Berlingske Tidende, 1786-10-13
Af de under No. 58 i Listen for 1784 udsatte Premier for uldne Tøiers Forfærdigelse til Bønder=Klæder, af Uld farvet af Naturen selv, tilkjendes følgende: 180. Birthe Hansdatter, paa Gaarden Smebye paa Toten i Aggershuus Stift, en Premie af den første Sølvmedalje, eller 20 Rdlr., for at have forfærdiget 78 Alen graat Vadmel hvori Ulden er ret sirligen blandet. 181. Jnger Marthe Tomle af Lands Præstegield i Aggershuus Stift, tillægges en Premie af den anden Sølvmedalje, eller 10 Rdlr., for 62 Alen graat Vadmel. Desuden har hun og forfærdiget 43 Alen hvidt Vadmel. 182. Birte Knudsdatter Wilg i Stange Præstegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har forfærdiget 46 Alen graat Vadmel, hvorfor hende tillægges en Belønning af 10 Rdlr. Af de under No. 63 i Listen for 1784 stiftsviis udsatte Premier for Rovdyrs Ødelæggelse i Norge, tilkjendes følgende Premier, nemlig: J Aggershuus Stift. 183. Gunde Andersen Wangen af Kongsvinger Leier, en fattig, men vindskibelig, ædrue og skikkelig Karl, en Premie af 20 Rdlr., for i 1785, ved egen Hjelp, med Ræve=Sax, at have fanget 17 Ræve. 184. Hr. Friderich Knap paa Gaarden Aas, i Hakkedals Anner, Nittedals Præstegield, har selv skudt to Bjørne, tre Ræve, og desuden en Odder og en Maar, hvorfor ham tilkjendes en Premie af den anden Sølvmedalje, eller 10 Rdlr. 185. Opsidder Peder Simonsen, paa Gaarden Giørnholt, under Gaarden Aas, i bemeldte Hakkedals Anner, har i 1785 skudt tvende Bjørne, hvorfor ham tilkjendes en fra 5 til 6 Rdlr. forhøjet Premie. Med fornøden Skydegevæhr er han bleven forsynet af hans Hosbonde, forbemeldte Hr. Knap. 186. Klokkeren Niels Werner til Wangs Klokkergaard paa Sønder=Hedemarken, tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr., for i 1785 at have fanget 9 Ræve. End ydermeere har han aarligen fanget en Mængde, og lægger desuden Vind paa Fiskerie og andet Skjøtterie. 187. Ole Mortensen Jfarnæsset af Grue Præstegield, har i 1785, skudt en Bjørn og tre Ræve, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr. 188, Pigerne Marte Olsdatter Opager og Marie Fuglerud, af bemeldte Grue Præstegield, tillægges hver en Belønning af 3 Rdlr., for i 1785 at have dræbt med Steen, Stør og Stager, en gammel voxen Bjørn. Jochum Monrad, paa Gaarden Nordre Sem i Gienpen, har vel anmeldt at have skudt to voxne Bjørne og 9 Ræve; men da Æskningen er kun attesteret af et Vidne, saa har han ikke kundet erholde noget. J Tronhiems Stift: 189. Reffel Skjøtten Jens Nielsen, tjenende hos Kaptein Meldal, paa Gaarden Foss, i Fosens Fogderie, Stadsbøygdens Præstegield, har i 1785 skudt en Bjørn, 6 Ræve og en Ørn. Ham tilkjendes derfor en Premie af den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Af de under No. 75 i Listen for 1785, blant de praktiske Priismaterier, for Sælhundefangst omkring de danske Øer ud fatte Premier, tilkjendes følgende, nemlig: 190. Huusmændene Jan Christian Christensen og Hans Jensen Hansen paa Rømør, under Riber Stift, den første Premie af den anden Guldmedalje, eller 50 Rdlr., for i 1785 at have fanget 46 store Sælhunde og 55 smaae, hvoraf de har faaet 382 Kander Tran, som de har solgt for to Mark Kanden. Skindene har de, paa 6 Stykker nær, sendt saltede til Altona. 191. Christian Johansen, Skjøtte paa Ørup gaard paa Falster, tilkjendes den tredie Premie af den anden Sølvmedalje, eller 10 Rdlr., for i 1785 at have skudt 23. store og 5 smaae Salhunde. Af Fangsten har han erholdet to Tønder Tran; hvoraf en Tønde er solgt for 16 Rdlr., og det meste af Resten for 12 Skilling Potten. Skindene ere solgte for 2 Mark 12 Skilling Stykket. B. Overordentlige Belønninger for andre Fortjenester, uden for Selskabets Jndbydelse. 1. For store og ædle Handlinger, som især viser den kloge Landhuusholders menneskekjerlige og rosværdige Karaktær. 192. J Anledning af Selskabets Premier for Proprietærer, som paa deres Godser befordrer borgerlig Frihed og Eiendom, har Selskabet modtaget en Beretning fra Hr. Kansellieraad Friderich Wilhelm Hansen, til Østerbye, og Wemdrup Gaarder i Riber Stift i Jylland, som tillige indeholder en Efterretning om de Jndretninger og Forandringer, som han Tid efter anden paa hans Godser har foretaget, hvorved han baade har gjort Selskabet en dobbelt Fornøielse, og tilveiebringer sig selv en dobbelt Ære. Førend han tilkjøbte sig ovenmeldte Godser, havde han allerede, som Jnspecteur over Trøiborg Gods, den Gang tilhørende Hr. Geheime Conferenceraad og Overhofmarskal Greve Christian, Frederich Moltke, foretaget og bestyret betydelige Forbedringer og Jndretninger i Jordbruget. Han havde, nemlig, ved Udskiftning, skadelig Vands Afledning m.v., forbedret den ham pro Officio tillagte Jord saaledes, at i stedet for 8 Kjør og 4 Heste, som hans Formand holdt, og 50 Læs Høe, som bleve avlede, kunde han holde 50 til 60 Fæehøveder, 8 til 12 Heste, og avle 400 Læs Høe. Han havde hans Administrationstid, som varede i 12 Aar, men især siden Forordningen af 13de Maji 1769 udkom, befordret og bestyret Jordernes genereelle og specielle Udskiftning til 10 hele Byer, ligesom og Besidderne af næsten 500 Tdr. Hartkorn paa dette Gods bleve efter hans Jndretning og Foranstaltning dog under Forbeholdenhed af Herligheden, Hoverie= og Selveier=Bønder, hvormed de ere, ligesom deres Efterkommere upaatvivlelig vil blive, særdeles fornøjede. J Aaret 1771 overdrog Eieren af Gram og Nybel, i Haderslefuns Amt, Hr. Greve af Schack, ham Bestyrelsen, af de nye Indretninger, han paa disse Godser agtede at foretage, hvorved Bønderne som forhen vare Livegne og Trælbønder, bleve givne frie, Gaardene dem overladt i Arvefæste, deres Hoverie bestemt til 12 Gang Dage og 2 til 2 Ægter aarlig, af hver heel Gaard, og deres øvrige daglige Trælarbeide (saa nævnes det i Beretningen) og Hoverie ansat til Penge=Afgift. Strax derefter blev Jordernes Udskiftning foretaget til 9 store Byer og 25 Gaardbeboere og 9 mindre Steder udfløttede. Hovedgaards Markerne til Gram bleve inddeelte i 4 Parceler, for desbedre at kunde dyrkes med egen Besætning. Med Nybel Gaard blev lige Forandring foretaget. Bøndergodset er ved disse Jndretninger saaledes forbedret, at i stedet for der forhen længe kunde søges efter en Beboer, som uden nogen Penges Udgift vilde antage saadan Gaard kan samme nu paa sine Steder koste 1000 Rdlr. og mere til Afstaaelse, og hvorvel Eieren er fornøjet med Forandringen, bevidner følgende Attest, hvilken Hr. Greven har behaget at meddeele Hr. Kansellieraaden, og som for mere end en Aarsag fortjener her at anføres. Den er saaledes lydende: (Fortsættelsen følger.)¬