JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Petersborg den 26. Sept. De i forrige Aar i denne Residentz anlagte 6 Stads Skoler ere ved mange anseelige Gaver bragte i Stand, man veed nu og, at den i forrige Aar ved Told=Amterne i Grændse- og Handelstæderne, foruden den i Tarif fastsatte Told, forordnede besynderlige Afgivt af 2 Kopekaf enhver Rubel=Told for de indkomne og af de udgaaende Vahre af enhver Rubel i Kopek Russisk Myndt, skal være anvendt til Underholdning for Stads=Skolerne, paa det ogsaa de Udenlandske, som her drive Handel, kunde tilskyde noget til Skolernes Beste i dette Rige.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
London den 3 Octobr. De overordentlige Foranstaltninger og Bevægelser, som for faa Dage siden have været paa vores Børs, have gjort en særdeles stor Opsigt, eftersom den femte Deel af Nationen deri bliver indviklet, og man siger: at Staats secretair For, skal i Henseende til den offentlige Fond, giøre i Almindelighed nogle vigtige Bevægelser i Parlamentet, saasnart det bliver samlet - Det Brev, som Jøden Nathan Salomon sendte forrige Torsdag paa Børsen, gaaer i det Væsentlige ud paa: "At han ikke var i Stand til at kunde opfylde sine Forskrivninger, og vilde derfor ikke sætte sin Fod meere paa Børsen. Mæglerne havde i Almindelighed forenet sig imod ham, og han holdt det derfor nu for sin Pligt, at see paa sit eget Beste. Denne Jøde havde opkjøbt Actier for meere end een Million, i Haab at deres Fond, for Fredens Skyld, anseelig skulde stige, men da samme, Tid efter anden stedse er falden, saa kan man let slutte sig til hvad han har tabt. - Fem andre anseelige Mæglere lade sig Octobr. ligeledes ei heller meere see paa Børsen og fleere af anden Rang ville giøre det samme. Faa have ellers Medlidenhed med disse Folk, eftersom de ved deres fordærvelige Snig=Handel have gjort mange Capitalister Skade. En af dem, der nu er bleven usynlig, havde i Begyndelsen, ved Freden vunden 30000 Pund Sterl. og derpaa anlagt sig en Eqvipage, som ingen Pair i Riget kunde skamme, sig ved. - Forskiellige Regimenter, som for Krigens Skyld vare udtagne fra Jrland, og nu igien skulde skikkes derhen, have givet Anledning til dette urimmelige Rygte, at Jrland vilde gjøre sig uafhængig ligesom Amerika. Alt hvad der tildrager sig i Jrland, reiser sig af det der modsatte Partie af det nu værende Engelske Ministerium, hvilket og gav Anledning den 25 Sept. til en Procession af fleere end 1000 Uldvævere i Dublin, som gik omkring med det gyldene Vlies indsvøbt i SørgeSlør, for dermed at betegne Manufacturernes Undergang i Jrland. De holdte i Hænderne tomme VæverRør og Faner med Jnscription, som skulde udtrykke deres Nød. Dette Antiministerialske Narrerie og Spøg endtes dog ellers ganske roelig.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Den 7 Octobr. Freden blev i Gaar offentlig bekiendtgjort paa 5 Steder, og uagtet det samme Dag regnede, var der dog saa stor en Mængde Menneskeer forsamlede, at derudover tildrog sig mange ulykkelige Hendelser. Optoget begyndtes om Formiddagen Kl. 11, og endtes først og Eftermiddagen Kl. 3. Kort sagt: Almuen gav paa en udsvævende Maade tilkiende, at den var fornøiet med Freden.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
J et Morgenblad som her udgives, læses følgende: 3 Ting maae afskaffes: Jagtlovene, Brændeviinsbrænderne og Pluraliteten. 3 Ting maae udelades: Halvdelen af Hr. Burkes Taler, heele Hr. Dundas og ethvert Ord som Hr. Lord Cropp. skriver. 3 Ting maae fyldes: Skatkammeret, Præsternes Punge, og Forfatternes Maver. 3 Ting have Overflod. Fængslerne i Kings Bench, Fleet og Marchalsen. 3 Ting ville tildrage sig, Oppositions Partiet i Parlamentet, at Cabinetsministerne ville giæsterere og MisSiddons erholde et Benesit Skuespil. 3 Tina skee ikke: At National-Gielden bliver betalt, at de 3 Pents stige, og at nogen skriver et godt Sørgespil. 3 Ting nærme sig: National-Sielestyrke, privat Dyd og brittiske Udvandringer. 3 Ting ville endnu have Tid, nemlig: At Folket opfører, sig mindre tøileløs, at Tractaten med Holland sluttes, og at de saa kaldede Folk af Ære, fordre hverandre ud til Tvekamp.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Stokholm den 3 Octobr. Hans Majestæt Kongen af Sverrig har den 27. Septembr. tiltraadt sin Reise til Jtalien og reiser i det strængeste Jncognito, og derfor overalt frabeder sig de tilbudne Høitideligheder. Hans Majestæt har før sin Afreise tilskrevet Hr. Baron Sparre følgende Brev: Da vor elskelige Søn, Kronprindsen i den Alder, til hvilken han nu er kommen, ikke videre behøver Fruentimmerets Omhue; saa have Vi fundet for i godt, at udnævne en Oberhofmester, som skulle bære Omsorg for hans Opdragelse. Valget har ikke været tungt, og da Vi betroe Dem dette vigtige Embede, saa have Vi strax villet bevidne, hvormeget Vor Valg. i er grundet paa Venskab og Fortroelighed. Allerede i Vor Ungdom have Vi erfaret Deres Tieneste, og i Deres Person lært at kiende de sieldne og ophøiede Egen i skaber, hvilke Vi som Konge og Fader maae søge ved denne Leilighed og ønske at finde. Allerede siden Vor Thronbestigelse have Vi betroet til Deres Omsorg de vigtigste Magtpaaliggenheder; og da De ved denne Throne daglig have været Vidne til vore Raadslage og deres Beslutninger, saa have De dermed havt den nærmeste Leilighed til at indsee en tilkommende Regenters Pligter, Lovenes Grund og Anvendelse og Rigets Rød tørft, og at giøre Dem bekiendt med de Staatsmarimer, som Vi med største Fornøielse ville see Vor meget kiære Søn indprentede. J denne Hensigt overgive Vi Hans Kongelig Høiheds Opdragelse til Deres troe Ledsagning, med en saa stor Tillid, at Vi ikke holde det fornøden at indskrænke den ved Regler. Men i for dog at lette Dem de mange Sorger, som ere uadi skiellelige fra denne Forretning, have Vi opsat en Jnstruktion, som tilligemed dette Brev bliver Dem overleveret. Vi forlade Os i det øvrige paa Deres Nidkierhed og Deres Dømmekraft, for at opfylde Vore, Hensigter, uden at forbinde Dem til at følge samme efter Bogstaven. Denne Tieneste vil blive Os og Vorhøitelskelige Gemahlinde til den meest levende Glæde, og paa denne Maade ville De befæste Kronprindsens Vel, Nationens Fornøielse, ja et tilkommende Aarhundredes Lyksalighed, følgelig ogsaa giøre Dem selv sikker paa den meest smigrende Belønning.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Prag den 6. Octobr. Følgende Begivenhed har her gjort megen Opsigt, at den Bøhmiske Evangeliske Prædikant Hr. Markovitz, har faaet sin Afskeed med Erklæring, at han har handler imod Toleranz og allerhøieste befaling, og at han ikke var her for at gjøre Proselyter, men for at føde sin Hiord.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Samme Markovitz er derpaa reist til Wien for selv at foredrage Keiseren sin Sag. Øvrigheden her paa Stedet har ofte advaret ham at omgaaes forsigtig med sin Meenighed, da samme bestod af adskillige Slags Folk og ikke tillade nogen Kirke= eller Altergang, som ikke endnu vare erklærede for Evangeliske, allene han kierte sig ikke derom og undskyldte sig dermed: Han kunde ikke kiende alle, som ikke erklærte sig, og kunde ikke af Prækestolen, førend han prædikede, først spørge, om Tilhørerne vare erklærede eller ikke erklærede? - Det er forbudet at lade trykke et Skrift, under Titul: Spørsmaal og Sva for Nye=Erklære.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Haag den 7 Octobr. Efter de nyeste Beretninger fra Dantzig, tiltage sammesteds daglig Uroelighederne. Den forbittrede Almue har igien kastet med Steene efter et Preussisk Husar=Detaschement. Husarerne, som ingen Ordre havde til at skyde, trakte sig tilbage.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Aalborg den 23. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Hans Majestæt Kongen haver allernaadigst under 15 Octobr. 1783, bestilt Underofficererne Joachim v. Heinen, og Peder Christian v. Hanning af det Falsterske Jnfanterie Regiment, som og Underofficeer Andreas v. Unzeruaf Livgarden til Fods til Second=Lieutenant a la suite ved Regimentet.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Afsagt Dom i Høiesteret. Mandagen den 13. Octobr. 1783. No. 180. Apotheker Morten Eilschou contra Cancellieraad Hans Junghans. Byefogden Cancellieraad Hans Jungshans bør vige Dommersæde i Sagen, forfriske den paa sin egen Bekostning, og stande Citanten til Rette for hvis Skade denne formedelst Byefogden, begangne Rettens Fornægtelse lidt haver. Saa bør han og have forbrudt 60 Lod Sølv. Udi Kost og Tæring betaler Contra Citanten til Procurator Knud Simonsen 30 Rdlr. og udi Processens Omkostninger til Apotheker Morten Eilschou 50 Rdlr., saa betaler han og til Justits=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Cassa 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
J Onsdags udkom det Maanedlige Tillæg No. 9, for Septembr. Maaned; samme indeholder: Kort Beskrivelse over Forfatningen paa det Bernstorffske Gods for, og efter, Fælledskabets Ophævelse og Eiendoms Meddeelelse. - Hvorledes Overdaadighed og Ødselhed kan allerbest hæmmes og afskaffes. - Gravskrift. - Paadømte Sager i Nørre Jyllands Landsting Onsdagen den 17. Septembr. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Den 23 befandtes ved Cassens Aabning under Forsegling med Hosskrift: Gud lade i Naade mit Foretagende være dig behagelig baade i Tid og Evighed. = 2 Rdlr. Desuden en løs Banco=Seddel =Er 3 For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Copulerede. Den 22 hujus her i Byen Hr. Claus Wilhelm Claudi, Sognepræst til Fialtring og Trans Meenigheder i Riber Stift og Jomfrue Sophie Gottschalch, en Dotter af (S. T.) Hr. Rector Gottschalch.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Døde. J Fridericia den 13. October Hr. Oberst von der Lippe, Cheff for det Bornholmske Jnfanterie Regiment og Commendant udi Fæstningen. Den 19 her i Byen Hr. Capitain von Dieners Frue, Maria Theresia Constantina de Lange, fød den 19 November 1747. Samme, Dag Peder Christensen Høiriis, Tømmersvend, 52 Aar. Den 20, Mads Hendrichsen Skev, Bødker, 80 Aar. Den 23 Kandestøber Sr. Christen Nicolaisen Lemberg, 63. Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Bekiendtgiørelse. Efter Vedkommendes Begiering bliver paa Odden Forstrand i E Tornbye Sogn synden for Hirtzhaltz i Vensyssel Torsdagen den 30 October næstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet foretaget og holdet offentlig Auction over circa 200 Skpd. Russisk Stangjern, i Land bierget fra Capitain Thomas Herbert, hans der paa Reisen fra Narva til Lancaster Natten imellem den 7 og 8. Septembr. sidst indstrandede Skib, saa vorder og til samme Tid og Sted bortsolgt bemældte Skibs Vrag med dets i Land biergede Seil, Artere, Touge og videre Inventarium. Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Aalborg den 22. October 1783. Lauriz Winde, Commissionair. Frende af mine Lærredrenge ere i Søndags den 19, hujus, efter given Tilladelse at gaae ud i Byen, ulovlig undvigte. Den første Lars Larsen Schiott, omtrent 22 Aar gammel, middelmaadig høi, smal og tør, samt bleeg af Ansigtet, har bruunt Haar, som er klippet i Panden, og en Knude indvendig paa den underste Læbe, som er kiendelig naar han taler. Ved Undvigelsen var han iklæd en grøn og rød ulden Damaskes Trøie, sorte Manskiesters Buxer, Støvle paa Benene og Hat paa Hovedet, men kan gjerne forandre Klæder, da han tog sit andet Tøi med. Den anden Christian Larsen Kock, omtrent 21 Aar, høi af Vext, seer got ud, har en brak Næse, og snøvler naar han taler, med lysagtig kort brusende Haar og Øienbryne, var klæd i en stribet Trøie og Brystdug, samt sorte Skindbuxer med metal Knapper, Strømper og Skoe, og en sort lodden Hue paa Hovedet. Den tredie Christen Christensen Nibe, 30 Aar gammel, lav og bred, over Skuldrene, maver i Ansigtet, med en tyk og nedhængende Underlæbe, har et tynd slet bruunt Haar, var iført en stribet Trøie og forinden en blaa Vest med metal Knapper foruden Ærmer, sorte Skindbuxer med metal Knapper, samt Støvle paa Beenene, og Hat paa Hovedet. Hvo, som disse Dreng(der intet Pas kan forevise, uden det er falskt) maatte forekomme, ombedes at lade dem anholde og mig tilmælde, da de paagaaende Omkostninger og en Douceur for Paagribelsen skal blive betalt. Aalborg den 24. Octobr. 1783. Søren Larsen Rimmenn, Bødker. P. S. Skulde nogen her i Byen, have tilhandlet sig Klæder, eller andet af ovenbemældte Bødker=Drenge, da, naar samme leveres til mig, betaler jeg de derfor givne Penge, og de undgaae videre Uleilighed. H. Hos John Erichsen Holm ved Vesterport, er at bekomme gode tørre Æbeler for 12 s. Pundet.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Hans Majestæt har under Dato 10. October 1783. allernaadigst bevilget Christian David Bergner af Aalborg, at han med egne Hænder sammesteds maae ernære sig af sin lærte Skræder=Profession. af beste Skaanske Slags, fra 11 et halv Møllesteele Qvarteer til 6 Qvarteers Størrelse er nu hiemkommen, og for billig Priis er til Kiøbs hos Peder Thagaard.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Da Fæsteren Anders Nielsen Snedker i Als Bye og Sogn, er død, saa indkaldes herved alle hans Credi= og Debitorer at tage Møde i Als Byes Stervboets Huus den 10. November førstkommende, siden Stervboet ei formaaer ordentlig Proclama, da enhver efter Stervboets Ævne skal vederfares hvad Ret er. Als den 16. Octobr. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Som Skifteforvalter, Jochum Jrgens. Her paa Hovedgaardens Mark i en Fiskedam nær ved Veien er sidstleden 13, hujus funden en død Mandsperson, som strax efter blev optaget, lovlig besigtiget, og derefter jordet herpaa Farstrup Kirkegaard. Han var midaldret, middel af Høide, foer af Lemmer, bred og rund af Ansigt, med et jævnt lang sortebruun Haar, iklædt en staalgraa overspændt Vadmels Væst med 2 Radder hvide metal Knapper, en dito hvid med dito Knapper (som ere her til Eftersyn) en stribet Under trøie, grøn Bund med dito Knapper, et Par spannede lædder Buxer, blaa uldne Strømper og Træskoe paa Fødderne, paa Hovedet en grøn Klædes Kabusse med lyssegrønne Litser over Pullen, i een af Lommerne en nye graa ulden Hue med rød og hvid Rand oven og neden, om Halsen et bruunt og hvidt, Hiørned Bomulds Klæde, men hverken derpaa, eller paa hans Linned, var nogen Navn. Videre fandtes hos ham en liden Kniv, nogle Favne smalt Hampereeb, 19 Stkr. eneste Skillinger og en gammel Tegnebog, hvorudi nogle Navne skrevne med rødt Kride, saasom: Niels Pedersen 2 s. v. 10 da: Christen Jensen 1 s. v. 4 Rdlr. 4 Mk., Ole Espersen Flybye, mesten ulæselig, og intet videre til nogen Oplysning. Her af Egnen eller nær omliggende, var den Døde ikke, ei heller en Ben ler, men en Reisende, liig een af de Fynboe Mænd, som reiser med Humle, paa hans Legeme (som allerede var begyndt at gaae i Forraadnelse) fandtes vel er nogen Tegn til mordisk Død men efter Situation og andre Omstændigheder har man Formodning om, at han dog paa en voldsom Maade er kommer i Vandet; en af Hyrderne her har for nogen Tid siden seet 2de Mandspersoner med en Vogn kommende tver over Marken til bemældte Dam, hvor Vognen holdte en Tid lang, men om begge Mændene igien kom derfra agtede han ikke, saa meget er vist, at omtrent ved samme Tid skal igiennem næste Bye være kommen en Fynboe Vogn, og med den, var kuns een Mand; Dette Tilfælde bekiendtgiøres herved til den Afdødes Slægt og Venners Efterretning, og videre fornødne Foranstaltning. Adressen hertil er pr. Aalborg og Nibe. Krastrup i Aalborg, huus Amt den 17. October 1783. Hvass, Fuldmægtig. J Byggryn at bekomme for 4 Mk. 2 s. Skieppen.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
Jos Johannes Andersen ved Vesterport i Aalborg ere gode Procurator Steenfeldt bekiendtgiør: At efter Begjæring af Hr. Controlleur Møller i Hals, bliver udi og over hans tilhørende Gaard, beliggende i Jomfrue Annegade her i Byen mellem afgangne Kiøbmand Niels Hausigs Gaard paa den ene og Maler Peder Rodschous paa den anden Side, holdet offentlig Auction den 24. og 28. Octobr. samt 4. Novembr. førstkommende, alt om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvorved tillige mældes, at Gaarden uden fleere Auctioners Holdelse til Høistbydende vorder bortsolgt: thi ville Liebhaberne til bemældte Tider og Sted indfinde sig, da Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Aalborg den 15. Octobr. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
NB. Bemældte 28. Octobr. bliver ligeledes bortsolgte 2de gode Køer afg. Niels Hausigs Stervboe tilhørende Ja jeg med Kongelig allernaadigst Tilladelse sidder i uskiftet Boe efter min salig Mand, Hr. Jacob Scharschou Schive, forhen Sognepræst for Astrup=Rostrup og Storarden=Meenigheder i Viborg Stift, saa indkaldes alle og enhver, som enten skulle kunde skylde eller have noget at fordre i vores Boe, at de inden lovbefalet Tid fra Dato af ville mælde sig hos mig, nu i Ove Bye boende, for samme at faae afgjort. Ove den 30 Septembr. 1783. A. M. sal. Scharschous. Som Laugværge, S. Testrup.
Jyske Efterretninger, 1783-10-24
En, saa got som nye Kareth til fire Personer med D. G. Hytter og Pander, heelt Glas i Vinduerne, silke Rulle=Gardiner, samt tvende nye Bie=Hiul og Forskjærertøi er at bekomme til Kiøbs hos Doctor Carstensen. Vognen kan, ved at afskrue Overskuret, forandes baade til Chalse og Pharton hvortil behørige Døre følger. Alle afgangne Oluf Sørensen Wiigs Credi= og Debitorer ind- kaldes herved med 12 Ugers lovlig Varsel at møde i Stervboet i Aalborg den 20 Januar. 1784, om Formiddagen Klokken 10 Slet, de første for at bevise deres Krav, og de sidste for at betale deres Gield; da Skiftet formodentlig til samme Tid bliver sluttet, og enhver altsaa kan tilskrive sig det Tab, og den Uleilighed, som de ved Udeblivelse tilføies. Aalborg den 7. Octobr. 1783. Kiær. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Berlin den 10. Octobr. Kort Underretning om det Evangeliske Brødre=Unitets nu værende Missions Anstalter. (Af Buschings Wochentliche Nachrichten.) Naar de Evangeliske Brødre, der ere som Missionairer paa et Sted blandt Hedningene, have ikke allene deren egen Boelig, men endog enten et eget Huus eller en Kirke til Meenighedens Forsamlinger og deres eget Begravelsested, saa kalde de dette en Missions Anstalt. Af saadanne ere der i Grønland 3, i Terra Labrador blandt de Eskimos ogsaa 3 (af hvilke den 3die begyndte i Aaret 1782.) paa de Carabiske Danske Øer 5, og den 6te anlægges; i Suriname 3, paa Antigoa 2, paa Jamaica 2, paa Barbados 1. Paa St. Christopher er vel en liden af Negerne samlet Meenighed, men Missionairerne (som ikke blive hindrede af Franskmændene efter Øens Jndtagelse i deres Arbeide blandt Negrene) have endnu hverken en egen Boelig eller Kirke, eller Begravelsested, men boe i et Leie=Huus i hvilket de undervise Negerne.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Ved Trankebar og paa de Nikobariske eller Frideriks Øerne have de hidindtil ikke kundet udrettet meget. Til Sarepta i det Russiske Rige ere der 4 Brødre, som omgaaes med Kalmukkerne og lære deres Sprog; men de have endnu kun døbt af denne Nation en Pige, som viser et christeligt Sindelang. De samlede Meenigheder i Nordamerica af indfødte hedenske Nationer have lidt meget i den nu endte Krig mellem Engeland og sine forrige Colonier. De havde nedsat sig paa tre Steder ved Musgingum bag Fort du Qvesne, som derefter blev kaldet Fort Pitt, og det Evangelium de havde antaget, Octobr. forbedrede dem jo længere, jo meere. Deres Landsmænd, som endnu vare Hedninger toge Engelændernes Partie imod Colonierne og drev paa, at de skulde giøre det samme. Men de bleve bestandig ved den Erklæring, at de ikke kunde eller ville have noget med Krigen at bestille, men tænkde at blive i Fred med enhver, saavidt det stod til dem. Derover kom de ofte i Fare og maatte lide meget, ja endelig bleve de paa en Tid, da deres Korn(af det Slags som hos os kaldes Tyrkisk, var modent til at høstes overfalden af de Wyondats og meget ængstede, fordi disse vilde ombringe deres Missionairer, som ikke vare vegne fra dem i deres Fare og Nød. Det kom og tilsidst saavidt, at disse 3 Meenigheder, Mænd, Qvinder og Børn, og tillige Missionairerne bleve tagne til Fanger og bortførte. Man bragde dem i den Egn, hvor det Engelske Fort Detreit ligger og Commendanten der lod Missionairerne komme til sig for at undersøge, om de havde taget Partie i Krigen. Da han nu sandt, at de paa ingen Maade havde forseet sig, beholdt han dem i Fortet, og lod dem ikke lide Mangel paa noget. Men, deres Meenigheder havde intet at leve af, og de saae at de maatte omkomme af Hunger. Derfor bad Mændene de Wyondats om Tilladelse at maatte reise til deres forrige Boeliger for at hente sig noget Korn; hvilket ogsaa blev dem bevilget. Men da disse stakkels Folk havde at bestille med deres Korns Jndsamling ved Musgingum, kom en Hob sammenløbne Europæiske Americaner af Virginien og tog nogle og 90 fangne af dem. De forestillede, at de intet havde med Krigen at giøre at de vare Christne; men det sidste hialp dem til intet hos disse Umennesker end at man lod dem leve endnu een Nat, hvilken de tilbragde med at synge og bede. Den følgende Dag førde man dem parviis til et Huus, som man kaldte Slagterhuset, og slagtede dem der, som Faar. Saaledes har en af Mænderne selv fortalt den grusomme Gierning i Pittisburg, men Regieringen til Philladelphia har offentlig erklæret, at den ingen Deel haver og tager deri. Men dette var ikke nok den burde endog have straffet. Morderne. Af de andre Fangne vare for kort Tid siden en Deel ved Søen Sinclair og havde et Par Brødre, hos sig, og de øvrige vare endnu i Fortet Detroit hvor de hver Søndag havde en christelelig Forsamling og hørde en Prædiken.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Genua den 1. Octobr. Efterat Regieringen her har med Pavens Tilladelse af skaffet adskiellige hellige Dage, saa har den og i disse Dage udstæd en mærkværdig Anordning hvilken begynder saaledes: Dogen og Regieringen i Republiken Genua, Vi have taget de Uordener og Usømmeligheder i alvorlig Overveielse, hvilke reyse sig af den overmaade store Mængde Præster og andre der til denne Stand ere bestemte, hvoraf den største Deel fattes det Nødvendige til deres Udkomme og der for maae nødes til at forskaffe sig samme enten ved at samle Almisse og holde Messer, eller og foretage sig slige Forretninger der ikke passe sig med deres agtværdige Stand. For at forebygge dette Onde have vi derfor anbefalet alle vore Prælatter at holde ivrig derover at ingen anden tillades at indtræde i den ne Stand, end allene de der udmærke sig ved Lærdom Fromhed og Duelighed og tillige have Ævne til at fortsætte deres Studeringer o. s. v."
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Østerrig den 11. Octobr. Sidstafvigte 21. September blev et Par Brudefolk fra Augsburg Ægteviede i et Værthuus i Burgan af en En vangelisk Luthersk Præst, som de medbragte og vare derved overværende, foruden 2 af Magistraten, fleere end 200 Catholske Tilskuere. Præsten var iført Kappe og let saa høyt og lydelig at de uden for paa Gaden og i Krave og talte alt hvad der skulde forrettes efter Rituaførte sig ganske sømmelig og for den dertil erholdte TilNaboehuusene kunne høre og forstaae det. Almuen opladelse blev intet videre betalt end allene den fastsatte serdeles billige Afgift som kaldes (Stolgebuhr.) Ostende den 15. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
I Gaar gik en Engelsk Courer her igiennem Staden, i største Hast til Vien.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Haag den 18. Octobr. Det er endnu uvist om den ulykkelige Fændrik de og derefter Lands Forviisning kunde være tilstrækkelig curatoren er af den Formeening, at nogle Aars Fængsel Witte bliver benaadet paa Livet, eller ikke, General=Pro Prinzen af Nassau Weilburg forbliver i Hollandsk Tieneste med den Frihed ikke at være forbunden til at opholde sig til nogen bestemt Tid i sit Gouvernement eller ved sit Regiment.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Hamborg den 21. Octobr. De Efterretninger man har i adskiellige offentlige Blade om Tilstanden i Danzig ere saa forskiellige og hinanden imodsigende, at man ei kan fæste Troe til samme og derfor faaer man oppebie Udfaldet inden man med tilforladelig Vished kan mælde noget om den fattede Besluting, i Henseende til den af den Kongl. Preussiske Resident overgivne Memorial, hvorom det store Raad har været forsamlet fra om Morgenen tilig til sildig ud paa Aftenen. Aalborg den 30 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Efter Ansøgning er Cancellie=Raad Hans Junghans Borgemester og Byefoged i Colding dimitteret fra samme Embeder.
Jyske Efterretninger, 1783-10-31
Hans Majestæt har allernaadigst beskikket forbemældte Cancellie=Raad Junghans til virkelig Justitz=Raad. Studiosus Jens Berthelsen Bruun er allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Thaulov Meenighed i Riber Sift, naar samme Embede ledig vorder.