JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
af den St. Petersborgske Krigstidende, yttrer han sig angaaende den franske Pension saaledes: De, min Ven, og Alle, der, saavel i Rusland, som Tydskland, kiende mig nøiere, vide, at jeg af Frankrig aldrig har nydt nogen Pension, og hvo, som kun nogenlunde er bekjendt med mine Skrifters Jndhold, vil indsee, at jeg snarere kunde ventet mig af den franske Regjering Boghandler Palms Skjebne, end en Pension. J min 1808 i Berlin, som den Gang endnu sukkede under fransk Aag, trykte Hofnar Lotario, er Napoleon uophørligen parodieret i Hertug Fernando; i min Alonso, Leipzig 1808, T. 2, S. 8896, 188. og 228, har jeg yttret paa det bestemteste mine Anskuelser af Napoleon og hans Daad, og hvad jeg har liidt af hans saakaldte store Nation, for fæller Fortalen til Værket tro og sandfærdigt. J mit, 1809, i Berlin trykte, Forsøg til en Historie om den spanske Nation, T. 1, S. 25, er Napoleon lyslevende fremstillet i Hannibal, S. 331 i Einir Jusef Tassin. For saadant Sinde lavs offentlige Bekiendelse havde Napoleon overalt, hvor han troede sig at være Herre, vel Dolke, Gift og Kugler, men ingen Pensioner. Af den gjenoprettede Bourbonske Regjering kunde jeg alt af den Grund aldrig nyde nogen Pension, at jeg allerede fem Aar førend dens Gjenoprettelse havde levet i den indre Deel af det russiske Rige, at jeg er den aldeles ubekjendt, og aldrig har havt eller søgt nogen Leilighed til ved nogensomhelst Fortjeneste at blive den bekjendt etc." - Hvad det udspredte Rygte om hans store Fattigdom angaaer, da er det aldeles ugrundet. Fesler blev 1809 kaldet som Professor i de orientalske Sprog, de kirkelige Oldsager og Philosophien, til Alexander Newskis Academie. Han blev i denne Post indtil 1810, da Keiseren udnævnte ham til corresponderende Medlem af Lovgivnings-Commissionen med en Løn af 1600 Rubler. Adskillige Uheld mødte ham under hans Ophold i Wolst, hans Huus afbrændte i den Brand, som lagde 1500 andre Huse i Aske, og hans Bibliothek blev med Møie reddet; hvad der smertede ham meest var, at han mistede sin Faarige Datter. Hans oeconomiske Omstændigheder tvang ham nu til at drage tilSarepta, hvor Levemaaden var billigere. Hans Løn, som corresponderende Medlem af Lovgivnings commissionen, hvilken han hidtil betragtede som en Pension, da intet Arbeide fordredes af ham, blev under en almindelig, nødvendig Reduction, inddragen. Men uden at beklage sig herover, da han indsaae, som han selv i en Skrivelse erklærede, at Statens Tarv bør foretrækkes en Enkelts Trang, levede han dog lykkeligen blandt de godmodige Herunhuther. Men ved en Keiserlig Ukaseaf 20 August 1816 fik den nu 62 Aar gamle Fesler ikke allene sin tidligere nydte Gage af 2500 Rubler tilbage, men en Sum af 3636 Rubler, 87 Kp. udbetaltes ham endog som Erstatning for de 17 Maaneder, han ingen Løn havde nydt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Jkke uden den inderligste Deeltagelse læser man den Opmuntring, som Ruslands høisindede Monark skjænker Videnskabernes udkaarede Dyrkere og Musernes første Yndlinger i sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Den bekiendte Digter Schukowsky, nu upaatvivleligen den første Skiald af hans Nation, som har gjort sig bekiendt ved heldige Efterligninger af Matthisson, Göthe, og især Schiller, og ved egne Mesterværker har erhvervet sig Navn af Ruslands Schiller, har Keiser Alexander benaadet med en Pension af 4000 Rubler paa Livstid, for, uden al Embedstvang, ene at kunne leve for sin Muse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Den bekiendte Philolog, Professor Gräfe, er bleven understøttet med 6000 Rubler til at udgive sin Nannus, efterat han kort forhen havde faaet af Keiseren en kostbar Ring med Brillanter for sine Epistola critica, som han overgav Monarken. Academikerne Køhler og Krug bleve belønnede med dobbelt Gage for deres Fortjeneste af de Keiserlige Samlinger i Eremitagen. De fleste Jnstituter have desuden faaet deres Jndkomster saa betydeligen forhøiede, at de kunne anskaffe sig kostbare Samlinger o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J Anledning af at man i adskillige Tidender har opfordret til Subskription paa at bidrage til at erstatte den for adskillige i trykte Skrifter, begaaede Forseelser saafældte Prof. Oken i Jena de medgangne Procesomkostninger, læses nu, fra Weimar, at disse Omkostninger i det Hele ikke beløbe sig til mere end 30 Rdl., da den tydske Rettergang ikke er saa dyr som den engelske, hvormed man saa gjerne vil sammenligne den. – Til hemmelige Commissioner og lukkede Døre, hedder det endvidere, kjender man i det Weimarske intet, men ethvert Criminalforhør skeer i Overværelse af to eller tre Bisiddere, de vælges blandt de meest uafhængige og agtbareste Borgere, som ere berettigede til at modsige enhver ulovmæssig Jndvirkning paa den Anklagede og tillige ere forpligtede at underskrive Protocol len. Alle Undersøgelsesacter ere offentlige, og forelægges naar Undersøgelsen er tilendebragt, saavel den Anklagedes Defensor, som enhver, der retsmæssigen er interesseret deri. J Bladet Patrioten er ikke allene Landsregjeringens Dom i den Okenske Sag bleven critiseret, men ogsaa hele Sider af Anklagelsesacterne blevne aftrykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Den spanske Jnquisitions Virksomhed skal i denne Tid især yttre sig i Forfølgelsen af Frimureriet, som er bleven forplantet til Spanien ved Officierer i den engelske og franske Armee. - Den bekiendte engelske Læge Gr... har i Prag faaet befaling at rømme de østerrigske Stater inden 14 Dage; han skal have underholdt Frimurer Forbindelser, ja endog, trods det derværende skarpe Forbud, holdt Loger der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J Paris udkommer i denne Tid en ubeskrivelig Mængde Flyveskrifter af ikke periodisk Natur. Enhver skriver om politiske Gienstande hvad der tykkes ham bedst, uden foregaaende Forespørgsel eller Censur, men er ansvarlig for det, han skriver. Regjeringen tillader det, men lader hist og her en og anden Forfatter af saadanne Skrifter, der overskriver de tilbørlige Grændser, lovligen forfølge. Men i det Hele hersker her Trykkefriheden i sin vidløftigste Forstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Norge. Under 21de Fet uar d. A. har Hs. Maj. Kongen naadigst behaget at resolvere: at Antallet af Officerer af hver Grad i den Norske Søe-Etat skal være, 1 Contre-Admiral, 1 Commandeur, 3 Commandeur=Capitainer, 12 Capitainer, 12 Capitainlieutenanter, 24 PremierLientenanter, 24 Second-Lieutenanter. (Norsk Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Stockholm. Til den afdøde Konges Begravelsesomkostninger have Rigsstænderne nu anviist en Summa paa 150,000 Bancodaler af sparende Statsmidler. Der gjøres de største Forberedelser, til denne Sørgehøitid, og endeel Regimenter ere beordrede herhid fra Provindserne. - Da Hs. Majestæt efter sin Thronbestigelse nedlagde de forskjellige Chefsposter, der som Kronprinds vare ham betroede, erklærede Han dog, at Han, som Hovedstadens første Borger, vilde vedblive at være Chef for dennes benævnede Borgerskab. Borgernes hele Officier-Corps aflagde den 21de Febr. til Hs. Majestæt deres underdanigste Tak derfor(S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Rettelser. J den paa Grønlandsk oversatte Vise i No. 23, 2det Vers, Lin. 3. Erongusidle læs: Erungusidle - 3die Vers, Lin. 2: tupedliara læst tapedliupara - sidste Vers, Lin. 3: nællunærkoltaudle læs: nællunærkotande. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes de med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. - om Femtende Aargang. No. 26. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allerraadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 Marti 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Om visse Udlændinge og deres Færd i Kjøbenhavn, med Vink til vore Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
(Jndsendt.) Nyligen er udkommet 1ste Bind af en oeconomisk Huusholdningsbog, 13 Ark stor, som koster 3 Rbdlr. N. V., og sælges i Vognmagergaden No. 80, 3die Sal, hos Forfatterinden selv Jomfrue Christiane Rosen, en Datter af afdøde Farver Rosen i Kjøge. Man seer af Forfatterindens Fortale, at Alt i denne Bog er anført, som grundet paa egen Erfaring, der bekræftes ved her des Blindhed, hun ved den stærke Kjøkkenild har paadraget sig, og nu i 8 Aar har maattet fristet; hertil kommer endnu, at den i hver Henseende har Occonomie til Formaal, der er saa egent frem for de mange andre Kogebøger vi have, og derhos saa ukonstlet og forstaaelig fremsat, at enhver af hendes Medborgerinder, der indtræder i den huuslige Stand og føler Lyst til en rigtig Bestyrelse af en oeconomisk Huusholdning, selv kan veilede sig. Da dette, det Vigtigste for en god Huusmoder, saa meget nu omstunder tilsidesættes og forglemmes, ved det vore unge Damer fra tidlige Alder af for meget skulle deeltage i vor Stad mangfoldige Forlystelser, som give Dem for megen Adspredelse til at tænke paa Fremtiden, gjor Dem saa lidet skikket til fuldkommen at opfylde deres Moderpligter, og hvorved den ædle Huuslykke som oftest forstyrres. Forfatterinden har ei indskrænket sig til Kjøbstæds-Huusholdninger, men og anført meget om Huusholdningen paa Landet, som maaskee mangen landlig Huusmoder ønskede at vide, og burde vide, men som oftest vist nok ikke kjender; hvortil især utidig Undseelse mange Gange kan være Aarsagen. Dette kan altsaa ved denne Bog hæves, da den er skrevet for ethvert Fruentimmer, der saavel paa Landet, som i Kiøbstæder skal og vil føre en god occonomisk Huusholdning, og ved saaledes at vænne sig til at følge Oeconomie, en Huusholdning vilde vist mangen Mand blive hjulpen, og reddes fra den Tand, der saa uformærkt gaver og leder ham til Undergang. - Prisen for denne Bøg, 3 Rbd. N. V. for hvert Bind, er vel for meget, men ganske urigtigen forekommer En saa, naar man tager Hensyn til hendes Blindhed, at hun for hendes store Virksomhed for den huuslige Syssel har maattet fristet denne haarde Skjebne, naar man betragter hendes Umage med mueligen at give de af hendes Medborgerinder, der endnu skulle kunne ville føle Lyst for noget saa Vigtigt i et Huus, en fattelig occonomist Underretning i Huusholdningen saavel paa Landet, som i Kjøbstæder; da vil vist enhver af hendes ædeltænkende Medborgerinder kappes om at lønne hendes Umage og ædle Tænkemaade for Fremtids Vel i selve Overbeviisningen. Kjøbenhavn, d. 23 Marts 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Til Latinsk-Juridisk Embedsexamen have i dette Qvartal fremstillet sig 16 Kandidater. Følgende Spørgsmaal blev opgivne for af dem skrivtligen at udarbeides. Af Natur= og Romer-Retten. 1. Quomodo secundum principia juris universalis tollenda et collisio officiorum naturslium et civilium, (Hvorledes bør efter almindelige Retsgrundsætninger Strid mellem uaturlige og borgerlige Pligter hæves,) 2. Nil falsa violationis officii ethici insimulatioad lasiones illius existimationis, quge jure competit referenda est, (Kan den, der uden Grund bebreider en Anden at have overtraadt en ufuldkommen Pligt, siges at nægte ham den ham tilkommende juridiske Agtelse?) 3. Ex quibus justitige rationibus cura paupe. rum a civitate habori dedet? Hvilke retlige Aarsager paalægge Staten Omsorg for de Fattige?)A. An proescriptioni immemoriali inter gentes locus, liget proescription ordinaria inter, en non obtineat? (Finder den paa Alderstid, grundede Præscription Sted efter Folkeretten, skjøndt den sædvanlige Præscription ei antages, S. Quomododifferunt Jus Romanum et Pa trium in proescriptio de thesauro: Hvilken Forskjel finder Sted mellem Forskrifterne i de Romerske og Fædrenelandets Love i Henseende til fundne Skatter?) Af Fædrenelandets Love. I. Er den Landsforviste berettiget til at tage sine Uopdragne Børn med ud af Landet? 2. Er Lovens 531 endnu gieldende? 3. Fra hvilken Tidspunct bør den i 5318 bestemte Retsvirkning af de der omtalte Handlinger regnes, naar disse ifølge Placaten af 18 Jan. 1788 ere tinglyste? 4. Hvori bestaaer Arvesvig og hvorledes straffes denne Misgierning? 5. Er den Beviiskraft, som i vor Lovgivning tillægges indicia altid den samme eller forskjellig og kan af de enkelte Bestemmelser herom nogen almindelig Regel uddrages: Ved Forordning af 25de f. M. er fastsat skjærpende Lovbestemmelser saavel for de Fanger, der undvige fra Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset, i Kjøbenhavn eller noget andet Straffearbeidested, som for dem, der ved paa nogensomhelst Maade understøtte saadan Undvigelse. Naar den undvigende Fange begaaer nye Forbrydelser, bør Undvigelsen betragtes som en skjærpende Omstændighed, ved Bestemmelsen af Straffens Grad for den nye Forbrydelse, saavidt Lovene i saa Henseende overlade noget til Dommerens Skjøn, og desuden bør han i Straffeanstalten udstaae vedbørlig Revselse, overeenstemmende med Frdn. af 31 Aug. 1813. Er Forbrydelsen af en anden Art end den, hvorfor han var hensat i Straffestedet, bør den ham forhen paalagte Straf have samme Virkning til at skjærpe Straffen for den nu begaaede Forbrydelse, som om den havde været af samme Art. Hvis nogen, som alt er straffet med Brændemærke, undviger, og begaaer en ny Forbrydelse, som efter de almindelige Love, og uden Hensyn til de ham forhen overgangne Domme, vilde medføre hendømmelse til offentligt Arbeide, bør han have sit Liv forbrudt. De, som befordre nogen i Straffeanstalten hensat Forbryders Undvigelse, straffes med Arbeide fra 2 til 10 Aar, hvis det er en Mandsperson i Fæstningen, men hvis det er en Qvindesperson, i Forbedringshuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Rødbye Marked, den 17de Martii. Fra Morgenstunden skylregnede det. Caravanerne fra alle Lollands Hjørner rullede i hele Hærskarer igjennem Mariboe til Rødbye. Saalænge Farten gik ad den nye anlagte Vei gik det meget godt, men da man kom til den egentlige Rødbynitiske Vei, gik Hestene til Bugen i Dynd og Skarn og Vognene over Axlerne. Det blev ved at regne til Middag; imidlertid morede Markedsgjæsterne dem med suur Viin. Som sædvanlig bleve nogle Heste forhandlede og ombyttede. En der kunde være 5 a 6 Aar gammel kostede 150 Rbd. Natten hengleed i Fryd og Gammen. Om Morgenen, rørtes Stadstrommen; hvis Herold proclamerede deels tabte, deels fundne Tegnebøger med Bancosedler, og Heste, der havde forladt deres Principaler. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Odense, d. 27 Marts. J Tirsdags Eftermiddag afbrændte en Huusmands Sted ved Lyse mose i Aunslev Sogn ved Nyborg. Af tvende Køer brændte den ene, og den anden blev saa forbrændt, at den neppe kan holdes ilive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Aalborg. Sidstafvigte Onsdag den 11te d. M. blev holdet Præstevielse, hvorved Hr. Candidat Peter Woetmann ordineredes til Sognepræst for Hjardemaal Menighed i Hillerslev Herred. Ved hvilken Høitidelighed Hs. H. Hr. Biskoppen, prædikede over Joh. 18, 37, og forestillede i Anledning deraf. Jesus som Sandhedens Lærer: 1) Hvorledes Han viste sig som Sandhedens Lærer; 2) Hvorledes vi alle, Lærere og Tilhørere, som Lærlinge af Ham, værdigen bør forholde os. Ordinatus prædikede over Texten Joh. 12, 36, og tog deraf Anledning til at fremstille. Jesum som Menneskeslægtens Lyksaligheds Stifter, naar vi antage Hans Lære, og følge den. - - Meddeelt. Jaar have vi nu tidlig Paaske, og Aaret har deraf følgende Attributter: 1) Fastelavnssøndag var netop Dagen før Kyndelmissedag eller Marie Kirkegangsdag, som er 40de Dagen efter Kristi fødselsdag. 2) Voldborgdag er Dagen efter Kristihimmelfartsdag, som er 40de Dagen efter Kristi Opstandelsesdag: Paaskedag &c. &c. - Det samme fandt netop Sted i Aaret 1761. J dette Aar kom dog Paaskens Fuldmaane, nemlig Foraarets første Fuldmaane - Foraaret begynder med 21 Marts - Paaskelørdag, istedetfor at den iaar kommer, somsenest, Paaskedags Eftermiddag Kl. 2 og 68 Minutter, Fastelavnssøndag er iaar, ligesom 1761, den 31te Januar, Paaskedag den 22 Marts, store Bededag, som er den 4de Fredag efter Kristi Dødsdag: Langfredag, den 17de April, Kristihimmelfartsdag, som er 40de Dagen III
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
efter Kristi Opstandelsesdag: Paaskedag den 30 April, Pintsedag, som 50 Dagen efter Paaskedag, og følgelig 10 Dagen efter Kristihimmelfartsdag, den 10de Mai; Guddommens Fest, som er 8de Dagen efter Pintsedag, er følgelig den 17de Mai &c. &c. Alt dette fandt just ogsaa Sted 1761. Jaar er der altsaa ligesom 1761, komplet 5 Uger fra Pintseløverdag indtil 13de Juni, som er Sanct Nikolai Apostels Ting, der nu er os saa vel bekiendt under Navnet Snapsting. Denne Juni Høitid giør forskjellig Virkning paa Gjesterne, efter disses forskjellige Huusholdningsbøger, der da lige saa bestemt maa fremvises for Hr. Juno, som Soldaternes &c. Skyldbøger maa fremvises for deres Hr. General, naar denne kjønt holder Reve over disse sine Helte. Stundom tør der vel ogsaa fra Juni Læber udflyde en faderlig Formaningstale, til fremtidig Jagttagelse for den Synder hvis Huusholdningsbog ei godtnok ballancerer, ihenseende til Jndtægt og Udgift, omtrent lig den Tale, som Forpagter Follerup paa Asdal, i sin Tid, holdt til sin Ven Pastor Fabricius fra Skagen, da denne, efter at have faaet Embed, kom til ham for at laane en Klat Skillinger til at etablere sig for "Vedst Du hvad, min Bror da jeg etablerede mig her paa Asdahl, kjøbte jeg mig en sort Lerpotte til at lade min tarvelige Mad. i, og en Træskee til at søbe denne min simple Mad med. Gak Du bort og giør ligesaa, Vaer Dig vel for Gjæld!!". Jens Peter Palmer. Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Kjøbenhavns Børs d. 31 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 307, a vista 312. Amsterdam 2 M. - , a vista 284. London 2 M. 12 Rbdlr. 72 s. Paris 2 M. - . Spec. 315. Specier solgtes til 18 Rbmk. 12 s. a 19 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 93 1/2 a 94. Norske Rigsbksevler 23 1/2. Svenske Sedler 5 Rbmk. 6 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
De i Engelland nu i Omløb værende Bank noter beløbe sig, efter en officiel Opgivelse, til 28,240,000 Pd. St. For 200,000 Pd. nyprægede Sølvpenge har den engelske Regjering nyligen udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Alle Militaire og Andre, som Bonaparte forhen forlehnede med Jndkomster af erobrede Lande, forlange nu derfor en Erstatning af 2 Mill. Fr. De, som Fyrstendømmet Baireuth vare anviste, forlange af Bayern 50,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Universitetet i Jena har tilsendt den stor sachsen weim. Regjering et Udkast til en Presselov, som skal forelægges Stændernes Forstandere, til Prøvelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Den Skade, som Stormen nyligen har anrettet i Portsmouth paa Værkerne og de offentlige Bygninger i Havnen, anslaas til 80,000 Pd. St. J 43 Aar har man ikke seet Havet i saa uhyre Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-03-31
Man vedbliver at paastaae, at Frue v. Stael, er Forfatterinde til Værket: "Manuscrit venudSt. Helene. Antistiti dioccesis Aarhusiensis doctissime plurimuinqve veneralde: Andre Birch, Doctori et Professori theologiæ, ned non ordiniDanebiegici Eqviti aurato - qvum eminentfore ejusdem ordinis gradu ("Commandor, dicto) decoraretur, gratulabundus assurrexit N. Blicher, in pago Randlev Presbyter. Dat doctrina decus; potfore ambabus amore Cujuscunqye boni consiliatur amor. Ornaris merito, meritissime Præsul, onore; Qvod mavisqve: pii est Præsulis omnis amansIncolumis senio ingaris tempora serte, Canorum patriæ delicie athve decus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-02
de, der stode i Eiendomme, der gik fra Mand til Mand), som oprindeligen vare rede Sølv, bleve forringede f. Ex. fra 80 Spec. til 12 1/2, hør, tes ingen Klage, ingen Medynk med den ødelagte Creditor, men nu, da en Debitor skal betale en f. Ex. til et Coursforhold af 500 eller 400 contraheret Gield i Navneværdie, som efter sin Natur dog aldrig kan blive andet end Navneværdie, nu hører man en Klagen over ødelagte Debitorer, som aldrig faaer Ende. Ere da disse værre farne nu, da Coursen dog kun har forbedret sig det dobbelte, end Creditorerne, da den for de havde forværret sig sex Gange, Eller er det en større Ulykke at betale til en Cours af 260, hvad der var contraheret til 4 eller 500, end at modtage i Betaling 12 1/2 Spec. for contraherede 80 Spec. Ved Pengeforandringen er det i det Hele ikke Debitorerne, men Creditorerne, som især have liidt. Det værste er, at mange af de klagende Debitorer hverken see sig istand til at betale i Sølv eller Sedler, og det gaaer med dem, som med Fallenter, der efter indgaaet Accord med deres Creditorer, ligesaalidet kunne betale det Accorderede som den fulde Sum. Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-02
(Jndsendt.) Hvad klager Europa allermeest over? Mangel paa Penge. Hvad har Europa størst Mangel paa, Gudsfrygt. Hvad har Europa størst Overflødighed af, Forvendte Begreber. Hvilket Hielpemiddel har Europa da endnu tilbage. til dets Held og Fred? Bibelsk Christendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-02
Indenlandske Efterretninger. Den slemme Skik, at tilsmøre Bænke paa offentlige Spadsereveie med smudsige og fornærmelige Paaskrifter, er endnu desværre temmelig almindelig, og vidner om den i vore Dage herskende Lapseaand. J sin Harme over saadan Misbrug, har en Ubekjendt skrevet med Blyant følgende Vers paa Rækværket af een af Broerne i Frederiksberg Hauge. Til Dem, som besmøre Bænkene i denne Have med skjændige Paaskrifter. Gid Haanden brat maa visne bort paa den, Som, for Naturen døv, med djævelsk Fryd, Besudle kan med fræk, vanhellig Pen Et Sted, hvor høit hans Barm bør flamme opfor Dyd. Marielunden der ikke uværdigt bæret dette kjere Navn, er for Jndvaanerne i Randers det samme i Mignatur, som Frederiksberghave er for Kjøbenhavnerne. Jdeendførelserne ere mange. Her møder Øiet et Blomsterparti, hist en Grotte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-02
Nu træffer man paa en Labyrinth, nu paa en Kilde. Hist seer man et Monument, her en liden Urne. Nu kommer man i en snorlige Allee, nu forbi en Høi. Nu øiner man en Blomsterkurv, nu staaer man ved en Kilde o.s. v. Om Sommeren lokkes de Reisende sædvanligen derud af det høitkneisende Tøihuus, og nyde da i Træernes Skygge en sand Vederqvægelse, som føles dobbelt, naar man kommer fra de tørre, brune Heder. J dette Anlæg mangler det heller ikke paa Vers og Jnscriptioner. Paa en fiirkantet Støtte læser man, rundtom paa alle fire Sider: Maria - Benigna – Gratiosa - Pige og nedenunder, ligeledes fordeelt paa alle Sider; Naar Fredens Engel huldrig smiller til Lunden glade Hjerter iler Maria elsket af Sit Folk for at velsigne Fredens Tolk."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-02
Paa en smuk Blomsterkurv staaer, "Maria den 28 October 1767. Ved Kilden findes ogsaa passende Vers. - Paa et kostbart og stort Monument, som er opreist paa Bakken i den ene Side af Haven tæt ved Landeveien staaer, foruden adskillige Sindbilleder: Tappre Heltes offred Blodglemmes aldrig. Den 2 April 1801. - Nørrejydlands ædle Daad erindres stedse." Den Side, som vender ind imod Haven, er prydet med Heltens og Patriotens Portrait, og derunder his Auspiciis Laudem vide Manifestatam. Den Plads, hvorpaa Tøihuset med alle dets sildigere tilføiede Bygninger er opført, saavelsom Grunden, hvor Marielunden nu er, var endnu i Aaret 1801 kun en Sandbanke.