JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Hvordan gaaer det da nu med Nominalprisernes Stigen ved Synkningen af Bancosedlernes virkelige Værdi, Priserne kunne ikke holde Skridt, med Synkningen, da Vaklingen er saa uhyre havde man fast Volutta, saa kunde denne Springen i Priserne ikke finde Sted: Altsaa isteden for et lidet, kortvarende Onde, vil Forf. have et meget større paa mange Aar og vil ikke erkjende de nen deligen store Fordele paa den anden Side. Forf peger paa visse Provindser, hvor vor Methode er bleven anvendt og hvor der er opstaaet en større Dyrhed og Pengeknibe. Vi havde ønsket, at dette var bleven sat noget mere ud fra hinanden og ikke blot saa overfladigen angivet. Sandsynligviis haves der her Hensyn paa Jllyrien og de til Bayern, aftraadte Besiddelser. Men behøve vi at anføre, at Pengeknibe og Dyrhed ogsaa kunne opstaae af andre Grunde end de anførte Forholdsregler, Behøve vi at anføre, at det er forbunden med Besværligheder, at komme tilbage fra en ganske forvirret Tilstand, men at disse ganske tabe sig imod den vedrørende Elendighed i en Række af Aar, hvis Ende man ikke kan øine, naar nye For egenheder indtræffe, nye Krige bryde ud, Nationalindustrien skal lide, fordi Varepriserne ikke falde saaledes som de hidtil brugte Papiirpenges Nominalværdi, Befordres da Nationalindustrien ved den evige Vaklen i Værdien af Tusk- og Handels midlet, ved Uvisheden i alle Forretninger; derved, at jeg i den Tid fra jeg lægger mig og til jeg igjen staaer op, ved Coursen er bleven 10 P. fattigere end Dagen tilforn, derved, at jeg i en Veyel paa 2 Maaneder ved Udbetalingen kun faaer Halvdelen af den virkelige Værdi, Aagerkarle og Pengemæglere er det som ved en saadan Tilstand, gaae af med Fordelen, dette Pak, hvis Antal under saadanne Omstændigheder bestandigen voxer, thi et heelt Folk kan paa denne Maade omskabes til Fregardspillere; Ol en roesværdig Jndustrik Erdet ikke yderst nødvendigt strax at gjøre en Ende herpaa, For nogen Tid siden stod der i Hamborger Correspondenten, at man i et vist Land hørte lidet om Bankerotter, men meget om Selvmord, og om en vis By hed det, at Stedets Notarier Dag og Nat vare beskjeftigede med at protestere Vexler. Vi bede at lægge Mærke til disse Notitser og at tage dem i Overveielse. Den tredie Grund er, at Staten ikke maa lade sine Papiirpenge saaledes synke, da dens Ære derved kommer paa Spil. Men dette skulde man have betænkt, da man standsede Realisationen i Klingende, da man forøgede Papiret i en saa uhyre Mængde; dette foraarsagede dets Synken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
De, som have faaet tidligere, i Bancosedler indgangne Forpligtelser udbetalte efter Sedlernes Nominalværd, efterat Coursen er bleven slettere, kunne aldrig hielpes; De, som have havt Papiret liggende, da Coursen betydeligen faldt, kunne ikke erholde nogen Skadeserstatning; det er ligesom en brændende Kul, der gaaer fra een Haand i en anden og hvorpaa Enhver lader sidde et Stykke af sin Hund. Men alle de Contracter, som endnu ikke ere afgjorte og som i Fremtiden indgaaes, ere efter vor Methode sikkrede mod Coursens Jndflydelse. Embedsmanden, Retstilgodehaveren, Capita listen, faae atter, hvad de skulle have. Alle disse kunne efter Forf. Mening ikke allene komme til at lide et ubestemt Antal Aar, men naar Papiret efter denne langsomme Operation endeligen nærmede sig eller virkeligen naaede sin oprindelige Værdi, vilde Skyldnerne derved ødelægges ligesom tilforn Tilgodehaverne. Staten har f. Ex. gjort et Laan i Papiir paa en Tid, da det var 75 PC. under sin Værdi, nu skal den for hver 25 Rdlr. tilbagebetale 100 Rdlr. En smuk Ballance, Vi ville, naar vi skrev for en Regjering, som er kommen i en saadan Forvirring med sit Pengevæsen, ikke nævne den anførte Grund, men allene blive staaende derved, at Nøden, dens Tilværelses Vedligeholdelse tvang den til de anførte Forholdsregler." Saa meget af Recensionen. At Recensentens Mening in abstracto er rigtig, anseer Jndsenderen, som fuldkommen beviist, men om den er anvendelig i Danmark vover han ikke at bestemme, da han ikke er saakyndig nok; han ønsker blot at ovenstaaende Stykke maatte give Anledning til nøiagtigen at drøfte denne Materie, paa hvis rigtige Afgjørelse saa Manges Velfærd beroer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Indenlandske Efterretninger. Placat. - Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: At ligesom Vi ved Placat af 25de August 1809, i Overeensstemmelse med det, der i Placaterne af 8de Junii 1770 og 16de April 1783 er bestemt for Vor Kjøbsted Helsingøer og hele Veien derfra opad indtil Dragøerne, allernaadigst have tilladt Vore Undersaatter, paa Løkkens Rhed, under Hiørring Amt i Vort Land Nørre-Jylland, frit at fiske efter blinde Ankere, hvorved ikke findes Bøier flydende paa Vandet, samt at beholde saadanne opfiskede Ankere; saaledes ville Vi, efter Vort Danske Cancellies derom allerunderdanigst gjorte Forestilling herved allernaadigst have Bestemmelserne i denne Placat udvidede til de paa Rhederne for de 5 Ladepladser paa Hjørrings Amts vestlige Kyst: Tranum Strand, Blokhuus, Lønstrup, Kjul og gammel Skagen opfiskende blinde Ankere, saa at enhver af Vore Undersaatter maae paa disse Rheder frit fiske efter blinde Ankere, de allene undtagne, ved hvilke der findes Bøier flydende paa Vandet, samt beholde saadanne opfiskede Ankere uden Tiltale af Eierne, hvo disse end maatte være; dog skal de først tilbyde Søe-Etaten samme, ifald de til Vor Tjeneste skulde behøve at indkjøbes. - Derefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residens-Stad Kjøbenhavn, den 6te Martii 1811. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Kjøbenhavn, den 31te Martii. Allerede for lang Tid siden har man havt i Sinde at angribe den af Fienden besatte Øe Anholt, for at borttage det der anlagte Fort og Establissement. J forrige Efteraar vilde man have udført dette Forsæt, men da fiendtlige Krigskibe holdt Station ved Øen indtil Vinteren indtraf, saa forbød Frost og Jis Udførelsen af denne Plan. – J Begyndelsen af dette Foraar blev Angrebet atter besluttet, men Canonchaloupperne, som skulde bruges til Expeditionen, havde deres Vinterleie i Fjordene, som i Aar længe vare opfyldte med Jis, hvilket forhindrede at Fartøierne kunde sættes i Activitet, førend i Begyndelsen af denne Maaned. - Ordre til Angreb blev givet, og den 23de d. M. blev Flotillen og Transportslaaden samlet i Gjerrild Bugt. Man lod Øen recognoscere og kun en Skonnert laae ved den paa Station. - Man vidste at kun Fyrtaarnet var befæstet, men Øen forresten ikke.Det besluttedes derfor at Tropperne skulde debarqveres om Natten, om Morgenen gaae mod Fyr taarnets Fort og storme dette, medens Canonchaloupperne beskjøde det i Ryggen, thi en formelig Beleiring var umuelig. – Den 2de afseilede fra Samme. – L. Portrait af Carl Stuert, Konge i Engelland, af Samme. (Fortræffelig udført.) 6. En liden Dreng, som et Johannes Billede, efter Naturen af Samme. - 6. Et gl. Mands Hoved, efter Naturen af Samme. - 7. Portrait af Raphael og Pietro Perugino, efter Raphael af Samme. 8. Coriolan, en Romersk Helt, comp. og malet af S. Jørgensen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Kjøbenhavns Vexelcours den 2den April, tre Maaneder 768 a 765, kort 770 a 780.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.) Paris d. Al Martii. Den 20 Martii Kl. 9. 20 Minuter om Morgenen blev Keiserinden lykkelig forløst med en Prinds. D. 19de mellem Kl. 8. og 9 om Aftenen fik H. M. de første Veer. Fra Kl. 9 om Aftenen til Kl. 6 om Morgenen fulgte de i Mellemrum paa hinanden, Kl. 6 hørte de op men Kl. 8 begyndte de uafbrudt med mere Liv og endte med den lykkeligste Forløsning. Keiseren gav ufortøvet befaling at affyre 101 Canonskud. Saasnart Barnet var præsenteret Hs. Maj. præsenteredes det af Gouvernanten Prinds Erkekantsleren, som havde været tilstede ved Forløsningen. Strax derpaa begav Hs. Durchl. sig i Keiserindens Sal, hvor han lod Statssecretairen opsætte Protocollen angaaende Civilacten, hvilken Storhertugen af Würsburg og Vicekongen af Jtalien undertegnede som Vidner. Efter disse Formaliteters Fuldbyrdelse traadte Keiseren ind i Salen og satte sin Underskrivt paa Registeret, hvilket ligeledes blev undertegnet af Dronningen af Spanien, Dronningen Hortensia, Prindsesse Pauline, Prindsen Borghese og Vicekongen af Jtalien. J samme Øieblik blev Kongen af Rom bragt ind i sit Apartement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Keiseren modtog derpaa Lykønskninger af Prindserne, Stordignitarierne, Ministerne &c. - Om Aftenen blev Kongen af Rom foreløbig døbt af H. C. Storalmosenieren. - Ni Kammerherrer vare udnævnte, af hvilke een hver Dag begiver sig nu efter Keiserindens Forløsning til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
London d. 13 Martii. Grev Liverpool har nu modtaget Depecher fra Lord Wellington, der indeholde Efterretningen om den bekiendte Fægtning ved Badajoz. Spaniernes Tab angives den for 85 Officierer og 500 dræbte eller saarede Soldater. Blandt de sidste var Brig. General d'Espagne. Gener. Mendizabal søgte igjen at samle sit Corps i Villa Viciosa i Portugal. Endnu d. 2 Martii fortsatte Fienden sine Operationer ved Badajoz; men i Fronten af Wellingtons Armee, havde han den Gang endnu ikke gjort nogen Bevægelse. 5 the Sun hedder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
London d. 15 Martii. det, at efter Forlydende den Flaade, som skal gaae til Østersøen, vil bestaae af 25 Linieskibe, under Admiral Saumarens Commando, og afseile med det første. J the Alfred gjendrives Rygtet om Badajozs Overgivelse, men derimod leverer dette Blad en Skrivelse fra Elvasaf 22de Februarii hvori yttres Frygt for at Badajoz med det første vil blive taget, og forsikkres tillige, at naar dette er skeet kan det franske Cavallerie ikke afholdes meer fra at trænge ind i Provindsen Alenteio. 3000 Mand have reddet sig til Badajoz, hvis Garnison udgjør 9000 Mand, men som ikke have noget at spise. De Franske kunde have sønderhugget dem alle i sidste Fægtning, men de viste sig menneskelige, og tilraabte de Flygtende, at de kun skulde kaste deres Vaaben, saa vilde de skaane dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Wien d. 20 Martii. Strax da den nyFinanceanordning var udkommet blev den deels virkelig misforstaaet, deels ondskabsfuldt fordreiet og udtydet. Alle Artikler stege derfor paa en uhørt Maade. Havre, der d. 14de endnu solgtes for 6 til 7 Fl., steg indtil 17 og 18 Fl. En Otting Meel, som havde kostet 2 Fl. 24 Kr., steg til 4 Fl. og saaledes gik det med alle Varer, ved hvilken Leilighed man saae, at ei Ukyndighed, men Aagerie var Grunden til denne Stigen. J Dag er udkommet en belærende Circulaire i Henseende til Financeanordningen af 20 Febr. d. A. J samme hedder det til Slutningen: Da det blot maa tilskrives en falsk Jndbildning, eller endog ond Villie, naar Nedsættelsen af Banksedlernes nominelle Værd skulde blive en Anledning til Dyrhed, saa vil Regjeringen ikke allene ansee det for sin første Pligt, at vaage over de hidtilværende Taxter med al Strænghed, men de, vil efter Omstændighederne ogsaa skride til end mere indgribende Forholdsregler, og især drage dem, der ikke af Uvidenhed, men af skjændig Vindesyge tillade sig mode villig at forhøie Priserne, til velfortjent Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Neue Zeit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
En Læge fra Wadsteng i Ostgothland har opfundet et Middel til at læge alle de veneriske Syger, man hidtil har anseet for ulægelige. Dahan for Hemmeligheden har begiert en maadelig Sum, har Collegium medicum i Stockholm, efter Kongens befaling, ladet anstille Forsøg under hans Opsyn, hvorved det blev afgjort, at Methoden var ufeilbar. Collegiet har derfor underdanigst forestaaet, at udbetale ham Belønningen. Manden kalder sig Obeck, og er en Søn af den berømte Osbeck, der har reist i China. Nord-Miscellen. For 8 Aar siden levede i Jrland en vis Bourton, der i Dublin og Colonnel holdt en Vexelbangne og havde en saa fast Credit, at man i Jrland pleiede at sige om en ret sikker Fordring: Saa god, som den Bourton. Jkke desto mindre hændte det sig at af sammenstødte Aarsager den ærlige Bourton fallerede, og hans Formue blev tagen under Administration. Det Ubestemte i Lovene forvandlede dette Curatel til en Proces der varede i 74 Aar. Først i forrige Foraar blev Sagen afgjort i Chancery-Retten. De første Administratorers Descendentere betalte de oprindelige Creditorers Arvinger det, der tilkom dem. Hele Beløbet af Bouttons efterladte Formue var sat paa Renter og voxet saa stærkt, at en vis Hr. Fitzpatrik fik istedet for sin arvede Fordring af 979 Pd. St. 6000 Pd. St. (Allg. Handl. Zeit. Edvard Jenner, Vaccinens Opdager, denne Menneskeslægtens store Velgiører, er født i Berkley i Grevskabet Glocester d. 17 Maji 1749. Hans Fader var her Landsbypræst, som foruden sin bestemte Jndkomst eiede en betydelig Formue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
Den unge Jenner mistede sin Fader meget tidlig, men hans ældre Broder John Jenner tog sig faderlig af ham. J Friskolen i Cirencester nød han den første Undervisning. Derpaa kom han i Lære hos en duelig Chirurg Daniel Ludlow og i Aaret 1770 til den berømte Anatom John Hunter, hos hvem han var i 2 Aar. Paa den Tid kunde han komme til at følge med Cook og Banks som Naturforsker paa deres Opdagelsesreise, men han overlod af Pligt og Taknemmelighed sin ældre Broder denne fordeelagtige Plads, og nedsatte sig i Berkleysom Saarlægge. – Ved alle hans practiske Arbeider helligede han dog Videnskaberne mange Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
J Aaret 1788 udkom hans bemærkninger over Giøgens Naturhistorie i de philosophiske Transactioner, og forskaffede ham alle Naturhistorikeres Bifald. Siden forsøgte han ved den sammenlignende Anatomie at bevise, at det, som i de menneskelige Lunger synes som smaa Bugler eller Knuder, er Vandblærer. Han har ogsaa sysselsat sig med en Undersøgelse angaaende Trækfuglenes Vandring, men formedelst sine mange Forretninger fik han den ikke færdig. Tidlig udmærket som en fortræffelig Naturforsker valgte det Kongel. Londoner Selskab ham til Medlem. Allerede siden 1776 sysselsatte han sig med mange Forsøg angaaende Kokopperne, men først i Aaret 1793 gjorde han sin store Opdagelse bekjendt i hans Inquiry into the causes and effecte of the variole varcine, og mærkværdigt er det, at alt hvad der siden sammes Bekjendtgjørelse er skrevet og iagttaget angaaende denne Gjenstand ikke har bidraget noget til at give Sagen nogen større væsentlig Fuldkommenhed. Forgjeves arbeidede Fordommen imod ham; mange Tusinde Familier priste Jenners Navn. Guld Medailler prægedes til hans Hæder; Parlamentet tilkiendte ham en Foræring af 10,000 Pd. St. i det Lord Erkekantsleren erklærede, at ingen Pengebelønning kunde være fyldestgiørende forJenners Fortjeneste af Menneskeheden. Udenlandske Lærde og Førster overøste ham med Berømmelse, den Russiske Keiserinde udtrykte ham sin Agtelse i en Skrivelse, ledsaget af en kostbar Diamant. Staden London gjorde ham store Foræringer. Alle Verdensdele hædrede taknemmeligen Jenners Navn, i det de nøde hans Velgierning, Frugten af 22 Aars Arbeide. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-02
De ærede Subskribentere i Norge, de Danske Provindser og Hertugdømmerne, der have holdt Skilderiet fra Nytaar af, men som ikke have faaet et eller flere af de syv første Numere, kunne nu erholde de manglende, naar de behageligen ville opgive samme til de Herrer Postmestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Da Ros Kasse Ottende Aargang. No. 28. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 6 April 1811. Toget til Anholt Et Menneskes Fortjeneste og Værd, siger Montagne, maa søges i dets Hjerte og Villie, der boer dets sande Ære. Tapperheden er Sjelens og Modets, men ikke Føddernes og Armenes Styrke; den bestaaer i vor egen, men ikke i vor Hest eller vore Vaabens Kraft, et succiderit, de genu pug nat *). Den, som ikke forfærdes for den forestaaende Dødsfare, som, i det han opgiver Aanden, endnu seer Fienden med Fasthed og Foragt lige Øinene, han er slaaet, men ikke overvunden. De Tappreste ere stundom de Ulykkeligste. Der gives Nederlag ligesaa triumpherende som en Seier. De fire Søsterseire, de skjønneste, der nogensinde fandtes i Historien, den ved Plata, ved Mykale og i Sicilien, tør ikke vove at sammenligne al deres Hæder tilsammentagne med den Ære, Kong Leonidas med sine Folk høstede af Nederlaget ved Passet Thermopylæ. – "Tapperhedens Hæder", siger denne udødelige Forfatter endvidere. "bestaaer i at slaaes med Fienden, ikke i at slaae ham Ligesom Toget til Anholt, som har berøvet Fædrenelandet saa mangen tapper Kriger, maa opfylde ethvert Hjerte, der føler Værdien af et saadant Tab i et Øieblik, som det nærværende, med bitter Smerte, saa meget maa enhver, der *) Fegter paa Knæerne, naar han ikke mere kan holde sig paa Benene. mener det vel med sit Land og sin Konge, føle sig styrket og husvalet, ved at see de mange glimrende Prøver paa Dansk Mod og Tapperhed, som selv dette mislykkede Tog kan opvise. Vore kjekke Søkrigere have ogsaa ved denne Leilighed hævdet Dannebrogs gamle Hæder, og vore Landtropper have viist,"at de kunne staaes, men ikke overvindes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Bekjendtgjørelse. Til Hs. Majestæt Kongen er af Søe-Premierlieutenant Falsen, Commandeur af Dannebrogen, indleveret en allerunderdanigst Rapport angaaende Expeditionen til Den Anholt, af følgende Jndhold: Allerunderdanigsk Rapport,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Kjøbenhavn, d. 28 Martii 1811. Den 23de denne Maaned samlede jeg Flotillen og Transportslaaden i Gierrild Bugt. Efterat have modtaget Hr. Generalmajor Telleqvist's Communication om engelske Krydseres Ankomst til Kattegattet, sendte jeg en Recognosceer-Baad under Lieutenant Becks Commando til Anholt, for at undersøge om disse havde taget deres Station, under Øen, og opsatte saalænge Expeditionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
En armeret Seilbaad under Lieutenant Beck er ankommen til Hals. 6 Transportfartøier og 2 armerede Chaloupper ere ankomne til Udbyehøi. Hvilket Alt jeg efter Hans Majestæt Kongens allerhøieste befaling herved skulle bringe til offentlig Kundskab. - Hovedqvarteer Kjøbenhavn, den 3die April 1811. F. Bülow, Generalmajor, Hs. Majest. tjenstgjørende GeneralAdjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Commandeur af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Følgende er en ordlydende Oversættelse af et Engelsk Brev, som den commanderende General i Nørre-Jylland, Generalmajor v. Tellequist, har modtaget fra den Engelske Gouverneur Maurice paa Anholt Anholt, d. 29 Martii 1811. Min Herre!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Da det kjække Forhold af de, Hr. Danske Majestæts Tropper, der have været brugte mod denne De, har opvakt min Beundring, har jeg desaarsag sendt et Stilstandslag med en Dansk Officier med Forslag til Udvexling, samt 20 Danske Krigsfanger paa Æresord, for hvilke De ville meddele Qvittering, eller sende et lige Antal Engelske Betaling. Deres Excellence maae være forvisset om al muelig Omhu og Opmærksomhed for de saarede Danske. - Commandeuren, som faldt saa tappert paa Valpladsen, vil blive begraven i Morgen med al den militaire Honeur, som skyldes saa kjæk en Soldat. - Jeg har den Ære at forblive med den største Høiagtelse &c.J. W. Maurice.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Øen har formodentlig været temmelig jevn bevoxet med Fyrre=, Gran- og Enebærskove. 1801 saae man endnu Spor af dette sidste Slags, der endog 40 Aar i Forveien var saa høi og tyk, at Landets Fæmon kunde skjules deri. - Anholt har i gamle Dage vist været større. At de to Riffer ere Stykker af Landet, som Havet har røvet, har man megen Grund til at troe. Det østre Rif regnes fra Totten, den sidste Spids af Landet mod Østen og ud til Knubben eller Riffets yderste Ende, til 1/4 Miils Længde, det andet strækker sig nordvest fra Landet ud i Havet og er omtrent 1/2 Miil langt. Begge ere sikkerlig et Bytte, som Havet lidt efter lidt har gjort, ligesom saa mange Riffer eller Sandbanker ere erobrede Landstykker af samme. Naar Havet giver lavt Vand med stille Veir sees en tør Strimmer med Landets hvidgule Sandfarve række langt ud deri; sammesteds dukker den ned under Strømmen, men atter paa hiin Side fortsætter den sin tørre Vei og yderst ude ned af Knubben er alting Hav. Det nordvestre Rif findes ogsaa stundom paa sine Steder blottet for Vand, men dog synes det mere nedsjunket under Havsladen end det nordøstre. At nu saa ledes disse to skrækkelige Steder fra først af have været Land synes alle Omstændigheder at bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
(Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.) Under 25 Martii d. A. er udkommen et Keiserl. Fransk Decret, hvis Dispositioner ere: at alle Kjøbmænd, der have ladet sig indskrive for at indbringe Colonialvarer, som de have erklæret at have i Magaziner i Holsteen, tilholdes at indbringe disse Varer inden næstkommende 20de April, og fra nu af indtil denne Tidspunct at rette sig efter Decretets Forskrivter af 4 Oct. f. A., at Colonialvarer, kommende fra Holsteen, der efter den 20de April næstkommende angives, skulle betale 20 PC. over den fastsatte Afgivt, og det til den 20 Maji næstkommende; at efter sidstbemeldte Tidspuncts Forløb ingen Slags Colonialvarer maae indkomme fra Holsteen; at Krigsministeren og Ministerne for de udvortes Forhold, Financerne og den offentlige Skat er overdragen nærværende Decrets Fuldbyrdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Ved et andet Keiserligt Decret af 2 Martii befales, at der i Departementerne Elb., Weser= og Overems-Munding skal udtages 3000 Søfolk af en Alder fra 20 til 50 Aar, hvilke i Transporter, af 100 Mand skulle gaae til Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Det hedder, at de Spanske Generaler Carrera og Balasteros skulle i Portugal være tagne til Fanger, og at de Franske Tropper have taget Combra J Antwerpen, Brest og Toulon oprettes tre Marineskoler, hvor i Capitainer og Officierer af Coffardieskibe skulle dannes til Søofficierer. Eleverne maa betale 400 Fr. aarlig, foruden 240 Fr. i Jndskud. De store Reliquier, der gjemmes i et Guld skriin i Domkirkens Skat i Aachen og som Patriarchen Johan i Jerusalem i Aaret 799 havde sendt Carl den Store, udstilles for de Troende hvert syvende Aar fra d. 10 til d. 24de Julii. Denne høitidelige Udstilling skal finde Sted i Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Paa Bahama-Øerne har der i November hersket frygtelige Orcaner. 200 Skibe ere forliste, adskillige Mennesker omkomne, og Colonisterne have liidt et uberegneligt Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Statstrykkeriet i Wien er atter sat under Vagt og har igjen hemmelige Arbeider. Der ventes endnu ny Anordninger angaaende Financerne Odense d. 2 April. Den Person, som begik det forhen ommeldte Drab i Sønderbrobye, hedder Johan Georg Jost, er nogle og 40 Aar gammel, fød i Hessen-Cassel. Han har lært Fabrik Vævning, staaet 3 Aar som Soldat i dansk Tieneste, og siden tjent nogle Steder som Tjener, deriblandt i adskillige Aar paa samme Sted i Sielland, som den dræbte Sophie Hansdatter. Han er givt, men har i endeel Aar ikke været hos sin Kone, som boer her i Odense, og blev for omtrent et Aar siden skilt ved hende. Hvorvidt han iøvrigt har udøvet Handlingen med Forsæt, og i saa Fald Bevæggrunden dertil, samt hvorvidt den Formodning er grundet, at han længe i Hjertet skal have næret denne afskyelige Handlings Udførelse, vil vel i sin Tid under Sagen blive oplyst. (Hempels Avis.) Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger.