Berlingske Tidende, 1786-10-16
Fortsættelse af det Kongelige Landhuusholdings Selskabs Premier og Belgninger fra den 17de August sidstleden. (See Tillægget No. 82.)"Paa Forlangende af Hr. Kancellieraad Hansen til Østerbyegaard, bevidner jeg herved, at den af mig i senere Tider ved mine Godser Gram og Nybel i det Slesvigske gjorte Forandring, hvorved Bønderne. have erholdet Hovnings=Frihed, og deres Gaarde i "Arvefæste, er foretagen under bemeldte Hr. Kancellie raads Direksion, og udført ei allene til min største Fornøielse, men ogsaa til min store Fordeel, da jeg ved samme kan regne mine Kevenper forøgede til henVimellem 1200 a 2000 Rdlr.; da ogsaa ved denne Leilighed samtlige til Godset beliggende Bønderbyer af ham bleve udskiftede, saa hver Mand bekom sin Jord"for sig, og ved 30 a 40 store og smaa Stæder udflytte7de, saa har jeg aarlig ved min Nærværelse paa Gram 2den Glæde, at see hvorledes Velstand og Sædelighed, med Flid og Stræbsomhed iblant samtlige Beboere tiltager, og kan altsaa giøre mig Haab om større og vigtigere Fordeele med Tiden. Da over 1000 Mennesker, som deeltagende udi denne lykkelige Forandring, ja den hele Egn kan bevidne Sandheden af Lovenmeldte, saa kan jeg ei tage i Betænkning at opfylde Hr. Kancellieraadens Forlangende og tillige min Lyst at yttre ham min skyldige Erkiendtlighed med at bekræfte saadant med min Haand og Signet. Giesegaard, den 6te September 1785. F. C. Gr. v. Schack. Enten Eiermandens egen ypperlige Karaktær, eller hans Befuldmægtigedes Retskaffenhed i at efterkomme ans patriotiske Hensigt, heri meest fremskinner, bliver vanskeligt at afgjøre. Selskabet haver imidlertid ved denne Leilighed med største Fornøielse ladet sig disse Hr. Grevens foranstaltede høipriselige Handlinger og Forbedringer berette. J Aaret 1775 kjøbte Hr. Kansellieraaden Østerbyegaard, beliggende under Riberhuus Amt, Riber Stift, tilligemed 69 Tønder, Hartkorn Bøndergods, som derunder laae, og skulde bedrive Gaarden. Denne Gaard var i saa slet Drift, at der ej gaves mere i Forpagtning deraf end 120 Rdlr. aarlig, efter Afdrag af Bøndernes Landgilde og Afgifter. Bønderne betalte ikke engang de ordinaire Kongelige Skatter og Contributioner. Ved Antrædelsen fandt Hr. Kansellieraaden allene her og der nogle af de høieste Steder paa Marken pløiede og dyrkede. De ved Gaarden værende store Heder og Skove bleve af Forpagteren brugte til Græsning, saa de neppe kunde avle saa meget Korn, som de høvede til deres liden Huusholdning, thi Udsæden var ikkun 2 til 3 Tønder, Rug, 4 til 5 Tønder Havre, 2 til 3 Tønder Byg og 1 til 2 Tønder Boghvede, og Høeavlingen henimod 80 Læs. Paa hele Marken fandtes ingen Indhegninger, undtagen her og der nogle smaa Enge, som vare omsatte med Riisgjerder. Skjelgjerderne om Marken vare slette og mestendeels ligeledes Riisgjerder. Engene, saavelsom det nu værende Agerland, stode mest under Vand. De vare begroede med VidieBuske og Siv, og den i Markeskjellet løbende gamle Konge Aae var saa med Vidie=Buske, Rør og andet Sligt tilgroet, at den paa visse Steder ej var at see, og mindre kunde trække det fornødne Vand. Det første Hr. Kansellieraaden under disse Omstændigheder foretog sig ved disse Marker var at opmaale dem, og at afsætte saa meget som han agtede at dyrke deraf, og dernæst gjøre sig en Plan, hvorefter de skulde bruges. J Følge denne, skulde Markerne inddeeles i 6 Kobler, og hver Kobbel indeholde 34 til 50 Tdr. Land, hvilke siden Tid efter anden ved Oprødning, Vands Afledning og Indhegning skulle sættes i Stand. Det første Aar begyndte han altsaa med den længstbortliggende Kobbel af omtrent 50 Tdr. Land, og lod den paa de tvende Sider indhegne med doppelte Diger og levende Gjerder. Paa de andre Sider var den indhegnet med Aaen, hvilken han, saavidt Kobbelen naaede, lod opkaste 4 Alen bred og 3 Alen dyb. Vidie=Buskene bleve udrøddede, gjennem sumpige og sure Steder blev gravet Grøfter til Vandets Afledning og 12 Tønder Land opbrudt for at bruge neste Aar. Som Gaardens Bygninger ganske vare forfaldne og for Kansellieraadens Plan alt for indskrænkede, saa besluttede han efterhaanden at opføre ganske nye Bygninger, og paa et beqvemmere Sted. Til den Ende anlagde han i samme Aar et Teglbrænderie, hvori hver Gang kunde brændes 30000 Steen, og Tømmeret lod han komme fra Flensborg, for at skaan hans egne Skove. Endnu samme Aar overlod han de med Gaarden kjøbte Fæstebønder deres Frihed og Eiendoms=Ret til deres Gaarde under Forbehold af Herligheden, i Overeensstemmelse med Forordningen af 13de Mai 1769, 2de Gaarde undtagne, som vel fik Hoveriefriehed men ikke Eiendom, i Betragtning af Skov og Mose, samt Nærliggenhed ved Gaarden; dog har den ene siden saaet Arvefæste= og den anden Eiendoms=Ret. J de følgende Aar lod han det opbrudte Land tvende Gange pløie, noget deraf, som var mo sigt, gjøde og Sand paaføre, og derefter besaae med Havre og Boghvede, men kun med liden Lykke; ikke desmindre blev han sin Plantroe, og begyndte derfor at lade opføre den første Lade af Brandmuur 60 Alen lang og 24 Alen bred. Fremdeles en Stald til 100 Stykker Fæe=Hoveder, og endelig et Hollænderie=Huus 60 Alen langt og 16 Alen bredt, alt af Brandmuur, og i øvrigt alle vel indrettede og beqvemme til Hensigten. J Henseende til Agerdyrkningen blev dette Aar foretaget følgende Forbedringer: Engene lod han gjennemgrave med Grøfter, og Elle=Buskene oprødde. Den forbiløbende Aae lod han, for saavidt forhen ej var skeet, overalt opgrave 4 Alen bred og 3 til 4 Alen dyb, og lod Aaen sætte 3de store Sluser, hvorved han nogenledes fik Vandet i sin Magt, og kunde lade det løbe af og paa Landet naar han vilde, ej at tale om flere Indretninger til Vands Af= og Paaledning til Frugtbarhedens Forøgelse, formedel, hvilke Engene nu giver firedobbelt saa meget Høe, som tilforn(Fortsættelsen følger.)