Berlingske Tidende, 1830-06-21
Paris, den 11te Junii. I Gaar har Moniteuren omsider brudt sin langvarige Tavshed, angaaende vor Algierske Expedition. Den indeholder nemlig følgende telegraphisk Depesche fra Toulon, dateret den 8de Juni, Kl. 5 Efterm. Corvetten Diligende har den 2den d. M. forladt Bugten ved Palma. Da den seilede bort, laae Flaaden, der endnu, formedelst Modvind. Den var samlet i bedste Orden, Men i Dag retter Moniteuren selv denne Efterretning og siger at det var Corvetten Capricicuse, thi Diligence er den 5te bort seilet til Africa. Depeschen melder intet om, at Flaaden med noget Havarie er løben ind til Palma, og at især Transport skibene have taget Skade. "Vi troe ikke - siger Journal de Commerce, at Efterretningen i Moniteuren saaledes er sendt til vor Regjering. En skarp Kuling, der varede i nogle Timer, overtydede AdmiraDuperre om, at han vilde kunne recognoscere den africanske Kyst uden at udsætte sig for den Fare, som var muelig, dersom han seilede did med hele Flaaden. Han havde derfor begivet sig derhen og forvisset sig om, at Vinden ikke var Udskibningen gunstig derefter havde han gientaget sin befaling, at Flaaden skulde samle sig i Palma, og var selv vendt tilbage did. Alleredheraf skjønnes, at alvorlige Vanskeligheder kunne hindre Landgangen og at der paa Søen kunne tildrage sig Begivenheder af ødelæggende Virkning. Le Globe indeholder følgende bemærkninger og Expeditionen. mod Algier. - Flaaden er gaaet under Seil; Alt beroer paa vore Vaabens Held og paa Havets Gunst. - To Ting er visse. Først: Landgangens Vanskelighed. Denne vilde være reel, dersom Kysten end ikke blev forsvaret. Forvirring er næsten uundgaaelig ved en saadan Operation. Havet kan pludselig vorde urolig og opsluge de Landende. Vinden kan forandre sig, kaste nogle af Skibene mod Kysten og tvinge de øvrige til at fjerne sig; det allerede udskibede Mandskab maa da blive tilbage paa Kysten, overladt til Skjebnen, blottet for Alt hvad der behøves til at campere, blottet for Munition og Levnetsmidler. Selv ved hiin saa lidet vanskelige Expedition til Morea synes Mangel paa Samvirken i Henseende til Landgangen at have været Aarsag til Saon og Sygdomme, der havde kunnet gjort Udfaldet misligt for vor Armee, dersom den havde møden alvorligere Modstand. Admiral Duperr har i sin sidste Audients hos Hs. M. Kongen gjort Høistsamme opmærksom paa alle muelige Farer, der ere forbundne med denne Operation En saadan Aabenhjertighed var, i Henseende til Admiralens Ansvar, vigtig, men da den tillige vidner og hans erfarne Betænksomhed, saa nære vi det visse Haab, at Udfaldet vil vorde bærderfuld for ham. - En anden ligesaa uomtvivlelig Punkt er Farligheden af et Angreb fra Søesiden. Man forsikkrer vel, at det skal forsøges, men ikke, at Udfaldet vil vorde heldigt. Havde man været aldeles vis paa dette, saa vilde Expeditionen sandsynligviis ikke have fundet Sted; det havde da været tilstrækkeligt, at forstærke Blokade=Eskadren; men denne Diversion, paastaaer man, er nødvendig, deels for at lette Landgangen, deels for at understytte Beleirings-Operationerne. Man inddrømmer, at dette Angreb, uden et directe Resultat, vilde vær høist farlig. Jndløbet til Havnen, er, som Enhver veed, meget stærkt befæstet; man taler om 1400 Kanoner. Vi vide, at Søeofficerer, der høre til Expeditionen, forsikkre, at ethvert Angreb, der saaledes forsøges, vil koste Avantgardens Skib, som maa udholde den første Jld, eller i det mindste gjøre det ubrugeligt. - Om den egentlige Beleiring hersker den største Uvished, Betragtet fra Krigskunstens Synspunkt hører denne Beleiring til de simpelste. Arbeiderne og Besværlighederne ved Camperingen vilde være langt vanskeligere end de ved Beleringen. Men hvor stor vil Modstandens Energie være? Det veed man ikke Ligner den Tyrkernes, da kunde vel Vanskeligheden, Langvarig heden, og især Faren overgaae al Forventning. Selv efterat Fæstningens Garnison er overvunden, kan mangen farlig Kamp endnu være tilbage. Det beroer paa Landets moralske Tilstand, paa Regjeringens Stilling. Vil Befolkningen gjøre fælleds Sag med Hæren, Tvinger Deyen Soldaterne eller tvinge disse Deyen, til Krig, Har Fanatismem forenet alle Partier og Folkestamme eller har Modløshed udstrøet Sæden til Misfornøielse og Oprør, - Det veed Ingen." -