JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773.)(Fortsættelse; see No. 39.) 1688. Har Magistraten klaget over, at Stadens almindelige Kasse ved Brandvæsenets og Løgternes Vedligeholdelse meget besværedes, og derover kom 3000 Rdl. tilkort aarlig; det forestilledes, at Vægterne maatte paalægges at kræve hver sine Ugepenge, 6 Mk., af Husenes Beboere, i hver Gade. Omkostningen paa Brandvæsenets Det er i No. 37 ved disse Optegnelsers Begyndelse bemærket, at de ere af en ubekjendt Samler. Redaktøren har Grund til at troe, at det var H. Chr. Hersleb, der døde 1788 som Konferentsraad og Borgemester. Om ham see Literatur-Lexikonnet. Optegnelserne leveres uden Anmærkninger eller Berigtigelser, som der nogle Steder var Anledning til at gjøre. Saaledes siges i No. 39 S. 617 under Aarstallet 1665, at Postvæsenet blev under Kong Frederik 3die først anlagt. Krønikeskriveren, som man vel ei kan antage at have været uvidende om, at Kong Christian 4de gjorde Begyndelse i Henseende til Postvæsenet, har ei udtrykt sig nøjagtigt nok, Postvæsenet var vel, som sagt, begyndt under Christian 4de, men blev først under Frederik 3die fuldkommen organiseret. Om Postvæsenets første Tider hos os har jeg forhen paa et andet Sted leveret mere. Ved flere Steder kunde bemærkninger være at gjøre baade ved det allerede Leverede, og Fortsættelsen, men jeg har ikke lovet samme. Jeg har troet, at Optegnelserne kunne have Jnteresse og Nytte, som de ere, og har blot gjort ved Sproget nogle faa Rettelser, og i det Hel indtil Slutningen af Aar 1746 enkelte Tillæg, fra 1747 nogle flere Tillæg, ved hvilke Kilderne ved Mærker eller Navne ere betegnede. og Løgternes Vedligeholdelse blev af Christian den 5te, ved Ordre til Justitsraad Oluf Rømer og Politie-Mester Claus Rasch, sat til 5000 Rdl. aarlig, som ligeledes lignedes paa Borgerskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Da Gottfried Fuchs blev Brand-Directeur, blev Brandvæsenet sat saaledes i Skik, at der i ganske Europa fandtes faa Steder, som lignede, og ingen, som overgik Kjøbenham denne Henseende. (C. Thaarups Journal. 18. 1688. Den 28de April er et AssistenHuus anlagt, men ved en Kongl. Fr. af 31 Jan. 1699 igjen ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Den 20de October et Kongeligt Brev, som stadfæster Magistratens og Stadens Ret til at nyde herefter som tilforn de Copulations- og Græs-Penge, som aarligen erlægges paa Accise Comptoiret, saa og hvis Arvefalds-Rettighed, Sagefald- og Tiende-Penge, som Byefogden, aarlig gjør Regnskab for paa Rentekammeret. Reformeert=Kirke færdig, og ved Dronning Charlotte Amalias Goddædighed sat i god Stand, Christian den 5tes Statue paa Kongens nye Torv opreist. Bededag ordineret paa 4de Fredag ef Paaske. Touge og Anker-Manufactur oprettet. 1689. Den 19 April Operahuset paa Amalienborg brændt, og mange Mennesker indebrændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
De ny opfundne Slangesprøiter først bragte i Brug. Christian den 5tes Anordning om ny Maal og Vægt. Borchs Collegium stiftet ved Testament, 20 Juli. 1690. Jndqvarteringens Beløb 23892 Rd. 1691. Det adelige Ridderakademie stiftet af Christian 5te og anlagt paa Nytorv. Til at holde over Lighed i Vægt og Maal. er efter Oluf Rømers Forslag gjort nøiere Anstalter, som tilforn 1572 og 1575 var bleven tænkt og i Commissionen afhandlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Politiemester i Kjøbenhavn er bleven beskikket i Kong Christian den Femtes Regjeringstid (og den første var Claus Rasch, fra 12 Dec. 1682 til hans Død 8 Jan. 1706; fr. Thaarups Haandbog for Eiere og Leiere. Tillæg S. 173.) Den første Jnstrux til Politiemesterembedet blev i Forordning af 6te Septbr. 1691 udstædt, i hvilken Politieretten er anordnet hver Tirsdag paa Raadhuset at holdes af Politiemester, een af Hofretten, een af Amiralitetet, een af Magistraten, og een af de 32 Mænd. 1693. Forordning om Auctionsvæsenet. (C. ovennævnte Haandbog. Tillæg S. 176.) 1694. Høibroe begyndt at bygges. Artikler udkommen for Skydebanen. 1695. Har der været Klage over, at Vægterpengene, som af Borgerskabet indkræve des, ikke ret bleve anvendte, hvorfor Kong Christian den 6te befaler Magistraten, at den som uden Regnskab sad inde med Vægterpengene, skulde strax tilholdes at gjøre Rigtighed for dem, hvis ikke maatte man sætte ham fra Embedet. Eilersens Collegium stiftet. 1696, 19 Apr. Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn indviet. 1697. Det Ostindiske Compagnie anlagt. 1699. Den 9de Septbr. fik nogle jødiske Familier af det almindelige Slags Frihed at nedsætte sig i Kjøbenhavn, og endelig er i den følgende Tids Løb deres Familiers Tal temmelig tilvoxet, dog under Forskrivt af visse Grændser. Døde Christian den Femte. 1701. Politiet i Kjøbenhavn ordnet paa en bedre Fod. Operahuset bygget, hvor siden Søeskademiet blev anlagt (nu, 1826, Landkadet Akademiet). Frederik d. 4de stiftede Søekadet Akademiet. 1704. Garnisons eller Zebaoths Kirke bygt. Kastels eller Frederikshavns Slotskirke bygget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Kommercekollegium oprettet. 1706. Kristianshavns Kirke færdig. 1708. Østerport anlagt og bygt. 1710. Et Adressekontoir anlagt i Kjøbenhavn. 1712. Post-Jntraderne henlagte til Missionen og til Pensioner for Embedsmænds Enker og faderløse Børn. 1713. Trekroner og Prøvesteen anlagte. 1714. Missionskollegiet stiftet. 1716. Borgerne til Volds i fuld Gevæhr. Garen kom til Kjøbenhavn med 48 Galleyer. Garens og Garindens Jndtog i Byen. 1717. Frederik den 4des Rangforordninaf 11te Febr. 1718. Proviantgaarden afbrændt. 1719. Proviantgaarden igjen opbygget. 1720. Forordnet 30 Matros-Compagnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Magistratens oprettede Vedtægt om deres Gage og Naadsensaar. Grundsteen til den ny Bygning til Vartous, Hospital lagt d. 8 Juli af Kronprinds Christian. 1725. Den 31te Martii Kongel. Konfirmation paa Magistratens Vedtægter. 1726. Assurancekompagnie octroyeres. 1727. Vaisenhuset oprettet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Jndenlandske Efterretninger. En Bogsamler, der ikke lægger an paa, at have et theologisk Bibliothek, har, i Anledning af Jubelfesten for Christendommens Jndførelse, til Universitetsbibliotheket skjænket et Exemplar af et ved Reformationsfesten 1817 udkommen dyrt Værk, som han paa en Reise i Tydskland, er bleven Eier af. Dets Titel er: Bildnisse der Urheber und Beforderer, auch einiger Gegner der Religions- und Kirchenverbesserung im 16ten Jahrhundert, nedst andern darauf Bezug habenden Bilderningleichzeitigen Holtzschitten. Herausgegeben und mit Erlauterungen begleitet von Rudolph Zacharias Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Dette er den berømte Becker, af hvis, 1788 udkomne, ogsaa paa Dansk oversatte Noth und Hulfsbuchlein für Bauersleute solgtes i Tydskland i faa Aar over 150,000 Exemplarer. Ogsaa Programmet, hvorved denne Nød- og Hielpebog blev ankyndiget, haves paa Dansk, oversat af Prof. Nyerup, under Titel: Becker om Landmandens Oplysning. Kjøbh. 1786.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Aarhuus, den 23de Mai. J Gaar begroves Senioren for Aarhuus Borgere, den værdige og almeenagtede Olding Peder Herskind, fulgt til Graven af et meget talrigt Følge. Ved Kirkegaardsporten blev Liget modtaget af en frivillig Sørgemusik, foranstaltet af skjønsomme Medborgere til Hæder for den Afdøde, som over et halvt Sekulum og lige indtil sin Dødsdahavde været En af Byens Repræsentanter eller saakaldte eligerede Borgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Viborg, d. 22 Mai. Den Altonaer Merkur, som og de Hamborgske Aviser optage undertiden Eet og Andet af de danske Aviser. Da Altona er dansk, og man turde vente en udførlig eller i det mindste med de danske Avisers Anførsel i det Hele stemmende Fortælling - det man gjensidig fra de danske Blades Side anvender, naar Noget i denne Avis anføres saa finder Samlerens Redaction det at være forlidet sagt i Alt. Merkur No. 78 om Jldebranden i Viborg Tugthuus den 30te April der i Samleren kundgjordes "At Branden ikke gjorde betydelig Skade. Velsandt, som i Samleren Nr. 52 anførtes, ikke paa selve Bygningen, men dog en ikke ubetydelig paa de derved spolerede Fabrikmastiner (der tilhører det Kongl. Commerce-Collegium, og som Klædefabrik Entrepeneuren, Kjøbmand P. Guldberg, havde til Brug og havde assecureret hos det Kongl. BrandassecuranceCompagnie for Vahrer og Effecter i Kjøbenhavn tilligemed sine Materialer af Uld, Klæde, Garm. v., ialt for 11000 Rbd. rede Sølv, hvoraf (for det meste ved Sprøiternes Slukningsvand, Maskineriet leed stor Skade, der med de ødelagte Materialer og Klædet paa Vævene er taxeret til Beløb 3637 Rbd. r. S. Desuden vil der udfordres omtrent et Aar, forinden de fordærvede Maskiner kunne sættes i komplet Stand, hvilken Skade falder Entrepeneuren til Tab ipoo jure. Altsaa kan dog ikke siges, at Skaden er ubetydelig, thi den rammer her en Privatmand. Svalen er kommen for nogle Dage siden og skjøndt det i forløbne Uge har givet Riimfrost og meest Nordvest, have vi dog blide og varme Sommerdage; Oldenborrerne ere komne igjen for et Par Dage siden i temmelig Mængde, de ville ventelig tilintetgjøre Haabet om et frugt rigt Aar. I Gaar Nat tordnede og lynede det men Regn faldt her ikke. Ved at kaste en Brønd ved Palstrup Egnen har Tømmermand, Peder Mikkelsen af Viborg og en ung Gaardmand, som han arbeidede for, begge fundet deres Død i disse Dage, da Brønden skjød sammen. J Asmild Sogn blev og i forrige Uge et Barn qvalt i en Leergrav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Blandede Efterretninger. Efter at Callao, ved Capitulation med General Rodil, nu er tabt for Spanierne, har samme i Sydamerika ej mere tilbage end Den Chilo; det maatte da have Interesse at læse om denne Øe følgende Beretning, som er givet i et Chilesisk Tidsskrift Tizon *) republicano, der udkommer i Chiles Hovedstad St. Jago, og er optaget i Rødings Columbus. J og ved en stor Bugt paa Vestsiden af Sydamerika ligger forskjellige Grupper af smaa Øer og Skiær, som kaldes Chonoss eller Muskel-Øerne (Archipelage, de les Chonos); den nordligste blandt disse er Huaytecas, og norden for samme ligger Chilo paa 41 45 til 43. 48" Sydl. Br., 303 27 til 304. 50. . Den næsten mod Syd løbende Kyst af Chile og Syd-Chille (Jndiansk Fristat Aranco), gjør her nemlig, 145 Mile sønden for den bekiendte Havn Valparaiso, og 42 Mile sønden for Valvidiabugten, ved Cap St. Tavler, en 15 Mille dybt indskydende Vinkel mod Øst med et høit vulkanisk Strygende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
For den saaledes dannede Havbugt udstrækker sig den 38 Mile lange Chilo-Øe mod Sønden. Fra Øst til Vest er Breden 10 Mile, da den omtrent ligner en langagtig firsidet Figur; hele Flade-Jndholdet udgjør omtrent 200 Qvadrat Paa Nordsiden er den ved en neppe to mile. Mile bred med Grunde og Skiær besat høist farlig Kanal adskilt fra den sydchiliske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Ved Cacao paa Vestsiden er en dyb Fjord, som ei er tilfulde kjendt, og som maaskee deler Øen i to Dele, thi fra Østsiden omtrent paa Cacaos Brede indskyder sig ogsaa en Bugt, besat med mange Smaa Øer. Jnde i Bugten ligger en spansk Stad San Juan de Castro. Paa Øens nordre Kyster ligger Spaniernes vigtigste Kolonier, den herlige, men til at indløbe i vanskelige, Havn Chacao, paa hvilken den hele Handelsrørelse i disse Egne er indskrænket. Vestligere Fæstningen San Carlos. Den 7 tydske Mile sønden Chacao liggende spanske Stad Castro er, ligesom Chacao, nu stærkere end nogensinde befolket, nemlig ved royalistiske Flygtninger fra Chile, Peru, og selv fra Mexico og GolombigSom bekjendt har den spanske General Antonio de Qvintanilla i Aaret 1823, da *) Ordet el Tiron betyder den berømte Helts el Cids Sværd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
vor uforfærdede Overdirektørs, General Romano Freyre's Tapperhed fordrev ham fra Osorno, den sidste Plads paa Fastlandet, som han søgte at forsvare, fundet den sidste Tilflugt, paa denne Ø. De indfødte Hvide saavelsom de gode Jndianere sukke under hans Jernscepter, der ikke heller i Chile, hvis Guvernør han end stedse vover at kalde sig, endnu er forglemt. Mange Familier besamre endnu i denne Stund de Patrioter, som hans Blodtørst lod myrde værgeløse. I Haab om fri Amarsch udplyndrer han Øen ganske methodisk. Alle indfødte Spaniere (Go dos), som ere flygtede med ham, har han bevæbnet; disse gjennemdrage røvende, myrdende, plyndrende og skændende hele Landet. Jndianerne saavelsom de indfødte Hvide ønske længselsfuldt Befrielse. Jgaar (d. 13de Novbr. 1825) er Hs. Excellence Overdirektøren afgaaet herfra til Valparaiso, i denne Stad har en Expedition dannet sig, bestaaende af 5 Krigsskibe og 2 Transportskibe, som ere bemandede med 4000 Mand Tropper. Admiral Blanco fører denne Flaade, som ogsaa er forsynet med fortræffelige Lodser, der ere fødte paa Chilo Udgiveren af Columbus, fra hvis April hæfte forestaaende er uddraget, tilføier: Allerede i Marts 1825 bleve Underhandlinger med Guvernøren Quintanilla indledte fra Chilos Side; han besvarede denne Opfordring i et d. 7de Marts fra San Carlos, Regjeringens Sæde, dateret Brev, hvori han vedkjendte den i Ayacucho sluttede Convention og Perus Regjering. Dog tilføiede han: "Jeg veed af bedre Kilder, at 25,000 Russer ere ankomne til Majorca; disse ville snart vise sig i Sydamerika, og gjøre Ende paa Rebellionen. Med saadanne Forhaabninger trøster han sig paa sin Planke i Occanet, hvilken han som sit Skjold ikke vil give Slip paa. Men han indvilgede i at sende Officerer til Rio de Janeiro, for der at indhente nærmere Efterretninger. Disse Officerer, som virkelig i Juni ankom til Brasilien, have sandsynligen givet ham gode Efterretninger. Han har ikke givet sig, og lader det, ligesom Rodil, komme til det yderste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Af andre tilforladelige Efterretninger er Qvintanilla bekjendt som en meget brav gammel Officeer, og den Upartiske erkjender hans Skand(Forts.) haftighed med Høiagtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Fra Schweits skrives 18 Maj, at Statsraadet i Genf har nægtet sit bifald til Oprettelsen af et Monument for J. J. Rousseau. De store Mænd, siger det, som Genf har at takke for sit Anlæg og Fremgang, have ei andet Minde end i sine Medborgeres Hjerter. Jntet er varigere, intet svarer bedre til vore Forfædres Simpelhed og Beskedenhed. Stadsraadet, gjennemtrængt af den Følelse, ikke at burde afvige fra hine republikanske Grundsætninger, kan derfor ej give hiint Forslag sit Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Det naturhistoriske Museum i Genf har faaet nogle sjeldne Dyr fra Egypten. Deriblandt hører en sort Struds 6 1/2 Fod høi. Den vil blive underholdt i den botaniske Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Den 8 Maj døde i Zürich den berømte Kunstmaler Conrad Gesner, 62 Aar gammel, ældste Søn af Digteren Salomo Gestner. En tidligere Tilbøielighed bragte ham til Heste- og Bataillemaleriet, men siden udviklede sig hos ham, og forbandt sig med samme et skjønt Talent for Landskabsmaleriet. Hans Studier gjorde han i Dresden og i Rom 178488, hvorom man har Underretninger i den trykte mærkelige Brevvexling imellem Fader og Søn. Aarene 1796 til 1804 henbragte han i England. Siden levede han i sin Fødestad. Tallet paa hans Arbeider, blandt hvilke mange ypperlige, er overmaade stort. Han givtede sig seent, og ef lader sig ei Børn; men, som høist retskaffen Mand, af stor Hjertensgodhed, og ved trofast Venskab stiftede han sig hæderligt Eftermæle. (A. M. 81.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
En af Mehemed Alis berømmelige Foretagender er Oprettelsen af Bogtrykkeriet i Caro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
En Oversættelse af en fransk Haandbog for Jnfanterie-Officerer, af en anden for Kavallerie Officerer, og af flere militaire Værker ere allerede trykte her. Fremdeles er her trykt en italiensk arabisk og arabisk italiensk Ordbog, hvoraf nu en ny forøget Udgave vil udkomme. Det er Planen at udgive en offentlig Tidende, til Efterlignelse af Moniteuren, og saaledes vil da første Gang en Tidende under en muselmansk Fyrstes Auspicier komme frem. Den skal trykkes med arabisk og italiensk Text, for at Frankerne, hvis Antal i Ægypten ideligen tiltager, kunne læse samme, og for at den ogsaa kan gaae til Udlandet. Thi Mehemet Ali er ærgjerrig han ønsker sine Handlinger bekjendte i Europa, og vil derved søge Trøst mod det fjendtlige Sindelag, hine Barbarer vise ham, hvilke han vil civilisere, men som ei formaae at indsee Værdien af det han har gjort, og fremdeles agter at gjøre for dem. Paschaen lader ogsaa i London forfærdige Apparater til at faae sit Palais i Cairo oplyst med Gas. Ogsaa tales om at et Skuespilhuus skal opføres i Cairo, og at man vil lade en Trup franske Skuespillere komme didhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Kjøbenhavns Børs, den 27 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 181182 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 648,55 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 81 1/2 82 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-27
Nationalbank Obligationer. 100 Rbd. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 Dito Dito. . 115 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 101 101 1/2 i Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 8787 1/2 i Banco. Asiatiske Actier..... i Sedler 54 1/2 65 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. novo,000 Treogtyvende Aargang. No. 43. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Mai 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Christiansborg Slotskirke, den 14de Mai 1826. Herrens Aand indviet har vort Værk Herren værne det – Hans Haand er stærk, "Din er Æren, Gud! Det vorde Verdens Gavn, Herren være Lov og Priis i Jesu Navn, Jngemann. kuerne raste om Konningborg. Hjerterne sukked saa saare. Dannemænds Glæde til Dannemænds Sorg, Sank under rindende Taare: Klagerne løde i Hytte og Borg, Sligt maatte Hjerterne saare. Tempelet sank under Flammernes Brag Klokkeklang toned ei mere. Dannemark skued saa forgfuld en Dag. Slægtninge savnede Flere - Ak! under kneisende Kongeborgs Tag, Sank de - vi saae dem ei mere. Herren - Hersker over Skye Vel kan Hjerter saare; Men saa ofte Han paa nye Tørred bittre Taare. Hjerterne Han til sig drog, Lærte Sorg at bære. Herren gav og Herren tog Herren lovet være. Au sig reiser af sit GrunssKongeborgen prud. Nu igjen i Herrens Huus. Lyder Bøn til Gud. Kongeslægten samles tro Under Tempel-Tag, Sjunger Høitidspsalmer fra Paa den skjønne Dag. Herre lad Din Bolig staae Skjærmet af Din Haand! Lad Din Sædemand udsaae Sæden ved Din Aand! Lad Dit Korsets stærke Ord Lyde høit i Nord, Lad det over viden Jord Løfte sig i Chor! Herre, giv Skjoldungen Naade og Trø, Lyset at fremme i Land! Da skal vi gladelig bygge og boe, Prise Dig Qvinde og Mand! Sildigste Slægter skal nævne med Fryd Dannemarks Glæde og Lyst Sange om Kjerlighed - KonningedydTone fra trofaste Bryst. Naar da de spørge: "Om Daniens Strand Hvo skjærmed Ordet det rette? Da skal det lyde saa vide om Land Dannemarks Fredrik den Sjette, C. Müllers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvært til Aaret 1773. (Fortsættelse; see forr. No.) 1728. Vaisenhuset brændt og igjen opbygget. Ostindisk Kompagnie octroyeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
J Kjøbenhavn den store Jldebrand, da næsten to Trediedele af samme blev lagt i Aske. Jlden begyndte den 20de October Kl. 8 om Aftenen i en Gjørtlers Huus, lige over for Vesterport og med en stærk Sydvestvind tog Jlden saadan Overhaand, at den ei førend 4de Dag efter blev slukket. Frue Kirke, Helliggeistes, Trinitatis, St. Petri Kirke bleve til Steenhobe; Universitets Bibliotheket afbrændte. Raadhuus-, Vaisenhuus- og Reformeert Kirke brændte, og udi 67 Gader og Torvepladse, 1657 Huse og Gaarde. Kongen og Kronprindsen vare selv tilstede ved Jlden. Garnisonen og Skibstømmermænd, bleve befalede at assistere ved Jlden, og Flaaden Sprøiter at bruges, da Stadens vare spolerede Efter Branden blev gjort Anstalt til Levnets midlers Tilførsel, Konsumptionen og Accise afgivterne ophævedes. De 100 Studenter til istedenfor Kosten paa Klosteret, 3 Mk. ugentlig indtil der kunde gjøres Anstalt til deres Forfleening. For at formilde Borgernes Skjebne maatte endeel af Besætningen reise til Helsing ger og andre Steder. Mange hundrede Familier fik fri Transport fra Staden omkring i Provindserne. Stiftamtmændene fik Ordre, af skaffe dem alle fri Huus og Forfleining. En Commission blev sat, om at eraminere Tyvepos, som foraarsagede endeel Elendighed; alle mistænkte Personer bleve paagrebne og efter Omstændighederne exemplarisk afstraffede. For at see Staden desto hastigere opbygge udkom en Forordning af 21de Decbr. 1728, hvorved de Brandlidte blev given stor Frihed. I. Al. Capitaler, som indkom udi Riget, uden 6te og 10de Penge at udføres igjen. 2) Alle Bygningsmaterialier toldfrie. 3) Den halve Rigsdaler af hver Tønde Malt ophævet for de Brandlidte. 4) Tolden sat paa bedre Fod. 5) Overdaadighed i Klæder og Møbler indskrænket. 6) Ingen Moratoria og Protectoria mere givet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Erindring af denne store Jldebrand blev en Fe anordnet aarlig at holdes den 23de October. Slutteriet bygt. - Pallaiet bygt be Slottet. – Amalienborg bygt, og Have, samt Mynsterplads anlagt. - Amagerport, hvor den nu staaer, opbygget. – Tømmerpladsen ved Ni havn anlagt. - Hovedvagten bygget. Stokhuset. 1780. Christian den 6tes Rangforordning af 13 Decbr. 1731. Brandassurancekassen indrettet. Af Christian den 6te lagt Grundstenen til Frue Kirke efter Branden. 1732. Paa ny oprettet ostindisk Compagnie og octroyeret paa 40 Aar. 1733. Den 21de April Grundsteen lagt til Christiansborg Slot. - Den 9de Juli Grundsteen til Slotstaarnet af Frederik den 5te som Kronprinds. 1734. Vestindiske og Guineiske Compagnie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
octroyeret. Christian den 6tes Rangforordn. af 11 Febr. 1735. Konvention imellem Danmark og Sverrig om Posternes Passage igjennem Rigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Oeconomie- og Commerce-Collegium stiftet. 1736. Confirmation for Ungdommen indført. - Banken octroyeret. 1737. General Kirke-Jnspection stiftet. 1738. Krandsen opsat paa Christiansborg, Slot. - Frue Kirke indviet. 1739. Dokken færdig. 1740. Spiret opsat paa Christiansborg Slot. Collegium medicum oprettet. Kongens Jndtog til Christiansborg Slot. 1741. Høiesteret første Gang holdt paa Christiansborg, den 4de Marti. 1742. Kongeligt Karoussel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Videnskabernes Selskab stiftet. 1743. Et stort Kampement paa Fælleden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Den 11te December Indtog med Dronning Lovise, da Magistraten havde bekostet en prægtig Dekoration af en Æreport over Vandspringet paa Torvet. Udlagte Flaaden paa Rheden. 1744. 28 Apr. Et stort Kongel. Karoussel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
(See Skilderiet 1825 No. 97. S. 1678.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
Den 20de Junii. Magistraten efter Grev Holstes Brev tillagt Ordre at sætte Veien omkring Kjøbenhavn i Stand og zire samme med Alleer og Hækker. Christian d. 6tes Rangforordning af 11 Febr. Handelscompagniet oprettet. 1745. Nørre-Allee anlagt, 2850 Alen lang; kostede at forfærdige 1350 Rdlr. Kongeligt Karoussel. Muren omkring Rosenborg Have opført, istedetfor at her før stod et Plankeværk. Toldboden anlagt. - Bjørns Plads indhegnet og opfyldt – Christiansholm, forhen Muusmanns Plads kaldet. 1746. Ostens Plads opfyldt. - Applebyes Plads opfyldt af Steen og indhegnet. - En liden Reberbane opført. - Det store Hovedmagazin langs Holmens Kanal anlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-30
6te August. Kong Christian 6te døde.