Almuevennen, 1844-05-15
Efter med nogle indledende Ord at have aabnet Communalforenings-Mødet her i Byen den 18de ds., udtalte Dirigenten, Hr. Brændeviinsbr. Borregaard, i følgende Yttringer sin Formening om Gavnligheden, af et saadant Samfunds Stiftelse: "Det er umiskjendeligt, at Regjeringen i de senere Tider og navnlig i dette Decennium ved at have givet Folket Adgang til at raadgive om Statsanliggender, samt overdraget Communerne nogen Selvbestyrelse af egne Anliggender, stræber efter at modne Samfundet til med Held at modtage og med Kraft at deeltage i en friere Statsforfatning. Er dette nu en Sandhed, og det derhos, som det synes, er et meere end almindeligt Ønske, at folkeligere Statsformer snarligen maae fremtræde, saa maa det ogsaa være en fuldkommen Pligt, at Samfundet gjør sig skikket til at modtage disse Goder; thi uden med Klarhed og Omsigt at vide Hvad man vil, er det vist ikke godt, navnlig i denne Retning, at ville Noget. Det er derfor, saavidt jeg har opfattet det, Hensigten med den Forening, som idag ønskes oprettet, at alle de i det samlede Frederiksborg Amt, saavel Landboere som Kjøbstadboere, der have Leilighed til og Jnteresse for Andet, end deres egne Anliggender alene, ville i samlede Møder – et eller flere om Aaret, eftersom det nu maatte blive vedtaget – discutere de vigtigere Sager, der vedkomme Commuerne i Særdeleshed eller det hele Samfund i Almindelighed, for vedden Belærelse, som saadanne Discussioner utvivlsomt give, at komme Sandheden nærmere. Gavnligheden heraf vil være mere indlysende, end jeg formaaer at tolke det, især for dem af den ærede Forsamling, der ere bekjendte med hvor afvigende Betænkningerne over et og samme Emne kunne være fra de forskjellige Communalbestyrelser, hvilket naturligviis for vedkommende Autoriteter meere leder til Vildfarelse, end nyttig Veiledning, idet at saadanne hinanden modsigende Anskuelser og Yttringer, hvoraf selv den viseste Viisdom med den bedste Villie neppe mægter at udfinde det Sande og Gode, derhos ogsaa antyde en vis Umodenhed i Samfundet, som vanskeligen forenes med de attraaede friere Statsformer. Kan nu denne, om jeg saa maa sige, Umodenhed i vor Kreds noget, maaskee meget, afhjælpes ved Oprettelsen af den Forening, som idag ønskes stiftet, saa følger det heraf, at det Udbytte, som denne i sine Conseqventser maa kunne yde, vil have en Betydenhed, som jeg maaskee overvurderer og derfor ikke videre skal fremhæve. Dette er hvad jeg for Øieblikket - skjøndt vel heelt ufuldkommen – har at sige til Fordeel for det Øiemed, der har bragt os sammen, kun skal jeg, inden jeg forlader denne Plads, som jeg kun paa Anmodning har indtaget, med et Par Ord yttre mig over, hvad der nu og da siges imod Foreninger i Almindelighed og saaledes ogsaa imod denne. Det hedder ofte og, som det kunde synes, med nogen Sandhed, at de mange Møder, Foreninger, Comiteer osv. medføre Tab af Tid og Penge – unægtelig vigtige Ting; men hvo af os vil vel tage i Betænkning at offre Tid og Penge, naar vi vide, at det vil føre til Fordeel i moralsk eller materiel Henseende for vor Person eller Eiendom, eller hvad der ellers ligger vort Jeg nær, og er ikke Alt, som er i Samfundets Jnteresse, ogsaa i vor egen velforstaaede Jnteresse, Jeg mener jo, og at flere deele denne Anskuelse, derom vidner denne forholdsviis talrige Forsamling idag. - Kammerraad Drewsen, der af Jnteresse for Sagen og ifølge speciel Anmodning af Jndbyderne bivaanede Mødet, tog derefter Ordet og udviklede i et klart og livligt Foredrag end yderligere Hensigtsmæssigheden af Foreninger, som den paatænkte. Taleren viiste, at Land-Communalloven, uagtet der ved den allerede var givet hvert enkelt Amt, man kunde næsten sige en Constitution i det Smaa, uagtet dens flere fortrinlige Partier og uagtet han haabede den snarlig forstaaet saaledes, at Kjøbenhavns Amtsraads Exempel med Hensyn til fuldstændig Offentliggjørelse af Raads-Forhandlingerne vilde blive efterfulgt af de andre Amtsraad, ifølge Sagens Natur dog ikkun kunde give et lidet Antal Mænd Stemme i de offentlige Anliggender. At aabne ogsaa Andre, som dertil maatte føle Kald, Adgang til at deeltage i de derhen hørende Discussioner, var den Tanke, der havde bragt ham til at foreslaae Oprettelsen af den Kjøbenhavnske Land-Communalforening, og det saameget hellere, som det Bekjendtskab, og den offentlige Dannelse, saadanne selskabelige Møder kunne foranledige, maatte være saolkets fremspirende Frihedstrang saare tjenlig. AfEmme Grunde som hist maatte han derfor ogsaa her anbefale en Communalforenings Stiftelse. – Foreningens faa Grundbestemmelser, som nu bragtes under Discussion, vedtoges saaledes: 1) Frederiksborg Amts Communalforening afholder 2de ordentlige aarlige Møder, nemlig i Marts og November, paa den Dag og det Sted, Formanden maatte bestemme. 2) J disse Møder blive deels i streng parlamentarisk Form at foredrage og behandle de communale eller Landboerne særligt vedkommende statsborgerlige Anliggender, som maatte bringes paa Bane af Formanden eller af Andre med hans Tilladelse, deels i almindeligt selskabeligt Samliv at indlede og nære et fortroligere Bekjendtskab og en engere Samvirken blandt dem af Communens Beboere i Almindelighed, som interessere sig for det offentlige Liv, og de respective Communalbestyrelsers Medlemmer i Særdeleshed. 3) Foreningen ledes af en Formand eller i hans Forfald af en Viceformand, Tillige vælges en Secretair og en Kasserer, alle aarlig og med simpel Pluralitet af alle Foreningens mødende Medlemmer. 4) Medlemmer optages uden nogensomhelst personlig Jndskrænkning med Hensyn til Bopæl eller Livstilling af Formanden foreløbig mellem Møderne, hvorefter endelig Afgjørelse vil finde Sted efter simpel Pluralitet af de tilstedeværende Medlemmer i det nærmeste Møde. Aarlig Contingent erlægges med 32 s. men Gjæster som med Formandens Tilladelse indføres, betale Jntet. 5) Foreningen forventer, at dens Embedsmænd og navnlig dens Formand, i Overeensstemmelse med de foranførte Beslutninger, ville iværksætte og udføre det Fornødne til Selskabets videre Fremme. Tvivlsomme Tilfælde forelægges til Approbation eller nærmere Bestemmelse af Foreningen selv i det nærmest efterfølgende Møde. Ved det derpaa følgende Valg blev Kammerraad Rasmussen til Lovisenlyst Formand, Stænderdeputeret Jørgen Pedersen af Hjørlunde, Vice-Formand, Kæmner Krog Secretair og Boghandler Vosbein Kasserer. Efter en af Formanden foranlediget Discussion desangaaende udnævnte Forsamlingen en Comitee, bestaaende af Dhrr. Kam Trykt i det Brünnichske Bogtrykker ved J. C. Lund. merraad Madsen, Forstraad Bjørnsen og Stænderdeputeret J. Pedersen, til, efter foregaaet Undersøgelse af de tilfalsværende Brønsholmdalske Bygninger, og forsaavidt disse maatte egne sig til at benyttes til en Tvangsarbeidsanstalt, at forfatte Jndstilling om denne Sag til Amtet, hvilken kunde forelægges Forsamlingen til Underskrift i et til førstk. 3die Juni Form. Kl. 8 berammet Extramøde. Hermed hævedes dette Communalforeningens første Mode. Det paafølgende Middagsmaaltid, der aabnedes med Skaaler, for Hs. Majestæt Kongen og Kronprindsen, og blandt hvis øvrige Toaster et Par humoristiske, bragte en ret opvakt Stemning tilveie, endte henved Kl. 5 Efterm. For et Stænder-Blad for Bonden, er i Nr. 18 meddeelt Plan og Jndbydelse til Subskription. De af Kjøbenhavns Amts Beboere som ønske at erholde dette Blad bedes at lade sig antegne snarest mueligt hos Udgiveren i Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal, og udenfor dette Amt tegner man sig hos en af "Almue vennens" her paa Bladet opgivne Commissionairer.