JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Baron Rothschild i Paris har anviist 100,000 Fres, til Stiftelsen af et jødisk Hospital i Jerusalem. De Christne have sammesteds grundlagt et Bispedømme; Jøderne et Hospital. Hvo af dem handler christeligst? Biskop Alexander i Jerusalem er, efter sin Fødsel, en polsk Jøde. Atten Aar gammel kom han til London, uden at kunne Engelsk eller Tydsk. Hans talmudiske Kundskaber forskaffede ham nogle Jnformationer i fattige Jødefamilier. Kort efter blev han Jødeslagter i Manchester. Da dette Haandværk ikke indbragte Meget, saa schachrede den nuværende Biskop tillige med Lysestager, Pibehoveder, Penneknive osv., som han falbød paa offentlige Pladser. Herved kom han i nærmere Berørelse med – Christne. Da han var en lidenskabelig Tilbeder af det smukke Kjøn, var hans Kone, med hvem han havde været gift i to Aar, meget misfornøiet med ham. En Skilsmisseprocesblev gjort anhængig, og Overrabineren i London, den første Dommer i denne Sag, kaldte Hr. Alexander til London, hvor han satte ham strængt irette for hans Udsvævelser. Nu traadte han i Forbindelse med et Bibelselskab og overtog Correcturen af et paa Hebraisk trykt Nyt-Testament. Disse Notitser om den nuværende Biskop i Jerusallems Fortidsvandel ere authentiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
J Landsbyen Prisselwitz ved Breslau døde for kort siden en ung Pige af de naturlige Kopper, som, ifølge en Forkjølelse, vare traadte tilbage. Moderen vasker Liget, klæder det, og lægger det, kun tildækket med et Tørklæde, paa en Seng, hvis Klæder hun havde lagt tilside paa en Kiste. Derpaa gaaer hun, efter at have tillaaset Døren til Kammeret, til Markt Borau, for at melde Lægen Datterens Død og bede ham syne hende; herfra gaaer hun til den evangeliske Præst, for at bestille Begravelsen. Medens hun nu er fraværende, høre, nogle Folk, som boe tilhuse hos hende, Klokken 9 om Aftenen, hvorledes det banker indenfor paa Kammerdøren. Man undrer sig; men man tør ikke undersøge Sagen nærmere. Da det vedbliver at banke, sender man Bud efter Naboen; han tør heller ikke foretage sig noget, men sender Bud efter Vægteren. Denne tør heller Jntet gjøre, men mener, at man bør oppebie Moderens Tilbagekomst. Klokken 10 kommer hun endelig, og da hun træder ind i Kammeret, seer hun Datteren ligge lyslevende i Sengen, tilhollet med Klæderne. Datteren fortæller nu, hun var pludseligen vaagnet og havde frosset stærkt, da hun havde ligget næsten blottet og ikke havde vidst, hvad der var foregaaet med hende. Hun var ilet til Døren, og havde længe banket paa den, bedende om Hjælp. Hun havde ogsaa hørt og seet, hvorledes man var kommen til Kammerdøren med Lys, med høi Røst havde hun bønfaldt om, at man dog idetmindste vilde give hende en Dyne – men forgiæves. Man havde ikke svart hende, men var gaaet bort igjen. Pludseligt var hun i Mørket løbet mod Kisten, og til sin Glæde havde hun opdaget, at hendes Sengeklæder laae paa den, hvilke hun derpaa havde baaret hen i Sengen og skjult sig i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Ogsaa det gamle Forum i Rom har været hjemsøgt af Jldsvaade: der afbrændte et Magazin, hvori der befandtes 2000 Læs Høe. Lykkeligviis drev Vinden den høit blussende Flamme i en Retning, hvor ingen Huse stode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
J Breslau har en ung Snedker i f. M. stødt sin Brud en Kniv i Hjertet, fordi han fandt hende i fortrolig Samtale med en Ubekjendt. Den Ubekjendte var - hendes Broder, som nys var kommen hjem fra fremmede Lande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Den berømte, aandrige Theolog, Professor D. Straus, der, som bekjendt, for kort siden giftede sig med Theatersangerinden Agnes Schebest, har, for at føie sin Kone, skrevet en Operatert!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Da den preussiske Post sidstl. 22de Mai ankom til Cølln, var hele Brevsækken bortstiaalet underveis, med dens Jndhold af c. 2000 Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Paa Jndustriforeningens Udstilling i Stuttgart seer man i denne Tid et Stykke Saalelæder, hvorpaa Garveren har hæftet en Seddel med de Ord: "Dette Læder er forfærdiget af en indenlandsk Oxe."J dette Foraar skee atter betydelige Udvandringer fra Norge til Nordamerica. Den 12te Mai afgik saaledes 90 Jndivider fra Drammen, medhavende Alt i Alt kun en Capital af 4,500 Specier. Næste Dag seilede 145 Udvandrere fra Porsgrund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Norges Høiesteret har i disse Dage afsagt Domi en Sag mod Besætningen paa den i Drammen hjemmehørende Brig Najaden", hvis Fører, Capt. Wetlesen, paa Hjemreisen fra Skotland, 3 a 4 Miil vestlig for Lindesnæs, vilde stikke længere i Søen, forat omseile dette Forbjerg; men paa Anstiftelse af Styrmanden Ole Olsen (der stod i den urigtige Formening, at Capitainen havde gjort galt Bestik, allerede var passerets Lindesnæs og nu vilde sætte Skibet. til) af Besætningen blev tvungen til, at anløbe Raspaags Havn paa Hitter. Styrmanden er dømt til 1 Aars, de 7 Matroser til 3 Maaneders Tugthuusarbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Studenternes Reise til Stockholm. (Meddeelt til Bladet "Dannevirke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Bekjendtgjørelser. Bibelsekkabet. At Bibelskabet for Aarhuus Bye og Omegn holder. sin aarlige Generalforsamling Onsdagen den 14de Juni förstkommende om Formid, Kl. 10 i Aarhuus Domkirke, bekjendtgjöres herved med Indbydelse til Selskabets inden- og udenbyes Medlemmer, som og Andre udenfor Selskabet, der interessere sig for dets Öiemed og Virken, at overvære Høitideligheden, ved hvilken Hr. Sognepræst Blicher i Withen holder Prædiken. Aarhuus, den 6te Juni 1843. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Til Efterretning for Debitorerne til Aarhuus, Stifts offentlige Midler bekjendtgjöres herved, at Renter og Capitalatdrag til forestaaende Juni Termin modtages i Bispegaarden paa fölgende Dage, nemlig: Tirsdag den 13de, Torsdag den 15de, Löverdag den 17de, Tirsdag den 20de, Torsdag den 22de og Løverdag den 24de Juni förstkommende, hver Dags Eftermiddag fra Kl. 35. Debitorernes Forpligtelser i Tilfælde af Udeblivelse over Terminen, samt til at bevise at Skatterne af Panterne ere betalte, bringes i Erindring, hvorhos bemærkes, at det er af Vigtighed, at Capitalbetalingerne skee i de første Dage af Terminen, for at Capitalerne igjen betimeligen kunne udsættes. Aarhuus, den 6te Juni 1843. Graah. Paludan-Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Løverdagen den 17de Juni førstkommende, Kl. 9 Formiddag, afholdes Auction i Gaarden Nr. 437 Litr. A. paa Torvet her i Byen over afgangne Pastor Horns Bogsamling, bestaaende af theologiske, philosophiske, philologiske, historiske og æsthetiske Værker. Catalog over Bøgerne er til Eftersyn paa Borgermester=Contoiret heri Byen og hos Undertegnede. Horsens, den 5te Juni 1843. A. N. Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Tirsdagen den 18de Julii næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver ved Auction i Hyllested bortsolgt, den Stervboet efter afdøde Kirkesanger og Skolelærer Brønnum ibidem tilhørende Gaard med Bygninger og Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 1 Fdk. 1/4 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdk. 1 15 1/2 Alb., med Avl og Afgrøde, efter Conditioner, som ved Auctionen blive bekjendtgjorte. Gaardens Jorder ere fortrinlig gode, dertil haves betydelig Eng, overflødig Tørveskiær og noget Træhugst. Derefter forauctioneres samme Dag bemeldte Stervboes Løsøre, saasom: Heste, Køer, Faar og Lam, Jndboe af Uhre, Stole, Borde, Kakkelovne, Sengeklæder, Sengesteder, Kjøkken= og Bryggerredskaber, og Udboe af Vogne, Plove, Harver m. m. m., efter Conditioner, der ligeledes oplæses for Lysthavende ved Auctionen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir, Ebeltoft, den 2den Juni 1843. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Mandagen den 19de Juni førstkommende, Klokken 11 Formiddag, afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale, paa Horsens Raadhuus over en Deel Blytækker, Tommer-, Snedker= og Maler-Arbeide m. m. ved Hornborg Kirke, med Tillæg af Materialier. Overslag og Conditioner ere til Eftersyn paa mit Contoir, og bemærkes: at Overslaget er paa 1258 3 4 a 8 s. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 3die Juni 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Mandagen den 19de Juni d. A. om Formiddagen Kl. 11. og følgende Dage afholdes Auction i Gaarden Nr. 432. paa Torvet over en Deel Kjøbmand C. A. Bruuns Fallitboe tilhørende Handelsvarer, bestaaende af: Jern og korte Varer, Porcellain, Glasvarer, Papiir, Colonial og Farvevarer, Tobak, Cigarer, Salt, Steenkul, Syesikke, Traad, Baand, Knapper, en Deel Vine, saavel paa Flasker som paa Foustager, saasom: Medoc. Graves, Rhinskviin, Portviin, Madeira, Champagne, Mallaga, Beres, Ungviin, Brændeviin, Rom, Cognac. Extract, Arak, noget Sirup, Olie, Tran, circa 3 Skpd. Been, samt endelig en Koe m.v. Lysthavende indbydes. Horsens, den 31te Mai 1843. Ræder. Til Publikum!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Da Hr. Cancelliraad, Procurator Anchersen af Veile, i Aarhuus Stiftstidende Ms 90 annoncerer: at mit Blads N 19 indeholder et Jnserat imod ham fra Hr. Snedkermester J. C. Sørensen i Veile, som Denne forgiæves skulde have forsøgt at faae optaget – saaledes behager det Hr. Cancelliraaden at sige – i de mere anseete og i Veile-Egnen læste Provindsialblade, saa skylder jeg Sandheden og Hr. Cancelliraad Anchersen den Erklæring: at det ikke har manglet ham paa Villie til at faae Jnseratet udeladt ogsaa i dette Blad, ligemeget om Bladet saa er anseet eller ikkeanseet af ham; thi 2de agtværdige Mænd heri Byen havde i Commission, at tale Hr. Cancelliraadens Sag, og det paa en Maade, som antydede, at Jnseratets Jkkeoptagelse i Jyllandsposten var ham velbehageligt. Om noget Lignende er foregaaet hos andre Bladudgivere, enten directe eller indirecte fra Hr. Cancelliraad Anchersen, det er mig naturligviis ubekjendt. Saavel Aarhuus Stiftstidendes ærede Redacteur og Udgiver, som de øvrige Herrer Redacteurer, der maaskee optage det Anchersenske Jnserat, anmodes ogsaa om, at forunde denne min Annonce Plads i deres respective Blade. Randers, den 5te Juni 1843. Alstrup, Redacteur og Udgiver af Bladet "Ny Jyllandspost." Nogle 1000 Rbd. kunne faaes tillaans næste Juni Termin. Man henvender sig herom til Politiassistent Prokurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Daguerretyp-Portraiter. M. Alstrup er ankommen hertil fra Kjøbenhavn, og anbefaler sig med at optage Daguerreotyp Portraiter for 4 2 Stkt. Prøver forevises i Hr. Rees Havepavillon, hvor Portraiteringen skeer og Bestillinger modtages fra Kl. 8 Form. til Kl. 4 Efterm. Hans Ophold bliver her kun en Ugestid. Familier eller flere i Forening erholde Moderation i Prisen. Portraiteringen skeer i hvilket somhelst Veirlig i Løbet af eet Minut. Attest: Hr. Alstrup har viist mig en Fremgangsmaade, hvorved han giver daguerriske Billeder den Forbedring, at de ikke ved en let Berøring fordærves, men kunne endog taale en forsigtig Rensning. Endskjøndt Enhver let selv kan overbevise sig om, at de daguertiske Billeder, han saaledes har tilberedet, have denne Egenskal, har han dog derom ønsker mit Vidnesbyrd, hvilket Ønske jeg herved opfylder. Polytechnisk Læreanstalt, 5te Febr. 1843. H. C. Ørsted. Pige Krandssigen er arriveret hos F. Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Hoved=Kroe. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge den mig tilhørende Eiendom, Hovedtroe, med tilhørende Bygninger, Privilegium, Jorder og Skov, beliggende paa Landeveien mellem Horsens og Aarhuus. Uagtet denne, ved sin skjønne Beliggenhed, gode Indretning, fortrinlige Jorder og velvedligeholdte Bygninger, saavel for Gjæstgiverie, som ogsaa for en Pensionist, eller anden Familie udenfor Bondestanden, særdeles egnende Eiendom, ikke behøver nogen detailleret Beskrivelse, da samme for en stor Deel er bekjendt over hele Landet, saa ansees det dog ei unødvendigt at tilføie, at af Bygningerne, som bestaaer af nogle og 80 Fag Huus, i den almindelige Brandkasse assureret for 8750 Rbd. Sølv, er Stuebygningen 20 Fag brillant Grundmuur med Qvist, og forStørstedelen med gibsede Værelser samt teglhængt, de øvrige 4 Bygningslængder ere Ege Bindingsværk med Straatag, Jorderne, der ere gode og af fortrinlig Bonitet, er nogle og 30 Tønder Land; i Skoven, som er 5 a 6 Tdr. Land, findes foruden fortrinlige Bøge, ogsaa Eeg, Ell, endeel store Gran, frodig Bøge=Opvæxt, og betydelig Gjærdselhugst. Formedelst Jordernes beqvemme Beliggenhed have samme nu i de sidste 20 Aar været drevne med 2 Heste, foruden disse har Besætningen været 10 Køer og 8 Faar med Yngel. Den aarlige Udsæd er 5 Tdr. Rug, 1 Td. Hvede, a 8 Tdr. Byg og 10 Tdr. Havre, foruden Ærter, Vikker og Hørfrøe samt 6 a 8 Tdr. Kartofler, af Høe er aarlig avlet omtrent 16 Læs, foruden Kløver. J de omkring Bygningerne værende Haver findes circa 200 gode fine Frugttræer, Pengevilkaarene kunne blive favorable: det Videre afhandles med, ligesom Eiendommen forevises af, Eieren. Hoved Kroe, den 8de Juni 1843. S. Seidelin. Mulervare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Revne og urevne Oliefarver, Copal-Lak m.m. er arriveret, og faaes billig hos F. Philip. Huite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
af Hr. Sören Toftes Fabrik i Kjöbenhavn, saavel fine som middelfine, ere arriverede og udsælges til Fabrikens Priis hos F. Philip. Dampskibet Tris", Capt. P. E. Sletting, ankommer Onsdagen den 14de fra, og afgaaer Torsdagen den 10de dennes om Morgenen Kl. 6. til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Fragten for Hornqvæg er nedsat til den særdeles billige Priis af 4 48 pr. St. Idet jeg anmelder Foranstaaende, giver jeg mig tillige den Frihed at anbefale dette fortrinlige og elegante Skib, hvor Alt paa bedste Maade er indrettet for de Reisende, og tillader mig at gjöre opmærksom paa: at Skibets Afgangstid alene for de Reisendes Beqvemmelighed, er udsat til Kl. 6 om Morgenen, hvorved ogsaa tillige al Frygt for Fare ved forceret Dampning vil være hævet. Aarhuus, den 9de Juni 1843. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
De der endnu ikke have indbetalt deres Skyld til Kjøbmand Linds Boe, efter tilstillet Regning, anmodes om at betale samme inden den 20de dennes, i manglende Fald nødes jeg til at sagsøge dem. Aarhuus, den 10de Juni 1843. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
De af mine Debitorer, saavel i Byen som uden for samme, der ofte ere meddeelt Regning over mit Tilgodehavende, men endnu ikke have indfundet sig med nogensomhelst Afgjørelse, foranlediger mig herved at bringe til deres Kundskab, at saafremt samme i forestaaende Juni Termin ikke vorder afgjort, vil navnlig de, hvis Skyld er ældre end 11te December f. A. ufravigelig blive en retskyndig Mand overdraget, da jeg ikke længere kan lade tildeels flere Aars Krav henstaae afgjort. Veile, den 17de Mai 1843. Linnemann. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, der føres af Skipper P. Michelsen, afgaaer Mandagen den 12te Juni, Kl. 10 Aften, herfra til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Det bemærkes: at saavel Passagerer, som Qvæg og Stykgods, hvad enten sidstnævnte er stort eller smaat, maa anmeldes her paa Contoiret for det kommer ombord, for at blive indskreven til Afgang med samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
For en Kahytspassageer er Fragten 2 28, ogfor en Dækspassageer. . . . Aarhuus, den 10de Juni 1843. W. J. A. Lewerkhuusen, Mindegader de 349.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Af Skanderborg Amtsfattigkasses Midler kan til anstundende Juni Termin, mod lovbefalet Sikkerhed, erholdes til Laan en Capital af 400 Rbd. Man henvender sig desangaaende til Amtmanden i Skanderborg. 300 Rbd. r. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
af Aarhuus Hospitals Midler, kunne erholdes tillaans strax eller i Juni Termin d. A. imod anordningsmæssig Sikkerhed. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Tirsdagen den 6te Juni er paa Veien imellem Kathrinedals Mølle og Tømmerbye fundet en liden Kasse, indeholdende endeel til et Apothek henhørende Draaber og Pulvere, som den rette Eier imod dette Avertissements Betaling kan afhente hos Undertegnede. Aunsberg, den 8de Juni 1843. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Skpr. J. K. Hansen, afseiler til Kjøbenhavn snarest muligt, medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
1843 No. 96. Mandagen den 12 Junii. med Brevposterne Den til Forsendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Nyheder fra Udlandet. Britterne have i Ostindien havt en ny Opstand at bekæmpe. Kongen af Sirhind døde, og Landet skulde nu tilhøre Britterne. Men Enken vilde ikke indrømme dette, og plantede Oprørsfanen. Britterne grebe til Vaaben og erobrede Landet. Dronningen flygtede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Det ulykkelige Spanien synes atter at staae paa Randen af en Revolution: J Paris havde man det Rygte, at Jnsurrectionen mod Esparteros Regjering havde udbredt sig over hele Catalonien. En i Mallaga udbrudt Opstand var bleven dæmpet; men der høres nu Gjenlyd deraf - hedder det – fra Sevilla (hvor Studenterne have reist sig en masse), Granada, Jaen &c. Regjeringen har ladet 8000 Md. Soldater concentrere sig omkring Mallaga. Man befrygtede alvorlige Foretagender i Tarragona, Barcelona, o. fl. St. Jurbano, den saakaldte Blodhund, havde pludseligt forladt sidstnævnte Stad. Ogsaa Madrid var i en foruroligende Tilstand. Finantsministeren, den bekjendte rige Jøde Mendizabel, forfølges allevegne af Pøbelen, uagtet han nylig har proclameret Regjeringens Anerkjendelse af Stændernes Skattebevillingsret. Alt vil beroe paa Militairets Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
J Jrland staaer Alt endnu omtrent ved det Samme, paa det nær, at der den 30te Mai har staaet en heftig Kamp mellem Orangisterne og Repealerne, der endte med Ødelæggelsen af 7 Smaahuse i Byen Dugannon. To Dragonregimenter bleve nylig indskibede fra Liverpool til Jrland, hvor Folkesamlingerne vedblive i en foruroligende Grad. Ogsaa i Perth har i forrige Uge staaet en Kamp mellem Folket og Soldaterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Dronningen af Englands yngste Datter har i Daaben faaet de ægterengelske Navne: Alice Mand Mary. Kongen af Hannover, der skulde staaet Fadder, var ikke kommen til den bestemte Tid, saa han blev repræsenteret ved Hertugen af Cambringe. En uhyre Mængde Mennesker havde samlet sig paa Westminsterbroveien, for – som det hedder – at modtage ham paa en meere larmende Maade, end det kunde være behageligt, men Politiet havde truffet de nødv. Foranstaltninger for alle paakommende Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Fra Jtalien haves Efterretning om mange Slags Ulykker, forvoldte ved Uveir. Ved Staden Vasto, i Nærheden af Havet, er sunket en Jordstrækning af en Miglies Omkreds. J Roccamontepiano er skeet et Jordfald, hvorved 10, og i Guigliano et, hvorved 45 Huse ere sunkne ned i Afgrunden. Hele Districtet Viola er blevet ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
J den svenske Stad Ørebro har i Fredags været en stor Jldebrand, som lagde 24 Huse, beboede, af 124 Familier, i Aske. Et Barn indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de Junii. Jmorges Kl. 7. ere de valfartende Studenter i god Behold vendte tilbage hertil med Dampskibet "Jris." Ved deres for tidlige Ankomst – de ventedes nemlig først henad Middag - forstyrredes en forberedet festlig Modtagelse her paa Toldboden med en Sang. Deres hele Reise har naturligviis været særdeles interessant og næsten lignet et Triumphtog. – Det haarde Veir, hvormed Reisen begyndtes, nødte Dampskibet til at søge ind under Christiansøe, hvor det maatte ligge i 3 Timer; dog naaede det den næste Formiddag til Calmar, hvor de bleve festlig modtagne og indbudne til Festmaaltid paa Calmar Slot, hvorved naturligviis fra begge Sider holdtes Taler, blandt Andre af en svensk Kammerjunker, Søn af en Bisp, ang. det forenede Skandinavien. Da Selskabet nærmede sig Stockholm, bleve de saavel fra Fæstningen Warholm som de talrige langs Bredderne liggende Villaer hilsede med Salutskud, og ved Landstigningen modtagne af en utallig Skare. Der indfandt sig strax en Deputation af Studenter fra Upsala, for at indbyde Selskabet dertil, hvorhen Reisen bestemtes til næste Morgen, da man paa 2de Dampskibe begav sig paa Veien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-06-12
Ved Udseilingen af en smal Fjord hilsedes de af svenske Damer, der tilkastede dem Blomsterbouquetter. I Upsala bleve de først modtagne i Studenternes Forsamlingssal, hvorefter hver Fremmed erholdt et Kort med den Students Navn, hvis Gjæst han skulde være, og fordeeltes saaledes imellem de forskjellige Nationer" (Landsmandskaber); ligeledes havde enhver dansk Student faaet en Devise i Rødt og Blaat med Ordet "Skandinavien", til at bæres paa Kjolen. Omkring Landingstedet var en stor Plads indhegnet af Studentervæbningen, som dannede en Fiirkant, med Forstanderne og Marschallerne i Midten. Efter et jublende Velkommen!" blev der af de svenske Studenter afsunget en meget smuk Sang, hvorefter fulgte Hurraraab. Næste Dag droge Alle i festligt Optog, med Sangerskaren i Spidsen, og under Nationernes smukke Faner, ud til "Othins Høie, hvor man paa gammelnordisk Viis drak Fostbroderskab, idet man drak Mjød af gamle store Drikkehorn. Derefter begav Forsamlingen sig til Carolinasalen, hvor der holdtes Sexa", blev fremsagt Taler og udbragt Skaaler. Aldrig faaes der, forsikkre Alle, som vare med derved, en mere levende Sympathi, en almindeligere Glæde, end den, der fandt Sted ved denne Leilighed. Paa Høisædet sad Erkebispen, der tog en hjertelig Deel i Festen. To Dage svandt snart hen i Fryd og Gammen, og man maatte vende tilbage til Stockholm. Her bleve de Reisende indbudne til en Fest, arrangeret af 500 Borgere, og som aabnedes med en Tale af en Cancelliraad (i Rang med vore Conferentsraader). Festen varede til langt ud paa Morgenen, og strax efter maatte man forlade Byen. Den Dag, de Danske tilbragte der, stode alle offentlige Anlæg og Seeværdigheder aabne for dem, endogsaa det nye Theater, hvor deres rødhvide Cocarde skaffede dem Entree. Hvor en Borger saae en Dansk alene, tilbød han strax sin Tjeneste: kort sagt, det var svensk Galanteri, der mødte dem overalt. Hjemtouren gik rask og uden mindste Hindring. Det hedder nu, at da de svenske Studenter have sendt Digterkongen deres Hilsen, ville de Hjemkomne iaften begive sig til Oehlenschlagers Bolig i Frederiksberg Have, for at bringe den saa varmt som muligt. (Md.)(Den af en Correspondent til "Dannevirke meddeelte Efterretning om Studenternes Reise til Stockholm, der hed sig at være overbragt med en Due til Khvn., erklæres i den Brig. Td. for opdigtet.) Fire af de imod "Corsaren" for Høiesteret indankede Sager vare ifølge kgl. Bevilling slaaede sammen for at procederes under eet, dog saaledes, at de særskildt skulde paakiendes, da de alle tillige angik Spørgsmaalet om, hvorvidt Cand. philos. Meyer Adolph Goldschmidt maatte være at ansee som det nævnte Blads virkelige Redacteur, skjøndt der paa samme nævnes en anden ansvarhavende Redacteur.