JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Selskabets Jndtægter, bestaaende i Medlemmernes Bidrag her og i Island, overordentlige Gaver, hvad der er indkommet ved Salg af dets Forlagsværker, samt Renter af dets Hoved stol i offentlige Obligationer (alle paategnede at være Selskabet tilhørende) m. m. have i det sidstafvigte Regnskabsaar beløbet i Alt til 291. Rbd. rede Sølv, samt 632 Rbd. 51 s. i Sedler og Tegn. Derimod have Udgivterne (som til Papir, Tryk og Indbindning for dets Forlags værker m.m.) i Alt været 65 Rbd. 32 s. r. S., samt 660 Rbdr. 36 s. i S. og T. J sidstafvigte Regnskabsaar er Selskabets rentebærende Capital bleven formeret med 200 Rbdr. Sølv i Kongel. Obligationer. Ved Regnskabets Slutning var dets Eiendom (Bøger og andre deslige Effecter fraregnede: J Kongelige og Bank-Obligationer 3200 Rbdr. Sølv og 8000 Rbdlr. Sedler, som udgjøre dets faste Fond, samt i Contanter 408 Rbd. 76 tzr. S. og 441 Rbdr. 85 s. S. og T., som anvendes tilat afholde de Tid efter anden paakommende nødvendige Udgifter, især ved Forlagsværkernes Trykning og Jndbindning m.m. Jøvrigt kunne vi henvise til det af Selskabets Kasserer, her i Staden til 28de Febr. 1826 aflagte, ved Revisionen rigtigt befundne, og i Trykken udgivne Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J Selskabets Kjøbenhavnske Afdelings almindelige Forsamling den 30te Marts sidstafvigt blev Professor Finn Magnusen paa ny valgt til Formand, Cand. jur. Laur i Thorarensen til Kasserer, og Consistorial-Assessor Gunlog Oddsen til Sekretær. Endvidere bleve valgte: Professor Rasmus Rask paa ny til Vice-Formand, Stud. Medic. Sæmund Brynjulvsen til Vice=Kasserer, samt Stud. Theol. Thorstein Helgesen til Vice Sekretær. Dets Afdeling i Island bestyres, som hidindtil, af følgende: Stiftsprovst Arne Helgesen som Formand, Land- og Byefoged Sigurd Thorgrimsen Kasserer, Lector Theol. John Johnson Sekretær, Etatsraad Jslev Einarsen Viceformand, Adjunct Dr. HalgrimScheving Vice=Kasserer, og Landphysicus, John Thorsteinsen som Vice-Sekretær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Det Jslandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, den 31. Maj 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Jndenlandske Efterretninger. Allernaadigst behagede det Hans Majestæt Kongen at befale, at et godt Middagsmaaltid skulde gives Eleverne i samtlige Underviisnings-Anstalter for Underofficerer og Spillemænd, og i de militaire Caserne skoler den 28de Mai. - 161 Voxne og 240 Børn deeltoge i denne Fest. Ved denne Kongelige Naade kom disse mange Mennesker til end mere at føle Glæden over Dagens Høitidelighed og de skiltes ad, efter med det meest levende Udbrud af Taknemlighed at have nedbedet Velsignelse over hele det elskede Kongehuus. For Søe-Etatens Skole-Ungdom var ogsaa samme Dag et Middagsmaaltid foranstaltet. Paa Søeqvæsthuset var anrettet for 320 af de større Drenge, og paa Søe-Etatens Hospital for 220 af de mindre Drenge og for 500 Piger, saa at 1040 Børn, Søe-Etaten vedkommende, toge Deel i denne Kongelige Velgierning En hæderlig Olding, Aug. Hennings, er død 17 Mai sidstl., næsten 80 Aar gammel Som en udmærket Forretningsmand og som kundskabsrig, tænkende, frimodig Skribent, fra hvis Haand Skrifter og Afhandlinger udarbeidedes over nogle af Menneskehedens vigtigste Anliggender, har han stiftet sig et berømmeligt Eftermæle. Han var født i Pinneberg d. 19 Juli 1746. Hans Fader var Etatsraad Martin Nicolaus Hennings. Fra Gymnasium i Altona demitteret 1761 drog han til Göttingen, hvorhan d. 22 Apr. 1763 blev akademisk Borger 1766 Doct. i Lovkyndigheden. 1768 kom han til Kjøbenhavn. 1770 blev han ansat ved de nye økonomiske Indretninger, der med det Antvorskovske Gods bleve iværksatte. 1771 blev han Kammersekretær og Chef for Arkivkontoret ved det tydske Rentekammer. 1772 gik han som Legationssekretær til Berlin og 1775 som accrediteret Charge d'Affaires til Dresden. 1770 indtraadte han som Kommitteret i det Kongel. General Land-Økonomie og Commerce-Collegium. 1781 Deputeret sammesteds. I dette Kald blev ham overdraget at gjøre en Reise igjennem Jylland 1779, og en anden igjennem Sverrige, Mai 1783 Kammerherre. J Aaret 1784 forlod han Kjøbenhavn, da han udnævntes til Over Handels- og Fabrik-Jntendant i Hertugdom merne. 1787 blev han Amtmand i Pløen og Arensbock, og 1809 Administrator i Grevskabet Rantzou, og Jntendant i Herskaberne HerzhornSommer og Grønland. Blandt hans mange Skrifter nævne vide meest bekjendte: Olavides Essai historique sur les arts en DanmareVærket om Ostindien og de danske Besiddelser, der. 3 Bind, 17846. - hans Priis afhandling om en Nationaldragts Nytte eller Skadelighed – hans Skrift om Dueller – hans Tidsskrifter: Genius d. Zeit - og Annalen d. lei denden Menschheit o. fl. Hans Nekrolog læses udførligere i Dagen No. 131.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
En indsigtsfuld og fædrenelandsk Godsbesidder har yttret det Ønske, at Selskabet forNaturlærens Udbredelse vilde inddrage Efterretninger om Smørrets Behandling i de Lande hvor den ansees som fortrinligst, og bekjendtgjøre disse til Bedste for den danske Landmand. At indhente sikkre Efterretninger og slige Gienstande fra andre Lande er ikke let, da Fremgangsmaaderne i forskjellige Provindser af samme Land, ja i forskjellige Mejerier i samme Provinds afvige fra hinanden. Man bestemte sig derfor til ikke at oppebie den Tid, da man kunde levere noget Fuldstændigt angaaende denne Sag, men foreløbigen at levere et Uddrag af en engelsk Afhandling, ikke som en Anviisning til Smørrets Tillavning og Behandling, men som en Samling af Efterretninger og bemærkninger, der kunde underkastes kyndige Landmænds Prøvelse, saaledes at derved en fuldstændigere Anviisning, grundet paa ægte og velafvejede Efterretninger kunde forberedes. Saaledes udkom et lidet Skrift med Titel: "Nogle Efterretninger og Smørrets Behandling i England. Efter Foranstaltning af Selskabet for Naturlærens Udbredelse, uddragne af Edinburgh Encyclopædia conducted by Dr. David Brewster, 1825, 16 S. 8. Nogle Anmærkninger ere tilføjede, som hidrøre fra forskjellige Medlemmer af Selskabets physisk techniske Committee. Selskabet ønsker, at enhver oplyst Landmand, der troer at kunne meddele Noget til enten at berigtige eller bekræfte de Sætninger, som i disse Blade forekomme, ville tilstille Selskabet deres bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Viborg, d. 27de Maj. Et temmetigt stærkt Tordenveir, der i de foregaaende Dage andre Steder er falden, trak i Formiddag Kl. 12 op over Viborg, og gav Kl. 1 1/2 den længe og i næsten 3 Uger savnede Regn. De foregaaende Dage vare hede, men ledsagede af Blæst af Nordost og Nordvest. - For et Par Dage siden afbrændte en Bonde nærved Vidumovergaard noget Hede- og Mosebund, hvorved der kom Jld i udsiden af den Hr. Proprietair v. Fønss tilhørende Skov, der dog ved Anstrængelse blev slukt uden at fortære meget af Skoven. Det var vist nok at ønske, at saadanne Hedeantændelser stode under Politiets særdeles Opsyn, at Mennesker og Vand kunde være tilstede; thi man har ofte seet sørgelige Følger af slige Hedestykkers Anlændelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Blandede Efterretninger. J Philladelphia er nylig død en Würtemberger, som efterlod sig en Formue af 750000 Gylden, hvilke han bestemte til veldædigt Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J sin Barndom gik han i en Fattigskole, kom til Skrædderprofessionen, og begav sig som Svend paa Reisen. Hændelsen førte ham til Philladelphia, hvor han kom til at tjene en Kjøbmand, og erhvervede sig ved sin Redelighed og Duelighed en saadan Tiltroe, at denne gav ham sin Datter til Ægte, og efter Svigerfaderens Død fik han hans hele Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
En Hændelse, der interesserer det Parisiske Publicum er indtruffen. Man gav: Ours et Amateur des jardins, et Stykke, hvori Talma spillede Carl Vites Rolle. Stykke og Spil vakte almindelig Henrykkelse; alle Tilskuernes taarefulde Blik hvilede paa den navnkundige Skuespiller, da man uformodentlig fra en af Logerne i de øverste Etager, saae en med Papir omviklet Steen blive slynget imod Theatret, og træffe Talma en Tomme ovenfor det venstre Øie. Man tænke sig den almindelige Bestyrtelse. Efter Actens Slutning fremstod Hr. Talma for at berolige det for ham bekymrede Publicum, som nu erfoer, at den nedkastede Steen ikke var nogen uvenlig Hilsen, men tvertimod i det omhyllede Papir indeholdt en Hylding af dette store Talent, en poetisk Udgydelse fra en af Talmas største Beundrere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
J den Dresdenske Merkur No. 2 bebudes Forelæsninger over Cicero, Cornelius Nepos, og - Af Cicero bliver valgt Bogen de juventate, det er: om det tydske Burscheskab. Cornelius Nepos skal lægges til Grund for en Række Forelæsninger over det europæiske Titelvæsen, og Ordenerne; og af hans vite excellentium imperatorum, eller paa tydsk: "Lebensbeschreibungen, Jhro Excellencen, derer Herren Generale" vorder Beviisførelse givet om at allerede den romerske Statskalender havde sine Feldt- og Huus Generaler, og af Udviklingerne vil blive indlysende at den gode Forfatter var en Erkedemagog, der med spydige bemærkninger og Gas-Oplysninger satte daværende Censur ofte i ganske artig Forlegenhed, der var noget andet end hvad nu hendes ved Merkur. Det Nærmere om disse Forelæsninger vil sees af det Indbydelses-Skrift, som afhandler Spørgsmaalet, hvorfor det Sprog, til hvilket man fødes kaldes Modersproget, istedetfor det burde hedde Fadersproget; hvornæst et velmeent Forslag fremsættes, hvorledes man ved tidligen at lære Bønder græsk, og indpræge dem tipto tiptomai c: jeg bliver slagen, kan grundigen forberede dem til deres tilkommende Militærstudium. Mønster-Kort fra Semmeldorf for Fremmedes Ophold: Foreviseren heraf N. N., født af Forældre, gammel - Aar. - Dage. – Timer, af Størrelse. - Fod, – Tomme, – Linier. Haar, Farve, og hvorledes bæres. Briller, om med convere eller concave Glas. Tunge, om spids eller bred. - Bakkenbart, Tommer i Gjennemsnit; - særegne Kiendetegn, saasom: om Næsen, Munden, Tænderne. Bemeldte Nr gives ved dette formelige Dokument Tilladelse til at opholde sig 24 Timer i Sem meldorf og i Omkreds af 1 Miil, under Forudsætning, at han betaler alt prompte og kontant, og opfører sig i alle Maader vel. Givet i Navnet af den gjenvundne tydske Frihed og almindelige Broderskab (L. S.) N. N. 6 Grosch. gielder 24 Timer. Seet Nr. - Fremdeles seet NN. Under 5 Thl.s Straf at forevises Nr. rigtig seet Nr. - Opholdskortet er at tilbagegive i Porten. NN. - No. 4821. Litr. F. Merkur).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Til Semmeldorfs Statistik hører følgende Note over Papirforbruget: J Aaret 1825 leveret til Abonnements=Sedler, og Komedie-Billetter 2830 Baller 9 Riis 5 1/2 Bøger Papir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Til Anmeldelser om friske Østers 987 Baller 7 Riis 2 3/4 Bøger. – Til Skrædermaal og Bon bons=Kræmmerhuse 992 Baller. – Til Plakater om at den de Fattige hidtil dagligen aabenstaaende Tilladelse at gjøre Opsankninger i Skovene skal være indskrænket til 2 Gange ugentlig o. s. v. Hr. Clement, Professor ved Konsternes &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Conservatorium i Paris, meddeelte i et af de sidste Møder et Brev fra den berømte Mekaniker Brunel, hvorefter det var lykkedes denne af overvinde alle Hindringer, som hidtil havde mødt ved Forfærdigelsen af en Maskine til i det Store at gjøre kulsur Gas flydende. Da man kun behøver en svag Temperatur-Forøgelse. som næppe overstiger Vandets Kogepunkt, for igjen at forvandle det flydende Kulsure-Gas til et luftformigt, og derved frembringe en Kraft, der ligner de stærkeste Dampmaskiners, saa er ved denne nye Opdagelse for Dampmaskinen en stor Revolutions-Periode aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Kjøbenhavns Børs den 2 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 181 182 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 83 Rbd. Sedl. Dito Dito. 72 173 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-03
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. 114 114 1/2 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 1 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 101 1/2 102 i Banco. ved Hambro & Søn. 88 1887 i Banco 4 pC. Dito nye... i Sedler Asiatiske Actier. 65 1/2 56 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 80000 Ra Treogtyvende Aargang. No. 45. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Juni 1826. Den 28de Mai 1826. Mel. Velkommen varme Purpurskaal. Som Vaaren glæder Dannevang Og vækker Fugle op til Sang, Saa brave Danske højt sig glæder. Ved Kongehusets Held og Hæder; Og blander lydt sin Fryd med dem J Daners gamle Kjæmpehjem: Thi lyde høit ved Skjoldeklang For Daneland en Hæderssang. Og naar en Hædersdag opstaaer Som lover Danmark glade Aar. Som knytter huld de skjønne Grene Og Skjoldungstammen vil forene Til Lye og Læe, til Held og Fryd, Omslynge kjærlig Kraft og Dyd: Da lyder høit i Dannevang For Skjoldungstammen Frydesang! Ja høit sig hæver Danskens Bryst Hans Hjerte slaaer af Haab og Lyst, Og op til Himlens Stierne-Riger Hans Hjertes Bøn oprigtig stiger: Om Kraft og Held fra Naadens Væld Til Drottens Glæde, Danmarks Held, O Himmel, bred dit stærke Skjold Om Danmarks Kongehuus saa hold, De Unge Herrens Veie gaae, Som Fædre Hjertets Glæde naae J Danskes Kjerlighed og Lykke! Og Danmarks Rige længe smykke! Og seent de gaae til Fædrehavn. Belønnet med det skjønne Navn: Al Fryd, al Sorg for Danghiem, Thi følge Danskes Taarer Dem!! C. Mülers. Afskeds-Riim, til H. K. H. Prinds Frederik Carl Christian den 6te Juni 1826. Hvis vi med Dig vort Haab, vort Anker skulde miste, Da maatte mangt et Øje, mangt et Hjerte briste; Dog ei det glade Haab Du Landet vil berøve, Den unge Vinge kun paa classisk Jordbund øve. Saa gaae da, Yngling, bort, men efter føie Dag. Bring os en moden Aand og sindig Kraft tilbage:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Om disse Poster udbeder jeg mig gientagende det ærede Selskabets Bestemmelse, da denne skal blive fulgt af mig, og jeg haaber, naar man heri er kommen overeens, og jeg følger med Nøiagtighed de angivne Regler, at være i Stand til at levere af de tilbagestaaende Bogstaver, en ortografisk rigtig Ordbog, som kun Dadlesyge vil finde at sætte ud paa. Jeg behøver neppe at anmærke, at jeg i Composita nøie seer hen til hvorledes Simplicia ere brugte, saaledes f. Ex. naar Selskabet har behaget at give mig dets Decision angaaende de dobbelte Vocalers Brug, maa, ifald de skal beholdes, skrives Enighed, Forening, Overeensstemmelse af simpler een o. s. v. Deelagtig, Inddeeling, fremdeeles af Deel o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Det er allerede en meget gammel Regl for Retskrivningen af æ og e, som ogsaa af min Farbroder i de angivne Regler er beholdt, at de Ord som i singulari nummero har at skrives i plurali nummero med æ, og jeg synes den at være meget rigtig og sikker, saaledes skrives: Mænd, Ænder, Fædre, Stæder, Stænder, Tænger af Mand, And, Stand, Tang o. s. v. Ligeledes skrives de Ord, som i Stammeordet har at med æ, som brænder, udbrænder, forbrænder, mægtig, drægtig, gænger, kæmmer, fordi de komme af Brand, Magt, drager, gaaer, kom &c., og det vil saaledes i de fleste Ord være meget let at vide, om man skal bruge æ eller e.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Videnskabernes Selskabs Ordbog skriver alle Ord, uden Undtagelse, med store Begyndelses Bogstaver. Det er den eneste Post jeg veed at den senere Retskrivning er enig i at alle Substantiva, Byers, Steders, Eiendoms Navne skal skrives med store, Adject., Adv. Præpos., Conj., Verber, Pronominer a. med smaa Begyndelsesbogstaver. J min Farbroders liden ortografiske Ordbog er dette indført, og heri har jeg fulgt den. Det er en let Sag for den der har lært Sproget grammatikalsk, og kiender Substantiver og Adjectiver fra hinanden, at følge denne Orden uden Veiledning, men forden Læge er dette ikke saa let, og dette viser ogsaa daglig Erfaring. Jeg har derfor troet at burde beholde denne Anviisning. Hvor længe Retskrivningen vil beholde denne næsten eneste Fasthed vil Tiden lære, thi efter Rygtet skal en ny Sproglære være under Arbeide, som, efter det latinske, franske, græske &c. Sprog vil have i det danske Sprog afskaffet Brugen af alle store Bogstaver; men dette Jndfald svarer formodentlig til det, som ikke kan taale at see vore gamle gothiske Bogstaver, men vil at Dansk skal skrives med latinske Typper. Med disse og flere Ustadigheder vil man aldrig blive færdig, om man vil følge ethvert nyt Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
J min Ordbog har jeg forbigaaet de meget gamle og gandske af Brug gangne Ord. S. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Hr. Conferenceraad Jacobi har sagt mig, at jeg burde beholde af disse hvad deraf var anført i Vidensk. Selsk. Ordbog; men da disse baade vil forøge min Ordbogs Størrelse, og naar de af Vid. Selskabs Ordbog bekiendtgjorte Bogstaver ophøre, kun blive meget faa, da jeg heraf ikke har gjort nogen betydelig Samling, og det vilde nu være mig meget vidtløftig at giøre den, jeg ikke heller tiltroer mig Styrke nok dertil, saa forespørges om jeg maa udelade disse. Derimod har jeg optaget nyere af fremmede Sprog indførte Ord, dem jeg saa meget mere har anseet fornødne, som de ofte og daglig baade i Aviser og Skrifter forekomme, uden at den gemeene Mand forstaaer dem, eller naar han vil bruge dem, veed at skrive dem rigtig til at forstaaes af Andre. Af danske Ord har jeg stræbt at samle saa mange der er mig muligt, og jeg tvivler ej om, at Ordbogen, fra denne Side betragtet, skal i Fuldstændighed langt overgaae, hvad hidtil endnu er udkommen. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Jndenlandske Efterretninger. Om Hans Majestæt Kongens Reise til Jylland i denne Maaned er bestemt, at Hs. Majestæt d. 7 Juni afreiser med Svite fra Kjøbenhavn paa det Kongel. Dampskib Kiel, norden om Sjælland til Aarhuus. Den 17 Juni forlader Hans Majestæt Aarhuus, og reiser til Viborg, den 19de herfra til Thisted, den 20de herfra til Østeragerbye, hvorfra Aabningerne, som Vesterhavet have gjort i Revet imellem dette Hav og Liimfjorden, skulle besees, den 21de til Holstebro, den 22de til Viborg, den 23de herfra over Alhede-Kolonierne og Nørre-Snede til Veile, den 25de herfra til Fredericia; den 26de Juni gaaer Hs. Majestæt fra Fredericia ombord paa det Kongl. Dampskib og fortsætter Reisen, til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
J Morges Kl. 7 afgik med Dampskibet Caledonia til Kiel Deres Kongelige Høiheder, Prinds Christian Frederik, Prindsesse Caroline Amalia og Prinds Carl Christian med følge. Veirliget begunstigede de høikongelige Herskabers Indskibning. De tre Dage, den 22de Mai sidst, da Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christian ved Confirmationshandling i Christiansborg Slotskirke stadfæstede sin DaabsPagt - den 28de Mai, da den høje Forlovelse imellem Hs. Kongl. Høyhed og Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine Marie blev deklareret ved Hoffet – og endeligen den 6te Juni, da Hs. Kongl. Høyhed tiltraadte den Reise paa hvilken han sikkert vil indhøste de herlige Frugter, Reiser under saa skjønne Auspicier love; disse tre Dage ere vigtige i vort Lands Nutids Historie, og have vakt megen varm Deeltagelse i et elsket Kongehuses Glæder, mange gode Fremtids Forhaabninger, mange inderlige Ønsker om Alherrens Beskiermelse over den unge Prinds, at han maae bevares paa den gode Vei, Sandhedens, Pligtens, Retfærdighedens" og, naar Reisens Bestemmelse er fuldført, hjemkomme med den Aand og Sundhed, der er hans dyrebare Forældres, Kongehusets og Folkets hjerteligste Ønske. J dette Blad ville vi ikke igjentage alt hvad andre Blade have berettet om de to første af disse Dage, om hvorledes Hovedstaden, om Aftenen den 28de var illumineret, Transparenter, og Lampe-Dekorationer udstillede o. m.s., men vi have her blot skullet i vor Rubrik for indenlandske Begivenheder antegne Dagene som mærkelige og glædelige, og derhos af Jlluminations-Scenerne ei forbigaae (i et Blad, der bærer Navn af Skilderi af Kjøbenhavn) at benævne en, hvori Stadens Magistrat og Repræsentantere havde Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Ved Stadens almindelige Jllumination sidste Søndag den 28de var uden for Raad og Domhuset Beegkrandse opstillede, (ligesom foran de fleste offentlige, og mange af de større private Bygninger paa de store Pladser og Torve) og den skjønne Forsal faaes imellem Søilerne herligen oplyst ved Lamper og Lysekroner, medens Stadens 2de borgerlige Musikkorpser hele Natten igjennem der opførte en behagelig Musik. Tirsdagen den 30te May, da de Kongl. Herskaber forlode Skuespilhuset, behagede det H. M. Kongen i sin Kongel. Vogn, hvori H. K. H. Kronprindsesse Caroline, hendes Kongel. Høyhed Prindsesse Wilhelmine Maria, og H. K. H. Prinds Frederik Carl Christian sadde, ligesom og i en anden Vogn H. K. Højhed Prinds Christian Frederik og Gemalinde Prindsesse Caroline Amalie, at kjøre igjennem de oplyste Gader for at tage Jlluminationen i Øiesyn. Raad- og Domhuset var oplyst paa lige Maade som Søndagen forud. H. Exc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Aarhuus d. 30te Maj. Den igaar mod Aften hertil indtrufne for hver dansk Undersaat høist glædelige Efterretning om Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Carl Christians Forlovelse med Hendes Kongelige Høyhed Prindsesse Wilhelmine Marie, vakte en saa almindelig Enthusiasme, at den hele By nogle faa Timer efter, frivilligen og aldeles uforberedt, var illumineret, fra den største Gaard indtil den mindste Hytte. Den inderlige Glæde, som viste sig i Alles Aasyn, den Travlhed, der sporedes i alle Huse, den Lynsnarhed, hvormed Budskabet fløi fra Mund til Mund, og senere den jublende Borgermusik, og den bølgende Menneskevrimmel, Alt vidnede atter om, at ingen Fyrsteslægt kan være elsket høiere end Danmark, hvor Kongehuus og Folk ere omslyngede med eet uopløselig Følgende Jndskrivt læstes under de Baand. høje Forlovedes Navnetræk i et Transparent paa Raadhuset: To ædle Grene fra den ædle Rod Sig mod hinanden kjærligt bøie, Og alle Danmarks Børn om Stammens Fol Nedbede Held fra Kraften i det Høie Aarhuus, d. 2den Junii. Hs. Kongl. Høi Prinds Frederik Ferdinand indtrahed igaar Eftermiddags Kl. 4 hertil med Dampskibet Jylland. Høisamme hilfedes fra Havnebatteriet med 9 Kanonskud, og modtoges paa Skibsbroen, hvor det borgerlige Jægerkorps paraderede, af Sit Regiments Officierer, Byens Øvrighed og Honoratiores.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Dampskibet Jylland gik i Tirsdagsmiddag fra Kjøbenhavn, indtraf hertil i Onsdags formiddag, gik samme Dags Aften til Kallundborg for at hente Prindsen, indtraf hertil som ovenmeldt, og afgik atter herfra i Formiddags til Khvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
For kort siden har man i Liimfjorden ved Starup (i Fiends Herred, Viborg Amt, under Høislev Sogn, fanget en temmelig stor Torsk, en Indbygger af Nordsøen. Hvad end Udfaldet af denne Sammenblanding af Fjord og Hav monne blive i Fremtiden, saa burde der – mener Viborger Samler - dog strængelig vaages over: af Liimfjorden, der ligger Sønden, hvor der i Fjorden ere mange Jnd ved Vorde, Hjarbek, Kjølsen o. s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Gjedder, Aborrer og Brasen egent Mængde og lege, blev, efter det lig han kongl. Lovbud af 1751, skaanet for alt Pulsvaadfiskerie, der forjager dem, da man ellers om kort Tid hverken vil faae Aborrer eller Gjedder i denne Arm af Fjorden, uden det maaskee skulde blive Tilfældet med Aborrerne; thi f. Ex. ved Stege paa Møen har Havet en stor Jndviig, hvor der fiskes Aborrer.