JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Frankrig. Medens Adressecomiteen debat terer og Adressen, vedblive Bladene med megen Jver at angribe Ministrene, blandt hvilke Guizot, som Udenrigsminister fornemmelig har Meningen imod sig. Guizot synes paa sin Side og gjerne at ville kue Pressen ved Anvendelsen af Septemberlovene, men er dog endnu ikke traadt frem med synderlig Kraft, formodentlig fordi han først ønsker at erfare hvorledes Deputeretkammeret vel egentlig er stemt. J Adressecomiteen har han ligeledes maattet udholde flere Kampe, men synes dog her at være bleven Seierherre; thi Adressen er nu vedtaget, og er den 25 f. M. bleven forelagt Deputeretkammeret, der formodentlig vil begynde sine Discussioner den 30te. Megen Kraft synes der ikke at være i Adressen. Saaledes hedder det om de orientalske Anliggender. De Forholdsregler, som Keiseren af Østerrig, Dronningen af Storbrittanien, Kongen af Preussen og Keiseren af Rusland, i Forening have taget for at ordne Forholdene mellem Sultanen og Paschaen af Ægypten, have fremkaldt megen Bekymring blandt os. Frankrig er levende bleven afficeret heraf, og har med Ængstelighed fulgt enhver Phase i denne store Krisis. Klogskab bød Eders Maj. ved Rustninger at forebygge enhver mulig Tilfældighed, og en overordentlig Credit er aabnet for at dække Omkostningerne herved. Vi anerkjende Bevæggrundene hertil og den Anvendelse som er skeet. Under disse Tingenes Forhold, Sire, tilhører Dem vor Virken saavel for en ærefuld Fred, som for en retfærdig Krig. En uværdig Fred vil aldrig blive antaget af Frankrig eller dets Konge, en uretfærdig Krig, et voldsomt Angreb uden Grund eller Øiemed, vil ikke stemme med vore Sæder og vore Begreber om Dannelse og Fremgang. Freden altsaa, en ærefuld og sikker Fred, der sikkrer Europas Ligevægt for enhver Krænkelse, dette er vort første Ønske; men naar samme ved Begivenhederne bliver umulig, naar Frankrigs Ære fordrer det, naar dets miskjendte Ret, naar dets truede Grændser eller dets alvorlig krænkede Jnteresser fordrer det, tal De da, Sire! og Frankrig vil paa Deres Opfordring reise sig som een Mand. Landet vil ikke skrækkes tilbage ved noget Offer og den nationale Bistand vil være Dem vis. Ved Oplæsningen af dette Afsnit gave Flere deres Mishag tilkjende og Præsidenten maatte kalde til Orden. Efter et Brev i la Presse vil England have Cypern i Pant af Sultanen for Krigsomkostningerne, og saaledes synes det som om man ikke vil have arbeidet aldeles omsonst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Tyrkiet. Det Sprog som Kanonerne føre er i Almindelighed meget forstaaeligt og derfor ere og Efterretningerne fra Syrien denne Gang for endeel meget tydelige, thi der meldes at St. Jean d'Acre efter et hæftigt Bombardement er indtaget af de Allierede den 4de f. M. Allerede den 2den f. M. var den forenede Flaade, bestaaende af 7 engelske Linieskibe med 60 Kanoner, et tyrkisk Linieskib paa 72 Kanoner samt 2 østerrigske og 3 engelske Fregatter, 3 Corvetter og i Brig, samt 4 Dampskibe ankommen for St. Jean d'Acre, hvor Mahmud Bei commanderede i Spidsen af 6000 Md. Den 3die begyndte de 4 Dampskibe Bombardementet, der har anrettet megen Ødelæggelse saa at Byen er en Gruushob. Ægypternes Jld blev vel vedligeholdt, men da der blev sigtet daarligt, gjorde de kun liden Skade paa Skibene, og Antallet af det dræbte Mandskab anslaaes til 50. Den 4de underrettede Capitain Walker de østerrigske Skibe om, at 1500 Ægypter havde forladt et Fort, hvorpaa Erkehertug Friedrick i Spidsen for 80 Østerrigere bemægtigede sig dette, og ved deres Fremrykken fandt de Fæstningen aldeles forladt af Ægypterne, hvorefter de Allierede bemægtigede sig den, Hvad Jndflydelse denne Erobring vil have saavel paa Europa som paa Orienten er endnu meget uvist, men temmeligt sikkert er det, at Efterretningen ikke vil være Guizot velkommen. De øvrige Beretninger herfra ere nu som forhen tvetydige eller intetsigende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 28de Novbr. 1840. Rug 4 Rbd. 28 s. a 4 Rbd. 64 s.; Hvede, 5 Rbd. a 6 Rbd. 80 s.; Byg 2radet, 2 Rbd. 88 s. a 3 Rbd. 12 s.; dito Gradet, 2 Rbd. 60 s. a 2 Rbd. 72 s.; Havre, 2 Rbd. 20 s. a 2 Rbd. 64 s.; Erter 3 Rbd. 80 s. a 5 Rbd., Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 44 s. a 1 Rbd. 68 s.; Smør, Pd. 24 a 27 s.; Æg, Snesen, 34 a 36 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. a 15 Rbd. 24 s. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Kjøbenhavns Børscours d. 27 Novbr. Hamborg, 2 M. - a vista 198. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer uden Renter 97 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Ledige Embeder. Postmester=Embedet i Hobroe. For Oppebørselerne stilles anordningsmæssig Sikkerhed til et Beløb af 900 Rbd. Sølv. Districtslæge-Embedet paa Jægerspriis Gods og i Horns Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Befordringer og Afgang. Procurator ved Retterne i Sjællands Stift, de i Kjøbenhavn undtagne, H. P. Alsing, er efter Ansøgning, i Naade entlediget fra dette Embede; Cand. juris Th. Groth fra Lütjenborg er meddeelt Tilladelse til, som anden Amtsanditor ved Ratzeborg Amt, at tage Deel i de der forefaldende Forretninger; Casserer ved Saltværket ved Travensalze, H. Petersen, afsat fra sit Embede; Forst= og Jagtjunker C. L. Cossel udnævnt til Overførstet i det Ratzeborgske Jnspectionsdistrict, constitueret Amtmand i Traven thal, Reinfeld og Retvisch Amter, A. Warnstedt, til Kammerjunker; Medbestyrer af Brev-Indleveringscontoiret i Kjøbenhavn, J. C. D. Riis, ansat som constitueret Postfører paa Routen mellem Kolding og Aalborg; Postfører paa Routen mellem Vordingborg og Nakskov, Capitain H. Sandbech Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra dette Embede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Efterlysning. For omtrent 4 Uger siden er min Søn, Hans Christian, 12 Aar gammel, bortgaaet fra mig, uden at det siden har været mig muligt at opdage hans Opholdsted. Jeg anmoder derfor Alle og Enhver, som han maatte komme for Øine, at anholde ham og meddele vedkommende Sognefoged Underretning derom, for at han derefter kan besørges hjemsendt. Ved Bortgangen, var han iført: kort blaa Trøie, hvide Vadmels Beenklæder, blaa Kaskjet og Træskoe. Jens Hansen, boende i Bangsebrohuset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Tjeneste søges. En duelig Avlskarl ønsker sig Condition til 1ste Mai. Herpaa Reflecterende ville behage at aflægge billet mærket P. H. paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
En god Gig til een eller to Heste er at faae tilkjøbs for meget billig Priis. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Huus til Salg. Et nyt Bondehuus med 3 Tønder Land paa Falster kan paa meget billige Vilkaar faaes tilkjøbs, naar vedkommende Liebhavere henvende sig til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
520 Rbd. Sedler Umyndiges Midler under Baroniet Juellinges Overformynderi er strax at erholde, mod befalet Rigtighed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge den 26de November 1840. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Jndkaldelse. Erhver, som formener at have Fordring i Boet efter afdøde Gaardfæsterske Kirsten Hansdatter af Stubberup, tidligere afdøde Gaardmand Hans Holtes Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Tilgodehavende for undertegnede Skifteforvalter efter benævnte Afdøde. Christiansholm den 26de November 1840 I. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Mortifications-Stevning. Tilforordnede i den kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn gjøre vitterligt: At efter Begjæring af Sognepræst og Provst Kofod Ancher til Østofte paa Lolland og i Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling af 10de November d. A. indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have i Hænde et ham frakommet Dupplicat til et transportabelt Statsfondsbeviis, dateret den 25de Februar, lydende paa 160 Rbd. Sølv, og paa Navnet Jomfru Johanne Wilhelm, samt mærket Wallis, og noteret i vedkommende Hovedbog, Folio 109, Conto No 1191 og i vedkommende Contrabog, Folio 294, Conto No 1191 til at møde for os i Retten, som holdes paa Raad og Domhuset her i Staden, den sidste Mandag i Aprilmaaned 1842, om Formiddagen Kl. 9 for med bemeldte Dupplicat at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da, saafremt Ingen inden fornævnte Tid dermed skulde melde sig, Citanten vil forvente og paastaae det ved Dom mortificeret. Forelæggelse og Lavdag er ophævet ved Frd. 3die Juni 1796 § 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-01
Til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Lollands Falsters Stif Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Hr. 69 opkaster det Spørgsmaal: har Directionen handlet efter Testators Aand som Patrioter eller Menneskevenner? Jeg svarer, behag at uleilige Dem ud paa Godset, læg Mærke til Bøndernes Bygninger, Besætning og hele Forfatning, betragt Kirker, Skoler og Fattighuse o. s. v. o. s. v. og besvar Dem da selv Deres Spørgsmaal. Hr. 69 siger, kunne Corselitze Bønder føle sig lykkelige, naar de, mod deres Villie trællende paa Hovmarkerne, see deres Ligemænd som frie Folk, jublende over deres Frihed kjøre naar og hvorhen de selv behage?" Lad de hoverifrie Bønder juble naar de kjøre, Corselitze Bønder glæde sig naar de uden Frygt kunne see Terminen imøde og kunne hjælpe de Andre naar de jamre sig over den. Hr. 69 siger med Vished, at Forpagtningscontracten ikke lægger Hindringer i Veien for Hoveriets Ophævelse, da Forpagterens Samtykke paa ikke ubillige Vilkaar kan erholdes; dette er en vigtig bemærkning, hvis Rigtighed jeg ikke betvivler, og jeg ønskede kun at der fandtes flere saadanne i Hr. 69 Jnserat. Han gaaer derpaa over til et andet Spørgsmaal, hvorfor har Directionen, uden nogen Nødvendighed, ved for faa Aar siden underhaanden at fornye Nyholms Forpagtningscontract, endog flere Aar førend hans Forening var udløbet, bunden Hænderne paa sig, Dette Spørgsmaal, og den hermed i Forbindelse staaende Undersøgelse, kan neppe besvares af Andre end af selve Directionen, men det er at befrygte, at den neppe finder sig foranlediget dertil af Hr. 69 Skrivelse, fordi denne, i det Hele taget, umiskjendelig bærer Spor af Had og Forbittrelse, men ikke af Kjerlighed til Sandheden og Jnteresse for Sagen. Hvorfra hidrøre vel saadanne Beskyldninger som den, at Fideicommisset ofte har maattet lade sine fattige Arbeidere være ubetalte i lang Tid?" Disse Ord ofte og lang, Tid, de ere den foromtalte Forgyldning, og Sandheden er vel den, at det undertiden, paa Grund af særdeles Omstændigheder f. Ex. Restancer, har været Tilfældet at Arbeidernes Løn ikke er bleven fuldt udbetalt; - men ved saadanne Fordreininger gjøres Sort til Hvidt! - En lignende Fordreining finder Sted hvor Hr. 69, ved et vittigt Exempel, søger at gjøre den Mening latterlig, at muligen Hensyn til den fattigste Klasse, og Frygt for ved Hoveriets pludselige Ophævelse overalt at berøve Huusmænd, Jndsiddere og Tyende Arbeide og Fortjeneste, kunde have været een af Grundene hvorfor Directionen for det classenske Fideicommis ikke øieblikkelig fulgte Strømmen og frigav Natural-Hoveriet; Hr. 69 overseer nemlig det Ord hvorpaa Meningen netop beroer - Ordet øieblikkelig, (hvilket dog i Jnserattet i No 133 er udhævet med særskilt Tryk) han lægger altsaa en ganske anden og derhos aldeles urigtig Mening deri, og morer sig med at gjøre sin feilagtige Mening latterlig ved et trivielt Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Om det forestaaende Valg af en Stænderdeputeret for Kjøbstæderne Saxkjøbing, Nysted, Nykjøbing og Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
J Aaret 1834 blev den Deputerede for ovennævnte Kjøbstæder valgt med 61 Stemmer af 90. Han blev nemlig for Valget almindeligviis omtalt som en Mand, der i forskjellige Livsstillinger maatte have samlet sig gavnrige Erfaringer; han havde i lang Tid havt Anledning til at kjende de locale Forhold, og, hvad der vel meest bidrog til Valget, han var, saavidt vides, den eneste i dette Valgdistrict, der udtrykkeligen til flere vælgere i de forskjellige Byer, yttrede sin Attraae efter at blive tildeelt dette Hverv, og altsaa var Formodningen for, at han følte sig i Besiddelse af de dertil nødvendige Evner, hvis Beskaffenhed man forøvrigt dengang ikke kunde være sig klart bevidst. Hvorvidt dette har været Tilfældet, ville vi gjøre til Gjenstand for nærværende Undersøgelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Vi have nemlig hørt omtale, at man ved det nærforestaaende Valg af en Deputeret ikke vidste nogen bedre at vælge end den forrige Deputerede, og at i al Fald denne havde det Fortrin fremfor enhver anden, at være i Besiddelse af den behørige Routine. Vi indrømme, at det vistnok maa være ubehageligt for enhver, at blive gjort til Gjenstand, for en offentlig Critik, men, da det forestaaende Valg især for Øieblikket er af en overordnet vigtighed, da det er en Samvittighedssag for enhver Vælger at bidrage sit til, at ikkun Landets dygtigste Mænd sammentræde i Stænderforsamlingen, og altsaa at den, der ikkun i egen og andres Jnd bildning, men ikke i Virkeligheden besidder den dertil fornødne Dygtighed, fjernes fra Valget, saa kunne vi, der ogsaa høre til Vælgernes Klasse, og aldeles ikke have staaet eller staae i noget personligt Forhold til den forrige Deputerede, ikke undlade offentlig om denne Gjenstand at fremsætte vor Mening, som alene er hentet fra Stændertidendens Jndhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Enhver, der vil gjøre sig den Uleilighed at gjennemgaae denne for de 3 afholdte Stænderforsamlinger, vil kunne overtyde sig om følgende: 1. J ingen af de 172 Comiteer, der have været nedsatte for at afgive Betænkning om de meest forskjelligartede Gjenstande, og af hvilke enhver bestod af 3 til 9 af Forsamlingens 20 Medlemmer. har bemeldte Deputeret været udnævnt som Medlem med Undtagelse af den Comitee, der skulde erklære sig over Udkastet til en Forordning om en forandret Consumtionsafgift af Brændeviin. Det har derhos aldrig været ham betroet som Referent at forfatte nogen skriftlig Betænkning over de behandlede Sager. 2. Med Hensyn til de af ham indleverede Andragender har hans Virksomhed bestaaet i en Række af parlamentariske Nederlag eller Ydmyggelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
J den første Forsamling fremkom han med et Forslag om en Revision af den gjældende Jagtlovgivning med 3 Jndstillingspunkter, af hvilke han under Forhandlingen frafaldt det 1ste og 3die, men inhærerede derimod det 2det, som derpaa af Forsamlingen blev forkastet med 64 Stemmer mod 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
J den anden Forsamling anbefalede han et Andragende fra Stubbekjøbing om fri Overfart over Grønsund, der uden synderlig Debat faldt igjennem med 50 St. mod 5. (1838. J. P. 330.) Dernæst foreslog han, at Examen for Brændeviinsbrænderne maatte ophæves eller forandres, hvilket Forslag blev tilbageviist med 37 St. mod 15, (1838 I. P. 406) hvorimod Forsamlingen umiddelbart derefter med 49 St. mod 3 tog et andet i Realiteten aldeles lignende, Forslag fra Odense under Behandling. (1838 I. P. 420.) Hans følgende Andragende, der alene indeholdt en Klage over de Jndskrænkninger, der vare paalagte hans eget Næringsbrug, blev vel taget under en for ham gunstig Behandling, men dette kan neppe tilskrives Proponentens parlamentariske Dygtighed *), og blev tilsidst af ham selv taget tilbage. (1838 I. P. 420). Endvidere havde han indleveret et Andragende fra Stubbekjøbing om fuldstændig Fortoldningsret af stempelpligtige Varer, men udeblev ved Sagens Foretagelse, der ogsaa faldt igjennem med 52 St. mod 10. (1838 I. P. 833.)J den tredie Forsamling fremkom han endelig med et Forslag om Godtgjørelse for de i Riget byggede Skibe, men begge Jndstillingspunkterne forkastedes ogsaa her med stor Majoritet. (1840. 3. Naar Sagerne have været behandlede i Comiteerne, blive de, som bekjendt, ved talrige Amendementer i den yderste Detail modificerede, inden Forsamlingen skrider til deres endelige Afgjørelse. Det er netop ved dette Middel, at enhver Deputeret uden selv at fremkomme med Forslag eller at være Medlem af Comiteerne kan gavne ved sine Kundskaber og Erfaringer. Vi skjønne imidlertid ei heller, at den omhandlede Deputerede i denne Retning har været særdeles virksom eller heldig. J den første Forsamling finde vi intet Amendement af ham proponeret; af 8 Amendementer, som vi have bemærket at være af ham fremsatte i den anden Forsamling, blev et forkastet med 59 Stemmer mod 7 (1838 II. P. 1517), et, der efter hans egne Yttringer hidrørte fra en meget agtet Amtsforvalters" Meddelelser, blev antaget med 51 Stemmer mod 10 (1838 11. P. 1854); de øvrige frafaldt han selv uden Stemmegivning; og af 2 Amendementer i den sidste Forsamling frafaldt han det ene, af det andet synes Forsamlingen ikke at have taget nogen Notits. (1810. P. 2093).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Naar der spørges om Aarsagen til disse uheldige Resultater, saa synes Stændertidenden at give den Oplysning, at bemeldte Deputerede ikke alene Dette fremgaaer af følgende under Discussionen forefaldne Yttringer:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Assessor A. Ussing yttrede det Ønske, at Pro"ponenten vilde bestemt tilkjendegive hvad han ansaae foren Fornærmelse imod sig, o. s. v. Præsidenten opfordrede Proponenten til nærmere at forklare sig i denne Henseende. Proponenten erklærede, at han ankede over - o. s. v. Præsidenten erindrede, at Proponenten endnu ikke fyldestgiørende havde oplyst, hvad der skulde være Hovedpunktet i hans Klage. Proponenten bemærkede yderligere, at han betragtede det som en Forurettelse - o. s. v. Procurator Rye yttrede, at saavidt han skjønner, klager Proponenten over os. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Assessor A. Ussing maatte gjentage, at det endnu ikke var ham ganske klart, hvad Prop. ankede over som en Forrettelse - o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-03
Kammerraad Drewsen yttrede, at Prop. vel har anseet sig forurettet ved – o. s. v. "Den kgl. Commissarius antog - o. s. v. Assessor A. Ussing yttrede, at den kgl. Commissarius vistnok havde stillet Sagen paa dens rette Standpunkt - o. s. v. (1838 I. P. 590.) ikke forstaaer at benytte den almindeligste parlamentariske Cautel: at sikkre sig de meest formaaende Medlemmers Bistand for sine Propositioner, men at han endog har forskjertset samme deels ved at fornærme hele Forsamlingen, idet han har beskyldt den for: mere at see paa hvorledes en Sag fremstilles end paa Sagen selv, (1838, 1 P. 422) deels ved gjentagende Gange (1840 P. 2389, 2912) paa en injurierende Maade at vælte sig ind paa et Medlem af Bondestanden (hvis Fremgangsmaade vi forøvrigt ingenlunde ville forsvare; i hvilke Anledninger han af Præsidenten er kaldet til Orden eller har erholdt skarpe Jrettesættelser (1810, P. 2930); ikke at tale om, at ogsaa den kongelige Commissarius har tilbageviist en af ham fremsat umotiveret og fornærmende Paastand om, at Bondestanden skulde være misfornøiet med Kong Frederik den Sjettes Mangel paa Opmærksomhed for dens Ønsker (1838 I. P. 55, 65) Da han, som bemærket, ikke har været Referent i nogen Comitee, har han ikke havt Anledning til som saadan at godtgjøre sin Dygtighed i at fremstille sine og andres Tanker skriftlig, og, hvad hans mundtlige Foredrag angaaer, da har han selv røbet Forsamlingens Anskuelse af sammes Værd ved følgende mærkelige Tilstaaelse i Slutningen af en Tale (1840 P. 2087). Jeg veed med mig selv, at jeg har den Vane i næsten alle Sager at kjede Forsamlingen med mine lange Taler." Denne Yttring er saa meget mere mærkelig, som han, efter Stændertidenden at dømme, snarere maa henregnes til de Deputerede, der have holdt meget korte Taler og som oftest indskrænket sig til Smaabemærkninger, der ikke sjeldent indeholdt Synder imod Logikens Regler, eller vare aldeles umotiverede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Lollands- og Falsters Stifts Tidende. No 145. Fredagen den 4 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
Om det forestaaende Valg af en Stænderdeputeret for Kjøbstæderne Saxkjøbing, Nysted, Nykjøbing og Stubbekjøbing. (Sluttet.) II.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-04
J det foregaaende have vi fremstillet vore Grunde, hvorfor vi ikke kunne antage, at den forrige Deputerede var sit Hverv voxen, og som Følge deraf agte vi ikke at give ham vor Stemme ved det forestaaende Valg. Disse Grunde have vi fremsat offentlig for at give enhver Leilighed til at gjendrive dem, ligesom og i den Forventning, at han, naar de maatte findes uimodsigelige, ikke erholder Pluraliteten af Stemmer for sig. Men, da vi nu engang have indladt os paa denne Gjenstand, kunne vore valgberettigede Medborgere vistnok forlange, at vi ligesaa uforbeholdent skulle yttre vor Mening om, hvo der da maatte ansees dygtig til at betroes det ærefulde Hverv at møde som Deputeret for Kjøbstædernes 10de Valgdistrict. Det er imidlertid en betænkelig Sag at fremsætte nogen bestemt Mening, hvor man ikke saaledes som angaaende den forrige Deputerede har bestemte Data at holde sig til, og tillige ere vi aldeles overbeviste om, at det ikke vil falde vanskeligt at træffe et heldigere Valg end det sidste. Det skulde dog være besynderligt, om den af Naturen meest velsignede Provinds af det oplyste Danmark skulde have en saa total Mangel paa frisindede og oplyste Mænd, at man, for at træffe det rette Valg, maatte see sig om mellem de andre Provindsers valgbare, Borgere. Vi kunne i denne Anledning ikke nok fraraade det af andre anbefalede Middel: at vælge en Deputeret blandt de kjøbenhavnske Notabiliteter. Vi have den største Agtelse for de fleste af disses dybe Kundskaber, ædle Frihedssands og parlamentariske Fortrin, men de mangle een væsentlig Egenskab, de have ingen grundig Erfaring om vore locale Jnteresser, de ere ikke ved flere Aars Ophold her sammenvorede med vore Anskuelser, med vore Ønsker, vore Fornødenheder. Det er let at godtgjøre, at Kjøbstædernes Jnteresser ofte under Stænder forhandlingerne ere komne i Collision med Kjøbenhavns; og, da en Deputeret er forpligtet til ene at rette sig efter sin Overbeviisning uden Hensyn til sine Vælgeres Anskuelser, saa er det ikke at vente, at vi, naar saadanne Collisioner atter indtræffe, kunne erholde den Bistand af en Kjøbenhavner, som af den Deputerede, hvis Overbeviisning har faaet sin Impuls og sin Retning af de locale Jnteresser og Fornødenheder. Kjøbenhavn har sandelig allerede et stort Fortrin fremfor Kjøbstæderne, da der alene fra denne By sendes 12 Deputerede, medens der fra 11 Kjøbstæder sendes 11. Kommer nu hertil, at 5 af de af Kongen valgte Medlemmer vare Kjøbenhavnere, saa udgjorde disses Antal ialt 1 af hele Stænderforsamlingen, foruden at flere af Godseierklassen ere Grundeiere i Kjøbenhavn og altsaa sympathisere med dennes Jnteresser.