JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Hannover. Som vi tidligere have seet, var det paa Dr. Meyer, trufne Valg som Deputeret for Staden Hannover af Kongen erklæret ugyldigt, formedelst den Forbeholdenhed, som Valg collegiet havde ladet føre til Protocols. Paa Kongens udtrykkelige befaling havde Statsministeren v. Schele ladet Magistraten tilkjendegive, at, da den valgte Dr. Meyer som Medlem af Valgeorporationen havde havt Deel i hiin til Protocols førte Clausel og han ikke, efter at være valgt, havde fratraadt samme, saa maatte Kongen antage, at denne Deputerede i det Hele og overalt vilde handle i Aanden af Grundloven af 1833. Valget blev derfor erklæret ugyldige og man maatte strax skride til et nyt Valg." Denne Cabinetsskrivelse er af 16de. Valgeollegiet sammenkaldtes da paany til den 18de paa Raadhuset og man tog i samme, efter Stadsdirecteur Rumanns Forslag, den Beslutning, at forestille Kongen, at den valgte Deputerede ingenlunde var bunden til at lempe sit Forhold i Stænderforsamlingen efter den til Protocols førte Forbeholdenhed, men meget mere frit kunde følge sin egen Anskuelse, hvilket ogsaa ligeftem fulgte af den Eed, han som Deputeret maatte aflægge, og at Staden følgelig, skjøndt den vedblev sin Fordring paa at forblive i Besiddelse af sine hidtil havte Prærogativer (hvoriblandt den, at sende 2 Deputerede til Forsamlingen) ikke indsaa Nødvendigheden af at foretage noget nyt Valg. Valget blev imidlertid paany af Kongen erklæret ugyldige og Valgeollegiet beordredes til et nyt Møde den 20de om Formiddagen. Dette Møde fandt ogsaa Sted. Man bekjendtgjorde Medlemmerne Jndholdet af en ny Cabinets skrivelse, i det Væsentlige af det Jndhold, at en Deputeret, som havde undertegnet en saadan Forbeholdenhed, ei kunde vælges; at man i det Hele maatte ansee den til Protocolsførte Clausel som en Anmasselse fra Stadens Side, hvorfor Valget atter casseredes og man maatte skride til et nyt. Nu oplæste Stadsdirecteur Rumann for Forsamlingen et Udkast til en Skrivelse til Kongen, i hvilken Valgcollegiet ikke alene beder om, ei i dets trufne Valg at see nogen Anmasseelse, men tillige erklærer, at Valgatten er foretage efter bedste Vidende og Overbeviisning, at man derfor ikke saae sig istand til at træffe nogen Forandring med Valget i og derfor ansaae hele Valgacten hermed de finitivt endt Hr. Rumann foreslog endnu, at man skulde tilføie, at hvis denne Erklæring ikke heller blev fundet tilfredsstillende, vilde Hannover for iaar renoncere paa at sende nogen Deputeret, men dette Amendement blev forkastet af Majoriteten af den Grund, at dette syntes ligefrem at maatte følge af de Ord: at Valgacten hermed ansaaes for difinitive endte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Spanien. Jmellem de christiniske og carlistiske Stridskræfter, som i længere Tid have leiet og streifet omkring i Nærheden af hinanden i det nordlige Andalusien, skal det endelig være kommet til en Træfning, som, ifølge den christiniske Anførers, Sanzs Rapport til Krigsministeren, skal have havt Carlisternes Tilbagetog til Følge. Det har været den 5te at General Sanz ved Staden Barza stødte paa Basilie Garcias Tropper, som stode i Slagorden, og angreb dem da paa Stedet; under Træfningen kom den christiniske General Ramon Pardinas til med sit Rytteri og bidrog til at afgjøre Træfningens Udfald. Carlisterne rømmede Valpladsen i Retning mod Murcia og mistede 1 Stabsofficeer, 12 andre Officerer og 400 Mand Fanger og et ikke ringe Antal Døde. Afgjørende er denne Træfning ingenlunde, men maa omtales som et Tegn paa, at der dog endnu er Liv i den christiniske Hær, idet mindste paa enkelte Puncter. Det er General Narvaes, som i nogen Tid har gjennemreist Provindsen Jaen og i Grunden hele Andalusien, for at paadrive Organisationen af en Reservehær, og som i Gibraltar selv skal være bleven meget feteret, der sandsynligviis har foranlediget hiint Livstegn fra Christinernes Side og sat Liv i deres Operationer. - Om Don Carlos hedder det, at han rolig seer Foraaret imøde i Estella. Paa nogle af Dørene i hans derværende Pallads læser man Overskrifter, som Ambassaden fra Rusland, fra Preussen, fra Holland, fra Sardinien, osv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J en Skrivelse fra den spanske Grændse af 13de Febr. skildres de nordlige Provindsers og navnlig Castiliens og Manchas Tilstand med følgende Ord: "Jeg er reist igjennem hele Castilien og har overalt paa min Vei seet udyrkede Marker og tomme Huse, naar jeg undtager Stæderne. Overalt stødte jeg paa Betlere, der døde af Hunger, Soldater, det plyndrede og ødelagde og overalt vare baade militaire og borgerlige Autoriteter ude af Stand til at afvende det Onde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Alle endnu Levende, der mindes den spanske Uafhængigheds krig mod Napoleon, og sammenligne hine Dages Trængsler med de nærværende, finde disse tusinde Gange utaalelii gere. Dengang havde man dog Levnetsmidler, nu døer man af Hunger. Alle de Fodemidler, Landmanden i sit AnsigSved kan skaffe tilveie, fortæres af Hæren. - Hæren, som enten er Jntet eller Alt - paa det nær, at den ikke fægter, men lader desuagtet udfærdige Lovtaler over sine Bedrifter, mere pralende, end dem Napoleon efter et seierrige Slag ødede paa sine Soldater. Siden den Tid, D. Car les atter vendte tilbage over Ebroen, er Landet, saa at sige, blevet opædt af de christiniske Tropper, ligesom tidligere de baskiske Provindser af Prætendentens Hær. Og dog staae idet mindste tre Christinere i Marken mod hver enkelt Car list (60000 Mand mod 18000, men - de forblive i deres Qvarterer." Saaledes er det rystende billede, et Øievidne for Tiden udkaster af dette ulykkelige Lands Skjæbne, hvor en Befolkning af 10 til 11 Millioner lider under alle Borgerkrigens Rædsler.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Nyeste Postefterretninger. England.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Blandede Efterretninger. Allerede i længere Tid har Diplomaternes Oldermand, den 8 Laarige Talleyrand, hverken kunne gaae eller staae meer, nu frygter man endog for, at der gaaer Koldbrand i hans Fødder. Han bereder sig derfor paa sit Endeligt ved at ordne sine Familie=Anliggender og brænde en heel Mængde Papirer; men hans gamle Skjelmstykker kan han derfor alligevel endnu ei lade fare. Det er bleven til en reen Mani, at eie et eller andet Skrevet fra hans Haand, og saaledes er da ogsaa et Brev fra ham til Thiers, medens denne var Minister, kommen for Dagen. Paa en samvittighedsløs, men piquant Maade, opfordrer han deri Hr. Thiers til at gjøre en dem Begge ubekjendt Person til Præfect. Jeg anbefaler Dem, skriver han, herved Hr. P... som jeg ikke kjender, og beder Dem at gjøre en Præfect af ham. Han er bleven mig sendt fra en Dame, een af mine Veninder, der lægger megen Vægt derpaa. Rigtignok er dette ancien regime; men hvad skal man gjøre. Det er Vaner, som jeg i 50 Aar ei har kunnet løsrive mig fra, men som De vel er saa lykkelig ei at have Til næste Aar vil Panama=Canalen, som skal forbinde Atlanterhavet med det stille Hav, være fuldendt; saa at de tildette Ocean bestemte Skibe ikke meere behøve at omseile hele Sydamerika.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Der berettes fra den polske Grændse, at den tilfrosne, Prosnaflod har givet en stor Mængde Ulve Leilighed til at begive sig fra Polen over paa preussisk Gebet. Da Brugen af Skydegevær er Beboerne der i Landet strængt forbudet (?), saa tiltager Antallet af disse Rovdyr, ved den strænge Kulde, i en foruroligende Grad.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J en af Frankfurt a. M. Nabostæder, som man imidlertid ikke har villet nævne, tildrog sig for 2 Aar siden følgende aldeles paalidelige Begivenhed: "En Fange befandt sig i Opbevaringsarrest og skulde bringes til Tilstaaelse, hvilket man forsøgte paa følgende Maade: Man gav ham daglig stærkt saltede Spiser og, naar han følte den meest rasende Tørst, fik han ikke en Drik Vand. Den Yderlighed, som denne Behandling bragte ham til, er for væmmelig, til her at om Til Menneskehedens Ære maa man imidlertid tilføie, at denne Sag nu paany er under stræng Undersøgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Jfølge den af det svenske Commerce=Collegium til Regjeringen indløbne Beretning og Fabriker, Manufacturer &c., i 1836, var Antallet af Fabriker og Manufacturer i Sverrig ved Slutningen af 1836 ikke færre end 2049, som sysselsætte 14,223 Arbeidere. Disse vare: 113 Klædefabriker (med 552 Vævestole, 3225 Arbeidere, 40 Bomulds og Linnedvævnings=Fabriker, 8 mechaniske Bomuldspinderier, 8 Seil- og Teldugs=Fabriker, 23 Silke= og 11 Baandfabriker, 288 Farverier, 24 Sukkerraffinaderier, 79 Tobaks fabriker, 232 Garverier, 5 Saffiansfabriker, 14 Glasbrug, 98 Papiirsbrug (størst Fabrikation ved Klippan: 31,312 Riis, 42 Oliemøller, 2 Porcellainsfabriker, 14 Sæbelyderier, 10 Maskinfabriker de største: Motala, Morsings i Nykoping, Almo i Norrkoping og Fellings i Stockholm, 1 Porterbryggeri, og 1023 mindre Fabriker. Jernproductionen i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Efter en fransk Journal angives Total=Productionen af Jern i Europa til 15,132,000 Centner, som omtrent ere fordeelte saaledes: England 7,098,000, Frankrig 2,200,000, Rusland. 1500000, Østerrig 830,000, Sverrig 850,000, Preussen, 800000, Harzen, Hessen og den høiere Rhinbredde 600,000, Nederlandene 600000, Elba, Toscana og de italienske Kyster 280,000, Piemont 200,000, Spanien 180,000 6). Norge 150,000, Bayern 130,000, Sachsen 80,000, Polen 75,000, Schweiz 39000 og Saveien 25,000. Angivelserne ere begribeligt blot omtrentlige, men antager man dem saaledes, som de her ere opgivne og tegner man det metriske Centner i Gjennemsnit til 50 Franker, saa seer man, at Europa aarlig i Jern producerer en Capitalværdie af 775,025,000 Franker, hvilket er 3 Gange saameget, som alle øvrige Metalværdier tilsammentagne. Man kan heraf slutte sig til den Forøgelse af Forbrugen af Jern, som i den senere Tid finder Sted i Europa og som navnlig hidrører fra det store Antal af Dampmaskiner, saavel for Manufacturer, som for Skibsfart.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Kjøbenhavn, den 24de Febr. Jfølge kgl. Resolution, der er paafulgt den fra Høiesterets Tilforordnede udgaaede Jndstilling, er den Prinzlau, ved fornævnte Ret idømte mutilerende Straf, at miste Haanden tillige med Æren, bleven forandret derhen, at han skal arbeide i Fæstningen sin Livstid. Han er af denne Aarsag bleven ført fra sin hidtilværende Varetægtsarrest til Straffestedet. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Det nylig udkomne 4de Binds 5te Hæfte af F. M. Langes Udvalg af danske og udenlandske Criminelsager, indeholder flere særdeles interessante Artikler. Saaledes Fortsættelse af Actstykkerne i den Wormske Sag (Erklæring fra Obducenterne, en Episode i Sagen; Sundhedscollegiets Betænkning og Hof= og Stadsrettens Dom; Beretning om 2de 7) Danmark findes anført med en Jernproduction af 135,000 Centner, men vi have ei anført den med i Fortegnelsen, da det uden al Tvivl er en Feil. i andre Sager, mod Morten Gal, der paa Grund af et formeentligt Mord=Attentat, ved Under- og Overretten dømtes til Tugthuset, men af Høiesteret frikiendtes for videre Tiltale, og mod Aug. F. Lund, som Exempel paa Tvivl, om Tilregneligheden ved Tyverier, og endelig, under Titel Ogsaa en Criminelsag" og med Motto: Man kan ei have Fred længer, end - Politimester vil Beretning om en mod en Bedemand i en Kjøbstad anlagt Sag for lovstridigt Forhold mod Stedets Politimester under Udøvelsen af dennes Embede. Vi hidsætte her Udgiverens korte Referat af denne Sag: J en lille Kjøbstad opstaaer en Aften en Tumult paa Gaden; Rygtet udgiver det for at være den ved Jldebrand ofte stedfindende Uorden, og Folk iler til; Politimesteren, der just skal have været til et Gilde, er naturligviis ei den Sidste. J Stedet for imidlertid med Sindighed at formane Folk til at gaae hver til Sit, overfuser han en fredelig Borger, hvis eneste Feil er, at han ved Leiligheder, hvor flere ere samlede, gjerne vil tale høit, og høre sig selv tale, og byder ham at gaae hjem, da han ellers skal blive fulgt. Manden gaaer tilside; da han imidlertid seer, at andre Folk ei blive jagede hjem, men forblive staaende, bliver han ogsaa; men herved paadrager han sig Politimesterens hele Vrede. Denne lader sig nemlig ei nøie med at opsøge ham, og navnlig irettesætte ham i hele Publicums Paahør, samt paadutte ham, ved sin Dvælen at have foraarsaget Tumulten; men han skaffer ham og en Justitssag paa Halsen; og denne ledes saa aldeles efter alle sine Former, at man endog, skjøndt Manden beklæder en af Byens Bestillinger, erhverver Attest fra Tugthuset, at han ei har været Medlem der. Ved Underretten idømtes han en Mulct af 25 Rbd.; denne nedsættes ved Overretten til 10 Rbd., og videre Appel blev Tiltalte afslaaet!" For Fuldstændigheds Skyld tilføie vi, at Bedemanden ved Overrettens Dom idømtes Mulcten fordi han ikke efterkom Politimesterens Paalæg om at forføie sig hjem, og, da Politimesteren atter gientog sin befaling, tilføiende det Spørgsmaal, om han maaske skulde følge ham hjem, svarede, at han havde været Borger i Byen førend Borgmesteren kom dertil, og at Jngen før havde budet at følge ham hjem. Derimod er der ikke imod hans Benegtelse tilveiebragt tilstrækkeligt Beviis for, at han, saaledes som Actor ligeledes har imputeret ham, har brugt nogen Hentydning paa, at Politimesteren formodentlig havde sig en lille Perial. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Fra Dresden skrives: Prof. Dahl har for den herværende danske Chargs daffaires, Hr. v. Coopmans, malet sit store Søstykke med Kronborg Slot og Fyrtaarn i Maaneskin, efter en formindsket Maalestok, som Sidestykke til et Andet, han tidligere har fuldendt. Men ved hans ualmindelige Flid og Lethed i at arbeide, ere næsten til samme Tid endnu flere smaa, ualmindelig livsfriske og yndige Billeder blevne færdige, hvilke sees i hans Atelier. For Øieblikket er han, der ellers sædvanlig kun maler norske fædrelandske Egne og Kyststykker, engang til Afvexling beskjæftiget med et dansk Vinterlandskab. Iis, Snee og Luft er ikke mindre fortræffelige end den berømte Kockoes, men i Træernes Forgrenelse overgaaer han denne langt i Natursandhed, da Kockoe heri har antaget en vilkaarlig Maneer. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Dansk Kunstblad, meddeler: "J en Skrivelse af 20de af Hunger. Alle de Fodemidler, Landmanden i sit Ansigt, Sved kan skaffe tilveie, fortæres af Hæren, - Hæren, som enten er Jntet eller Alt - paa det nær, at den ikke fægter, men lader desuagtet udfærdige Lovtaler over sine Bedrifter, mere pralende, end dem Napoleon efter et seierrigt Slag ødede paa sine Soldater. Siden den Tid, D. Car les atter vendte tilbage over Chroen, er Landet, saa at sige blevet opædt af de christiniske Tropper, ligesom tidligere de baskiske Provindser af Prætendentens Hær. Og dog staae idet mindste tre Christinere i Marken mod hver enkelt Car list (60000 Mand mod 18000, men - de forblive i deres Qvarterer." Saaledes er det rystende Billede, et Øievidne for Tiden udkaster af dette ulykkelige Lands Skjæbne, hvor en Befolkning af 10 til 11 Millioner lider under alle Borgerkrigens Rædsler.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Blandede Efterretninger. Allerede i længere Tid har Diplomaternes Oldermand, den 8 Laarige Talleyrand, hverken kunnet gaae eller staae meer, nu frygter man endog for, at der gaaer Koldbrand i hans Fødder. Han bereder sig derfor paa sit Endeligt ved at ordne sine Familie=Anliggender og brænde en heel Mængde Papirer; men hans gamle Skjelmstykker kan han derfor alligevel endnu ei lade fare. Det er bleven til en reen Mani, at eie et eller andet Skrevet fra hans Haand, og saaledes er da ogsaa et Brev fra ham til Thiers, medens denne var Minister, kommen for Dagen. Paa en samvittighedsløs, men piquant Maade, opfordrer han der Hr. Thiers til at gjøre en dem Begge ubekjendt Person til Præfect. "Jeg anbefaler Dem, skriver han, herved Hr. P... som jeg ikke kjender, og beder Dem at gjøre en Præfect af ham. Han er bleven mig sendt fra en Dame, een af mine Veninder, der lægger megen Vægt derpaa. Rigtignoder dette ancien regime; men hvad skal man gjøre. Det er Vaner, som jeg i 50 Aar ei har kunnet løsrive mig fra, men som De vel er saa lykkelig ei at have. Til næste Aar vil Panama=Canalen, som skal forbinde Atlanterhavet med det stille Hav, være fuldendt; saa at de til dette Ocean bestemte Skibe ikke meere behøve at omseile hele Sydamerika.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J en af Frankfurt a. M. Nabostæder, som man imidlertid ikke har villet nævne, tildrog sig for 2 Aar siden følgende aldeles paalidelige Begivenhed: "En Fange befandt sig i Opbevaringsarrest og skulde bringes til Tilstaaelse, hvilket man forsøgte paa følgende Maade: Man gav ham daglig stærkt saltede Spiser og, naar han følte den meest rasende Tørst, fik han ikke en Drik Vand. Den Yderlighed, som denne tales, men man kan, ved at høre et saadant Factum, ved bringes til at opkaste det Spørgsmaal, om vi virkelig leve i det nittende Aarhundrede, i hvilket Torturen er afskaffet?! Til Menneskehedens Ære maa man imidlertid tilføie, at denne Sag nu paany er under stræng Undersøgelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Jfølge den af det svenske Commerce=Collegium til Regjeringen indløbne Beretning og Fabriker, Manufacturer &c., i 1836, var Antallet af Fabriker og Manufacturer i Sverrig ved Slutningen af 1836 ikke færre end 2049, som sysselsætte 14,223 Arbeidere. Disse vare: 113 Klædefabriker (med 552 Vævestole, 3225 Arbeidere, 40 Bomulds og Linnedvævnings=Fabriker, 8 mechaniske Bomuldspinderier, 8 Seil- og Teldugs=Fabriker, 23 Silke= og 11 Baandfabriker, 288 Farverier, 24 Sukkerraffinaderier, 79 Tobaks fabriker, 232 Garverier, 5 Saffiansfabriker, 14 Glasbrug, 93 Papiirsbrug (størst Fabrikation ved Klippan: 31,312. Riis, 42 Oliemøller, 2 Porcellainsfabriker, 14 Sæbelyderier, 10 Maskinfabriker de største: Motala, Morsings i Nykoping, Almo i Norrkoping og Fellings i Stockholm, 1 Porterbryggeri, og 1023 mindre Fabriker. Jernproductionen i Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Efter en fransk Journal angives Total=Productionen af Jern i Europa til 15,432,000 Centner, som omtrent ere fordeelte saaledes: England 7,098,000, Frankrig 2,200,000, Rusland, 1500000, Østerrig 830,000, Sverrig 850,000, Preussen, 800,000, Harzen, Hessen og den høiere Rhinbredde 600,000, Nederlandene 600000, Elba, Toscana og de italienske Kyster 280,000, Piemont 200,000, Spanien 180,000 6). Norge 150,000, Bayern 130,000, Sachsen 80000, Polen 75,000, Schweiz 39,000 og Savoyen 25,000. Angivelserne ere begribeligt blot omtrentlige, men antager man dem saaledes, som de her ere opgivne og tegner man det metriske Centner i Gjennemsnit til 50 Franker, saa seer man, at Europa aarlig i Jern producerer en Capitalværde af 775,025,000 Franker, hvilket er 3 Gange saameget, som alle øvrige Metalværdier tilsammentagne. Man kan heraf slutte sig til den Forøgelse af Forbrugen af Jern, som i den senere Tid finder Sted i Europa og som navnlig hidrører fra det store Antal af Dampmaskiner, saavel for Manufacturer, som for Skibsfart.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Kjøbenhavn, den 24de Febr. Jfølge kgl. Resolution, der er paafulgt den fra Høiesterets Tilforordnede udgaaede Jndstilling, er den Prinzlau, ved fornævnte Ret idømte mutilerende Straf, at miste Haanden tillige med Æren, bleven forandret derhen, at han skal arbeide i Fæstningen sin Livstid. Han er af denne Aarsag bleven ført fra sin hidtilværende Varetægtsarrest til Straffestedet. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Det nylig udkomne 4de Binds 5te Hæfte af F. M. Langes Udvalg af danske og udenlandske Criminelsager, indeholder flere særdeles interessante Artikler. Saaledes Fortsættelse af Actstykkerne i den Wormske Sag (Erklæring fra Obducenterne, en Episode i Sagen; Sundhedscollegiets Betænkning og Hof= og Stadsrettens Dom; Beretning om 2de 7 Danmark findes anført med en Jernproduction af 135,000 Centner, men vi have ei anført den med i Fortegnelsen, da det uden al Tvivl er en Feil. andre Sager, mod Morten Gal, der paa Grund af et formeentligt Mord=Attentat, ved Under- og Overretten dømtes til Tugthuset, men af Høiesteret frikiendtes for videre Tiltale, og mod Aug. F. Lund, som Exempel paa Tvivl, om Tilregneligheden ved Tyverier, og endelig, under Titel Ogsaa en Criminelsag" og med Motto: Man kan ei have Fred længer, end - Politimester vil Beretning om en mod en Bedemand i en Kjøbstad anlagt Sag for lovstridigt Forhold mod Stedets Politimester under Udøvelsen af dennes Embede. Vi hidsætte her Udgiverens korte Referat af denne Sag: J en lille Kjøbstad opstaaer en Aften en Tumult paa Gaden; Rygtet udgiver det for at være den ved Jldebrand ofte stedfindende Uorden, og Folk iler til; Politimesteren, der just skal have været til et Gilde, er naturligviis ei den Sidste. J Stedet for imidlertid med Sindighed at formane Folk til at gaae hver til Sit, overfuser han en fredelig Borger, hvis eeneste Feil er, at han ved Leiligheder, hvor flere ere samlede, gjerne vil tale høit, og høre sig selv tale, og byder ham at gaae hjem, da han ellers skal blive fulgt. Manden gaaer tilside; da han imidlertid seer, at andre Folk ei blive jagede hjem, men forblive staaende, bliver han ogsaa; men herved paadrager han sig Politimesterens hele Vrede. Denne lader sig nemlig ei nøie med at opsøge ham, og navnlig irettesætte ham i hele Publicums Paahør, samt paadutte ham, ved sin Dvælen at have foraarsaget Tumulten; men han skaffer ham og en Justitssag paa Halsen; og denne ledes saa aldeles efter alle sine Former, at man endog, skjøndt Manden beklæder en af Byens Bestillinger, erhverver Attest fra Tugthuset, at han ei har været Medlem der. Ved Underretten idømtes han en Mulct af 25 Rbd.; denne nedsættes ved Overretten til 10 Rbd., og videre Appel blev Tiltalte afslaaet!" For Fuldstændigheds Skyld tilføie vi, at Bedemanden ved Overrettens Dom idømtes Mulcten fordi han ikke efterkom Politimesterens Paalæg om at forføie sig hjem, og, da Politimesteren atter gientog sin befaling, tilføiende det Spørgsmaal, om han maaske skulde følge ham hjem, svarede, at han havde været Borger i Byen førende Borgmesteren kom dertil, og at Jngen før havde budet at følge ham hjem. Derimod er der ikke imod hans Benegtelse tilveiebragt tilstrækkeligt Beviis for, at han, saaledes som Actor ligeledes har imputeret ham, har brugt nogen Hentydning paa, at Politimesteren formodentlig havde sig en lille Perial. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Fra Dresden skrives: Prof. Dahl har for den herværende danske Chargs daffaires, Hr. v. Coopmans, malet sit store Søstykke med Kronborg Slot og Fyrtaarn i Maaneskin, efter en formindsket Maalestok, som Sidestykke til et Andet, han tidligere har fuldendt. Men ved hans ualmindelige Flid og Lethed i at arbeide, ere næsten til samme Tid endnu flere smaa, ualmindelig livsfriske og yndige Billeder blevne færdige, hvilke sees i hans Atelier. For Øieblikket er han, der ellers sædvanlig kun maler norske fædrelandske Egne og Kyststykker, engang til Afvexling beskjæftiget med et dansk Vinterlandskab. Iis, Snee og Luft er ikke mindre fortræffelige end den berømte Kockoes, men i Træernes Forgrenelse overgaaer han denne langt i Natursandhed, da Kockoek heri har antaget en vilkaarlig Maneer. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Dansk Kunstblad, meddeler: "J en Skrivelse af 20de Jan. d. A. til Conferentsraad Collin melder Thorvaldsen, at han med Glæde har modtaget Efterretningen omdet kongelige Tilbud, at han kan afbenytte, til sine Kunst sagers Hidsendelse, den Orlogsfregat, der til Foraaret skal afgaae til Middelhavet og anløbe Livorno. For at gjøre den bedst mulige Anvendelse af denne heldige Leilighed, har han allerede begyndt paa Jndpakningen, og fortsætter den uafbrudt. Han forudsætter, at det allernaadigst tillades ham, selv at benytte Fregatten til sin endelige Hjemreise.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Ledige Embeder. Skovfogedtjenesterne i Mörel under Rendsborg Amt og i Kruppelhagen under Schwarzenbeck Amt. - Skovridertjenesten, i Hallod under Neumünster Amt. - Told- og Consumtions Jnspecteur-Embedet i Lemvig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Befordringer og Afgang. Den 23de Decbr. f. A. er Toldassistent E. J. Honemann i Flensborg beskikket til Toldforvalter i Ærskjøbing. Den 13de d. M. er Cand. theol. R. C. Lehn beskikket til Capellan pro persona for Giislev og Ellested Mhdr. i Fyen; den 17de er Dr. juris G. F. Baur, Associs af Handelshuset J. H. 6 G. F. Baur i Altona, udnævnt til Commerceraad.