Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-07
Den skrækkelige Hede, som i Aar har plaget Rom og den usunde Luft fra Campagna di Roma vil være forbie paa den Tid, naar de høie Monarker ankomme dertil. Man kunde næsten blive vred paa Dhrr. Zopbr. ruis og Africus, eller hvad disse Græske og LatinskeVestenvindede, som ikke ville lade os faae Efterretninger fra Grækenland; thi alt det, som vi ogsaa dennegang have at fortælle fra Søesiden er ikke andet end gammelt, af hvilken Aarsag man foreløbigen maae bemærke, at saavel den Efterretning, som man vil have over Venedig, at den Græske Flaade skal have slaget den Tyrkiske ved Morea, er ikke andet end et løst Rygte, og ligesaa uefterrettelig ere de Fortællinger som et af de Franske Ultra-Blade behager at meddeele os fra Zante af 1 August om Grækernes Nederlag; thi man har ingen Efterretninger fra Øerne af dette Datum, men man er nu vandt til at de Franske Blade, de Liberale som de Ultra tillade sig at sige hvad der behager dem, uden at tage Hensyn paa hvad der er Sandhed og uden at have nogen Agtelse for deres Læsere eller for sig selv. - Da man bestandig ikke kan faae nogen Efterretning fra Søen saa forblive vore eneste Kilder til Efterretningen om de store Begivenheder, som have tildraget sig i Grækenland, den officielle Taushed og de mundtlige Efterretninger og Breve, som ankomme fra de Tyrkiske Grændseprovindser, men hiin er ogsaa stor og disse saa mange og fuldstændige, at man ikke længere kan tvivle paa Grækernes fuldkomne Seier. Man har i det allermindste nye Efterretninger fra Constanstinopel af 27 Juli og som slet ikke omtale Begivenhederne i Grækenland og fra Bucharest, som naae til den 4 August, men som ligeledes heller ikke tale derom. Derimod har man faaet et Brev i Triest fra Durazzo i det Tyrkiske Albanien, som bekræfter at Grækerne have vundet en stor Seir ved Zeitun den 18 Juli. Og derhedder fra Vien under 24 August, at Grækernes nye og store Seier er der almindelig bekiendt, endskiøndt de offentlige Blade ikke endnu tale derom. Man hører ingen i Publikum tale med Ringeagt og Nødværdigelse om denne krigeriske Daad, som kan sammenlignes med de største, retfærdigste og værdigste Historien. Chorsched Pascha skal tilforn have viist sig i Aleppo som een af de raaeste og meest rasende Fiender af de Christne. – Disse Efterretninger fra Vien lade ikke omtvivle at Sagen i det væsentlige forholder sig rigtig Kun i de enkelte Omstændigheder kunne falske Beretninger eller Overdrivelser, indløbe. De nyeste Efterretninger som man har fra de Tyrkiske Grændser ere fra Semlin af 15 August og melde følgende: Den 14 vare der ankomne Breve fra Salonich og Seres ligesom fra alle Egne i Macedonien, som alle bekræfte Chorschid Paschas Nederlag. Brevene fra Salonich naae til den 31 Juli og fra Seres til den 2 August. J begge Steder fandt Tyrkerne sig roelige i deres Skjebne. da de erfarede deres Nederlag; ja i Seres vare de saa at sige ligesom blevne tamme, og man har endnu ikke mærket til nogen Reaction. J Salonich har Statholderen i Betragtning af de truende Omstændigheder opfordret alle Jndvaanere til at gribe. til Vaaben, og alle Unge og Gamle til at arbeide paa at befæste Macedoniens Hovedstad. Af disse Forsvarsanstalter kan man slutte sig hvor stor Faren er. Man kan ikke have officielle Efterretninger fra Grækerne selv; men saameget synes sikkert, at de tre Paschaer, hvoriblandt Drama Ali, og som nogle sige Chorschid selv, skulle være bleven tagne til Fange og bragte til Livadig foruden 11000 Mand af Tropperne og Byttet skal være umaadeligt. Med Handelsbreve, som man har faaet i Leipzig over Vien, bekræftes ligeledes at Tyrkerne i største Hast befæsteSalonich til Lands og til Vands, og man vil vide at Odysseus var blot gaaet over til Chorschid efter Aftale med Grækerne og at han, da disse havde ladet som de toge Flugten, havde ledet Chorschid derhen hvor Grækerne vilde have ham. Han havde nemlig blendet Chorschid derved, at han havde fortalt ham meget om den uhyre Uenighed, som fandt Sted imellom Grækerne og lovet ham at han skulde hielpe ham med Raad og Daad; men da Chorschid mærkede at han var omringet, saa lod han Odysseus halshugge og nedsable hans Garde, som bestod af 200 Mand. Man veed at den Østerrigske Jagttager skildrede ham som en gemeen mainottisk Røver, men den Petersborgske Academiske Tidende meddeler en uførlig Beretning om hans Person og hans Levnet, og tillægger ham de største Lovtaler, og siger at han har studeret i Jtalien. – Jfølge ældre Efterretninger fra Semlin skal Grev Nortmann ikke have været med i Slaget, men han skal have tilfægtet sig en Seier i Albanien d. 20de Juli. Ogsaa om Begivenhederne i denne Provinds har man ingen Efterretninger fra Portens Side. Man vidste i Grækenland, at Tyrkerne vilde giøre et Hovedangreb og havde kaldet i Morea alle stribareMænd til Vaaben. Erkebiskoppen Germanos opbød endog Mainotternes krigeriske Fruentimmer og 2000 af dem fulgte Opraabet. Demetrius Bon lant udstædte en Proclamation til Grækerne. Den første Dag veege de tilbage til Biergene. Men da Tyrkerne vil forcere Passerne saa blev Død og Fordærvelse udbredet iblandt dem. Alt faldt under Grækernes Sværd og næsten heele den Tyrkiske Armee blev tilintetgjort. – 700 Grækere opholdt ved Thermopplerne den Tyrkiske Armee saalænge, indtil den var omgaaet. Græske Fruentimmer bragte Børn paa 10 Aar med i Fægtningen og kastede Stene fra Biergene ned paa Tyrkerne. Den unge Botzari, som havde opholdt Tyrkerne heele Dagen ved Termophlerne opgav om Aftenen sin Aand under det Udraab: "Frieheden. Hans Liig blev bragt til Corinth under Ledsagelsen af 10000 Fruentimmer og 100 Præster og fra Time til Time istemmede de Lovfange til Ære for Gud og alle Helgene. Hele Chorschids Krigskasse, hvori der fandtes en Deel af Ali Paschas Skatte skal være falden i Grækernes Hænder. Som Grækerne nu rykke frem saa maae alle Christne nødvendig støde til dem for at undgaae Chioternes Skjæbne. – De ældre Efterretninger fra Grækenland bevidne at Tilstanden er meget god at Folket er eenigt og adlyder Regieringen, Skatterne komme ordentlig ind. De udenlandske Officierer blive godt modtagne og overalt fordeelte; især sætter man meest Priis paa Artilleristerne. Man har Kanoner nok men mangler Øvelse til at bruge dem, Kugler og Munition. Kun de Udlændinger, som Grækerne ikke kunne bruge finde sig der misfornøiede. Reisende Grækere som ere ankomne til Frankfurt tilstaae selv, at det er godt for heele Nationens Udvikling og Dannelse at den ikke er bleven hiulpen af de udenlandske Magter.