JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Pariseravisen Constitutionel leverede nylig en Artikel som gjorde megen Opsigt i Paris, og som den for skrede at have fra en ved sin Caracteer og Stilling ne udmærket Person. Der omtaltes blandt Andet, deri, at den østerrigske Armee er paa en fuldstændig, Krigsfod; at alle Landeveie vrimle af Militairtransporter; at Tyrol, Kærnthen og Steyermark ere fyldte med Tropper; og endelig at man i Wien er stærkt beskjeftiget med at tilveiebringe en ny Restauration i Frankrige, ikke for Henrik V, men for Ludvig XX og at bringe Frankrig tilbage igjen indenfor de Grænser som det havde under Ludvig XIII. Carl X. hedder det fremdeles – har fornyet sin Abdication til Fordeel for Hertugen af Angouleme, og Denne ta get sin tilbage som han havde udstædt til Forde for den lille Hertug af Bordeur. Selv i det Tilfælde, at Henrik V skulde blive foretrukken, maa Hertuginden af Berry ikke faae Regentskabet, men dette skal da overdrages til et særegent Konseil, blandt hvis Medlemmer man nævner Hertugen af Blaccas, (som Præsident), Damas, Villele, Latour, Man bourg, Pastoret, Montel og saagar Peyronnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
St. Petersborg skal man være stemt for Henrik V. i Wien for Hertugen af Reichstadt. Som Correspondent og Hovedagent for Holyrood, samt Den der staaer for alle Uddeelinger af de karlistiske Penge &c. nævnes ligefrem Marskal Victor, Hertugen af Belluno. "Mærkværdigt er det – tilføies der at denne Napoleons forhenv. Kriger just i disse Dag har uden Tilbageholdenhed udtalt sig for den karlistiske Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Paris, den 24de April. Saavel fra Lyon som flere andre Steder i Syden er her kommet telegrafiske Depescher og Stafetter. Ma skal Soult har strax igien ved Telegraserne send Ordrer til Toulon. Man troer det angaaer nye Foretagender af Carlisterne, som bekræftes ved deres dristig Optrædelse her i Paris. For nogle Dage siden var det kommet nogle Personer hertil fra Jtalien, som det hed der, med Jnstructioner fra Hertuginden af Berry Staden Metz har der været store Spektakler. Man havde raabt: "Kongen leve, Ned med Kongen, Ne med Jesuiterne, Keiseren leve! Bort med Bajonetterne!" o. s. v. Der maatte en meget betydelig Militairmag til for at skaffe Rolighed. Lignende Optrin ere forefaldne i Bordeaux, Nantes, o. fl. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Portugal. Kongen af Spanien vil ikke lade sig sige: 6000 Md. spanske Soldater staae ved den portugisiske Grændse for at hielpe D. Miguel saasnart hans Broder prøver paa at gjøre Landgang og ved Pyrenæerne staae omtrent ligesaa mange Franskmænd parate til igjen at rykke ind i Spanien saasnart hine gaae ind i Portugal. D. Miguel har udstædt et langt Manifest imod sin Broder, og ladet Tropperne fornye deres Troskabs-Eed Geistligheden understøtter ham af alle Kræfter, og truer Meenederne med Helvedes gyseligste Straf. Dog have et Par af hans Ministre og Chefen for hans Generale stab samt flere andre høie Embedsmænd forladt ham, men have ogsaa derfor maattet gjøre sig selv landflygtige. D. Pedros Skibe have gjort Angreb flere Steder paa den nordlige Kyst, hvoraf man slutter, at det er hans Hensigt: ved slige gjentagne Overfald at svække D. Miguels Stridskræfter. Fra London angives D. Pedros Krigsmagt ved de atoriske Øer for 11 Krigskibe, 39 Transportskibe, 2000 Matroser, og mellem 13 a 14000 Mo. regulaire Tropper. Men paa Terceirastaaer desforuden en ikke ubetydelig Deel Tropper til hans Disposition, og saa hvad Hielp han ellers kan vente sig, Nederlandene. Paa Børsen i Paris havde man det Rygte, at Krigsministeren havde givet Ordre til Nordarmeen, at den hvert Øieblik maatte holde sig parat til at rykke ind i Belgien. Man sætter denne Ordre i Forbindelse med et skammeligt Attentat som Hollænderne have begaaet paa en belgisk Stats Embedsmand, som muligt kan have vigtige Følger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Gouverneuren i Provindsen Luxembourg, Hr. Thorn, blev nemlig om Morgenen den 16de April paa en Spadseregang ved sit Landgods, pludselig og snigmordersk overfaldet, mishandlet og kneblet, samt bortslæbt til Fæstningen, hvor han blev modtaget af en Militair kommando, der lod den blodige og forslaaede Gouverneur kaste paa en Vogn og bringe til Fængslet, hvor han endnu sidder. Dette Optrin har allevegne vakt en uhyre Forbittrelse. Kong Leopold har erklæret, at hvis Frankrig og Engelland ikke ville medvirke til at skaffe ham Satisfaction, da seer han sig nødsaget til, enten at frasige sig Kronen, eller ufortøvet at begynde Fjendtlighederne med Holland. – Nu oplyses fra Paris hvorfore Keiseren af Rusland ikke har villet ratificere den belgisk hollandske Tractat: Grev Orlow havde kun Ordre til at ratificere den, naar Frankrig, Østerrig og Engelland vilde opgive enhver Jndsigelse mod Polens nye organiske Statut; men det vilde de ikke. Tvertimod have Kabinetterne i London og Paris formelig protesteret mod bemeldte Statut som et Brud paa Wiener tractaten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Tydskland. Siden man ogsaa i Brunsvig har begyndt at tænke paa en til Tiden passende Reform i Forfatningsvæsenet, men nok mærker, at den privilegerede Stand, eller Adelen, er Skyld i, at Værket ikke ret vil trives, og at saa mangen Forventning skuffes, har Folkets Forbittrelse mod de saakaldte "Junkere" ogsaa her allerede ved flere Leiligheder offentlig yttret sig. Under Opførelsen forleden Aften i Theatret af et fransk Lystspil, hvori Adelen gjøres latterlig, gav Publikum sit lydelige bifald tilkjende; men, ikke nok dermed, maatte Orchestret spille Marseillaisen, og senere drog endog en talrig Folkehob, syngende denne Frihedshymne, gjennem Gaderne. Efter at Politiet forgiæves havde forsøgt at adsprede Folkemassen, maatte Borgervæbningen og Militairet træde under Gevær. - Det 77de og 8de preussiske Armeecorps, i Vestphalen og ved Rhinen, gjøres atter mobilt, og flere Afdelinger af samme skulle rykke frem til Grændsen, til Saarlouis. Jmidlertid anseer man ikke dette som noget Krigsforbud, men blot som en Forsigtighedsregel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Fædrelandet. Rhvn. den 1ste Mai. J Morges afseilede Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian med Fregatten Havfruen, der gjør et Krydstog til Færøerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Da Rygtet siger, at Gudstienesten i den ny mosaiske Kirke vil blive moderniseret, Choralsang indføres, og adskillige Ceremonier afskaffes, saa er Pesten Hr. Dr. Wolff bleven offentlig opfordret til at underrette Menigheden om dette Rygte er grundet eller falskt, thi det er ikke ligegyldigt for dem (tilføier Opfordringen) der fra Barndommen af ere oplært i deres Forfædres uforfalskede Tro, og ved denne blevne lykkelige og tilfredse, og som i saa Fald enten maa afvige herfra eller undværden Trøst at besøge Guds Huus. Faaer man ikke snart tilfredsstillende Oplysninger herom, vil Menighedens Pluralitet allerunderde indgive en Ansøgning til Hs. M. Kongen om, at det gamle Ritus maa forblive uforandret Jsenkræmmer Hans Heegaards Bo er i disse Dage bleven taget under Skiftebehandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
J Løverdags døde Waterschouten her i Staden, Capt. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
J Helsingøer skal der efter Forlydende, være forefaldet en ubehagelig Tildragelse ved en paa Vagten ikke ædru Underofficeer. Som Beviis paa, hvor letteligen falske Rygter bringes i Omløb, fortæller Maribo Avis: at en Sladder han, som Nogle vare svage nok til at troe, for noglDage siden fortalte, at Usurpateuren Don Migue var med Skibet Communicationen ankommen til Nysted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Odense, den 1ste Mai. J Gaar Aftes afbrændt Røde Mølle ved en opkommen Jldsvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Typhvs skal nu efter Forlydende tage Overhaand i Ribe. Ligeledes skal der være udbrudt en Omgangs syge i Strandhusene ved Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ved Landsoverretten i Viborg er en Gaardmand i Nim bleven dømt for ulovlig Skovhugst til at bøde til Kongens Kasse 114 Rbd. aarlig indtil han lovligen godt gjør at han til Skovs Opelskning igjen har indfredet denomhugne Skovs Aral, 14 Tdr. 3 Skpr. Land, og siden 57 Rbd. Sølv aarlig indtil han ligeledes godtgiør, at den unge Skov har naaet en saadan Vext at den, endog nindhegnet, ikke af Creaturer kan beskadiges. En Gaardmand i Monberg har lidt samme Dom, og skal desforuden bøde 50 Rbd. Sølv samt Værdien af 6 Favne Brænde fordi han havde hugget i Skoven efter at saadant var ham af Øvrigheden forbuden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Khvns Havnepriser, den 28de April: Hvede, holst. 8 a 9 Rbd., sjell. og loll. 7 a 8 Rbd. Rug, dansk 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk. Østers. 6 Rbd. a 6 Rbd. 1 Mk., Byg 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd. Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s. Smør, 60 til 72 Rbd. Tdn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Khvns Børs-Cours den 1ste Mai 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 210. 12 Rbmk. 9 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ved den 1363 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 15. 57. 86. 34, 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Befordringer og Afgang. For=Jnspecteur ved Fakkebjerg Fyr paa Langeland, A. Kristensen, i Naade og med Pension entlediget. Consumtionskasserer, Krigassessor Petersen beskikket til Consumtionsforvalter i Varde. Afsked. Sek. Lieutn. Faurschou til Strandkontrolleur i Gjenner bugt under Apenrade Tolddistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
J Militair-Etaten: Brandmajor paa St. Thomas, A. Simmons, i Naade afskediget, og Kolonialadjutant hos Generalgouverneuren, Anders Kjellerup, udnævnt til Brandmajor paa St. Thomas, med virkelig Majors Rang. Commandanten i Frederichsorts Fæstning, Oberst v. Krieger, udnævnt til Generalmajor. Majorerne: v. Ewald af Generaladjutantstaben; v. Rømeling, tjenstgjørende Adjutant hos Hs. H. D. den kommanderende General i Hertugdømmerne; v. Wilster, af i Generalqvarteermesterstaben; v. Krohn, Adj. hos Hs. D. Generalfeltmarschal Landgreve Carl til Hessen-Cassel; og Rosenørn-Lehn, a la suite i Armeen, meddeelte Oberstlieutenants Caracteer. Regimentschirurg ved det Lauenborgske Jægerkorps, Th. J. Petersen, forsat til det Slesvigske Curasseer=Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Examin. juris M. C. Meulengracht, Handelsfuldmægtig W. Jngerslew, Discipel B. Røse, Jomfrue N. Krogh, Mad. Nørgaard, Musikus C. Guldager, Student F. Folsach, Møller C. Nielsen, J. Michelsen, Jomfrue S. Robertson, Magister J. Lindberg, Jomfrue L. Sønnichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Søndag den 6te Mai begynder Gudstjenesten til Høimesse i begge Kirker her i Byen Kl. 9, og vedvarer saaledes uafbrudt alle Søn- og Helligdage til 1ste Novbr. d. A. Aarhuus, den 3die Mai 1832. Lindhard. Brix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Ved Maanedscommunionen om Fredagen begynder Gudstjenesten ligeledes Kl. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
At det her paa Kyholm værende roterende Havne fyhr, som er 56 Fod over Vandet og giver et Glimt hver tyvende Second, for Fremtiden tændes paa samme Tid og brænder ligemed de andre danske Fyhre, bekjendtgjøres herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Qvarantaine Establissementet paa Kyholm, den C. T. Kruuse, 22de April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Premierlieutnant i Søe=Etaten, Plads commandant og Overlods paa Kyholm. Ved den forhen fastsatte, og i disse Tidender senest bekjendtgjorte Brødtaxt for Bagerne i Aarhuus, er, ved Raadstuesamling den 30te April d. A. vedtaget følgende Forandringer, for iværende Mai Maaned, nemlig: 2, et veldagt Rugbrød til 2 Mk. Tegn skal veie 10 Pd. b. et dito til 1 Mk. – c. et Suurbrød til 4 s. – – 18 Lod dito til 2 s. – - 9 – d, et – hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Raadstue, den 30te April 1832. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
FRA LANDHIUSHOLININGSSELSKABET I Forbindelse med Selskabets Bekjendtgjørelse af 14de d. M. angaaende de indkomne Besvarelser paa Spørgsmaalet om den til Hesteavlens Fremme hensigtsmæssigste Anvendelse af den Sum, som hidtil er brugt til Præmier for de bedste Hingster, kundgjøres, at Forfatteren til den anden af de fortrinligste blandt Besvarelserne, og som af Selskabet tilkjendtes Accessit, er Ritmester i Livregimentet Curasserer C. v. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Med de Herrer Forfatteres Tilladelse besörges de to kronede Afhandlinger udgivne af Selskabet. I Landhuusholdnings-Selskabets Secretariat. Hald. den 30te April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Onsdagen den 16de Mai næstkommende, Kl. 3 Eftermidde, afholdt offentlig Auction i Woerladegaard over et nyt, godt og aldeles complet Smederedskab, tilhørende afdøde Byesmed Rasmus Jeppesens Enke sammesteds. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Thyrsting, Wrads Herreders Contoir, den 28de Wittusen. April 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
J Følge Beslutning, tagen under Skiftet efter Ane Catharine Christensdatter, et senere afdøde Mand Mogens Mikkelsen, Gaardmand i Ørbek, Søevind Sogn, Woer Herred, blive de Stervboet tilhørende Gaard i bemeldte Ørbek, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 14de Mai, ) førstk. hver Gang Kl. 11, Tirsdagen den 22de - og Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Tirsdagen den 29de -De 2de første Auctioner afholdes paa disse Herreders Contoir, den sidste paa Gaarden selv, hvor da tillig auctioneres et Stervboet tilhørende Stykke Tørvejord. Af Kjøbesummen kan 800 Rbd. Sølv indtil videre blive indestaaende i Eiendommen. Naar Gaarden er bortsolgt, bliver samme Dag Auction afholdt over i Stervboets Besætning, Jnventarium, Ind- og Udboe. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 25de April 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Pariser Haar- og Silke-Krøller af alle Couleurer kan igien faaes hos J. F. W. Røse. N. Nialling er forsynet med Riga Reen Hamp, Pashamp, Hampeblaar, Liebauer 4 & 3 B. Hør, 1ste, 2den & 3die Sort Hamp, Petersborg Seildug, blegede & ublegede hjemmegjorte Lærreder, som en detail & en gros udsælges til moderate Priser. Aarhuus, den 3die Mai 1832. Rhinske & engelske Stene til Møllebrug af flere Dementioner, og udmærket Qvalitet, kan stedse bekommes N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Bedste Liebauer nye Sæde-Hørfrøe er at faae ved M. Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Jtalienske Straahatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Af ægte Florentiner-Straahatte, som forhen kostede circa 12 Rbd. Stk. ere endnu nogle faa Stkr. at erholde for den betydelig nedsatte Priis 7 a 8 Rbd. Stkt. hos W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
2de smukke Værelser i Hr. Capt. M. Bech s Gaard ud til det store Torv kan strax eller og til forestaaende Troppe forsamling med eller uden Meubler erholdes tilleie, naar man derom henvender sig til W. M. Cohen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
2de Værelser i Nærheden af Torvet kan faaes til Leie strax, med eller uden Meubler. Anvises af Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Kjøbenhavn. Skipper N. Falslev agter saa hastig muligt at seile til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Skipper W. Thomsen bliver færdig førstkommende Mandag Aften at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
En god Postvogn med Agestole er at faae tilkjøbs, Sælgeren anviser Ølbrygger Benstrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Gode nye Gaasesser kan faaes hos C. Petersen paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
For en ugift Seminarist, der kan producere tilfredsstillende Vidnesbyrd for Duelighed og sædeligt Forhold, staaer en Plads aaben som Hjelpelærer ved en Skole. De Ansøgende anmodes snarest muligt at melde sig hos Underskrevne. Storring Præstegaard, den 1ste Mai 1832. Funder, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-04
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
No. 73. Løverdagen. den 5t Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Stifts-Tidende 200LANDer
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
Blandinger. Alle som ikke ved deres Stilling og Forhold nødes til at blive, ere reiste bort fra Paris; alle Sammenkomster ere ophørte, mange Familier modtage ikke engang enkelt Personers Besøg. Man seer faa Eqvipager, og Byen er som uddød i Sammenligning med det Liv som der før herskede. Lægerne have gjort den Opdagelse, at Personer som have Fonteneller eller lide af gamle Saar, stiofri for Cholera. De franske Prindsesser sidde fra Kl. 5. om Morgenen og sye Flonels Belter a. til de Cholera syge, Dronningen har foræret 10,000 Lagener og 6000 Belter til Hospitalerne. De medicinske Studenter have skjænket de dem af Regjeringen tilstaaede 800 Fr. maa nedlig til de meest trængende Cholerapatienter. Med lemmerne af de Deputeredes Kammer ere for Størstedelen flygtede fra Paris, og have overladt til Ministrene at regjere saa godt de kunne. Af Pairerne ere endnu saamange tilbage, at de kunne fortsætte Forretningerne, men de afholde sig fra al Discussion, og votere blot over hvad Regjeringen forelægger dem. Erkebispen af Paris har befalet Geistligheden, i alle Stadens Kirker at læs Sjelemesse eengang om Ugen for dem allene som døe af Cholera. Egentligt skulde der holdes en hver Dag, men det blev for besværligt at overkomme for Præsterne, som desuden have meget travlt med at uddeele Sacrament til de Døende. Desuden har han anordnet 40 Dage Bønner for at Cholera snart maa forlade Staden. Jsær i det 9de og 12te District af Paris har Cholera anrettet skrækkelige Ødelæggelser; i Qvarteret St. Marceau ere 36 Familier gandske aldeles forsvundne, og af 52 andre kun endnu nogle faa Børn tilbage. – Blandt de seneste Dødsfald nævnes: forhenv. Gouverneur i Thuillerierne Baron Glaudeves, forhenv. Gesandt ved det spanske Hof Hr. Taschereau, Marquise Luart, TheaterOADOAALAND.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
directeur Cerfveer, Artilleriegeneral Berge, Digteren Droineaut, c. &c. Ministeren Perrier har ikke en gang havt den Trøst i sin Sygdom, at han har seet Nogen af sin Familie hos sig, da baade hans Kone og Børn bleve syge omtrent paa samme Tid som han, og ligge syge endnu. Sygdommen har i Paris det Særegne ved sig, at naar den kommer i et Huus, slipper næsten ikke en Eneste fri derfor Forstanderskabet for den nye religiøse Sect: St. Simonisterne, som udbreder sig i Frankrige, har tilbudt Regjeringen 100,000 Fr. aarlig Leie for et Palais i Paris som har tilhørt den kgl. Familie. Simonisterne holde deres Forsamlinger een Gang hver Søgnedag og to Gange om Søndagen. Forstanderne kalde sig: "Spirerne til Menneskehedens nye Liv." Den Øverste af dem kaldes: "Pan." Denne er for Tiden Hr. Enfantin, en ugift meget velskabt Mand, hvis Portrait allene omtales som et tilstrækkeligt Middel til at omvende sig til den nye Lære. Blandt en af dennes Sætninger er: "Fruentimmernes nøiere Forhold til Mandfolkene." Menneskene ere derefter deelte i to Klasser: dem der føle dybt, og dem der føle livligen. Naar f. Ex. to dybt følende Mennesker have indgaaet Ægteskab med hinanden, maa Ægteskabet være uopløseligt; anderledes forholder det sig derimod naar to Personer som have livlig Følelse, eller en livlig Mandsperson og et dybtfølende Fruentimmer, eller omvendt, have indgaaet en lignende Forbindelse; thi saasnart den Ene eller den Anden af dem føle, at Trangen til Fremskriden, rører sig hos ham eller hende, saa bør efter St. Simons, med Forsynets Love overeensstemmende", evige Fremskriden fordrende Lærdomme, denne mobile Stræben ikke paalægges standsende Lænker, men tvertimod sættes i Stand til en fleersidigere Udvikling. Jkke heller kan det fordres at den, som vil skride til et andet Ægteskab, skal være tvungen til at opløse det første, thi den som besjæles af en fremskridende Kjærlighed maa altid kunne vedblive at uddanne sig ved en anden Kjærlighed, medens han eller hun paa sin Side med Nytte kan fortsætte sin første Kjærlighedsgjenstands Dannelse. Paven eller Pavinden ere bemyndigede, ja endog forpligtede til at indlade sig i et inderligt Kjærlighedsforhold med deres Underordnede, naar de troe, derved at kunne bidrage til disses fremskridende Dannelse, ved indbyrdes Underviisning." Derved hedder det endvidere faae de Underordnede et Middel til at bevise deres Foresatte en taknemmelig Ærefrygt, og til at indvies af disse i en høiere Viis at elske paa end den, de vilde finde, dersom de indskrænkede sig til deres Lige. (1) – Det er mærkeligt, at Krigsministeren Marskal Soult har udstædt en Circulairskrivelse til Armeens Generallieutenanter, hvori han paalægger dem at advare de unge Officerer mod denne Sects For(Efter Sts T. og VS. Av.) førelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
Fra Engelland, hvor man venter en urolig Tid, udvandrer en utallig Mængde Mennesker til de fremme de Jordens Dele, især udvandre mangfoldige unge Fruentimmer til Nyholland og Vandiemensland, hvor der er stor Mangel paa Fruentimmer, og hvor de kunne gjøre sikker Regning paa Giftermaal. For nogle Dage siden afseilede fra Deptford til Vandiemensland et Skib med henved 300 Fruentimmer, som tænke der at gjøre deres Lykke. For Øieblikket ligge henved 100 Skibe seilfærdige i London for at bringe Passagerer og Varer over til Vandiemensland, Nysybwares og Svanefloden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
J den spanske Stad Valencia skulde nylig alle Franskmænd været myrdede, men Anslaget blev opdages ved at Morderne toge feil af den franske Consul, som der skulde været gjort Begyndelsen med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-05
Gazette de France fortæller i Anledning af Cholera en Udaad, som blev begaaet i Vangirard- og i Grusomhed endnu overgaaer de i Paris forefaldne. To unge Mennesker kjøbte Chlorure hos en Chemiker; de denunceredes som Giftblandere og førtes for Politicommissairen, som forhørte dem, og, trods den dermed forbundne Fare, bestemte, at de skulle smag paa Chloruren. Men Pøbelen, som ikke var tilfreds hermed, rev dem fra Commissairen, radbrækkede dem i egentlig Forstand med Jernstænger, gjennemborede dem med Knive og Syle, indtil de Ulykkelige opgave Aanden under de gyseligste Piinsler. Derpaa slæbtes deres Legemer omkring i Byen. Blandt Morderne skal have været en Mand, hvis Kone samme Dag var død af Cholera, og nu paa denne Maade vilde hævne hendes Død. "Vi maae tilføie, siger Garetten: "at nu, da Lidenskaberne have lagt sig, ere Vangirards Beboere ligesom bedøvede, og betragte med Smerte de Mure, der ere bestænkede med Blodet af hine Ulykkelige. Hertugen af Moden har ladet sine Tropper aflægge følgende characteristiske End, hvorved Vreden lærer at f kjende endeel af denne Fyrstes, hidtil skjulte, Dyder: i Erkehertug Frants IV Soldater have følt den meest levende Harme, da de erfore de Revolutionaires ugudelige Plan at myrde deres tilbedte Souverains hellige i Person; de erklære, at de have følt den reneste Glæde og en sand og ædel Stolthed da de traadte i en Prindses Tjeneste, der med sin Sjælestyrke og sit sande Mod kan kalde sig vort Aarhundredes første Kriger, Frants IV Soldater, stolte af at tjene under hans Banner, sværge at udgyde deres sidste Blodsdraabe, for at forsvare deres uovervindelige Erkehertug, deres elskede Fader og store Capitano; de ville fordoble deres Aarvaagenhed og Energie. Livet har kun Værd for dem, for at de kunne opofre det til deres Souverains Redning og Mordernes Tillintetgjørelse. Hvis nogensinde hvilket Gud forbyde Afgrunden skulde have udspyet en saa sort Sjæl, at den vilde forsøgt endogsaa det mindste Angreb paa deres i Souverain, saa ville Frants IV Soldater, at Verden skal erfare, at de kjende fuldkomment, Mand for Mand, dem af deres Medborgere, der deele de revolutionaire Niddingers og Liberales Meninger. Disse maae altsaa selv skjælve, da Soldaterne gjøre dem med deres reget Liv ansvarlige for Frants 1 Sikkerhed, de maae skjælve, da Soldaternes Retfærdighed er ligesaa rask som sikker."