JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Notits. En utydelig Haandskrift har foranlediget følgende Feil i de, i de sidste Nr. af Kjøbenhavns Skilderie indførte Strøtanker. S. 463, L. 16, som han kjøber fordyrt, læs, som han kun kjøber for dyrt. 32 Bartram læs: "Rantzau. S. 464, L. 3, Pauli Samosatini, læs Joh. Damasceni.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
At Nr. 64 og 67 af Strøtankerne, om jeg husker ret, oprindeligen tilhøre Dr. S. L. Baden, tilkiendegiver jeg herved. D. 9 April 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-12
Bekjendtgjørelse. Sp. Paa det ingen forgjeves skal gjøre sig Uleilighed bekjendtgjøres, at intet enkelt Nummer af Skilderiet sælges, da der ei trykkes flere Exemplarer end der til Subskribenterne behøves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Nyeste Skilderie af Kjøben. Femogtyvende Aargang. No. 31. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 April 1828. End en liden Sprog-Anmærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Undertegnede skylder Sandheden at erklære: at den Anke, som i nyeste Skilderie af Kiøbenhavn No. 4 er ført over Underviisningen i dansk Retskrivning i en lærd Skole var foranlediget ved en Discipels Udsagn, som vilde retfærdiggjøre nogle af ham begaaede orthographiske Feil med Lærerens Autoritet; men at Jndsenderen, ved at eftersee denne og flere Disciplers danske Stilebøger har befundet ovenmeldte Anke aldeles ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Indenlandske Efterretninger. Tillægget til Alt. Mercur No. 56 har i de indrykkede Bekjendtgjørelser og Proclamater Meget der, istedet for, som det vel upaatvivleligt burde, at være tysk, og forstaaeligt for den almindelige Mand, er affattet med latinske ufornødne Udtryk, f. Ex. P., 1211 indkalder en Kone sin undvigte Mand in poto malit. desert. og en anden Kone "cum curatore" indkalder sin Mand for at høre Klage Fin puncto divortii ob adulterium præsumtum & malitiosæ desertionis." P. 1213. Proclama for en Landmand ad indagandum statum bonorum cum eventualicessioni corum; p. 1219. Magistraten i Apenrade udstæder, et Proclama, vermoge Commissorii Augustissimi, hvorefter de welche andes defuncti undedentende Nachlas er debiticapite vel ex quocunque alio capite vel causa, have Fordringer skulle melde sig &c. p. 1220 er en Jndvarsling a dato ultimæ publicationis hujus proclamatis. - p. 1221 er et Proclama salvo eujuscunque jure, salvisque creditorum exceptionibus. - p. 1222 Bestellung eines procuratoris ad acta." – samt sub poena præclusi & amlesi juris - Saaledes seer man de fleste Rets og offentlige Bekjendtgjørelser for Hertugdømmene. J Dagen 1322 Nr. 238 blev fremsat nogle Yttringer om Forandring i slige ufornødne Ords Brug, eller deres Ombytning mod lige betydende tyske, som man ogsaa finder at Mange have indført. Ønsket om en almindelig Forjagelse af hine Ord igientages. Mange Bekjendtgjørelser ere vist for den almindelige Mand, som de gielde, næsten ligesaa uforstaaelige som om de aldeles vare affattede i det latinske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Generallieutenant Greve von der Schulenburg. Pris desiderio sit pudor ant modus Tam cari captis: Durum Sed levius sit pationtia, Pridqvid corrigere est nefas. paa (Hor.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J Aarhuus Avis No. 54 læses følgende: Hæderkronet, elsket af Alle, hensov (den 29de Marts Oldingen Georg Ludvig Schulenburg. Dog hans Minde lever! Otschakows Mure, Sehesteds Sletter gjentone af hans Daad, og slette ham en evig uforglemmelig Laurbærkrands En Krands, alle Danmark Krigere med Stolthed end skue, og nu fremblomstrende lægges paa den Baare, vi taareblandede øine. - Dog ei alene hvor Krigens Banner vajede, vil Schulenburg nævnes, beundres, savnes, længe vil han af gamle Axelstad ihukommes; thi var han ikke, – velvillig, svigfri, uegennyttig i Vandel, varm for alt hvad der var Ædelt og Godt, deeltagende i Andres Fryd, som deres Smerte, sine Venners trofaste Ven, sine Vaabenbrødres lysende Exempel! Men disse flygtige Pennestrøg skulle og kunne ikke skildre Helten, Danmarks første Kriger, Kongens troeste Mand, den ømmeste Ægtefælle, kjærligste Fader; de ere ikkun svage Vink om hans daadrige Liv, om Statens Tab ved hans - den Forklaredes nærværende Herlighed!! Sandheden plantede denne Blomst paa hans Gravhøi, Benskabet væder den med sine Taarer. Under Forlangt Jndrykkelse læses i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Nord-Cimbriske Tilskuer følgende: For en hollandsk Ducat kan man nu lære den Kunst, at giøre Jyllands Sandheder, og hele den nogne Vestkyst til den frugtbareste Deel af Danmark. Man læser nemlig i et Tillæg til den danske Statstidende No. 23 følgende Bekjendtgjørelse: En velhavende og oplyst tydsk Godsbesidder, har ved fleeraarige, utrættelige, practisk prøvede Forsøg gjort følgende høist nyttige Opfindelser, hvilke han i et trykt Skrivt (med dertil hørende, fiint tegnede Afbildninger) til bedste for de ulykkelige Grækere og for Almeennyttighedens Skyld herved anbefaler for den yderst ringe Priis af en fuldvægtig hollandsk Ducat, eller 8 Mk. Hamb. Courant, nemlig: I. Hvorledes den allermindst givtige Ager, ligesom overhovedet den allersletteste og ufrugtbareste Sandjord, kan, i kort Tid, med det hidtil sædvanlige Antal af Mennesker og Fæe, altsaa uden nye Bekostninger - og det ganske uden al Kunst - gjøres saa frugtbar, at man alt i det første Aar kan af en Skjeppe Udsæd (Vinter eller Sommer Korn) indhøste 20 og paa middelmaadige og ganske gode Agre, 30 til 40 Skjepper. 2. At forvandle, ved en ganske simpel Behandling, alt ufrugtbart og aldeles øde Sand land til de skjønneste og frugtbareste Enge hvilke, alt i det første Aar, give to til tre rigelige Høhøste. 3. Hvorledes man i alle Lande og Egne kan, paa en meget let Maade og med ganske faa Bekostninger, forskaffe sig et Gjødningsmiddel til Marker, Enge og Haver af enhver Slags Jordbund, og hvoraf eet eneste Læs gjør mere Virkning, end flere Læs af den almindelige bedste Gjødning. 4. Et aldeles ufeilbart Middel mod Foder mangel i tørre Aar. 5. At dyrke enhver Ager med en ganske simpel, let overkommelig Maskine - uden al Hielp af Trække Creaturer paa den hurtigste og bedste Maade, &c. Man henvender sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Til Landhuusholdnings=Commissions-Comptoiret "am Schulterblatt, zur Landlichen Schenke i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Den utrættelige Opfinder vilde her finde det bedste Sted for sin Virksomhed. Af 3 Millioner Tønder Korn, som han let kan frembringe i Jyllands øde Egne, uden nye Bekostninger, vil 1 Million Tønder til de kgl. danske Magaziner, 1 Ditto til de ulykkelige Græker og 1 Ditto for hans Opsigt med dette Foretagende ikke være nogen foragtelig Jndtægt. Naar Lodseierne indrømmes den producerede Halm og de nuværende Skovløbere Høet, ere Alle skadesløse. Forhaabentligen vil i 1829 Mange med Frydsee baade den høie Marehalm og de smaa Grantræer i Sandklitterne fortrængte af al denne Herlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J et Classe=Lotterie kan enhver Classe ansees for et eget Lotterie, og hver følgende Classe forbedrer stedse Forholdet imellem Gevinst og Tab for de Spillende, fordi Loddernes Antal stedste aftager og Gevinsternes Antal formeres og forhøies, derfor betales ogsaa den sidste Classe med det høieste Jndskud, da den lover (Sluttes i næste Numer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Blandede Efterretninger. Professor Deinhardsteins dramatiske Digt "Hans Sachs have vi forhen omtalt. (S. 445).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Da det i Oct f. A. blev givet i Wien larmede Publicum, fuld af Enthousiasme, i flere Minuter, efterat Dækket var faldet; og Skuespil Digteren blev fremkaldet; men da han ei var tilstede fremstod en Skuespiller Hr. Wilhelmi og takkede paa hans Vegne. Stykket udmærket sig ogsaa ved den herlige Harmonie, hvori Sted, Tid, Handling, Karakteer og Sprog staae til hinanden. (Dr. A. 3. 270.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
En Englænders Ytring angaaende Poppelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J det norske Morgenblad Nr. 86 læser man følgende indsendte Stykke. "For omtrent en 20 Aar siden kom de saakaldte lombardiske Poppeler (en Art af Populus nigra) i Mode, og bleve i en kort Tid som Prydelsestræer plantede over det hele Land. Jkke længe efter viste der sig en Sværm af Larver og Jnsecter, som man tilforn ikke havde vidst noget af, og som flux begyndte deres ødelæggende Vederstyggelighed paa Haugeværter og Frugttræer. Færskentræerne gik forstørstedelen ud, Viinranken led betydeligt, Kirsebærtræer, Æbletræer og de fleste andre Frugttræer sturede meer eller mindre og bare liden eller ingen Frugt. Paa de Steder, hvor Poppelen ikke var bleven plantet, stode Frugttræerne ligesaa godt som før, og bare ogsaa ligesaa megen og god Frugt. Dette maatte naturligviis vække Opmærksomheden, og Poppelen blev lidt efter lidt, især da dens Ved er saa slet, afskediget fra Hauge og Mark. Bekjendtgjøre ren af dette har, i den fulde Overbeviisning, at Poppelen var Aarsag til den Mængde Larver og Jnsecter, som i saa lang Tid havde heriet hans Frugt- og Urtehauge, allerede for nogle Aar siden aldeles udryddet den hos sig, og sporer ogsaa de bedste Følger deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Da, som bekjendt, den botaniske Hauge og mange andre med den i Omegnen i de senere Aar ere blevne hjemsøgte af en ubændig Mængde Larver og Jnsecter, der have anrettet stor Ødelæggelse, især paa Frugttræerne, og da Poppelen ogsaa hos os i det sidste Decennium er kommet meget i Mode, ja saa meget, at den synes at ville fortrænge vore langt smukkere Prydelsestræer, som Linden, Lønnen, Asken, Rønnen m.fl., saa var det vel Umagen værd at lægge Mærke til den anførte Jagttagelse af en dygtig engelsk Haugedyrker. Skulde imidlertid saakyndige Dommere imod Formodning, finde, at Engelskmandens Anklage mod Poppelen er ugrundet og at denne bør for videre Tiltale fri at være, saa er det dog vel ingen Tvivl om, at jo hine Larver og Jnsecter ville blive dømte fra Livet, og man raader i saa Fald at drukne dem i følgende Vædske: Opløs i en passende stor Tønde 1 3/4 Pd. bedste grøn Sæbe 30 Potter, Vand (ikke haardt Vand, og sæt dertil 2 Pd. istykkerskaaren giftige Paddehatte, kog fremdeles i en Jerngryde 40 Potter Vand, hvori 1 Pd. Svovlblomster ere nedhængte i en Pose med en Vægt, saa at den forbliver paa Bunden; lad Kogningen vedvare omtrent 1/2 Time og bevæg og knug i denne Tid Svovlposen flere Gange, tag saa Gryden af Jlden og gyd Indholden til Sæbeopløsningen i Tønden, der strax maa nøie tilspundses. Blandingen, som dagligen rystes, begynder snart at faae en stinkende Lugt, der i nogen Tid vil tiltage betydeligen. Naar den har naaet sit Maximum er Vædsken tjenlig til Øjemedet; dog gjør den bedst Virkning, naar den har staaet en 14 Dages Tid. Forresten foretages Drukningen af hiin skadelige Yngel enten ved at dyppe de Grene eller Planter, den har bemægtiget sig, ned i Vædsken eller ved at udsprøite den af en Sprøite, hvis Tud har mange fine Aabninger, over de Træer eller Værter, som ere udsatte for Ødelæggelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J Aarene 1809 til 1827 er i Philladelphia efter Gjennemsnit aarligen bygget 700 nye Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J Aaret 1827 talte Staden 36369 Huse, med 176845 Jndvaanere. Efter denne Angivelse, som dog ikke støtter sig paa Tælling men paa Overslag, skal Philladelphia være den folkerigeste Stad i de forenede nordamerikanske Stater. (Col. Apr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Den Jslandske Lav indeholder en Artikel, som, maaskee meer end noget Andet, er Aarsag til den almindelige Oplysning man finder i et Land, hvor Ungdommens Underviisning ved lønnede Lærere af saamange Grunde, maa være høist mangelfuld. Denne Artikkel giver nemlig Biskoper og enhver Præst Ret til, at forbyde ethvert Ægteskab, naar Fruentimmeret ikke kan læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Dersom der blev spurgt: hvilken Kirkeden lutherske eller den reformerte - har det største Antal Lærde, blev Svaret udentvivl fordeelagtigst for den reformerte, uagtet dens Minoritet; det er bekiendt, at et i Antal svagere Parti, som ofte fornærmes, søger at udmærke sig ved andre gode Egenskaber, men at den reformerte Kirke altfor ofte, især i det 17 Sec. blev fornærmet af den lutherske, er en sørgelig Sandhed. mange Ulykkers Moder, at et Barn ikke kan staae Fare for, at besmittes af de Laster, som dets Alder endnu ikke tillader det at begaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Kjøbenhavns Børs, d. 15 April 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Specier solgtes til Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
Det er en ulykkelig Fordom, der har været 13 Rbmk. 3 1/4 s. pr. 100 Specier 159 1/2 160 Rbd. Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Dito Dito . . . . . . . Nationalbank-Obligationer. 51 152 Rbs. Tegn. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier læses le kan læses. 82 3/4 82 3/4 Rbd. Sedl. 75 3/4 76 i Banco. 112 1/4 112 1/2 Sedler. 98 198 1/2 Rbd. r. S. 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/2 Rettelser. i Banco. i Banco. i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-15
J No. 30, S. 465 L. 9, en Vogn l. een Vogn. S. 470 L. 10 ved vel anlagte. fra vel anlagte. S. 470 L. 8, nedenfra, MDCCOI I. MDEXCI. S. 471 L. 11 heddel. hedder. S. 472 L. 8, nedenfra, at det l. at den. S. 473 L. 2, hvor kan l. hvor kun. L. 3, kun
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 32. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel, allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 April 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Om Anstalterne for Afsindige i Storbrittanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Det er ikke længe siden, at de daværende Mangler ved de større Anstalter for Afsindige i England, ere komne til almeen Kundskab, og var end denne Fremstilling istand til at sætte dem i et meget ugunstigt Lys, saa var dog og saa Resultatet, at de væsentligste Mangler strax bleve afhjulpne, og for flere af Dem, har man truffet en næsten mønsterværdig Indretning. Jeg vil henvise til Retraet i Norwich, til Lunatie Asylum i Glasgow, og til Bethlem Hospitalet i London &c. Ogsaa ere Privatanstalterne for velhavende Afsindige aaben. bar i en langt bedre Tilstand end hidtil. Men hvorledes det seer ud med Anstalterne for Ubemidlede, kan indsees af følgende til Parlamentet indgivne Skildring, ifølge hvilken den gode Virkning vist ikke heller her vil udeblive. Nødet d. 25 Februar 1828. Hr. R. Gordon bad om Tilladelse, til at fremlægge en Bill angaaende Lovene for Anstalterne til Afsindige. Han bekræftede at denne Gjenstand havde allerede mod Slutningen af den sidste Forsamling været fremstillet, og at det da havde været anseet som upaatvivleligt, at Daarekisterne i Nærheden af Hovedstaden vare af den Beskaffenhed, at Klager over ugrundet Jndespærrelse, af onde eller egennyttige Motiver, vare desværre alt for grundede, og at de blandt et Folk, som gjør Fordring paa Humanitet, ikke længere burde taales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Det ærede Medlem sluttede med den Begjæring, at det maatte blive ham tilladt, at fremlægge en Bill, om at de forskjellige Bestemmelser med Hensyn til Landets Daarekister, maatte blive forenede i een Lov, som overhovedet skulde være gjældende. Lord Ashley understyttede Motionen. Secretair Peel troede, at efter den sørgelige Detall, som hans værdige Ven havde forelagt, om denne vigtige Gjenstand, vilde hans Motion ikke finde mindste Jndvending. Saaledes som Daarekisterne nu vare indrettede, indbragte de istedenfor Fordeel, kuns Skade og Ulykke for Samfundet. Han holdt det for sin Pligt, her at dadle den samvittighedsløse Fremfærd hvorefter Folk, som led af Sindssvaghed, af deres Paarørende, som overdrev Symptommerne, bragtes i saadant Fangenskab, som endnu gjorde deres Tilstand ulykkeligere. Han vilde langt foretrække, om man, saaledes som i Island, hvor ingen Fare derved er at befrygte, lod dem drive omkring i det Frie, uden al Tvang, og blot under Opsigt af deres nærmest Vedkommende. Han overlod det nu til sin Vens Eftertanke at bestemme en Periode for hvorlænge UndersøgningsDirectionen og Jnspectionen skulde vedvare, og denne skal, som vi har erfaret, bestaae af 5 Øvrighedspersoner og 5 Læger. - (Af Frorieps. Notizen Nr. 427. Marts 1828 Nr. 9.)Med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Udtog af et Brev fra Frankrig. (Staaer i Walmarks Journal No. 82. d. 9de April.) Den Jnteresse som de nygræske Æmner (i Skuespillene vække, og som har sin Grund i alle Menneskehjerters ædlere Følelser, har fornær værende Tid naaet en større Høide. Det er en Følge, af det Haab man nu smigrer sig med, snart at see det ny Grækenland, efter en Strid hvori det har vist sig det gamle værdigt, at optræde som en selvstændig Stat, og efter Seclers Forløb tilbagegives til det europæiske Statsforbund. At indføre det igjenfundne Familiemedlem i Kredsen af Europas Cultur, af dets saavel æsthetiske som techniske Dannelse, derved at gjen gielde en ringe Deel af dets Forfædres store Krav, see, det er Formaal, som allerede overalt sysselsætte Menneskevenner, især i Frankrig, som ved sit nære Naboskab til den ny Stat, bedste har Leilighed til at opfylde denne Pligt, og ogsaa allerede dermed har gjort en god Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
At Mad. Catalani er reist, at hun allerede har lyksaliggjort Odenseerne; at hun maaskee nu er i Flensborg, og snart vil tage fra Haderslev til Kiel, det er altsammen noget, som Du allerede veed. Men hvad man taler dømmer om hende nu i Kjøbenhavn, det er noget, som Du neppe kan vide. De fleste, som have hørt denne Sangens Dronning, have hørt hende med samme Øren, som de fleste høre en stærk Torden - med beundrende Frygtsomhed. De have hørt hende omtrent som de fleste have seet den bekiendte Roat. Over hendes Konst forbausedes Mængden mere end den glædedes derved. Hendes Sang lignede Kolossen ved Rhodus, som dog kun var een af Verdens sy Underværker, mens hun, som Sangens Kolos, er Verdens eneste Vidunder. Det er vist en Usandhed, at en engelsk Læge skal være sat istand til, efter hendes Død, anatomisk at undersøge hendes Strube, som man paastaaer er forskellig fra andre Menneskers; men hvis det var sandt, kunde Physiologien, uden Tvivl, vinde meget ved en saadan Undersøgelse. Den Stemme, der frembringes ved denne Strube, er mere end menneskelig. Blumenbach siger, at Canariefuglens Sang ikke burde hedde Sang, men Skrig. Om ei Mad. Catalanis Sang fortjente at kaldes melodisk Torden, lader jeg staae ved sit Værd. Kraftig er den uden Mage, men sand Følelse, Smag, Ynde, ville adskillige paastaae, mangle den. Forbause os kan den i høi Grad; men røre, smelte Hjertet, sige de, kan den neppe De, som forsikkre, at de aldrig have hørt dens Lige, have, forsaavidt det Overordentlige angaaer, Ret. Men ikke alt det Overordentlige er skjønt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Ægyptens Pyramider sætte os i Forundring ved deres Overordentlighed; men vi glædes, bevæges dog mere ved et Parthenon. Den høie Betaling, hun fik for sine Billetter, var vel mere i Betragtning af hendes Sieldenhed end af hendes høje Fortrinlighed. Jmidlertid har man gjort større Væsen af hendes Guldhøst her i Kjøbenhavn, end den virkeligen fortjente. Man antager, at hun, i det Hele, har havt en Jndtægt af 14,000 Rd.; men en eneste ny Mode i Hattenes eller Baandenes Region koster jo Hovedstaden, ligesaa meget, om ikke mere. Skade at Mad. Catalani allerede har forladt os, havde hun endnu tøvet her noget, saa kunde vi seet et musicalsk Fyrstepar indenfor Axelstads Volde, thi med ligesaa megen Ret, man kalder hende la Regina det Canto (Sangens Dronning) kan man kalde den nys hertil ankomne bayerske Clarinettist, Hr. H. Barmann, il principe della Chiarina. (Clarinettens Fyrste.) Vel veed jeg, at der gives flere principi end han, men jeg veed ogsaa, at der nu gives flere Regine end Mad. Catalani og at hun endog er paa Veie, snart at blive Regina Vedora (Enkedronning.) Han behandler dette haarde Jnstrument, der kommer den menneskelige Stemme saa nær, med en Virtuositet, som jeg hidtil ikke har hørt Mage til. Hans Søn Carl, som tilligemed ham har ladet sig høre, er vel, i physisk Forstand, næsten allerede ligesaa stor som han, men i musikalsk, viser han sig blot som en Spire af den stolte Eeg, der vækker vor Forundring, og lover først i Tiden at kunne træde i sin Faders Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Om Theaternyheder kan jeg ellers ikke melde Dig meget. De originale nye Stykker, der ere blevne givne i Vinter, ere Væringerne af Dehlenschager og Erik den Syvende af en Anonym, den dramatiske Skræder, Lystspil i 3 Acter og adskillige Vaudeviller. Paa Skuepladsen har Sørgespillet Væringerne gjort stor Lykke, men Konstdommerne have havt adskilligt at udsætte paa dette Værk, hvilket de nu have næsten paa Alt hvad der fremkommer, og deres Domme have endog foranlediget den geniale Digter til at skrive to Anticritiker. Jeg holder intet af saadanne Forsvar, thi jeg siger med Schiller: Set!" Frei von Tadel zu seyn ist der nedrigste Grad und der höchste, Denn nur die Ohnmacht fürt oder die Grosse dag. Et sandt Konstværk vil og maa altid forsvare sig selv. Samtidiges Ros og Dadel kunne kun for en Tid opretholde eller nedtrykke det. Om Erik den Syvende troer jeg allerede at have meldt Dig noget ved en anden Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Jndenlandske Efterretninger. Den 14de d. M. døde her i Kjøbenhavn Kongl. Skuespiller og Syngesouffleur J. G. C. Zinck i en Alder af 40 Aar. Han havde været Skuespiller siden 1812. Som Sanger rostes han mere end som Skuespiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Om Classelotterier. (See forrige Nummer.) Sandsynligheden for at faae en virkelig Gevinst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
Da disse Gevinsters Antal 6079 indeholdes over 5 1/2 Gang i Loddernes Antal 32640, kan med almindeligt Held ventes, at fem Lodder maae faae een Gevinst og 4 Frilodder; dog maae man ei forglemme, at Lykkens Luner ofte slaaer Streeg over Probabilitets Beregning for enkelte Lodder. Ved at gjennemsee Collectørernes Lister, vilde man vist erfare, at et hundrede af Lodder ofte faae færre, end 20 Gevinster, naar et andet faaer fleere. Men vist er det, at Beregningen i det hele aldrig kan slaae feil; thi hvad et Tusinde af Lodder vinder mindre, end Probabilitets Beregningen lover, maae stedse vindes af de øvrige Tusinder, for at udfylde Antallet af de for det hele beregnede Gevinster. Lotteriets Jnddeeling i 5 Classer, og Gevinsternes Forskjel af Værdie fordre derimod en særskilt Sandsynligheds Beregning for enhver Classe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-19
J 1ste Classe kan den høieste Gevinst kun vindes af 1 Lod blandt 32640. af de 44 ringere kan kun vindes 1 Lod blandt 741; paa det nærmeste. 2den Classe kan den høieste Gevinst kun erholdes af 1 Lod blandt 30235. af de ringere 54 kan kun erholdes 1 Lod blandt 558, paa det nærmeste. 3die Classe kan den høieste Gevinst kun erholdes af 1 Lod blandt 27495.