JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Haandværks-Corporationerne i Lollands Kjøbstæder ladet i denne Tid Petitioner affatte til Stænderne, hvori de især søge at udhæve Kjøbstæd Haandværkerens ublide Kaar i Modsætning til Lands do Haandværkerens, da denne boer og lever for billigere betaling end hiin, og dog, tvertimod Landets gjældende vise Love, forfærdiger hvad der er forbudet. Skomageren, der kun maae sye Bønder skoe, forfærdiger nemlig det fineste Herre- og Dame-Fodtøi, Skræderen, som efter Loyens 313 23 kun maae sye Vadmel, arbeider i det fineste Klæde og forfærdiger Klædninger til Præster, Hertemænd &c., og Snedkeren arbeider i Mahogni. Ogsaa Fæstebonderne lade affatte Petitioner, for at overleveres deres Deputerede. Det er imidlertid glædeligt at erfare, at Alt, hvad der i saa Henseende affattes, aander uskrømtet Kjærlighed til (M. Av.) Kongen og Fædrelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Kjøbenhavns Børs den 11te Septbr. 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 204 1/2; Spe ries 205; Specier solgtes til 12 Mk. 4 3/4 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier - a 181 Rbd. Sdl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 3/4 a 40 Rbs. Tegn; 4 pCt. kongel. Obligationer (uden Renter) 93 1/2 a 94 Rbd. Sed ster; ( a 91 1/2 i Banco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Jndk. Den 12te Septbr., Chr. Davidsen af og fra Aalborg til Thisted med Stykgods. Udg. Den 12te Just Christensen af og fra Thisted til Aalborg med Bomuld. Den 13de, Christen Davidsen af og til Aalborg med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede kan bekommes 50 a 60 Læs godt nyt Rugtag i dette Efteraar tilkjøbs. Kjøbyegaard, den 14de September 1835. Schou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Hvor circa 10 Tdr. god lædsket Steenkalk er at bekomme, anvises fra Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-15
Paa Torsdag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
No. 108. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 17de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund. Tre Dage ved Oronocotlodens Strandbredder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
Jndenlandsk. En Eiendomsbesidder paa Landet besværede sig hos Cancelliet over at være ansat for høit i Bidrag til Fattigvæsenet af en anden ham ligeledes tilhørende Gaard, i det Fattigcommissionen havde ansat ham høiere end Andre, paa Grund af det betydelige Areal Jord, der hører til hans Gaards fri Hartkorn, fremfor det Areal, der ligger til de andre Gaarde i Sognet. Cancelliet, som havde modtaget Erklæringer over hiint Andragende fra Fattigcommissionen og Øvrigheden, svarede i Skrivelse af 27de August sidstleden, at man fandt, at Fattigcommissionen havde været ubeføiet til at ansætte den Paagjældende til høiere Fattigskat af den omHandlede Gaard end der paa hviler det øvrige HartLorn i Sognet, paa Grund af det større Areal, der ligger til denne Gaard og dets Qvalitet, som fra Hovedgaardsford, da Lovgivningen alene vil, at Hartkornet, som saadant, skal tages i Betragtning ved Bestemmelsen af Fattighedraget, uden Hensyn til Udstrækningen af det tilliggende Areal eller dets (Coll Td.) Beskaffenhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
Nu bliver det til Alvor med en Jernbanes Anlæg fra Hamborg og Altona til Lübeck Over 500 af Hamborgs og halvandethundrede af Lübecks aneeteste Jndvaanere have skriftlig forbundne sig til at understøtte dette Værk hvis Omkostninger anslaaes til 4 Millioner Mk. B. Jernbanens Længde vil i ret Linie blive 8 Miil. Af 32 Grundeiere, Hvis Jord Banen vil komme til at gjennemskjære, have de 29 allerede samtykt Planen. Man venter nu Hs. M. Kongen af Danmarks allerhøieste Bevilling til at oprette et Compagnie, bemyndiget til at udstede 15,000 Actier, hver til 20 Pd. St. (c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
En Skovrider i det Slesvigske, hvis Gaard ligger midt i Skoven, kjøbte i en Landsbye, som ligger en halv Miil derfra, en Gaas tilligemed 12 for kort siden udrugede Gjæslinger. I Almindelighed opholdt disse Dyr sig i Nærheden af SkovFidergaarden, hvor der var god Græsgang. Efter omtrent 14 Dages Forløb, da Gjæslingerne alle gede vare voxne noget til, bemærkede Skovrideren, en Eftermiddag med Forundring, at de græssede blene; Moderen var borte. Man søgte og søgte, men forgiæves. En halv Time efter, medens man dnu stod hos de af deres Moder forladte Gjæslinger, hørte man nogle Gjæs skrække muntert i en Frastand. Man lyttede, Lyden kom nærmere, og det varede ikke længe, inden man saae den favnede Gaas komme anmarscherende i Selskab med en Gasse, hendes gamle Jnklination. Uden videre førte Gaasen ham midt iblandt Gjæslingerne, kjærtegnede disse og syntes ved sine Fagter at ville sige ham: Seer Du, hvor smukt vore Børn ere voxne til! - Gassen blev nu greben, og tilbageleveret Eieren i Landsbyen af hvem man med Forundring dørte, at Gaasen ved Middagstid havde indfundet sig ved Gaasestian og bortlokket sin fordums Kammerat. Fra den Tid af forløb ingen Dag, at jo Gassen gjorde en Promenade til Skoveidergaarden; mod Aften begav den sig regelmæssigt paa Hjemveien. Mortensaften gjorde en Ende paa disse Sammenkomster. (Ad. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
J Altona har fundet et stort Vædderidt Sted paa Borgernes Exerceerplads, udført af et Kunstberideselskab under Hr. Wolffs Direction. Det havde det forud for andre Vædderidt, at Alt blev udført staaende paa Hesten. Et Dame-Ridt blev udført af 3 Amazoner. (Jd. Udbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
En baiersk Missionair Hufnagel giver i sin til Trykken befordrede Reise Dagdog følgende komiske Beretning om sit Ophold i Kjøbenhavn: "Man kan ikke nægte, at Kjøbenhavn yder et majestætisk Skue formedelst de mange kneisende Taarne. Et af dem kaldes gemeenlig Rotonda, og er et høit rundt Taarn, som er bygget af Træ. Det et meget mærkværdigt, thi det er bygget saaledes, at man ikke har nødig at gaae derop, men kan kjøre af et Slags Sneglevei op til dets høieste Høide, og det endogsaa med Heste og Vogn. Men det er bleven meget ramponeret i Bombardementet 1807. Næst efter denne Rotonda er Kjøbenhavns Museum mærkværdigt, den berømte kongelige Park og Mineral brønd ikke at forglemme. Paa en yndig Høi staaer det kongelige Landslet; mangfoldige med Træer og Buske omgivne Spadseregange sloge sig op til samme. Mange tusinde Kjøbenhavnere forsamle sig daglig om Slottet, for at høre den derlige Taffelmusik og see den kongelige Familie. At Danmark er et stakkets Land af ringe Frugtbarhed slutter jeg deraf, at Brød er en stor Sieldenhed her, og at man i Mangel deraf maa behjelpe sig med et Stags sort Tvebak Sølvpenge findes her slet ikke, maluttet Papiirspenge. - - (Hermed kan sammenlige nes, hvad der i et tydsk Skrift: der reisende Autiqvar." berettes om Jsland: "Brænde og Tor findes ikke paa Øen; dette Savn har den forsynlige Moder Natur imidlertid afhjulpet, idet her nemlig findes store Masser af Jis, der et saa gammel, og tørt, at det strax fænger, naar man lægger det i til Jlden, og brænder som det bedste Bøgetræ.")(Aarb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Det personelle Capellanie hos Sognepræsten for Svanke og St. Jbs Menigheder. paa Bornholm. Cappellanen skal bestyre Embedet paa eget An- og Tilsvar, imod at nyde i aarlig Løn af Sognepræsten 150 Rbd. Sølv, foruden fri Kost, Logis, Lys, Varme og Vask i Præstens Huus, samt fri Befordring naar har paa Sognepræstens og sit Embedes Vegne skal foretage Reiser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den September er Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Sjælland, C. D. Fasting, beskikket til Sognepræst for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe; Sognepræst for Feuling og Holsted Menigheder i Ribe Stift, L. Eiler, til tillige at være Provst for Gjording, Andst, Malt og Slaves Herreden, i samme Stift; den 4de, personel Cappellan for Kundbye Menighed i Sjælland, N. S. Bøgh, til Sognepræst for Skamstrup og Frydendahl Menigheder i Sjælland; dimitte teret Major B. C. H. v. Nutzhorn i Fredericia til Branddirecteur i forrige Roeskilde Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-17
AVERTISSEMENTS. Hos Undertegnede kan bekommes 50 a 60 Læs godt nyt Rugtag i dette Efteraar tilkjøbs Kjøbyegaard, den 14de September 1835. Schou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
No. 109. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissenivlidende, eller: Den nordimbrilke Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 19 September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Politiske Nyheder. Schweitz. Bladet die junge Schweitz, giver følgende Data om den Mængde østerrigske Tropper, der samles i Lombardiet: "saaledes ere 4000 nylig trukne dertil fra det Venetianske, for at forstærke Tropperne paa den schweitzerske og piemontesiske Grændse; i det Hele beløber de østerrigske Troppers Antal paa denne Side af Etschfloden sig til 40,000 Md. Hvis de Hemmeligheder, der bleve forhand de i Kalisch og Toplitz skulle medføre et Brud med Frankerig, saa ville efter al Tilsyneladenhed, Frankerig komme til at føre Krigendefensiv, og i dette Tilfælde fordrer paa ingen Maade Østerrigs Jnteresse at besætte Schweitz, naar det har Sikkerhed for, at dette vil iagttage en oprigtig Neutralitet. Over Nizza og Chambery kunne en østerrigsk Armee operere saameget dristigere, naar de Franske vare sikkret ved det neutrale Schweitz. Schweitzer Rhinbroerne behøver heller ikke den hellige Alliance, da den er i Besiddelse af Landau, Luxemburg, Maintz og Germersheim. Zürichen Tidende gjør ogsaa opmærksom paa, at der fra flere Sider i Udlandet ere indløbne Vin om Nødvendigheden af, uopholdelig at sætte Forsvarsanstalterne i Schweitz paa et fuldkommen Fod, paa Grund af, at der nu er en større Sandsynlighed, end der nogensinde har været for, for at en europæisk Krig vil udbryde."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
America. Fra Nord-America lyde Efterretningerne af 13de August sørgelige: De Uroligheder, som man der befrygtede i Anledning af Slavermancipationen, ere paa forskjellige Puncter allerede komne til Udbrud, nemlig i Baltimore, Charlestown og Washington. J Baltimore synes den første Foranledning dertil at have været en Privatbanks Standsning med Betaling, som forbittrede Folket og havde nogle private Bygningers Nedrivelse til Følge, og hvorved ogsaa 3 Mennesker bleve dræb alte, Aftenen derpaa bleve flere Bygninger behandlede paa samme Maade. For en Doctor Hinzes Bopæl forsamlede Pøbelen sig ogsaa, men Doctorinden, der var alene hjemme, viste sig ved Vinduet og forestilte Hoben, hvor upassende det var, at ville angribe en værgeløs Kone, man svarede hende da, at hun kunde bortfjerne sig, da man ville ødelægge Huset; men hun vægrede sig kjækt derfor, og sagde, at hun hellere ville lade sig begrave under Ruinerne, hvorpaa Pøbelen igjen trak bort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Den 14de blev Roligheden igjen bragt tilveie, fornemmelig derved at General Smith understyttet af 1000 Md., erklærede Staden i Beleirings-Tilstand. J Charlestown havde flere Planteurer og Slave=Eiere holdt en Forsamling, hvori de erklærede, hellere at ville udtræde af Unionen, end at indvilge i SlaveEmancipationen, Pøbelen havde ogsaa ved denne Leilighed begaaet flere Uordener. J Washington var en Taler for Slave-Emancipationen bleven ført i Fængsel, og Folket var saa forbittret mod ham, at det om Natten ville storme Fængslet for at hænge ham, den næste Dag gjorde Pøbelen i store Hobe Jagt, paa en sort Bordelvært, som havde yttret at han kunne erholde de hvide Haandværkeres Koner og Døttre, saa ofte han ville. - J New York havde den 12te en frygtelig Jldebrand ødelagt 40 Huse med Magaziner og 1 Kirke; i Magazinerne var opbrændt Papiir for 100,000 Dollars Værdie, den hele Skade anslaaes til 800,000 Dollars,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Spanien. Den engelske Krigsbrig Wo ter Witsch" har medbragt Efterretninger fra Bilbao af 5te Septbr. om en Tildragelse der kan ansees, som en Krigserklæring af Don Carlos mod Engeland. Fornævnte Brig havde nemlig bragt Tropper fra Santander til Bil bar, dette ansaae Carlisterne som en aabenlys Krigserklæring, og gjorde den engelske Lieutenant Pike, som var sendt i Land til Bilbao, til Fange. Den Næstcommanderende paa Skibet, tog derpaa 2 bevæbnede Baade og roede opad Strømmen for at bevirke Lieutenantens Udlevering, men underveis blev han anfaldet af Carlisterne, som dræbte 2 af hans Folk, og saarede Flere; som en Følge heraf afseilede, Briggen strax til Plymouth, og Captainen afreiste derfra til London. Bilbao er atter truet af 22 carlistiske Batailloner, General Jaureguy var fra St. Sebastian kommen i Haandgemæng med Carlisterne i Bilbaos Omegn, hvor Fiendtlighederne igjen overalt vare begyndte. Madrider Hoftidende fortæller at et Circulaire fra Don Carlos var kommen til hans Agentere, hvori disse opmuntres til overalt at blande sig blandt Rækkerne af de eralterede Friheds=Venner og at opmuntre dem til alle Slags Excesser; det hedder ogsaa deri, at Prætendenten ville i Spidsen for sine Tropper trænge frem til Burgos og derfra rykke frem mod Madrid, men det er lettere sagt end gjort, J Estella kastede sig for nylig en ung smuk Kone i Armene paa Prætendenten, da han kom ud af Kirken, og omarmede ham under Raabet Høit leve Carl den V.", men den strænge Prætendent viste hende tilbage med de Ord: Viig fra mig, du Utugtige!" (Donnervetter hvad han er bleven gyselig kydsk,) Med Hensyn til Provindserne Catalonien, Arragonien og Valencia, da har de offentlige Blade faaet Ordre til intet at bekjendtgjøre om hvad der foregaaer i samme, hvilket just ikke er noget godt Tegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Frankerig. Et fransk Blad meddeler under 4de Septbr. følgende Oversigt over det franske Regjerings=Systems Forandring siden 1830. J Juli og August 1830 var Ordet Republik intet mindre end et Skrækkebillede forJndbildningskraften, tvertimod betragtede man en Folke=Throne omgivet med republicanske Jnstitutioner, som et Eldorado for alle Regjeringsmaader. Den Gang vogtede man sig vel for at paastaae at Begrebene "Monarchie" og republikanske Jnstitutioner vare modstridende. Begreber. Nøie forbunden med hinanden bleve de for at erhverve Folkets Applaus stillet til Skue. "See her den bedste af alle Republikker, raabte en velbekjendt Stemme blandt Mængden, som forsamlede sig under Palais Royals Vinduer, Folket tilklappede bifald, og Ludvig Philip signede hiin Stemme. Dengang gaves der endnu ingen Lov, som forbød, at erklære sig for at være en Republikaner. Nu til Dags ville et saadant Raab blive straffet med en Deportation til Cajenne og 30,000 Franks Bøder. Den Gang var det Lafayettes og Duponts Periode. Men disse bleve snart satte tilside og med dem de republikanske Jnstitutioner, Man talte imidlertid endnu om Folke Jnstitutioner, og det stødte ingen at høre Or denne Frihed og Reform, yttre, og endnu blev Revolutionen kaldet berømmelig, og udødelig den Gang var Regjeringen paa Lasittes Høide, men det varede ikke længe, snart lev Lafitte og Folke-Jnstitutionerne stød tilside, og nu begyndte man at tale om contitutionelle Jnstitutioner, det vil sige, at han ville vende tilbage til det Punct, det stod for Juli-Ordonnantserne udkom. Man lod det ikke meere blive ved at fremme enhver Fremskriden, men man bestræbede sig meget mere forat tilintetgjøre hvad Juli-Revolutionen havde jort mere, end der var bleven haabet under Restaurationsperioden. Dog man forblev endnu constitutionel sindet, og man holdt fast hed den Devise: "Chartet og Friheden" den Gang var Casimir Periers Regjering paa sin Høide, men det varede ikke længe saa døde san, de monarkiske Jnstitutioner traade nu stædet for de constitutionelle, og man benyttede s den første Leilighed til at sætte den militaire sagt over Chartet, man erklærede visse teder i Beleirings-Tilstand; og generede en hov, saa blev den oversprungen; man begrov friheden under Trommeslag. Beleirings-Til anden skulle have en Undskyldning og man stød Skylden paa Marskal Soult. Ogsaa sune Tilstand varede ikke længe; men da Casstionsretten med et Pennestrøg havde tilintet sort det Soulske Sabelsystem, slog man indsaa en anden Bane, for at gjøre en Ende paa res Frihed, man forsøgte at rive den ned tykke for Stykke. Pressefriheden blev et vig et Hielpemiddel, man berøvede den de offentse Udraabere, Associationerne bleve forbudne man søgte at befrie sig for de derhen hø 4de Mennesker ved Procesuhyret. Regjerinstod nu paa Hr. Guizotz og Persils Høi men det blev ikke derved, man begraver nu essefriheden under en Række troløse forhinude Measures og tilintetgjøre de dertil høde Mennesker ved Deportationer, kort det gaaet over til et Skrække=System, (Hamburgische Neue Zeitung.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Blandinger. Rhin og Moseler Tidende beretter, at nogle Da for den 28de Juli befandt sig en høi Person fra Frankerige i et Anberge i Frankfurth, hvor han idet han tilkjendegav sit legitimistiske Sindelav skal have et tret: "at et Ludvig Philip ikke i dette Øieblik bleven Fordærvelsens Offer, vil det dog ikke vare over 8te Dage inden han er tilintetgjort." J Følge Anmodning fra Paris, skal der være optaget et Vidnesforhør i denne Anledning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Breve fra Constantinopel af 21de August melde. at den Keiserl russiske Generaladjutant Grev Strøganoff var paa en Corvette indtruffen dertil fra Odessa, for at begive sig i en speciel Sendelse fra sin Monark til Kong Otto i Grækenland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Den 11te Septbr. var Kornmarkedet i London, fastere, Byg under kongel Laas var søgt; toaarige dansk Bog betalt med 12 shil 12 d pr. Qvarter. Tolden paa Byg var 21 shill. 4 d., og paa Havre 12 shil, 3 d.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
J Følge Efterretninger fra Patras over Triest, skulle den forenede tyrkiske Flaade fra Constantinopel og Tripolis ankomme den 19de for Scutari og Paschaen af Stutari derved bleven reddet. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Den preussiske Prinds August har i denne Tid sluttet et morganatisk Ægteskab med en derlig og særdeles aandrig 18-aatig Polakinde, Frøken v. O Tørken er saa almindelig i Europa og saa stor, at den østerrigske Keiser lader dagligen Hofvogne, kjøre Vand til Forstæderne omkring Wien, hvor der især hersker Vandmangel Fra London meldes, at man sælger Vand spandeviis i Chichester, og at Creaturene omkomme paa Marken af Tørst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Til den ostfriesiske Øe Borkum er uden Mandskab inddreven Braget af en Kus paa 40 til 50 Læster, indbrændt: dansk Eiendom og Aarstal 1824. (Aach. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Indenlandsk. Den til Udarbeidelsen af et nyt Toldsystem for Hertugd. Slesvig og Holsteen allerhøist anordnede Commission, saavelsom og den for Kongeriget Danmark allerhøist nedsatte Tariscommission have fuldendt deres Arbeider, og sammes Resultat bliver i disse Dage forelagt det kongelige Statsraad, og vil derefter vorde forelagt Provindsialstænderne til Bedommelse. (HC)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Det kongl. danske Cancellie har, som vi erfare, antaget, at en Embedsmand, som er dømt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, kan uden Con sur indrykke i Bladene de Bekjendtgjørelser, han i Qvalitet af Embedsmand, skal bringe til offent(Kbhvnsp. lig Kundskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Dette Blad har tidligere henvendt Opmærksomheden paa det Held, hvormed en handlende Mosair, gjennemdrager Riget, for at bringe sit vaklende Huus i nye Flor. Kjøbenhavnsposten" beretter nu, at denne Betler i stor Styl." er en forulykket Kjøbmand Cohen fra Ringkjøbing, (ikke at forvexle med Broderen, ligeledes Kjøbmand sammesteds, der allerede over Aar og Dag sidder arresteret.) som nu med Vold og Magt vil tilveies igjen." hvortil hele Landet skal skyde sammen. skjøndt det ikke er iet at indsee Nødvendigheden for Landet af at han kommer tilveies igjen. Smaae, gemene Betlere, som netes med en Styver, sætter man i Hullet. Afdøde Professor Schalls Testamente lyder saaledes, at hans Formue der, naar Boet er realiseret, vil beløbe sig til henved 50,000 Rbd., sættes i Overformynderiet, og Renten deraf først skal tilfald, hans Enke, efter hendes Død hans 6 nærmeste Slægtninger, og naar de ere uddøde, Capellets Enkekasse sit Landsted i Lyngbye, som han havde etet i næsten 40 Aar, og paa hvis Forskjønnelse han havde anvendt betydelige Summer, hav de han ifjor solgt til Hs. K. H. Prinds Christian. mod en aarlig Liverne, der nu gaaer over paa hans Enke, Catharina Salathe for sit Giftermaal (1779) Dandserinde og Skuespillerinde ved det kgl. Theater. Schalls Pension var 2700 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Landsoverretten i Viborg har dømt en Gaardmand og en Bondekarl af Gjødvad, den Første til 4 Ge. 5 Dage, og den sidste til 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød for forøvet Omgjængelse imod Naturen." Ved Lysgaards og Hids Herreders Ret var de Begge dømt til at halshugges og brændes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Hovedgaarden Østergaard i Salling er underhaanden solgt af Proprietair Nissen til Spottrup til He Forpagter Tørslev paa Rosenholm for 35000 Rbd. rede Sølv. Den Anskuelse, som vi for 14 Dage siden antydede at hylde med Hensyn til Resolutionen af 19de August d. A. om Brændeviinsbrænding paa Landet ved at anføre Professor Sibberns Yttring denne Sag angaaende, har en Forfatter i det sidst udkomne No. af Bladet Fædrelandet, ogsaa erklæret sig for Han siger: Vi kunne ikke see andet, end at de ved bemeldte Resolution givne Bestemmelser egnede sig ganske til at forelægges for Stænderne. Man vil endog vanskelig kunne nævne en Sag, der gribet dybere ind i alle baade Landmandens og Kjøbstædboernes Forhold, end netop denne, vanskelig nogen, der, især i Jylland, mere har beskjæftiget den almindelige Opmærksomhed, end netop denne. Saa sandt som Byerne, naar Bevillinger gives til Landbrænderiers Anlæg, ere udsatte for at miste denne Næringsvei, og saaledes see deres Eiendomme tabe betydeligt i Værdi, saa sandt griber denne Sag indi Eiendomsretten. (Vd. St.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Natten til den 18de Septbr., løb i det mørke Veirligt paa Grund i Wixøe Bugt Briggen Bet sy Dryder, Captain William Gibsen af Newcastie, ladet med Talg og Huusblas, kommende fra St. Petersburg og bestemt til London; men da Briggen havde kastet overbord circa 25 Foustager Talg, blev den igjen ved Strandbeboernes Hjelp flot og afseilede til sin Bestemmelse. En stor Deel af de udkastede Talgfoustager ere bjergede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Kjøbenhavns Havnepriser den 12te Septbr. 1835. Holsteensk Hvede 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Siellandsk dito 5 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s.; Lollandsk dito 5 Rbd., Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. Mk. - s. A - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s.; Byg itoradet) 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 12 s.; Dito (sexradet) Rbd. - Mk. - s. A. Rbd., Mk. - s.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. Mk. - s.; Ærter 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. i Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Jndk. Den 15de Septbr., L. N. Broe af og tilAlitmøller fra Altona med Stykgods. Den 17de, Just Christensen fra Aalborg med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Udg. Den 14de, L. C. Sørensen af og til Nyekjøbing med Rug. Den 15de, Poul Jensen, Anders Nielsen og Peder Pedersen af og til Aalborg fra Lemvig med Bomuld. Den 16de, A. Olsen af og til Nyekjøbing med Ballast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
Ved Tallotteriets 1289. Trætn. i Altona udkom: 1, 49, 65, 34, 68.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-09-19
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 25de Dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver afholdt Auction ved Thvorup Strand over det brækkede Vrag, hvoriblandt gode Egebielker og Planker, samt Spiger og Bolte, af Briggen Magrethe Benjamine, hvortil Lysthavende indbydes. Thisted, den 19de September 1835. Lutzhøft