JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Først i denne Maaned ankom til Kiøbenhavn den Persiske Gesandt Saleth fra Helsingøer, hvor han var indløben med en fra London kommende Engelsk Fregat. Han er en smuk Mand paa omtrent 40 Aar, bærer et langt Skjæg og er klædt i persisk Dragt. Han skal være meget dannet og forstaae flere Europæiske Sprog. Efter sin Bestemmelse er han igien afgaaet til Petersborg, og var blot kommen til Kjøbenhavn for at tage en Stad i Øiesyn, som han havde hørt saa meget om.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Jfølge allerhøieste Resolution af 16de f. M. er Chefen for Livregiment Kuirasserer, GeneralMajor Hans von Bachmann, Kommandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, optaget i den danske Adelstand med Behold af hans hidtil førte Navn, og derhos bevilget, at hans tilkommende Svigersøn, Sekondlieutenant ved samme Regiment Johann Nicolay von Fürsen, maa af ham adopteres og som hans Søn, for sig og sine ægte Descendenter, nyde godt af den Adel, hvori General-Major Bachmann er optaget, samt, som dennes adopterede Søn og som Dansk Adelsmand, bære Navnet Fürsen von Bachmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Om Fattigcolonien Fredriksgave ved Quickborn, Holsteen haves her følgende interressante Efterretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Antallet af de derværende 12 fattige Familiers Medlemmer er 61, og til næste Foraar, naar Markerne blive noget mere dyrkede, tænker man paa at modtage de andre 8 Familier, hvis Boepæle allerede ere fuldkommen færdige. De 12 Familier, som nu ere der, blive allerede af Colonien selv forsynede med 5 af Livets Hovedfornødenheder: Vaaning, Brændsel, Klædningsflykker, Melk og Kartofler, hvilke sidste lykkes fortræffelig paa Coloniens Jorder, saa at man ei alene har nok til Aarets Fornødenhed, men endogsaa til at lægge igien. Til næste Aar haaber man at høste saamegen Rug og Boghvede, at man ei heller vil behøve at kjøbe Gryn eller Brødkorn, og at Colonisterne allerede i Aaret 1823 ved deres Bie Arbeider ville blive istand til at begynde med at afbetale Coloniens Gield. Da vil den af nogle hævede Tvivl om Udførligheden saavelsom om for store Udgifter være hævet. Beviset for den første staaer for Øinene, og Tvivlen om de sidste vil blive tilintetgjort, naar CapitalAfdragene betales. Colonisternes Flid, Orden og øvrige Opførsel forbedres bestandig, og de 31 Skolebørn gjøre meget god Fremgang i den nye Skole. Om alt dette overtydedes Hs. Majestæt Kongen, da Han den 7de f. M. tog Colonien i naadigst Øiesyn og bevidnede sin allerhøieste Tilfredshed dermed, baade strax mundtlig, og siden skriftlig, ved en Hand skrivelse, som Allerhøistsamme fra Louisenlund allernaadigst til skrev Colonie Directionens Vice-Præses, Conferenceraad, Ridder og Dannebrogsmand Lavartz i Neumühlen ved Altona.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Sundhedsintendanten i Marseille har paabudet. 7 Dages Qvarantaine for alle Skibe som komme fra den Spanske Kyst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Den indbyrdes Underviisnings Methode er fremdeles indført i flere Skoler, hvoriblandt Skive og Viborg Kiøbstæds Borgerskoler samt Horsens Kiøbstæds Fattigsskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Den 6te d. M. mistede Thisted Kiøbstæd en brav Kunstner i den unge Christen Knackergaard, dervar uddannet i den talentfulde Blikfabrikant Hr. Meyers Værksted i Aalborg. Han arbeidede nemlig med Uhrskivernes Opsættelse paa Thisted Kirkes Taarn, og som han ophidsede den tredie Skibe gled Stilladset, der var anbragt under ham, saaledes at han tilligemed Uhrskiven nedstyrtede til Jorden, hvilket pludselige og ulykkelige Fald havde, uagtet alle anvendte Redningsmidler, Kunstnerens Død, efter 4 Timers Forløb, til Følge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
J Nykiøbing paa Morsøe blev for nogle Dage siden (ligesom i Fior i Tydskland) skudt en Stork, i hvis Hud sad en en Piil af 1 1/2 Alens Længde af et ubekiendt færdeles haardt Rør. Pilen, hvis øverste Ende har et Jndsnit til Buestrængen, men i Spidsen er splintet og afbrækket, faa Man ikke kan see, om den har været beslaaet med Jern eller ikke, agter man at sende til en Naturkyndig i Kiøbenhavn, da Vished om, hvor det Rør, hvoraf den er skaaret, voxer, muelig vilde lede til Kundskab om Storkens Vinter-Opholdsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Befordringer og Afgang. Den 8de August er Etatsraad og General-Auditeur ved Søetaten, P. Møller Ridder af Dannebrogen, beskikket til paa nye at være Konelig Directeur ved Nationa Banken, da de i Octroien for bemeldte Bank §. 31 bestemte 5 første Bankaar ere forløbne, efter hvilke den af Hs. Majestæt ansatte Directeur skulde fratræde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Døde. Kommandeur=Kapitain Chr. Smidt, 77. Aar. - Stud. phill. Joh. Carl Hoppe, 19 Aar. D. Chr. Plum, Kommandeur=Kapitain i SøeEtaten, 64 Aar. - Justitsraad P. Collet, Skifteforvalter paa St. Thomas. - Christoph. Overgaard, Sognepræst for Trige og Ølsted Menighed, 68 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
- Premierlieutenant i Hs. Majestæt Kongens Regiment, A. G. Køye. - Provisor Chr. Studsgaard, paa det gode Haabs Forbierg, 32 Aar. -Hr. L. P. Helvad, paa Corsøegaard, 74 Aar. - Jmfr. Johanne Birgitte Hindt, 64 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Beltpassage. Fra den 14de til den 20de August ere udreiste: Til Fyen. Stift-Physikus Doctor Guldbrand, Avlsbruger Larsen, Frue Cancellieraadinde Mylius, Frøken Crone, Kammerjunker Roepstorf, Professor Wiborg, Jmfr. Wiborg, Kniplingshandler Bruun, Pastor Hoff med Søn, Kammerherre Cancellieinspecteur Løvenskjold med Frue og 2 Børn, Geheim-Conferetsraadinde Adler, Rabe Levetzau, Auditeur Manthey. ved Oldenb. Jnf. Reg Til Siælland. Sekondlieutenant i Husarregimentet Lassen, Jomfrue Briand, Apotheker Møller med Kone, 2 Døttre og 2 Sønner, Etatsraad Kabinets Kasserer Bugge med Frue og Datter, Generalinde Ahlefeldt Laurvig, Frøken Andresen, Frue Leuning med Datter, Kand. Jur. Leutning, Kand. Theol. Leth og Freudenrich, Capellan pro Persona Agersbech, Grosserer Suhr og Jacobsen, Premierlieutenant Blom, Battaillonschirurg Flor med Kon og 4 Børn, Frue Blom, Prokurator Markmann, Silke=, Uld- og Lærredshandler Thortsen, Søe=Premierlieutenant Holm, Frøken Haxthausen, Frue Bloch, Jomfruerne Laus og Lund, Komd. Petersen, Prof. Direkt. Tauber, Kand. Theolog. Lund, Student Barfoed, Stud. Chirurgiæ S. Hempel, Justitsraad Toldindspecteur Haste med Frue, Ex. juris Biørn, Frue Bistrup, Handelsbetient Lewyson, Grosserer, Melchior med Kone og 2 Døttre; Stud. Graae, Stud. juris Tervorch, Jmfr. Oppenhagen, Stud. Pløyen, A. L. Manthey. J. C. Jacobsen, Jmfr. Plum. Jmfr. Worsøe, Sadelmager Schmidt, Silke og Klædegandler Tüchsen med Kone, 2 Børn og Jmf. Skolelærer Schou og Kone, Imfr. Kierulf og Frøken Byberg, Hestehandler Birch, Bomuldof. Salomansen, Ritmest. Adjutant Nielsen, Kammerjunker, Reg. Qvarteermester Auditeur Klaumann med Frue, Provisor Høfling, Frue Kammerherrinde Klindt, Forvalter Freisleben, Jnspekt. over Kavalleriet i Danmark Kammerherre Oberste Flindt, Jnstitutbestyrer Grønvald.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Slagelse foreenede Dramatiske Selskab. Torsdagen den 28de August førstkommende, om Aftenen Kl. 7, holdes paa Slagelse Postgaard General-Forsamling i Selskabet, og da Ting af Vigtighed skal foretages; anmodes dets ærede Medlemmer og behageligst at give Møde, og maae de Udeblivende være fornøiede med hvad de Mødende vedtage og beslutte. Directionen. Eusebia, eller Underholdning i alvorlige Timer, ved Daniel Luplau, Sognepræst til Skiørpinge og Faardrup Menigheder. Under denne Benævnelse udgives et Tidsskrift, hvoraf hver Uge udkommer eet Nummer, og betales qvartaliter med 1 Rbdlr. Sedler. Det første alerede udkomne Nummer faaes hos Dhrr. Boghandler Bonnier i Kiøbenhavn, Postmester Sørensen i Roeskilde, Fuldmægtig Poder paa Ringsted Post-Contoir, Bogtrykker Magnus i Slagelse og Fuldmægtig Laurenberg paa Corsøer Post-Contoir, gratis, naar man tegner sig som Subskribent paa benævnte Steder værende Subskriptions Lister, men betales i modsat Fald med 8 s., hvilke dog tilbagebetales naar man derefter subskriberer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Torsdagen den 28de denne Maaned, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Slagelse Raadstue foretaget Skiftesamlinger: a) i Kiøbmands Enken A. C. Fabers og b) i Handskemager Andreas Jernstrøms Fallitboer hvorved der vil blive at tage Bestemmelse ihenseende til om de skeete Auctionsbud paa disse Voers faste Eiendomme bør approberes eller ikke; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 21de August 1823. Gude. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Hvo som maatte have at fordre i Stervboet efter Hr. Cancellieraad Jessen paa Parcellen Liselund ved Antvorskov, hans afgangne Frue, Karen født Hinchelder, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, i Boet. Slagelse den 18de August 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Statsret i Kiøbenhavn, saavelsom inden Antvorskov Birketingsret ere Alle og Enhver, som maatte have at fordre i Selveiergaardmand Anders Pedersen af Hyllerup Bye, St. Peders Sogn, Sorøe Amt, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med 12 Ugers Varsel, indkaldede, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Slagelse den 14de August 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Mandagen den 1ste September førstkommende, Formiddag Kl. 10, vorder den Anders Pedersen i Hyllerup, hans Opbudsboe tilhørende Gaard paa benævnte Byes Mark, ved 5te offentlige Auction opbuden til Borsælgelse, og det saaledes: at den enten sælges samlet eller deelt i 2 Parceller. Gaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Auctionen afholdes paa Gaarden selv, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse den 22de August 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
APOTHERTIALLINDORC med alle Rettigheder og Herligheder, Inventarium og Vareforraad samt tilliggende Jord(saaledes som denne Eiendom findes beskreven i de første Avertissementer om de foregaaende 3 Auctioner) bliver ved 4de Auction som formedelst indtrufne Forhindringer ex udsat til Onsdagen den 27de August førstkommende om Middagen Klokken 12, og som afholdes paa Apotheket selv, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, om antageligt Bud skeer, bortsolgt. Auctions-Conditionerne m.v. Fornødent kunne erfares hos Hr. Procurator Nissen i Kallundborg og hos Undertegnede, der boer i Skovboegaden, No. 105 her i Staden. Kiöbenhavn den 16de August 1823. N. Jespersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Som en Følge af dette Avertissement tilbagekaldes den til den 23de d. M. bekiendtgjorte 4de Auction. Mandagen den 1ste September førstkomHolber, mende og følgende Dage, bliver i Forligelses-Commissair Petersens Gaard i Holbek ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Kiøbmand Ole Lunds Varelager, bestaaende af Klæde, Hvide Vare, Sirtzer, Kartuner, Bomuldstøier, Lærreder med flere Alenvare, samt Jen kram- og grove Vare. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt er den, at bekiendte og vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit. Holbek den 8de August 1823. Bierfreund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Onsdagen den 10de September førstkommende Kl. 10 Formiddag, afholdes paa Callundborg Byes Raadstue, Licitation over Opførelsen af et grundmuret Konsumtions huus ved denne Byes nordre Port. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Kammerraad Toldinspecteur Bonnevie her paa Stedet. Callundborg den 19de August 1823. Cederfeld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
J Stege paa Møen er, formedelst Forflyttelse, en Gaard tilkiøbs, som er beliggende i Byens Hovedgade, og indeholdende 5 Værelser til Gaden og 2 Værelser til Gaarden, som ere forsynede med 2 nye 3 Etages og 2 mindre Jern-Kakkelovne, samt Kiøkken, Spiiskammer og øvrige Beqvemmeligheder. Foruden det fornødne Loftsrum, samt Brænde= og Tørvehuus, Staldrum og Vognremisse m.v., findes ved samme en ikke ubetydelig Hauge, som støder ned til Fiorden, og som er forsynet med udmærkede gode Frugttræer og Blomster. Til Stedet hører endvidere 6 Tønder Land geometrisk Maal, som ere i særdeles god Stand, og som saaledes godt kunne føde et Par Heste og et Par Køer. Desuden følger med Gaarden Græsgangs-Rettighed for 4 a 5 Høveder, samt en aarlig Udviisning af Tørv i Ulvshale. Gaarden, som i den almindelige Brandkasse er assureret for 2200 Rbdlr. Sølv, har forhen med Hæld været afbenyttet til Kiøbmandshandel, hvortil den er fortrinlig beliggende. Organist Solkendorff i Slagelse, samt Kiøbmand Tidemann i Stege, anvise Stedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
En god Gaard der staaer for 10 Tdr. Hartkorn, har et Areal af omtrent 90 Tdr. ypperlig Eng og Tørv mose, beliggende i Egnen af Roeskilde, er formedelst Bortreise underhaanden strax at faae tilkiøbs for en særdeles billig Priis. Det nærmere kan erfares, og Oplysning gives af Bidstrup paa Romesegaard pr. Slagelse, som tillige foreviser Conditionerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
De Medlemmer af Corsøer Fugleskyde-Selskab, saavel som De, der ved General-Forsamling den 6te Mai 1822, har udmeldt sig som Medlem af Selskabet; ikke endnu har betalt deres Andeel af Selskabets Giæld, i Følge min Skrivelse til Dem af 14de Juli 1823, vilde behage at betale samme inden den 30te d. M.; i manglende Fald vil deres Navne blive bekiendtgjort i Avisen. Corsøer den 21de August 1823. C. F. Hager. Efter at være i dette Aar bemitteret fra den Kal. Veterinairskole, har jeg, som Dyrlæge, taget min Boepæl i Skielskiør i Giæstgiver Hr. Thomasens Gaard. J det jeg tillader mig at bekiendtgiøre dette til Vedkommenbehagelige Underretning, anbefaler jeg mig som Dyrlige for Enhver der vil have den Godhed at anbetroe mig inge Huusdyr til Behandling og Pleie. Skielskiør den 17de August 1823. Jørgen Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Skipper Jørgen Kruuse agter sidst i denne Maaned at afseile fra Corsøer til Lybek og medtager Fragtgods til og fra Lybek.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Skipper Daniel Nielsen, agter sig bestemt seilklar fra Kiøbenhavn den 30te dennes, og medtager Fragt-Gods til Corsøer og dens Omegn. Corsøer den 21de August 1823. Skipper H. L. Bagge af Corsøer, med Jagten Cataring, beliggende i Lybek, agter og gandske kort Tid at afgaae til Corsøer og medtager Fragtgods til omliggende Kiøbstæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
God Saae=Rug, kan erholdes tilkiøbs hos Giestgiver E. Müller i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Reen og god Sæderug, kan erholdes paa Juellund hos Forpagter Kaiser & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
En Pige ønsker Tieneste til November som Spe eller Stue=Pige; Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Hos Undertegnede er alle Slags laqveret Bliktøi. at faae tilkiøbs, saasom: Brødbakker af alle Facons store og smaae Præsenteerbakker, Lysebakker, Spyttebakker, Flaskebakker o. s. v. Hvad ei findes færdig kan faaes naar samme bestilles. Slagelse den 15de August 1823. S. Cantor,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
Maler og Laqverer, boende paa Bredegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-22
En moderne Snirkel=Divan af maseret Birketræe, med forgyldte Zirater er tilkiøbs hos Snedker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-25
Siællandske Avis. Den Vest eller: III, Ugeblad. Slagelse. ber. uden og indenlandske Historie. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 19de Aa Tirsdagen, den 25. August 1823. Nr. 68.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Er det godt for Ungdommen og især for den qvindelige at læse Romaner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-25
For et Par Aar siden blev dette Spørgsmaal opkastet i Kiøbenhavns Skilderie, jeg mindes ikke, at det er blevet besvaret; da Gienstanden imidlertid er af Vigtighed, saa skal her blive gjort et Forsøg dermed, som indstilles til de Tænkendes Overveielse. Romanen eller den romantiske Fortælling (thi paa Fortællingens Længde kommer det herved ikke an) er en Fortælling om opdigtede Begivenheder, som er opsat i den Hensigt at behage de, som læse den, og hvorved Forfatteren tillige søger at bevirke en saadan Jllusion hos Læserne, at det kan forekomme dem, som sande Begivenheder blive stillede for deres Øine. Om derfor en saadan Fortælling endog indeholder underfulde og utroelige Begivenheder, om den endog forsætter Læsernes Siæl i det Eventyeliges Land, saa maae den dog i det mindste have indvortes, det vil sige psychologisk Sandsynlighed, naar den skal opnaae sin Hensigt at fængsle Læsernes Jnteresse og at tilveiebringe hos dem Jllusionen af det Virkelige. Rien est benu que le praisemblable, II faut le garder, meme dans la fable Da Romanens Formaal er saaledes at behage dens Læsere ved en opdigtet Fortælling, (og hvori den er forskiellig fra den moralske Fortælling, hvis egentlige og gavnlige Formaal er at underviise og forbedre, saa maae man derved spørge: hvilke Midler har den at betiene sig af for at opnaae dette Formaal; Svaret er ikke vanskeligt at give; thi disse Midler maa søges og blive ogsaa søgte i den menneskelige Naturs Tilbøieligheder og Anlæg. Det som nu i Almindelighed behager Menneskene, er det som opvækker Nysgierrigheden, det som smigrer Sandseligheden og Tilbøielighederne og det som opildner Jndbildningskraften, naar kun dermed tillige forbindes et livfuldt, klart, harmonisk og billedrigt Foredrag; men som ikke er egent for Romaner, men ogsaa bør finde Sted ved andre Skrifter, som skulle behage. Romanskribenterne kiende altfor godt disse den menneskelige Naturs svage Sider, til at de ikke skulle vide at betiene sig af dem for at opnaae deres Formaal; derfor ere deres Skrifter rige paa uden tede Begivenhede og indviklede Situationer, som føre. til et Udfald af Tildragelserne, som er vanskeligt at forudsee; derfor lægge de aabenbart eller meere skiult an paa at virre de fandselige Lyster og at fremstille saadanne Skildringer, hvori naar de vare virkelige de Menneskelige Passioner ville finde sig tilfredsstille (undertiden gaaer dette saa vidt at Sædeligheden bliver trodset paa en meget oprørende Maade, og at Skribenterne tillade sig offentlig og skriftlig at levere sine Læsere saadanne Skildringer i Hænderne, som de vilde undsee sig ved at udelade sig endog paa en stære Maade om i ethvert nogenlunde anstændigt Selskab. Voltaire og Vielands Skrifter ere paafaldende Crompler paa den utrolige Obseonitet, hvortil Mænd af de største Landsgaver kunne nedlade sig for at behage deres Læsere) derfor giøre endelig Romanskriverne det til et Hovedformaal for deres Bestræbelser ved følelsesfulde Skildringer, infulde Udmaalinger og overordentlige eller selv underfulde Fortællinger at sætte Læsernes Jndbildningskraft i Bevægelse og at drage den ganske til sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-25
Alt det her sagte gielder vel om det mandlige Kiøn ligesaavel som om det qvindelige; men dog endnu langt meere om dette, just ikke saameget fordi dette Kiøn er af Naturen meere følsomt og besidder en meere levende Jndbildningskraft end det mandlige; men fordi det lever meere indsluttet og afsondret fra Menneskelivets Begivenheder end det mandlige og kan derfor ikke saa let som dette blive helbredet for den Aandsygdom, som er frembragt vedRomanlæsningen. Man kan derfor opstille det som et aldeles sikkert, paa Menneskenaturens Betragning og paa Erfaring, bygget Resultat: at naar Forældre ville deres Børns Vel, saa skulle de afholde dem fra at læse Romaner, og naar en Mandsperson vil vælge sig en Ægtefælle, som han vil haabe at leve lykkelig med, saa skal han vogte sig for en Romanlæserinde. Men vil man indvende: giør Romanlæsningen ikke ogsaa megen Nytte, danner det ikke Smagen, opvækker den ikke mange ædle og gode Følelser, og giør ikke Jndklædelsen af Dyderne og Lasterne i Fortællinger et dybt Jndtryk paa det menneskelige Hierte, desuden læse ikke mange Mennesker Romaner, hos hvilke man ikke sporer disse skadelige Virkninger, Det sidste kan vel ikke nægtes, eller i det mindste at disse skadelige Virkninger vise sig ikke lige store hos alle, hvortil Aarsagen er, at nogle Mennesker, have en svagere Jndbildningskraft, et roligere Temperament, mindre heftige Tilbøieligheder, og en stærkere og fundere Fornuft end andre; desuden opveies, som allerede tilforn er bemærket, de skadelige Virkninger af Romanlæsningen meget af en fornuftig og planmæssig Opdragelse. Men hvad det første angaaer, saa er den Nytte, som Romanlæsningen stifter i Henseende til de angivne Synspunkter høist tvivlsomme. Mangfoldige Romaner ere skrevne i en maadelig eller forskruet Stiil og tiene meere til at fordærve end til at danne Smagen; de fremstillede Characteerer ere ofte langt mere skikkede til at frembringe Effect end de ere rig ligt tegnede, hvilket man i den unge Alder ikke formaaer at bedømme, saa at man derved forledes til at faae Smag paa det Affecterede, det Unaturlige og det Overdrevne, end paa det fande Gode og Skiønne. Følelserne sættes vel i en heftig Bevægelse, men for det meeste faae de en urigtig Retning, og hvad der er det værste ved den moralske Virkning, som denne Lecture frembringer, er at Stæken bevæges meere til at efterligne de skildrede Dyder for at giøre Opsigt ved dem end af fand Kiærlighed til det Ædle og Dydige, som kun allene kan frembringes ved en oplyst Religions Lærdomme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-25
Jmidlertid maae dog den velskrevne Roman betragtes som et æsthetisk Konstværk, som har et sandt og stort Værdie; men som først bør nydes naar Mennesket opnaaer den moedne Alder, og har lært af Erfaringen at bedømme Menneskelivet rigtigt og at skielne det Sande fra det Falske; da opliver den Sindet, opvækker de ungdommelige Følelser paa nye, giver Jndbildningskraften nye Næring, naar den sløves; hielper til at glemme mange Bekymringer, og frembringer den samme gode Virkning som Druens ædle Saft, der ophidser Ynglingens Blod, men indgyder nyt Liv i det ældre og afkræftede Menneskes Aarer. – Romanlæsningen bør derfor ikke fordømmes; men kun opsættes til den moedne Alder, dersom denne da kan finde Behag i en Lecture af denne Art.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-25
Man har en Efterretning fra Cadix, som naaer til den 8de August, og som formodentlig er bragt over England, og hvori meldes: at een af de Franske Fregatter, som ligger uden for Havnen, havde afsendt en Parlamentair med Depescher til Regieringen, hvori der var anmeldt, at man havde taget en Spansk Caper; men blot desarmeret den, og ladet Skib og Mandskab afseile til et Beviis paa, at Frankerige ikke fører Krig mod Spanien. Den Franske Admiral føiede til denne Anmeldelse det Raad, at Cadix dog maatte forene sig med Thronen og sætte Kongen i Frihed. Regieringen besvarede det første Punkt med at forkynde, at den havde modtaget denne Skrivelse, og paa det andet Punkt, svarede den: at dette ingen Svar fortiener. Bladet Espectador antager nu en Tone der er blandet af Svaghed og af Kraft, den skildrer de Vanheld, der ere mødte det Constitutionelle Partie, men haaber at nu skal snart den sande Krig først begynde, og siger, at Spaniernes Mod og Standhaftighed er ophøiet over alting.