JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
En Kjøbmand i Niort, som har kjøbt et Huus og vilde lade Kielderen grave dybere, havde i en Hvælving, som Arbeidsfolkene stødte paa, fundet et stort Leerkar, som var meget tungt. Da man aabnede det fandt man, at det var fuldt af Guldmynter, og indbefattede en betydelig Skat Arbeidsfolkene gjorde Fordring paa Halvdelen, under det Paaskud, at de havde fundet Pengene, men i Følge Civilcodexen, som siger, at enhver Skat skal tilhøre den, paa hvis Grund den findes, maatte de lade sig nøie med en raisonable Douceur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
En fattig Skomagerkone, som er 48 Aar gammel, har født tre Børn, nemlig to Piger og en Dreng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Den Franske General Ferrand, som har beleiret St. Domingo, fører stor Anke over Americanerne, som ved deres Handel og Tilførsel paa alle muelige Maader have understøttet Rebellerne. Hverken Penge eller Fornødenheder kunde han faae fra America. Negrene begik de største Grusomheder. Paa deres Tilbagetog stak de hele Byer i Brand, myrdede Jndbyggerne, som vare forsamlede i Kirkerne &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Wien. Den Russiske General, Grev Potocki har efterladt hvert af sine Børn en aarlig Jndkomst af 600,000 Polske Gylden (over 90,000 Rdlr.) i Godser og andre Eiendomme. J de 14 Dage, at hans Liig laae paa Parade, fik 2000 Geistlige fra Omegnen, som vare indqvarterede i Slottet og Byen, en Foræring af 22,000 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Augsburg. Den afdøde Juvelerer Klauckhar testamenteret det lutherske Fattighuus, der underholder 50 Børn, og i 100 Aar har maatte leve uden fast Capital, af tilfældige Gaver, sin store Formue af 350,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
London. Her vides intet bestemt angaaende Nelsons Escadre, men desuagtet forsikkre Aviserne dog, at den forenede Franskspanske Flaade er in straits, som egentlig er et Ordspil og baade kan betyde i Stræder og i Knibe. - Da en Engelsk Officier sagde til Nelson, at den fiendtlige Flaade, efter hans Skjønnende var 30 Linieskibe stærk, svarede Lorden: "spørger Løven nogen sinde hvor mange Faar der en i Midt. under Krigsøvelserne saavel til Lands som til Vands glemme Britterne dog ikke deres gamle Veddesyge. Man har nylig veddet 300 Guineer paa, at en vis i Avisen navngiven Hest skal løbe 5 Danske Mile i 5 Qvarteer. - Af de naturlige Kopper døe endnu daglig i London og dets Omegn 67 Mennesker, og man vil nu ved offentlig Paabud udbrede Vaccinationen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
De Engelske Aviser paastaae, at Kjøbslutningen angaaende Svensk Pommern har fundet Sted, under Kongen af Sverrigs Ophold i Skaane, i den Russiske og Engelske Ministers Overværelse, og at Grev Uggla allerede er afreist i den Anledning fra Stockholm til Petersborg. Jena. D. Gall har fra d. 1 til de 6 Aug. holdt her forelæsninger over Pandeskallæren, Enke hertuginden og hendes Suite og Digteren Wieland vare blandt hans Tilhørere, som beløb sig til 150, Han er en Hader af den transeendentale Philosophie, og stiklor ofte paa den i sine Forelæsninger. Han er nu reist til Weimar, hvor han, ligesom andre Virtuoser, først lader sig høre for Hoffet. Han agter ogsaa at reise til Paris, hvor han unegtelig maa kunne gjøre interessante Jagttagelser over visse Pandeskaller, der ere blevne forvandlede fra de ivrigste Terrorister til de største Jmtperialister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Af dette Blad udkommer ugentlig to Numere, der tilbringes Subscribenterne og betales, qvartaliter med 6 Mk. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke i store Helliggeiststræde No. 141. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Nyeste Skilderie Kjøbenhavn. No. 91. Den 26 Augustii, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
J Anledning af Opfordringen i forrige Numer. Denne Opfordring, som er bleven Udgiveren. tilsendt af en Ubenævnt, har han forundt Plads i dette Blad, ikke fordi han i eet og alt bifaldt dens Jndhold, men fordi han derved saae sig istand til at formilde de bittre Udtryk deri, og lade den fremtræde for Publicum Domstoel i en mindre odens Dragt, hvilket neppe vilde været Tilfældet, om han havde negtet den Plads, og den var bleven optagen i et andet Blad. Han anseer det for en Skribents første og helligste Pligt, saa meget som mueligt, at sørge for, at ingen uoverlagt lidenskabelig Yttring vanhelligger Publiciteten. Da Udgiveren iøvrigt er ganske neutral i denne Sag, har han ikke kunnet negte følgende Plads i dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Efter Jndsenderens individuelle Følelse, er ingen Privatmand berettiget til at opfordre en anden Privatmand til at give "authentiske og umodsigelige Beviser, paa hvad enten han er Forfatter af dette eller hiint Værk eller Medlem af dette eller hiint lærde Selskab. "J den lærde Republik gives der ingen Jnqvisitioncommission, og det bliver i det høieste kun Selskabet, der i det Tilfælde, at det sidste Foregivende er ugrundet, kan og bør tage til Gjenmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Man har nu allerede gjentagne Gange opfordret Hr. J. F. Renault til at bevise, om han har skrevet en almindelig Ordbog i "40 Bind a. og om han er Medlem af Nationalinstitutet. Hvad i al Verden staaer denne Opfordring i Forbindelse med den Duelighed, der udkræves til at være Sproglærer, som er "det egentlige Fag, han udgiver sig for Man "har de største Skribenter, der ere Medlemmer af de berømteste lærde Selskaber, og som desuagtet vilde være de største Sinker, hvis det skulde paalægges dem at give Underviisning. i Sprog. At Hr. Renault forstaaer det Franske Sprog og at han som indfødt Franskmand er saa duelig en Sproglærer, som nogen kan ønske sig, det have de competenteste Dommere forsikkrer Jndsenderen. Det er Alt hvad man kan og hvad man er berettiget til at fordre af ham. Dersom han er Forfatter af de omvistede Værker og Medlem af Nationalinstiutet, saa er det en Hæder for ham; og er han det ikke, saa kan det aldrig være ham til Vanære, uden for saavidt, han udgiver sig for noget, som han ikke er; men hverken det første eller det sidste har hidtil nogen beviist eller afbeviist, og indtil dette skeer faaer det at blive in statu v. Ham selv paaligger det aldeles ikke at bevise, hvad en Anonym opfordrer ham til, saalænge som det i den lærde Republik ikke er Skik og Brug, at den Lærd fremlægger Bogtrykkerattest paa det, "han har skrevet, eller lader offentlig trykke et "Diplom, hver Gang at en Ubenævnt faaer det "Jndfald, at opfordre ham dertil.""Naar den ubenævnte Opfordrer siger, at Hr. Renault, hvis han enten aldeles ikke svarer, eller hvis hans Svar ikke er i alle Henseender fyldestgiørende, se devone lui meme anmepris de la nation Danoise, saa kan den "Opfordrede i Grunden smile af en saadan Trudsel. Først maa Opfordreren bevise, om man er tvungen til, ja om det endog er fornuftigt, at svare paa en Anonyms Tordenskraal, og dernæst, hvem der har gjort ham til den Danske Nations LandsOverrets- samt Hof= og Stadsrets=Procurator?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Dette er Jndsenderens upartiske Mening, som intet mueligt Slags Forbindelse har nogen Deel i Han forsikkrer her ved Alt, hvad der er ham helligt og dyrebart, at han kjender ingen af de stridende Parter, og at han heller ikke staaer i noget mueligt Forhold, der kunde "bevæge ham til at tale for eller imod nogen af dem. Men han anseer det for Pligt, at ivre mod saadanne anonyme Opfordringer, da de i Almindelighed skee i Nationens Navn af Folk, som den ofte allermindst vilde vælge til sine Talsmænd."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Den Almeenelskede. En Gaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Min første Tilværelse har jeg den ubetydeligste Ting af Verden at takke for. Jeg har en stor Deel kjødelige Søstre, men mine Halvsøstres Antal er Legio. Den, som skabte mig, havde ikke mindste Formodning om, at jeg nogen finde vilde komme til at spille en saa betydelig Rolle i Verden; den, som bestemmer min Rang, kjender mig ikke, og den, som jeg gjør lykkelig endnu langt mindre. Jeg ligner et Guldkorn, som kan udvides i det Uendelige. Alle elske og tilbede mig, uagtet jeg fødes blind, alle beile til min Haand, uagtet de fuldkommen vide, at mit Hjerte udeelt kun kan gjøre en eneste lykkelig. Jeg kan hverken gaae eller staae, hverken høre eller see, og alligevel er jeg den Talisman, som formaaer mere end nogen Trold, og som de fleste Dødelige bukke sig dybt i Støvet for. Alle længes efter min Ankomst, og alligevel gjør man sig dog al muelig Umage for at forhale den. Min Kjerlighed er blind og styres ganske af en endnu blindere Skjebne. Mine dødblege Kinder afskrække intet Mandfolk eller Fruentimmer fra at elske mig. Mit Navn bestaaer af tre Bogstaver og min Titel af fem Caracterer, der, paa den ene nær, ere, som de fleste Titeler, en tom Lyd. Hvor upassende et Valg mit Hjerte ofte maa bestemme sig til, ere mine Formyndere dog meget tolerante; de gjøre ingen Forskiel paa Religion, Stand, Rang eller Alder. Hvor blind jeg end er, saa er jeg dog meget gavmild. Fader og moderløse Børn velsigne mit Navn. Jntet Væsen af min Skabning og Bestanddele er af saa stor Værdie som jeg. Læser, Du, som maaskee grubler paa at gjette hvem jeg egentlig er, du, selv er forelsket i mig, du selv ønsker med største Længsel at kunne trykke mig til dit Bryst. Opløsningen skal følge i næste Numer. Replik, og gjentagen Opfordring til Hr. Kommandeersergeant og Litteratus, Seidelin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
(Jndsendt. - Fortsat. Lecturen, som man overlader Ungdommen uden bestemt Valg, bidrager og sit til Depravationen. Snart give strathoniske Epigrammer, grecourtske Digte, crebillonske og priapske Romaner Uskyldigheden for evig sin Afsked; snart bringe sentimentalske og humoristiske Romaner og Skuespil Lidenskaberne i Oprør, og paaskynde Kjønsdrivtens, Udvikling med raske Skridt. Man vil vise Dydens Værd ved rørende Beskrivelser, ved Enthusiasme - og man forglemmer, at der paa denne Vei, naar efter Naturens evige Love, den organiske Maskines Jld med Ungdommen slukkes, naar der paa Overspænding følger Slappelse - ikke bliver Mennesket nogen Ansporelse mere tilbage til gode Handlinger, fordi det ikke lærte at kjende nogen anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Hvad Opdragelsen og den første Lecture ikke allerede udrettede, det fuldfører ved Jndtrædelsen i Verden, Levemaade, Luxus og Exempler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Alt arbeider her fælleds til at gjøre Kjønsdrivten til en fortærende Flamme, Vore Ægtefæller have den største Andeel i vor Kulturs skiæve Gang. Fordi vi forglemme at være Mænd, hørte de op at være Koner; fordi vi fordærvede dem, have de fordærvet os. Et smukt lille Ansigt, lidt Koketterie, det er alt hvad et Fruentimmer behøver, for at herske over Manden, eller betage ham Forstanden. Aandsdannelse, Pyt! Qvindens Siel er Skjønhed, hendes Vid Bizarrerie, og hver Mand tilbeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Naar Mandkjønnet synker ned til Blødagtighed, saa er intet naturligere, end at Qvindekjønnet overtræder Blufærdighedens Grændser. Jsteden for at indtage vore Hjerter ved Ærbarhed og Beskedenhed, bestræbe de sig for, ved Fremstilling af deres ubedækte eller halv bedækte Yndigheder, ved frie Øiekast og dristig Tiltale at oplive vor Sandselighed. Jsteden for at glimre ved Sædelighed og pragtløs Eleganz, søge de at blænde ved Koketterie og overdreven Pynt. Jsteden for at sørge for Ægtefælle, Børn og Huusvæsen, henødsle de Tiden ved Toilettet, ved Spillebordet, i Assembleer, Selskaber og Resourier, hvor vi hylde deres Forfængelighed paa en slet Maade, eller hvor tvetydig Sladder og usædelige Euphonismer udgjør den brillanteste Deel af Underholdningen. De lægge an paa ved sande eller falske Yndigheder at pirre Mandkjønnets Sandselighed, ligemeget om en utilladelig Lyst er Hensigten dermed eller ei. Kun en tvungen Desenz holder mangen en tilbage fra det sidste Kjerlighedsoffer. Tilfredsstille de end selv ikke Mandens Attraa, saa forlede de ham dog til at mætte sig i Glædespigens Arme. Exempler virke desto kraftigere fordi de stamme ned fra de høiere Stænder. Siden vore Først inder hørte op at være Koner, begyndte vore Koner, at vilde være Førstinder, og endte ikke med mindre end med at blive til Kourtisaner eller Betlersker. Lorsque Auguste buvait, la Pologne etait ivre. sagde Frederik den Store. Omringet paa alle Sider af luxøse Gjenstande og Lecture, der sætte de ind- og udvortes Sandser i Oprør, som smelte den opbrusende Fantasie bort i Henrykkelse, er Genus er den Blødagtiges Løsen. Vore Ynglinge ere alt modne i det fjortende Aar, og i det tredivte endnu ikke Mænd, og vore Piger ere mandbare i det tolvte Aar, og i det fire og tyvende endnu ikke Koner!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Det skal udtrykke Fiinhed i den moralske Følelse, at lade haant om alle Værnemidler imod veneriske Sygdomme. Værnemidler, siger man, begunstiger de vellystige Udsvævelser, men Frygt for Fare, føder Afholdenhed. Et Blik paa den meen*) Hvorledes dette saavel ved velgjørende Forordninger fra den hele Stats Side, som ved Forbindelser imellem private Personer, kan iværksættes, uden paa nogen Maade at omstyrte Tingenes Gang eller gjøre mindste Skade, vil jeg i et andet Skrivt, vise. neskelige Natur og den daglige Erfaring lærer det Modsatte; just den, der bedst har lært at kjende Faren, den der har været smittet og gjentagen smittet, udsætter denne sig ikke altid paa ny for samme Fare, Og hvad er i moralsk Henseende vel en Dyd og Kydskhed værd, der grunder sig paa Frygt for Smitte, Vilde man være konseqvent efter denne Marime, saa maatte man ogsaa tie med, at Qvægsølvet helbredede Lystsygen. At faldbyde Arkaner, eller anprise tvetydige Lægemidler, som almindelige og sikkre, karaktiserer Skarlatanen, Bedrageren. At holdes for en saadan, tør den sande og menneskekjerlige Læge ikke frygte for, naar han i denne Sag taler efter Overbeviisning, og ikke lover mere eller mindre end han kan forsvare. Med et Ord, Lægen maa være Læge; det byder Moralen, og den sunde Fornuft ham. Hensigter kan ogsaa gjerne tages i Betragtning, men kun der, hvor han finder tydelige Beviser for sig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Blandede Nyheder. hædrenelandet. Da nogle Slaver, vare paa Arbeide paa Kjøbenhaves Stadsgrav d. 17 d. M. og de skulde forlade Prammen, hvorpaa de havde været, bleve to af dem tilbage, stødte Prammen pludselig fra Land og styrede henad den modsatte Side af Volden, hvor de kastede deres Slavekjole fra sig og undløb. Uagtet den Umage, som den medfølgende Gevaldiger gav sig, saavel for at hindre deres Undvigelse, som for at faae dem paagrebne igjen, kunde det dog ikke lykkes strax. Den ene af dem, som havde Jern om Halsen, var den i Fyen vidtbekjendte Peder Lottesen; den anden var en indfødt Kjøbenhavner ved Navn Laudenz. Der lyses nu efter dem i Adresseavisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
For nyligen er i Flensborg en tilsyneladende honet Russer bleven arresteret af Politiet, efter Reqvisition fra Hamborg, formedelst Beskyldning af falske Vexler og andet Bedragerie. Han levede og reiste brillant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Paa den Subskriptionsplan, som Skuespiller Knudsen har aabnet for Frederikssunds Brandlidte, er allerede tegnet 200 Rdlr. Strax de første Dage kom der fra H. K. H. Arveprindsen med Familie og Hoffet 238 Rdlr., og fra Grev Bille Brahe, samt andre Velgiørere 174 Rdlr. foruden en god Deel Spisevarer. Londen. J Cadix og langs med Kysterne mellem denne Stad og Gibraltar ere de Spanske Canoneerbaades Tal blevet forøget til 120. De angribe ofte bevæbnede Engelske Smaaskibe, og skulle nu alle forsynes med Rister til at gjøre Kugler gloende paa. Man formoder heraf et Angreb paa Gibraltar, for hvilken Fæstning der allerede er opslaaet en Leir, hvori den 22 Julii 15000 Mand vare samlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
J Plymouth er der atter ankommet et Krigsskib paa 74 Cononer, Triumph kaldet, som har taget Deel i Slaget d. 22 Julii. Det er det tredie Skib, som man har maattet sende hjem, og svarer altsaa aldeles ikke til sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Man har nu Efterretning om, at 40,000 Mand Franske Tropper ere bleven indskibede i Boulogne, for at forsøge en Landgang paa Engelland, Denne Efterretning har opvakt den største Bevægelse i London. Vinden var Fjenden saa gunstig, at han kunde naaet de Engelske Kyster i en Tid af 36 Timer. De fleste Engelske Krigskibe seilede derfor fra Dünerne hen til de Franske Kyster. Man hørte derpaa fra Fransk Side en meget stærk Canonade og øinede 100 Franske Seilere, som man snart igjen tabte af Sigte. Men man mener, at denne Canonade var foranlediget ved de Vaabenøvelser, som Keiseren holdt over Tropperne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Mærkeligt er det, at Jndbyggerne paa Opbyhee, hvor Capit. Cook blev dræbt, siden Vancouvers Besøg have gjort de største Fremskridt i Europæiske Konster. Vancouver lagde her 1792 Kjølen til det første Skib. Den nuværende Konge Tama=Ham ma er i det Smaa en anden Peter den Store. Han besidder nu over 20 Skibe fra 25 til 50 Commercelæster, hvoraf nogle ere beslaaede med Kobber. Han opmuntrer Europæerne til at nedsætte sig paa hans Øe, har en liden Livvagt, som er exerceeret paa Europæisk Viis, et Palads af Steen efter Europæisk Bygningsmaade, og et betydelig Forraad af Vaaben og Krud. Hans Undersaatter gjøre allerede Søreiser til Nordvestkysten af America, og ville endog handle paa China. Befolkningen af Ophybee og de øvrige Sandwichøer har tiltaget meget siden deres første Opdagelse; men paa Otaheite er den i en Tid af 30 Aar, formedelst Kopper, veneriske Sygdomme og udsvævende Levemaade, bleven formindsket fra 200,000 til 5000 Mennesker. Americanske Skibe bruge nu den Maade at tage Fragt i Liverpool &c. for at seile dermed til neutrale Havne, men mage det gjerne saaledes, at de falde fiendtlige, især Spanske Capere, i Hænderne. Spanierne betale dem Fragten, men tage Godset som fiendtlig Eiendom. Americanerne vende derpaa tilbage til Engelske Havne og tage Fragt paa ny. Beklageligt er det, at Jndbyggere af Jordklodens eneste sande Republik ikke besidde mere Æresfølelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Paris. Jndførslen af Engelske Varer i Kongeriget Jtalien er bleven aldeles forbudet, og de betragtes nu ganske som Contrebande. - Den forenede Fransk-Spanske Flaade er d. 2 Aug, ankommen i Corunna, og har altsaa lykkelig undgaaet de Engelskes Efterstræbelse. J Slaget med Calder, har den kun havt 44 Døde og 95 Saarede, altsaa 3 færre Døde og 63 færre Saarede end de Engelske. Det Engelske Linieskib Maltha, som havde liidt meest, har forhen været et Fransk Skib, og var blevet taget i Slaget ved Abukik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Et Menneske, som havde gjort Jndbrud i den Hensigt at skiele - Brød, var af Specialretten blevet dømt til at miste Livet. Den Ulykkelige havde sex Børn og et hidtil ubesmittet Rygte. Keiseren har benaadet ham. Medens Krigens Morderfakkel truer de skjønneste Egne af Europa med ny Ødelæggelse og Elendighed, hører man fra andre Egne de rædsomste Naturbegivenheder. J Kongeriget Neapel er d. 26 Julii udbrudt et skrækkeligt Jordskjelv, som har anrettet ubeskrivelig Skade i Hovedstaden, Neapel, derpaa i Capo de Armi, i Caserta, Portici og i hele Provindsen Terra di Lavoro. Man fornam her otte Rystelser og derpaa bølgeformige Bevægelser. Efter nogle Minuters Forløb vare alle Gaderne opfyldte med flygtende Mennesker, Ryttere og Kareter, Klokkerne ringede af sig selv; faa Huse bleve ubeskadigede; mange kunne ikke beboes uden Reparation, andre styrte sammen eller true med at styrte sammen. De største Hvælvinger, Slottet &c. ere blevne beskadigede. Endeel Jndbyggere løb fra det ene Huus til det andet, for at søge Redning, andre skjulede sig i underjordiske Hvælvinger og fandt der deres Grav, kun de, som flygtede ud paa fri Mark, hvor ogsaa den Kongelige Familie opholdt sig, bleve reddede Bjerget Vesuv sprudede meget Jld. Dets Crater var bleven forstoppet ved uhyre Stene, og den underjordiske Jld maatte altsaa søge en anden Udvei. Den største Deel af Staden Neapel er ødelagt, og over 30 Kirker og Citadellet i St. Elmo ere gaaede under. Danserne faldt omkuld paa Skuepladsen, og de Mennesker, som endnu vilde redde sig, bleve knusede under Portene. En heel Stad i Calabrien er ganske forsvunden, og Capua, Benevent, Foggia, Aquitameget beskadigede. 1500 Mennesker have sat Livet til. Den heftigste Rystelse varede i 68 Minuter, og paa denne fulgte to andre. Luften var den hele Dag fuld af Aske. De tre følgende Dage sporede man endnu tre Rystelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
London (d. 16 Aug.). Ved den sidste Affaire ved Boulogne blev intet af de Franskes Skibe taget, men der paastaaes, at de have lidt meget. Det var Batterierne langs med Kysterne, som fyrede. 300 af de bedste Franske Canoneerbaade vare samlede i Bayen. De canonerede længe, men tilføiede de Engelske Skibe ingen Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
J den sydlige Deel af Skotland anlægges en lang Række af Signaltaarne eller Forsvarsposter, som næsten ere færdige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
En Reisende, som har opholdt sig i Spanien medens den gule Feber rasede der, beretter, at Spurvene flyede de Bygninger, hvori Smitten herskede. Jkke den bedste Føde kunde lokke dem derhen, ingen af de andre Fugle besad denne besynderlige Jnstinct. Engelske Blade fortælle, kort før Keiser Napoleon forlod Jtalien, lod han Banquieren Michel kalde. Denne, som troede at det var Financeanliggender, gjorde sig store Tanker om denne Audience og gav endog Adskillige Løvte om sin Protertion. Han indfandt sig ved Hoffet og lod sig melde. Men istedet for at blive ført ind i Cabinettet, kom Keiseren ham i Møde, og sagde til ham medens Døren stod paa Klem: ah, ga Michel, on dit qui vous jouer sur les effets publique; i cela arrive ancore une fois, & vous aurer affaire a mois. (Ah. Micheel, man siger, at De driver Hargaardspil med de offentlige Papirer. Dersom det skeer endnu engang, saa skal jeg spille med Dem). Derpaa gik Keiseren ind i Cabinettet igien, og Michel maatte trække af med en lang Næse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Man opførte nylig paa Haymarket Theatre i London et Stykke, som kaldtes "Fanden blandt Skræderne. Over 700 Skrædere, som følte sig fornærmede derved, indfandt sig paa Parterret, og gjorde et saa stort Spectakel, at Skuespillerne maatte holde op at spille. Man gav nu, et andet Stykke, Landsbyprocuratoren kaldet, men der reiste sig nu atter en Allarm, som syntes at komme fra Procuratorerne. Endelig arresterede man 34 Dusin Skrædere, og Fanden blandt Skræderne blev atter opført til Tilskuernes største Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Den forenede Franskspanske Flaade, 25 Linieskibe stærk, er lykkelig indløben i Ferrol. Calder turde ikke vove en Dyst med de 18 levnede fiendtlige Skibe efter Slaget den 22 Julii, hvilket de Engelske meget beklage. De Franske have nu 37 Linieskibe i Ferrol og Corunna, og 25 i Brest, Henved 100,000 Mand staae færdige paa hiin Side Kysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Madrid. Kongen har foræret den Svenske Capit. Torngreen, som d. 18 April reddede de 55 Mennesker paa et Spansk Skib, der var bleven læk, den store Kronningsmedaille af Guld, o. ladet hans ædle Handling bekjendtgjøre i Hoftidenden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-30
Nyeste Ski derie