JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Et Tillæg udkom 1794 i Fol. – J en Jndledning til Værket (med hvis Udgave hengik omtrent et halvt Aarhundrede, fra 1739, da den første Plan dertil blev lagt, og de første Kobberplader bleve stukne) gav P. Fr. Suhm historisk Oplysning om Samlingens Oprindelse, og om det ældste danske Myntvæsen. - Af Lor Prætorius leveredes nogle af Rentekamrets Arkiv samlede Efterretninger det danske Mynt væsen betræffende; - og af O. P. Kølle nogle Tabeller over danske Guld-og Sølvpenges Ud myntning fra Christian den anden til vore Tider, Professor Ramus har i nogle Aar været beskæftiget med en ny Redaction af Mynterne før den Oldenborgske Stammes Regjering, hvorefter et Tillæg til det danske Myntværk vil fra hans Haand med det første udkomme; hvilket vil blive saa meget vigtigere for den danske Numismatik, da det tillige skal beskrive hvad der af private Samlinger kan tjene til de danske Myn ters Oplysning, og til Værkets mueligste Fuldstændighed, efter en vel anlagt Plan. Som en Prøve deraf har man allerede faaet: Om Knud den helliges Mynter, tilligemed en kort Oversigt af Mynterne under de foregaaende danske Konger, samt en fuldstændig Fortegnelse af Knud den helliges Mynter, oplyste ved Kobbere. Jnd ført i det danske Videnskabs Selskabs histor og philosofiske Skrifter. I Deel. 1823. S. 3394.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
En historisk Beretning om de Guldmynter, der ere slagne i de danske Stater, ved Ramus i Skandinavisk Liter. Selskabs Skrifter 1807. En anden Afhandling af samme Forfatter, om Brakteater, læses i samme Skrifter. Aarg. II. Antike Mynter. Samlingen hører vel ikke til de største i Europa, da den overtræffes af den keiserlige i Wien, af den kongelige i Paris, og især, hvad græske Mynter angaaer, at Samlingen i München, ligesom og af enkelig saare rige Samlinger i Engelland; men den er den største i Norden, og den har tillige en Udmærkelse deri, at Sviterne ere temmeligen uafbrudte, og at de enkelte Regjeringer og Lande ere jevnlig vel besatte, endog fra de Egne, hvis Mynter ere meget sieldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Her har længe været samlet paa gamle Mynter, især romerske, om hvilke Efterretninger findes i Lauerentzens mus. Fregio; men da Forraadet endnu var utilstrækkeligt, blandet med nogle slette Exemplarer, og med nogle falske, blev det de nyere Tider forbeholdet, at Samlingen blev saa beriget, især i Faget af nummi populorum regum & urbium, som sædvanligen indbefattes under Navnet græske Mynter, at den kom til at indtage Plads ved Siden af de allerede i længere Tid berømte. Samlingens Fremvært, som er for det meste skeet i den Tid Hs. Ex. Hr. Overhofmarschal v. Hauch har været Chef, skyldes for en Deel G. Zoegas Bestræbelser, da han i Rom fandt Leilighed til at kjøbe to meget betydelige Kabinetter, Baron Recupero's og især Advocat Bondacca's, ligesom og en indenlandsk Samling, Greve v. Schmettouls, kort derpaa blev forenet med samme. Finding af Mynter i Jorden havde og givet Samlingen Tilvæxt. Deriblandt var en Svite af 428 romerske Sølvdenarier, opdagede for omtrent 50 Aar siden i Egnen af Slagelse. Jndenlandske Auktioner bidroge fremdeles til Samlingens Forøgelse, fortrinligen den Thottiske (178990), hvis hele Samling af gamle Guldmynter blev ogsaa erhvervet. Samlingen af saakaldte græske Mynter eller nummi populorum regum & urbium udgjør omtrent 7000 Stykker, der ere kun faa Provindser af den numismatiske Geografie, af hvilke aldeles ingen Mynter haves i Kabinettet; de fleste ere særdeles vel besatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Samlingen af romerske Mynter er vel forsynet i alle Metaller, især i Sølv og Kobber, og næsten alle vigtige Typer findes i den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Om denne Hovedklasse af Kabinetter, de antike Mynter, har man Skriftet: Catalogus numorum veterum Græcorum & Latinorum mu sei Regis Danie. Disposuit, descripsit & æneis tabulis anecdotos illustravit Chr. Ramus. Havniæ 1816. 12 vol. 4. Dette vigtige Værk, en sand Berigelse for den gamle Numismatik, er recenseret i Liter. Tid. 1817 No. 16 af Biskop Münter, og i Gött. Anz. 1817 No. 114.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
En fattelig Forklaring af en antik Mynt samlings Jndhold, Indretning og Anvendelse, af Prof. Ramus, i Skandinav. Lit. Selskabs Skrifter 1814 S. 187239. III. Forskjellige fremmede Mynter. Her udmærke sig især de svenske, hvilket Fag er rigt besat. Herover haves endnu ingen trykt Udsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Foruden de nævnte Skrifter og Afhandlinger i det numismatiske Fag af Biskop Münter og Prof. Ramus læses flere i det Skandinaviske Liter. Selskabs Skrifter, i antiquar. Saml., i Vidensk. Selsk. Skrifter o. fl. Steder, hvortil Nyerups Literatur-Lexikon vejleder, ligesom og Gust. Ludv. Baden i sit histor. Bibliothek S. 2730 opregner Skrifter og Afhandlinger vore Mynter og Myntvæsenet vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Den Hjelmstjernske Myntsamling, der er forenet med den kongelige, er beskreven i det over de Hjelmstjernske Samlinger trykte Katalog. (Sluttes i næste Nummer.) Kammerraad. Johan Traugott Otto. Der er en Krone gjemt for Støvets Sønner; Den pryder Jssen først ved Banens Maal. Saamange tunge Fjed den Krone lønner Og dæmper Lidenskabens stærke Baal. Med Ærefrygt hver Yngling den beskuer: Thi den er Maalet, som han stunder til; Og medens Ungdomsvarmen kraftigst luer, Han "Sølverkronen" ei forglemme vil. Der er en Kilde, reen som Himlens Væde, Og lædskende som Sydens gyldne Frugt; Ved den boer Jordelivets bedste Glæde, Og Blomsten aander der sin føde Lugt. Den Himlen selv med Jorden sammenbinder; Thi hvad var Evigheden uden den? Held Dig, som Vei til Kilden tidligt finder! Du glemmer"Kundskabsvældet er igjen. Der er en Ædelsteen i Kildens Vover, En Diamant, som ei betales kan. Men først naar Kjødets Drageyngel sover, Den hentes tør af Kildens klare Vand. Den fattes ind i Gubbens Sølverkrone, Og funkler klart som Stjernen i det Blaa Og lig en venlig Genius for Herrens Trone, Den vil som "Dyden" under Palmer staae. der er en venlig Blomst, som disse trende Opelske paa den tause, lune Grav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Ved den skal fjerne Slægter stedse kjende Det Sted, hvor Ædlingen har lagt sin Stav. Skjønt kun en Blomst - har den dog Kæmpekræfter, Som trodse Stormens Magt og Regnens Savn; Den skjænker Trøst, som Hjertet længes efter, Det gode Eftermæle er dens Navn. Faldne Gubbe! "Kronen har Du vundet "Kilden har Du længst som Yngling fundet, Ædelstenen" drog Du fra dens Bund. Blomsten" spirer paa Din stille Tue, Tænder Kjærlighedens milde Lue. Dybt i Broderhjertets faste Grund. Sov da født i Danmark grønne Have! Trøstens Balsom, Himlens milde Gave, Standse Dine Kjæres bittre Graad! Lad dem mindes om, at Lønnen følger Jordens Søn bag Tidens brudte Bølger, Naar hans Liv, som Dit, var ævel Daad, P. C. Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Jndenlandske Efterretninger. Horsens, d. 17de August. (Af et Brev.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Jmorges indtraf Hs. Høivelbaarenhed Hr. Am mand Greve de Sponneck hertil, hvorpaa en Deel af Byens og Omegnens Honoratiores indfandt sig, for at byde ham Velkommen. Kl. 10 høitideligholdt Bibelselskabet sit Aarsmøde ved en Generalforsamling i Frelserens Kirke, hvor Hr. Pastor Trojel fra Ølsted holdt en til Høitideligheden passende skjøn Tale, og Hr. Adjunct Schmidt forelagde Regnskabet, og meddeelte de betydelige Fremskridt Selskabet dette Aar havde gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Hr. Postmester Malling gav, som Meddirecteur for Selskabet, i denne Anledning et Diner, hvortil Hr. Amtmanden saavelsom endeel af Byens og Omegnens geistlige og verdslige Embedsmænd vare indbudne. Borgervæbningens samtlige Corpser vare om Eftermiddagen, med flyvende Faner og klingende Spil, dragne udenfor Byen, for at aflægge Prøver paa deres aarlige Vaabenøvelser. Efterat Hans Høivelbaarenhed Hr. Amtmanden havde taget Corpsernes Manøvrer i Øiesyn, yttrede han lydelig sin fulde Tilfredshed med den Flid, de havde lagt for Dagen; hvorpaa et "længe leve H. H. Hr. Amtmand Greve de Sponneck tilligemed et fleregange gientaget Hurra lød fra hele Linien. H. H. udbragte derpaa et "Hurra for Horsens Bye og dens agtværdige Borgere. Et "længe leve Hr. Stadshauptmand Blu mer" tonede førend Corpserne adskiltes udenfor H. Stadshauptmandens Bolig. Om Aftenen lod vort veløvede Musikcorps, tillige med den skjønne Jægermusik, som af Corpset var foranstaltet, sig høre i Byens Gader til Tappenstreg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Om føie Tid agter H. H. igjen at indtræffe hertil, for at tage Byens Brandanstalter i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Blandede Efterretninger. Et skrækkeligt og saare mærkeligt Tordenvejr paa Ocegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Kapitain Bennet vil aldrig oftere beseile Occanet uden en optrukken Kiede. Det vilde være godt at have flere Kjeder ombord, og at gjøre Ledene 1/2 Tomme i Gjennemsnit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Amerikansk Skibsbyggeri. Hr. de Roos, en kundskabsfuld ung brittisk Søofficeer, har i forrige Aar fuldendt en Reise igjennem de nordamerikanske forenede Stater, fornemmelig for at skaffe sig Underretning om, hvor vidt det er kommet med Sø-Krigsvæsenet der. Vi uddrage af dette underholdende og grundige Verk et Par Facta. Hr. de Roos besøgte i Ny-York Dhio, en Todækker paa 102 Kanoner, der laa langs med Værftet. "Et pragtfuldere Skib, skriver han, "har jeg aldrig seet. Kanonerne i det nedre Dæk vare opstillede, og alle Seilstænger, ombord. Meget forhavsedes jeg over den Forsømmelighed, at et saa skjønt Skib uden Bedækning laa udsat for et saa fordærveligt Klima. Det er først for 7 Aar siden bygget, og formedelst Mangel paa Omhu begynder det alt stærkt at raadne. Jeg erfarede, at dette Skib er intet andet, end et Exempel paa Amerikanernes raffinerede Statsklogskab. Regjeringen lod det, som det skjønneste Mesterstykke af Skibsbyggerkunsten, udruste paa det fuldstændigste og kostbareste, commandere af de bedste Officerer og fuldstændigen besætte med et Udvalg af de bedste Søfolk. Saaledes løb Ohio ud, og krydsede i Middelhavet, hvor det mødte Flaader fra alle europæiske Magter, og viste dem sin prægtige Eqvipage, sit Mandskabs store Færdighed, kort Alt, hvad der i Sø-Krigsvæsenet kan lokke og finde Bifald, for derved at udbrede overdrevne Begreber om de Forenede Staters Sømagt. Derpaa vendte Ohio tilbage til Ny-York, og nu gaaer Sø-Departementets Sparsomhed saa vidt, at man ikke engang tilstaaer det herlige Skib de sædvanlige Reparations Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Den berømte, i alle Landes Literatur omtalte Dampfregat Fulton er endnu stedse ufuldendt. Opfinderen, Fulton, døde inden Maskinen var fuldkommen bragt i Stand. Hr. de Roos fandt denne Fregat forsynet med Seil for at øve unge Matroser i at opbinde Seil o. s. v. Dens Sider ere fem Fod tykke og af Kjærne Egetræ. I Almindelighed betragtede man den som forfeilet. Den er ikke malet og har overhovedet et meget klodset Udseende. Maskinen var ikke ombord. Havde Opfinderen end levet, vilde han næppe have bragt den i Stand. Keiserdømmet Frankrig og dets Krigsmagt. Hvad andet end Forsynets Magt kunde have adsplittet, hurtig som en Bølges Fald, det franske Keiserdømmes Vælde, Svundet og begravet, som det er, bliver selv dets Minde forfærdende. Dets traktatmæssige Grændser vare næppe bestemte ved en Linie, dragen fra Østersøen rundt om Fastlandets Kyster, langs med Pyrenæerne rundt om Jtalien, til Portens Provindser, alene med Undtagelse af Neapel, som var under Murats nominelle Souverainitet. Men Keiserdømmets Grændser i Virkeligheden indbefattede Helvetien, Rhinforbundet og en Skare af mindre Fyrstendømmer, og udgjorde saaledes et Herredømme af 800,000 (engl.) Qvadratmile (?) og 85 Millioner Mennesker, en Femtedeel af Europa i Territorium, men Halvparten i Befolkning, og i Beliggenhed, Frugtbarhed og militære Hjælpekilder overgaaende Alt det øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Frankrig og de Provindser, der virkelig hørte til dets Landemærke, var 42 Millioner i Centret af Europa. Ligesom Oprindelsen til dette forhavsende Herredømme havde været Erobring, saa blev det stedse behersket ved Sværdet. Primus motor i den store Maskine var en Armee uden Lige i Tal, i høiere Grad uden Lige i Udrustning, Disciplin og Krigserfarenhed, endnu mere udmærket ved dens Styreres Navnkundighed og Talent, men frem for Alt andet ved ham der var Sjælen i det hele, og alles Herre og Mester: Napoleon. Følgende er en Fortegnelse paa den uhyre Krigsmagt, bag hvilken Kejser dommet hvilede: Den franske Arme, total. 850,000 Mand italienske, under Eugen, 50,000 polske . . . . . bajerske. . . . . sachsiske . . . . . vestphalske würtembergske . . . badenske . . . . Rhinforbundets Preussiske Hielpetropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Østerrigske Den neapolitanske Armee 1,187,000 Mand. Fradrager man nu for Sygdom, Permission osv. 387,000, saa bliver tilbage det overordentlige Tal af 800,000 Soldater i den fuldkomneste (Blackw. Mag. Aug.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Krigstilstand. Af et Verk om Medallier, der nylig er udgivet i Florents af den utrættelige, lærde Antiqvar Dominico Sestini, lærer man, at der ere talrige Falsknere, som mynte græske Medallier og dermed paa forskjellige Steder i Orienten, men især i Smyrna og paa Syra, drive en indbringende Handel paa de godtroende Europæeres Bekostning. En af disse Herrer, som var bosat i Konstantinopel, fik af en Amateur 14204 Franker for 29 falske Medallier, En anden Bedrager, ved Navn Becker, har oversvømmet Europa med sine Mynter, især i Guld, og Sestingiver i det her omtalte Verk en Katalog over dem, hvori han udpeger de forskjellige Museer, til hvilke disse falske Mynter have fundet Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
En Græker fra Athenen har ogsaa eftergjort mange græske Sølvmedallier, hvilke han har solgt rundt om i hele Levanten; han var saa heldig at narre en Liebhaber een paa, for en Sum af 100000 tyrkiske Piastere. To Jtalienere have i Smyrna etableret en Medallie=Manufaktur, og eftergjøre med største Færdighed Originalerne. Disse Falsknere have deres Agenter over hele Europa. J Rom, Neapel, og Catania paa Sicilien ere lignende Fabriker. Sestin, klager over, at der ikke er nogen Lov for at straffe saadant Bedrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Sir James Mackintofts længe lovede Historie af England er nu endelig færdig til Trykken. Rygtet siger, at han har solgt Forlags retten til Longmann & Comp. for 6000 Guineer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
J Communen Epinchal i Departementet Puyde-Dome lever en gammel Mand ved Navn Antoine Brachieux, som i forrige Maaned traadte ind i sit 126de Aar. Han har en overordentlig god Helbred, og gaaer sædvanligviis 4 Ligues hver Dag. Han har en Søn, som lever i Paris, 81 Aar gammel, og som nylig har giftet sig tredie Gang. Ved Bryllupsfesten vare 52 Børn, som denne havde haft med sine 2 første Koner, nærværende. Man fortæller, at han forikke længe siden beskedent indvendte noget imod sin ovennævnte Fader, hvorpaa denne udbrød: "See mig til disse unge Mennesker, de bilde sig altid ind, at de veed mere, end deres Forældre!"(M. Rev. Aug.)De berømteste Sorter Thei China.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-28
Man seer af den Liste, som Klaproth har oversat efter et Manuskript i Baron Schellings Eie at de forskjellige berømte Thee Sorter i China beløbe sig til et Tal af 39. Det er i Provindserne Kiang Nan, The-Kjang, Hu-Konang,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 79. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 September 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Medaille- og Mynt Samlinger, i Danmark. (See forrige Nummer.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
VI. Konferentsraad og Cancelliedeputeret Monrad, R. a. Dr., har antike, danske, svenske og engelske Mynter. Jsær bemærkes de byzantinske Keiseres, saa og en Suite af den franske Revolutionstids Mynter. VII. Etatsraad Weinwich har antike, og gamle danske Mynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
VIII. Bank-Assistent Albers har en betydelig Deel af alle Landes Mynter. IX. - Hr. Devegge, Underbibliothekar ved det Classenske Bibliothek, har antike, og Mynter af alle Lande, hvoriblandt især gamle danske, og Middelalderens. X. Etatsraad og Professor B. Thorlacius, R. a. Dbr., har deels antike, deels gamle danske Mynter. XI. Professor, Dr. Theol. P. Er. Müller, R. a. Dbr., har gamle danske Mynter. XII. Hr. Grosserer Walker har antike Mynter, saa og andre ældre og nyere, især danske, svenske og engelske Af Myntsamlinger i Danmark uden for Kjøbenhavn udmærke sig: I. Greve Bille-Brahe's i Fyen. Den bestaaer blot af nyere Tiders, omtrent fra Aar 1500, er meget stor, og rigelig forsynet saavel med Guld- som Sølv-Mynter. De danske haves især fuldstændige. II. Geheimekonferentsraad Joh. v. Bülows store Samling af antike Mynter paa Sanderumgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Forsaavidt man over gode Samlinger, som forhen have været her, men ere blevne adspredte, kan i Katalogerne eller i sammes Fortaler, finde en eller anden nyttig Notice, nævne vi, Greve Christ. Aug. v. Berkentins, solgt 1759.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Blyetækker Nyegaards - Greve Otto Thott's (hvorover Katalog udkom 1789-1790 i 2 Dele, 8 med Kobb., forfattet af El. Chr. v. Haven) - P. F. Suhms - Wintmøll's v. Hemmert's, solgt i Februar 1807. Moltkes - Abildgaards - o. fl., hvilke alle ved Auktion ere solgte. Geheimeraad Høegh Guldbergs derimod blev næsten heelt forenet med den Thomsenske Samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Af afdøde Justitsraad Frosts gode Mynt og Medaille-Samling, som bestod af saavel antike Stykker, som nyere Tiders, og hvoriblandt mange Sieldenheder, er den halve Deel i dette Aar bortsolgt ved Auktion; den anden halve Deel vil blive det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
En Sproglærer Forwaldt, som havde en Samling blot af danske Mynter, men blandt disse store Sieldenheder, reiste til Bergen, og tog Samlingen med sig. Er der død. Hr. M. Hartvigs Samling af antike og danske Mynter er nu i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Som udmærkede Medaillører, deels danske, deels i dansk Tieneste nævner Kunsthistorien Anton Meybusk, Christoph. Schneider (af hvem den store Medaille paa Slaget 1677 i KjøgeBugt), Michel Aug Røg, Joh. Carl Hed linger, Joh. Lor. Natter, Arbien, Adzer, Gianelli, o. fl., hvorom Weinwich's Kunsthistorie giver Underretning. For nærværende Tid maae man søge til Udlandet for at faae gode og skjønne Medailler forfærdigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Den periodiske Presse i Storbritannien og Jrland, eller en kritisk Undersøgelse over den nærværende Tilstand af de mest udmærkede brittiske Tidender og Journaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Efter Dr. Meyer i Brit. Chronicle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Cap. I. Den periodiske Presse er den mægtigste moralske Maskine i Verden. Den udøver en større Indflydelse paa det civiliserede Selskabs Sæder og Meninger, end Skrankens, Raadets og Prædikestolens forenede Veltalenhed. Men ligesom Dampmaskinen kan den siges endnu at være i sin Barndom, og de Fordele, som den er i Stand til at skienke Menneskeslægten, synes fornemmeligen at være bestemte for kommende Slægter. Pressen har upaatvivleligen i sig selv Sæden til Uforkrænkelighed, men det er desuagtet vanskeligt at bestemme, hvor haard og hvor langvarig en Kamp den vil have at udholde, inden dens Emancipation bliver almindelig og almindeligen erkjendt. Saavidt Historien sætter os i Stand til at efterspore det, see vi Pressen i en høist ulige Kamp med Europas Regjeringer. Tolerance er et Ord, som endnu er forbudt i mangen monarkisk Stat, og den Ret, som enhver Mand har til at yttre sine Meninger, er langt fra ikke overalt erkjendt. I en meget tidlig Alder, og kun faa Aar efter dens Opfindelse, blev Bogtrykkerkunsten indført i England. Den var i Førstningen indskrænket til den romerske Kirkes Brug, under Præsteskabets Bestyrelse, og anvendtes fornemmelig til theologiske og historiske Undersøgelser, IIII de eneste Grene af Videnskaben, hvilke Tidens Smag eller dens Jnstitutioner syntes at have tilladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Over et hundrede Aar arbeidede Pressen i Klosteret. Den arbeidede i Mørke og dens Frembringelser, der ere komne til os, give Vidnesbyrd derom. Det var ikke for Begyndelsen, af det sextende Aarhundrede, at Englænderne begyndte at gjøre Brug af deres Rettigheder, ved at yttre Meninger, som i Tydskland, Helvetien og Nederlandene vare forplantede under Nattens Skygger, som vare blevne nærede i Tavshed og Eensomhed, og under Fare for Tab af Liv og Eiendom. Men selv der, i en meget senere Periode, og ihvor dristige dens Apostle vare, havde Pressefriheden kun en kort Tilvæværelse. Frihedens Rettigheder begyndte at dages over den, i en Huttens, en Luthers Skrifter, men det var Alt. De Kundskabens Straaler, den udspredte, bleve snart svage, ustadige, og undertiden, især mod Enden af det 17de Aarhundrede, syntes de ganske at udgaae. Men Gløderne ulmede under Asken. Snart blev Luen atter oppustet, og skjønt de Følelser, dens Lys antændte i Menneskenes Sjæle, havde at kæmpe med forældede Fordomme, med oprørende Overtro, var Kampen ikke forgæves. De fik en Kraft og en Overlegenhed over Uvidenhed og Uretfærdighed, som ikke længer lader sig underkue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Skjønt Pressen fandt et sikkert Asyl i England, ved de første Reformatorers Jver og Anstrængelse, var det først efterat Reformationen, havde grundfæstet sig, at dens Nyheder kunde siges at være sammensmeltede med Landets Love, og at den borgerlige Friheds Grundsætninger kunne siges at have sluttet deres Forbund med den religiøse Friheds allerede anerkjendte Jndretninger, kort, at der var given Frihed til Forfatterskabets almindelige Emanationer. Fra Revolutionen nu, og til for en 50 Aar siden vare de legitime Grændser for offentlig Discussion i Britannien noget nær paa Punkt, som de nu ere i største Delen af det øvrige Europa. Vistnok gjordes hurtige Fremskridt til liberale Meningsyttringer i hele det 18de Aarhundrede, men det var ikke før i den sidste Part af det, ikke før Misforstaaelserne i Nordamerika, at den periodiske Literatur fremtraadte. Flyveskrifter (Piecer, Brochurer, Pamphlets) kom da i Mode, og Aviserne gave sig en Mine af Vigtighed, som de aldrig for havde haft. Jsteden for at være ydmyge Dagbøger om Vind og Veir, om Fyrsters og Ministeres Ankomst og Bortreise, Fester og Fornøielser, blotte Almanakker for Hændelser, Priis courant paa Korn, Meel, Brød, Kjød og Tællelys, Kramboder for forslidte Anecdoter *),
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Jndenlandske Efterretninger. Til Sognepræsten Hr. H. Bastholm Ridd. af Dbr., i Slagelse er fra to skjulte Velgiørere under Devise, Nødlidende Medkristne i Grækenland helliget leveret 500 Rbdl. red Sølv. Med denne Sum havde han d. 28 Aug. i alt modtaget 543 Rbdlr. Sølv, 73 Rbdl. 16 s. Sedler og Tegn, 6 Species Dukater, 4 danske Kroner, og en tysk Mynt. (Slag. Av. 69.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Odense. Hr. Hempel vedbliver at levere Fortegnelser paa de Bidrag, der indløbe til ham for de ulykkelige Grækere. J hans Avis No. 127 hedder det:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
At Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik naadigst har ladet mig tilstille en Sum af Fem Hundrede Rigsbankdaler rede Sølv, som et Bidrag til Understøttelse for de lidende Græker, føler jeg det min underdanigste Pligt at anmelde. En saa ægte Fyrste Daad er langt over Menneske Roes; derfor tør jeg kun bede Himlen velsigne den ædelmodige høie Giver!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-01
Blandt de øvrige Givere har Hr. Holm, Sognepræst i Fraugde, givet 10 Rbd. og desuden Løvte om 4 Tdr. Rug "uden Herre og Klinte, saa reen, at Admiral Migulis ikke skulde forsmaae dansk Brød af den Sort.