JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Foruden det Proclama, som allerede er udstæd, la NB. der den Verdslige Skifte Ret i Aalborg end videre herved bekiendtgiøre, at forrige Borger og Stads Mægler Hans Caspar Kirchmann er sammesteds den 10. Novembr. sidstafvigte ved Døden afgangen; Hvorpaa hans efterladte Boe er strax taget under Registering og Vurdering, til videre lovlig Behandling; Thi bliver derfor herved denne Stervboes Credi= og Debitorer indkaldede, samt alle og enhver, som herved maatte eller kunde have noget at erindre, enten angaaende hvad Commissioner han, som Mægler, kan for een eller anden have havt at forrette, med Penge=Laan, Kiøb og Sall, eller og hvad det i andre Maader maatte være, hvorfor ey endnu kunde af ham være gjort vedbørlig Rigtighed. Saavelsom og tillige alle de, der enten for kort eller lang Tid siden, kunde have faaet noget af Stervboens tilhørende Effecter i Pant og endnu ikke udleveret samme; De da derfor ville behage inden 6 Uger fra Dato at melde sig derom hos Skifte=Retten, og det tilkiendegive, for at undgaae videre Uleylighed, paa det at Skiftet desto hastigere kunde bringes til Ende, da enhver skal vederfares hvis Lov og Ret medfører. Aalborg den 7 Februar. 1767. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Beskrivelse over det fordum saa kaldede Guds Legems Laug og Gilde udi Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Iblant de Stiftelser, som her i Landet udi forrige Tider, ere blevne oprettede, fortiene de saa kaldede Gilder. ikke det ringeste Sted. D. Ped. Terpager Kip. Cimbr. P. 418, holder for, at de have deres Oprindelse fra de Hedenske Afguds Maaltider, som bleve holdte Thor og Odin til Ære, eftersom der i Oluf Tryggesens Historie bliver meldet, at den hellige Martinus aabenbarede sig for samme Nordiske Konge i en Drøm, og tiltalede ham saaledes: Det har tilforn været Skik i disse Lande, at man i Giestebude udtømmede Bægere til Thors, Odins eller andre Asers Ære saaledes bleve de kaldede, der komme ind fra Asien i Følgeskab med Odin, men nu beder jeg dig, at du en vil lade denne Skik forandre og lade drikke paa min Sundhed, De komme temmeligen i Anseelse udi det 12 Seculo, men dog ikke saa sterk som i de følgende, da der ikke allene var tige. ske en Bye, hvor der i skretærende blev oprettet saa dans dant et Gilde, og i de store Stæder vel 3, 4 og flere, men og paa Landet i ethvert Herred. Lemmerne af disse Gilder, vare baade af den geistlige og verdslige Stand, baade af Adel= og Borger=Standen. Ja end og Konger og Fyrster have været Lemmer af disse Gilder. Saaledes finde vi Kong Waldemar 4, at have været et Lem af Kong Knuds Gilde. Disse Lemmer bleve kaldede Gilde=Brødre. og Gilde=Søstre, og havde en eller flere, ligesom Gildet var stort til, der skulde dirigere Gildet, hvilke bleve kaldede Oldremænd, Aldermænd, Oldermænd. Øyemedet og Hensigten med disse Gilder haver været got, som man og kan see af Begyndelsen af de Skraaer og Vedtægter, der ere givne for samme, nemlig at forbinde sig med hinanden til desto større Enighed og Kierlighed, at legge Vind paa Gudsfrygt og gode Sæder, at beraadslaae med hinanden om hvad, der kunde være til fælles Beste, at understøtte hinanden med fælles Kræfter i hvad Nød, nogen kunde komme i, at afgiøre, hvad Tvistigheder der kunde komme op imellem dem, for at det ikke skulde komme videre og at staae hinanden bi i Døden med Opvartning og Trøst, Naar de forsamledes med hinanden, og havde holdt en opbyggelig og fornøyelig Samtale, blev der paa fælles Bekostning anrettet et tarveligt Giestebud, og, naar samme var til Ende, gik enhver i Stilhed hiem til sit Men som af de beste Ting kan komme den største Misbrug, saa skeede det og med denne Stiftelse, i det disse Kierligheds Maaltider bleve Tid efter anden, i sær da hvert Haandverk=Laug oprettede sig et Gilde, forvandlede til Æde=Drikke= og Dandse=Laug, og disse Gilder gave Anledning til Partier, Tvistigheder, Foragt, o. s. v. hvorudover de og for den største Deel bleve ophævede.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Jblant disse Gilder haver det der var oprettet her i Aalborg, ikke været det ringest. g, som D. Terpager c. p. 456, ønske er, at slige Gilders Historie, fornemmelig hvad de Nordiske Riger og i sær Danmark angaaer, maatte blive fuldstændig forfattet, saa haabe vi, at, skiønt vi en kan levere dette Gildes Historie saa fuldstændig, som vi ønske, det dog ey vil være dem af vore Læsere, der finde Behag i gamle Sager, ubehageligt at vilde noget om samme : Men os vilde det endnu blive behageligere, om nogen i sin Tid kunde heraf have nogen Slags Nytte til at opfylde fornævnte Ønske, Vi have derfor af de Bøger, der hørte til samme Gilde, og findes endnu paa Compagnie Huuset, hvilket er en Fortsættelse af samme, uddraget, hvad der findes til dets Historie, da vi til Slutningen skal meddeele den Skraa eller de Vedtægter, som bleve gjorte til samme Gilde. Vi vil nu ikke meddeele nogen Beskrivelse over dette Gildes Huus, men samme kan vore Læsere vente, naar herefter leveres en Beskrivelse paa Aalborgs gamle og nu værende Tilstand. Dette Lang eller Gilde blev kaldet Guds Legems Laug, det hellige Guds Legeme, som det hedder i Skraaen, til Lov, Ære og Værdighed, Vi finde og, at der haver været et Gilde af samme Navn i Lolland, skiftet 1388 og et paa Gulland. Siden blev det og kaldet PapegøyeLaug, fordi Brødrene udi samme skiøde aarligen til en Papegøye. Paa Latin kaldtes det Conpivium Jnstitutorum Aalburgensium. Men 1651. den 5. Maji blev det vedtaget, at det maatte ikke nævnes meere Gilde, men Compagnie, og at de skulle hilse hverandre med det Navn: Compagnie=Brødre og Søstre, og den der forsaae sig derimod, skulde første Gang betale 4 s. anden Gang 8 s. og tredie Gang en halv Rigsort.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Det er blevet stiftet 1431. af Borgemesteren Peder Jlfarsen. Det er ikke at tvivle paa, at jo Skraaen er bleven strax forfatted, men af Originalen, der findes paa Compagnie=Huuset under No. 3 (hvilket er en Feyl, da det bør, være No. 1) sees, at den er ey bleven ført til Protocoll førend 10 Aar derefter, nemlig 1441. Herforuden findes den 2de Bøger, den ene under No. 2, hvilken kaldes Liber. vivorum, hvorudi deres Navne staae skrevne, der have været Lemmer af dette Gilde, og var Gildets Jndskrivelses Bog og den anden under No. 1. (hvilket skal være No. 3) den kaldes Liber Nortzarum, udi hvilken findes nogle af deres Nav. Navne, der vare døde. Disse 2de Bøger ere forfærdigede 1456. Thi udi Begyndelsen af Nr. 2. eller Lib. Vipor. staaer skrevet: Anno Demini Millesimo qvadringente simeqvinqvagesmo sexto (1456.) Ther effter war Arend Mekelbek Oldermand og Jochim Pors og Hans Woghusen Skaffere. Chalode the for menighe Lags Bestandelsæ ændrecteligh. af ny giør thessæ tvende Bøger. Udi samme ere og Skaffernes Regnskaber indførte, dog findes ikke noget Regnskab indskrevet for 1452. Fortsættelsen skal følge.) hovmodigheds sande Portrait. OHormod Lasters Kilde Spring. Du Satans Yngel Dydens Morder, Du Englers Fald, Udyds Befordrer, skyldighedens Dræbe Sting. Du Dødens Aarsag, Livs ForliisFortplantet over Jordens Klode, Først plantet udi Paradiis, Hvor alle Skiønheds Mynstre boede.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Hvor midt i den fuldkomne Pragt En giftig Slange sig opreiser, Og udi Kundskabs Træet kneyser. Jført med Venskabs Mumme=Dragt; Der, for at udspye Hovmods Gift Sit Fiendskab ind i Venskab fletter, Og Egen Kierlighedens Drift. Til Lokke=Mad paa Krogen sætter. Du Spire af en Diævle Noo. Paa vor Natur et Satans Stempel! Hvor seer man dig at bygges Tempel, Vanskabning af et ædelt Mod. Mon denne Øgle ene boer I Purpur og i Silke=Klæder, Ney, Reyl der, hvor selve Armod gede, sine Den og sin Slange Gift udbreder. dag. Du findes ey allene der, Hvor Gierrighed blant tunge Tanker, Det gule Støv med Røye sanker; Hvor store Skatte raaber: Seer! Reyl du og ofte boer hos den Der bærer Bettel Stav og Pose, Og knyttet er til Skillingen J pialtet lri gamle Hose. Naar du i Silke svøbes ind, Og udi Ærens Purpur svæver, Da lydes du, naar Magten kræver Uddampning af et opblæst Sind! Men naar man dig i Vadmel bær, I Hiertet du allene tænker; Thi Virkningen er fængslet der Med Uformuenhedens Lænker. Dog hvor sees Hovmod nu at gaae, Da Konst og Vid dens Navn forandrer, Og Hovmod med en Masqve vandrer, Som Konst og Vid har sat den paa Den, i sit Ophav, Slange=Sæd Blant Menneskene sig indsniger. I Dragt som Ambition, hvormed Den tidt i Dydens Tempel stiger. O Hovmod aldrig sværtet nok Som Dyden i dens Fødsel døder, Men mange Udyds Orme føder Og Laster, Legioners Skok; Du er den rette Helved=Stie, Og Menneskernes Sinds Forgifter; Du er og tie min Tanke, tie, Og flye for denne Jammers Stifter. Hist bygde den et Vabel op Hvis svære Krop den vilde lede Til Stierne=Kredsen, men hvad skede. Den faldt med Babels stolte Top. Hist overstiger den en Muur, For den sin Hærske=Lyst kan mætte Med Blod til Skræk for al Natur. Ja hvad kan Hovmod Grændser sætte, O Menneske! - jeg nævner dig, Med Gysen jeg din Hovmod nævner, For hvis Fornuftes gandske Ævner: En Mid er ubegribelig. Jo høyere din Tanke vil J Luften Pyramider bygge, Jo nærmere du hælder til At blive idel Støv og Skygge. Hvad har du vel, du Orme=Boe. Hvoraf du billigen kan braske, Hvad er du vel, kun Støv og Aske, Ja skiønt du selv det ey vil troe, Et Intet. Du med Skam maae nu, Den Mide, du foragter, vige Jeg er langt skiønnere end du Den dig jo trodse kan og sige: saadan Jeg er saaledes, som jeg var, Da jeg kom fra min Skabers Hænder; Men du, som dig og mig ey kiender, Mon du det samme Præg og har Af mig min Skaber Ære faaer, Jeg giør det, jeg er sat at gjøre: Mon du paa samme Vey og gaaer, Hvad har du vel, du kan fremføre O stolte Siæl, opblæste Aand. Alt det, hvoraf saa høyt du brammer. Er jo kun det, som du annammer Af Naade af din Herres Haand. En mindste Deel dit eget er. Hvorfor vil du dig da ophøre, Er det kun Guds Velgierninger, Maae du dig jo i Støvet døye. Bøy da din stolte Jsse ned, Thi Middelveyen er den beste: Lad hverken Hovmod Rødder fæste Hos dig, ey heller Nedrighed. Leg Vind paa Ydmyghed, som Guld, Og lær, fornuftig Siæl! at domme, At Ydmyghed for Aske, Muld Og Støv sig allerbest kan somme. sen. Detser.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Breve fra Thye af 2. huj. melde, at Studene ere solgte den paa endeel Gaarde, men paa Westervig, Nørhaaegaard og Wesløsgaard staae de endnu usolgte. Efter Beretning skal Staldstudenne være solgte paa Høegholt, Nørlund, Tostelund, Albeck og paa Gammel-Estrup. Udi No. 9. 1ste Side 5. Lin, staaer Aqvavit er mindre fordærvende, skal læses meere fordærvende. Det paa Bogtrykkeriet i Løverdags ved en Bonde indleverede og med et Signet, hvori staaer N. B., forseiglet Brev kan Eiermanden der sammesteds afhente under Forseigling, da intet anstødeligt og endnu mindre manstændigt faaer Sted i disse Blade. Saavel den forrige udeblevne som den sidste Kiøbenhavns Post ere i Onsdags begge ankomne.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Bekiendtgiørelse. Hos Johan Reinert Saddelmager i Aalborg gives Anviisning, hvor der for billigste Priis er at bekomme tvende Karretter, som ere i god og brugelig Stand. Hos ham er tillige at bekomme nogle Reyse=Kufferter med Sælskind betrokne.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Førstkommende 24 Martii bliver paa Viinkielderen hos Sr. Peder Qvist her i Aalborg holdet Auction over endeel Norsk Tømmer, neml. 18 Alinger, 16 Alinger, 12 Alinger, a. samt endeel Steen= og Straae=Lægter. Det gives tilkiende, at hos Garveren Johannes Falkenberg. boende paa Vestergade i Aalborg, er at bekomme et Qvantum Puntlæder, et Qvantum Binsaallæder, et Qvantum Væxlæder og Smuurlæder=Huder, et Qvantum Væxlæder og Fitlæder=Skind, et Qvantum barkede Faarskind; Dersom nogen her i Jylland skulde behøve bemeldte Sorter Læder, kan det bekommes hos ham indtil Paaske, da det siden bliver solgt andre Steder hen ved Udskibning. Skulde ellers nogen her i Jylland, have nogle gode 4 Lpd. Huder enten i lidet eller stort Qvantum at sælge, ville de melde dem hos ovenmeldte Joh. Falkenberg, som vil tilforhandle sig samme, da det synes bedre, at de, som ville kiøbe Læder, kunde faae det i Landet, og de som have raae Huder at sælge, ligeledes kunde afsætte dem i Landet.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
J Til behagelig Efterretning meldes, at man endnu NB.idtil denne Maaneds Udgang imodtager Subseribentere paa disse ugentlige Efterretninger, da saavel de indenbyes som her omkring i Egnen forekommende udenbyes Liebhabere ville behage at melde sig her i Aalborg hos Sr. Jacob Saurbier, men andre i Provincen til de dem nærmest værende Kongelige Post-Contoirer i Stæderne, hvorfra dem herefter, naar det betid tilmeldes, skal vorde tilstillede de allerede udkomne og herefter udkommende Ru mere. For en heel Aargang paa Tryk= eller Postpapiir betales af Subscribentere alt i Følge den under 16. Septembr. 1766. udgivne Plan, neml. 4 Mark paa Trykpapiir og 6 Mark paa Postpapiir. Dem, som maatte behage at lade noget indrykke til Bekiendtgjørelse i disse Ugeblade, tjener det hermed til Efterretning, at for hver Gang det skal indføres, er Prisen efter Planen fastsat, som af Vedkommende saaledes betales. Af 1 a 2 Linier = 4 s. 3 a 6 Linier = = = 8 s. 7 a 10 Linier . . . 12 s. 11 a 20 Linier . . . 18 s. 21 a 30 Limer = = = 28 s.
Jyske Efterretninger, 1767-03-13
Skipper Ved Poulsen ligger seylfærdig til Kiøbenhavn. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Fortsættelse af Beskrivelsen om Guds Legems Laug og Gilde i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Udi dette Laug maatte ingen blive antagne uden Kiøbmænd, Danske og Tydske, og de som brugte Kiøbmandskab, for at de skulde ikke komme i Trætte med nogen Embedsmand i Byen. Der fik ikke heller nogen Lov at komme derudi, der havde gjort noget uærligt, eller var for Retten bleven dømt for nogen uærlig Sag, eller var bleven udjaget af et andet Laug. Og bleve ikke allene Mændens indtagne i Lauget, men end og deres Hustruer, hvilke bleve kaldede Gilde=Søstre. Dog dette om Embedsmændenne forstoedes allene om de ringere Embedsmænd ithi Lehnsmændene bleve indtagne i Lauget og om de Verdslige. Hvor berømmeligt dette Lang her i Aalborg har været, kan sees deraf, at ikke allene Biskopper, Riddere og Adelsmænd have været Gilde Brødre, men end og saavel Borgere af andre Kiøbstæder i Danmark som og en stor Deel fra andre Riger og Stæder, som: Stockholm, Hamborg, Lybeck, Wismar, Rostock, Coln, Danzig, c. og er det rimeligt, at alle de, som have handlet paa Aalborg, have og været Gilde=Brødre. Udi Begyndelsen kunde der gaae indi Lauget af Kiøbmands Karle, hvo der vilde, og blive ude hvo der vilde, men Aar 1558, blev paalagt, at hvilken Ungkarl, Tydsk eller Dansk, der vilde handle eller vandle i Aalborg, skulde være en Broder af Lauget. Hvor stort Antallet af Gilde Brødre der har været, kan nogenledes sluttes deraf, at paa Fastelavns Laug Drik 1553 vare der tilstede. stede 96 Brødre, hvilke gave hver i Td. Tydst Øll og 2 s. til Lauget, hvilket altsammen blev i samme Laug Drik op drukket. Fortsættelsen skal følge.)
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Adskilligt. Foruden hvad vi allerede udi disse Efterretninger i No. 5. og No. 7. have meldet om det Asiatiske Compagnies Skib, Rigernes Ønske, kan vi endnu meddeele vore Læsere følgende Beretning: Directionen har fra Kiøbenhavn oversendt tvende Dragøes Jagter, disse ere alt til Fladstrand, ankomne og have medbragt tvende svære Ankere til Skibet, med samme Jagter skal Skibets indehavre og til Fladstrand, opførste Ladning oversendes, og Skibet selv skal retournere til Kiøbenhavn; Det skal ellers være tæt og uden al Skade, og Roeret er for nogen Tid siden hængt; Men de dermed værende 21 Casser med Penge ere her til Aalborg den 12. hujus ankomne og derfra igien paa 13 Vogne i Mandags Morgen den 16. afsendte, da de skal befordres til Lands igjennem Fyen over fra Nyborg til Corsøer og videre til Kiøbenhavn. Man anslaaer disse Penge til 1220000 Piastres, hver Piastre kan man efter Vexel=Cours beregne til 7 Mk. 8 s. a 7 Mk. 10 s. Dansk Courant. Af Adresse=Cont Efterretn. No. 1. veed man ellers, at den med dette Skib udsendte Capital var 235600 Rdlr. i Vahre og Contanter, hvor hvoraf 146400 Rdlr. bestod i Comanter, og 89200 Rdlr. Vahre Dansk Courant.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Sidst afvigte Løverdag den 14 hujus udi her fra Aalborg de 3 Grønlandsfarere med Besætning af 100 Mand paa Rob be=Fangst, hvilke 3de Skibe ere i alt drægtige 170 CommerceLæster, de ankomme samme Aften til Hals, og man ønsker de maatte giøre en lykkelig Hen= og Tilbage Reyse, og at den Allerhøyeste vil velsigne dem med saa riige Fangster, der ey allene kunde indbringe Compagniet saa anseelige Fordeele, at forrige Aars erlidte Tab kunde erstattes, men end og at det videre kunde opmuntres til fremdeles at udvide og fortsætte denne Fart.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Den 18 hujus indkom her til Byen Skipper Niss Johansen af Aalborg fra Portugal med Salt. Han havde og vervintret i Norge.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Samme Dag ere og 3de Dragøes Jagter indkomne med Baglast, hvoraf de 2 skal indtage til Ladning Magazin=Korn.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Den 8 huj afgik fra Aarhuus de første Færge=Smakker til Kallundborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Dødsfald. Sr. Henrich Kragh, Stads=Musikant i Aarhuus, er sammesteds død d. 10. Mart. i sit 52. Aar. Peder Knudsens Enke af Nørhalder død i hendes Alders 96 Aar. Sr. Lars Schippers Hustrue i Hobroe er Natten imellid. 13 og 14 hujus ved Døden afgangen.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Bekiendtgiørelse. Skipper Anders Winter med sin førende Galioth, Den Unge Christian, agter paa næstkommende Onsdag at blive klar, for at afseyle, vil Gud, til Lybek, om nogen haver noget med ham at skibe derhen, behager de at melde sig hos Niels Thyggesen. Fuldmægtigen Anders Schuurman paa Restrup ved Aalborg lader herved til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøre, at næst afvigte 11. Martii h. a. opdagedes og fandtes paa bemeldte Gaards Mark liggende død en der ubekiendt høy voxen Mandsperson med sort slet Haar, i forraad raadnede hvide Vadmels og Skind Klæder, og havende ved sig i alt Penge 1 Mark; Hvilket døde Menneske ved lovlig Besigtelse er anseet for at have været ungefehr 50 Aar gl. og en fattig Betler, som udi sidste haarde Vinters Veyr ligt er bleven forvildet udi Sneen, og derved omkommet; Saa siden dette døde Legeme er besørget jordet udi Sønderholm Kirkegaard, indkaldes hermed hans Slægt og Paarørende, at de, saa snart herom faaes Kundskab, vilde indfinde sig paa Restrup for at betale den paa Ligets Begravelse med videre anvendte Bekostning, hvorimod dem skal blive leverede de forbemeldte. Penge 1 Mk. og da tillige kan faae til Eftersyn den, angaaende ommeldte Dødsfald, skeede Syns=Forretning. Restrup den 14. Mart. 1767. A. Schuurmann.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Hos Johan Reinert Sadelmager i Aalborg gives Anviisning, hvor der for billigste Priis er at bekomme tvende Karretter, som ere i god og brugelig Stand. Hos ham er tillige at bekomme nogle Reyse Kufferter med Sælskind betrokne.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Fra Bogtrykkeriets Presse ere følgende Skrifter udkomne, hvilke og sammesteds ere tilkiøbs at bekomme hos Sr. Jacob Saurbier. (1) Samling af offentlige Sørge= og Glæde=Taler holdte efter Kongel. Allernaadigste Befaling af Velærværdige Hr. Marcussen Sogne=Præst for Konsted, og Rosted Meenigheder i Aarhuus Stift, Samlingen indeholder : 1) Klage=Prædiken over Høysaligste Kong Christ. den 6. 2.) Jubel=Prædiken 1749. 3) Jubel=Prædiken 1761. 4) Taksigelses Prædiken for Freden 1763. 5.) Klage=Prædiken over Høystsaligste Kong Frid. den 5. 6.) Bededags Prædiken paa Trefoldigheds Fest 1766. Disse 6 Prædikener sælges for 20 sk. (2.) Trøst i Sorgen, det er, Klage= og Trøste=Tale, i Anledning af Høysalig Kong Frid den 5. Hans beklagelige Død holden den 18 Martii 1766. af Velærværdige Hr. Hans Borch, Sogne=Præst for Wedersøe Meenighed i Riber=Stift, den sælges for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1767-03-20
Endnu ere nogle Exemplarer at bekomme af Skole=Methoden Stykker 6 s. Trykte Connossementer ere og sammesteds at bekomme Ark viis for 4 s. men Bog viis for 5 Mk. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk., fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
No.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Følgende Fabel er indsendt. Den unge og den gamle Mand.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
En Ung adspurgte en ærværdig gammel Mand, Hvorledes skal jeg mig til Ærens Top opsvinge? Den Gamle svarte ham reent ud og med Forstand: Vil J det høyt i Verden bringe, Da naaer J best Jer Øyemeed Ved Viisdom og ved Tapperhed. Vær tapper; Mangen En opstiger Og bliver til en vældig Mand, Fordi han efter Æren higer Og Dødens Frygt foragte kand. Vær viis min Søn, Een som først Ploven driver Tit ved Forstand og Klygtighed, Til Hove stor, og stor i Landet bliver. Her hielper Tid og Stadighed. En ædel Siæl kun slig en Vey vil følge. Dog den er vanskelig, jeg kan det ey fordølge. Den Unge rystede med Hovedet: "O Ney, Jeg ønsker ey saa tung en Vey. Got, var den Gamles Svar, vil J saa let til Ære, Da vær en Nar. Det kan J lettest være? Tit kommer og en Nar til Ære. Søe=Skade.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Den 18 Mart. er indstrandet paa Nordre Kant af Schagens Rif Skipper B. Metalf med Skibet Metham, kommen fra Hull i Engelland, og destineret til Dantzig; Af Ladningen var til den 22, i Land bierget, som af Vandet blev opfisket, 11 Paqver Klæde, og mueligt andet Alen=Kram, 6 Fustager Jsenkram, nogle 100 Poser Hagel og omtrent 100 Fustager Engl. Øll. Alle Folkene ere levende i Landbiergede.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Paa bemeldte Schagen Sønden Riffet er kommet i Land dreven et omkantret Skib, som efter Formeening skal have været ladt med Hørfrøe, siden deraf nogle Fustager ere komne i Land drevne; Man veed ikke, hvad Landsmand denne har været.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Paa Slet=Strand i Hanherred er den 19, indstrandet Skipper Jochum Schmuhl med Skibet Esaias, hiemmehørende i Rostock, og destineret til Amsterdam med Ege=Bielker; Skibet gik strax, efterat Folkene vare biergede, i Stykker, saa det meeste af Ladningen drev i Land.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Adskilligt. Efter Beretning skal Forpagter Sr. Anders Frisenberg. have kjøbt Søedahl for 25600 Rdlr. Staldstudene skal den 11. hujus være bortsolgte paa Aastrup pr. Commission fra Hamborg, og paa Bradschov ere de den 23 hujus solgte til Sr. Ellerhof fra Bremen. Paa Wisborggaard skal 100 Stkr. Stude være solgte.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Fortsættelse af Listen over Føde og Døde. 10. Hillerslef=Herred. Føde. Døde. Copulerede. Nors og Tveed = = = 16 11 Rbær, Bixøe og Handsted = 5 Hiardemaal = = = = Hundstrup og Østerild = = 20 14 Sendels = = 17 Schinnerup = = = = Vester= og Øster=Vandet = 16 8 Hillerslef og Kaastrup = = 27 20 Summa 115, 76 (Fortsættelsen skal følge.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Dødsfald. Sr. Peder Bloch Stampe i Sæbye er død Natten imellem den 13 og 14, huus i hans Alders 59 Aar.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Bekiendtgiørelse. Paa Ørumgaard i Thyeland er til Paaske eller Michael. næstkommende Værelser til Leye at bekomme for en honet Familie, tilligemed en smuk Hauge, samt Græsning og Foer til 2 Heste og 4 Køer, med fornøden Jldebrand af Skoe og Fladtorv. De Lysthavende vilde behage at melde sig hos Eieren paa Westervigkloster i Thyeland, eller her i Aalborg hos Sr. Christen Ryeberg, da de nærmere Conditioner der kan faaes at vide.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Skulde nogen have Lyst til at ville kiøbe et smukt indlagt Brætspil af ege Træe med tilhørende Brikker og Tærninger, som er indsat paa Bogtrykkeriet til Forhandling, da kan det der tages i Øyesyn og faaes tilkjøbs for 4 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1767-03-27
Hos Jørgen Møller, Saddelmager i Aalborg gives Anviisning, hvor 2de Chaiser og en Jagtvogn samt got Hestetøy til 2de Bæster er til Kiøbs at bekomme for billigste Priis. Hos Johan Reinert Sadelmager i Aalborg gives Anviisning, hvor der for billigste Priis er at bekomme tvende Karretter, som ere i god og brugelig Stand. Hos ham er tillige at bekomme nogle Reyse=Kufferter med Sælskind betrokne Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.