JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Aarhuus den 8 Maji. Sidstafvigte 6. huj. som var Onsdagen efter Phill. Jacobi holdtes. Foraars Landemode paa det sædvanlige Sted i Aarhuus Domkirke, hvor da tilligemed Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Døct. Bildsøe næsten alle Stiftets Provster vare forsamlede. Præketienesten blev i Hr. Provst Schnells lovlige Forfald forrettet af den residerende Cappellan til Frue Kirke og Hospitals Præst i Aarhuus Hr. Jørgen Stauning, som holdte en vel udarbeydet og opbyggelig Tale over Ef. 49. v. 2. der begyndtes med en Forklaring, over Psal. 2. v. 2, 4, hvoraf blev viist, deels den almindelige Modstand, Messias og hans Lære maatte lide, saavel af høyere som ringere Personer, deels hvor latterlig denne Modstand var for Messia Beskiermer, den almægtige og alvise Gud, hvilket ydermeere blev viist i den følgende Forklaring over Texten, hvoraf blev forestillet til Hoved=Lærdom: Gulds Haand over Lærere og Lære=Embedet, i det han 1) Udseer og beskikker duelige Lærere for Embedet, ligesom Messias, her tales om, hvilken Gud havde skiult i sine hemmelige Viisdoms Raad indtil den beqvemme Tid, blev udsendt af Gud til Lærer og den nye Pagtes Stifter v. 5, 6. 5 Mos. 18. v. 18, saa beskikker Gud endnu Lærere Eph. 4, 11. 2) Udruster og gjør dem duelige til Embedet, ligesom Messias, om hvem Texten siger: Han haver gjort min Mund til et skarpt Sværd, var en Lærer, der talede med, Fyndighed og Kraft, Joh. 6, 63. Math. 7, 29. Ef. 50, 4. Chr. 4, 12 saa giver og Gild Lærerne den Kraft og Styrke, som i sær udfordres til at forrette Lære-Embedets adskillige Deele, Psal. 119, 46. Exech. 3, 17. Ef. 55, 11. fordres der saadan Duelighed, saa sees, hvor daarlig den Tanke er, at den, som ikke duer til andet, er dog god nok til at være Lærer. 3) Beskiærmer dem under Embedet; Messias havde, som Lærer, mange Fiender, P. 3. 1. men Guds beskiærmende Kraft, som i Texten kaldes Guds Haand af. 4 Mos. 14, 9. Psal. 91, 1 den forsvarede ham. Luc 22, 53. Joh. 7, 30, 44. Retsindige Lærere have og altid deres Fiender Math. 5, 12. Joh. 16, 2. 3 men de kan trøste sig ved Guds mægtige Forsvar og Beskiermelse. Jer. 1, 18. 19. Ps 115, 18. Tilegnelsen indeholdt en heraf uddragen Opmuntring for de i denne ærværdige Forsamling tilstædeværende og andre Lærere, da det tillige blev viist, under hvilke Vilkaar Lærere kan trøste sig ved denne Guds Beskiermelse.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Aalborg den 14. Maji. Jblant andre Fremmede, der, for deres Snapstings Affaires at afgiøre, have i denne Tiid været i Wiborg, vare ogsaa Hans Excellence (S. T.)Hr. Geheimer. Schack Rathlou, (S. T.) Hr. Grev Caspar Moltke, (S. T.)Hr. Cammerherre Bierringschiold. Høybemældte Hr. Grev Moltke er passeret her igiennem Aalborg til sine Gaarde i Vensyssel, og agter foren kort Tiid at opholde sig paa Dronninglund. Da en fra Tydskland er kommen ind her i Landet, og har en Casse med Galanterier, som han har indrettet som et Lotterie at kaste paa med Tærninger, og da samme saaledes har bedraget en og anden i Colding og Fridericia, og fra begge Stæder er bortreist, da han mærkede, at Øvrigheden søgte efter ham, altsaa advares alle og enhver at tage sig i Agt for denne Spitzbube, da han burde arresteres og føres ud af Landet, siden slig Hazard=Spil er forbudet. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
indkommen. Rdl. Mk. s. Den 13, befandtes ved Cassens Aabning derudi nedlagt i Papiir med Paateigning : Til Huus=Fattige 3 Ducater Nok i Papur med Hosskrift: Lovet være Herren; thi han haver hørt mine ydmyge Begierningers Røst &c. Den 14, indsendt til Hr. Wandall med Hosskrift: Gud vær os naadig, og velsigne os; han lade sit Ansigt lyse hos os De ædelmodige Givere takkes paa de Fattiges Vegne allerskyldigt, og kiønskes den Allerhøyestes Naade og Velsignelser, Jndkomne Skippere fra 7 til 14 Maji. N. Tingberg af Faaborg fra ibid. m. Landets Producter og Flyttegods. J. Jacobsen af Frederichshald og A. Olsen af Notterøe fra Frederichshald, H. Nielsen af Notterøe fra Sogn m. Tømmerlast og Kummin. M. Wilsnach og A. Brun af Aalborg, C. Clausen og J. S. Antvorschou af Kiøbenhavn fra ibid. med Kiøbmandsvahre. C. Eschildsen af Hals fra Randers med Flyttegods til det her værende Slesvigske Dragon Regiment. Udgangne: S. Nielsen af Ydstad til ibid. H. Hierting af Aalborg til Lybek, N. Sammelsen og S. P. Suur af Nibe til Kiøbenhavn, L. Biørnsen af Hals til Bergen, S. Olsen af Gothenborg til ibid. m. Landets Producter. R. Bloch af Aalborg til Østersøen, N. Tingberg af Faaborg til ibid. baglastede. M. Wilsnach af Aalborg til Anholt m. Steenkul.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Dødsfald. Den 8, hujus i Aarhuus Hospitals Forstander Hr. Hans Laurizen i hans Alders 67 Aar. Den 11. Mad. Giertrud, afg. Kiøbmand Rassmus Peders. Haslevs Enke gl. 83. Den 9, her i Byen Sr. Jacob Col ang hans Alders 58 Aar. 20 Roes.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Fredagen d. 15. Maji 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
AVERIISSEMENT. Jerespective Hefter Bögerliebhabere averteres herved, at Boghandler Iversen agter at komme til Aalborg den 23. Maii, og forbliver der, til Pindsemarlæd er forbi. Hans Boglade er at finde paa Compagnihuuset, hvor ogsaa et trykt Catalogus over Bögerne gratis er at bekomme.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Fra Pressen er udkommet Mag. Nicolai Edinger) Balles gudelige Taler holdne ved adskillige Leiligheder i Aaret 1771. Disse ere saavel hos Velærværdige r. Wandall, som og i Bogtrykkeriet hos Hr. Saubler at bekomme til Kiøbs for 24 s. Exemplaret.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Professor Balles Taksigelses Tale for Landets Frelse a 10 sk. og Phildmususes Lykønsknings Brev til Professor Balle a 6 sk. ere at saae hos J. Saurbier. Vin iboende Gaard paa Ahlgaden østen for Peder Bagers, som er ved indretted til Værtshuus, med Kamre og Kieldere er underhaanden at faae til Kiøbs. Jens Paulsen.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Proclama. Niels Rasmuson Lassen, Præpostus emeritus i Kiær=Herred, Sognepræst for Vadum Meenighed under Aalborg Stift, der formedelst Alderdom og Skrøbeligheds Skyld har resigueret Provste=Embedet i bemældte Kiær=Herred, lader ved dette mit lovlige Proclama indkalde og indvarsle (saavel til min egen Sikkerhed og Securite i Fremtiden, saa og til Underretning og Forsikring for min Successor i Provste-Embedet, velærværdige Hr. Søren Juul Cortzen, Sognepræst for Vester og ØsterHassing Meenigheder) ey allene alle dem, som ved den geistlige Skifteret i Kiær=Herred have oppebaaret nogen Arvepart, eller annammet nogen Betaling hos mig for deres Fordringer siden mit Provste-EmbedsTiltrædelse Ao. 1741. og endnu intet lovligt Askald eller Qvitering givet haver, men endog alle og enhver, Myndige enten personlig eller Ved Fuldmægtige, Umyndige med deres fødde Værger og Formyndere, Enker, med deres Lavværger, Mindreaaringer med deres Curatorer, og andre, være sig, hvo det være vil, som kunde have noget at paastaae eller erindre, i Henseende til Provste Embedets Administration og de publiqve Tings Behandling i Kiær=Herred siden ovenmældte Aar 1741. til Datum at møde eller møde lade for den Provste Ret, som v. D. bliver af Haus Høyædle Høyærværdighed Hr. Doct. Brorson, Biskop over Aalborg Stift, beskikket at holdes i Vadum Præstegaard Mandagen den 22. Juul. 1772. og den 15. Decembr. c. a. for der paa bemældte Tid og Sted at angive, forklare samt bevise deres formeente Fordringer, Erindringer og Paastand, da enhver skal vederfares, hvad Ret er, og min Successor entlediges fra videre Ansvar. Derimod maae de Udeblivende tilskrive sig selv. al den Skade og Uleilighed, som for nærværende og følgende Tider kan flyde af deres Taushed og Udeblivelse. J øvrigt beder jeg underdanigste ydmygst og tienstligst, at dette mit udstedde Proclama maae vorde læst- og protocolleret, det første skee kan, paa Nørre Jyllands Landsting i Viborg og paa Kiær og Hvetboe Herreders Ting i Woerberg, og endelig til næstforestaaende Landemode i Aalborg, samt derefter mig med Paaskrift fra enhver Ret igien at vorde tilstillet. Vadum Præstegaard den 1. Decembr. 1771. N. Lassen. Fremlagt, læst for Retten paa Nørre Jyllands Landsting Onsdagen den 18 Decembr. 1771. under No. 12. F. Schinkel. Protocolleret af Arctander.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Ligeledes fremlagt og læst paa Kiær og Hvetboe Herreders Ting den 13. Mart. 1772. og derefter Protocollen tilført under Pag. 510. Testerer. Peder Høeg. J Fange.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Jnder mit Contoir No. 445, kan enhver bekomme Lodsedler udi det U Kongel. privil. Danske Tal=Lotterie, saavel til Altona som Kiøbenhavns Trækninger. Aalborg den 21. April. 1772. Jens Halt. Ober=Collecteur.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Hos Kæmmeren Jens Bomholt her i Aalborg er en Tømmerplads ved Nye Torv at bekomme til Leye for indeværende Aar mod Afgift 2 Rdr. Jde Sophie Unger, afg. Consumptionsforpagter Herman Otto Würnfeld i Sæbye, hans Enke, bekiendtgjør herved, at hun agter den 18. Maj førstkommende at bortsælge sin iboende Gaard, bestaaende af 2de længder, den ene ud til Algaden er 23 Fag, deraf de 14 Fag tyk Grundmuur med dobbelte Qviste, de øvrige 9 Fag ere ege Bindingverk og Muur. Den anden Længde strækker sig ud til Søndergaden, og bestaaer af 20 Fag, foruden en Qvist ind i Gaarden af 8 Fag, alt ege Bindingsverk og Muur, samt teglhængt; dernæst Laden, som er temmelig stor og af en sufficent Bygning, uden til med ege Bindingsverk og Muur, bestaaende af 17 Fag, i samme er og en complet Stald med Vognremisse. Gaarden er en god Brønd samt en aa parte Borgergaard indlukt med et nyt Mankverk, har 2de Porte til Udkjørsel, den ene ud til Søndergade, den anden ud til en Tofte, som tilligemed Gaarden bliver bortsolgt, saavelsom en derved liggende og Gaarden tilhørende for faa Aar siden anlagt smuk Hauge, der deels med steen Dige, deels med Plankverk er indhegned. Gaarden, som ligger paa et behageligt Sted ungefær midt i Byen og tæt ved Møllen og Aaen, er ellers af en sterk Bygning, vel indretted og med mange beqvemme Værelser forsyned, som ey allene en hos net Familie men endog en Kiøbmand dermed kan være vel tient, siden den almindelig Passage falder tæt forbi Gaarden. Endnu bliver samme Tid bortsolgt et Huus, beliggende i den vestre Ende af Byen, Bomhuuset. kaldet, samt en stor Deel Markjorder baade af Ager og Eng, endelig bliver og samme Tid bortsolgt en Deel Meubler, samt Sølv, Kobber, Messing, Tin og Jernfang, item Senge og Sengeklæder, Kakkelovne og Huusgeraad, en Deel Creature, saasom Bester, Køer, Faar og Sviin, samt en smuk Kariol, en nye Postvogn og andre Arbeidsvogne, samt Plov, Harver og Hestetøy, et complet Brændeviins= og Brygger=Redskab. Thi ville Liebhaberne til bemældte Tid behagentlig indfinde sig, da Auctions Conditionerne nærmere skal vorde bekiendte. Sæbye den 21. April. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
30te Dagen efter Velædle, Velærværdige og Høylærde Hr. A. 1 M. dam Daniel Aspach, forrige Sognepræst for Hellewad, Ørum og Hellum Meenigheder, som døde i Bredkiær Præstegaard den 16. April, sidstafvigte, indfalder Løverdagen den 16. Maji førstkommende, da Boens Aabning, Registering og Vurdering begyndes og foretages til Skiftets videre lovlige Behandling. Til bemældte Dag Klokken 10 Formiddag indkaldes ey allerne den Sal. Mands Arvinger paa lovlig Maade at møde eller møde lade, men endog hans Credi= og Debitorer for hver at giøre Reede for sit Anliggende. Lunderager den 25. April 1772. Broder Brorson.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Haa Odden Gods i Wensyssel er i Bierbye Sogn og Bye uden LivsArvinger for nogen Tid siden ved Døden afgaaen Sognefogden Peder Pedersen og Hustrue Sophia Nielsdotter strax efter hinanden, hvorpaa deres Stervboe er tagen under lovlig Behandling. Men saasom deres Arvinger, nemlig deres Sødskende eller Sødskendebørn ei alle indfandt sig ved Registering og Vurderingen 30te Dagen den 10 i denne Maaned, endskiønt de udi de heromkring liggende Sogne sig skal opholde, saa blive de herved i disse Aalborgske Jydske Efterretninger 3 Gange efter hinanden averterede og indkaldede, saasom Stervboen er anden Jndkaldelse formaaerskat bekoste, at møde udi Stervboen 6te Uges Dagen 22. Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 8, de Myndige paa egne og de Umyndige med Formyndere paa deres Vegne, saavelsom Credi= og Debitorer, de første lovlig at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de ere skyldige, samt alle andre, som dette Stervboe i nogen Maade kunde vedkomme, da Skiftet uden videre Udsættelse sluttes og til Ende bringes. Odden den 18 April. 11 Paa Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig Boerup.
Jyske Efterretninger, 1772-05-15
Johan Jacob Grøn Mester Skræder her i Aalborg er nu lytted fra Algaden hen i Nyegade; Han forfærdiger Præste=Arbeyde, saavel faste Vingekjoler, som i andre Præsteklæder, saa og Bonetter, ligemaade Cavalleer=Arbeyde efter nyeste Fasonsherved bekjendtgiøres, at jeg Johan Peter Hahn, Uhrmager her i Aal ret borg, er bortflyttet fra Nyetorv, og boer i Slotsgaden i sal. EstildKnudsens Huus, hvor enhver kan faae Uhrer reparerede for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
No. 1772. No. 21. jydske Efterretninger. Fredagen den 22 Mai 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Den 4 Maji sidst blev Sal. Hr. Johannes Brorson, hvis Død forhen er mældet, nedsat i Thisted Kirkes Altergulv, geleydet af et høyanseelige Følgeskab, der tildeels bestod af Hundborg og Hillerslef Herreders Cl de de riste. Udi Hr. Consistorialraad Steenstrups Forfald prædikede Hr. Christian Carl Brorson af Hundstrup over sin Sal. afdøde Hr. Fætters Liig. Texten var tagen af Gen. 5, 24. Enoch vandrede med Gud a. og ved Jndledning af Joh. 21, 23. Denne Discipel døer ikke, blev af Texten forestillet: Den i Livet Verden afdøde, i Døden udødelige Johannes. Henegnelsen overloed den opbyggelige Prædikant til enhver af Tilhørernes egen stille Eftertanke, om den afdøde Sal. Hr. Brorson ey lignede en saadan Johannes, og endte saa sin nette grundige og rørende Sørge=Tale med følgende Stropher: Johannes til sin Jesu Bryst, J Nød og Død sig troelig klemte, al Dødens Suk hans Harve stemte, Som skingrer nu blant Englers Røst; Men dyre Ven, vi savne dig, Vi sukke, græde, til dig iler, Du trøstes, glædes, ja du smiller, Fordi Gud tog dig hiem til sig. Du leed, du streed, du vandt, du fandt, I Jesu Favn saa født et Leye, En ganske Himmel i din Eie, Vor Lyst forsvandt, mens din oprandt. Din Seyr vor Strid, din Fryd vor Sorg, Din Smiil vor ømme Graad skal hemme. Men aldrig, aldrig skal vi glemme. Dig, salig Ven! i Engle=Borg. Af et Brev fra Macao i China den 23 Sept. 1771. De forlange at vide politiske Nyeheder af mig fra det store Chinesiske Rige, men de maae vide, at der sielden falder noget for, efterdi denne Staat nu i lang Tid har levet i Fred med sine Naboer, saa det var at ønske, at de Europæiske Staater maatte være lige saa roelige. Jmidlertid skrives der fra Pekin, at der i det Chinesiske Tartarie var opkommen en Strid, som nær havde bragt det heele Rige i Uroelighed, men til Lykke var gaaen af uden videre Følger. Nogle Nogaiske Tartarer fra Landet Usbek og Egnen deromkring, hvilke, som man veed, undertiden drage fra deres Hjer med deres Fæe, for at søge Græsning til det, vare i Begyndelsen af Sommeren 1770, i stor Mængde derfore dragne ind i Landet Mungalen, hvor der falder overflødig Græsning. Da nu samme Aar der i Landet var meget tør, saa fandt de ikke for got saa hastig, som de pleyede, at vende tilbage til deres Hiem igien. Men Mungalerne og andre Chinesiske Tartarer, som begyndte at see skævt til Usbekernes Nærværelse, skikkede Deputerede til dem, for at bede dem at forlade deres Canton, og at begive sig til deres Hiem igien. Disse troede, at de vare sterke nok til at imodstaae dem, og vilde altsaa ikke give efter, hvorpaa de komme først i Ord sammen, og derefter til Slagsmaal. Nogaiserne som de svageste, bleve 2 Dage efter hinanden afslagne, og nødte til tilligemed deres Chans at retirere, efterat de havde tabt 800 Mand, og faaet ligesaa mange Saarede, af hvilke de førte en Deel med sig paa Vogne. Dette tildrog sig imod Enden af Septembr. Maaned, og man tænkte, at det skulde i det ringeste blevet derved i nogle Aar. Men om Foraaret derefter kom de igjen med en Armee af ungefær 20000 Mand under deres Chans Anførsel.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
De Chinesiske Tartarer, som havde faaet Efterretning om deres Ankomst, gjorde sig i Stand til at værge sig; de fik Keyserlige Tropper til Hielp, gik Nogaiserne imøde, og leverede dem den 28. Augusti et Slag, hvori de saaledes bleve slagne, at man troer at Lysten vel er dem forgaaet til at komme saa snart igien. Man agter deres Forliis at være 5000 Døde foruden de Saarede, hvoriblandt befinde sig adskillige Chans, saa have de og mistet mange Vogne. De Chinesiske Tartarer skal ungefær have havt 2000 Døde og 2500 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Af et Brev fra Lissabon den 11. April. de i 2 Minuter, og satte den heele Stad i Forskrækkelse. Jeg befandt Den 5, hujus ved Midnat følte vi her 2 heftige Jordskælv, som vare mig i et Selskab af 20 Personer af begge Kiøn ved et Aftensmaaltid i nes sørgelige Galen. Jndvaanerne her viide allerede, hvad for et klage en Hamborgsk Kiøbmands Huus. Vi hørte Hundenes Hylen og Haner ligt Varsel dette er. Alle Giesterne bleve forskrækkede, og kunde ikke ta ligesom af et hæftigt Uveyr. Strax derpaa fulgte et horizontal Stød, le et eneste Ord. Paa eengang hørte man en underjordisk Lyd og Susen enhver søgte Dørren. som rystede alt, hvad der var i Salen. Man begyndte at flygte, og man skulde gaae ned af, bævede i 2 Minuter. Man har hidtil ikke hæftigere Rystelse, som nær havde kastet os alle omkuld. Trappen, som J samme Øyeblik fornam man en anden endnu man meener, have været sterkere. spurgt til nogen Ulykke, men i nogle omliggende Proviner torde det, som London den 17 April.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
J Følge en Skrivelse fra Canton i China skal det Chinesiske Riges Staat være i temmelig Forvirrelse. Chineserne have uden Tvivl sikkre Efterretninger om det, som Europæerne have udrettet i Indien. De frygte for, at Raden ogsaa med Tiden maatte komme til dem. De søge derfore at ville indskrænke den Europæiske Handling i Riget. Keyseren, som trækker stor Fordeel af Handelen, er af andre Tanker, hvorudover det seer ud til en Rebellion. Forfatteren af Brevet siger: Jhvorvel Chineserne have stor Afskye for Krig, saa vare de dog denne Gang temmelig alvorlige. Hvo som har Lyst at stige op paa nogle høye Bierg kan derfra see nogle 100000 Mand i Marken, men som ere slet bevæbnede, endnu mindre exercerede, og uden al Disciplin.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Marseille den 26. April. Efter det smukkeste Veyrligt have vi her igien saadan en Kuld med Norden Vind, at Landmanden seer sig tildeels bedraget i sit Haab. Rugen er fordærvet, og Viinstokkene have taget stor Skade. Dette er nu det 4de Aar, da den sildige Frost har været Jordfrugterne saa skadelig.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Wien den 29. April. Man venter hvert Øyeblik fordeelagtige Efterretninger fra vores i Polen indrykte Keiserl. Kongel. Tropper. Adskillige Keyserl. Tropper ere ogsaa paa Marschen til Ungarn, hvoriblandt, foruden Jnfanterie, ogsaa det skiønne Lichtensteenske DragonRegiment befinder sig. veybryk den 30 April. Ligesom Nøden og Manglen bliver almindelig, saa tiltager ogsaa Røven og Stiælen. Ved de Franske og Tydske Grændser ere Veyene meget usikkre for Røvere; dog skal de ikke ove Mord, hvorpaa følgende sandfærdige Fortælling tiener til Beviis: En Bonde fra Liderschilt, en Bondebye i Grevskabet Bitsch, vilde nyelig gaae til Fielsbach for at kjøbe sig et Sviin. Samme Sted ligger midt i Skovene, hvor man maae igiennem, naar man vil til Pirmasenz, og just i disse Skove have Røverne deres Nederlag. Bonden, som kom dem imode, blev tilspurgt, hvor han vilde hen; da han intet Ondt formodede sig, saasom de stillede sig meget enfoldige og uskyldige an, sagde dem aabenhierted, hvortil hans Reise sig tede, saa og, efterdi Talen faldt saaledes, hvor mange Penge han havde hos sig, hvilke vare kun faa. Men paa eengang fik Tonen en anden Lyd, det Røverne befalede Bonden at udlevere hans 9 Gylden. Den arme Bonde havde gierne værget sig for at beholde sine Penge, men da han ikke var Røverne voxen nok, beqvemmede han sig til at levere dem fra sig. Da han nu var sat ud af Stand til at fuldføre sit Kiøb, vendte han bedrøved og med et nedslaget Sind over sin ulykkelige Skjæbne tilbage for at ville gaae hiem igien, trøstende sig dog derved, at han slap fra dem med Livet. Men neppe var han gaaen nogle Skridt derfra, førend Roverne kaldte ham tilbage igien, og befalede ham at gaae med dem. J Førstningen vilde han ikke, men de nødte ham dertil, og førte ham over forskrækkelige Klipper ind i det Tykkeste af Skoven, hvor de øvrige af Røverbanden opholdte sig. Her saae han en heel Hjord Sviin, hvilket Syn erindrede ham om sit forehavte Ærinde, hvorfor han om Morgenen var dragen hiemme fra, saa og fornyede hans Sorg. En af Røverne tiltalte ham saaledes, hvorover han ikke blev lidet forhauset: Du er en arm Diævel, du har havt den Ulykke at komme for os; derfor maae vi trøste dig, du vilde jo kiøbe dig et Sviin, see der, vi have niere, end vi behøve, vi ville sælge dig et, thi du har alt betalt det med dine 9 Gylden; sog dig et ud, og tag det beste." Den, som talede til ham, viiste ham derpaa en stor drægtig Soe. Bonden, som forundrede sig herover, vegrede sig i Førstningen, dog syntes Røvernes Ædelmodighed at røre ham; han dristede sig at sige, at han troede, at Soen kunde være stiaalen, og dersom Eyermanden fandt den hos ham, kunde han blive straffet derfor. "Slet intet, svarede de ham, og svoer ham til, at han havde intet at frygte for, Du er fra Liederschilt, og Scener fra hin Side af Rhinstrømmen." Bonden betænkte sig nu ikke længer, takkede Røverne, og førte Soen glad med sig hiem, da den holdtes for at være 2 Caroliner værd. Denne lykkelige Bonde fortæller nu alle og enhver sin Historie ligesom med nye Henrykkelser.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Warschau den 2 Maji. Nu have Preusserne næsten jaget alle de Confordererede ud af heele Storpolen. Disse Confvedererede foruroelige ikke allene de Levende, men endog de Døde. J det ringeste fortælles her følgende sælsomme Historie: Den imod Enden af forrige Aar afdøde Woywodinde af Kiow havde for hendes Død forordnet, at der skulle læses 12000 Messer for hendes Siels Rolighed, men man havde ikkun læst en eeneste for hende, og de øvrige 11999 for de slagne Confoedererede. Denne Dame skal derpaa have ladet sig tilsyne for en Nonne i Priemysl, og besværet sig deroverbegiærende, at de øvrige Messer maatte holdes for hende i samme Non nes Kloster. Nonnen foregav, at hendes Kloster var fattigt, og Kirken. var endnu ikke færdig. Herpaa svarede Gespenstet, at man skulde holde sig til hendes Gemal, han vilde nok, naar han fik Sagen at vide, give Pengene dertil. Dette Underverk har gjort Opsigt; man har examineret Nonnen i Bispens Nærværelse, og en anseelig Prælat har selv seet dette Under. Efterat alting var med Vidner lovlig bekræftet, har man givet Woywoden af Kiow, som havde været den Afdødes Gemal, Efterretning derom, da han den 5 April, sendte 30000 Fl. til Klosteret, at læse Messe derfor.
Jyske Efterretninger, 1772-05-22
Amsterdam den 2. Maj. Den store Mogul, Schaw Allum, som finder sig fornærmed ved Engelændernes haarde Medfart, skal have søgt Tilstød hos Moratterne, hvilke have bragt ham tilbage til hans Hovedstad Deli, og paa nye sat ham paa Thronen igien. Moratternes Overhoved har, efter Forlyden, de, sat sig i Spidsen for 300000 Mand Cavallerie, om ellers Lykken, som hidtil, vil være ham gunstig. Naar han er færdig dermed, vil han besøge Engelænderne i Madras, som derved vil finde sig temmelig for legne, efterdi de have en Strækning af 1500 Mille at beskytte. Den 8 Maji Det Engelske Ostindiske Compagnies Krig imod Kongen af Tanjour gjør her stor Opsigt. Det er bekiendt, at vi paa de Coromandelske Kyster, hvor Tanjour ligger, have et Hoved=Contoir. J Engeland selv havde man ikke formodet sig denne Krig. Kongen af Tanjourhar ved adskillige Leyligheder, i sær ved Erobringen af Pondichern, givet det Engelske Compagnie tydelige Prøver paa sin Bevaagenhed. Aarsagen til Krigen er, at han ikke har betalt Compagniets Betiente den aarlige Tribut.