Berlingske Tidende, 1783-03-21
Et af Hr. Professer Johann Gottliet Coliner forfattet Skrift, under Titul: Mine Overbeviisninger, er trykt paa Dans hos Brødrene Berling og faaes sammesteds til Kiøbs paa vel som hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen for 24 sk. Ned og efter Jndhold af Hs. Kongel. Majestæts aller B. M. naadigste Bevilling af 30te October f. A., er Hs. Høygrevelige Excellence Hr. Rigs=Raad Greve Bech Friis findet under Haanden at bortsælge sine her i Jylland, Aarhuus Stift, Caløe Amt eyende Stamgodser, Heufringholm og Tuustrup med Avisgaarden Essenbech og underliggende Bøndergods, hvis Hartkorn og øvrige Hoved=Beskaffenheder ere: 1) til Haufringholm. Hovedgaards Taxt Ager og Eng 74 Tdr. 6 Skpr. Skovskyld 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb.; Kirkens Anpart Tiende Hartkorn i Wismild Sogn 18 Tdr. 4 Skpr. Dito i Weylbye, Sogn 16 Tdr. 4 Skpr., Bøndergods Hartkorn 362 Tdr. 5 Skpr. 2 tre fierdendeel Alb.; Mølleskyld 10 Tdr. 5 Skpr.; Landgilden er efter Jordebogen 254 Rdlr. 4 Mk. 6 Sk.; Rug 26 Tdr. 2 Skpr., Byg 35 Tdr. 2 Skpr., Havre 29 Tdr. 2 Skpr. Svii 8 Stkr., Lam 44 Stkr., Giæs 44 Stkr., Høns 88 Stkr. til denne Gaard kan saaes aarlig, det ene Aar mod det andet Rug 60 a 70 Tdr., Byg 60 a 70 Tdr., Havre 70 a 80 Tdr. Erter 6 a 8 Tdr., Boghvede 6 a 7 Tdr., og avles 3 a 400 Læs Høe; men ved Engenes Udgravning kan Høebieringen endnu anseelig formeres og forbedres; der kan aarlig græsses 120 til 130 Køer, 30 a 40 Stude, 200 Faar, og staldes om Vinteren naar Wismild og Weilbye Tiender, som nu skeer oppebæres i Natura 60 til 70 Stude og foeres 130 Køer, 150 Faar, samt 8 a 10 Bæster; Gaardens Borgergaards Bygninger er ster Grundmuur af Gothisk Architectur, Ladegaards Bygningerne ere for det meste af Bindingsværk, ved Gaarden er en anseelig stor og med gode Frugttræer a. forsynet Frugthauge, og i samme et Huus, som beboes af Gartneren; noget fra Gaarden er et meget stort Kiær, bevoxet med Underskov og Elle, hvor sæd, vanlig antreffes store Dyr, og paa Gaardens Marker, saavelsom paa Godset er god Underlagt af Harer og Fuglevildt; Havet grændser til Gaardens Mark, hvor der haves Bundgarn, Fiskerie, ligesom der og kan haves Færskevands Fiske i Gaardens Grave og Vandsteder paa Markerne; udi Fieldskov, hvor der er endeel Birke=Træer, haves Anpart af Tørve=Jord, hvoraf de fornødne Tørv til Gaarden kan faaes; cen Miil fra Gaarden er Loffe= og Ladeplads; Gaarden har sin egen Birke=Ret og er under Forpagtning til 1ste Mai 1787, dog er det i Contracten bestemt, at Forpagtningen cesserer til 1ste Mai efter at Gaardene ere solgte og tiltraade, om paastaaes; udi Forpagtnings Afgift svares protempore 1419 Rdlr., 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, som Forpagteren betaler efter et hvert Aars Capitals-Taxt. 2) Til Tuustrup. Hovedgaards Taxt Ager og Engs Hartkorn 72 Tdr. 3 Skpr., Skovskyld 5 Sk. 2 Fdkr. 2 Alb., Hørning Sogns Konge=Tiende Hartkorn 41 Tdr. - Skpr., Kirke Dito 39 Tdr. 7 Skpr., Aarslev Dito 12 Tdr. Skpr., Christrup Dito 19 Tdr., Bøndergods med Avlsgaarden, Essenbech iberegnet 801 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., Skovskyld 8 Tdr. 2 Skpr. 2 en halv Alb., Mølleskyld 18 Tdr. 2 Fdkr.; Landgilden efter Jordebogen er Penge 895 Rdlr. 12 Sk., Rug 22 Tdr. 2 Skpr., Byg 1 Td. 4 Skpr., Brend=Sviin 20 et halv Stk., Lam 96 Stkr., Gies 70 Stkr., Høns 181 Stkr., Æg 730 Stkr.; til Tuustrup saaes det ene Aar imod det andet, aarlig 46 a 50 Tdr. Rug, 60 a 64 Tdr. Byg, 86 a 90 Tdr. Havre, 7 a 8 Tdr. Erter, 9 a 10 Tdr. Boghvede, og avles af Engen ved Gaarden 150 Læs Høe, samt paa Holmene i Randers Fiord 150 til 200 Læs, ved samme Gaard kan aarlig græsse 30 Stude og 20 Køer eller i det Sted 100 Hollænderie Køer og 100 Faar, samt 12 a 14 Bæster, om Vinteren kan staldes naar Hiørning Sogns Konge- og Kirke=Tiende, samt AarsleKirke Dito, som nu skeer, hæves in Natura 150 Stkr. Stude, foeres 20 Køer, og de bemelte Faar og Bæster; til Essenbech kan, saaes aarlig 30 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre og 10 Tdr. Boghvede, samt avles 150 a 160 Læs Høe; Til samme Gaard kan græsses om Sommeren 60 Stkr. Stude, 100 Faar, samt 6 a 8 Bæster, hvilke om Vinteren kan foeres og Studenne staldes, naar Christrup Kirke=Tiende, som nu skeer til Gaarden hæves in Natura. Bygningerne ved Tunstrup og Essendech bestaaer af Bindingsværk med Ege=Tømmer og mure de Vegge; ved Tuustrup er Fiskerie baade udi Parker og der den forbieløbende Aae og paa Godset er ogsaa god Fiskerie udi en stor Søe, Halsøe kaldet, af Gieder og Aborre, ligesom den anden steds paa Godset er Fiskeparker besadt med Carusser og Suder, og i Randers Fiord har Godsets Bønder i Uggelhusene ligeledes Fiske=Rettighed og Gaarden har 2 Laxe=Gaarde i bemelte Randers Fiord, som til Godsets Bønder er bortfæstet; Til Tuustrup er Skov af Eeg og Bog til fornøden Jldebrand og Gavnings=Træ for Gaarden, samt god Jag af Harer og Fuglevildt; Til bemelte Gaard er en god Hauge med Alleer af Linde, saavelsom og med gode Frugttræer besadt, og med Asparges og Jordbær beplantet; ligeledes er og ved Tuustrup god Tørveskiær tæt udenfor Gaarden; samme Gaard saavelsom Ladegaard Effenbech, ligger baade i en fornøyelig og frugtbar Egn, 1 og en halv Miil, fra Kiøbstæden Randers, 3 og en halv Miil fra Kiøbstæden Aarhuus, nu værende Forpagter svarer af Tuustrup og Essenbech, Forpagtnings=Afgift 1576 Rdlr., samt 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 20 Tdr. Havre, som efter Aarhuus Capitels=Taxt betales; Forpagtningen ophører til 1ste Mai efter at Gaardene ere solgte og tiltraade, ligesom ved Heufringholm er meldet. Th. ville Liebhaberne behage at melde sig hos S. T. Hr. Geheime, Raad og Stift=Amtmand Baron Gyldencrone i Aarhuus, som har den høye Eyeres Commission til disse Godsers Bortsælgelse, og hvor den ovenmelte Kongel. allernaadigste Bevilling med Conditionerne, item Jordebøger, Reserva=Roller, Forpagtnings Contracter m. v. kan faaes til Eftersyn, ligesom og paa Tuustrup hos Forvalteren, der desuden paa Forlangende forevise Gaarde og Godserne.