JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
J den tydske Literatur hersker i denne Tid ogsaa idelig Splid og Spektakket, og man duellerer ikke, som i sin Tid Tordenskjold, med Cavalier kaarde, men med grovt Skyts. Saaledes drager nu en bekiendt literarisk Baxer, Wein hold i Halle, i det literariske Tyrefægtningsblad Jsis, i Hefte 1821, drabeligen til Feldts mod en Professor Nasse i Bonn, som han ligefrem beskylder "for Falskhed og Lumskhed, fordi han - man betænke hvilken Forbrydelse. – har nedsat i sine Recensioner ogsaa de Weinholdske Syns Til Straf for denne Forvovenhed maader." maaler W. ham Skjæppen fuld. Blandt andet lader han ham vide, at han til Medhielper i Physiologien har valgt et paa Aand meget fattigt, men i Frekhed og Løgn udmærket Subject, Pripatdocent Kimer i Bonn, som for et Par Hundrede Rigsdaler aarligen skal sætte den store Nasse blandt Stjernerne; meget turde det ikke koste; han skulde derfor gjøre physiologiske Forsøg i Hundredetal, være Klinikens Assistent; maanetisere, dispensere Lægemidler, om end Arsenik og Bræk viinsteen stode paa eet Bord sammen. Orme bleve nu opdagede i Urin, Brændeviin blandet i Menneskeblod, og paastaaet, at det var gaaet over i Melkekarrene. Da der hos Hr. Nasse blev begaaet et Tyverie, blev en Somnambulinde spurgt: om hun vel var istand til at nævne Gierningsmanden, og Følgen af dette dumme Spørgsmaal var, at den stakkels Magnetiserede, fra alle Sider plaget, svarede, man vilde endnu engang brække ind og sætte Jld paa, og omsider virkeligen selv lagde brændende Kul med Svovl og Svamp under en Boghylde, for derved at vise, at hendes Spaadom var sand. Med Fortsættelsen af denne Historie er Nasse klogeligen udebleven i hans Zeitschrift f. psychische Aerste." W. slutter sin Erklæring med, at Nasse vil blive adspredt af Vinden; thi han har aldrig meent det redeligen med Menneskene, Videnskaberne og sine Venner; paa hans Læber er Honning, men i hans Hjerte Falskhed; han er en Skinhellig og elsker Mammon; han har med alt sit Skriverie ikke gavnet Videnskaberne; han er en Ordmager, uden alProductivitet; en kjedelig Sladdrer, som hvert grundigt dannet Menneske i Tidens Længde maa føle Væmmelse for &c. Uagtet denne Strid egentligen ikke vedkommer den danske Literatur, saa har Anmeld, dog omtalet den her saa udførligen, for at vise, hvorledes det er bevendt med Polemiken i Tydskland, og at der gives ligesaa uslebne Mennesker der som i andre Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
En ubenævnt tydsk Forfatter har nu udgivet et lidet Skrift, hvori han godtgjør, at der hos et fra Legemet skilt Hoved ikke, som mange have villet paastaae, findes nogen vedvarende Bevidsthed. Ved de Forsøg, Forf. anstillede, fandt han, at Hovedet, efterat det i 4 Minutter havde været afhugget, var ganske dødt, Munden havde i Forveien aabnet sig 56 Gange, og en fiin Trækning og Bæven i Læberne gik foran. Forf. stillede sig lige for Delinqventen, og i det Øjeblik, Bindet var taget fra Øinene, foer han adskillige Gange med en Langet mod samme, uden at mærke den mindste Forandring. Øienlaagene sank som altid, langsomt, uden Krampetræk tilbage, medens Øiet selv stedse mere tabte sin Glands. Heller ikke frembragte de lige i Øinene faldende Solstraaler, nogen Forandring. Paa Hænderne kunde Pulsen føles 2 1/2 Minutter. Ved at trykke med Fingeren paa den afhuggede Ende af Rygmarven, og ved at dryppe deri Liig. Kali carb. af Tinct. Opii, af Spirit. Sulph. Æther, kom Munden til at staae aaben og lukke sig igjen, og Ansigtsmusklerne til at fortrække sig. Ved en lignende Jndgydning i Rygmarvhulingen, sprang Blodet, som ubetydelig dryppede ud af Munden, igjen stødviis i Veiret, og Armene udbredte sig. Saaledes kunde Pulsen i 7 Minutter holde sig. J det ottende var Livet ganske udslukket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
Den norske Capit. og Divis. Adintant L. D. Klüwer har forfattet en antiqvarisk Reise igjennem det nordenfieldske Norge. Efter høiere befaling var han 1810-14 sysselsat med at optage Militairkort over en Deel af Trondhjems Stift, og her havde han tillige Leilighed til at aftegne og beskrive de i denne Egn talrige og for en stor Deel mærkværdige Oldtidslevninger. Fra 1815 til 1817 gjennemreiste han Jndherredet, begge Mørerne og Solløepræstegield i Nordfjords Fogderie, Bergens Stift, paa det Trondhjemske Videnskabersselskabs Bekostning, og indsendte til dette Selskab for hvert Aar Antegnelser over sine Reiser, ligesom han og tilforn havde gjort under sine Forskninger i Trondhjems Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
Forf. agter nu at udgive en fuldstændig Samling af disse særskilte Beskrivelser, i Trykken. Haandskriftet udgjør 112 Sider i Folio med 65 Tegninger over særskilte Oldtidslevninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
Regnskab for Bombebøssens 8de Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
(See No. 56 af Skilderiet for 1821.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
Ved Bombebossens 6te Aabning, d. 17de denne Maaned, fandtes i samme: i Sedler og Tegn. 101 Rbd. 42 s. og i rede Sølv. . . . Rbd. 220 Desuden er siden sidste Aabning indkommet: fra Hr. Casserer Ebbesen, som han har indsamlet hos Mandskabet med det hjemkomne China skib Christianshavn. . . 32 – 82 fra Hr. Commandeur v. Thun, indsamlet af Søefolk i Flensborg, 40 Specier . . . . Rbd. 80 og fra Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Münter og Hr. Søe kapitain Wulff, som indsamlet til Bombebøssen paa Christiansøe, d. 19 August d. A. . - Rbd. 6 og 17 - 68. Renter til 1 Septbr. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-27
for et halvt Aar af de Bombe bøssen tilhørende 4 Præmieobligationer for det Kongl. Laan i Hamborg 1819, til Beløb Bcomk. 1800. . . . . . Rbd. 30. Er rede Sølv Rbd. 385. Dette Sølv er ved Hr. Consul Duntzfeldts gode Omsorg omsat til ........... 438 - 82. Jalt Sedler og Tegn 595 Rbd. 826. For denne Sum er kjøbt en Kaperobligation, stor 100 Rbd., og en Præmieobligation af 2den
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 25 October holdtes en extraordinair Generalforsamling i det Kongl. octroyerede danske asiatiske Compagnie, hvori blev foredraget, at Directionen under 13de f. M. har begjert den bestandige Commissions Betænkning, om der skulde gjøres nogen Expedition til China næstkommende Foraar 1822, overeenstemmende med Octroyens §. 4, og tilkiendegav den derhos, at Compagniet har i Forraad den Cargaison, der skal udsendes med Skibet. Commissionen svarede Directionen, at det maatte henstaae, indtil man havde seet Udfaldet af den forehavende Thee Auction den 19de f. M. Da nu 1/4 Part af Theer ne er solgt, og i Følge Factura, tilligemed derpaa tillagte 50 PC. omtrent er vundet 35,000 Rbdlr., hvilket udgjør omtrent 18 PC., saa blev der nu ved Generalforsamlingen foreslaaet, om en Expedition tilkommende Foraar skulde gjøres, Efter mange Debatter for og imod, blev ved Ballottering med 81 Stemmer mod 25 besluttet. at den skal gjøres. - Nærværende Anmelder halder til de sidstes Mening; thi uagtet der paa Theerne er vundet 35,000 Rbdlr., saa udgjorde disse dog kun 1/4 Part, og det er ikke sandsynligt, at der paa de levnede Theer ved næste Auction vil kunne vindes saa meget som paa de først solgte, da de Kjøbere, der ønskede nye Theer, nu for en stor Deel ere tilfredsstillede. Man kan derfor ikke overbevise sig om Fordelen af en ny Expedition, saalænge de med den forrige ankomne Varer endnu ere afsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Det er nu blevet historisk oplyst, at det Kongelige Theater første Gang blev aabnet den 23. September 1722 med Gieren af Moliere, og man venter, at det til samme Tid 1822 vil blive aabnet med samme Stykke. Aaret 1822 er ikke allene det Kongel. Theaters, men ogsaa de Holbergske Skuespils Jubilæum; thi i næste Aar bliver det netop 100 Aar siden Holbergs første Lystspil, den politiske Kandestøber, første Gang opførtes. Den Slamkiste, der hidtil var anbragt ved den ene Ende af Toldboden, tæt ved Citadelsmuren, bliver nu borttaget, da Afløberenderne, som gaae igjennem Esplanaden, i Sommer have faaet en anden Retning, og den ny Slamkiste kommer til at ligge af Qvarantainebygningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Ved denne Forandring vil saavel det fælle Syn som den ubehagelige Lugt, der tilforn mødte de ved Toldboden Landende, aldeles forsvinde. Ogsaa Toldbodpladsen vil blive forskjønnet af en ny Bygning, som i denne Tid opføres imellem Vaa ten og Muren ved Citadellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Mariboe. Med Kornhandelen her i Mariboe er det nu ret levende. Bønderne, endog fra Nakskovkanten, strømme til Mariboe for at falbyde deres Korn. - J nogen Tid have endeel falske Kobber-Serskillinger været i Omløb, der udmærke sig fra de ægte derved, at de ere meget tyndere. - Søndagsaften den 14de Octbr. gav Musicus Hr. Rohlfs en Concert paa Latinskolens Høresal i Nykjøbing. Han spillede selv Fløite og Violin, samt sang. Han blev velvillig understøttet af mange Musikelskere. Fløiten spillede han godt, men Violinspillet er man her vant til at høre meget bedre. Sangen var meget maadelig. Uagtet han lod sig hver Billet betale med det Dobbelte af det, den sidste virkelig gode Concert kostede, var dog Antallet af Tilhørere ikke lidet. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Odense, d. 25 October. Ligesom man forrige Postdag læste at Rapsæds Dyrkning udbreder sig stærkt paa Møen, er dette ogsaa Tilfældet heri Fyen. Enhver vil nu saae Rapsæd, som da giør at Prisen maae falde, især naar ikke mere i Holsten (som nu i et Par Aar har været Tilfældet) Rapsæden forulykkes, thi Mærsken er dog egentligen denne Sæds Fødeland. Det forstaaer sig, at den jo ogsaa kan lykkes andensteds for engang, men hvor man ikke har saa svære fede Jorder som i Mærsken, vil denne Sæds Dyrkere snart blive vaer, hvormeget de tabe i de følgende andre Sædarters Høst, da dens Frembringelse saa meget tiltrækker Jordens Kræfter, som udmarver Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Naar nu hertil regnes det meget mere end sædvanlige Arbeide med Jordens Dyrkning til denne Sæd, den megen Fare den staaer ved Foraarsfrost, det Afsavn af Foder og den derefter savnende Giødske for de følgende Aar, og endeligen den Fare, man staaer ved uheldigt Høstveir, og den Bekostning af det kostbare Tærskelagen; saa er Vindingen, naar man regner rigtig, nok ikke saa betydelig, som man roser af i dyre Aaringer. Den Bekostning med det kostbare Lagen, og den vanskelige Tærskning paa Marken, naar Veirliget ikke vil føie, kan man ved Hovegaarde undgaae naar man følger den anden Steds brugelige Høstemaade De Høstende have 2 store Kurve hængende over Skuldren, een for, den anden bag. De fatte med venstre Haand saamange Halme, som de kunne spænde, og skiære med en Sichel, under Haanden, samme af, og kaste Axene i forreste Kurv naar denne er fyldt vende de den bagerste foran og naar denne ogsaa er fyldt, styrte de dem begge af i de langsomt efter dem kjørende Vogne, der ere belagte med et simpelt grovt Folkelagen. Naar en Vogn er fyldt, kjøres de afskaarne Ax i Laden, og spredes paa Gulvet, hvor de veires ved den Træk alle aabnede Luger og Dørre giver, og siden tærskes paa Loen. Straaet afhugges siden med Lee og brændes. - Claus Wedel, som i Begyndelsen af forrige Aarhundrede var Præst i Munkeboe i Fyen, givtede sig med sin Formands gamle Enke, der havde mange Børn og megen Gjæld. Han selv havde Midler, som han ved sin egen og Konens Flid saaledes forøgede, at han blev til en riig Mand. Jmidlertid anvendte han al muelig Omhu for at faae sine Stedbørn vel opdragne, saa at Sønnerne lærte noget og bleve forfremmede, Døttrene bleve givte med brave Mænd, og fik en betydelig Medgivt. Efter et tredive Aars Ægteskab døde Moderen i en høi Alder. Wedels Stedbørn skulde arve efter hende, og han vilde nu redelig skifte med dem, men de vægrede sig allesammen og paastode eenstemmigen, at de allene havde at takke ham for Alt, og at han havde sørget bedre for dem, end som deres egen Fader havde kunnet gjøre, hvorfor de ei vilde unddrage ham og hans Børn, som han maaskee endnu kunne faae i et andet Ægteskab, hvad han allene ved sin egen Flid havde forhværvet sig. Wedel beholdt altsaa hele Efterladenskabet allene, og Stedbørnene vilde neppe lade sig overtale til at tage imod en Gave, som Wedel havde bestemt for enhver af dem. (Jversens Av., Odense, d. 26 October. J Landsbyen Dier nisse ved Faaborg afbrændte et Huus sidste Søndag Aften. Jlden udbredte sig saa pludselig, at Huusmandens Kone og syge Søster bleve indebrændte. Han og Datter, samt en i Huset boende Enke, mistede Alt. Aarsagen til Jlden vides ikke, men formodes af udkastet Tørveaske. Den ene af de to indebrændte Koner var syg og sengeliggende, og formaaede ikke at hielpe til selv, da en Medlidende forsøgde paa at frelse hende, den anden var gaaet ind i det brændende Huus for at redde en Dyne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Blandede Efterretninger. Laurvig, den 11te October. Paa Skærene udenfor Nevlunghavn er Natten til den 7de dennes Sluppen Haabets Anker, hjemmehørende i Sandefjord og ført af Ole Andersen Stangebye, ladet med Trælast til Danmark, aldeles forliist. Besætningen, bestaaende af 5 Mand, blev af Bølgerne kastet op paa et Skær, hvorfra det ikke var muligt, uagtet al anvendt Anstrengelse af Lotserne, at bjerge dem for den 9de om Morgenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Stockholm, d. 11 Octbr. Erkebiskop Troils Enke døde den 25de Septbr. i Upsala, 95 Aar gammel, efterat hun i 67 Aar havde levet i Enkestand, og efterlader 8 Børn, 20 Børnebørn, 11 Børnebørns Børn og 3 Børnebørns Børnebørn. - Hvede er her i disse Dage stegen fra 16 til 22 Rd. Rigsgjeld pr. Tønde, og Malt og Byg koste nu 9 Rd. til 9 Rd. 24 s. pr. Tønde, eller det Samme som en Tønde Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
J allgemeine politische Annalen læses en Skrivelse fra en Nordmand til Udgiveren, angaaende Forslaget om den norske Adels Ophævelse. J samme findes følgende Skildring af den norske Adels Oprindelse. Vort Norden, siger Forfatteren, var sex til syv hundrede Aar sildigere det, som det øvrige Europa var førend vi. Vi bleve derfor vor ædle Nationalitet længe nærmere, og den er hos os mindre udslettet end paa andre Steder. Vi gik indtil det 13de Aarhundrede og endnu længer bevæbnede til Thing, valgte fri vore Konger; holdt os til Odins helligede Stamme, og vor Adel var vore personlige Ædle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
- Geistligheden indfandt sig hos os i Slutningen af det 11te Aarhundrede, som næsten overalt, dreven af samme Aand, Gierrighed og Herskesyge, den naaede utrolig snart hos vore Naboer, som hos os, Maalet. Den forefandt svage Regenter, som den gjorde til Helgene. En saadan var Sigurd, der i det 10de Aarhundrede indrømmede den Tienden, og samlede den om sin Person. Derpaa maatte snart derefter Erlingson tilstaae Prælaterne Rettigheden at udskrive Skatter, ja indrømme dem en Livvagt af 40 til 100 Mand, og endeligen hans Efterfølger tage af deres Hænder Riget i Lehn. - Borgerkrige opstode, og under en hundredeaarig Forstyrrelse siden Sigurd, opnaaede Prælaterne deres Øiemed. Til denne Opposition hørte en stedse beredt Opposition mod hver Konge af Kraft og Aand. Erik Præstehader skabte i det 16de Aarhundrede en Ridderstand. Det var Jarler og Herser. J Begyndelsen vare Ridderne kun Ryttere under Erlingson, og ved Valgene gav Borgerstanden endnu stedse Udslaget. Den sank, da siden Jarler og Herser lode sig give de Kongelige Godser og Districter til Lehn, behandlede dem som deres Eiendom, og endelige ved Erik af Pommern Adelsbreve indførtes, en paa tydsk Fod indrettet Arveadel begunstigedes. Denne Skik kom fra vore Naboer, hos hver Christopher af Bayern indbragte fremmede Sæde og fremmed Adel. Saaledes blev i Løbet af de 14de Aarhundrede Bondestanden næsten ganske forbunklet, ja udslettet, under Margaretes Efterfølger, og selv Ridderslægter af Folket tabte i i Bondestanden. Adelens Arvelighed blev tvendig indtil 1526, da Frederik den Første bød, Adelen skulde antage Slægtsnavne og Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Clod har nu i Lübecker Anzeiger oplyst den rette Sammenhæng med hans græske Tog. Den 1 Sept. d. A. fandt han nemlig aflagt i hans Logis et Brev, undertegnet Dr. Gottsche, med en deri indlagt Skrivelse, undertegnet Prof. Kr. hvori han opfordredes til i Nørrejylland at til Grækernes Sag, og begive sig til de tydske Grakervenners Samlingsted. Hoslagt fandtes en Anviisning paa Handelshuset Witzleben & Com i Haderslev, stor 1000 rhinske Gylden, hvor har ufortøvet reiste hen, men da han kom derhen, gidet ham med denne Anviisning, som Studenstrumed Prioriteten i Raadhuset. Han streifede om kring i hele Hadersleben, men her var ingen Witzleden & Comp. at finde. Man havde altsaa faaet ham til at løbe med Liimstangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Europæernes Colonier paa det gode Haad Forbierg strække sig, efter de nyeste og tilforladeligste Beretninger, 318 engelske Mile, for Tafelbjerget indtil Floden Koussin, og indbefatfra dette Bjerg indtil den store Fiskeflod 120,00 Qvadratmile. Forskjellige Bjergrækker, der lød i lige Linie med hverandre og den sydlige Kyst gjennemskjære Colonien i østlig og vestlig Retning J de dybeste Kløfter paa den sydlige Odde, hvilke Hollænderne kalde Kloofs, og som dannes vid Bjergstrømmene, hersker det yppigste Plantelin. Her allene træffer man en Strækning af 200 Mil store Skove af Bygningstræe, Overhoved ere Klosterne den kostbareste og meest befolkede Deel af Colonien. Paa hiin Side af den første Red Bjerge, indtil den anden, som kaldes de som Bjerge, er Landet høiere, og har et raat Udseende. Vel gjennemskjæres ogsaa denne Egn af Bjenstrømme, men Jorden har ikke mere den Mitiggende Regions yppige Characteer. Ud over det sorte Bjerg, indtil den tredie Bjergrække, der danner den nordlige Grændse af Colonien, er en udbredt Slætte af 300 Mile i vestøstlig og 80 Mile i nordsydlig Retning. Saadanne Flader, Karoo, ere ubeboelige og frembringe intet uden nogle forknyttede Planter, der tjener de her gjennemdragende fjerne Colonisters forsultne Stude, til kummerlig Føde. Af hele Coloniens Fladeindhold egne kun 10,000 Qvadratmile sig til Pløining, 20,000 til Græsning for Faar, og 30,000 dyrkeligt Land beboes af 3000 Familier. Hele Colonien tager betydeligen til i Befolkning og er deelt i 4 Districter, hvoraf de 3 have hvert en Landdrost, Stad eller Landsby, Kirke og Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Blandt de vigtigste Producter er Viin, Hvede og Uld. For Vinens Dyrkning maa Colonien især takke franske Protestanter, der, efter Nantesedictets Tilbagekaldelse søgte et Tilflugtsted, og hvis Efterkommere endnu leve her i Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Fra Cap kommer imidlertid ingen fortrinlig Viin til Europa. Drakensteinsviin nærmer sig den fra Madeira, Vidonia og Marzala, men er ikke saa god. Steenvinene, som man troer om, at de ligne Rhinskviin, fik tilforn, naar de laae længe, en sødagtig Smag, som maatte tilskrives Druernes Overmodenhed og maaskee og en ufuldkommen Gjæring, nu have de den modsatte Feil; de ere skarpe, ramme og uden Smag; Pontack er den bedste blandt Capsvinene; den har Portvinens Kraft og Burgunderens Smag. Selv Constantiavinen staaer i enhver Henseende langt tilbage for Madeira, Malmsen, Malaga, Calcalvella og Frontignak. Men hvad man i London sælger under Navn af Cap Champagner, Burgunder, Bar saa &c., er en forgiftet Blanding, for hvilken den sletteste Capsviin ligger til Grund. - De Tilbud, den engelske Regjering gjør nye Colonister paa Cap, ere meget høimodige, og ville ufeilbarligen formaae mange Familier til at vandre did. Det for det første for Nybyggerne bestemte Jordstrøg, er det af Hollænderne saakaldte Zuureveld, eller de sure Græsegne, som Engellænderne kalde Albanien, et imellem Søndags og den store Fiskeflod beliggende District af omtrent 2000 engelske Qvadratmile. J dette afvexle Høie og Dale paa det behageligste, og, hvad der i Colonien er sjeldnere, tæt groet Græs, som hvert Aar voxer yppigen paa ny, bedækker Jordbunden, der egner sig saavel til Viinavlen, som til Korn, Bælgfrugter, Foderurter og Kjøkkenværter. J Fordybninger tæt ved Søkysterne findes tykke Skove, og adskillige større og mindre Floder gjennemstrømme Landet fra Norden til Sønden. Den nærmeste Bugt til Colonisation er Algoa Bay, der vel er aaben for Sommervindene, men dog har god Ankergrund. Kysterne have en Overflødighed af spiselige Fiske, som Hottentotterne og Kafferne hidtil aldeles ikke og de hollandske Bønder kun sjeldent benyttede. Blandt de store Floder, der vande dette District, vilde den store Fiskeflod allene kunne bære store Skibe, men den har den Feil, at dens Munding er forstoppet med Sand. Kunde man imidlertid gjøre denne Munding skikket til at lade Fragtskibe løbe derind, saa havde de ny Colonister her en Havn, gjennem hvilken de let kunde udføre deres Producter, aabne en Handel med Mozambique, Jsle de France og Madagastar, og med ringe Bekostning forskaffe sig Qvæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
Man seer heraf, at her atter aabnes et nyt Afløb for Europas overflødige Befolkning, og hvilken vigtig Vending denne Verdensdeels Anliggender engang maa tage, naar i Tiden, Africa, Asia og America have draget en betydelig Deel af dens Folkemængde til sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
J Jdunna, 18de Hefte, læses et Brev fra Prof. og Mag. J. Sr. Liliegreen til Statsminister Greve L. W. Engestrøm, dat. 28de Febr. 1820, hvori han skildrer med livlige Farver de herlige Samlinger for nordisk Oldgrandskning, som Danmarks Hovedstad med Rette er stolt af, og den Virksomhed, som i denne Kundskabsgreen, udmærker Danmarks Lærde og Literatur fremfor alle andre Nationer, saavel som den rosværdige Omhu, hvormed Prof. Liliegren har nyttet sit Ophold i dette Hovedsæde for Skandinaviens Archæologie. Det paa Jsland fundne Metalbillede af Thor synes ei at være saa zirligt udarbeidet som det i Meklenborg opdagede Metalbillede af Tyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-10-30
J Aaret 1603 sendte Keiseren af China tre Mandariner til Manilla, for at undersøge en til ham indløben Beretning, efter hvilken Fæstningen Capito skulde være bygget af Guld. Spanierne antoge dem for Spioner, og Forløbere for en Hær paa 100,000 Mand, bestemt til at erobre de spanske Besiddelser, uagtet en saadan aldrig ankom, og sandsynligviis aldrig skulde ankomme. Men Spanierne bragte disse Mandariners Ankomst i Forbindelse med deres Frygt for Chinesernes Opstand, som snart derefter paafulgte, endskjøndt denne Opstand kun var en Følge af deres egen avindsyge og haarde Fremfærd. En rig Chineser i Manilla, der havde antaget Spaniernes Religion og levede med dem paa en meget fortrolig Fod, omgav, af et Slags Gavmildhed mod sine Landsmænd, den Deel af Forstaden, de beboede, med en Steenmuur. Værket blev offentligen og uden Mistanke begyndt, men Spaniernes Skinsyge blev derved opvakt. De digtede Eventyret om en Sammensværgelse, hvis Hensigt var at ombringe de Christne, og besluttede at nedhugge Chineserne, hvis Tal beløb sig til 25,000. Chineserne trak sig tilbage til det Jndere af Landet, og gjorde kun ringe Modstand. 23,000 bleve dræbte, og Resten flygtede til China. Men Prositen er en haard Fristelse! Syv og tredive Aar havde de dog, trods Spaniernes grusomme Medfart, formeret sig her igjen til 30,000, men bleve samme Aar igjen saa forfulgte, at deres Tal hensmeltede til 7000.