Københavns Adresseavis, 1766-09-17
J Frugtsommeligheds Tiden, som varer i 2de Aar, iagttager den den fuldkommenste Afholdenhed, saa at den kuns parrer sig en Gang hvert 3de Aar. En ung Elephant fødes med 2de Tænder, og naar den er 6 Maaneder gammel, er den saa stor som en Ore. En tam Elephant er det klogeste, lydigste og venligste blant alle Dyr. Dens smaa Øyne har vel ikke nogen Anseelse i Forhold med dens store Legeme, men dog spiller Forstand og Munterhed ud at samme. Den imodtager sin Herre med en Mine fuld af Venlighed og Lydighed. Man er bleven overbeviist at en Elephant er død af Bedrøvelse efter at den i Vrede har dødelig saaret sin Herre. En Elephant er reenlig og den har Næsen i Haanden, da dens Snabel tiener den baade til at tage og lugte med, og førend den æder ryster den sit Foder. Man betaler og i de Lande, hvor ingen Mangel er paa dem, 1000 Pd. for Stk. En Elephant kand løbe 40 Mile om Dagen, kand daglig fortære 100 Pd. Riis, og opnaaer en Alder af 200 Aar. Jslændernes Natur og Egenskab. Islænderne ere fast af samme Complexion, som Jndbyggerne af de Nordiske Stæder udi Norge, fulde af Jld og Hidsighed. Man skulde vel tænke, at jo koldere Luft, jo mere tempererede og lunkne Folk, men det haver sig langt anderledes; thi ligesom efter Naturkyndiges Anmærkning; Folk ere indvortes hidsigere og Vinteren end om Sommeren, efterdi den naturlige Varme, som om Sommeren spreder sig ud i det hele Legeme og alle Lemmer, drives om Vinteren af Kulden meere tilsammen, og derfore er større indvortes udi et Menneske. Saa kand man af samme Aarsag sige udi Almindelighed, at jo koldere Land, johastigere Folk. og derfor raisonerede den Nordmand ikke ilde, hvilken, da han blev adspurgt af en Spanier, hvorledes det kunde være mueligt, at Norske Folk kunde have meere Courage og Hidsighed end Spanier og Jtaliener efterdi de boede udi saa kolde Lande, svarede han: At en Jtaliener, maaske havde meere Courage og Hidsighed, men den sad ikke paa det rette Sted; thi de Norskes hele Courage og Hidsighed, var af Kulden dreven indtil Marven og Hiertet, da derimod en stor Deel hos de andre sad udi Knæer og andre Lemmer. Den største Svaghed, som de Jslændere inclinere til, er Skiørbug. Der findes ogsaa mange der udi Landet som ere beheftede med Spedalskhed, hvilken Svaghed kommer ikke saa meget af Luften, som af Spiisningen; thi man seer, ogsaa, at den er temmelig gangbar paa en Deel Stæder udi Norge, hvor Indbyggerne nære sig fast allene af Fisk, som udi Jsland; dog er samme Svaghed ikke saa meget smitsom, som hvor den findes udi de varme Lande. Jeg erindrer mig, at da de Spedalskes Hospital udi den store Brand 1702, blev afbrændt udi Bergen, at de Syge ginge længe iblank andre Folk, inden at foraarsage nogen Redsel. Mange af dem forarbeyde adskilligt artigt med deres Hænder besynderlig udi Træe. Copie af en fornem Herres egenhændig Recept. imod Gicht. Man purgerer først, dernæst tager 4 Lod nyt Bly og 4, Lod Qvægsølv smeltet tilsammen i en ubrugt Støbe=Skee. Naar dette er vel smeltet og heedt, slaaes det i en vel glaseret Steen eller Porcelains Krukke fyldt med 1 og i halv Potte got og let Vand. Dette Vand drikker man da i 10 Dage; tagende i agt, at man hver 5te Dag holder op, og purgerer i dets Sted med 4 Lod Manna udi Thee, Boullion, eller Havre Suppe. Kand man ey uddrikke bemeldte i og i halv Pots Vand saaledes tillavet inden 2 Timer for Middagen, kand man drikke det øvrige 2 Timer efter Middags Maaltidet. Portionen af Qvægsølvet kand og tages dobbelt og tredobbelt alt ligesom Sygdommen er gammel eller sterk til. Finder man sig endnu efter brugte Cuur at være af Verk ulyliget, kand man med al Tryghed endnu en Gang igiennemgaae den. Jngen videre streng Levemaade behøves derved at iagttages, end at vogte sig for Overflod af Æde og Drikke. Midlet har Udgiveren ey allene selv med Nytte brugt, men end og hiulpet andre dermed.