JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Ved forrige Aars Begyndelse var Antallet og Læstedrægtigheden af Skibe i de danske Stater saaledes: i Danmark 668 Skibe over og 914 af eller under 10 Kom. Læster, i Slesvig 393 Skibe over og 791 af eller under 10 Kom. Læster, i Holsten 214 Skibe over og 896 af eller under 10 Kom. Læster. Hele Beløbet er 1275 Skibe over 10 Læster med en Drægtighed af 45967 og 2601 Skibe paa og under 10 Læster med en Drægtighed af 11786 1/2 Kommercelæster. Af de betydeligste Stæder har Kiøbenhavn 284 Skibe over og 68 af eller under 10 Kom. Læster, Aalborg 58 Skibe over og 49 paa og under 10 Læster, Flensborg 133 over og 78 paa og under 10 Læster, Altona 94 over og 108 paa og under 10 Læster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Den nye Søebadeanstalt for Kiøbenhavn er nu indrettet i den dertil kiøbte forrige Sukkerformefabrik Bygning, der er beliggende mellem Langebroe og Estataden. Foruden 13 med nødvendige Beqvemmeligheder forsynede Badekamre, 6 for Herrer og 7 for Damer, er ogsaa indrettet Restaurations- samt Aftrædelsesværelser. Adskillige Logisværelser ville vorde færdige til næste Sommer, og til Foraaret vil den ved Bygningen liggende Plads af omtrent 3000 Qvadratalens Størrelse vorde indrettet til Have. Der staaer nu tilbage at faae anlagt hensigtsmæssige Bade paa Strømmen, hvortil den fornødne Sum ogsaa haabes tilveiebragt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Onsdagen den 9de denne Maaned om Eftermiddagen Kl. 4 a 5 opkom Jld i Fæstegaardmand Rasmus Jørgensens Gaard af Næsbye i Sorterup Sogn under Frederikslunds Gods, som i faae Øieblikke lagde denne Gaard i Aske. Den beklagelsesværdige Beboere af Gaarden fik vel reddet endeel Jndboe, men endeel saavel forsken, som uforsken Sæd brændte, samt nogle Kreature.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
J Viborger Samler yttres det Ønske, at det maatte lykkes ved Kunsten, forbundet med Naturens Hielp, at standse den aabne Kanal fra Vesterhavet ind i Landet, da Følgen af den forhen læste Speculation om, paa denne Maade at faae Skibsfart fra Vesterhavet til Kattegat, kun vilde blive ødelæggende for lavtliggende Egne paa en lang Strækning, og maaskee skade Fiskeriet baade paa Havet og i Liimfjorden, som nu er saa indbringende for hine Egne, da alle de Ferskvandsfisk, der nu findes i Liimfiveben, dræbes og fordrives, Meget meere maa Endver ønske, at Regieringens Bestræbelser for, ved Plantninger at dæmpe det oprørte Flyvesand, fremdeles maatte fortsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
J Handels- og Jndustrictidenden læses følgende: "Man vil vide, at Hs. Maj. Kongen nu har approberet det fremlagte Forslag om at oplyse Kiøbenhavn med Gasbelysning. Belysningen overtages af et af de brittiske Gaskompagnier, som giør et Anlæg for Kiøbenhavn og et for Christianshavn med hvilket Kompagnie en der til udnævnt Kommission har underhandlet. Dersom dette forholder sig saaledes, tør Man vente, at denne Belysning vil tage sin Begygdelse allerede til Efteraaret Foruden de Fordele, som denne bedre Belysning vil have, fører den ogsaa det Gavn med sig, at Private med faa Bekostninger vil kunne faae Gas ledet ind i Husene, og faaledes erholde en god Belysning, især paa Trapper, Gange og i Boutiquer, for let Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Kjøbenhavns Børs, den 8. Marts 1825. Cours. Hamborg 2 M. 213, a vista 216. Spec 217. (Den 8de Marts 1824, 250.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 1s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk.) Kongl. Oblig. (uden Renter) 93 1/2 a 93 3/4 Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 a 103 Rbdlr. Dito Sedler 113 1/4 a 113 3/4 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2. Dito dito 4000 Mk. 99 1/2 - Norske Rigsbanksedler. 177 1/2 a 178 1/2 Rbdlr. (J Fior 160). Svenske Sedler 3 Mk. 3 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Bekiendtgiørelse. den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Narocco. e) Smyrna, i Provinsen Natolien. f) Alexandrig i Ægypten. 3) Den Candia, b) Havannah paa Øen Cuba. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre. a) Alle Tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det Afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De Vestindiske Øer. Dog skulle de fra de Danske Vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behørige, af Vedkommende under Embeds autoritet udstædte, Sundhedsattester. Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørige Sundhedsattester, fra de derværende Kongelige Danske Consuler eller disses Vice-Consuler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kiøbenhavn, den 4de Marts 1825. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
AVERTISSI
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
AVERTISSEMENTS. Slagelse forene de dramatiske Selskab. Til Bedste for dem, som saa sørgeligen have lidt ved Oversvømmelser paa Vestkysten af Jylland, Slesvig og Holsteen, opføres Fredagen den 25de Marts førstkommende om Aftenen Kl. 6, Kobbersmeden, Skuespil i 5 Akter, frit oversat efter George Colsmans Engelske Original, John Bull, ved N. T. Bruun. En Prolog og Epilog vil Forestillingsaftenen tillige blive fremsagt. Jndgangsbilletterne koste 1 Rbd. pr. Stk. Generalprøven afholdes Aftenen den 24de dennes, og kan Børn og Tjenestetiende erholde Adgang til samme, imod pro Persona at betale 1 Mk. 8 s. Entreebilletter saavel til Prøven som til Forestillingen erholdes hos Selskabets Kasserer Hr. Forligelses=Kommissair Hansen, og anmodes Selskabets respektive Medlemmer og inden den 20de den nes at lade afhente de billetter de maatte ønske sig, da Enhver uden for Selskabet, som vil bivaane denne Forestilling, efter den Tids Forløb kan erholde saa mange Billetter som maatte attraaes. De af Slagelse Jndvaanere, og Omegnens Beboere, som med Hensyn til Gavens ædle Bestemmelse, ville give mere end den anførte Priis, hvilket med varm Taknemmelighed paa de Skadelidtes Vegne modtages, bedes behageligst under Navn og Mærke at opgive saadant. Prologen og Epilogen erholdes ved Jndgangen mod Erlæggelse af 8 s. pr. Stk. Indgangen aabnes Kl. 5. Direktionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Mandagen den 21de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction til Bortleielse for Sommeren 1825. af den saakaldte Kiøkkenhave ved Antvorskov; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 11te Marts 1825. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Da der ved den den 2den denne Maaned afholdte 3die Auction over Gaarden Matr. No. 70 at der er beliggende paa denne Kiøbstæds Skovsøegade, ikke skeete noget Bud, saa bliver herved bemeldte Eiendom stillet til 4de og sidste Auction til absolut Bortsælgelse Onsdagen den 6te April førstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Slagelse Raadstue; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 4de Marts 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Efter Forliig og Execution, bliver Huset Matr. No 249, som er beliggende paa denne Kiøbstæds Steenstue gade, og tilhører Dagleier Jhan Larsen, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Slagelse Raadstue, Middag Kl. 12.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Mandagen den 28de Marts) Mandagen den 11te April ) 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Mandagen den 25de April Denne Bekiendtgiørelse er ligeledes til Efterretning for Panthaverne i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, og ere Conditionerne, hvorefter Salget skeer, til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 24de Februar 1825. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Efter Ourøe Skole-Commissions Forlangende, bliver af Degnejorderne i Bybierg paa Ourøe tvende Parceller hver staaende for 7 Skp. 1 Fdkr. 1 enhalv Alb. Hartkorn, bortsolgte enden separat eller under eet, ved trende offentlige Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 22de Marts ) hver Dags Formiddag Tirsdagen den 5te April Kl. 10 Slet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Onsdagen den 20de April De 2de første Auctioner afholdes paa SvanebolmsTingsted, og 3die Auction i Ourøe Præstegaard, da – cellerne absolut bortsælges. Conditionerne ere til Car syn hos Sognepræsten Børresen paa Orne, de tillige foreviser Parcellerne. Det anmærkes, at Parcellerne strax kunne tiltrædes. Frederikssund den 23de Februar 1825. v. Hadeln.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Nestved. Fredagen den 3de April d. A., Formiddag Kl. 9, lader Forpagter Born paa Holmegaard, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction sammesteds bortsælge 50 Stkr. Ungqvæg, 1, 2 a 3 Aar gl., 6 Plage, 100 Tdr. Kartofler, adskilligt Ind- og Udboe, samt endeel Avlsredskaber m.v.; alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Nestved den 7de Marts 1825. Ved 3de Auctioner, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted Mandagen den 14de, 21de og 23de Marts dette Aar, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 3, bliver opbuden til Salg, den, removeret Amtsforvalter Jørgensens Boetilhørende Gaard, paa Hiørnet af Torvet og St. Bend Gaden i Ringsted. Den nævnte Gaard har en for et Næringsbrug meget fordeelagtig Beliggenhed, og Conditionerne, hvorefter næsten hele Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir Ringsted den 28de Februar 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Paa Undertegnedes Forlag udkommer fra Marts Maaned 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Theologisk Maanedsskrift, udgivet af Pastor Grundtvig og Dr. Rudelbach. Hvert Hefte, som maanedligen udkommer, vil omtrent udgiøre 6 Ark i stor Octav, og sælges for 48 s. T. Skriftets Jndhold erfares af Subskriptionsplanerne, som ere i alle Byens Boglader, saa og hos Boghandler Holm i Sorøe og Bogtrykker Magnus i Slagelse. Kiøbenhavn den 1ste Februar 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Wahlske Boghandling. nyt og godt, udsælges hos Haugefrør, Lassen ved Bredegades Port Vel renset og godt Sæde=Horfrøe erholdes i Partier for 7 Rbd. 3 Mk. Tønden, og i enkelte Tønder for 8 Rbd. pr. Tønde paa det Kongelige Linned=Manufaktur i Kjøng hos C. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Udsalg. Da det af S. T. Hr. Deichmann & Comp. indrettede Udsalg af præparerede Farvevare, fortrinlig har god Afsætning paa Bruunspaans-Farve til uægte Blaat paa Uldent og Linned, finder jeg mig ligeledes opmuntret at bekiendtgjöre for de af Omegnen som selv vilde tarve, at samme præparerede nægte Farver hos mig kan bekommes 8 Sk. pr. Pd. agere, samt alle andre Couleurer 4 a 6 Sk. rin agte blaa og gron Indegoefarve undtagen, som de ikke selv kan farve. Shelskoer den 7de Marts 1825. R. Harder. Paa Lille Mørkegaard ved Frydendahl pr. Ringsted, er, formedelst Geftermaal, en Condition ledig til 1ste Mai for et Fruentimmer der godt kan lave Mad, og er vittig til Alt hvad der forefalder i Huset, uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-11
Hos Undertegnede bekommes fundt og F. C. G. frisk Haugefrøe af de meest brugelige Sorter for billigste Priser. F. C. Gravenhorst, i Corsøer. tienligt til Bielker, Sparrer o. s. v., saa og Elle, 20 Læs Langhalm, kan bekommes paa Frederikskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Den Vest-Siællandske Avis, eller: II. Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden, og inden før. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 11 Aarg.) Mandagen d. 14. Marts 1825. No. 90. 12te oc Mandagen d. 14. Marts 1825. Rd. 22. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Lord Byrons Tog til Grækenland. (Et Bidrag til dette Lands nyere Historie. Af det Engelske).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
De Bevæggrunde, som foranledigede Lord Byron til at begive sig til Grækerne, som kjæmpede imod deres vilde og grusomme Undertrykkere, ere for evidente til at man skulde have nødig at opholde sig ved dem. J Grækenland havde der udviklet sig et digterisk Talent og Erindringen om denne Tidsalder var stedse meget levende hos ham. Landet selv, som er meget begavet af Naturen, og som er rigt paa historiste Begevenheder var ikke mindre tiltrækkende for ham; men saameget som hans Jndbildningskraft blev end derved antændt, saa var den dog stedse Fornuften underordnet. Han gik ikke tilværks ved denne Leilighed under Jndflydelsen og Blendværket af et daarligt Sværmerie, til hvilket man urigtigen troer, at Poeterne alletider ere hengivne, og maaskee giorde han det aldrig. Han besluttede sig først dertil, efterat han nøie havde overveiet Fordelene af dette Foretagende, og havde erhvervet sig alle muelige Oplysninger derom, og han viiste sig heri klog og menneskekiærlig i alt hvad han udrettede til dets Befordring. Lord Byron overlod sig ligesom alle Mennesker, der vare opdragne paa samme Maade, som han, den første Impuls af Lidenskaberne, som man ikke havde lært ham at modstaae; men man tager meget Feil, naar man troer, at Lord Byron har begivet sig til Grækenland med en Skolarsubetænksomme Jver eller med en Korsfarers indbildte Fanatisme. Det syntes ham sandsynligt at han kunde blive det Land nyttigt, som han saameget elskede, og at en hæderfuld Løbebane aabnede sig for ham, og han haabede i en vis Henseende at opleve et ligesaa besynderligt som lærerigt Skuespil i det store Drama for Grækenlands Frihed. Da han havde besluttet sig til at forlade Jtalien og reise til Grækenland, saa skrev han fra Genua af til en af sine inderligste Venner, som aldrig havde forladt ham, og som dengang opholdt sig i Rom: Trelavny De har vist hørt, at jeg vil reise til Grækenland, hvorfor kommer De ikke med; jeg har nu fattet min Beslutning; Grækenland er det eneste Land, hvor jeg har været lykkelig; jeg taler alvorligt: Jeg har ikke skrevet Den til før, fordi jeg ikke har villet give Dem Anledning til en forgiæves Reise. Alle sige: at jeg kunde være til Nytte for Grækenland. Jeg veed ikke hvorfor ikke hine ogsaa kunne være det; men de ville ikke forsøge derpaa. – Denne Ven, som kiendte ham nøie, siger: at han besad den Ærgierrighed, at han vilde skaffe sig ligesaa stort Navn ved sine Handlinger, som han allerede havde erhvervet sig ved sine Skrifter. Kort før sin Død forfattede han endnu et skiønt og rørende Digt paa sin 36te Fødselsdag, hvori han paa en kraftfuld Maade udtrykkede denne nye Lidenskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Lord Byron gik ombord i Livorno og ankom tilCefalonia i de første Dage af August i 1823; sex til syv Venner ledsagede ham paa det Engelske Skib Herkules, commanderet af Capitain Scott, som han udtrykkelig havde fragtet til denne Reise.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Lord Byron havde endnu aldrig seet et vulkanisk Bierg, hvorfor Skibet bøiede af fra den lige Vei for at nærme sig til Øen Stromboli. Skibet blev liggende en heel Nat foran denne Øe i Haab om at faae at see dette ellers sædvanlige Phoenomen; men for første Gang, siden Menneskeer kunne erindre det, udkastede Vulkanen ingen Flammer. Den skuffede Digter var nødt til at seile videre, i høi Grad forstemt; thi han betragtede Naturen gierne. Af alle hans Skrifter fremlyser det, hvormeget hans Jndbildningskraft svælgede i den physiske Verdens Skiønheder. Man finder meere i hans Værker, end hos nogen anden Digter, Billeder, som ere laante af Havets Skuespil, og han havde det Middellandske Hav og de af den sydlige Soels oplyste Kyster at takke for dem alle. Jmedens Skibet seilede langsomt i Skyggen af dette Oldtids Bierg, og endskiøndt han var hensunken i sine sædvanlige Drømmerier, saa var dog hans Øie mere roeligt og hans blege Pande af et mildere Udseende. Det er vanskeligt at bestemme til hvilken Deel af Grækenland Lord Byron skulde henvende sig. Der herskede indbyrdes Uenigheder, og han troede, at han maatte holde sig fiern fra alle Factioner for at blive nyttig. Hvert Partie havde Jndflydelse paa et Hovedsted og Valget af hans Opholdsted kunde synes som han vilde give det eene eller det andet Partie Fortrinet. Det var desuden i et Land hvor saamange naturlige Hindringer ligge i Veien for Communicationen, vanskeligt at forskaffe sig nøiagtige Efterretninger. Det var derfor nødvendigt for ham at opholde sig en tidlang paa et Sted hvorfra han kunde sende Hielp hen overalt, hvor det maatte være nødvendigt. Man valgte Cefalonia, hvor Lord Byron blev meget godt modtaget af de Engelske Authorieter, som i det hele vare tilbøielige til at understøtte hans Planer for Grækenland; men for dog ikke at indvikle Regieringen paa Øen i Vanskeligheder for hans Skyld, saa forblev han ombord paa Skibet, indtil han kunde indhente videre Efterretninger. J det Øieblik, da Lord Byron ankom til de Joniske Øer, saa formaaede man ikke, endskiøndt en forstandig Jagttager ikke kunde tvivle paa det heldige Udfald af den Græske Sag, at bestemme den sikkre Epoche naar det vilde skee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Det vestlige Grækenland befandt sig dengang i en kritisk Tilstand. Mustapha Pascha af Scutari rykkede med betydelige Stridskræfter frem i Arcananien og den tappre Marco Bozzaris giorde med ridderlig Jver Forberedelser til at marschere imod ham; det lykkedes denne Anfører, som var Grækenlands skiønneste Dage værdig, den 9de August ved et berømt Angreb om Natten at afskiære et anseeligt Corps af den Tyrkiske Armee, og han blev et Offer for sin høimodige Daad. Uagtet dette Vanheld fortsatte Paschaen sit Tog til Anatoliko og Messolongi, den sidste Stad blev indesluttet af Mustapha og Albaneseren Omer Vrioni i Begyndelsen af October. Den Tyrkiske Flaade var i Midten af Juni ankommen i Farvandene ved Patras og blokerede i det mindste tilsyneladende de øvrige Havne i det vestlige Grækenland indtil Lord Byrons Ankomst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Førend Marco Bozzaris ankom til den liden Landsbye Carpanizi, hvor han slog Tyrkerne, erfarede han den ædle Digters Ankomst. Det er mærkværdigt at det sidste hvad han tog sig for førend han brød op imod Fienden, var at han skrev et Brev, hvori han inderlig bad Lord Byron om at komme til Messolongi, og tilbød sig at forlade Armeen for offentlig at kunne modtage ham paa en Maade, som var Hs. Herlighed værdig. Dette Brev er høist interressant med Hensyn til denne mærkværdige Begivenhed og for at lære MarcoBozaris Charakteer at kiende. Vi ville anføre den Deel af det, som angaaer Lord Byron. Det er dateret den 20de August fra den lille Landsbye, Carpanizzi. "Jeg er meget glad, skrev Bozaris til en Ven i Cefalonia, over hvad De fortæller mig om Lord Byrons Sindelag imod vort Land. Det Raad, som De har givet Hs. Herlighed at have sin Opmærksomhed i Særdeleshed henvendt paa det vestlige Grækenland har gjort os saare megen Fornøielse, og jeg føler mig taknemmelig for Deres vedvarende Bestræbelser for os. Det har foraarsaget mig en sand Fornøielse, at han har derved indrømmet mine tappre Landsmænd Sulioterne det Fortrin, at han har valgt sin Garde ibland dem. Benyt dette Beviis paa Hs. Herligheds Opmærksomhed for at formaae ham til saasnart som mueligt at komme til Messolongi, hvor vi vist ville modtage ham med alle behørige Æresbeviisninger; saasnart jeg bliver underrettet om hans Ankomst vil jeg forlade Armeen og kommetil ham med nogle Kammerater. Alt vil snart igien vende tilbage til Orden. Uroelighederne i Rummelien ere kun øieblikkeligen og ville snart blive bielagte. Jeg tænker at De vil allerede have erfaret alt hvad her passerer; nemlig at Paschaen af Scutarii er rykket frem over Aspropotamos og Agrapha til Carpenissi. Vi marschere ham imøde vi ere i Besiddelse af alle faste Poster og vi haabe, at Fienden skal blive standset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Bozaris hentyder her paa den første Handling som Lord Byron feretog sig i Grækenland. Han lod nemlig bevæbne og eqvipere 40 Sulioter, som han derpaa afsendte for at forstærke Garnisonen i Messolongi Efter Slaget sendte han ogsaa Bandager og Lægemidler, som han i stor Mængde havde bragt med sig fra Jtalien; Han tillagde ogsaa Penge for at understøtte de Saarede; Han giorde videre Regieringen et høimodigt Tilbud, som han hentyder paa i et Brev, hvilket han skrev angaaende Grækenlands indvortes Stridigheder. Jeg har tilbudt mig siger han deri, at ville forskyde 1000 Piastre maanedlig til at forsvare Messolongi og til at betale Sulioterne under Bozaris. Men Regieringen har svaret mig, at den først ønsker at conferere med mig; det vilde egentlig sige, at den ønsker, at anvende mine Penge paa en anden Gienstand; men jeg vil sørge for at Pengene blive brugte til det Offentliges Bedste, ellers betaler jeg ikke en Para. Oppositionen siger: at Regieringen søger at smigre mig, og Regieringsmændene sige, at Oppositionen vil forføre mig Min Rolle imellem begge Partier er ingenlunde let, men jeg har besluttet mig til ikke at have noget med Factionen at giøre førend det kan lykkes mig at forsone dem. Eparchen af Messolongi Greven af Metaxas og nogle andre Personers indstændige Anmodninger kunde ikke formaae Lord Byron til at begive sig til denne Stad. Han frygtede altfor meget for at overlevere sig til et Partie for at beslutte sig dertil, førend han havde indhentet nøiagtige Oplysninger derom, og han blev fast i det Forsæt at ville allene underhandle med den indførte Regiering. Derfor afsendte han to af sine Venner, som havde ledsaget ham til Grækenland, nemlig Hr. Trelavny og Hr. Hamilton Brovne og gav dem et Brev med til Regieringen. Han overdrog dem tillige at skaffe sig den bedst muelige Efterretning om Tingenes sande Tilstand. Den overordentlige Pengenød, hvori Grækenland dengang befandt sig, og den Vished at Lord Byron havde medbragt betydelige Pengesummer, som han vilde opoffre for den Græske Sag, foraarsagede at alle Partier saae ham gjerne hos sig; Men han gav ikke efter for nogen af de paatrængende Begjæringer, som bleve gjorte til ham. Men da han i 6 Uger var forbleven i denne tvungne Uvished, saa gik han i Land. Han vilde undgaae Opholdet i Hovedstaden og begav sig derfor til Metaxata, som ligger 5 til 6 Miile fra Argostoli, som er Hovedstaden paa Cephalonia, hvor han forblev al den Tid, som han opholdt sig paa Øen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-03-14
Den som ikke kiender den Berømmelse, som Lord Byrons Digte have erholdet i Europa og Grækernes Fornødenheder og deres særegne Charakteer, kan vanskeligen gjøre sig et Begreb om det Jndtryk, som hans Ankomst tilveiebragte i Grækenland. Man kan umuelig læse de Adresser, som bleve udstædte til ham fra alle Punkter i Grækenland uden at beundre de hæderfulde Udsigter som de tilbyde, og uden at beklage det grusomme Vanheld, hvorved dette skiønne Land er blevet berøvet en saa mægtig Understøttelse. J Metaxata levede han egentlig for at observere hvad der foregik, iagttog der sine sædvanlige Beskjæftigelser uden et Øieblik at tabe Grækenlands Anliggender af Øiesynet. Han stod i Correspondence med alle Punktet af Landet. Det hørte til Lord Byrons Charakteer at han ikke kunde modstaae sit Hjertes Følelser, men disse vare menneskekiærlige. Jndvaanerne i Metaxata erholdt uafladelige Beviser paa hans uudtømmelige; men dog aldrig blinde Gavmildhed; thi han vidste godt hvem han skulde give noget. Den Dag sagde hans Læge om ham, paa hvilken han ikke har Leilighed til at vise sig godgiørende, er han traurig og forstemt. Han sendte Understøttelser fra Grækenland til ulykkelige Familier i Jtalien. Han sørgede for Udgifterne til de religiøse Ceremonier, hvilke Grækerne holdt for at være væsentlig nødvendig for deres Sag. Følgende Omstændighed kan give et Begreb om hvorledes Byron viiste sig godgiørende: Jmedens han opholdt sig i Metaxatableve flere Mennesker begravede ved et Biergfald. Lord Byron sad just ved Bordet da han fik Efterretningen derom; han stod op, løb derhen og tog sin Læge med sig tilligemed Lægemidler. Arbeidsfolkene, som skulde grave deres Kammerater ud begyndte at blive bange for sig selv og sagde, at de troede alle vare nu udgravede. Efterat han havde gjort alt mueligt for at fortsætte Arbeidet, tog han selv Spaden og begyndte derpaa. Endelig fulgte Bønderne hans Exempel, og det lykkedes endnu at frelse to Mennesker.