Københavns Adresseavis, 1777-03-25
Baronet Pringle i London har i afvigte November Maaned forelæst en Afhandling for Videnskabernes Societæt sammestæds, som handler om nogle nyere Forbedringer af de Midler, hvorved de Søefarendes Sundhed kan conserveres. Skriftet er oversat paa Tydsk af Hofmedicus Wichmann i Hannover, og for kort siden ved Trykken udgivet i Gottingen. Capitain Cook, der med 118 Mand haver gjort den bekiendte Reyse omkring Jorden, mistede i den hele Tid, som i alt var 3 Aar og 18 Dage, kun en eneste ved Sygdom, og denne døde ikke engang af Skiørbug, da dog af Admiral Ansøns Skibsfolk i 2 Aar 4 Femtedele vare døde af Skiørbug og Forraadnelses Febere. De Midler, hvilke Capitain Cook brugte til at conservere sine Folks Helbred, vare følgende: Han havde taget en overflødig Forrand af Malt med sig, heraf blev lavet Urt, hvilket vel ikke egentlig kan curere Skiørbugen, men er et ypperligt Middel til at forebygge samme; han var vel forsynet med Suurkaal, hvilken i sær er meget nyttig; og med Bouillon=Kager, hvorved Ærterne og andet deslige bleve en behageligere Spise for Folket, og mindre Saltmad blev brugt. Jnd kaagt Citron= og Pommeranz=Saft befandtes ogsaa at giøre god Virkning, samt Sukker istæden for Olie, og Hvedemeel istæden for Havremeel. Han bar tillige Omsorg for, at Folkene paa Vagten havde tørre Klæder, at Sængene og Hængematter bleve holdte reenlige, at Luften under Dekket og i Rummet blev renset ved Jld og Røg, at Kaabberkarrene altid var reene, at Mandskabet aldrig fik Fedtet, der var udkaagt af Kiød eller Flesk, og at der aldrig, saavidt mueligt, var Mangel paa frisk Vand. Alle disse Puncter oplyser Hr. Pringle nøyere. Skiør bugens Natur bestaaer i Forraadnelse, og dertil ere de fornemste Aarsager raadnende Næringsmidler, saasom Salemad, hvor baade Kiød og Salt befordrer Forraadnelsen, og en ureen forraadnet Luft, som den imsluttede Luft altid er. Alle saadanne Ting, hvori megen Luft er som let udvikler sig, staae denne Forraadnelse imod, derfor er Malt, Urt, Ø, Viin, Russernes Quas, og alt hvad der let kan komme til at giæres, efter Hr. Pri gle Mening saa vigtige Midler imod Skiørbug, at han selv giver dem Fortrinet for fure Ting, endskiønt ogsaa disse ere meget nyttige. Suurkaal haver begge Egenskaber. Bouillo kager ere ikkun af den Aarsag nyttige, fordi de giør Ærter og deslige behageligere for Folkene. Capitain Cook fordeelte ogsaa hans Folk i 3 Vagter istædet for 2, saa at de ikkun 4 Timer af Gange forrettede deres Tieneste, og havde 8 Timer til at hvile og til at tørres. De fik Klæder efter det Clima, hvor de vare, under Linien bleve Seyl udspendte for at give den Skygge, og under Tropices fik de uldene Overklæder, deres Lintøy og Lagen maatte holdes reenlige, og alting blev flittig skuret. Han var i sær omhyggelig for at rense Luften ved Jld Paa de Stæder, hvor det ikke var mueligt, lod han brænde Krudt. Ventilators brugte han sielden, dog ere de ogsaa nyttige. Han destillerede Søevand, dog tog han lange hellere frisk Kildevand ind, hvor han kunde faae det. J det kolde Clima ved Sydpolen kunde han i 4 Maaneder ey faae frisk Vand, og ved denne Leylighed gjorde han den vigtige Opdagelse, at Jis af Søevand, naar det er optørt, ikke meere er Saltvand, men født frisk Vand; derved frelste han sit Mandskabs Liv. Lerret at bleege i 7 til 8 Dage. Naar Lerredet kommer fra Væveren, maae man udvaske det i varmt Vand, paa det at den der værende Ureenhed kan komme ud; siden legger man det ned i sterk Lund som maae være gjort af god sterk Aske med Reddike Rødder. Efterat man har ladet det vel byges i Luden, afvaskeer man Lerredet i reent Vand, og bestryger det med grøn Sæbe, hvorpaa man udbreder det i Luften naar det er smukt klart Veyr, fornemmelig naar Duggen ligger endnu paa Græsset, og vander det naar Solen skinner, dog ikke med Vand, hvorved der voxer Elle; thi Elleblade farver Vandet sort, naar de raadne, og følgelig lader Lerredet sig ikke saa snart bleege hvidt dermed Man lader det saaledes ligge i 7 til 8 Dage. J Fald det endda ikke skulde synes hvidt nok, saa bliver det endnu engang nedlagt i Luden. Hvorledes Siv kan ødelegges. Mange Agre og Enge ere saa opfyldte med Siv (jun cus miner) at hverken godt Græs eller andre Vexter kan komme op. J de Brunsvigske Adresse-Aviser staaer et nyttigt og kort Middel til at ødelegge samme. Jeg tog, heder det sammesteds, otte Morgenland til Engbund af den almindelige Fædrift, paa et Sted, hvor der stod intet andet, end Sivbusker i usinde Tal, og hvor følgelig inte godt Græs kunde komme op; strax selvsamme Efterhøst lod jeg denne Eng indgrøvte med en Grøvt, fornemmelig for at holde denne nedrige Egn tør, for derved at forekomme Sivets videre Udbredelse og Tilvext, hvilken, som bekiendt er, søger vaade og sumpige Egne. Om Foraaret midt i Aprilmaaned, paa den Tid, da det unge Siv vilde skyde opagen af Rødderne, lod jeg stikke Jld i det gam tørre, en Dag da det var klart Veyr og god Vind, da det brændte attsammen reent af lige indtil Grunden og Rødderne. Herved blev ligeledes den hist og her befindtlige, Mosse anstukken, og gik derved bort, og den ellers maae løsrives med Harver og Hakker. Jeg lod afmeye denne nye Eng ved Jacobi Dag, og fandt vel paa nogle Steder, hvor Jlden ikke havde brændt ret ned i Grunden, nogle Siv at være opskudte, hvilke dog stode enkelte, vare blevne meget tynde, og kunde letteligen afmeyes tilligemed det øvrige Græs; men den største Egn, som var bleven afbrændt, og hvor der tilforn stod slet intet andet end Siv, var begroet med godt Græs, og med det smaa Steenkløver, som er et godt Qvægfoder. Overhoved har jeg af denne nye Eng faaet 6 store Læs Høe, alt hvad 4 Heste kunde trække, og desuden gjort den til en god Efterhøst=Græsning for Qvæget, da Pladsen forhen var gandske ubrugelig.