JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Ved den 1236 Trækning i Wandsbek udkom følgende No. Reisende. Fra Aarhuus til Calundborg. den 29de Mai. Kammerjunker Mylius, Overauditeur, Bye- og Herredsfoged Lassen med 2 Døttre, Consul A. Lewis, Handelsfuldmægtig A. Ph. Cohn, Jomfru A. Munck, Exam. jur. Foss, Amtsfuldmægtig Olsen, Frue Hundrup, Jfr. S. Hundrup, Mad. Eilertsen, Cand. pharm. Vett, Dreiermester J. Lisberg, Proprietair Larsen, Handelsbetjent L. Cohn. Fra Callundborg til Aarhuus: Major v. Jørgensen, Landskabsmaler Carl, Proprietair Nyholm, Madame Salicath, Forvalter Willadsen, Mad. Melchior, Jfr. Melchior, P. M. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Jndsendt. Efter en langvarig Fraværelse i Hamborg og det Holsteenske har Hr. Major Jngwersen paa Wiuffgaard endelig funden Leilighed til at opfylde sit givne Løfte, idet han nu har tilskrevet mig, at den Landmand i Hadersleb Amt, hvis Navn kan opgives om forlanges, og som eier 2de Plage, faldne efter Fuldblodshingsten i Wojens, hvilke han har tilbudet en Mand i Nabolauget at bortbytte imod et efter en dansk Hingst faldet Plag, er Gaardmand H. P. Schmidt. paa Fobeslebmark. - Denne Meddelelse er tilføiet Forslaget, at møde Hr. Majoren og en anden Hestekjender hos den benævnte Mand, for at overbevise os gjensidig om det rigtige eller urigtige i denne Sag. (Altsaa paa Fobeslebmark at afgjøre Sagen om Halvblodstillæg.) Forinden jeg imidlertid tiltraadte denne Reise, fandt jeg Leilighed til her i Byen at tale med Gaardmanden H. P. Schmidt fra Fobeslebmark, men desværre maatte jeg strax give Slip paa det Haab at forskaffe mig de omtalte to Halv blods Plage, thi Eieren forsikkrede, aldrig, at have villet bortbytte samme imod en dansk Plag, og heller ikke nogensinde at have yttret saadant for noget Menneske Hr. Major Jngwersen gjør altsaa bedsti, at blive hjemme, og jeg vil istedetfor Plagene, til Ære for ham, tage til Takke med den Overbeviisning, at den Erfaring han beraaber sig paa i No. 53 af denne Avis, som afgjørende imod Halvblodet, grunder sig paa en Fortælling hvorved en Spøgefugl bekjendt med den Retning hans blinde Patriotisme har taget) har villet gjøre sig lystig over Hr. Majoren. Haderslef, den 28de Mai 1835. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Bekiendtgjørelser. For fraværende Familie og Venner, blev det min sørgelige Lod at bekjendtgjøre, at min Kone Kirstine Lund født Christensen, efter 14 Dages Sygeleie, ved Døden blev mig berøvet den 23de d. M. i en Alder af 67 Aar. Stedse kjæmpede hun med et svageligt Helbred, men med sjelden Taalmodighed har hun de Byrder, som Skjæbnen paalagde hende, og ved huuslig Flid og retskaffen Vandel havde hun gjort sig almindelig agtet, hvorfor jeg er overbeviist om, at enhver som kjendte hende, vil skjænke mig og vore 2 Børn, Deeltagelse i den Sorg, som kuns den Almægtige kan, forunde mig Kraft til at bære i min høie Alder. Hadersleben, den 27de Mai 1835. M. C. Lund, Stabs=Dyrlæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Til Efterretning for Byens Jndvaanere bekjendtgjøres herved, at Aarhuus Kjøbstads Kæmner- og Jndqvarteringsregnskaber for Aaret 1834 ere henlagte til Eftersyn paa Byens Raadstue i 3 Uger fra Dato, i hvilken Tid Kjøbmand Welejus der vil være tilstæde hver Mandag, Onsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 10 til 12, for at forevise Bilagene og give Oplysning om samme. Aarhuus, den 20de Mai 1835. Magistraten. At Ligningen over Vægter, Sprøite- og Løgteskatten, Byens Bekostning, Næring og Brug for Aaret 1835, samt Deliqventskatten for Aaret 1833, idag og efterfølgende 14 Dage er henlagt paa Byens Raadstue til Eftersyn for enhver Vedkommende, bekjendtgjøres herved. Aarhuus, den 27de Mai 1835. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Jfølge Beslutning, tagen under Skiftet efter afdøde Anthon i Ulrich Martini Cronius, forhen Sognedegn og Skolelærer i Aale, og Kone Sophie Nielsdatter eller Nielsen, bliver det bemeldte Afdødes Boe tilhørende Huus med Hauge i Rim Bye, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som holdes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Tirsdagen den 2den Juni ) førstkommende, 9de - og) hver Gang Kl. 10 16de – Formiddag. De to første Auctioner holdes her paa Contoiret, og den sidste i Huset i Rim. Ved sidste Auction sælges tillige Afgrøden paa et leiet Stykke Jord, samt 2 Køer, 2 Faar, 2 Lam, 2 Bistader, saa og de Afdødes Jnd og Udboe, bestaaende af Chatoller, Kister og Skabe, 1 Kakkelovn, Senge= og Gangklæder, nogle Sølvskeer, Kjedler og Kar, m.m. - Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 24de Mai 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Onsdagen den 3die Juni, Eftermiddag Kl. 2, bliver paa Horsens Raadstue, ifølge Reqvisition fra vedkommende Jngenieur-Officeer, afholdt Licitation over Udførelsen af betydelige Chaussee-Arbeider, som i indeværende Aar skulle foretages her ved Horsens saavel paa Byens Grund som norden og sønden for Byen paa Hanstedgaards og Thorsted Byes Marker. Conditionerne ville 8 Dage for Licitationen blive henlagte paa mit Contoir til Efterretning for de Lysthavende. Horsens Borgemestercontoir, d. 22 Mai 1835. Næder. hun Mocca Caffe og friske Pommerantzer J. F. W. Røse. ere igjen arriveret hos RESSI er Undertegnede, der nylig er kommet hjem fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med moderne Damepynt, saasom: Hatte, Kapper, Blomster, a. samt den nu meget brugelige fine Krusning. Aarhuus, den 27de Mai 1835. Louise Dændtler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Skivestydning. Med høie Øvrigheds og Vedkommendes Tilladelse agter Undertegnede at etablere en Skibeskydning ved Løgten Kroe, Tirsdagen den 9de Juni Kl. 10 Formiddag, paa 6. Sølvgevinster til 60 Rbd. Værdie. Der skydes med glatløbede Geværer paa 100 Alen A point. Et Rummer betales med 1 Rbd. S. T. Lysthavende indbydes. Hesthaugen, den 20de Mai 1835. Hans Chr. Glesing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
J Hedensted Bye, Hatting Herred, beliggende imellem Horsens og Weile, er et Huus at faae tilkjøbs eller Leie paa et Aar, med den nedlagte Sæd 12 Skpr. Rug, 2 Tdr. Byg, 5 Tdr. Havre, samt Græsning til 4 Køer og en Hest. Bygningerne afgive Beboelse til en Familie udenfor Bondestanden, og kan tiltrædes strax. Til samme er 2 Tdr. Land med Bøgeskov. Undertegnede Eier afhandler det Fornødne om denne Eiendom. Engum pr. Weile, den 25de Mai 1835. S. Sørensen, Forpagter i Engum Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Undertegnede er flyttet fra Badstuegade og boer nu i Hr. Kjøbm. Jordans Gaard, imellem det store og lille Torv, ligeover for Hr. Kjøbmand Capitain Marcus Bech. Hans Stougaard, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Efterretninger om geistlige Embeders Jndtægter &c. 3die Hefte, af Pastor Jensen, 3 Mk. Anviisning til Guld- og Sølv=Legering, tilligemed Legerings= og Mynt Tabeller over ethvert Lands Pengemynt; m. m. af Thornsohn. 4 Mk. Faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-29
Nogle Bemærkninger i Anledning af Hr. Prof. Clausens Angreb paa den kirkelige Forsagelse ved Dag ben, af Pastor Th. V. Oldenburg. 20 s. Faaes hos J. Jessen. Er Rapsædstyrkning gavnlig eller skadelig for det danske Agerbrug, faaes for 1 Mark hos Warberg. Papiir til at betrække Værelser med, i forskjellige Couleurer og Mynstre, og Bordter til samme, samt Gar S. Warberg. dinbordter, ere at faae hos var Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
den 30te Mai. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Blandinger. En engelsk General i persisk Tjeneste, Sir Bethune, har indlagt sig stor Ære ved en afgjørende Seier som han ved Jspahan har vundet over en af den unge Shabs oprørske Onkler. Af 5000 Md. skal kun Anføreren være undsluppet med et halvthundrede Ryttere, alt Øvrigt: Leir, Bagage, a. faldt i Seierherrens Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Siden Pestens Udbrud i Alerandria er der sammesteds død over 50,000 Mennesker, og i Forstæderne 20,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Det østerrigske Hof skal have proponeret Erkehertug Carls ældste Søn, Prinds Albrecht, født 1817, til Dronningen af Portugals Gemal Til de forestaaende Troppemaneuvrer ved Kalise lader den russiske Regjering opføre en heel Træby, som ikke allene skal bestaae af Baraquer for Soldaterne og de subalterne Officerer, men tillige en Mængde smaae ziirlige Palaier for de høieste Gjæster. Reisende kunne ikke noksom beundre den Hellighed hvormed D. Miguel, i den foromtalte Munkedragt, i sit fromme Embeds Functioner vasker Benene paa de til Rom ankommende Pillegrime.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Frøken Armansperg, en Münchnerinde, Datter af Regjeringspræsidenten, er bleven formælet med den græske Prinds Michael Kantakuzenos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Den polske Advocat Malinowsky, som i en offentlig Forsamling skjar Halsen over paa Retspræsidenten Brzzowski, er bleven dømt til at halshugges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Løverdagen den 25de April døbte Kardinal Odeschalchi, som Hs. Hellighed Pavens Vicar, i Laterankirken i Rom, to Jøder og 4 Mahomedanere. For Tre af de Sidste var Marskal Marmont Fadder. Et romanagtigt Eventyr gjør megen Opsigt i London. General Grants Datter er nemlig bleven bortført ved en Søn af den berømte Skribent Sheridan. Den unge Dame har en Privatformue af 400,000 Pd. Sterling, og desuden endnu en stor Arv ivente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Jfølge officiel Angivelse er i afvigte Vinter i Westminster (et Qvarteer af Staden London) over 100 Børr, som, uden Tilsyn, vare komne Kaminerne for nær, saa der var gaaet Jld i deres Klæder, blevne levende opbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Nylig har man ved Jndløbet til Seinefloden, fanget en usædvanlig stor Stør, i hvis Mave fandtes en Brevtaske, der indeholdt endeel meget vel konserverede Papirer, som havde tilbørt en forliist Skibskapitain, og deriblandt hans Testamente, hvorved en fattig Familie er bleven Arving til hans ikke ubetydelige Formue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
J den franske By Bourqueneuse døde nylig to Søstre, Begge næsten 80 Aar gamle, paa een og samme Dag. De havde altid boet sammen, og kun den Tanke, at de engang skulde skilles ad, havde undertiden forstyrret deres Lykke. De havde derfor bedt tilGud om, at lade dem døe tilsammen. Deres Bøn blev opfyldt. De bleve syge paa een Dag, erholdt den hellige Nadvere sammen, og kort efter indslumrede Begge til den evige Søvn. De hvile i een Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
J Rom ere Paaske Ugens Høitideligheder blevne forstyrrede ved en paa Skjærtorsdag forefalden Begivenhed i det firtiniske Capel: En fornem engelsk Dame blev stødt tilbage af Schweizervagten fordi hun havde for tidlig afgivet sin Billet. Hendes to Sønner vilde forsvare deres Moder, som var bleven stødt for Brystet af en Hellebarde, hvorover det kom til Haandgemæng; flere Engelskmænd kom til, Schweizerne tilte deres Kammerater til Hielp, saa at der i Kirken opstod et formeligt Slagsmaal, som endtes med, at Engellænderne bleve kastede i Fængsel blandt de groveste Misdædere. Nogle Dage efter fik de Ordre fra Paven, strax at forlade Rom, og aldrig mere at betræde Pavestaten. Men mange flere engelske Familier fulgte med, og droge til Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
En Kunsthandler i Verdun kiøbte for nogle Uger siden paa en offentlig Auction et stort gammelt Metal-Crucifir, som lod til i gamle Dage at have hængt. i et Kapel. Da han kom hjem, gav han sig til at borste Snavset af det, hvorved han nede paa Foden fandt Navnet: "Benevenuto Cellinie og Aarstallet 1540. Dette foranledigede Kjøberen til at undersøge Crucifiret nøiere, thi Collin var ham bekjendt som en berømt Kunstner, der kun havde arbeidet for fyrstelige Personer; han skrabede og pudsede paa det af alle Kræfter, og sluttede snart af Glandsen at det var af deligt Kobber, Pludseligt opstegen Tanke i hans Sjæl hurtig løb han ind til sin Naboe, en Guldsmed – Crucifiret var af Guld, og veiede over 20 Pund. For5 Franes bød man ham nu 50,000, saameget beløb allene Guldværdien sig, uden at regne Arbeidet af den berømte Mesterhaand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
En fransk Homoopath har efter møisommelige Studeringer endelig opdaget den vigtige Kunst, hvorledes man skal foranstalte homsopathiske Aareladninger. Han bruger dertil de smaae Dyr, som høre til den Classe der bide om Natten og sædvanligviis kaldes - Lov ver. J Tilfælde af Fuldblodighed eller Betændelsessygdomme anbringer han, med lykkeligt Udfald, et eller to af disse smaae Dyr paa den store Taa. Men efter homoopathisk physiologiske Undersøgelser er det evident beviist, at der er en forskjellig Livsvirksomhed tilstæde, i begge Halvparterne af det menneskelige Legeme, af hvilke den venstre er den svageste. Ere altsaa den venstre Sides Organer syge og Aareladning nødvendig, saa sættes en Huuloppe paa den venstre Tag, i modsat Tilfælde en Hanloppe paa høire Taa. Skulde Hun loppen være saa kraftig eller suge saa stærkt, at Aare ladningen blev for voldsom, anbefaler Opfinderen at opløse en Billiondeel af et Gran Kogsalt i hundrede Deele Vand og heraf holde Loppen en Ubetydelighed under Næsen, dette bevirker at den falder af og den concentrerede Saltopløsning tillukker Saaret strax og forhindrer saaledes Efterblødning, der kunde blive farlig. Som der fortælles, skal et Devot af disse nyttige Dyr oprettes paa de Steder, hvor et stort AntaHomsopather findes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Engelske Aviser omtale en mærkværdig Kjendsgierning, der fortjener at komme til almeen Kundskab, En Secretair ved en offentlig Anstalt i London havde nemlig faaet en heftig Salivation fordi han havde forseglet 500 Circulairskrivelser med røde Oblater, som han havde vædet i sin Mund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Den brittiske Admiral Lewis har skudt sig. Han var blaget af et temporairt Vanvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Sidst i April Maaned vilde en fattig Landmand fra Schifferstadt, en Miils Vei Nordvest for Speier, jevne sin Mark ved at føre Jorden fra nogle høie Steder hen i Fordybningerne. Omtrent en Alen under Overfladen stødte han paa en eiendommelig Hovedbedækning, som ved nærmere Undersøgelse befandtes at være af det sineste 24 Karats Guld og at veie 26 Lod. Dens Form havde nogen Liighed med de høie, spidse Tyroler=Hatte, og en smal Skygge ligesom disse. Den er kjøbt for noget mere end Guldets Værdi, nemlig for 530 Gylden, til Antiqvitet samlingen i München, og det er at formode, at en ældre Anordning, hvorefter slige Sager skulde betales. med Guldets dobbelte Værdi, ved denne Leilighed vil blive gjort gjeldende og Fordelen for Finderen altsaa blive betydelig større. (Saaledes bidrager ogsaa Tilfældet til at bevise, at Flid altid har sin Løn i Følge med sig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
For nogen Tid siden circulerede der i Berlin endeel falske 50 Rdlrs. Kasseanviisninger, uden at man kunde komme paa Spor efter Falskneren; et underligt Sammenstød af Omstændigheder forhialp dertil. Et ungt Menneske, der drev omkring paa offentlige Steder, kunde forleden, ved Bortgangen fra et Kaffehuus, ikke modstaae Fristelsen til at tage en i Entreen hængende smuk Kappe med sig. For imidlertid at gjøre den ukjendelig, gaaer han strax hen til en Skræder, og forlanger en anden Krave sat paa den. Næste Dag skal den være færdig; men ved at sprække Kraven fra, finder Skræderen i samme en heel Deel 50 Rdlrs. Kasseanviisninger, og kan ikke modstaae Fristelsen til at sætte sig i Besiddelse af dem. Han iler strax hen til sin Klædekræmmer, for at betale en Regning; men Kræmmeren, der veed at der er falske Kasseanviisninger i Circulation, erklærer dem for falske, og lader Politiet hente. Skræderen maa nu tilstaae hvorledes han er kommen til Sedlerne. Da den unge Mand næste Dag vil afhente Kappen, bliver ogsaa han anholdt, af Politiet, og maa, da man ei vil lade sig nøie med hans Forsikkring, at han har kjøbt den af en Ubekjendt, tilsidst tilstaae hvorledes han er kommen til den. Politiet befaler ham nu at begive sig hen til det betegnede Kaffehuus, og blive staaende der udenfor. Den første Dag gaaer hen, uden at Kappens Eiermand melder sig, men næste Dag kommer et Menneske styrtende hen imod ham og paastaaer med Heftighed, at Kappen hører ham til. Det i Nærheden værende Politi gjør en Ende paa Striden, og ved dette besynderlige Sammenstød bliver Falskneren opdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Fra Klausenburg meldes, at nogle der arresterede Studenter, som, paa den Dag Efterretningen om Keiser Franz's Død indtraf dertil, i et lystigt Lune have de tømt en Skaal paa hans lykkelige Henfart, nu igjen satte paa fri Fod; men, til Straf for deres Overgivenhed, relegerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
J Danzig er det Dagens Thema, at 3000 Md. af den keiserl. russiske Garde i Udgangen af Juni indtræffe tilsøes der til Staden, for efter nogle Rastdage at tiltræde Marschen til Kalisch, til den store Revue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Det nye Benedictiner=Kloster i Augsburg har endnu ikke faaet en eneste geistlig Beboer. Blandt Universitetets 218 unge Theologer har man ikke vundet een Eneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Armoden i den forhen saa blomstrende preussiske Stad Elbing er stegen til den Grad, at Magistraten nylig fod ophæve Gadebelysningen, indtil en Mængde deraf opstaaede Uordener nødsagede den til, paany at lade Lygterne tænde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Om Krudt Explosionen i München indeholde Aviserne endnu en Mængde sørgelige Details. Atmosphærens Tryk havde virket cylinderformigt og ligesom i spredte Straaler, thi mange Personer eller Gjenstande vare kastede overende, medens andre i liden Afstand fra dem intet vederfores; paa flere Huse var især over ste, paa andre nederste Etage, som bleve ramponerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Paa flere Syge, Svangre og Barselkoner har Explosionen havt de sørgeligste Virkninger, saa at de mange Ulykker den medførte, næsten ere utallige. J selve Krudttaarnet var forulykket 9 Personer, af hvilke man kun har fundet enkelte afrevne Lemmer og Trævler. En Arm blev fundet i det Jndre af Pinakotheket. Skildvagtens Liig var fundet 300 Skridt borte; det var frygtelig sønderrevet af Bly og Muursteensstumper, hvoraf der fandtes flere i hans Underlig. En Artillerist, som kort for Explosionen, af Underofficeren var bleven sendt til Byen, fortæller, at han havde seet Schmit (den Soldat der gjorde Ulykken) sidde eftertænksom i Vagtstuen ved en Krukke Vand, uagtet Corporalen flere gange havde mindet ham om at gaae til sit Arbeide. Til ham (Artilleristen) havde Schmitt sagt, idet han gik bort: at han skulde kun bie lidt endnu, saa vilde de gaae Allesammen. - Man mener, at han havde bevirket Anlændelsen med en chemisk Svovlstikke, af det Slags som øieblikkelig tændes ved Gidning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Hos en Glaspuster i Oerlach, i det Würtembergske, kom en Kokkepige nylig af Uforsigtighed Arsenik i Maden, istedetfor Sukker, hvorved 11 Personer bleve forgiftede, og flere af dem strax døde. Een eneste Viinhandling i Mainz har i Fjor afsat 550,000 Flasker selvfabriqueret mousserende Rhinskviin Dr. Weinholz sætter hele Brunsvig i Forbauselse ved sine Forsøg med en Luftvogn, hvis Bevægelse, Styrelse og Standsning gandske staaer i Fererens Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
J Hamborg blev den 11te Mai en ung Dame af den mosaiske Tro, medens hun var i Bad, ramt af Slagflod, og fundet død i Badekarret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Kongen af Sverrig har nu bestemt hvorledes den Medaille skal være, hvormed han vil belønne de Læger som have udmærket sig under Cholerasygdommen i Sverrig. Paa den ene Side skal den have til Jndskrivt: "For christeligt Mod under smitsom Sygdom," omgivet af en Egeløvskrands, og paa den anden Side de Ord: "Af Kong Carl XIV Johan til (den dermed belønnede Persons Navn.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Det store og smukke Gods Hafslund, beliggende i Nærheden af Frederiksstad, ved Sarpfossen, er i denne Tid solgt til Banqueur Benecke i Berlin for 205,000 norske Spd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
En i disse Dage fra Middelhavet til Khun ankommen dansk Skibsfører beretter, at den franske Regjering i Algier havde befalet, at intet Kjøbmandskib, maatte ligge længere i Algiers Havn end i 20 Dage, hvorefter det, hvad enten det var tomt eller ladet, og uden Hensyn til Aarstiden, skulde forlade Havnen. Denne Bestemmelse var Aarsag til, at saamange Skibe, der paa denne Maade vare udviste af Havnen, bleve ødelagte i Orkanen den 11te og 12te Februar. Skibet "Ardent, Capt. Christensen, fra Kbhvn. bestemt til Tarragona, er i Natten til 29de April, i Nærheden af Gibraltar, bleven seilet i Sænk af et andet Skib. Mandskabet blev reddet, paa een Mand nær Jndsendt fra det Slesvigske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Da Hestehandlerne mere og mere klage over, at det fast er en Umulighed, at forskaffe Heste af en anseelig Størrelse, hvortil af Nogle angives den Grund, at det er en Sjeldenhed at finde en Beskeler som er over halvellevte Qvarteer, vil maaskee følgende Oplysning ikke læses uden Jnteresse. For dens Sandhed indestaaer Jndsenderen, der selv har taget de nævnte Beskelere i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
En Jnteressent i Hingsten Emir besvarer i Aarhuus StiftsTidende No. 80 nogle Spørgsmaal, som vare gjorte med Hensyn paa denne Hingst af en Ven af den ægte jydske Hesterace. Denne Ven har nemlig i et af de tidligere Blade yttret sin Forundring over, at et Selskab, hvis Hensigt er at vedligeholde den ægte jydske Race, benytter sig til dette Øiemeds Opnaaelse af en Hingst, som nedstammer fra en alsingst Bondebeskeler og en Hoppe af ubekjendt Race, da en saadan, af saa forskjellige Racer sammenblandet Hingst, ifølge hans Formening ikke er skikket til at vedligeholde den Race, som Jylland i saa mange Aar har været stolt af at eie Den gode Mand, som i sin patriotiske Jver gaaer saa vidt, at han endog synes at antage, at Fuldblodshingster ere meere skikkede til hans Yndlingsraces Forædling end denne Emir, ønskede at erfare de Grunde, som havde foranlediget Jnteressentskabet til at anskaffe en saadan Hingst. Den omtalte Jnteressent meddeler nu de Grunde, som have nødt Selskabet til at kjøbe en Hingst af blandet Race fremfor een af ægte jydsk Race; men da disse indeholde en høist interessant, for den jydske Hesteavl særdeles vigtig Tilstaaelse, saa tillader Man sig at citere Forfatterens Ord, der lyde saaledes: at finde en Hingst af ægte jydsk Race, beviisliggen aldeles ublandet, har Man hidtil anseet umuligt, Man maatte vist være den meget forbunden, der kunde paavise en saadan, altsaa, naar en Hingst anskaffes, vilde det være uundgaaeligt at faae en af blandet Race."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-05-30
Paa et andet Sted siger Jnteressenten: "at Selskabet hverken har dristet sig til at troe at kunne skaffe en Hingst af ægte jydsk Race, eller troer ved den anskaffede at kunne vedligeholde eller gjenoprette, hvad der neppe mere existerer." Her er altsaa med tørre Ord tilstaaet og gjentaget det, som Venner af Fuldblodshesten alt for flere Aar siden have paa staaet, nemlig: at der ingen ægte jydsk Hesterace mere existerer!!!