Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-02
J allg. Literat Zeit. for Febr. 1821, No. 30, læses følgende Recension over bemerkungen, uber die projectitte Verbindung der Ostsee und der Niederelbe mittelst eines Barkencanals, von A. C. Gudme, geogr. v. occonom. Landinspector, 1820. XV. og 70 S. 8. "Forfatteren, en hæderlig bekiendt Skribent i dansk Statstjeneste, raader i denne for Holsteen meget patriotiske, Generaltoldkamret og Commercecollegiet tilegnede, Afhandling, med megen Sagkundskab sin Regjering, at lade grave en ny Barkecanal, hvis Bekostning han anslaaer til 550,000 Rd. H. Cour. fra Kiels Havn ad Stør. Den ældre store Forbindelsescanal mellem Østersøen og Vesterhavet nytter kun lidet Stæderne Tønningen, Rendsborg, og Kiel; desto mere den hurtigere Mellemhandel mellem begge Have, altsaa Udlandet. Da imidlertid Kronen ikke har organiseret nogen Dampskibsfart paa Nedreelben, saa blive Søskibene stundom meget længe opholdte fra Rendsborg til Tønningen, og omvendt, ved ugunstige Vinde ogsaa sinkes ofte Udfarten fra Elben, Wattenfarten langs med Kysten, og Jndfarten i Eider meget formedelst Veirliget. Bliver, som man meget haaber, Elbskibsfarten med det første, i Følge den i Dresden forsamlede Skibsfartscommissions Bestræbelser, mere levende, og arbeider Staden Lübecks Jnteresse netop nu meget virksomt paa Udvidelsen og Forbedringen af den nu næsten unyttige Stecknitzcanal fra Ratzburger Sø til Elben, for at forskaffe Lübeck en større Stapel for Østersøproducter, saa valgte Forf. det rigtige Øieblik, for grundigen at anbefale Almeenheden det af Consul Raabe i Kiel, en bekjendt Patriot, paa Bane bragte Forslag, om en Barkecanal fra Kiel til Mundingen af Stør i Nederelben. J 43 1/2 Timer kan man paa denne Canal seile fra Hamborg til Stør og Kiel. Efter Forfatterens Project har Canalen sin høieste Punct i Einfelder So. Derfra indtil Stør ved Kellinghusen 53 Fod, og fra den anden Side indtil Kieler Havn 64 Fod Fald. Søen har ved en Længde af 4 til 5000 Fod, og fra 2000 indtil 3000 Fod i Breden, Vand nok for en Canal, der hen af Østersøen ogsaa vil gjennemskjære Bordesholmsøen. Barkecanalen udfordrer omtrent 8 Sluser af Kiel og 7 Sluser af Jtzehoe til Skibene maa ikke være over 60 Fod lange og under 18 Fod brede. Hver Sluses Bassin maa kun have 65 Fods Længde og 20 Fods Brede. Forf. antager, at i det Høieste 2650 Skibe aarligen ville beseile Canalen. Dens Længde fra Kieler Havn indtil Mundingen af Brahme nedenfor Kellinghusen er 7 Mile, og blive Skibene trukne af Heste. Nødvendigheden af at ophæve Jtzehoer Skibsfartsmonopol, allene at fare til Kellinghusen, er indlysende. Da Møllerne, formedelst den forøgede Befolkning ved Canalen, vil vinde meget i Malning o. s. v., saa turde Nedlæggelsen af 3 Vandmøller ikke udkræve store Summer i Erstatning. Forf. beregner, at om end Canaltolden blev ansat til 1 pC. (sikkert Maximumet), vilde dog ethvert Skippund Fragtgods befordres for 1 Specie lettere end hidtil over Lübeck, fra Lüneburg til Kiel, og at sandsynligviis i 12 Aar den paa Canalen anvendte Bekostning vilde være betalt. Saa hurtigen vilde imidlertid denne Erstatning ikke kunne haves, især da, efter Sigende, ogsaa den fri Rigsstad Lübeck er betænkt paa, hvad den allerede for længe siden burde gjort, saafremt den igjen vilde forskaffe sig sin gamle store Søhandel, at grave Steknitzcanalen dybere og forsyne den med bedre Sluser, i hvilken Anledning der allerede skal være begyndt Underhaandlinger med den Lauenborgske Regjering. J den franske Tid anslog man Bekostningen tilligemed Erstatningen for endeel Mølleeiere til een Mill. Rdlr. Vor Forf. regner Værdien af den aarlige Forsendelse paa den foreslagne Barkecanal til 6 Mill. Rd., en Forudsætning, som ved den store Tilførsel af Gods til Elben og fra det Jndere af Tydskland til Norden, fraregnet de første 3, 4 Aar, især ved Ophævelsen af den fri Skibsfart, paa Elben, og dette Floddistricts Bistrømme, vel maa findes grundet. Vi troe iøvrigt ikke, at denne Barkecanal vil gjøre Skibsfarten paa Eider canalen fra Kiel til Tønningen noget Slags Afbræk. Hiin benyttede hidtil kun begge disse Stæder og Rendsborg sig af, men Landsbyerne og Landskaberne paa begge Strandbredderne, aldeles ikke. Ei en eneste Kjøbmand nedsatte sig hidtil i Nærheden af de mange Sluser. Jngen Ølbrygger og intet Sukkerraffinaderie, hvormeget end det saa udmærkede færske Vand indbyder til saadanne og lignende Anlæg. Jkke engang en eneste Mølle finder man ved disse Slusers Anløbsteder. Ogsaa Hamborg er meget interesseret ved denne Barkecanal, der atter kunde forskaffe denne Plads en Deel af Tilførslen af russiske Producter til en Deel af Preussen og Sachsen, som, under den lange Fastlandspærring, trak sig over Stettin, men vist nok maa en større Elbskibsfart fiscalske og physiske Hindringer ophøre. – Naar iøvrigt adskillige Læsere maatte tvivle om, at Canalen, efter sin Beliggenhed, tillige kunde benyttes til at vande Jorderne i dens Nabolav, saa beraabe vi os paa Spaniens Exempel, der, under en varmere Temperatur, dog pleier at benytte alle sine Canaler dertil efter Localiteten. Navnligen bliver mangen arragonisk Hede vandet ved Ebrocanalen og derfor gjort meget vegetal.