JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Det har lykkedes Frankerigs constitutionelle Monark at befæste sin Throne ved en klog Haandhævelse af sine egne og sit Folks Rettigheder. JSpinien har alting et lykkeligere Udseende, den nærværende Premierminister Hr. Za Ber minde udsøger, lidt efter lidt at iværksætte de Forandringer og Forbedringer i det spanske Statssystem, som det saa høiligen trænger til, og som passe til Nationens Tarv og vor oplyste Tidsalder; men dette skal udføres, hvor der er en rænkefuld, mægtig Geistlighed, og et overtroisk Folk; han maaldefor gode frem med stor Forsigtighed dette er Aarsagen hvorfor han synes at handle Opposition mod Dronningen og hendes Tilhængere, der vist have de meest liberale og bedste Hensigten med Spaniens Vel, men ville at alle Omvæltninger skulle foretages hurtig og paa een Gang. J Portugal er endun alting instat gro, og ingen kan forudsige Udfaldt, ville Dom Pede have indført en absolut, istedet for en constitutionel Forfatning, havde han vist for længere Tid siden seiret, men den constitutionelle Regjeringsform er ikke undet af Cabinetterne. J Tydskland synes Forbundsdagens Dekreter ikke at have frembragt nogen god Stemning, Gjæringen i flere Stater er stor, og den sidste Tumult i Frankfurt, saa lidet planmæssig og uklog den ogsaa var, synes at vise en saa dristig Adfærd, en saa forbittret Stemning og kold Myrdelyst, at saamegen Aarsag vi have til at lykønske vort Fodeland med ikke at besidde Jndividuer i dets Skjød, der ere bestællede af saadanne Følelser, ligesaalidet have vi Grund til at abne nogen rolig Fremtid for Tydskland, hvor Utilfredsheden med, eller uden Grund synes at have fæstet dybe Rødder blandt Mængden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Engelands Politik har i mange Aar ikke været saa stor, som nu under det Grevske Ministerium; thi den er nu ikke ene grundet paa egennyttige og mercenaire Fordele, meget har den indre Administration vundet, siden det ganske Ministerium kom til Roeret, og Jrland, vil maaskee i Tiden have det at takke for dets indre Parification, og Fremblomstringen af dets fremtidige Held og 10 Redacteurenly pi Jndustrie! til paa Politiske Efterretninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
De orientalske Anliggender. Fra Petersburg skrives under 25de April: General Grev Orloff har af Keiseren faaet Ordre tilat begive sig til Constantinopel for at overtage Overcommandoen over vores Land- og Sømagt, og er tillige accredneret som overordentlig Gesandt hos Porten. Mar sinter sig til af denne Udnævnelse, at Krigen i Tyrkiet vil dragt sig ud i Længden, og at vi ville komme til at tog virksom Deel deri, næsten alle disponible Regimenter, blive ententrerede paa den tyrkiske Grændse, FyrstPaskewitsch har udkastet den Plan, efter hvilken der skal ageres mod Jbrahim Pascha Man indskrænke sig forstet, det Defensive og søger at vinde alle Folkestammer der staae under russisk Jndflydelse, for Porten, for at give Sultanen Tid til at anskaffe sig en Armee, og derpaa igjen bryde op med forenede Kræfter, for at tilbagevinde det erobrede Terrain. Den gode Forstaaelse Fyrst Paskewitsch har vedligeholdt med Grækerne og Armenianerne i Asien, ville ogsaa bidrage meget til at lette Operationerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Schweitz. Branden i Locke den 24de April, hvorved 40 Gaarde, et smukt Apothek, en Boghandling, flere Bagerier og Specerie handlinger bleve et Rov for Luerne, har foraarsaget stor Skade for Jndvaanerne; man har i Travers arresteret en vis Jeaurinand, en Feldtyde, som Ophavsmand til Jldebranden. Han har selv anlagt Jd paa sit eget Huus, hvor man ogsaa fandt mange brændbare Materialer, han blev arresteret 2 Dage efter Jldebranden, da han igjen var i Færd med at stikke Jld paa sin egen Gaard. De talrige Jldebrande have intet politisk Øiemed til Følge, men man er kommen paa Spor efter en Helvedes Foremag, hvis Medlemmer ere Brøistiftere, for ved Jldrorandstilfælde at kunne skjæle. Pd. N. gen. mar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Blandinger. Den Schans Gemalinde af vin tilbage fra Lissabon til Magis. Jnfanten Don Carlos har i en Skrivelse til Præsidenten for Raadet af Castilien pectesteret mod Jnfantinden Donna Jsabellas Udnævnelse til A ving af den spanske Throne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
J Münner en Huuseierinde bleven arresteret af Politiet, just som hun var isærd med at sætet Jld paa hendes Udhuse. H. v. )
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
En Kone i Cambrei blev forkere Tid siden Forløst med et døde Barn, som tars havde ert Øie istedetfor Mund en Haresande, paa hver Haand 7 Fingre, og paa hver Fod 7 Tæer. Det opbevares i Stadens Museum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
J flere Egne af Frankrig, fornemmeligt i Departementet Dene, har man nylig bemærket en forunderlig Naturdegivenhed. J flere Timer har Luften, under Klokkes Vindstille opfyldt med glindsendes Funker, der faae ud som i Slags JlderanPaaog Steder kom man i ster Angst berover, en syntes at ge Gisterne falde til Jorden, men da intet Spor fandtes deraf, og Meteoret sandsynligviis fandt Sted i de høiere Lufttegioner, maadet have været et Øienhedrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
J London, er en Agthekersvend, som af Ban vare havde kommet Blaasyestian Mextur, hvoraf Patienten var død, ved Retten bleven kjendt skyldig i Mord. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Hvorledes Forfatningen er i de pavelige Lande, kan erfares af følgende Efterretning fra Romagna: Oberst Verraci, En af Napoleons udmærkede Officierer, er bleven myrdet paa sit Landsted ved Massa. Politiet, var kommet efter, at han havde været Anfører for et af de Corps som i 1831 marscherede mod Rom, og sendte derfor en Bande af Centutioner og forklædte Karabinierer ud for at dræbe ham. Obersten, der troede sig angreben af Røvere, værgede sig toppert og dræbte en Karabinier, men blev tilsidst myrdet med Dolkestik, i Nærværelse af sin Kone, sit Barn og sin Moder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
J Løbet af Malmaaned vil en af den pavelige Stol for Kongeriget Baiern anordnet almindelige Aflad begynde, og al Dandsemusik imidlertid ophøre. (Ad. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Den 4de De transporteredes den landsforviste Friherre v. Vegesack ombord paa et Skib som skulde føre ham til Lübeck, Kone og Born følge ham i hans Landflygtighed. Ved Ankomsten til Lübeck faaer han en Naadegave af 20 Frednks'dorer; en lignende Gave er paa samme Maade bleven tildeelt den iforveien afreiste Friherre d. Du ven. - Den svenske Øvelsesleir ved Stockholm vil blivenholdt aftanden 20de Juni til 3de Juli. J Anledning af at Skanderborg Amtsqvis forleden meldte, at man i Aarhuus havde endt sidste store Bededag paa Theatret beretteri den Berlingske Tidendere in Mandags i Her i Khvn. endtes den for faa Aar siden med en BenedikeConcert, som en yndet Skuespillerinde gav i Fiintatis Kirke, i Anledning af sin grædelse fraSernen. (som det heden den offentlige Anmeldelse) samt Fra Grækenhænder meldte hid. chen at 20,000 uformuende Fagen og sidde deres rigelige Udkomme er, og at af Haandvækeie, fornemmelig Smedssnedker Tommede og Murere, ville det kunne gjørers Paa Jamaiengives en Slag igiende Bag borger, som give Fra stærk Lystigesig ef tenen at man kan læse derved, de af Fyr som en Ble, og gandske uskadeligtyllestanske disse Jnsekter kaste fra sig, skal mig ligne Dismantens,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Som et Beviis paa den Umenneskelighed der ofte begaaes mod Slaverne paa Kysten af Gui ne fortæller Chirurgen Peter Leonard, med det engelske Krigskib Dryad, som var stationeret for at forhindre Slavehandelen, at i Aaret 1834 tvende spanske Brigger da jagedes af ovennævnte Krigskib, og da de vare nødsagede til at sætte paa Land kastede de deres Slaver overbord, sammenbundne 2 og 2, og man saae der disse Ulykkelige: Mænd Koner og Børn kjempe med Døden, og før man kunne komme saa nær, at man kunde redde de Ulykkelige, vare 150 druknede, kun 2 bleve reddede. Paa et spansk Skib, som paa Høiden af Floden Gallings blev taget af et Engelsk, lod Capitainen den eneste Slave de havde, et Fruentimmer, binde til Ankeret og med dette nedsænke i Havet, for, at undgaae Skibets Confiscation. Til Beviis paa Slavernes slette Behandling i Nord. Carolina i de forenede Stater, anfører en Forfatter, at man vel der tillader Slaverne at gifte sig, men naar en ung Neger har en blomstrende Familie, tvinger Planteren ham til at tage flere Koner, ligesom Konen ogsaa efter Planterens Ønske maa lade sig paatrænge flere Mænd. En Slaves Vidnesbyrd mod en Hvid er ikke gyldig; men derimod ere Mulatternes og deres egne Medslavets Vidnesbyrd mod dem gyldige. Ved Slave Auctionerne bliver Manden solgt fra Konen og Børnene uden Barmhiertighed revne fra Moderen, saa enhver menneskelig Følelse synes her at være udslukket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Natten til den 26de April blev Jsaacsbroen først optaget i Petersborg, og næste Formiddag kom Jsen i Drev. Kl. 4 om Eftermiddagen forkyndte Kanonsalver Hovedstadens Jndvaan. Strøm fartens Aabning. Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Jndenlandsk. Hans Majestæt Kongen har under 4de d. M. benaadet Læreren ved Borgerskolen i Rødby. Gjelstrup, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Den constituerede Lærer ved Slagelse lærde Skole, Hr. Hviid, vil udgive en almindelig Oversigt over den theologiske Controvers af Theologerne i Slagelse og Omegnen. Arbeidet vil blive indeelt i to Hefter og foruden et Forord omSkridens Anledning ledsages det hele med Forfatterens bemærkninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Chefen for de holsteenske Landsenerer, Generalmajor v. Bülow. R. af D., modtog den 7de De paa 50 Aars Tjenest-Jubilæum, af sit Regiments Underofficier-Corps en Sabel med Sølv Fæste og Skede, som et lidet Beviis paa ders Kjærlighed og trofaste hengivenhed. (Veile A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Fra Randers skrives under 17de Mai. Det merligske Skuespillerselskab aabnede i Torsdags Aftes dets Forestillinger her i Randers, for temmelig godt Huus. J Aarhuus har Selskabet, efter Aarh. Avis, med Hensyn til Aarstiden gjort usædvanlig megen Lykke, og næsten hver Aften havt godt Besøg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
Committeen for Jylland af Selskabet for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser lader paa Banen ved Randers afholde Væddeløb den 8de Juli, Kl. 10 Formiddag, for Heste af hvilkensomhelst Race, Alder og Kjøn, Fuldblod alene undtagen, tilhørende de i de danske Provindser, boende Medlemmer af Selskabet; Præmien er for 1ste Hest 400 Rbd. r. S., for 2den 150 og for 3die 100. For 3. 4 og 5-aarige Heste, beviisliggen fødte i de danske Provindser og tilhørende de i Jylland boende Medlemmer af Selskabet, Halvblod eller meere forædlede Heste og alle Vallakker udelukkes fra dette Løb, Præmien for 1ste er 250 Rbd. r. S., 2den 150 og 3de 100; for 3. 4,5 og 6-aarige Heste, tilhørende Bønder, boende i Jylland, er Banens Længde 2500 Alen naar Lø det bliver enkelt, og 2000 Alen dersom det foretages i Afdelinger, og Præmien for 1ste Hest 100 Rbd. r. S., 2den 50 og 3de 25. Den 9de Juli holdes Løb for 3. 4 og 5-aarige Heste af hvilkensomhelst Race og Kjøn, tilhørende Selskabets Medlemmer, ligeledes Fuldblod undtaget; Jndsatsen 10 Rbd. r. S., Banens Længde 4000 Alen, Vægt efter Alder, Præmie for 1ste Hest en Pokal og 2den Ditto Jndsatsen, i det mindste 60 Rbd. r. S.; tillige foretages Subscriptionsløb, afsluttet ved Væddeløbene ved Hörsens 1832, Jndsats 20 Rbd. r. S., det Halve for den Jkkemødende, 3 aarige og ældre Heste, Fuldblod alene udelukket. Andre private Løb kunne ligeledes afholdes denne Dag, ligesom Hesteskue og Auction afholdes overeensstemmende med de 1832 tagne Bestemmelser, dersom nogen anmeldes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
AVERTISSEMENT. Theatret i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-23
4de Abonnements=Forestilling, Fredagen den 24de Mai 1833, opføres (første Gang) De Danske i Paris, ny Vaudeville i 2 Akter af J. L. Heiberg. 5te Abonnem. Forest., Mandagen den 27de Mai 1833, opføres (første Gang) Frierens Besøg, Lystspil i 1 Akt af Seribe og Melesville, overs. af Frederik Pritzlau, jun. Derefter (første Gang) Hofnarren imod sin Villie, Lystspil i 2 Acter af Melesville, oversat af Th. Overskou. J. Müller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
No. 52. Ao. 1833. ISTE Kongelig allernaadigst privilegerede Aarbaris og Avertissemavildende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Søndagen den 26 Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Politiske Efterretninger. Tyrkiet. Efterretninger fra Constantinopel af 25de April melde, at Underhandlingerne med Jbrahim Pascha ere afbrudte, og man gjør sig igjen færdig til at begynde Fiendtlighederne. Jbrahim har af sin Fader faaet befaling til ikke attenoncere paa Adana, og han vil nu ikke rømme Natolien, førend ogsaa Sultanen, indvilget i denne Concession; dog denne Sidste vil ikke indvilge dette, men har erklæret: at efter at de fra hans Side gjorte Tilbud, ikke ere antagne, tager han igjen alle disse tilbage. Sultanen anseer altsaa alle de til Forliig gjorte Forslag for ugyldige, i Særdeleshed nu, da en betydelig Armee fra Rusland er kommen ham til Hielp, han forlader sig ganske paa denne Magt og Admiral Roussin - har atter tage Feil. Fleres Formening har ogsaa altid været at Porten kun underhandlede for at vinde Tid; men man synes ikke at have villet begribe dette enten i Hovedqvarteret i Koniab, eller i det franske Gesandtskabs Hotel. Den 28de Dennes, er den tredie Flaade Afdeling, bestaaende af 3 Linie- og Transportskibe med 5000 Md. ny Landtropper ombord indløben i Bujukderes Bugt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Det russiske Hovedcorps ville fra Landsiden, indtræffe til Constantinopel den 15de Mai, og vil da, som det hedder, strax gribe til det Offensive. Der hersker det inderligste Venskab mellem de tyrkiske og russiske Embedsmænd og Officerer, de overøse hinanden med Høflighedsbeviisninger, og Sultanen sørger med den største Opmærksomhed for de russiske Troppers Forpleining. For Øieblikket staae 14,700 Russere i Leiren ved Scutari, hvortil 400 tyrkiske Bombarderer skulle støde. Der ere skikkede russiske Officerer til Dardanellerne, forat sætte Slottene i Forsvarsstand; Krigen synes altsaa først nu at begynde. - Den franske Flaade, som havde forsamlet sig for at løbe ind i Dardanellerne, faaer vel tage til Takke med en Station uden uden for samme, da den russiske Gesandt Hr. v. Burenieff skal have erklæret, at Rusland ville be fragte dens Ankomst i Mare Marmora, som en fjendtlig Handling. Admiral Roussin skal have anseet det for hensigtsmæssig at conferere mod den russiske Gesandt, for at kunne gjøre fælles Sag med ham hos Porten og Jbrahim Pascha, og der bringe en Udsoning tilveie; men Hr. v. Butenieff skal, saa levende han ogsaa ønsker at see Alt bilagt, være bleven opirret ved sine Collegers Forsøg, og ikke have Lyst til at formindske sin egen Reputation, for at hjelpe dem ud af deres Forlegenhed, og har derfor ikke indladt sig paa Admiral Roussins Ønsker. Admiral Roussin har afsendt en Coureer til sin ReGl. giering, for at indhente nye Jnstructioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Jbrahim Pascha erholder imidlertid daglig Forstærfvinger, fra sin Foder, som foretaget saa store, Adrustningere at kun sin Magt of første Rang var istand dertil. Det kommer nu an paa, om ikke Porten, der i sit Land, skal er nære baade Ven og Fiende, ikke ligger under for Byrden. Endnu ere de Summer ikke af betalte, som Rusland har at førdre af Porten, for sidste Krig, men denne muligen indløse Førstendommene, der staae i Pan i derfor, naar ikke nye Fordringer kom til de Gamle. Russerne have ogsaa alt for godt indrettet sig i Moldau og Wallachiet, til igjen at ville overgive samme, men til Ulykke er der ikke alen med Porten, men ogsaa med de europæisk, Magter indgaaet Tractater, som gjøre Udleveringen af samme uundgaaelig, saasnart Porten er istand til at kunne udrede de paagjedende Summer. Den russiske General-Adjutan, Grev Dul aff er ankommen til Constantinopel, som Overbefalingsmand for de russiske Strids handle sor kræfter i Tyrkiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Frankerig. Moniteuren af 18de Maj meddeler nu det Nærmere om Hertugindens Forlysning, ved hvilken Doctorerne Deneur og Meniste have været tilstede; i den tilgrændsende Salon befandtesig Doctor Dubois, General Bugeand og Padscommandanten i Blaye. Saa snart hun var forløst, begav General Bugeguisig til Hertuginden, og spurgte om de andre Vidder maatte blive indladte. Hun svarede: "Ja, saasnart Barnet var blevet vasket og paaklædt, Blandt de Jndladte var ogsaa Retspræsidentenkistores, som gjorde Hertuginden adskillige Spørgsmaal, blandt andet, om det var hendes Barn, hvilkerchubesvarede med: Jal Doctor Deneures Exprofessor, Kligik, for og Accouchements med voriser Facultet, afgave derpaa den Forklaring hon, at han havde forløst Herenginden af Berrogtretmessig Gemalinde af Grev Hector Eurch och i Palli af det fyrstelige Huu Campo Franco, Kammerherre hos Kongen af degge Sicilierne, og boende i Palermo. Denne Greve skal være 28 Aar gl. og være en af Jtaliens ældste Familier (Man paastaaer imidlertid ved de i Slottet Penistere gjorte Opdagelser at have erfaret, at Grev Logis Bourmont er Fader til det nyfødte Barn., Efter Hertugen af Orlegns Ankomst til London ere Depescher indløbne fra London til Paris, i Følge hvilke, det engelske Cabinet skal ville gjøre fælles Sag med Rusland, i at tvinge Vicekongen af Ægypten til at indgaae de foreslagne Betingelser, da Lord Pallmerston skal have beraabt sig paa en gom mel Tractat i Følge hvilken Rusland og Engeland giensidig skulle have forpligtet sid til, at modsætte sig Vicekongen af Ægyptens Magis Udvidelse. H. R. Zeit. anlan¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Blandinger. la Grippe hersker i Paris i saa hos en Grad at over 100,000 Mennesker ere døde deraf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Som med Dagsposten erfares, blev den 13de Mai virkelig gjort et Forsøg paa at holde et Slags National-Forsamling paa Calthorve Pladsen ved London; men det fik et blodigt Udfald og endte med en Politiebetjents Mord. Uagter Statssekretairen, Lord Melbourne, strax od Forsamlingen erklære for ulovlig, var Folkehoben snart voxet til imellem 4 og 5000 Md. da Kl. 2 om Eftermiddagen omtrent 150 Medlemmer af National-Unionen, indfandt sig og førte Faner med Jndskrift: Frihed eller Død, Hellig Allianis imellem de arbeidende Klasser, Lige Rettigheder og lige Justits!" Ogsaa saae manden trefarvede Fane, det amerikanske Flagen og en Stang med Frihedshuen; to Personer, Lee og Mee, holdt revolutionaire Taler og opfordrede Folket til at bevæbne sig. Men imidlertid havde Øvrigheden, ladet omtrent 1500 Politiebetjente og en Afdeling Militair opmarschere, og da man ikke vilde lystre Opfordringen til at skilles ad, angreb Politiet med sine Stokke, hvorpaa fulgte en frygtelig Scene og over 50 Mennesker slaae der, med blodige Pander; men det en af Politier ved Navn Cully vilde fraptiske Faneføreren Furslev Fanen, fik han af denne et Dölkestød og blev død paa Stedet. Po helen samlede sig nu atter og angreb Politiet med Stene; men omsider fik dette Overbaand og Roligheden blev igjen tilveiebragt, efter at nogle og 20 Personer pare hæftede. Flere af disse have alt faaet deres Dom, som lyder paa flere Maaneders Fængselstraf med haardt Arbeide. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Jndenlandsk. H. M. Kongens Reiseconto . Løverdagen den 8de Juni agtes 166. Majestæt Kongen at tiltræde sin Reise til Hertugdømmerne. Efter den bestemte Reiserønte aftelser Hs. Majestæt med sunde om Formiddagen Kl. 8 over Kjøge til Wordingborg. - Søndagen den 9de Jum om Morgenen Kl. 7 fra Wordingborg med Dampskibet Kiel til Gaabense og derfra til Nykjøbing paa Falster. - Mandagen den 10de Juni om Formiddagen Kl. 10 fra Nykjøbing til Mattboe - Tirsdagen den 11te Juni om Formiddagen Kl. 7. fra Mariboe til Nakskov, hvorpaa Hs. Majestæt gaaer ombord paa Dampskibet Kiel og fortsætter, Reisen igjennem Stien til Louisenlund. – Den 12te Juni forbliver Hs. Majestæt paa Louisenlund, og afreiser den 13de Juni til Rendsborg, hvor Allerhøistsamme forbliver indtil Løverdagen den 22de Juni om Eftermiddagen, da der reises til Louisenlund, hvor Hs. Majestæt forbliver den 23de Junii.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
- Mandagen den 24de Juni om Formiddagen Kl. 8 slet afreiser Hs. Majestæt fra Louisenlund over Rendsborg, Neumünster til Segeberg. - Tirsdagen 25de Juni afreises fra Segeberg over Oldeslobe til Ratzeburg. – J Ratzeburg forbliver Hs. Majestæt Onsdagen den 26de Junii. - Torsdagen, den 27de Juni afreises fra Ratzeburg til Staden, Lauenburg. Fredagen den 28de Juni reiser Hs Majestæt fra Lauenburg over Reinbeck og Hamborg til Altona. - Mandagen den 1ste Juli reiser Hs. Majestæt fra Altona til Kiel. – Tirsdagen den 2den og 3die Juliafteiser, Hs. Majestæt fra Kjer til Louisenlund, hvor Hs. Majestæt forbliver til Søndagen den 7de Juli om Eftermiddagen Kl. 2, da Hs Majestæt gaaer ombord paa Dampskibet Kiel og fortsætte Retour-Reisen til gedelse
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-05-26
Kjøbenhavn. J Kjøbenhavnsposten No. 89 læses følgende Tanker, i Anledning af Sendebrevet til Pasto Bastholm: Ved at læse dette Sendebrev, som den bevidste Greve og Godseier i Sjælland nylig stillede til Red af Vestkjællands Avis, fristes man kun for let til at tænke paa den noksom bekjendte Fortælling om Hannibal og Philosophen Phormio. Hver blive i det Kald, han er kaldet udi For overfladisk, for let og tankeløst overfares snart Gjenstanden i en Strid, hvor man optræder som Angribet paa et fremmed Gebeet. En Virtuos i eet Fag kan være Fusker i et andet. Hvor forunderligt end Forfvrider sig i at Chans af heel modstridende Sætninger, synes han dog ikke fri for en Smittee, der snarest maa tænkes at høre hjemme paa en Jordbund, lidt mere sydlig og noget nærmere hiin, som Oraklet Fyrst Hodenlode som hvem offentlige Blade dog i længere Tid have været tause, endnu i vore Dage denter Kraft fra in sine Undereurer; men denne var og blev ogsaa inModeriken, og var aldrig nogensinde den, derved kaldte sig Protestant eller Ludstaner. En Luthetaner, det alvorligen vn tænk paa, at sætte den protestantiske Kirkes symbolske Bøger, enten over, eller dog aldeles lige med Skriften selv, et, for besaa at tale, nærbeslægtet med Katholiken; men maa dog vige for denne, eller, med andre Ord, bukker sædvanligen i Kampen under for den lærde katholske Theolog, hvis Kirkes Dogmer og Vedtægter jo unægteligt have et langt ældre Tidens Hævd at beraabe sig paa. Saa simpel den Sandheder, finder den dog af flere endnu daglig Modsigelse. En forstærket Jver, og Umage for at beholde der sidste Ord, maa her bøde paa Grunde. Jndrømmes maa det vel, at hele Luthers saa velgjørende Reformationsværk, uden symbolske Bøger, aldrig maaskee var kommen i Gang, ligesom ogsaa, at disse for den Tid vist vare mesterligen nok affatte. de, men ligesom det er Artigt at høre en Nutids Romer eller Jtaliener sige til den fremmede Lutheran, der besøger ham: voisiate non Christiano. voi non Credete al papa (De er ingen Christen, De troer ikke paa Paven, saaledes er det ei mindre paasaldende at høre Folk hertillands og flere Stedet, hvor evangelisk Christendom forkyndes offentligt, sætte Symbolerne som for Tiden haves, i Pavens Sted, uden Betænkning baade tidligt og silde taabe til Alle af modsat Mening: J ere Fiender af Christendommen paadigte dem, hvad de aldrig have sagt eller tænkt paa, ja, uden alle vider, Argumentet, belæsse dem med Skjældsord, enhver blufærdig Pen helst vil fjerne sig fra. See derfor ties stundem vist, hvor maaskee helst burde tales, saa hiin franske Digtets Olasottise prsche & la raison, de salg, da mine altfor dogstaveligt bliver Sandhed.