Berlingske Tidende, 1833-08-26
Udenlandske Efterretninger. Bornholm. - Sæden meies her med en Lee, der er længere og smallere end den sjellandske; den slides ikke skarp, men indbankes i Æggen med Hammeren paa en Ambolt, hvorved den bliver særdeles skarp. Mejereden over Leen bruges ikke, da det besværer Meiningen, naar Sæden er tyk og ligger. Kun Vintersæden bindes, men er Byg, Havre, Boghvede. Vintersæden bindes i smaae Neeg, de tørres da lettere; Sæden bindes fovanligen samme Dag den meies. Man sætter ei i Travehodmen i Stakke, der dækkes med Rivningen. Kun de over Neeg i Stakken kunne blive vaade, disse aftages for Jndaningen. Vaarsæden ligger paa Skaar et Par Dage i tørt Vei vendes derpaa med Riveskaftet saasnart Duggen er gaaet et den, at det Underste kan veires. Derpaa rulles det sammen og bæres til Stakken, og opstikkes med en Fork, ligesom Ho hvorved maa passes, at Axene komme indvendigt i Stakken. De letter Arbeidet saa meget, at 30 Læs Sæd kunne optages og stakkes i en halv Dag med de fornødne Folk. Ved den Maa spildes mindre, da Axene ikke knækkes ved Bindingen og N. genes Sammenslæbning. En slig Stak, naar den først et sammensunken og vel sat, taaler Regn uden Skade, og kan vedholdende Regn ei gjennemblødes videre end de øverste Lag Den løse Sæd trædes sammen med Heste i Laden, derved ligge den fast sammen og kan ei skiæres af Utøi. Nærmest Væggennedskjæres med en skarp Spade Sæden lige til Bunden, at de bliver en smal Gang rundt omkring Sæden; i den opholde Kattene sig, og opsnappe Rotter og Muus, ved saadan Forsigtighekan Sæden gjemmes hele Aar uden at blive skaaren. Er Sæden godt sammentraadt, optages Lagene som sammenhængende Blade En lignende Sammentrædning med Heste kan og bruges, naa Sæden sættes i Hæs, men da rider Drengen paa Hesten. Under Hesten, naar den vil stalde, sættes en Bøtte; og Hestemøge, kastes ud; alligevel hverken Urinen eller Møget ville skade Sæden, det Englænderne have sagt mig; thi de bruge ligeledes at sammentræde den løse Vaarsæd i Hæs. Ved den Høstmaade spare Tid og Kjærne, der spildes mindre. Følgen deraf er, at i Almindelighed avles her af Vintersæd 12 til 16 Fold, og af Bye 10 til 12 Fold. Præsten Hr. Børresen har forklaret den bornholmske Høstmaade i Tidsskriftet for Landoeconomie 2det Binds 3die Hefte. Faaborg. - Tilberedning af Boghvedegryn og Rullegryn, afgiver Fortjeneste for Huusfolk her i Egnen, men af Mangel paa passende Haandmølle kan det ej drives i det Store. Kammerraad Bang paa Nørager pr. Slagelse har inventeret en Haand mølle til det Brug; den er belønnet af det Kongl. Landhuusholdningsselskab; jeg haaber at en Haandmølle vil komme her til Landet ved Grev Bille Brahe. Af Bangs Beskrivelse i Tidsskriftet for Landoeconomie 2 B. 3 Hefte erfares, at Boghveden skal enten harpes paa en Rensemaskine, eller udvaskes, at gode Korn, Ukrudsfrøe, samt Støv kan afskummes. Naar Boghvedenoptages af Vandet, udbredes den tyndt i Solen, eller tørre i et godt opvarmet Værelse, thi tørres den i en Bagerovn, blive Grynene ej hvide, og give formeget Meel. Naar Boghvederer vel tør, sorteres den ved at løbe igjennem et Sold, at Konene have een Størrelse, naar de bringes under Skalqværnen. Liggeren saavel som Løberen ere af Træe, da kun lidet Tryk behøves; bedst er det, at Løberen er af Træe, beklædt med Svin læder, den vil da afrulle Skallen uden at knuse Boghvortil Meel. Eftersom Løberen kommer i nærmere Berørelse med Liggeren, males det skallede Korn til den Fiinhed, man vil have som bør skee successive og ikke paa engang. Hvergang Bog hveden har gjennemløbet Qværnen, sorteres Grynene ved deri passende Solde, at de større Gryn atter kunne gjennemløde Qværnen, ellers vilde erholdes færre Gryn og mere Meel. En Tønde vel renset Boghvede veier 11 Lpd. og kan give 5 1/2 Led grove Gryn, foruden Meel; eftersom Grynene blive finere, en holdes mere Meel. Rullegryn holde Priis med Risengryn, til een Tønde Boghvede giver kun 2 ½ Lpd. fine Gryn. Paa et Haandqværn kan 1 Skpd. Boghvedegryn formales til Rullegryn i Timen. Jnden for Boghvedens hornagtige Skal, som en bruun, er en guul Hinde omkring Kjærnen; den adskilles med en Kost, naar Grynene stænkes med lunket Vand, og derefter gjennemarbeides med Hænderne, indtil Fugtigheden er fordeelt paa alle Grynene. De befugtede Gryn sættes i Hob, og henstaae tildækkede 8 a 10 Timer, gjennemarbeides atter med Hænderne, og udspredes derpaa tyndt i Solen eller i et opvarme Værelse, da løsner sig den gule Hinde fra Kjærnen og fraskille letteligen paa Haandmøllen. Haandqværnen er aftegnet og forklaret i omtalte Tidsskrift. Qværnen kan og benyttes til at afskalle Havren og formale den til Gryn; den opfylder godt sin Hensigt. Da Almanakken benyttes til occonomiske Efterretninger, for at Almuen kan erfare dem, synes mig at Bangs Efterretning om Kullegryn og Børresens om den Bornholmske Høstmaade fortjente deri at indføres i Udtog. Ligeledes, at de allerede trykte Meddelelser i de foregaaende Almanakker samledes af Hr. Secretair Hald i et Hefte af Tidsskriftet, ligesom de fra 1782 til 1791 findes samlede i Landh. Selsk. Skr. 4de Deel, thi Almanakker forsvinde.)