Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-07-10
England. J Underhuset kom det den 26de Juni til levende Debatter over Urolighederne i Kent. Sir Edvard Knatchbull, som selv er Grundeier i Kent, androg paa Nedsættelse af en Comite for at overveie de Omstændigheder, der vare forbundne med hine Begivenheder. Navnligen blev Regjeringen angreben, fordi den havde ladet den ulykkelige Tom kaldet Courtenay, slippe ud af Daarekisten. Der var stor Steid om Valget af Comiteens Medlemmer. Papirerne om Afskaffelsen af Regrenes Lærlingstid i Barbades og andre Vestindiske Colonier ere fremlagte i Parlamentet; det fremgaaer deraf, at den saaofte angrebne Lord Glenelg ikke har forsømt Noget for i al Stilhed at opnaae det forønskede Resultat uden at krænke de imod Colonisterne indgaaede Forpligtelser. – Den 2den Juli spurgte Hr. Mar lean i Underhuset, hvorledes det forholdt sig med nogle Meddelelser fra den Engelske Regjering til den Franske med Hensyn til Besættelsen af Algier; Grev Mole havde omtalt dem i Deputeretkammeret, men de fandtes ikke imellem de Papirer, der havde været forelagt Overhuset. Lord Palmerston svarede, at han ikke vægrede sig ved at forelægge de samme Papirer, som han havde fremlagt i Overhuset, men meente, at Grev Moles Angivelser indeholdt alle de Oplysninger, man kunde ønske. Sagernes Stilling var nu i 1838 en anden, end den havde været i 1830. Da de Franske vilde besætte Algier, havde den Engelske Regjering forlangt udtrykkelige Erklæringer over Landets Skjebne; men siden Erobringen var skeet og havde krævet saa uhyre Offere, kunde den Engelske Regjering ikke ansee det for passende at gjøre Meddelelser eller Fordringer i den Anledning til den Franske Regjering. Da den Jrske Tiendebill forekom i samme Forsamling, forlangte Hr. Ward, at Appropriations-Clausulen igjen skulde optages i Billen. Statssecretairen for Jrland, Lord Morpeth, og det ministerielle Partie overhovedet bekæmpede dette Forslag, fordi det under de nærværende Omstændigheder, ikke vilde være raadeligt at holde fast paa et Princip, der kun vilde have til Følge, at Billen med alle sine praktiske Resultater faldt igjennem i Overhuset. O'Connell modsatte sig ogsaa Forslaget; han erklærede, at Jrland befandt sig i en Tilstand, der i høi Grad truede med Fare; det var en Vulcan, som hvert Øieblik kunde komme til Udbrud og udbrede almindelig Undergang og Jammer omkring sig. Det Jrske Folk vilde ikke betale Tiender længere, og overalt i Landet holdtes talrige Forsamlinger i den Anledning. Forslaget blev forkastet med 270 Stemmer imod 19. Ved Discussionen over de enkelte Artikler led Ministeriet et Nederlag, da et Amendement af Hr. Shawat Reductionen af Tiendernes oprindelige Beløb kun skulde beløbe sig til 25 pCt. istedetfor 30, blev antaget med 188 Stemmer imod 167. – Dronningen har den 2den Juli givet et glimrende Bal i Anledning af Kronningen. Marschal Soult, som overalt i London hilses med stor Jubel, vilde den 9de give et stort Bal for 1000 Personer, og Communeraadet i London vilde den 10de give alle de fremmede Gesandter, Ministrene og de anseeligste Medlemmer af Oppositionen en glimrende Diner. – Et Dusin udmærkede eller velhavende Mænd ere udnævnte til Baronets, deriblandt den berømte Astronom John Herschel og den ikke mindre bekjendte Skribent C. L. Bul mer. – Jfølge Preussische Staatzeitung maa ogsaa Solen regnes imellem de fornemme Giester, der vilde overvære Dronningens Kroning. Den 28de Juni om Morgenen regnede det indtil Kl. 9, men først ved den Tid, da den unge Dronning forlod Paladset, blev det klart, og Solen lod sig tilsyne; men strax efter Kronningen blev den igjen tilfløret af Skyer.