Aalborg Stiftstidende, 1835-06-02
Frankrig. Talrige og larmende Grupper havde om Aftenen den 21de Mai samlet sig ved Porte St. Martin i større Antal, end de foregaaende Dage. De 3 Gange gientagne Opfordringer til at skilles ad, som Loven foreskriver, bleve oplæste, men besvaredes med oprørske larmende Raab. Den bevæbnede Magt maatte skride til, og 195 Jndivider bleve fængslede Nogle Journaler paastaae, at Urolighederne forøges derved at en Deel Personer, væbnede med Stokke, for at holde Orden, snarere ved deres Adfærd udæske til Uorden, en opfylde deres egentlige Bestemmelse. Jmedens alle Parte beklage disse forargelige Optrin, synes dog paa den anden Side alle Partier, efter Evne, at bidrage til at formere dem. Ved de omtalte Fængslinger har denne moralsk Sygelighed hos det franske Statslegeme erholdt en ikke ubetydelig Tilvæxt ved et nyt Proces=Uhyre, som er i Fær med at komme til Verden. Som om det ikke var nok med de Pryglescener, som hver Aften, i denne Tid, finde Sted ved Port St. Martin, har ogsaa et Parti Deputerede den 22de Mai ved Udgangen fra deres Sal, indladt sig i en Nævekammed nogle Journalister. Ligesom om de to politiske Processer, af hvilke Pairskammeret laborerer, ikke frembøde Scan, dal nok, har nu ogsaa de Deputeredes Kammer seet sig for anlediget til at kalde en Journalist den ansvarlige Redacteur af Reformateuren) for sine Skranker, for selv at tag sig til Rette for de Fornærmelser, som Kammeret vil have Blad har tilladt sig. Altsaa faaer Frankrig atter det Skuespil, at see en politisk Corporation, en af Statsmagtens Grene, spille Partens, Anklagerens og Dommerens Rolle i egen Person. Den bestaaende Lovgivning autoriserer til denne Fremgangsmaade, men det er betænkeligt til alle Tider at lade Lovens Bogstav slaae ihjel Det var forbeholdt Debatterne om, hvorvidt Pairsretten maatte bemyndiges til at forfølge de 2 bevidste Deputerede, at give den nærmeste Anledning til de her berørte Scener, saa at det oprindelige Proces=Uhyre nu allerede kan rose sig af et Afkom i 3die Led. Debatterne havde nemlig, paa Grund af den Dadel mod Pairerne, som deri forekom, gjentagne Gange vakt Uvillie i Kammerets Centrum, og denne tiltog, da Hr. Nicod endte sit Foredrag med den bemærkning, at, om end intet Blod var flydt, i Anledning af Proces=Uhyret, saa havde det dog faaet Æren til at svede ud gjennem alle Porer." Det blev værre, da Hr. Ara go, som ellers kun pleier at yde reen videnskabelige Gjenstande sit Talent som Taler, betraadte Tribunen og yttrede, blandt andet, at han vel personlig bar Agtelse for enkelte Medlemmer af Pairskammeret, men at det dog var hans Mening, at Majoriteten af denne Corporation kun med stor Misfornøielse havde seet Julii-Revolutionen lykkes. Paa Centrummets skrigende Opfordring, advarede Præsidenten Taleren om at yttre sig med mere Skaansel om denne Deel af Statsmagten, hvorpaa han kun svarede, at JuliRevolutionen umiskjendeligen havde været saa meget stridende imod Pairernes Jnteresser og Tilbøieligheder, at man ikke kunde antage i dem at finde upartiske Dommere over, i det Mindste den ene, af hine Deputerede sen Hr. Audryde Pupraveau), der, som bekjendt, havde været een af hiin Revolutions første og virksomste Befordrere. J den stormende Discussion, som nu fulgte paa, og hvori den ene Taler afbrød den anden, troede man at bemærke, at Journalisterne fra deres Tribune tillode sig fornærmelige Yttringer mod Kammerets Centrum. Man forlangte at de skulde bortvises; Præsidenten gav da Ordre dertil, men da Betientene skulde udføre den, havde alle Journalisterne bortfjernet sig af sig selv. Da man atter tilstædede dem Adgang, benyttedes den af Jngen af dem, og Oppositionen kerklærede, paa ingen Maade at ville tage Deel i de videre Forhandlinger uden Journalisternes Nærværelse. Modes maatte hæves for den Dag og Kammerets Medlemmer skiltes ad i den heftigste Strid og Bevægelse. Her var det da, at den Kamp mellem Deputerede og Journalister opstod udenfor Kammeret, hvorom vort næste Blad skal indeholde noget Udførligere, tilligemed en Oversigt over hvad den iøvrigt fra Frankrig meddeles af almeen Jnteresse. Fra denne Stokkekrig vende vi nu Blikket til Spanien.