JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-04-12
Philosophische Theologische Abhandlung. 126. Hermes Haandbog i Religionen. 127. Nossels Vertheidigung d. Wahrheit v. Göttlichtet d. Christl. Religion. 128130. Jerusalems Betragtninger. 131. Bengelii Novum Testamentum. 132 133. Dødringe von der Wiedergeburt. 134. Tullins Skrifter. 135. Youngs Nattetanker. 136 138. Rabners Skrifter. 139. 140. Ehler uber die Sittlichtet der Vergnugungen. 141. 146. Biekuben. 147 149. Steuchardi Tentamina sacra. 150. Origines rerum sacrarum. 151. Logica de Croso. 152, 153. Musti Licht der Wahrheit. 154. Fogtmans Samlinger af Reskripter, for Geistligheden. 155. Claudius von d. Wahrheit d. Christl. Relig. 156. D. Classenii Theologia gentilis. 157, Vermischte Abhandlungen. 158. Newton uber die Weissagungen. 159. 160. Theron og Aspasio. 161, 163. Jonges Archivarius homilet, Nuptialia. Funeralia. 166. Hammonds Brudetaler. 167. Olavii Syntagma de cognatione spirituali. 168. Zachariæ Institutio doctrin. Christ. 169. Abners Død ved Gesner. 170. Tissot von der Onanie. 171. Gellerts Briefe. 172. Walchs Einleitung in d. Gottesgelährtheit. 173. Orlichs Entwürse d. Predigten. 174. En god Samvittigheds faste Borg. 175. Oxenstiernes Moralske Tanker. 176. Pontoppidans Ældgamle Christendom. 177. Seidels Grundrisse von heil. Reden. 178. Grundtvigs Catechismi Forklaring. 179. Puffendorph om et Menneskes Pligter 180. Zeidlitzens evangelische Zeugnise. 181. Maaz Confirmations Reden. 182. Sturm dito. 183. Den Danske Lov. 184. Godwini Moses & Aaron. 185. Tolv Ordinations Taler af Hersleb, 186. Excerpta & Systema Brochmanni. 187. Defensio Regio. 188. Biskop Jansons Predigten. 189, 190. Chatelains erbauel. Predigten. 191. 195. Wagners Canzel-Reden. 196198. Bredenbergs Udtog af Mosheims Sædelære. 199 201. Michaelis Mosaiske Ret. 202. Jenecæ opera omnia. 203. Phædon af Mendelson. 204. Lillelunds Danmarks Kirkehistorie. 205. Wambergs Underviisning om Kiøkkenhaver. 206 1209. Patriotiske Samlinger. 210. Zimmermann om National Stolthed.
Viborger Samler, 1790-04-12
211. Om Qvægsygen. 212. Fontenelles Samtale og flere end een Verden. 213. Placettes Christelige Moral. 214. Fordyres Prækener for unge Fruentimmer, 215. Millers Lærebog over den Christel Moral. 216. Reichenbergi Summarium histor, ecclesiast. 217. Bergs Saml. af Reskripter. 218. = 220. Staphers Sittenlehre. 221. Olavius de baptismo. 22. Formularer til Breve &c. 223. Dan. Hermes Lehre d. heil. Schrift. 224. Endeckte Kunstariffe unserer Zeiteen. 225. P. Olrog om Psalmernes Fornødenhed. 226. Udtog af Alterbogen. 227. Sex Sneese Kunststykker. 228. Formularer til Breve, Contracter &c. 229. Baxter von Selbstverleugnung. 230. Saurins Præken paa 1ste Paaskedag. 231. Senecæ Philosophia.
Viborger Samler, 1790-04-12
Apendix. 1. Ernesti Anmerkungen uber das N. Testament 2. Daaren af Stand, 5 Deele. 3 Mönnichs Mathematiske Lærebog. 4. Lütkens Statens Oeconomie. 5. Schenmarchs Analytiske Grometrie. 6. Raabners Satiren. 7. Rosenstands Prækener. 8 En gl. tydsk Naturhistorie. 9. Schmuckers Predigten. J. G. Palms Fall-Stricke der Sunde, 6 Theile, i 3 Bind. P. Tordenskjolds Levnet og Bedrifter i 3 Dele, med Kobbere.
Viborger Samler, 1790-04-12
For Udenbyes Lysthavende paatager Klokker Randrup sig Commission, naar Vedkommende behagelig tilmelde ham en nøie bestemt Pris.
Viborger Samler, 1790-04-19
Slutning af No. 15. For at dømme grundigt om et nyefødt Barns Fødsel, af dets Legems Besigtelse, skulle Lægen billig have seet en Mængde nyefødde Børn, saavel dødfødte, som saadanne, som ikkun have levet en kort Tid efter Fødselen, og billig skulle han ogsaa have anatommeret, eller seet anatommere en Mængde Liig i de forskiellige Grader af en begyndende Forraadnelse. Meget ofte har jeg befundet, at man har taget mangehaande almindelige og naturlige Særsyne, saavel ind, som udvortes, for Kiendetegn paa en voldsom Død. Jeg erindrer mig et Barn, som man fandt ganske kugelformig sammentrykt, og, ligesom størknet Tælg, havde beholdt alle de indtrykte Huulheder, som vare blevne til der, hvor Hud eller Kiøb var indtrykt. Ved den lovformelige Undersøgelse løb Vedkommendes Formening derud paa, at disse Jndtryk i Kiødet ikke kunde været blevne anderledes til, end ved det, at man, medens Barnet endnu levede, havde saaledes sammenpresset det. Mine Anatomiske Arbeider satte mig i Stand til, at betage dem al Tvivl derpaa. Jeg tilbød mig at giøre Forsøget, om de behagede, i dere Nærværelse; Barnet skulle lægges saa længe i varmt Vand, til dets Kiøb blev igien ganske blødt og bøieligt, som ved et nyeligt dødt Liig; saa skulle det sammentrykkes, og forblive saaledes, til det blev koldt, og da skulle de see de samme Virkninger. Man var dermed nøiet, uden at giøre Forsøget.
Viborger Samler, 1790-04-19
J mange Tilfælde er det, for at dømme om et Barns Død, væsentlig nødvendigt, at give nøie Agt paa, hvor stærk Huden og Overhuden hænge sammen, og endnu nødvendigere, at være nøie bekiendt med Blodets forskiellige Udseende, som sætter sig paa Legemets yderste Deele, og sveder gjennem alle indvendige Deele i Forhold til den Tid, som det er allerede død, og efter den Grad af Heede, som det har været holdt udi. Naar et Barns Hoved og Ansigt seer svollen og meget rød ud, saa slutter meenige Mand let, det er qvalt, fordi hængte Personer see saaledes ud. Men Kiendere af Fødsels Videnskaben vide, at det er meget sædvanligt ved naturlige Fødseler, og at Svulsten og den mørke Farve tabe sig efterhaanden, naar Barnet ikkuns lever et par Dage. Dette Udseende pleier det især da at have, naar Navlesnoren af en Hændelse har lagt sig om Barnets Hals, og naar Hovedet er født noget før, end det øvrige Legeme.
Viborger Samler, 1790-04-19
J foranførte Tilfælde staae slige Redningsmidler ikke til at forvente. 5) Naar en Moder forløser sig selv, saa kan et stærk Barn komme ganske levende til Verden, og døe af Mangel paa Luft, i saa Minuter, naar det enten kommer til at ligge med Ansigtet i den naturlig medfølgende Afgang, eller falder paa vaade Klæder, eller Luften paa mange andre Maader det betages. En ulykkelig Person, som forløser sig selv, veed intet af sig selv at sige, og ganske magtesløs, har hverken Styrke eller Sands nok, strax at lille Barnet til Hielp. Til at oplyse denne vigtige Sandhed, vil jeg anføre kortelig en Tildragels.
Viborger Samler, 1790-04-19
En Dame, i en temmelig afsides liggende Deel af Staden, blev om Nattetider overfalden af Fødsels Smerter Hendes Amme, som laae i samme Huus, og hendes Folk bleve opkaldte, og man sendte Bud efter mig. Hendes Forløsning gik hastig for sig, og Barnet var fød, førend jeg kom. Det streeg strax, og hun formærkede, at det bevægede sig stærk. Da hun hvert Øjeblik ventede, at see mig træde ind i hendes Sovekammer, og frygtede for at Barnet maatte vederfares noget Ont, om en uskikket Person traadte i Fødsels-Hielpe rens Sted; saa ville hun ikke tillade Ammen, at røre Barnet, men holdt sig i en meget angribende Stilling, at Barnet ikke skulle trykkes eller qvæles. Jeg fandt det liggende paa Ansigtet i den naturlig medfølgende Afgang, og saa aldeles død, at alle mine Bestræbelser, at redde det, vare forgiæves. Disse virkelige Tildragelser fortiene alvorlig at overveies af Publicum; og da jeg er overbeviist om, at de ved almindelig at giøres bekiendte, kunde blive Mid er til at redde mangen en ulykkelig og uskyldig Persons Liv, saa holder jeg denne offentlige Bekiendtgiørelse for en uundgaaelig Pligt.
Viborger Samler, 1790-04-19
(Følgende er indsendt.)
Viborger Samler, 1790-04-19
Udi den Wiborger Samler No. 15, Pag. 211, Lin. 29, har jeg med Opmærksomhed læst Hr. P. Ms. Avertissement, angaaende Tobaks=Planter, Æblestammer, Poppespeil og Lamberske Nøddetræer, han agter at sælge fra Udplantnings Tiden medio Maji til Udgang Junii. Hvad angaaer Tobaks=Planterne, da er det, at man allerede førend Frøet er ve kommen af Jorden, med Vished kan vide, hvor mange Planter man har at overlade, mere at beundre end at begribe, og giør Hr. P. Ms grundige Jndsigt destomere renomeret, og ligesaa nøie Kundskab besidder han upaatvivlelig udi de Videnskaber, som henhøre til de averterede Træeplanter; men hvad Aarsag Hr. P. M. har til, at han ikke melder, om Æblestammerne og de Lamberske Nødder ere podede, og derved ere blevne ægte, da man veed, at saadanne af Kierne optrukne Træer, næsten almindelig blive til Skovfrugt, vil han vel ikke være bekiendt, og andre, som ei vil kiøbe, ligemeget. Jeg for min Deel troer ikke, at Hr. P. M. vilde sælge uægte Frugttræer for ægte Frugttræer; men hvad Jndbildning andre derom vil giøre sig, kan man ikke vide. Jeg har altsaa ikke noget imod den hele Bekiendtgiørelse at erindre, uden allene imod Plantnings Tiden; thi skulle Kiøberne benytte sig af Forskriften, kan man være vis paa, at ingen i Fremtiden skal sige, hvad Slags Frugt disse tilforhandlede Træer bærer, naar man med Vished kan regne, at ikke 1 af 100 kan groe, som plantes fra medio Maji til Udgang Junii. Det er derfor bedre, at tilraade de forventende Kiøbere, at de om Foraaret benytter sig af Februarii, Martii og April, og om Efteraaret af October, November og December Maaneder, alt efter Aarets medførende Omstændigheder. Dette er mig indsendt fra en god Ven paa Landet, til Jndførsel i første udgaaende Wiborger Samler. Wiborg, den 15 April 1790. Peder Eggert.
Viborger Samler, 1790-04-19
(Jndsendt.) Ved min Vens Bryllup den 22de Martii. Deg kiender Græsk, Latin, Hebraisk, lidt Noder, Fra Vardøe hid en heel Slump Mennesker; Men kiender ikke mine Børns Moder i Det er dog Alt, hvorfor vi svede her: Af den, som løb, hvad gavner det, Naar han ei fik Klenodiet . Jeg husker vel, da jeg var kort og lille, Man sagde mig adskilligt Spas Om Kierester, da blev jeg rød og stille, Nu mærker jeg, det ei var lutter Fias, Der noget er, Gud veed, hvordan? Hos Pigerne - en ønsker man." Saa glad mit Øie seer Dit Hæld, Dig krone; Det længe - længe glæde Dig! Mig er den Fryd saa stor, at see Din Kone Og Alt, hvad Dig giør lykkelig: Du glad med Hende, Hun med Dig See Børnebørn - lykkelig! brøden.
Viborger Samler, 1790-04-19
Blandede Efterretninger. Fra Kiøbenhavn. Den 10de April er Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen om Morgenen tidlig reist herfra til Schlesvig Høistsammes Følge bestaaer af Hans Excellence Hr. General Huth, Marskal von Bülow, Kammerjunker Krogh, Secretair Bluhme, Lieutenanterne von Kirckhoff og von Ries, samt Livchirurgus Bodendick.
Viborger Samler, 1790-04-19
De Hamborgske Aviser melde denne Gang fra Kiøbenhavn af 6 April Aarsagen til den Norske Postes Ophold i Helsingborg at være følgende: At, i Følge en til Commandanten i Helsingborg ergangen Kongl. Befaling, Passagen med Baade, til den Danske Side var ganske forbuden, og er først i Løverdags Eftermiddag Kl. 4 igien bleven aabnet. Uden Tvivl har bemeldte Commandant for saavidt irret, at han ikke lod den Norske Post passere, eller dog udlevere til de Danske Færgefolk, som adskillige Gange bleve sendte over fra Helsingøer; thi det heder, at den sande Aarsag til denne 4 Dages Jndsværring skal aleneste være en Reise, som Kongen af Sverrig, giør fra Stockholm til Stettin og videre til Berlin, og som han vilde holde hemmelig i nogle Dage.
Viborger Samler, 1790-04-19
Videre heder det fra Kbhavn. Man vil her have Efterretning, at Kongen af Sverrig, som havde en ganske anden Reise for, end til Finland, er af visse Aarsager seilet til Carlscrona.
Viborger Samler, 1790-04-19
Fra Tydskland lyde de fleeste Efterretninger meget krigerske.
Viborger Samler, 1790-04-19
Pro Memoria,
Viborger Samler, 1790-04-19
Jaa Hr. Kammerherres Pro Memoria af 18de Januarii sidleden, hvorved De i Anledning af, at Byefogden i Viborg har nægtet at opfylde Magistratens, paa 2de indleverede Restance-Lister over Extraskat og Procentoskat tegnede Begiering om disse Skatters Udpandtning, under Foregivende, at Hr. Kammerherres Approbation til Udpandtningen behøvedes, har begiert dette Collegii Resolution, hvorvidt Deres Approbation i Henseende til de tilbagestaaende Kongelige Skatters Jnddrivelse i Kiøbstæderne er nødvendig for disses Udpandtning, samt om Byefogden er pligtig, uden Deres foregaaende Approbation, paa Magistratens Forlangende, at besørge slige tilbagestaaende Skatter ved Udpandtning inddrevne, saaog hvorledes hermed skal forholdes i de Kiøbstæder, hvor ingen Magistrat er m.v. Skulde man herved tienstligst have Dennem til videre bekiendtgiørelse for Vedkommende tilmeldet, at Stiftamtmandens Autorisation til de Kongelige Skatters Jnddrivelse i Kiøbstæderne, bør, ligesom Amtmandens er anordnet paa Landet, erhverves, førend Tvangsmidler anvendes, allerhelst da Magistraterne og Byefogderne i dette Tilfælde ere at ansee som Regnskabsførere, og Jnddrivelsen gierne taaler det lidet Ophold, som herved kan foraarsages, og da Hensigten af saadan Approbation, efter Hr. Kammer er, 224 s. herres Formeening, rigtig nok er at forekomme, at Jndvaanerne ikke skulde lide Execution for Afgivter, som de enten ei ere pligtige at betale, eller hvis Rigtighed kunde være Tvivl underkastet, saa følger deraf, at det, forinden en Restance-Liste approberes, bør paasees: 1) om Borgeren er pligtig at udrede den Skat, for hvilken han er anført, 2) om Skattens Sum rigtig er ansat eller beregnet, og 3) om han virkelig skylder den Afgivt, hvorfor han er anført som Resterende, hvilke 2de første Poster kunde bringes i Rigtighed derved, at samtlige en Byes Jndvaanere ved Trommeslag advares, at møde paa Raadstuen en vis Dag, for at anhøre enhver Skats Ansætning, da den eller de, som 8te eller næste Raadstuedag derefter ikke fremkomme med skrivelig eller mundtlig Jndsigelse derimod, ansees at have stilkiende samtykt An sætningen, og den 3die Post afgiøres ved Qvittering, da den paa Restance-Listen antegnede, maae troes at staae tilbage med Afgivten, indtil han med Kæmmerens Qvittering beviser den at være betalt. J øvrigt haves intet imod, at Jndvaanerne i Viborg forundes 8te Dages, og de andre Kiøbstæders Jndvaanere i Stiftet 14 Dages Frist, fra den Tid, Skatten eller Afgivten bliver krævet, indtil Udpandtningen kan skee, paa det imidlertid kan oplyses, om den Krævede har Ret i sin Vægring, eller den Krævende i sin Fordring, forinden de stridige Meeninger blive afgjorte ved Udpantning. Det Kongelige Danske Cancellie den 10 April 1790. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Niels Sehestedt.
Viborger Samler, 1790-04-19
Sidste Søndag den 18 April bleve her i Byens Kirker, følgende unge Mennesker af begge Kiøn, offentlig bekræftede i deres Daabespagt: J Domkirken 5 Drenge og 1 Pige. J Søndersogn 6 Drenge og 4 Piger. J Nørresogn 5 Drenge og 5 Piger.
Viborger Samler, 1790-04-19
Samme Dag blev i St. Mortens Kirke i Randers confirmeret: 39 unge Mennesker af begge Kiøn.
Viborger Samler, 1790-04-19
Kopulerede. Paa Rosenholm den 13de April Kiøbmand Hr. Christian Raae, og Jomfrue Anne Kirstine Møller. J Mørke Præstegaard den 23de Martii Kiøbmand Hr. Rudolph Mattihsen fra Randers og Jomfrue Smidt.
Viborger Samler, 1790-04-19
Døde. J Randers den 21 Martii forrige Kiøbmand Søren Udbye, 81 Aar gammel. J Dag her i Byen Hr. Postmester Tonboes yngste Søn 1 1/2 Aar gl. a 225 T.
Viborger Samler, 1790-04-19
Sidste Søndag den 11te April hiemkaldte Gud ved en let og roelig Dør, min Mand Jens Fugleberg, Sognepræst for Almind og Siørslev Meenigheder i Aarhuus Stift i hans Alders 67 Aar Uden skrivelige Forsikringer er jeg forvisset om vore Paarørendes og Venners Deeltagelse i mit Tab og min Sorg. De vilde altsaa kierligst antage denne (nu indførte) Bekiendtgiørelses Maade som gyldig. Almind Præstegaard, Jde Sophie Bang, den 13 April 1790. Sl. Fugleberg.
Viborger Samler, 1790-04-19
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Optimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmærsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At Vi, efter en fra Niels Rohde, Borgemester og Hospitals-Forstander i Vor Kiøbstæd Aarhuus, udi Vort Land Nørre Jylland, og Niels Hviid, Raadmand, og Byefoged sammesteds, samt Herredsfoged og Skriver i Haslew, Liisberg, Galthen og Hovelbierg Herreder, indkommen allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: At de, som Skifteforvaltere efter afg. Kirsten Rasmusdotter, forhen afdøde Niels Wrolles Efterleverske af bemeldte Aarhuus, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel indkalde fornævnte afgangne Kirsten Rasmusdatters Arvinger, saa og med samme Tids Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, der i nogen Maade maatte have noget efter hende at fordre, inden foreskrevne Tids Forløb, for Supplicanterne at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arverettighed, og de sidste deres havende Krav. Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder T. 226 R. samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 26de Martii 1790. Umer Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Maists allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Borgmester Niels Rohde, og Raadmand og Byefoged Niels Hviid i Aarhuus, som Skifteforvaltere efter afgangne Kirsten Rasmusdatter, forhen afdøde Niels Wrolles Efterleverske i bemeldte Aarhuus, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemeldte Afdødes Creditorer. Bliver saavel Arvingerne, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter bemeldte afg. Kirsten Rasmusdatter, afgangne Niels Wrolles Efterleverske, herved med Aar og Dags Varsel indkaldede, de første for deres Arve=Ret, og de sidste deres formeentlige Fordringer for os, som Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 31te Martii 1790. N. Hviid. N Rohde.
Viborger Samler, 1790-04-19
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majsts. allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Cptimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmærsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: At Vi, efter en fra Niels Rohde, Borgemester og Hospitals-Forstander i Vor Kiøbstæd Aarhuus udi Vort Land Nørre Jylland, og Niels Hviid, Raadmand og Byefoged sammesteds, samt Herredsfoged og Skriver i Haslew, Liberg, Galthen og Hovelbierg Herreder, indkommen allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifteforvaltere efter afgangne Johanne Pedersdatter Holm, forhen afdøde Forge-Skipper Hermann Hegtmanns Efterleverske af bemeldte Aarhuus, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, der i nogen Maade maatte have noget at fordre efter bemeldte afgangne Johanne Pedersdatter Holm, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Supplicanterne at anmelde og beviisliggiøre; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn d. 26 Mart 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Borgmester Niels Rohde og Raadmand og Byefoged Niels Hviid af Aarhuus, som Skifteforvaltere efter afg. Johanne Pedersdatter Holm, forhen afdøde Færge-Skipper Hermann Hegtmanns Enke, Bevilling at maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemeldte Afdødes Creditorer. Jndkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter bemeldte afg. Johanne Pedersdotter Holm, afgangne Færge-Skipper Hermann Hegtmanns Efterleverske, i hvoraf saadant Krav end maatte reise sig, dermed at melde sig hos os, som Skifteforvaltere udi Boet inden foreskrevne Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus, den 31te Martii 1780. I. Rohde. I. Hviid.
Viborger Samler, 1790-04-19
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Extimus 4 Rdlr. Vi Cristian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Niels Rohde, Borgem ster og HospitalsForstander i Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Niels Hviid, Raadmand og Byefoged sammesteds, samt Herredsfoged og S 228 S. Skriver i Haslew, Liisberg, Galthen og Hovelbierg Herreder, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at de, som Skifteforvaltere efter afgangne Sophie Jæger, maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse Contoirets Efterretninger, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Sophie Jæger, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 26de Martii 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Borgemester og Hospitals-Forstander Niels Rohde og Raadmand samt Bye- og Herredsfoged Niels Hviid af Aarhuus, som Skifteforvaltere i afg. Sophie Jægers Boe, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde bemeldte Boes Creditorer. Bliver saavel Arvingerne, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre udi Stervboen efter bemeldte afgangne Sophie Jæger, herved med Aar og Dags Varsel indkaldede; de første for deres Arveret, og de sidste deres formeentlige Fordringer for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus, den 31te Martii 1799. N. Hviid. N. Rohde. Til fornøden Underretning for alle Vedkommende tilkiendegives herved, at en Skiftesamling i afg. Hr. Cancellieraad Lillelunds Opbudsboe, vorder den 27de førstkommende foretagen paa Øeland af underskrevne Commissarier i bemeldte Boe. Helligkildegaard & Woldberg den 10 og 12 April 1790. Richter. Lautrup. E. 229 s.
Viborger Samler, 1790-04-19
Skifte-Commissarierne i afgangne Frue Ober-KrigsCommissairinde Clausens Sterbboe har berammet en Skiftesamling udi Hr. Cancellieraad og Landsdommer Gierulffs Huus den 2den Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4. Enhver Paagieldende ville da behage at give Møde, og ellers de, som til Krav formeene sig berettigede, i Henseende til Kravstiden at holde sig den allernaadigste Placat af 26 Martii sidst allerunderdanigst efterrettelig Wiborg den 17de April 1790. Marcussen. Troleff.