Politivennen, 1809-01-01
Ønske den ny opbyggende Hollænderby angaaende. Det var at ønske, at de ved Jldsvaade ulykkelige Mænd. Hollænderbyen, naar de engang opbygge deres Gaarde igjen, vilde opbygge samme ved deres Marker eller Jordlodder, hvorved saamegen Ulykke af Jldsvaade for Eftertiden paa Landet vilde forebygges, og Tilsynet af Jorlodden vilde derved ogsaa bedre plejes. J det Udgiveren indrykker Ovenstaaende kan han ikke andet end yttre det ønske, at om Hollænderbyens Jordejere bestemme sig til Udskiftning og Udflytning, dette da maatte skee efter en noget forskjællig Maade fra den, som hidtil og i Almindelighed følges. Man har nemlig kun taget Hensyn paa den Udskiftning og Udflytning, der lovede den bedste Dyrkelse af Jorden, og det var naturligvis den, hvorved hver Jorlods Ejer boede paa det bekvemmeste Sted af samme, altsaa saavidt muligt i dens Midte. Udgiverens ønske er, at aldrig nogen Bolig ved Udflytning kom til at ligge enkelt, men 6, 5, 4 eller 3, eller dog i det allermindste 2 tilsammen. - Thi ikke blot Jorden, men ogsaa Folkets Tænkemaade og Selskabelighed bør dyrkes og opædles, og til dette sidste ere Ensomhed og Afsondring lige saa ubekvemme, som Samlivet, om ikke Stadlivet saa dog Landsbylivet, dertil er synderlig egnet. Den enligen udflyttede Jordbruger taber en Mængde Samlivs Baand, der avle selskabelige Tilbøjeligheder, Føjeligheder, Pligter o. s. v. Han har ingen Bymand, ingen Bykone, hans Børn blive ikke Byes Børn med nogen. Han har ingen Naboeller Gjenbo. Alle Naboskabets saa yndige Pligter og Nydelser ere for ham ikke til, og dog er Begrebet Nabo Grundforestillingen til Begrebet Næste. Dette Begreb vil altsaa ogsaa hos Udflytter-Eremitten vorde svagt, uvenligt, koldt og ufrugtbart. Fjærnet fra andres Hielp skal han være sig selv nok, stole paa egne Kræfter, hvad Under om han vorder uhielpsom og ufølsom igjen mod alle andre, dem han alle i sit Hoved stiller hen under Begrebet Uvedkommende. Hans Børn faae ingen Legefæller, altsaa ville ogsaa de saa søde Navne Legebroder, Legesøster med alle deres forfriskende hulde Erindringer og blidnende Følelser o. s. v. for dem ikke være til. Jndbildskhed, Uhøflighed og sjælesnærpende Egenkjærlighed blive stærke Træk i hans Aandspræg. - Man seer dette allerede kjendeligt paa Holstensbonden. Den Ærefølelse, den lille politiske Vigtighed, den Spire til Begrebet Statsborger, Fædrelandsven, som avles hos Landsbyens Beboer, ved at have Byes Rettige heder og Fællestarv at hævde, paatale og fremme, falder aldeles bort, og dette frembringer stort Tab for den enkeltliggende Udflytters Værd som Mand, Værd som Statsborger. Den Tvang det paalægger, at være iagttaget af Naboer og Gjenboer og Byfolk, har noget Ubehageligt, men og meget Gavnligt. Offentlig seet har man een Bevæggrund mere til at iagttage Anstændighed og Pligt, end naar man er i sit eget ensomme Herredom. Og hvor virksom denne Bevæggrund er, veed enhver Menneskekjender tilfulde. Hertil komme mange andre i ekonomiske Skrifter forhen anførte fysiske Mangler ved den enstige Udflytning. Mere Land gaaer tabt til Veje, til Vandstader, til Grøvter; Brandfarligheden er større og Brandhielpen fjernere. Den Syge er mere berøvet Plejsomhed. Tyveri, Jndbrud og Mord kunne der let gaae for sig, uden at mærkes, naar alle ere i Marken, eller ude i Ærinde, eller endog om Natten, hvis Familien og Tyendeholdet ej ere desto talrigere. At faae Bud til Købstad efter en til uundværlig Smaating er ej saa let som i Bihvor flere rede i Vogn sammen. Børn kunne komme til Ulykke uden at nogen itide mærker det. Frugttræavlen faaer mindre Ly. Et voxent Menneske maae stedse være hjemme, hvis man ej vil udsætte alt for Tyvehaand, o. s. v., o. s. v. Men ikke er det Udgiverens Forsæt at paastaae, at man derfor skulde beholde de store Landsbyer og ej udflytte. Kun ønskede han, at man, ved at lægge 3, 4, 5, 6, men i det allermindste 2 Jordejeres Bygninger sommen, skaffede Udflytterne en god Del af Selskabslivets Goder, uden derfor at opofre for meget af dem, hvorfor man egentlig vil Udflytning. Og dette ønske gjøres her ogsaa for Hollænderbyen paa Amager.