JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1781-08-13
Dr. Vor sal. Præst har altid lært os, at Moses lige saavelsom andre hellige Guds Mænd har skrevet efter den hellige Aands Jndskydelse. Pr. Han havde ikke bedre Forstand. Dr. Vare da maaskee disse Viser ogsaa efter den hellige Aands Jndskydelse? meget. . Pr. Det veed jeg ikke. Det kan og være lige J disse Viser maa J giøre nøie Forskiel paa, hvad der er Historie, og hvad der er Poesie, At Gud har paa eengang skabt, eller, rettere talt, omskabt denne Jordklode, det er Sandhed, det er Historie: men at han i sex Dage har uddannet den, det er kun poetisk Jndklædning. Dr. Det sidste Ord forstaaer jeg ikke; det vil sige saameget som Løgn. Thi, er det sandt, at Gud har paa engang skabt Jorden; saa er det jo ikke sandt, at han i sex Dage har skabt den, og hvad der er en Usandhed, det er jo ei Løgn. Pr. Der er Forskiel paa Poetisk Jndklædning og paa Løgn. Dog, Sligt er forhøit for Eder. Dr. Men, kiere Herre, vor sal. Præst sagde, at Bibelen var Guds Ord, og altsaa Sandhed. Det Ord, Poetisk Jndklædning, hørte jeg aldrig af ham. Pr. Det kom deraf, at han aldrig vilde vige, fra sine gamle Meeninger. DrenDrengen. Men kan vi og blive salige om vi blive i den Troe, at Gud har skabt Verden i sex Dage Pr. Det vil jeg just ikke sige ned til. Jkke destomindre er det rimeligere med Naturen og Fornuften, om vi troe, at Gud paa engang har omskabt Jorden. Dr. Hvor kom da den Mand, der har gjort den gamle Vise, paa det Jndfald saa omstændeligen at fortælle at Gud har i sex Dage skabt Verden? Pr. Fordi hans Muse just gav ham det saaledes ind. Dr. Hans Moster gav ham det saaledes ind? Muse. Pr. Hør ret til! Jeg siger ikke Moster, men Dr. Den Kone kiender jeg intet til(Herpaa fulgte en udførlig Beskrivelse om Apoll og de ni Muser, hvilke alle bleve nævnede ved Navn. Over hvilken sprænglærde Tale Bønderne høiligen undrede sig, men og rystede deres Hoveder.) Pr. Hvoraf skabte Gud det første Menneske? Dr. Af en Jordklump. Pr. Taabelighed! Det vil ikke sige andet, end at Gud gav ham kun et Legem der passede sig til Jorden. Dr. Men den kiere Gud siger jo selv. Duskal blive til Jord igien, som du est tagen af klædning. Pr. Dette er ligeledes kun en boetisk JnDrenDrengen. Saa er vel ikke heller Eva skabt af Mandens Ribbeen? Pr. Nei, intet mindre. Ogsaa dette er kun taget af en gammel historisk Vise. (Resten følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1781-08-13
Hans Majestæt har allernaadigst beskikket Hr. Mag. Johan Henrich Tauber til Professor Eloqventiæ ved Odense Gymnasium og tillige at være Rector i Odense Latinske Skole, og i hans Sted udnævnt Hr. Mag. Ole Kraft Conrector ved den Latinske Skole i Aalborg til at være Rector ved Horsens Skole. Ligeledes Sognepræsten Hr. Peder Winding til at være Sognepræst til Hvidberg og Lyngsøe Meenigheder i Reufs Herred, og i hans Sted igjen den Personel Capellan ved Budolhpi Kirke Hr. Nicolai Piilschmidt til Sognepræst for Hassing og Willerslef Meenigheder i Hassing Hered. Saa er og Degnen Peder Overgaard confirmeret at være Capellan pro Persona for Vestervig og Agger Meenigheder i
Viborger Samler, 1781-08-13
Aalborg Stift. Procurator Rasmus Lange er allernaadigst beskikket til Procurator ved Høiesteret.
Viborger Samler, 1781-08-13
Under Dato Fredensborg Slot den 26de Julii har det allernaadigst behaget Hs. Kongelig Majestæt at udgive et Jnterims Placat, angaaende, at der, i Henseende til det til Jagtrettighed paa Fællig i Danmark udfordrende Qvantum Hartkorn, indtil videre skal forholdes efter Forordningen af 15de Maji 1761.
Viborger Samler, 1781-08-13
Tillæg.) Hadde Niende Tillæg Aargang. N. til den Viborger Samler No. 33. De Mandagen den 13 August 1781. - Ca
Viborger Samler, 1781-08-13
Bekiendtgiørelse. De i og ved Viborg Kanten for faae Aar, siden ovede Tyverier, Voldsomheder og Skarnstykker, har paa nogen Tid Nat og Dag graseret stærk i denne Egn, hvor Beester i Freds=Tid slagtes paa Marken. Tildragelsen er denne, som uerhørt, nogle Maaneder siden blev Maven udskaaren af et paa min Hr. Naboes Mark staaende Best, og Natten imellen Løverdag og Søndag den 4 og 5te denne er lige Ulykke vederfaret paa min Eiendom; thi en imellem Kl. 10 og 11 om Aftenen frisk og sund skaaende Hoppe, som havde kostet mig over 80 Rdr., laae om Morgenen trækket langt fra Tyreslaget og de andre Bester hen i en Grube, Maven kiendelig udskaaren og Panden sønderslagen. Jngen kan jeg beskylde, men denne Formodning haves, at et i rød Kiortel, hvid Væst og hvide Strømper paaklæd Menneske, begge Gange skal være seet paa disse Marker og Steder skulende at spasseere, hvor ellers ingen Veie eller Stie falder, hvilket om Dagen ei er at under over da slige paaklæde Folk, alle mine Erindringer uagtet, mestendeel daglig har oversvømmet min hegnede Eiendom.
Viborger Samler, 1781-08-13
Ligesom jeg meget underdanig har anmodet RegimentsCheffen i Schive ved Forhør at lade undersøge hvemder benævnte Nat af hans Underhavende maatte have været ude, hvilken Assistence jeg vist formoder, uden Hensigt til den imellem Regimentet og mig svævende Sag, deri kan giøre Hinder, i sær naar den promte Justice ved dette Regiment man længe i Forveien har hørt sige af, legges til Grund; Saa beder jeg og, at det kiere Borgerskab i Schive nøie vilde erindre hvem af deres i huusehavende Folk paaklæd, som anført, ommeldte Nat kunde have været ude af Logie; alt til den Ende, at saadanne ondskabsfulde Mennesker til vedbørlig Afstraffelse kunde opdages. Schivehuus den 7de August 1781. Lund.
Viborger Samler, 1781-08-13
Det bekiendtgiøres herved, at Tirsdagen den 4 Sept. næstkommende Kl. 9 Formiddag, lader Høiædle og Velbaarne, Frue Bispinde Rottbøll stille til offentlig Auction i Viborg Bispegaard endeel Boeskab, Tin, Kaaber, Jernfang, Dækketøi og Linnet, et Guld Lommeuhr, et Taffel Sepeteeruhr, et Par store og anseelige Karethbester, 2de Køer med videre; Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til bemeldte Tid- og Sted.
Viborger Samler, 1781-08-13
Søndagen den 22 Julii mistede en Person i BruusgaardsSkou, sit Sølv=Uhr, forfærdiget i London af Sr. Windmils, hvo, som kan opdage det, vilde melde sig hos Uhrmager Brede i Randers, som derfor betaler en billig Findeløn.
Viborger Samler, 1781-08-13
Fra Eskier Gods i Salling, er ved sidste Paasketid uden Pas eller Tilladelse undvigt Fæstegaardmanden Søren Christensen i Bysted Bye, Nautrup Sogn, og efterladt sig en ganske ruineret frie Bondegaard, samt Kone og Børn, har sortladen Haar og Øinebryne, magert af Ansigtet og meddelmaadig før af Kroppen. Ligeledes er en af Eskier Godses Reserva Mandskab navnlig Jens Pedersen Gouelsgaard for en 8te a 9 Uger siden uden Pas eller Tilladelse ulovlig undvigt, 19 Aar gammel, og ei været til Confirmation, af sin Tieneste hos Fæstebonden Niels Christensen i Hegaelund i Thorum Sogn i Salling, har blakketagtig Haar og Øinebryne, smal af Skuldere, og kleine af Beene, mager af Ansigt, og af Høide Soldatermaal. Hvad Klæder disse tvende Deserteurer har ved Undvigelsen havt paa Kroppen, vides ikke med nogen Vished at bestemme; altsaa bliver disse 2de Deserteurer herved 3de Gange efterlyst i de Viborger Samler, med allertienstlig Anmodning til alle og enhver som maatte antræffe dem, de dem behagelig vilde anholde, og mig a Eskier pr. Skive anmelde, der foruden de anvendte Omkostninger ogsaa betaler en convenabel Douceur for Uleiligheden. Eskier den den 22 Julii 1781.
Viborger Samler, 1781-08-13
Paa S. T. Hr. Major von Giestlers, Vegne, Conrad Petersen.
Viborger Samler, 1781-08-13
Ved Peder Thagaard i Aalborg, er gode nye hiemkomne Skaanske Møllesteene af adskillige Størrelse tilkjøbs for billigste Priiser. N. H. Under Viborg Stift, Mariager Amt, Gislum Herred, Strandbye Sogn, Gunderupgaards Gods, er for noget siden hos Fæsteren Luurs Jacobsen udi Trend Mølle ved Døden bortkaldet, en sig hos ham i en Tid af 17 Aar opholdende gammel Enkekone navnlig Kiersten Jensdatter, hvis lidet Efterladte derpaa er tagen under lovlig Skiftebehandling; Menda det nu er bragt udi Erfaring, at hun skal have efterladt sig en Heelsyster ved Navn Mette Jensdatter udi Wognsild, og endeel Sødskendes Børn, udi store og lille Binderup, Aallestrup, Nyrup, Moerum, Haurslew, Testrup, Bygum, Røndrup, Stenild, Tandrup, Ertbølle, Trouelstrup og Møldrup i Rou um Sogn, samt i Egnen ved Randers, saa bliver alle forbemeldte salige Afdødes retmæssige Arvinger, Selvmyndige, Umyndige ved Formyndere, og Enker med Laugværger, saavel som Stervboens Credi= og Debitorer herved, siden dette fattige Stervboe ei formaaer anden Proclama at bekoste, 3de gange indkaldes, at møde udi Stervboen i berørte Trend Mølle, 6te og 12te Ugersdagen a Dato, som bliver den 10 September og 22 October førstkommende, for at i agttage og opfylde deres paaliggende Pligter, da enhver, efter Omstændighederne kan vente at nyde lovbefalet Ret. Gunderupgaard den 30te Julii 1781.
Viborger Samler, 1781-08-13
Den 11 Octob. førstkommende bliver hos Apotheker Bering i Aarhuus ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gode og ved indbundne Bøger i adskillig Sprog og Videnskaber. Trykte Catalogie derover uddeeles gratis hos Hr. Fogh i Ribe, Hr. Wandall i Aalborg, Hr. Mag. Foste i Randers, Hr. Proft paa Børsen i Kiøbenhavn, Hr. Jversen i Odense, Hr. Rasch i Aarhuus, Hr. Mangor i Viborg, Hr. Obristlieutnant de Hoff paa Ryomgaard, fra hvem denne Bogsamling er indsendt, og paa Auctionsstedet. Fraværendes Commissioner paatager sig Hr. Krarup Rector i Aarhuus, Hr. Rasch, residerende Kapellan til Fruekirken, og Hr. Bechmann, residerende Kapellan til Domkirken sammesteds.
Viborger Samler, 1781-08-13
Udi Nør Kiergaard i Flynder Sogn, Schodborg Herred, Bøusling Amt, Riber Stift, er udi Sidste Foraar ved Døden afgangen Fæstebonden Niels Laursen, med hans Hustrue Johanne Jensdatter, og efterladt sig 6 umyndige Børn, nemlig 5 Sønner og en Datter, hvorover Hosbonden har agtet rettest og best for samme umyndige Børns Tarv ved offentlig Auction at bortsælge al Gaardens tilhørende Effecter, inden og uden Dørre, levende og dødt, af hvad Navn haves eller nævnes kan, og igien udtage til Bogfæld og Stedets Besætning, hvad Loven befaler og uvillige Dannemænd skiønner at være Ret og billig, da Beholdningen beggemmeligst kan deles til de Umyndiges Beste. Men som den ældste Søn Christen Kiergaard, for en 4re Aarstid siden er bortreist a Holsteen, som en raae og umyndig Dreng, uden at lade nogen vide hvor han tiener eller er afbleven: Saa indkaldes han herved at møde udi Stervboegaarden, inden eller til Skiftets Slutning, som næst Guds Biestand skeer den 1 Maji 1782, da Aar og Dags Forløb er ude, efter hans afdøde Forældre, i anden Fald maa han vendte skende. Lemvig den 20 Julii 1781. Anne Maria Qvistgaard, hans Fæderne og Møderne Arv bliver tildeelt hans andre Sød Sal. Friderich Hillerups Efterladte.
Viborger Samler, 1781-08-13
En af min Principalindes Huusmænd, Christen Andersen, af Schaltz Bye, Rinds Herred, Halds Amt, er imellem den 27 og 28de hujus sidst, om Natten bortrømt af sin Tieneste i bemeldte Schaltz, og efterladt sig Kone og mange smaae Børn; han skal ved Undvigelse have havt paa sig en blaae hiemgjort Væst med Metalknapper udi, en rød Klædes Undertrøie, et Par guule Skindbuxer, Støvler paa Beenene, en Hat paa Hovedet. Personen er temmelig anseelig, taler godt for sig, er velvoxen, har et guulebruun Haar, og omtrent en 40 Aar gamml. Den der kan anholde ham, og mig det med Posten a Viborg tilkiendegive, skal naar han udleveres, blive betalt en resonabel Douceur, samt alle Omkostninger, da der er meere end denne hans Undvigelse som giør ham strafskyldig. Skulle han forevise noget Pas eller Skudsmaal er det falsk, enhver som huuser, hæle eller i Tieneste antager ham, vil erindre sig de herom allernaadigst udgangne Anordninger, for at befrie dem selv fra Tiltale, Holmgaard den 30 Julii 1781. Paa Velædle Madame Wassards Vegne N. J. Ettrup.
Viborger Samler, 1781-08-13
Her paa Bogladen er tilkjøbs følgende Bøger. Alphabetisk Register efter Bulls Maade over Love Forordninger. Placater, Resolutioner, Krigs= og Skibs=ArtikleOctroier, Privilegier og Fundatser, fra 1660 til 1777, 3 Rdr. 3 Mk. Amalia, eller Prøve paa den sande Ædelmodighed 16 s. Ancher, Lorentz, Præken paa 1ste Paaskedag til Høimesse i Fru Kirke i Kiøbenhavn, Kbh. 773, stor 8. 8 s. Ancher Peter Kofod, Anviisning for en dansk Jurist, angaaende Lovkyndigheds adskillige Dele, Nytte og Hielpemidler, Kbh. 677, stor L. Trykpap. 32 s. Skrivpap. 40 s. Dansk Lehns=Ret, Kbh. 777, stor 8 Trykp. 40 s. Skrivp. 52 s.
Viborger Samler, 1781-08-20
Man skulle vel tænke, at der ingen Forskjæl burde være paa Borgerne i en Staat, uden den som personlige Fortienester give, og at disse maatte bestemme Valget af dem, der skulle tage Deel i Regieringen.
Viborger Samler, 1781-08-20
Jmidlertid findes dog næsten i alle Staater, visse vilkaarlige Udmærkelser, og dermed forbundne Rettigheder, som undertiden i et omvendt Forhold, underordner De der ere fødte lige hinanden. Ja i mange er denne Udmærkelse arvelig, for desmeere at opmuntre, Sønnen til at erlange Forfædrenes Berømmelse.
Viborger Samler, 1781-08-20
Tyrkiet og China gives der kun faae saadanne arvelige Rettigheder. Prinserne selv af Blodet have ingen videre, Nyeheder.
Viborger Samler, 1781-08-20
Den 18de April er Raadmand Morten Munch allernaadigst beskikket at være Justitsraad. Den 4de Julii er Studiosus Hans Reimer Staal confirmeret at være Sognepræst for Fuglse og Krønge Meenigheder i Lolland. Den 11te Julii er Birkeskriver Lorentz Juuel confirmeret at være Birkeskriver ved Duebrødre Klosters Birk i Sielland. Den 12te Julii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Candidatus Juris Jacob Petersen til Copiist i Finanz=Collegii Tydske Assignations=Contoir.
Viborger Samler, 1781-08-20
Den 5te Julii er Kammerjunker Peder Friderich Ulrich Benzon allernaadigst beskikket til Amtmand over Stavangers Amt i Norge. Den 26de Julii er Kammerherre Michael, Herman Baron af Løvenskjold allernaadigst beskikket til at være Amtmand over Holbecks Amt.
Viborger Samler, 1781-08-20
Under 2den Augustii har Hs. Majestæt udnævnt den Hertugelige Brunsvigske Ober=Salt-Jnspector R. A. Mich til at være Berg=Raad med Rang af No. 3 i 5te Classe.
Viborger Samler, 1781-08-20
Under Dato Fredensborg Slot den 8de August h. a. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved fremmede Kornvahre, nemlig Rug, Byg og Havre tillades imod en modereret Told af 15 sk. pr. Tønde, samt øvrige ellers anordnede Afgifter, at indføres med indenlandske Skibe til de Søndenfieldske Steder i Norge.
Viborger Samler, 1781-08-20
Lands Landstinget, Onsdagen den 22 August 1781. Jndstevnte Sager. 1. Selveier Jens Pedersen Øllgaard, ved Foldina Kirke udi Londenes Amt, indstevner paa egen og andre Vedkommendes Vegne til aldeles Underkiendelse, Cassation samt forvolgte skadesløse Omkostningers Erstatning, en Skiftebehandling, begyndt efter afgangne Lauge Christensen i Bølling den 5 Martii, og tilendebragt den 26 dito dette Aar, af Skifteforvalteren Hr. Etatsraad og Amtmand Hansen i Ringkiøbing; Under hvilken Skiftebehandling, der først efter hen ved 5 Maaneders Forløb efter Dødsfaldet er begyndt, Hr. Skifteforvalteren uden Arvingernes eller de Umyndiges Formynderes Forevidende eller Samtykke, paa Enkens løse Anbringende, skal have inddraget under Stervboens Massa, Appellanten og Medarvinger til Fornærmelse, deels den Udflyening, som Døttrene var givet til Medgift, og deels den Eiendom den Afdøde nogle Aar før han døde havde solgt og bortskiødet, hvor iblandt er den til Appellanten skiødte Felding Kirke med videre, som ved Stevningen paaankes. 2. Karethmagerne Sieurs William Chipps og John Smith af London, ved Commissionair Hr. Lars Winde af Aalborg, indstevner til Svækkelse og Underkiendelse, vedbørlig Rets Erlangelse og skadesløs Omkostningers Erstatning samt Sagens lovlige Paadømmelse, en Dom, som den 3die Martii sidst, ved Dronninglunds og Hals Birketings Ret er bleven afsagt af sammesteds Birkedommer Mathias Huulegaard udi en Sag imellem bemelte 2de Kareth mager Chipps og Smith paa den eene, samt S. T. Hr. Brigadeer von Halling til Dronninglund paa den anden Side, angaaende en Summa af 87 Pund 11 s. og 6 Pens Sterling, som Appellanterne hos Hr. Brigaderen en Resto har faaet tilgode i Aaret 1772 for 2de nye Vogne og andet Karethmager Arbeide, men efter 7 Aars given Credit ikke i Mindelighed har kunde erholde &c.
Viborger Samler, 1781-08-20
Tillæg.)
Viborger Samler, 1781-08-27
VIBOREER. MLER. Gen.
Viborger Samler, 1781-08-27
Mandagen den 27 August. Opdragelse. Cr Mennesket først i Verden, saa lader man den 7 enten opvoxe af sig selv, da det aber dem efter, der ere omkring det, og bliver hvad det kan, omtrent det samme, som Forældrene ere, naar det ellers ikke besid besidder noget særdeles Genie. Eller ogsaa, man søger at danne det efter visse Mynstere, troende, at det paa den Maade kan leve lykkeligere. Andre Folk betiene sig af deres Børn næsten ligesom af deres Kreatur, nemlig for at lette og lindre dem selv deres Handtering eller Arbeide, overladende det til et Tref, hvad der kan blive af den unge Skabning. Blandt nogle Americanske Folkeslag, blive Drengebørnene, hos Mødrene til det femtende Aar, hvilke de hielpe i de huuslige Forretninger, og i Agerdyrkningen, der ifald de vilde ellers dyrke Jorden, ganske er overladt Fruentimmerne. Pigebørnene følge stedse Mødrene; og merkeligt er det, at der aldrig behøves haarde Midler for at bringe Drengene til Arbeide, som og, at alle disse saa raa Folk, begegne deres Børn meget kierlig og venlig.
Viborger Samler, 1781-08-27
Den gamle Baleariske Ungdoms Opdragelse, bestod fornemmelig i at skyde med Bue; En Konst, som den fra spæde Barndom blev øvet i. Jngen ung Majorkoner kunde bekomme sit Brød eller Føde, uden han med en Pil eller en Slynge maatte bringe den need fra et høit Sted, hvor den blev hensat. Jndvaanerne i Congo, lade stedse deres Børn ligge paa den blotte Jord; for at de skal blive haardføre, og vænne dem. dem meget tidlig fra Mødrene. Barnet kan løbe omkring, hvorhen det vil; man giver det alene en Bielde om Halsen, for at det ikke skal blive borte. Overtroen imellem dem, fører det ellers med sig, at Hexemesteren eller Præsten, skal paalegge ethvert ung Menneske, Afholdelse fra visse Spiser; et Forbund, der lagttages med den største Nøiagtighed, og som lærer disse grove Siele dog i nogen Maade at gjøre Vold paa deres Lyster. Negerne paa Guldkysten, give først deres Børn Faderens, Farfaderens og den Dags Navn i Ugen, paa hvilken det er født; og derpaa læser Fetispræsten under mange underlige Ceremonier, visse Velsignelser over samme. Vil Moderen gaae noget længere bort fra Huuset, saa bliver det, bunden paa en Pude, hængt hende paa Rykken, og saaledes bærende det, besørger hun ligefuldt sit Arbeide. Er Barnet bleven ældre, saa lade de det løbe om i Skovene, eller lader det øve sig i Søen i at svømme. Sielden bekommer de Klæder paa Kroppen, førend i det ottende Aar; men derimod ere de behængte med saadan en Mængde af Amuleter og Bevarelses=Tegn, imod Forhexelser og Efterstræbelser af de onde Aander, at samme kan tiene dem isteden for Dekke. Man seer ofte omkring Byerne eller eller ved Strandbredden, hele hundrede Drenge og Piger, der øve sig i at klyve eller at svømme, levende ganske efter deres eget Godtbefindende. Meget sielden hender det, at de blive tugtede af Forældrene, men skeer det ogsaa engang, saa er det paa en Maade, at enhver der ikke veed, hvor haardførde saadanne Børn ere, holder dem for forlorne. Koreænernes Opdragelse er ganske jevn. Børnene lærer i Skolerne at læse og skrive, og det endda meget tidlig; hvorved man holder dem til et ordentligt Levnet. Midlerne til at gjøre dem flittige, ere Ærgiærrighed og deres Forfædres Exempler. Ere de færdige med disse Øvelser, saa gives der nok en Skole, hvori ikke bliver læst uden over Historien, og over de Domme, der ere fældede over store Mænd, formedelst deres Forbrydelser.
Viborger Samler, 1781-08-27
De gamle Perser vare imellem alle os bekiendte Folk, det eneste, der havde en ordentlig Sædeskole, saaledes som Tenophon beretter.
Viborger Samler, 1781-08-27
J denne lærte man Retfærdighed Afholdenhed, Tvingelse af sine Begierligheder, Lydighed mod sine Foresatte og Lovene, paa samme Maade, som vi hos os lære Ungdommen Grædsk og Latin. Den i disse Dyder gjorte Fremgang, har let ladet sig bemærke, da den alle Øieblik maatte vise sig i ethvert ungt Menneskes Handlinger. Der Der var gjort saadan en Indretning, at den unge ikke aleene maatte bedømme det Gode og det Onde i enhver Handling, men ogsaa lære selv at føle samme. Thi saa længe Dyden kommer i Hovedet aleene, og ikke i Hiertet, saa er det en Sag der ikke har den ringeste Jndflydelse paa Menneskets Handlinger. Lacadæmoniernes Børns Opdragelse, havde ligeles meget godt hos sig. Hærdende deres Ungdom til alle Besværligheder, tillod de den endogsaa Tyverier, for at danne dem til gode, aarvaagne, behiertede og skikkede Soldater, i Stand til at redde sig ud af alt. Den Taugshed og den Høiagtelse, som det unge Menneske i ældre Folkes Nærværelse maatte iagttage, skiærpede Eftertanken og biedrog til grundige Overveielser. Dog var, til de øvrige Siele=Evners videre Udvikling, denne Optugtelse alt for Soldatermæssig. De fornemme rommerske Børns Opdragelse var uforbederlig Man holdt dem først saalænge i offentlig Skoler, til de havde lært Begyndelses Grundene i Sprog og Videnskab. Herpaa bleve de lærdeste Mænd antagne, til at indrette og veilede deres Studeringer, og siden efter holdt den unge Rommer sig til en gammel forsøgt Staatsmand, var tilstæde ved alle hans Forretninger, anhørte hans Raad, og hans Doms Afsigelser, hvorved ved det var ham tilladt, at forespørge sig om alt. Hvem nu saadan en gammel erfaren Herre ville vel, eller fattede noget særdeles Venskab for, den aabenbarede han de dybeste Hemmeligheder i Regierings Konsten, og gjorde derved den unge dygtig til, selv at tiltræde Forretningerne, og at indlegge sig Ære, og et berømt Navn. Ædelmodighed.
Viborger Samler, 1781-08-27
Den fornemste Moskee i Cairo blev ved Jldebrand ganske i en Nat lagt i Aske. Musulmændene tilskrev strax denne Ulykke de Kristnes Had; og uden at undersøge hvorvidt denne beskyldning var grundet eller ikke, løb mange unge Mennesker sammen, og antændte ligeledes de Kristnes Vaaninger. Saa udsvævende en Handling, kunde ikke blive ustraffet. Statholderen lod altsaa alle Forbryderne der samtligen havde fortient Døden, sette i Fængsel, men da deres Antal var saa meget anseeligt, saa kunde han ikke bestemme sig til, at opoffre saa mange unge Mennesker, der havde begaaet denne Forbrydelse ikke saa meget af Ondskab, som i en hidsig Ubesindighed. For altsaa at finde en Middelvei, lod han kaste ligesaa saamange Sedler i en Urne som der vare skyldige. Paa et ringe Antal af samme var Dødsdommen skreven, alle de øvrige anmeldte enhver, der udtrak dem, en Straf af visse Stokkeprygl.
Viborger Samler, 1781-08-27
Da alle de skyldige nu havde uddraget af denne uheldige Urne, hver sin Skjæbne, raabte een af dem, der skulle døe, med de bitterste Følelser af Smerte, Jeg beklager ikke mit Liv, men hvorledes skal mine gamle, og med den yderste Elendighed kiæmpende Forældre ernære sig uden min Bistand, Min Ven svarede een af dem, der havde undgaaet Døden, jeg har hverken Fader eller Moder, mit Liv er intet Menneske nyttig, giv mig din Seddel og tag der min. Et saa overordentlig Offer opvakte alles Beundring der vare Vidne dertil, og Statholderen, der snart bekom Efterretning herom, lod begge de Skyldige vederfares Naade. Nyeheder.
Viborger Samler, 1781-08-27
Under Dato Fredensborg Slot den 9de Aug. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved adskillige Anordninger, angaaende Brændeviins Brænden og Brug med videre i Kongeriget Norge, igientages og paa nye indskierpes. Fra Fra det Kongel. Rentekammer er under 13de hujus udkommen en Placat, angaaende Premies Udlovelse for indenlandske Kornvarer, som inden Fartens Slutning for dette Aar indføres til de søndenfieldske Stifter i Norge, med videre.
Viborger Samler, 1781-08-27
Fra Stadens Raadstue er den 13de Aug. udkommen en Placat af følgende Jndhold: At Magistraten ved Skrivelse af 11te i denne Maaned fra det Kongel. Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer er tilmeldet, at det allernaadigst har behaget Hs. Majestæt Kongen, under 11te forrige Maaned at tillade, at fremmet Dynevaar af dobbelt Bredde, som sædvanlig holder 3/4 Alen, maae, indtil videre, og saa længe det ikke i fornøden Mængde i Landet selv fabriqveres, indføres imod 7 1/4 pro Cent i Told.