Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-02
Humboldt siger os, at Peruanerne allerede i Aarhundreder have kjendt Guanoens Værd, og ved Brug af samme vidst at gjøre deres sandige Sletter til de frodigste Kornmarker. Ogsaa vore Landmænd vide at vurdere den Gjødning som de erholde at Fjerkræ, men uliigt ethvert hidtil anvendt Middel er Guano en Art Gjødning, som ved ethvert Slags Sæd eller Frugt kan anvendes som Drivekraft (naturligviis i forskjellig Masse), og som viser en saa betydelig større Givtighed af Sæd eller Frugt, end som det hidtil efter nogen Slags Gjødning er anseet for muligt. Guanoen er tør, og maa opbevares paa tørre Steder, indtil det skal bruges; det holder sig da meget længe, uden at tabe nogen af sine fortrinlige Egenskaber. Man har bemærket, at Guanoen, ligesom andre dyriske Stoffer, indeholder en overordentlig sammenblandet Masse, og besynderlig enhver Bestanddeel, som egner sig til at frugtbargjøre Jorden, og er uden Sammenligning kraftigere end nogensomhelst andenslags dyrisk Gjødning. Dette maa man tildeels søge i den Omstændighed, at i disse Fugles Organisation finder der ikke nogen forskjellig Afsondring Sted mellem sammes flydende og faste Udtømmelser, og tildeels deri, at den Slags Fugle, der frembringe disse Møddinger, mestendeels ernære sig af Kjød. Guano har ikke længe nok været i Brug, for at man kan gjøre en aldeles bestemt Angivelse af det nødvendige Qvantum; selv de Landmænd, som have gjort den største Erfaring i sammes Resultater, anføre forskjellige Forholde. Qvantummet maa naturligviis bedømmes saavel efter den Sæd, man agter at nedlægge, som og efter Jordens Beskaffenhed. To Centner ansee Nogle som fuldkommen tilstrækkelig for en Acre Land (altsaa 2000 Pd. pr. en engelsk Acre, der bestaaer af een Dags Pløieland, eller saameget Land, som en Mand en Dag kan pløie med 2 Hested; Andre derimod have brugt indtil 5 Centner til samme Strakning. Man sammenblander Trækul eller feed Jord &c. med Guanoen, før man bruger den. Mængden af denne Tilsætning maa være lige med Guanoen. De hinanden modstridende Udsagn, som fra Tid til anden ere fremkomne i Henseende til den rigtige Mængde af Guano, som skal bruges, og Feilslagningen af de Forsøg som ere gjorte dermed, som en Følge af den altfor store Qvantitet man har benyttet, har foranlediget nogle Landmænd til at bruge en usædvanlig lille Portion, hvis Virkning i Sandhed var mærkværdig; f. Ex. hvor et Sted blev bestrøet med 16 1/2 Pd. tørt Guano omtrent i Forhold til 1 1/2 Centner pr. Acre, var Forskjellen til det øvrige Korn paafaldende. Hvede, Byg og Rug var heelt igjennem stærkere, og omendskjøndt noget kortere, dog kraftig og sund, og af en smuk Farve. Det fortjener at omtales, at Arbeiderne ved Opbindingen fandt en stor Forskjel i Vægten af Negene, sammenlignet med andre, og ved nærmere Undersøgelse viste det sig, at Guanoen havde frembragt en Overvægt af Straa af 81 Pd. og af Korn 74 Pd., fremfor alle andre Gjødningsmidler. Forsøget med flydende Guano i Kjøkkenhaver, og for Potteplanter a., er ogsaa heelt lykkedes, og beviser at samme ogsaa maa bringe Gartnere den største Fordeel. Virkningen er allerede at see efter 8 a 10 Dages Forløb. For Zwiebler, Sellerie og enhver Slags Kaal er Guanoen uovertræffelig. Fuchster, Geranier og Myrther a., som vandes med flydende Guano (1 Lod paa c. 6 Potter Vand), blomstre opperligt. Ved Jordbær synes Guanden særdeles anvendelig; men samme fordrer megen Vædske for behørigt at virke. Jsærdeleshed er Guanden derhos at anbefale paa kolde, fugtige, moseagtige Jorder, som ere meget udsuggede, og som hverken Been eller anden Gjødning mere kan hjælpe. Man plantede Kartofler paa 3/4 Acre Land, og gjødede med Guano i Forhold til 412 Pd. pr. Acre, og man avlede 50 Sække 5 Peck (c. 39 1/2 danske Tønder eller c. 50 Tdr. pr. Acre Land.) Samme Slags Kartofler og samme Qvantum blev plantet paa andre 3/4 Acre Land og godt forsynet med almindelig Gjødning, i Forhold til 20 store Læs pr. Aere, og man avlede 40 Sække 10 Peck c. (31 Tønder). Man har brugt Guanden som øverste Gjødning til Hvede, der fulgte efter Kartofler, og Udbyttet var uhyre stort. J Modsætning til Vegetationens første Driv ning, som følger efter Brugen af den salpetersure Soda, har først Virkningen af Guanoen paa Hveden efterhaanden viist sig, og desto brillantere udviklet sig, og i det Hele taget er man af den Mening, at Virkningen af Guano ikke er saa hastig endt, som man først formodede, tvertimod at samme meddeler Jorden en god og blivende Kraft. Til Græsmarker bør man ikke anvende et altfor stort Qvantum Guano, thi ellers befordrer samme Grøden af den grovere Græs, og hindrer de finere Sorter. Tre eller fire Centner, faaet til to eller tre forskjellige Tider, er af den fordeelagtigste Virkning.