JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Samme Blad har om Skorsteensfeiere og Skorstpenge Følgende: Uagtet der, blandt alle HaandværStaden, ikke vil findes mange, hvis Arbeide udfordrer se Kundskaber, Kunstfærdigheder og Redskaber end S. steensfeiernes, saa bliver dog dette Arbeide, skiøndt hefterseeligt for Mesteren og den, det udføres for, stærket betalt. Af Kundskaber behøver Mesteren aldeles ingen, uden blot at kunne læse lidet, for at giøre sig bekiendt med den ham tilstaaede Betaling og de ham derimod paaliggende Pligter. Af Skrivekunsten behøver Mesteren blot, at Unde skrive Tal; af Regnekunsten behøver Manden netop ameget, som udfordres til at kunde lægge 10 og 10 eller 13 og 13 sammen, da Betalingen er bestemt til 10 s. Sølv ler 13 s. Tegn for Etagen. Af Kunstfærdigheder bruger Resteren ligesaalidet, med mindre dertil skulde henføres, muartaliter at tælle sine Jndtægter, og af Redskaber blot nogle Jernskrabere, korte til Skorsteenene, og længere til Kakkelovnene, de sidste tillige forsynede paa den ene Ende med nogle Pialter og Klude, samt endelig en Kost paa et Abrukket Skaft. Er Ordsproget, "En Klokker sove kan i boe til Kl. 10 paa Nogen anvendelig, da er det visselig paa Skorsteensfeiermesteren, som, med Undtagelse af en Elte, og i de seenere Aar, Gud skee Tak! høist sieldne, Gange at see sig forstyrret i sin Roe ved Klemten og Vægerpiben, formeentlig uden allermindste Skade for sig og me Medborgere, kan roligen sove hele Dagen. Seer Man nu hen til Betalingen, som ydes for hans Tieneste, da formeener Jndsenderen, at Jngen hverken Embedsmand, Haandværker eller anden Mand i hele Staten, kan ros sig af, at faae sit aldeles negative Arbeide, bedre betalt. efter Placaten af 30te Juni 1820 er Betalingen bestemt til 10 s. Sølv eller 13 s. Tegn for hver Etage, og ligesaameget for gebrokken Tag; antages nu hvert Huus i Staden, at have 3 Etager; samt 4 Skorsteensrør i hvert Huus, at ilke de 2de, aarligen skal feies 4 Gange, og de 2de, som Kakkelovns=Kamin Rør, allene naar de om Vinteren brudes, ikkun 2de Gange aarlig, da udkommer overhovedet for hvert Huus 9 Rbd. 4 Mk. 8 s. S. og T. Da nu Byen, Forstæderne og Nyeboder uberegnede, indeholder circa 3200 Gaarde og Huse, saa betales i Skorsteensseierpenge af samtlige Jndvaanere den skiønne Capital 200 Rbd. Sedler, som fordeelt paa Stadens 4 Skorseensfeiere udgiør 7,800 Rbd. Sedler for hver.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Besynderligt er det, at vi, der i de sidste 20 Aar have badskillige Kunstfærdigheder og Professionistfrembringelser, nærmet os vore Læremestere Engelskmændene, endnu staae langt tilbage for dem i Ølproductionen, hvori vi dog burde concurrere med dem, da vi dog eie de dertil udfor rende Jngredientser ligesaa gode som de, og kunne have det manglende for samme Priis som de. Det synes derfore et være paa Tide at overveie denne Sag lidt alvorligt. (S. Bl.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Aarhuus. Om denne By læses i Kammerherre Hennings Reise i Jylland (Aar 1799, følgende: Byens Handel har meget aftaget, saavidt Man kan dømme af det Antal Skibe, der har havt og nu har. Den udskiber Korn, Smør og andre Provisionsvarer for det meste til Norge, og uldne Varer, som blive bragte derhen fra Vestkanten, til Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
J gode Aaringer ere de omliggende Godseere forlegne med deres Kornvare, som deels kommer af, at Norge lettere kan blive forsynet dermed fra Vandsiden over Løcken og Blokhuset, deels deraf, at Kornet ei er tørret, og altsaa ei skikket til at sende langt bort. Enkelte Godseiere har et Korn nok, og Kiøbmændene i Aarhuus ei Raad til at bekoste en Tørrreovns Opbyggelse. Statsraad Kirketerp har efter Kiøbmand Windes Exempel i Aalborg ladet i Randers opbygge en Tørremaskine, der efter Fortælling skal have kostet 400 Rdlr., og daglig kan tørre 100 Tdr. Kræmmerne i Aarhuus klage over, at de formedelst deres Toldbetienteres Ærlighed ei kan holde Priis med de andre jydske Stæder, og altsaa ganske har overgivet Handelen med Alenkram. Denne Klage kan alene afhielpes ved Priser nes Nedsættelse og de indenlandske Varers Forbedring; thi hverken er det at haabe, saalænge Forbude ere nødvendige, at Ærligheden skulde blive almindelig, ei heller er det raadeligt at afskaffe den i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Bekiendtgiørelser. Natten imellem den 24de og 25de i denne Maaned er Sæbye, atter bleven hiemsøgt af Jldsvaade, hvorved forrige Politibetient Jens Andersens Huus opbrændte. Formedelst Jldens pludselige Opkomst, indebrændte, 4 Køer, 8 Faar og 3 Lam, og maatte Beboeren med Hustrue flygte næsten nøgne, uden at kunne redde noget; men skiøndt Straataget var i lys Lue da Sprøiten ilede til, blev ved nogle uforsagte Mænd reddet endeel af det betydeligste Jndboe i Stuen. Tabet for denne dristige Mand er dog betydeligt, da den ubetydelige Assurance af 160 Rbd Sølv, ikke vil kunne række til at bygge igien Sæbye, den 26de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Den Gaard i Haurslev Bye, Østerhanherred som Ole Pedersen Aamuds Enke har havt ifæste, staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb., er underhaanden at faae tilkiøbs. Eiendommene som ere forsynede med den forne ne Vinter og Vaarsæd, kan strax tiltrædes. En betydelig Deel Besætning og Jndboe kan faaes i Kiøbet. Accort afsluttes med Procurator Juul i Aalborg. Et godt Værelse med Forstue til Gaden, men uden Jldsted, og Kakkelovn, kan strax faaes til Leie hos Jngstrup ved Kattefundsport.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
En stærk Sofa eller Divan med 12 Stole ønskes tilkjøbs el let Leie. Addresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Undertegnede er flyttet fra Brødregyden og boer nu paa Gravensgade, hvor jeg, som forhen, fortsætter min Handel. Tillige faaes hos mig varm Spise Middag og Aften. Reel Behandling loves samt saa billige Priser som mueligt. Aalborg den 19de April 1822. Frantz Sørensen. Hiørnehuset af Graven og Muredbroe, der ligger godt for enhver Næring, for faa Aar siden er af nye opbygt, vel vedligeholdt og i lav Grundtaxt, er at faae tilkiøbs for en Mand, som kan betale noget tilstrækkeligt paa Kiøbesummen. Jngstrup ved Kattesundsport i Aalborg har til Salg er lidet Partie Haugefrøe, som er oprigtig godt og ingenlundt forfalsket og sælges for det Halve, mod hvad det før har kostet. Han har ogsaa noget godt Frøe af dobbelte Nelliker at overlade, men det falder dyrt. Jngen vil fortryde at handle med ham Et godt Leiested med Have paa Reberbanen ved No. 93 kan strax erholdes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
At Proprietair Hr. Johan Michael de Neergaard til Restrup, i Aalborg Amt, har opgivet sit Boe til Deling imellem sine Creditorer, og at vi Undertegnede allernaadigst ere befalede til, som Skiftecommissairer at behandle samme, det bekiendtgiøres herved, med Tilføiende, at en Skiftesamling holdes paa Restrup pr. Aalborg næste 17de Mai og siden, indtil videre, paa samme Sted, den første Tirsdag i hver Maaned, hvor Enhver, som har Noget at anmelde, behagelig ville møde. Breve til Commissionen addresseres til mig, Justitsraad Bassesen, i Nibe. Restrup, den 29de April 1822. Christensen, Bassesen, Justitsraad, Byfoged i Nibe. Overkrigskommissair.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
J Klubben Enigheden er Generalforsamling Løverdagen den 11te Maj næstkommende, Kl. 6 Aften, hvilket herved bekiendtgiøres. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
En skikkelig Dreng, der har Lyst at lære Bogtrykkerkonsten, kan strax blive antagen i Lære, naar han melder sig paa Adresse=Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Proclama. Creditorene i Stervboet efter her i Byen den 27de d. M. ved Døden afgangne Fyhroppasser Lars Christensen Tolstrup og hans, under 25de næstforhen, ligeledes afdøde Hustrue Karen Nielsdatter indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteforvalter. Skagen den 30te April 1822. D. C. Lund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Peder Olesen Skou, som boede herpaa Læsøe i Vesterøe Sogn, er ved Døden afgaaet uden Livsarvinger og hans Boe strax taget under Skiftebehandling, hvor hans efterladte Enke har angivet hans Arvinger at være: a) En Heelbroder Jens Olesen, boende i Torslev Sogn; b) En Ditto Thomas Olesen, som har boet i Dronninglund Sogn, men skal være død og efterladt sig 3de Børn; c) En Heelsøster Karen Olesdatter, i ugift Stand, opholdende sig i Torslev Sogn; d) En Halvsøster Ane Pedersdatter, i Ægteskab med Gregers Nielsen i Torslev Sogn, og en Halvsøster Maren Pedersdatter, gift med Poul Tveden herpaa Øen. Disse samtlige Arvinger, de Umyndige med Værge, indkaldes herved med lovlig Varsel til at møde ved Skiftets videre Foretagelse herpaa Gaarden Mandagen den 1ste Juli førstkommende, for at erfare Boets Tilstand, som neppe bliver tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling. Til samme Tid indvarsles med 6 Ugers Varsel Boets Creditorer at møde, for at anmelde og legitimere deres formeentlige tilgodehavende Fordringer. Klitgaard paa Læsøe den 22de April 1822. Hesselholt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Under 16de December 1819 døde i Sønder Pinkrogen i Tolne Sogn, Aftægtsmand Jens Laursens Hustrue Margrethe Christensdatter og Skiftet efter hende er sildigere, paa Enkemandens Begiering taget under lovlig Behandling. Enhver som maatte have Noget at fordre i dette ubetydelige Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at legitimere sig for undertegnede Skifteforvalter, paa hvis Contoir Skiftet foretages den 1ste August næstkommende Kl. 10 slet Formiddag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 20de April 1822. Westenholtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Ved Proclama, som foranstaltes læst for vedkommende Retter, er Selveiergaardmand Jørgen Christensen i Jonstrup, Saltum Sogn, hans Opbudsboes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig for undertegnede Stifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres saavelsom at en Skifte forsamling i Boet er berammet at afholdes paa mit Contoir den 23de Mai førstkommende Formiddag Kl. 10. N. Sundbye der 27de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Seleiergaardmand Søren Pedersens, af Nørretranders i Fleskum Herred, Aalborg Amt, til Skifteterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Saleiergaardmand Jens Gundersens, af Nørretrander, i Fleskum Herred, Aalborg Amt til Skifterettens Behandlinsom fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saa dan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmel- og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Auctioner. Grundet paa passeret Forlig og Udlæg og efter Reqvisit af Prøveprokurator Nascou i Nibe, paa den almindelige 6 kekasse-Directions Vegne, bliver den Gaard i Langdahl, Blære Sogn, som Kiøbmand Hans Clausen sidst haver i boet, stillet til offentlig Auction i Langdahl, Torsdagen de 23de Maj førstkommende, Klokken 11 slet Formiddag, fo om antageligt Bud skeer, at bortsælges til Eiendom for de Høistbydende. Gaarden som staaer for Hartkorn 6 Td. 3 S. 3 Fdkr. 1/4 Alb. kan tiltrædes strax og af Kiøbesummen kan 3/8 Deele indtil 646 Rbdr. Sølv blive indestaaende i Eiendomme Løgstøer, den 25de April 1822. J. Scharling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Selveiergaardmand Jørgen Christensens OpbudsbGaard i Jonstrup med tilliggende Eiendomme af HartkomTdr. 7 Skpr. 1/2 Alb. tilligemed den i Eiendommene nedle Sæd stilles til 3de Auctioner, nemlig: Første Auction den 3die Junii. Anden Auction den 7de, og Tredie Auction den 10de Juni førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De to første Auctioholdes paa mit Contoir, men den sidste i Jonstrup. Saas Gaard og Eiendomme ere bortsolgte sælges Gaardens Besætnisaavelsom Jndboe, hvilket herved til Lysthavendes Efterretbekiendtgiøres. N. Sundbye den 27de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-06
Efter Vedkommendes Begiering vorder Løverdagen den 11 Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, forret offentlig Auction paa Wirøe nordre Strand, i Thisted Af over en dersteds staaende, af Stormen indsat og af CapiA. J. Heyen ført Hukkert Gallease Fortuna kaldet, og omtrent 30 Commerce=Læster, med fuld Takkelage af Sa Toug, staaende og løbende Redskab, og Ankere, kort: hvad der udfordres til et seilbart Fartøi. Lysthavende ind des til Auctionen, hvor Conditionerne bekiendtgiøres, og foløbig bemærkes, at Kiøbesummen betales ved Hammerslag, Thisted den 24de April 1823. Lützhøft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Udlandet. Anliggenderne i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Wien, den 19de April. J Eftermiddags Kl. 2 havde den russiske Statsraad v. tischeff sin Afskedsandients hos Keiseren og tiltræder ufor et sin Tilbagereise til St. Petersborg. Hans Mission altsaa til Ende, og der forsikkres, at den har havt det skeligste Udfald. den 20de April. Herr v. Tatischeff er afreist inat. Om Resultatet af dens Mission hører Man naturligviis intet Vist, men den errigske Jagttager yttrer med klare Ord, at Man endnu Haab om, at formaae Porten til, at komme Ruslands dringer imøde. Efter saadanne Forsikkringer, af en an Kilde, vilde det være formasteligt, endnu længere frygte for en Krig i Østen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Mainz, den 27de April. Herr v. Tatischeff har forladt Wien. Nu vil Krigen, de løs!" Saaledes ville Nogle udraabe. Jhukommer Man, hvad der angaves som Aarsag til hans Wiener=Reise, er denne Mening vel ikke saa gal, som visse Blade søge at giøre den. Men vi, der blot ønske Krig som et Mid til, at frelse en Nation fra den Fordærvelse, hvoraf den trues, vi sige, at en Diplomats Ankomst eller Afreise ster Jntet beviser i den nyere Tid; thi ellers havde Baron Stroganofs Afreise fra Constantinopel beviist det Mee J fordums Tid vilde den, efter de Omstændigheder, som ledsagede den, have været en aabenbar Krigserklæring: ligt er det dog, at denne Afreise er betydningsfuldere, tetsom nu det Øieblik er kommen, da det vorder muligt, giøre Operationer, der ikke kunde finde Sted før. Tyr dennes Fremfærd i Moldau og Wallachiet giør det alt forlart, at disse Provindser skulle forvandles til en ubeboelig det; men derved mistede Rusland sin Seiersløn, medens etmaaskee kom til at overlade andre Magter befolkede og taarbare Provindser. Det maatte derfor trænge videre gen, for rigeligere at faae sine Krigsomkostninger erstatte Kun Tyrkernes Fordrivelse fra Europa kunde skaffe det denne Erstatning meer end tilstrækkeligt og bringe dets vidtudseende Planer til Modenhed. - Muligt paa den anden Side, at det lykkes de mæglende Magter, at bevæge disse Barbarer til at antage Ultimatet og erstatte Krigsomkostningerne. J dette Tilfælde maa Ruslands Jnteresse fordre, at Sagen snart kommer til Execution. Men dette synes hartad en Umulighed, naar Man betragter den langsomme osmanniske Diplomatie, hvis Hoved kunst bestaaer i at opsætte og opstille allehaande hindringer. Neppe ville de mæglende Magters Bestræbelser vorde krønede med et lykkeligt Udfald, før Tyrkerne have tabt et Slag mod Russerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
St. Petersborg, den 26de Marts. Troen paa Krig er almindelig og Enhver er overbeviist om, at Rusland vil kæmpe, fordi det maa; thi Divanets Overmod tvinger det dertil, og Rigets indre Tilstand fordrer enten Krig eller hastig Fred. Da Baron Stroganof forlod Constantinopel og denne Stad var i giærende Oprør, maatte Rusland dække sine Grændser og ved en Militair magt give sine Forslag Eftertryk. Men Troppekordonen, maatte, med store Omkostninger, vorde en fuldstændig Hær, da Porten lod Sværme af Asiater komme over og Man ikke ret kunde blive klog paa, hvad Divanet egentlig vilde. Hele Nationen ønsker Krig. Bryder den først ud, behøver Man ikke at ængstes for dens Udfald. Over 8 Maaneder ere Armeerne blevne øvede; de ere fuldtallige og forsynede med alle Nødvendigheder. Officeer og Soldat brænde af Begierlighed efter at slaaes, og den af Hæren høitelskede Keiser har allerede ladet dem vide, at han vil være hos dem, saasnart det første Kanonskud vorder løsnet. Med Længsel venter Man Herr von Tatischeff. Stor fyrsternes Equipager ere alt afgangne til Minsk, fordi de ville marschere med Garderne. Hvor mærkværdige kunne ikke denne Krigs Følger vorde. Hvad engelske Oppositions blade fortælle om Storbritanniens Nærmelse til en anden nordisk Magt, kunne vi ikke troe, thi Ruslands og Engellands Jnteresse hænger for nøie sammen. - den 17de April.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Endnu synes det uafgjort, om vi skulle faae Krig eller beholde Fred. De sidstankomne, efter Forlydende, vigtige Depescher synes Jntet at have forandret i de politiske Forhold; dog er Alles Forventning spændt paa Herr von Tatischeffs Tilbagekomst. Keiseren afgaaer ikke til Armeen, før han er kommen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Moldauergrændsen, den 12te April. J Moldau og Wallachiet vedblive Tyrkerne at træffe Forsvarsanstalter; de forskandse sig paa adskillige Punkter. Til Silistria ere 600 Munitionsvogne komne. - Fra Bessarabien hører Man, at den russiske Donau-Flotille er afseilet fra Jsmail og har opstilt sig ved Reni, hvor Pruth flyder i Donau.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Rusland. Endnu vedbliver der fra alle Gouvernementer at indløbe milde Bidrag til græske Flygtningers Understøttelse. Collegieraad Warwatzi i Tarangog har offret sine ulykkelige Landsmænd en halv Million Rubler og Fyrst Gallitzin har efterhaands indsamlet 900000 Rubler, der ere uddeelte blandt de til Rusland flygtede Græker.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Tyrkiet. Churschid Pascha skal efter Alis Død have udstædt følgende Proklamation: "Fred og Tilgivelse under disse Betingelser: J skulle betale Sultanen Alt, hvad J hidtil betalte Ali; J maae ikke meere bære de Farver, der blot til komme Muselmanden; thi J vanhellige dem og skulle klæde Jer i Giedehaarskapper samt bedække Eders Hoved med en Oxelæders=Hætte. J Eders underdanige Suppliker til vor høie Port skulle J, naar J tale om Eder selv, altid tilføie de Ord: Hund, Vantroe, hvilke Navne betegne Eders Uværdighed og Trældom som forvorpne Christne. Vor Selictar skulle J udlevere hvert tredivte Barn, at det kan vorde opdraget i vor store Prophet Mahomeds Religion o. s. f.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Deres Høiheder, Prinds Christian af Danmark og Gemalinde vare tilsinds at forlade Paris den 6te Mai og indtræffe i London den 11te dernæst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Et fransk Blad melder, efter en Skrivelse fra Madrid, af 11te April, at Man der, efter en overordentlig Coutrers Ankomst, havde talt om en Krigserklæring mellem Frankrig og Spanien og om Gesandternes Tilbagekaldelse paa begge Sider.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Kongen kiører daglig ud i det milde Veir. Hertugen af Orleans gav den 14de April en stor Fest, der, blandt Andre, bivaanedes af Prindsen og Prindsessen af Danmark. Dagen efter vare disse fyrstelige Personer indbudne til en Jagt og Frokost, som Greven af Artois og Hertugen af Angouleme vilde give dem i Skoven ved Fontainebleau. Journal de Paris siger: "Man forsikkrer, at der paa den brittiske Minister Herr Forsters Afreise fra Kiøbenhavn snart vil følge vigtige Oplysninger, som angaae forskjellige diplomatiske Forhandlinger, der hidtil skiultes under Politikens Slør, ja endog staae i Forbindelse med Herr von Tatischeffs Sendelse til Wien. Om føie Tid vil den go diske Knude vorde løst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Spanien. Kongen ligger syg i Aranjues. J Hovedstaden herste fuldkommen Rolighed; ogsaa Stænderne besieles af en priselig Enighedsaand. J Provindserne er det ligelede temmelig roligt. J Murcia ere adskillige Personer blev fængslede, deriblandt en fransk Stabsofficeer. - Span Blade forsikkre, at General Berton virkelig er kommen: St. Sebastian, men strax reist videre til Engelland. 2 omtale denne Oprører i lovtalende Tone.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
En Sognepræst er fremstaaet i de spanske Stænders Fa samling med det Forslag, at Man skulde aldeles ikke i rømme Paven nogen Myndighed over Spanien, han er kun Biskop i Rom. Denne spanske Lut er Præst til St. Jacobskirken i Madrid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Neapel. Man taler meget om et Ministerskifte, som si foranlediges ved Forestillinger fra Østerrig, da GeneFrimont længe med Misbilligelse har betragtet de me Henrettelser, Udpidskninger o. s. v. som kun forbittre, ket, og giøre den østerrigske Armees Nærværelse læn fornøden, end Man havde troet. Nu kunde Øster maaskee bruge sine Armeer andensteds, og de accordePengesummer kan Neapel ikke udrede, altsaa skal Ka Frants egenhændig have formaaet Kongen til, antage et godt Raad, og spænde blidere Strænge, Man har ogsaa talt om Kronprindsens Udnævnelse Medregent. Man hverver Jrlændere og Albeser til den staaende Hær. - Gud naade det Land og giering, hvis Tryghed skal hvile paa saadant Skrab men-Folk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Blandinger. J en gammel Fiskerpark i Grevskabet CornwalliMan nylig fundet en Guld Medekrog og ikke lang samme Sted adskillige romerske Mønter af Keiser Vesp- og andre senere Regenter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
En Generalmajor Broocke er med 4000 Pd. St. Lo til Commandant i Fortet ved Harmouth, som har 2 noner og - ingen Garnison.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Den engelske Jndførsel til Bremen har bestandig get, medens den ægtehanseatiske stedse har tiltaget. nu 1786 bestod 1/2 Deel af alle der ankomne Skibe i gelske, fra 1796 - 99 kun 1/2 Deel, og fra 181 1820 kun 1/2 Deel. Fra 1815 til 1820 indførtes i til 16 Mill. Rdlr., og fra 1818 til 1820 udførtes til 6 Mill.; men en stor Deel af de indførte Artikstode af raae og andre Stoffer, til Brug for tydste brikker, en anden Deel var bestemt til at udføres, Jndførslen af Manufacturartiklerne udgjorde fra 18 1820 kun 1/6 af Jndførslen i det Hele. Lærreder, endnu stedse en Hovedindførselsartikel. Bremen afs aarligen endnu engang saa mange vævede Manufbarer, som det indfører engelske; men af Kornvarer og Ald blev der i de anførte Aar udført for tre Gange saa meget, som der indførtes engelske Manufacturartikler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Brødrene Rothschild skulle i London underhandle om et nyt Laan for En af de første Fastlandsmagter, der, hvis det bliver Alvor med Tyrkekrigen, vil understøtte Rusland med en Hær paa 60,000 Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Den lærde Professor Hartmann har i afgangne Legationsraad Stovers Sted overtaget Redactionen af Hamborger Correspondent.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Kiøbenhavn. Ligesom i de sidste Aar i Charlottenlunds Skov endeel kelte have været opslaaede, hvori beværtedes med alle Slags Forfriskninger, saaledes vil og Tilfældet blive i Somner. Adskillige Telte ere allerede opslagne, og den 3die Mai om Eftermiddagen beværtedes første Gang. Det skiønne Musikchor, som i Fior lod sig høre her, har ligeledes udfundet sig. Den skrækkelige Støv uagtet, og skiøndt Luften truer med Regn, drage dog endeel Mennesker derud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-08
Kiøbenhavn har langt fra ikke for mange offentlige Spadseregange. Derfor bør der, saavidt mueligt, vaa nes over, at de faa, vi have, nyde Fred. J Philosoph. nangen burde det neppe være tilladt Nogen at ride, og denne Promenade burde nok ene være Fodgængerne indkommet. Volden burde ogsaa være en for disse udeluk ende Spadserevei, og skulde den endeligen ogsaa indrømmes Ridende, saa maatte det skee paa den Betingelse, at de kun turde ride i Skridt, ikke i Trav eller Gallop, hvorved den Gaaende hvert Øieblik nødes til at retirere, vilket paa en saa smal Vei, som Volden, ofte falder vanskeligt.