JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-03
(F. 1814 & 15) Ved Preklama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have Fordring af hvad Navn nævnes kan udi afg. Fuldmægtig og Casserer ved den Kongel. Credit=Kaff. Jacob Bünnegaaros Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Kran Skiftekommissionen; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongel. Lands Overrets samt Hof= og Staderets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 13de Februar 1819. Stendrup. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Forpagtning. rholms Kroe med Brændeviinsværk og Bryggerie, samt den derved liggende Bondegaard med Jorder, der er ansat i Hartkorn for 5 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., bliver i bemeldte Kroehuus ved offentlig Auktion Torsdagen den 14de Marts nædkommende, om stormiddagen Kokken 11, opraabt til Bortforpagtning i 6 Aar, fra førstkommende 1ste Mai 1818. paa Conditioner, som ville erfares paa Auktionsstedet, og forinden kunne faaes til Eftersyn i Gaarden Nr. 40 paa Amagertorv, samt hos Forvalter Jensen paa Nyemølle ved Ørholm. Tormedelst undertegnede Eier tiltagen Alderdom og Svaghed er han fin og det strax eller til førstkommende Majdag, underhaanden at bortforpagte Søelberggaard paa 9 Aar. Gaarden er beliggende i en af Siellands frugtbareste Egne, 1 Miil Norden for Slagelse, var et Areal af 216 Tdr. Land, for dermetrisk Maal paa omtrent 10 Tdr. Hartkorn, har gode Engbund endog Trveskier; til Gaarden forrettes et vist Hoverie af det tilhørende Bøndergods, og den kan imodtages med eller uden Besætning, det videre fornødne kan erfares naar de Lysthavende personlig eller i portofrie Breve adressere saa til undertegned Eier. Soel berggaard ved Slagelse, den 26de Februar. 1815. Sidstrup, Landinspekteur.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Auctioner. Mandagen den 6te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bli Vi ver holdet 3die og sidste Auktion over afg. Selveier Rasmus Jørgen, sens og og ledes afg. Hustrues Margrethe Larsdatters Stervboes tilhørende Eiendomsgaard af Nedervindinge. Gaarden, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., 7 Skpr., 2 Fdkr. 1/5 Alb., samt Skovskyld 3 Fdkr. 1/4 Alb., og hvis gode og vel vedligeholdte Bygninger ligger midt i den lige ledes gode og vel dyrkede Jordlod, en frie og fuldkommen Eiendom, og at Kiøberen kan tiltrædes i dette Foraar. Auktions=Conditionerne er til Efter son paa mit Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres. Wordingborg, den 17de Februar 1815. J. Hansen, Auktions Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Skov Auktion. Mandagen den 6te Marts, A. 10 om Formiddagen, sælges ved offentlig Auktion udi Friderichsborg Amts Tinghuus. 3000 a 3500 Cubikiod Bøge Gavntræe i Kiæsler udi Brødeskov, Ca skov, Stenholtsvang og Nødeboeholt. 20 a 30 Favne Elle og 1/2 Favn Askebrænde i Præstevang og store Dyre, hauge. 16 a 20 Favne beskadiget Bøgebrænde udi bemeldte Skove, samt Uageløse og Wisterskov. 10 a 12 Favne Egebrænde i Brødeskov. 300 Læs Torv, vel conserveret og oplagt i Stenholtsvang. Endeel Steriis, Skafter og Stænger, kasseviis udlagt i bemeldte Stenholtsvang. Endeel Qvas udi forbemeldte Skovet. Disse Skov=Effetter forevises 4 Dage forinden Auktionen af vedkommende Skovfogder. Sarauw.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Tirsdagen den 7de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver Tlle Auktion afholden over den Arve æster Hans Jensens Opbudsboe tilhørende Arvefæstegaard i Alsted Sogn og Bye, paa Sorø, Caademies Gods, Skovboe eller Fugleagergaard kaldet, af Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., tilligemed en Parcel af Krogenysgaarden, af Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. 2den Action over bemeldte Eiendom afholdt Mandagen den 13de f. M., og 3die og sidste Auktion Mandagen den 20de næretter. Conditionerne bekiendtgiøres ved Auktionen, og er forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Sorø, den 25de Februar 1815. Thiele, Skifteforvalter. Jnsdagen den 3de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver 1ste Auktion afholden over den Arvefæster Peder Jensens Opbudsboe, tilhørende Arvefæstegaard i Alsted Sogn, Alstedfiinterup Bye, paa Sorøe, Academies Gods, Aagaarden kaldet, af Hartkorn 10 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb. 2den Auktion over bemeldte Eiendom afholdes Tirsdagen den 14de i f. M., og 3de og sidste Auktion Tirsdagen den 21de næstefter. Conditionerne bekiendtgiøres ved Auktionen, og er forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Sorøe, den 25de Februar 1815. Thiele, Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Torsdagen den 9de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver holdet 3de og sidste Auktion over Garver Peter Albergs Fallitboes tilhørende Gaard, beliggende i denne Kiøbstæds Strandgade under No. 117. Conditionerne, hvorefter bemeldte Gaard, som bestaaer af 10 Fag Huus til Gaden med en Tilbygning i Gaarden, og, foruden den dertil hørende Hauge, har Græsgangs=Rettighed i Byens saakaldede Oere og Knudskov, bortsælges, ere til Eftersyn paa mit Contoir ; hvilket herved bekiendtgiøres. Wordingborg, den 17de Februar 1815. I Hansen, Auctions Directeur.
Berlingske Tidende, 1815-03-03
Torsdagen den 9de Marts, lader Enken efter Gaardmand Peder Dinesen, T i Aarslow under Svanholms Gods i Hornherred, ved offentlig Auktion bortsælge, nogle Arbeidsbester, 12 a 16 Kiør, Faar, Sviin, Alvsredskal der af alle Slags, samt en Deel Jndboe, Senge og Gangklæder, og nogle Sædevare, hvoriblandt fra 14 til 20 Tdr. tørt Byg, alt efter de Conditioner, som paa Auktionsstedet bliver bekiendtgjorte, hvoriblandt, at for vederhæftige og bekiendte Kiøbere gives 10 a 12 Ugers Credit. Dandagen den 13de Marts førstkommende Formiddag imellem 10 Al. 11 Slet, bliver ved offentlig Auktion, som afholdes i Guld husets Bygning i Rigensgaden, endeel Heste, som have været brugte til Fabrikkens Drivt, bortsolgte, imod contant Betaling til Cancellieraad Fugl, boende paa Vestergade No. 7.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Wien, den 22de Februar. Hvad Congressanliggenderne angaae, saa veed man med Vished, 3 at især Østerrig og Bayern for nærværende Tid underhandle meget virksomt. Det første aftræder, som bekiendt, Vestgallizien, og vil derfor have Erstatning i Tydskland, nemlig ved Jnn og i GemmelBayern. Men dertil synes Kongen af Bayern ikke at være synderlig tilbøielig, endskiønt man tilbyder ham tilstrækkelig Skadesløsholdelse. Underhandlingerne gaae derfor langsomt; dog troer man, at Parterne blive enige. De forskellige Magter, som have polske Besiddelser, giøre sig al Umage for at vinde Polens Hengivenhed. En i russisk Peinds skal derfor residere i Warschau, og en preussisk i Thern. Ogsaa skal man have ifinde, at beholde det polske Sprog i alle Retsforhandlinger. - Den allerede for længe siden ommeldte Efterretning, at Keiserinde Marie Louise havde afstaaet Parma, Placenza a., har siden bekræftet sig.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Det synes at være tilforladeligt at Hertugdømmet Weimar vil blive anseelig udvidet.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Før Belgiens Skjebne blev afgjort til Gunst for Holland havde belgiske Gesandter ladet tilbyde vor Monark store Pengesummer, naar han vilde giøre deres Land igien til en østerrigsk Provinds. Den sidste for faa Dage siden fra Constantinopel ankomne Post klager meget over Handelsforretningernes Standsning, hvilket dog mindre kommer af Mangel paa Virksomhed end af den slet Administration af de tyrkiske Provindser. Basserne tillade sig alt Mueligt imod Caravanerne, som de først paalægge vilkaarlige Afgivter, og siden lade de dem udplyndre paa Veiene. Dette er især Tilfældet med Bassaen i Silistria. Disse troværdige Efterretninger side ogsaa, at Tyrkerne igien tillade sig alleslags Grusomheder imod Servierne. Det er ikke sieldent at fre Røveri og Mord begaaes paa Belgrads Gader. Begge Nationers Had er ogsaa nær ved at bryde ud paa ny- Com man forsikkrer skal Keiseren af Rusland have yttret, at han ønsker at følge vor Keiser paa hans Reise til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Donau, den 20de Februar. Om Monarkernes Afreise hører man nu tale med større Vished end hidtil. Længere end til Begyndelsen af April troer man ikke deres Ophold her vil vare.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Lord Castlereagh skal i Engellands Navn have overrakt alle Sonettiner Medailler. Paa den ene Side sees Prindsregentens Brystbillede, paa den enden Ordene: "Held den ædle Fyrste." Paa en Urne: "Efter tilendebragt Witnercongres.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Den 24de Februar. J det første Congresmøde, Hertugen af Wellington bivaanede, holdt han en skiøn Tale til Forsamlingen, hvori han blandt Andet bemærkede, at Engelland havde sluttet en ikke ganske fordeelagtig Fred med America, alene forat Europa endelig kunde faa en almindelig Fred.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Prag, den 27de Februar. Den her udkommende Tidende indeholder Følgende: Keiserinde Marie Leuse aftræder i sit eget og sin Søns Navn Hertugdommerne Parma, Piacenza og Guastalla, der skulle tilfalde den forrige Dronning af Etrurien som Skadesløsholdelse. Hun frasiget sig tillige Keiserindetidelen, og skal tære Navn af Erkehertuginde af Østerrig, ligesom Prindsen, hendes Søn, skal kaldes Erkehertug af Østerrig. Hendes Appanager ere de i Bøhmen liggende toscanske Godser, og man siger at hun ogsaa vil opholde sig i Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Augsburg, den 19de Februar. J Eftermiddags Klokken 4 ankom Lord Castlereagh med sin Gemalinde og et temmelig stort Følge hertil, dog uden at opholde sig.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Lady Castlereaab havde førend Afreisen fra Wien faaet til Foræring af Keiserinden af Østerrig nogle skiønne Vaser af de Keiserl. KongelPorcellainsfabriqver.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Paris, den 18de Februar. Daglig ankomme Courerer hertil fra Wien. Vor derværende Underhandler, fyrst Talleyrand, synes at være overordentlig beskeftiget. - Som man forsikkrer skulle med det første alle Kongerigets Bi stopper kaldes sammen til Paris, forat aflægge en ny Eid i Hs. Majestæts Hænder. Ved denne Leilighed skulle Ting af Vigtighed meddeles dem.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Den 22de Februar. Jgaar gjorde de fremmede Ministre, Kongen og den Kongel. Familie deres Opvartning. Samme Dag blev Cassationsretten høitideligen installeret.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- En Kongel. Forordning fastsætter, at ingen i Fredstid kan blive optaget til Medlem af Æres egionens Orden, med mindre han i 25 Aar har staaet i Militair eller Krigstieneste. Denne Forordning indeholder deruden en værmere Bestemmelse om hvorledes det skal forholdes med Avancement i Æreslegionen. Den maa ikke have mere 160 Storofficerer, 400 Commandanter og 2000 Officerer. Riddernes Antal er uindskrænket. - Man taler meget om en nær forestaaende Organisation, som skal foregaae med Universitetet. Hr. Lafore, Biskop i Naney, er bestemt til at afløse Stormesteren Fontanes, der var en Smigrer af Napoleon. Frankrig skal for Eftertiden have 17 Universiteter. Disse 17 Universiteter skulle være i følgende Stæder: Paris, Angers, Rennes, Caen, Douai, Nanco, Stresburg, Besancon, Grenoble, Aix, Montpellier, Bourdeaux, Poiriers, Bourges, Clermont og Dison.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Den franske Regiering skal have yttret for Paven, at man ønsker, han, i Tilfælde af et Fredsbrud med Neapel, vil komme til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Staden Montmoreney har faaet Tilladelse til at antage sit gamle Navn Enghien. - Til Beviis paa hvormeget den nuværende faderlige Regiering, søger at udbrede Fredens Velsignelser i Frankrig, har Krigsministeren allerede givet 106,000 Soldater Alsked for Livstid.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Den 25de Februar. Departementalforfatningen skal forestaae en Forandring, som kan være meget nyttig. Flere eller færre Præsecturer skulle, efter deres Vigtighed, underordnes en Statholder. Statholderen eller Gouverneuren afgiør saaledes en Mængde Søger, hvorom Præferterne før maatte indhente Ceneralregieringens Kiendelse, hvilket foranledigede mange Ubehageligheder og megen Tidspilde. - Generallieutenant Compans er udnævnt til Storkors af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Madrid, den 7de Februar. Hs. Majestæt har befalet at anlægge sex Skoler for Agerdyrkning, nemlig i Provindserne Ny og Gammel-Costilien, i Andalusien, Estremadura, Gallicien og Leon. Kongen har ogsaa overbeviist sig om, at Uvidenhed er Moder til alle Vildfarelser og Forbrydelser, og desaarsag udnævnt en Junta, som skal udarbeide en almindelig Underviisningsplan.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- De Krigsfolk, som vare i Sevilla, ere nu marscherede til Liirenved St. Rich, og skulle derfra fordeles paa de andalusiske Kyster, forat beskytte dem mod Algierernes Angreb.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Jtalien, den 12te Februar. Den største Deel af Napolions Familie havde fattet den Plan, et nedsætte sig i Rom. Jeseph og Hieronymus samt deres Søster Elisa skulle have ansøgt Paven om Tilladelse dertil, men faaet Afsler.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- J Rom have allerede over 30 Munkeordener igien begyndt deres Functioner.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Den 14de Februar. Jfølge Beretninger fra Genua af 11te de deelte Kongen bestandig sin Tid mellem Conferentser med sine Ministre og Audientser, som han gav alle, endog ubetydelige Øvrigheds og Privatpersoner, og tragtede efter at vinde Alles Hierter ved huld Venlighed.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Den 30te Januar løb den engelske Fregat Clorinde ind til Reapel, og hilsede Forterne med 21 Kanonskud, som bleve besaarede. Den neapolitanske Tidende af 2den Februar indeholder Følgende: Vi have med Forundring i nogle fremmede Tidender læst en Artikel, hvorefter Engelland skal have opfordret Kongen af Neapel til at sætte sin Armee paa Fredsfod. Vistnok venter Kongen med Utaalmodighed den almindelige Fred, og han vil da ivrigen følge de andre Souverafners Exempel, der, ligesom Hs. Majestæt, ønske denne Tidspunkts Komme, forat kunne formindske deres Armee og Statsudgivter. - Jkke mindre maae vi forundres, naar de franske Journaler, uagtvor allerede saa ofte givne Forsikkring, at de neapolitanske Tropper, vedblive at holde deres Cantonneringer i Markerne og Kongeriget besatte, dog blive ved at lade dem marschere frem Vi erklære paa det bestemteste, at vor Regiering lever i Fred med alle Europas Magter, en at dens Armer ingen Drvægelse foretager sig, men ene og alene be6 skieftiger sig med Vaabenøvelser.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Hs. Majestat holdt igaar Rrøue over 17000 Mand, deels af Garnisonen, deels af Borgergaarden. J en Dagsbefaling tilkiendegaves at 3000 Mand skulde marschere bort; men om Kongens nær forestaaende Reise tales der intet. Man angiver den neapolitanske Krigs magts Styrke til 40,000 Mand Jnfanterie, 18,000 Mand Cavallarie, 6,300 Mand Artillerie, 6000 Gardister, 4200 Søsoldater, 5000 Mand af den corsiske Legion, og et Fricorps paa 10,000 Mand, der bestaaer af Fremmed.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
London, den 24de Februar. Jgaar ankom fra Jamaica en Paqvetbaad, som medbragte følgende i anthentiske Efterretninger om vore første Operationer mod New Orleans
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Expeditonen afseilede den 29de November fra Jamaica, og ankom i den 9de December til den americanske Kyst. Fienderne havde forladt til den Stilling, de hidtil havde ved Mobile. Krigskibene løb ind i ne Pinesbugten, og den 13de gik de til Ankers ved Den Candelaria i Nærheden af Missisippis Munding. Fienderne havde samlet sex Kanonbaade, som man nødvendig enten og maatte tage eller tilintetgiøre, førend man kunde giøre Landgang. A Dette Resultat opnaaede vi først efter en Fægtning, hvori Capitain i Locker blev saaret. Nu landede omtrent 2000 Mand af vore Tropper hi en Afstand af henved ti engelske Mile fra New-Orleans. Den u americanske Admiral Keane havde imidlertid med 7000 Mand taget been Stilling, der støttede sig paa høire Side til Missisippi og paa venstre til til en Skov. Den 21de December kom en Goelet paa 16 Kanoner 8 om Natten ned af Floden, og forede paa vore Tropper. Næste Dag, den 22de, angreb det 7000 Mand stærke americanske Corps rore de Tropper; men blev, efter en haardnakket Kamp, kastet tilbage paa alle Punkter. Vi tabte i denne Fægtning 250 Mand og nogle Officerer. Oberst Stovin blev saaret i Halsen, Capitain Harris blev de dræbt. Efter denne tilkæmpede Fordeel blev den fiendtlige Goelet af ødelagt, idet vi skiøde paa den med gloende Kugler. Nu forstærkede General Packenham Corpset med de øvrige Tropper, og tog en fast et Stilling, forat opføre Batterier og bringe Kanoner i Land.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
J de sidste Dage af December havde vi 30 Stykker i Batteriet. 3 Jmidlertid havde Fienderne forstærket sig til 12000 Mand. De er stode under General Jacksons Commando. Vore Tropper vare endnu 3 tre engelske Mile fra Newr Orleans. Den 29de December landede General Lambert med to fra Engelland kommende Regimenter.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Capitainen paa et Linieskib, som forlod den derværende Kyst den 1ste Januar, paastaaer, at han paa denne Dag har hørt en stærk er Kanonade. Jfølge andre Efterretninger beskiød vort Artillerie den 5te Januar et Fort, som det siden tog med Storm, og derefter skal et New=Orleans være bleven indtaget.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
J de forskellige hidindtil forefaldne Fægtninger have det 85de og 95de Regiment liidt meest. Jgaar forelagde Cantsleren Underhuset den nye Finantsplan. Med de Hensyn til de nærværende Forholde, anslog han Udgivterne til indeværende Aars Tieneste til 19 Millioner, hvoraf 2 komme paa Jrland og 17 paa Engelland. Til at dække disse Udgivter skulle 6 Millioner tiener som hidrøre fra de sædvanlige Afgivter og de fundeerte Fonds, og fora dække det øvrige foreslog hen, at Krigsskatten skulde vedblive, hvis Beløb han anslog for 6 Millioner, og de nye Skatter vilde udgiøre 5 Millioner. Han antydede tillige den Gienstand, paa hvilke disse Skatter lunde lægges, nemlig paa Vinduer, Drivhuse, Magasiner nes Leie, paa Pebersvendes Heste, Vogne og Tienere, paa de Journaler, der forsendes med Hovedposten, og paa Porten af de Breve, der gaae til Indien og Udlandet.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- J Begyndelsen af denne Maaned krydsede endnu adskillige amricanske Kapere mellem Cap Finiserre og St. Vincent. The Rein der fra Bosion var den 29de Januar løbet ind til Corunna forat proviantere sig.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Man skriver fra Madrid under 7de Februar, at de engelske Kiøbmænd, uagtet alle den spanske Regierings foreløbige Løvter, ere underkastede de samme Afgivter som enhver anden Fremmed. - J aar var der Lever hos Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten Lord Erskine blev høitidelig beklædt med Tidselordenen. Ved dette Liver forestilledes ogsaa Hr. Førster, vor Gesandt ved det danske Hof og den frikiendte General Muren.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Den 21de d. foreslog Grev Darnley i Overhuset Meddelelsen, af nogle Papirer, som angaae Søndministrationen under Krigen med America, og dadlede ved denne Leilighed Administrationen, som LordMelville forsvarede i følgende Tale: Det er ikke min Hensigt at modsætte mig den ædle Lords Forslag, med Undtagelse af en eneste Punkt; men jeg maa besvare hans Klager. Han dadler Admiralitetet for Skibenes ufuldstændige Bemandning Det er let sagt, at de burde bemandes vel; men holder man det for ligesaa let at udføre, saa bliver man absurd. Den engelske Sømag, bestod af 140,000 Mand, og det var umueligt at udsøge af dette Antal de passende Folk for hver enkelt Klasse af Skibe. Det var umueligt at udsøge særegne Folk til den americanske Tieneste. De americanske store Skibe blive vel kaldte Fregatter ; men de ere vore Fregatter langt overlegne. - Hvad hans Klage over Bygningsmaaden af vore Skibe angaaer, da maa jeg bifalde hans Mening. Det er lagt for Dagen, at de franske, ja endog de russiske og danske Skibsbyggere bedre forstaae at bringe Skibsbygningskunstens Theorie i Udøvelse end de engelske Skibsbyggere. Admiralitetet har i flere Aar gjort alt Mueligt forat afhielpe dette Onde. - Den ædle Lord paastaaer, at Admiralitetet har givet de brittiske Fregatter Ordre ikke at indlade sig i Kamp med de americanske Fregatter. Jeg kan kun svare dertil, at den Capitain paa en Fregat, der angriber et 74 Kanonskib, maa efter 2 Krigsloven underkaste sig en Procet. Da de americanske Fregattes 9 nu er saa overlegne i Størrelse, Mandskab og Skyts, saa er det af at Admiralitetet tilkiendegivet alle vore Fregatters Commandeurer, at det ikke ansees forpligtede til at angribe enhver americansk Fregat. Mensk, da det ikke er Skik at meddele hemmelige Jnstructioner, saa seer jeg le mig nødt til at modsætte mig Forslaget desangaaende." - De øvrige uPapirers Meddelelser blev derpaa tilstaaet.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Den 25de Februar. Jdag begav Lordmajoren sig i festligt Optog til Guildhall, og derfra, i Følge med de fornemste Embedsmænd, og Citys Corporation, til Carltonhouse, forat overbringe Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten den voterede Takadresse i Anledning Ly af Fredsslutningen med America. Paa den ved denne Leilighed holdne og Tale gav Prindsregenten følgende naadige Svar: ne "Det er mig meget behageligt, at Underhandlingerne med de amedricanske Forenede Stater have ført til et Resultat, der aabner Udsigt til en hastig Gensprettelse af Freden med dette Land. Hvor store og mangfoldige end de Lidelser have været, der maatte være undskillelige Pe fra den langvarige Krig, hvori vi vare indviklede, saa kunne de dog Fæ ikke tilskrives Storbrittannien. Vi strede for den retfærdige Sag, og for Grundsætninger, som vare af største Vigtighed for den brittiske Nation. Vel maatte vi anvende store Anstrængelser; men med Forsynets Bistand have vi gjort alle vore Fienders Anslag til Skamme, hvorfor endnu vore sildige Efterkommere ville yde os ligesaa stor Beundring som Tak. Hvad mig angaaer da skal jeg ikke undlade at opbyde Alt, for igjen at tilveiebringe venskabelig Forstaaelse med de Nationer, med hvilke vi have været i Krig, og saameget mueligt udbrede Fredens Velsignelser.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Efter denne Tale havde Lordmajoren og de fornemste Embedsmænd den Ære at kysse Prindsregentens Haand. - Idag er et Skib, som efter en meget kort Stilads er kommen fra Havanna, løbet ind til Dover. Jmidlertid ere de Breve, som det medbragte, endnu ikke uddeelte, man troer alligevel i Almindelighed, at det har medbragt vigtige Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Vore Blade for idag indeholde adskillige Udtog af Breve angaaende de Grusomheder, som Americanerne udøve paa Besætningen af de Coffardieskibe, som faldet i deres Kaperes Hænder. Saaledes har Kaperen Warrior fra New York den 4de d. ganske udplyndret Skibet. Eliza, borttaget alle Levnersmidler, ja endog taget Mandskabets Klæder. Flere Gange vilde Americanerne stikke Skibet i Brand, hvilket dog lykkelig blev hindret af Matroserne; de truede ogsaa ofte med at dræbe Capitainen og hans Mandskab.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Fra Gibraltar skriver man under 30te Januar, at mange Skibe ere strandede der i Egnen i det stormende Veir.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
- Adskillige herværende Kiøbmænd havde hidindtil ifinde, at sende i anseelige Ladninger af Manufacturvare til Sydamerica; men da Spanens gamle Love, ifølge hvilke kun saadanne Skibe skulle der antages, som blive exvederende fra Havne i Gammel-Spanien, endnu staae ved Magt, saa have de ikke holdet det fordeelagtigt at giøre disse Expeditioner.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Haag, den 26de Februar. Under 13de dennes er her udkommen en allerhøieste Forordning angaaende Adelen, hvori bestemmes, at de Personer, som høre til Adelen, skulle i alle offentlige og private Documenter have Titel af Jonkheer og Hoognelgeboren.
Berlingske Tidende, 1815-03-06
Nederrhin, den 26de Februar. Hs. Majestæt Kongen af Nederlandene, der, som bekiendt, en udnævnt til Keiserlig østerrigsk Feltmarschal, har ogsaa, som Oberst faaet det østerrigske Infanterieregiment Nr. 26, lom Fyrsten af Ho henløbe=Bartenstein hidtil har commanderet.