JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Trods al Modvirkning af et enkelt Parti i Hertugdømmerne er det dog ikke lykket det at forstyrre den engang tagne Beslutning, som snart vil vise sig heldbringende for Hertugdømmerne. Banken aabnedes forrige Onsdag; Bankbestyrelsen har overladt Handelstanden i Bankbygningen et Locale til Børs; Forretningerne ere begyndte, og Flensb. Zeitung, beretter om Aabningen af Banken Følgende: J Gaar, den 1ste Mai, aabnedes den af Nationalbanken her etablerede Filial sine Forretninger. Tillige blev det i Bankbygningen værende og til Handelstanden overladte Børslocale høitideligt indviet. Kl. 11 om Formiddagen drog den talrigt forsamlede Handelstand under Spillet "God save the King i Procession fra Raadhuset til Børsen, hvor Etatsraad og Bankdirecteur Hvidt bød dem velkommen i Børssalen ved en Tale, hvori han udtalte det Ønske, at Handelstanden flittigt maatte forsamle sig denne Sal, og her længe virke til Byens Held og Velsignelse. Herpaa udbragde den i samme Øieblik fra Kjøbenhavn tilbagevendte Agent Jensen et Leve for Etatsraad Hvidt, hvorpaa Raadmand Lorenzen holdt en meget passende Jndvielsestale, hvori han ogsaa gjorde opmærksom paa, hvormeget Handelstanden maatte føle sig forpligtet til Taknemlighed for den til Byens Vel oprettede Børs. Efterat han derpaa havde udbragt et Velgaaende for Staden Flensborg og Børsen, og Agent Jensen havde, med Hensyn til de i den sidste Tid sig krydsende Jernbaneplaner, talt nogle Enigheds- og Fredsord, begyndte Børsforretningerne, hvoraf der allerede paa Jndvielsesdagen skal være gjort flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Et Festmaaltid i Klubben sluttede Dagens Høitidelighed, under hvilket den største Enighed og Glæde herskede. Først ved Solens Nedgang forsvandt de Flag, som den hele Dag stadseligt havde vajet fra Skibene i Havnen og ved Broen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
J de sidste Dage hedder det fra Viborg i Byens Avis, har her vist sig en uhyre Mængde af Fluer, som nogle ville ansee for en Slags Guld-Biller, og navnlig i Onsdags regnede disse saa at sige ned fra Luften; de laae i saadan Masse paa enkelte Steder, at de formelig kunne kastes med Skovle. Bemeldte Fluer skulle imidlertid have sat adskillige Folk Fluer i Hovedet, der i disse ville see et forbud for kommende Dyrtid, Cholera, osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Reisende fra den 1ste til den 8de Mai 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfruerne Heidenheim, Jessen og Jappe; Pastor Gudmundsen; Hr. Trojel; Skomager Henrichsen; Mad. Jensen. Udenfor Posterne: Apotheker Schmidt med Familie, Proprietair Hopfner med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Jomfru Meyer; Madame Jensen; Jomfru Fromberg; Hr. Henrichsen. Med Personposten: Fru Brunnich; Dhrr. Rietz, Heerup og Bukker. Udenfor Posterne: Dissignateur Olsen; Madame Horn; Hr. Hopfner; Handelsfuldmægtig Schrøder, Kammerherre Greve Reventlow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom fra Kjøbenhavn den 3die Mai, Handelsbetjent Essington; Handskemager Møller; Madame Lund med Barn, Pastor Rotvitt; Exam. jur. Juul, Møller Wollesen; Cand. Boberg; Handelsreisende Kjetz; Handelsbetjent Hertz; Pastor Kroyer med Kone og Datter; Cand. phil. Thomsen; Frøken Breinholm; Kammerjunker v. Wichfeld med Frue og Pige; Hr. Benzon, Mad. Schrøder; Frøken Rosenørn; Skifteforvalter Benzon; Jomfru Ludvigsen; Premierlieutenant v. Raaslaff, Jomfru Grandjean; Forststuderende Hansen; Capitain v. Læsse. – Samme Dag afgik til Flensborg, Kjøbmand Wied. – Den 6te Mai afgik til Kjøbenhavn; Contoirist Torp; Greve Reventlow, Student Dorph, Krigsassessor Harboe, Jomfru Oldenburg; Student Holst, Kjøbmand Barlon; Landoeconom Fogh; Jomfru Lønborg; Muurmester Mertiins; Handelsbetjent Olufsen; Hr. Schmidt; Landmand Grønnegaard; Skifteforvalter Benzon; Capitain Florander; Madame Wulff, Forvalter Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Med Dampskibet Christian der Achter ankom den 4de Mai fra Kiel og Svendborg, Kjøbmændene Hirsch og Philipsen; Landvæsenselev Monrad; Forvalter Svartz; Frøken Voss; 5 Arbeidsfolk. – Samme Dag afgik til Kjøbenhavn, Kjøbmand Sidenius; Student Møller. – Den 6te Mai ankom fra Kjøbenhavn: Jomfru Jantzen; Madamerne Eiby og Petersen. – Samme Dag afgik til Svendborg og Kiel: Jfr. Jørgensen; Tobakspindersvend Baagøe; Pastor Bloch med Familie, Madame Knudsen med Barn; Kammerh. v. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det synes - hedder det fra Paris under 29de April – at Underhandlingerne. mellem det engelske og franske Cabinet angaaende Begivenhederne i Sydhavet nærme sig deres Ende og at begge de nye Chefer ville afreise i Løbet af Mai Maaned. Fra engelsk Side er Admiral Collingvood udnævnt og fra fransk Admiral Hame lin, der altsaa dog nok kommer til at afløse Du petit-Thouars. Jøvrigt ventede man daglig nye Efterretninger fra Otaheiti med Skibet Danne", som havde forladt Øen mod Slutningen af Decbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
J Kamrene fortsættes Forhandlingerne angaaende Underviisnings- og Fængselsloven, men i Debatterne desangaaende – forsaavidt samme ere optagne i de tydske Blade - findes intet særdeles Mærkværdigt. - Kongens Helbred er ikke saa godt som før. Den sidste Revne over de fra Paris af marscherende Regimenter blev afholdt af Hertugen, af Nemours, da Lægerne have fraraadt Kongen at ride. Man bemærker og, at Kongen ved de senere Soireer i Tuillerierne begiver sig bort Kl. 9. istedet for at han for blev tilstede til Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
England. Directeurerne for det ostindiske Compagnie har afskediget General-Gouverneuren Lord Ellenborough og baade i Over- og Underhuset have Ministrene yttret sig misbilligende om denne Beslutning. Lord Brougham tilkjendegav Forundring over, at Directeurerne for Compagniet kunde entledige General=Gouverneuren uden Controlcollegiets Samtykke og meente, at Parlamentet herved havde indrømmet hine alt for stor Myndighed, hvortil imidlertid Lord Lansdowne replicerede, at denne Bestemmelse netop var Resultatet af en meget omhyggelig Overveielse. – Jndkomstskatten har tilveiebragt et anseeligt Overskud i Finantserne; for forrige Aar beløb samme sig til 1,400,000 Pd. St. og for dette Aar anslaaes det til henimod halvtredie Million. Ved at bekjendtgjøre dette yttrede imidlertid Ministeren, at han desuagtet ikke fandt det raadeligt at nedsætte Skatterne. Senere har han dog modificeret denne Paastand, ved at erklære en Formindskelse af omtrent 400,000 Pd. St. tilraadelig. Denne skal bestaae i Nedsættelse af Afgifterne af Glas, Viinedike og Søassurancepolicerne samt af Tolden af Corender og fremmed Caffe, endelig i aldeles Ophævelse af Jndførselstolden af Uld. – Den lange og brede O'Connelske Sag er endnu ikke kommen til Ende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Af Efterretninger fra de øvrige Lande meddele vi Følgende: Jnsurgenterne i Portugal holde sig endnu i Almeida og at Landet i det Hele er langtfra at være roligt, synes at fremlyse af 2 kongelige Decreter, af hvilke det ene anordner en Slags Krigstandret for alle Slags Rebeller og det andet forlænger Suspensionen af de constitutionelle Garantier, navnlig af Habeas-Corpus-Acten indtil Udløbet af Mai Maaned. – Om det spanske Tog mod Marocco høres intet Nærmere, derimod hedder det i en senere Artikel fra Paris, at den maroccanske Keiser skal have stor Lyst til at prøve sine Kræfter mod Spanien. - J den forrige spanske Deel af Haiti har en Revolte mod Regjeringen fundet Sted; den synes imidlertid allerede at være dæmpet. – J Graubundten har et Fjeldskred sat Landsbyen Felsberg i Fare og Faren er ikke overstaaet, da endnu Mere af Klippen truer med at styrte ned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
AVERTISSEMENTS. Dampskibet Harlequin i saae her anløber paa Touren fra Kjøbenhavn til Rostock og Lübeck, Tirsdagen den 14de Mai, og omgaaende fra Lübeck og Rostock: Nykjøbing paa Falster, Kallehave og Koster og Rørvig Skandse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Fra Kjøbenhavn formenes Skibet at kunne forventes til Nykjøbing omtrent Kl. 6-7 Tirsdag Aften, og fra Rostock og Lübeck omtrent Kl. 4 om Løverdag Morgen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Passageer=Fragterne ere: 1ste Plads. 2den Plads. Dækket. s. Rbd. s. Rbd. s. Jmellem Nykjøbing og Rostock . . . 4 8 38 1 56 Lübeck. . . . 8 8 68 3 56 Kjøbenhavn . . 4 8 2 56 140 Rørvig Skandse, 2 8 1 56 Kalleh. og Koster 1 56 Med Henhold til mine tidligere Annoncer betræffende forbenævnte Dampskib, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, at denne Reise alene er en Prøvetour for at undersøge Farvandet, som Skibets Fører er skildret vanskeligt, men træffes ingen Hindringer for Farten, hvilket jeg ingen Anledning har til at antage, vil dette Dampskib dog efter nærmere Bekjendtgjørelse foretage regelmæssige Reiser herigjennem Fjorden. Jeg har endnu ikkun at tilføie, at sandsynligviis vil Skibet hertil ankomme nogle Timer tidligere fra Kjøbenhavn, og nogle Timer sildigere fra Rostock, end foran anført. Reisendes Jndskrivning skeer hos Underskrevne. Nykjøbing d. 9 Mai 1844. Efter Ordre R. Sidenius. Jeg tager mig den Frihed at underrette det ærede Publicum om, at jeg i førstkommende Uge kommer til Lolland, tilbydende min Tjeneste mod Liigtorne samt igroede og beskadigede Negle, og tør jeg bestemt love en virkelig Hjælp mod en moderat Betaling; desuden har jeg medbragt endeel smukke Herreperuqver, Dame=Skildninger, fine Pomaader, Olier, Haarvox, Liigtorneknive, Negletænger, Cocussæbe, Palmesæbe, Pletsæde, som borttager alle Olie, Fedt- og Smudspletter, samt ægte Ean de Ærbødigst Cologne m. m.P. Neumann, kgl. priv og exam. Parfumeur, Liigtorneoperateur og Friseur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Da jeg fornylig har forfærdiget et nyt Kobderværk til Maglebrænde Sprøitee, og vundet Sognets bifald, har jeg den Ære at anbefale mig med Forfærdigelsen af nye Sprøiter, saavel til Herre, gaarde, som til Landsbysogne, og modtager ligeledes gamle Sprøiter til Reparation, og giver dem nye Pompeindretninger, saavel Kobber- som Træ sprøiter. Stubbekjøbing d. 6 Mai 1844. Ærbødigst Haagensen, Kobbersmed. Hans Rasmussen af Udbye pr. Stege advares herved om at tiltræde den Condition, hvortil han har bortfæstet sig, at møde 1ste Mai 1844. Hos mig er arriveret fiine franske Dame Straahatte, italienske Herre=Hatte, samt Drenge=Hatte, som udsælges til Nutidens billigste Priser. Stubbekjøbing den 6te Mai 1844. W. Lauritzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Nødt Kløverfrøe som er vel sorteret, kan bekommes hos Chr. Løve i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Kløverfrøe og Sædevikker faaes hos R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
J Vennerslunds Skove er en Deel Egebark at erholde tilkjøbs underhaanden. Det bemærkes, at Kjøberen selv maa besørge den taget af Træerne, og at man vilde behage at henvende sig til Forvalter Strange, som er tilstede paa Gaarden hver Onsdag og Fredag fra Kl. 7 til 11 Formiddag. 353 Rbd. 3 Mk. 3 1/2 s. Repr., Umyndiges Midler under Skjørringe Godses Overformynderi, kunne, imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laan, naar man henvender sig til Undertegnede. Henriksdal pr. Stubbekjøbing, den 6te Mai 1844. Müller, Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderie kan strax erholdes til Laan 201 Rbd. 4 Mk. 6 s. Umyndiges Midler, hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup pr. Maribo, den 2den Mai 1844. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-09
Auctioner. Tirsdagen den 21de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver det Dødsboet efter Uhrmager Hans Larsen tilhørende Huus i Virket med Tilliggende, bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes i Huset. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 6te Mai 1844. Pontoppidan Ifølge Eierens Begjæring bliver Tirsdagen den 14de denne Maaned, Formiddag Kl. 10 slet, ved Auction bortsolgt samtlige Træer i den ved Westeensborg beliggende liden Lystskov, bestaaende af Bøge= og Grantræer, hvoraf endeel ere tjenlige til Gavntræe, samt Elle og Hassel, alt til Bortryd ning og paa Conditioner, som nærmere ved Auctionen bekjendtgjøres og hvoriblandt den, at vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Martensdag. Liebhavere ville møde i Skoven. Nykjøbing den 8de Mai 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Lollands Falsters Stifts Sidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 35. Løverdagen den 11. Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Vi have allerede i et foregaaende N. meddeelt et Afsnit "om Adelstanden af Bergsøes "den danske Stats Statistik." J et følgende Afsnit omhandler Forfatteren "Nationalcharakteren", og da vi finde, at han i det Hele taget har været sanddru og upartisk i sin Skildring, saa skulde vi mene, at det ikke vil være uvelkomment for Læserne at blive meddeelt et Udtog af den, som vi da hist og her skulle ledsage med bemærkninger. Det interesserer dog altid at see sit eget og Landsmænds Contrafei; vel er dette tegnet af en Landsmand, men vi ere nu af den Mening, at ingen uden en Landsmand, der er udrustet med fornøden Jagttagelsesevne og Upartiskhed, kan give sine Landsmænds Contrafei. Der hører allerede meget til at bedømme et enkelt Menneskes Charakteer, men for at fælde en Dom over et heelt Folks Charakteer, maa man være opvoxet, eller i det Mindste have tilbragt en lang Række af Aar iblandt det; man lærer ikke et Folk at kjende ved i et Par Maaneder at gjennemfare dets Land og opholde sig paa Gjæstgivergaarde, og andet gjøre dog de fleste Reisende ikke. Først og fremmest fremhæver Forfatteren den velbekjendte "danske Beskedenhed." "Medens Overbeviisningen om, at deres eget Folk er det ypperste i Verden er vidt udbredt blandt flere andre Nationer, er det danske Folk fri for enhver Higen efter at anerkjendes, og lader sig nøie med at gjøre en alvorlig Modstand, naar man vil nedsætte det. Alle fremmede Kunstnere finde stedse en Modtagelse og Anerkjendelse her, til hvilken de ikke tidligere have fundet Magen, og Forkjærligheden for fremmede Varer er saa stor, at den hidtil har været meget til Skade for den sig udviklende danske Jndustri, og medens man andensteds søger at anbefale Varene ved Attester om, at de ere indenlandske, efterligner man her i Landet de udenlandske Stempler og Mærker for at faae Folk til at troe, at de ere udenlandske."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Vi mindes i vor unge Skoleungdom mange hundrede Gange, efter salig Sonnes Forskrifter, at have skrevet "Beskedenhed er en Ynglings skjønneste Pryd og det er ikke mindre vist, at denne smukke Dyd ogsaa klæder Manden godt, men den Beskedenhed der sømmer Manden, er af et andet Slags, end den, der fordres af Ynglingen, og den Mand, der vil vise en Ynglings Beskedenhed, vil upaatvivlelig blive anseet for en Nathue. Vi ville ingenlunde sige, at dette Epitheton kan anvendes paa vore kjære Landsmænd, men vi troe ikke, at det kan nægtes, at den smukke Dyd, Beskedenhed, hos det danske Folk tidt udarter til Mistillid til egne Kræfter, til Uselvstændighed, og som, i det Mindste i "den Fremmedes Øine, let faaer Udseende af Frygtsomhed." Man maa ikke irritere Fjenden, er et Udsagn, der er blevet charakteristisk betegnende for det danske Folk. Saaledes heed det i 1807, da Englænderne landede ved Vedbek saaledes heed det 1813, da man opfordrede Frederik den Sjette til at vove et sidste Slag, saaledes hedder det den Dag idag i Kampen mod Landsforrædderne i Hertugdommene. Det hidrører ikke fra Mangel paa personligt Mod; dette har det danske Folk tilvisse aldrig manglet; men Aarsagen til, at Beskedenheden hos den Danske ofte fremtræder under en mindre ønskelig Form, maa, efter vor Formening, fornemmelig søges i, at denne i Nationalcharakteren begrundede, smukke Egenskab ved den megen Modgang og de mange Uheld, der have rammet Nationen, har faaet en uheldig Udvikling. Noget kan ogsaa ligge i Nationens ringe Tal styrke; Gut giebt Muth, siger Tydsken, og det gjælder og meere end Gut; men at Mangel paa Tillid til egen Kraft hos en Nation ikke altid kan søges i dens ringe Styrke, derpaa kunne Nordmændene tjene til Exempel, som sandelig ikke mangle Selvtillid. Naar Forfatteren siger, at "den Danske udmærker sig ved en Ærlighed, Ordholdenhed, Sanddruhed, og en moralsk og religiøs Grundtone, som er sjelden i de sydlige Lande", saa maa Enhver være enig med ham i, at disse Egenskaber ere Grundtræk i den danske Charakteer, kun er det at beklage, at vor Ærlighed og Ordholdenhed tidt har bekommet os ilde i vore politiske Forhold, og det vilde ikke have været til Skade, om vi havde været lidt mindre ærlige i 1807 og 1813. "Ligesom der i det Hele taget findes megen Sindighed, Rolighed og Ligevægt i Sindet, saaledes er det i endnu høiere Grad Tilfældet med den Danske, maaskee paa Grund af den tykke og tunge Luft, og den megen og svære Føde.*) Den Danske finder sig med Taalmodighed i Meget, og næsten i alle Klasser finder man en Tagen til Takke, som indvirker skadeligt paa Productionen. Hos den danske Arbeidsklasse, især paa Landet, udarter den for Nationen charakteristiske Rolighed til en uheldig Dorskhed, Trevenhed og langsom Bevægelse af Lemmerne, især hos Karlene, som bevirker, at deres Arbeide ikke giver det halve Udbytte af hvad det, naar Vedkommende bevægede Hænder og Fødder med den for et livfuldt Menneske naturlige Hurtighed kunde give.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Dette er, om just ikke blandt de behagelige Sandheder, ikke desmindre Sandhed, ligesaavel som hvad Forfatteren i det Følgende bemærker, at baade blandt Høie og Lave er en god langsom Forstand almindelig. Nordboen tænker ligesaa grundigt, og maaskee grundigere end Sydboen, men han tænker ikke saa hurtigt, og ) Paa et andet Sted yttrer Forfatteren, at han holder sig overbeviist om, at Landbefolkningen i den danske Stat uden Vanskelighed vilde kunne bespare et Værdibeløb af 10 Millioner Rbd. aarlig, ved at æde mindre." Lad nu end dette Anslag være overdrevent, saa er det dog vist, at den megen Æden har en uheldig Indflydelse paa Nationens Temparent, den gjør dorsk, treven og uskikket til Arbeide. handler endnu mindre hurtigt. En dansk Haandværker kan upaatvivlelig præstere det Samme som en fransk Haandværker, og holder maaskee længere ud end denne, men i et givet Tidsrum vil Franskmanden, i Regelen taget, bestemt præstere meere, fordi han kaster sig over sit Arbeide med meere Selvtillid, meere Gridskhed, og overhovedet har meere Omløb i Hovedet til at hjælpe sig ud af smaae Forlegenheder. Denne Mangel paa Bevægelighed for de Danske er en af deres værste Feil, og da den, efter vor Overbeviisning, er dybt begrundet i Nationens Temperament, vil den være vanskelig at hæve, skjøndt vi jo nok troe, at jo meere Selverkjendelse og Selvbevidsthed faae Indgang hos Nationen, demere vil den indsee, at hvorvel Betænksomhed er en Borgemester Dyd, kan den drives forvidt. Har denne Mangel paa Lidenskab hos Nationen - om vi saa maa udtrykke og - sine slemme Sider, saa har den imid tid ogsaa sine gode; den har bevaret os for mange Udskeielser baade i det private og offentlige Liv, og de politiske og religiøse Reformer, som andensteds have kostet Strømme af Blod, ere for det meste her blevne gjennemførte med en Rolighed, saa man næsten ikke har kunnet mærke, at der foregik en stor Forandring; derfor er ogsaa vor Historie, sammenlignet med andre Nationers, noget mat og farveløs, og det er kun sjeldent, at en betydende Figur træder frem. - Hvad der ellers undrer os er, at Forfatteren ved at omtale det danske Folks "langsomme Forstand ikke tillige har fremhævet, at denne Forstandslangsomhed er opveiet ved en anden Gave af Forsynet, ved Aandrighed, Det kan maaskee synes besynderligt at sige om et Folk, at det mangler Bevægelighed, og dog paastaae, at det er aandrigt; men ikke desmindre er det Tilfældet med de Danske, thi man kan dog vel sige om et Folk af ikke synderlig over en Million Mennesker, der i alle Videnskabens og Kunstens Retninger har præsteret Dygtigt og Hæderligt, og i enkelte endogsaa Udmærket, at det kan maale sig selv med de største Nationer, om et saadant Folk kan man dog vel sige, at det er aandrigt. Og lidt Erstatning skyldte Skjæbnen os da ogsaa, der ellers sandelig ikke har været overdreven gavmild mod os. (Fortsættes.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Af Roeskilde Avis sees, at Byens Communalbestyrelse i et Møde d. 2den de besluttede, under en Raadstuesamling at søge at erhverve Borgernes Samtykke til paa Communens Vegne at erhverve Actier, i den sjællandske Jernbane. Derved vil nu rigtignok for os - hedder det i Beretningen - ikke kunne vindes nogen Stemmevægt; men om et fornuftigt Ord til rette Tid frembringes ved Faa eller Mange gjør i sig selv Jntet til Sagen, da en velmotiveret Meningsyttring sjeldent forfeiler sin Virkning; hvortil endvidere kommer, at man ingensinde vil undlade at værdige det, som fremsættes paa en heel Communes Vegne nogen mere Opmærksomhed end det, som enkelt Mand allene for eget Vedkommende yttrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Kjøbenhavn=Roeskilde=Jernbaneactier bleve i Tirsdags for første Gang noterede paa Børsen i Kjøbenhavn under Actietegning med Actie=Fortegningsret: 9 pCt. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den vigtigste Artikel i Loven og Fængselvæsenet er nu antaget af de Deputeredes Kammer, nemlig den 5te, som fastsætter Principet, om Cellevæsenet. Den følgende, som bestemmer, at Jndelukkelsen i Celler ogsaa skulde anvendes paa Anklagede, blev henvist til Commissionens nærmere Drøftelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Ved Couren paa Kongens Navnedag (1ste Mai) berørte Ærkebiskoppen i sin Tale de nærværende Stridigheder mellem Universitetet (som har Regjeringens Medhold) og Geistligheden. Vi vil aldrig kunne begribe - sagde han blandt Andet – hvorledes Staten vil kunne komme til at lide ved Kirkens Fred og Frihed eller Kirken ved Statens Storhed og Velstand. Disse Hentydninger optog Kongen ugunstigen. Jeg troede allerede yttrede han - at have givet tilstrækkelige Beviser paa, at det er min faste Villie at opretholde Religionens Frihed og skienke Clerus al passende Ære, saa at det ikke var nødvendigt at erindre mig herom paa den Maade, som jeg nu har hørt. Den fra Toulon udcommanderede Øvelsesescadre, er vendt tilbage, for at forstærkes med 4 Linie- og 3 Dampskibe, hvorpaa Prindsen af Jonville skal overtage Commanden. Man mener, at denne Udrustning staaer i Forbindelse med Jtaliens urolige Tilstand og Muligheden af en østerrigsk Jntervention. Jfølge Efterretninger fra Livorno vedbliver det virkelig at gjære overalt i Jtalien, men især i Kirkestaten. J Rimini ere 6 af de pavelige Frivillige myrdede ved høi løs Dag. J den østerrigske Armee i Jtalien finder jevnlige Omflytninger Sted, og en Søn af Gouverneuren i Triest, General Nu gent, er endog bleven arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Spanien og Portugal. General Prim, som agter sig til London, har havt en lang Audients hos Dronning Christine, der skal have gjort sig Umage for at bringe ham fra denne Beslutning, eftersom man har tiltænkt ham Commanden over Expeditionen mod Marocco. Denne er altsaa endnu ikke opgivet og det gjentages atter, at den maroccanske Keiser er stemt for Krigen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-11
Et Dampskib, som den 19de April forlod Lissabon og den 24de ankom til Havre, har medbragt adskillige fornemme Portugisere, der have begivet sig i frivillig Landflygtighed af Misfornøielse med Regjeringen. Jfølge deres - dog neppe aldeles upartiske Beretninger – dannede der sig oprørske Guerillas i alle Landets Egne.