, Mølleskyld 2 Tdr. 4 Skpr., Ulbølle Konge- og Kirketiende, begge matrikulerte til 33 Tdr. Hartkorn, hvis tiendeydende Hartkorn ligeledes for begge udgiør 480 Tdr. Hartkorn Gaardens Hovedbygning er gammel Grundmuur. Ved Gaarden er der Dyrehauge og en skjøn Lyst= og Frugthauge. Gaarden drives ved fuldt Hoverie. Af Kjøbesummen kan 60,000 Rbd. Sølv blive staaende i Eiendommen; den øvrige Udbetaling vil finde Sted i taalelige Terminer for Kjøberen, som af Konditionerne nærmere vil erfares. J Kjøbet følger fuldstændig Besætning af 120 Køer og 6 Tyre, Kakkelovne o. s. v. Hvor Jordebogen, samt Konditionerne for denne Gaards Salg bliver til Eftersyn, skal nærmere blive bekjendtgjort. Nakkebølle. De Konditioner, hvorefter Nakke bølle Gaard og Gods i August Maaned d. A. agtes bortsolgt, ere nu til Eftersyn hos Hr. Lands Overrets=Assessor Wiborg i Faaborg og i de betydeligste af de andre Kjøbstæder i Danmark, samt i Hadersleb, Slesvig og Kiel hos Dhrr. Postmestere, i Dagen naar Auctionen afholdes vil nærmere blive bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
No. 89. Fyens Stifts 50 Aargang. privilegerede. Kongelig allene. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes overalt med Brevposten, Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Redigeres trykkes og forlægges Torsdagen den 5 Juli 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Adskilligt. Paa den uhyre store Domkirke i Malland, som i Størrelse kun overgaaes af Peterskirken i Rom og Paulstirken i London, arbeides der nu allerede over i fire hundredAar, og den er dog saa langt fra at være sin Fuldførelse nær, at der kun er 130 af de 400 Taarne færdige, som den efter Planen skal have. Napoleon lod altid holde 2 til 300 Arbeidere ved denne Bygning; men nu skal dette Antal være meget formindskeet, og da Man har været saa velbetænkt at begynde paa den store Hovedindgang, seer Kirken fra den udenfor liggende store Plads ud som om den alt var færdig Den er 454 Fod lang og 268 Fod bred og dens hele Høide angives til 325 Fod. Men hvad der er langt meere, det er Skibet selv, hvor de som Hvælvinger have 166 Fods Brede, Paa Grund af disse frygtelige Dimensioner ere Muren, ogsaa fire Favne tykke! Jndvendig er den prydet med 4000, siger firetusinde, Billedstøtter, alle af Marmor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Da Preussens Konge Frederik den Første i Aaret 1703 tredie Gang vilde formæle sig, faldt hans Valg paa en Prindsesse af Nassau-Dirz, og Man var alt paa begge Sider enige om Partiet, da det igjen gik overstyr ved en Hindring, som Man ci let skulde gjætte. Kongen vilde nemlig absolut have, at Brudens Moder skulde komme til Berlin, og paa Formælingsdagen bære sammes Slæb, ligesom Hertuginden af Hannover havde gjort ved sin Datters Formæling med daværende Keiser Joseph den Første. Fyrstinden af Nassau erklærede derimod ligefrem, at hun heller vilde give Slip paa den Ære, at see sin Datter ved Kongens Side, end tilkjøbe sig den ved en saadan Fornedrelse. Og da Kongen ikke vilde frafalde sin Paastand, gik Partier som sagt, overstyr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Man vil have opfundet et meget simpelt Middel til at redde sig fra at drukne, naar Man, uden at kunne svømme, skulde falde i Vandet, som bestaaer i at holde Armene tæt sluttet op til Kroppen og ikke foretage sig ringeste Bevægelse Et Fruentimmer i London, som fulgte dette Raad, da hun, eengang var faldet i Themsen, sank ikke, men drev med Ansigtet oven for Vandet omkring til hun fik Hjelp. - Om end Theorien her er rigtig, hvor Mange have alligevel i et saa kritisk Øieblik Aandsnærværelse til at forholde sig ganske passiv og huske at holde Armene til Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
En i Skrivekunsten meget duelig Engellænder, ved Navn James Becdell, har ganske læsselig indenfor Peripherien af et Sexpencestykke (der er saa stort som et Hamb. 4 s. Stykke) skrevet følgende uden ringeste Abbreviatur, Fadervor, Troesartiklerne, den 100 og 134 Davids Psalme, det 6, 7 og 8de Bud, sit Navn, Aarstal og Datum, hvilket i Alt skal udgjøre 1931 Bogstaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Hertug Wilhelm Frederik af Brunsvig-Oels, som med sine sorte Husarer i Aaret 1809 gjorde det bekjendte Streiftog imod Franskmændene, kunde for Resten godt lide denne Nation og talte deres Sprog med Forkjerlighed; men kjæmpede imod dem som en Løve, fordi de havde berøvet ham sit Hertugdømme. Denne Prindses Lidenskaber vare saa hæftige og hans Jndbildningsskraft saa brændende, at hans Haar, Øinebryn og Skjæg i 24 Timer skiftede Farve og blev ganske hvidt, ved Efterretningen om at Preusserne havde tabt Slaget ved Jena og at hans Fader var bleven dødelig saaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
Den meest yndede Knivsmed i London, Weist, født i Rostock, har forfærdiget en Kniv, som i Henseende til møisomt, konstigt og skjønt Arbeide vel neppe har sin Lige. Den indbefatter 1800, skriver atten Hundrede Blade eller Jnstrumenter, og har kostet Forfærdigeren blot i Udlæg 160 Guineer (over 1600 Rbd). Napoleon kunde sove og vaage naar han vilde, imidlertid varede hans Søvn aldrig længe. Men cen mærkværdig Undtagelse derfra gjorde han dog, da han i Aaret 1813, efter at have afsluttet Vaabenstilstanden i Pleischwitz, den 4 Juni vendte tilbage fra Schlesien til Dresden; thi da han underveis kom til Görlitz, som han hele ti Timer i eet Væk hvilken usædvanlige Søvn maaskee lader sig forklare deraf, at han nu troede at have væltet en tung Steen fra sit Hjerte, og derved følte sig saa meget lettere tilmøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-07-05
De tyrkiske Damer indbøde Lady Worthley Montagu, under hendes Ophold i Tyrkiet, ofte til deres Bade. Da hun første Gang modtog en saadan Jndbydelse, hialp den Ypperste iblandt dem, som Beviis paa sin Agtelse, at klæde hende af. Men, da hun blev Engellænderindens Snørliv vaer, kaldte hun forskrækket paa de andre Damer og sagde: "Kommer dog hid og seer, hvorledes de stakkels engelske Fruentimmer behandles af deres Mænd; de rose sig af at nyde større Frihed end vi, og lade sig dog af deres Ægtemænd indklemme i saadanne Skruestikkert.