JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Studenternes Afreise i Torsdags Eftermiddag Kl. 3 med Dampskibet Jris til deres Besøg i Sverrig havde samlet et stort Antal Menneskeer paa Toldboden, som senere begave sig ind paa Langelinie, hvorfra de bragte de Bortreisende et oftere gjentaget Hurra, og fra det afgaaende Skib lød Sang som Giensvar. J Malmø skulle de Lundske Studenter komme ombord, og derfra fortsættes Reisen til den gamle Unionsstad Calmar, hvor man agter at lande, og derpaa til Stockholm. Det er beklageligt, at Veiret just ikke er meget gunstigt for (Berl. Td.) denne Lysttour. Jtzeboer Wochbl. roser paa en Maade de 22 anseete Mænds Jndbydelse i den slesvigske Sag og erklærer, at den dog i det Hele taget er affattet i et maadeholdende Sprog, ligesom det ogsaa erkjendes, at Jndbydernes Paastand er rigtig, naar de sige, at de første Skridt naturligviis maae udgaae fra de danske Slesvigere; imidlertid troer det nævnte Blad ikke, at disse Sidstnævnte ville foretage noget saadant Skridt, og det gjentager desuden det saa ofte givne Raad, at Danmark, skulde søge sin Styrke, ikke i et skandinavisk Forbund, men i en ærlig Union med Hertugdømmerne og en Tilnærmelse til det tydske Forbund. Sluttelig forsikkrer det omtalte Blad, at det, saalænge Censuren tillader det, vil hæve sin Stemme imod det danske Sprogs Jndførelse i den slesvigske Stænderforsamling samt imod Oprettelsen af høiere danske Læreanstalter i Nordslesvig. Ogsaa Jtzehoeren gjentager det smigrende Ordspil; timeo Danos, et donaferentes. Blandt de Privilegier, af hvilke den høiere Adel fra en længst forsvunden Tid endnu er i Besiddelse, henhører ogsaa det, at de i Retssager, naar de fordre det, skulle sagsøges umiddelbart for Høiesteret. J Praxis gjør den fornuftigere Deel af bemeldte Adel kun sjeldent Krav paa at nyde Godt af denne Forret, idet samme foruden at paaføre dem selv forhøiede Omkostninger, tillige i ikke faa Tilfælde kan medføre en stor Ubillighed for deres borgerlige Vederparter. Et Jndivid af oftnævnte Adel, der for Tiden opholder sig i Jylland, hvor han for en Herredsret, saavidt vi vide for reelle Jnjurier, er bleven indklaget af en fattig Tjenestepige, er imidlertid faldet paa at reclamere dette Beneficium for sig, hvilket atter, efter hvad vi have erfaret, har havt til Følge, at vedkommende Herredsfoged, der i sin Jurisdiction skal have en Deel Adelsmænd, i Anledning af denne Sag er indgaaet med en Forespørgsel til Cancelliet, som rimeligvis atter herom vil indhente Høiesterets Betænkning. Vi vide naturligis ikke, hvilket Svar Herredsfogden vil faae, men selv og Resultatet, efter Lovens strengeste Fortolkning, skulde blive, at den ovenmeldte Adelige under denne Sag skal sagsøges for Landets øverste Domstol, er det at vente, at der vil blive tilstaaet Tjenestepigen friProces. J modsat Fald vil det her ommeldte Privilegium let faae Udseende af tillige at være et Privilegium for den høiere Adel til at kunne injuriere deres uadelige Medborgere, uden at disse kunne paatale de formeentlige Fornærmelser efter LandsLov og Ret. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Hof= og Stadsretten afsagde i Tirsdags Domi den i sin Tid af Cancelliet, i Anledning af en i Fædrelandet indrykket og af Justitsraad Reiersen, beslaglagt Artikel Stændische Auschusse, mod Redacteuren Hr. Hansen anlagt Pressesag. Ved Dommen blev den Tiltalte – hvis Forsvar er udført af Procurator Balthazar Christensen frifunden, dog med Paalæg af Actionens (Dagen.) Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Den i dette Blads forrige N efter Vestsjæll. Av., omtalte Hestehandler skal være anholdt i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Det lader til at det af den driftige Lieutenant Carstensen projecterede Tivoli finder Gjenklang hos Kjøbenhavns Beboere, thi Entrepreneuren i Kjøbenhavns Adresseavis, at Actietegningen er tilstrækkelig til at Selskabet kan ansees som constitueret, og som en Følge heraf er en Generalforsamling berammet til Onsdagen den 7de d. M. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Den ubekjendte Forfatter til det smukke lille Stykke Romeo e Giulietta har bestemt, at det Honorar, som han har at oppebære af Theaterkassen for dets Forestillinger, skal anvendes som Bidrag til det nylig stiftede Samfund for danske Lære-Anstalters Oprettelse i Slesvig, og det Forlægger=Honorar, som han ved Manuscriptets Trykning vil erholde af en Boghandler, skal tilstilles Hs. Høiærværdighed Hr. Stiftsprovst Tryde til Uddeling efter eget Skjønnende. (Dagen.) – Jfølge Fædrelandet er Honoraret allerede bleven indbetalt med 300 Rbd.; og efter det bifald. Stykket har gjort, tør man haabe, at Jndtægten af de følgende Forestillinger ikke vil blive ubetydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Nakskov den 30te Mai. Vor Havn har i lang Tid ikke ydet saa skjønt et Skue for Spadserende ved Stranden, som den 28de Mai; thi mange Skibe vare i de sidste Dage indkomne, saa at hele Havnen laae fuld af større og mindre Fartøier, som, liggende langs Bolværket, dannede en smuk Linie, hvis imposante Syn forhøiedes derved, at alle Fartøier og Joller flagede fra tidlig Morgen til sildig Aften. J Anledning af Dagens Betydning, der af hver ærlig Dansk altid vil mindes med Erkjendtlighed, var derfor ogsaa om Aftenen arrangeret et Festmaaltid i det i den nærliggende Svingelskov beliggende Lyststed, som bivaanedes af en talrig Forsamling af Byens Embedsmænd og Borgere. Under Musikkens Lyd og med Enthusiasme udbragtes Skaaler for Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende, for Frederik den Sjettes Minde, som Stænderinstitutionens ædle Giver, for Danskhedens Sag i Slesvig, og dens djærve Forsvarer P. H. Lorenzen, foruden flere andre fædrelandsksindede Toaster. Som man havde samlet sig, saaledes skiltes man, i Erkjendelsen af, at 28de Mai altid bør være den danske Mand hellig og paaskjønnende ihukommes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Nykjøbing den 3die Juni 1843. Som vi i vort forrige N have berettet, forlod Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen Corselitze i Torsdags Eftermiddag, for med sin ved Grønsund ventende Lyst kutter at retournere til Fredericia. Ved Afreisen, fra Corselitze Gaard saluteredes med Kanonskud, ved hvilken Leilighed desværre den beklagelige Hændelse indtraf, at en Murer mistede sit ene Øie og fik sin høire Haand saaledes forskudt, at den maatte sættes af. Da han i flere Aar med Familie har havt Ophold paa Corselitze, tør man med Tryghed haabe af Fideicommisbestyrelsens bekjendte Humanitet, at der paa bedste Maade vil blive for get for hans Fremtid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Skonnerten De tre Sødskende Capitain Ols vig af Christiansund, der under 3die April indstrandede paa Bøtte, og som blev indbragt her til Byen, for at istandsættes, løb i Torsdags af Stabelen, efter en fuldstændig Reparation paa Hr. J. Sidenius's Værft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Ved Tallotteriets 1423 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Udenlandske Efterretninger. Forhandlingerne i det franske Deputeretkammer angaaende det af Regjeringen forlangte overordentlige Tilskud til Algier bleve allerede sluttede den 26de Mai, efterat de havde varet i 4 Dage. Med 181 Stemmer mod 20 bleve de forlangte Summer tilstaaede, dog med den af Comiteen tilraadede Afkortning af omtrent 1/2 Million Fr. Regjeringen, forlangte foruden de allerede bevilgede Summer 29 Millioner for at underholde 37,000 Mand og 2000 Heste samt til enkelte uforudseete Udgifter. Sagen vakte ikke synderlig Jnteresse og kun de sædvanlige Modstandere af Algiers Undertvingelse toge Ordet mod Bevillingen og anførte kun de allerede ofte fremsatte Grunde mod Bibeholdelsen af denne Coloni, der unægtelig hidtil har forvoldt Frankrig, uhyre Tab af Menneskeliv og Penge uden at yde nogen tilsvarende Fordeel. – J nogle Dage vare meget foruroligende Rygter udbredte i Paris om store Uheld, som skulde være tilstødt de Franske i Algier, men da de derfra den 26de Mai ankomne, Efterretninger aldeles Jntet melde herom, maa det Hele have været en Opdigtning. - Engelske Blade, meddeelte for nogen Tid siden, at den franske Commandant paa de nylig erobrede Marqvesas-Øer var bleven myrdet af de Jndfødte. J Frankrig blev denne Efterretning paa det Bestemteste modsagt, men nu viser det sig, at den var fuldkommen sand undtagen at Ordet myrdet ikke rigtig passer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Der var nemlig opstaaet en Uenighed mellem Commandanten, Hr. Hallez og de Jndfødte Canakers Høvding, som vægrede sig for at udlevere nogle franske Deserteurer, der vare flygtede til ham, da dette stred imod Gjæstevenskabets Lov. Høvdingen. ertlærede de Franske Krig, og disse modtoge med Fornøielse Udfordringen, da de vare glade ved at faae en Leilighed til at tugte de Jndfødte. Hallez drog strax ud imod dem, men blev angreben fra et Baghold, og han tilligemed en Underofficeer faldt ved de første Pileskud. Dog Soldaternes og Matrosernes Jld udbredte Død og Skræk blandt de Vilde, som bleve adspredte til alle Sider og efterlode 200 Døde paa Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
J Spanien hersker stor Misfornøielse og Uro i Gemytterne formedelst den sidst stedfundne Ministerforandring, og Espartero synes at være temmelig ilde lidt, saa at man endog frygter for blodige Uroligligheder. Man beskylder den engelske Gesandt i Madrid for at have taget en virksom Deel i denne Forandrig, og det er vist, at det nye Ministerium med Becerra i Spidsen, som er fremgaaet af Senatets Majoritet, er de engelske Jnteresser hengivent, hvorimod Ministeriet Lopez, der var sammensat af den frisindede Majoritet i Deputeretkammeret, var gunstig stemt for Frankrig; men Becerras Ministerium vil neppe holde sig længe, da den heftigste Forbittrelse har viist sig mod flere af dets Medlemmer, saavel i Deputeret kammeret som i Hovedstadens Befolkning, som kunved den stærke Militairmagt kunde holdes i Ave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Gudstjeneste. Imorgen (første Pintsedag) begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Anden Pintsedag Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Fra Pressen er udkommet: Om Opdragelsesunderviisningen i Almueskolen, i Almindelighed og om Udenadslæren i Særdeleshed. Duplik til Hr. Pastor Børresen fra Kirkesanger og Skolelærer H. A. Hansen i Kastrup. - Denne Pjece, som er tilegnet den danske Skolelærerstand, faaes hos Universitetsboghandler Reitzel i Kjøbenhavn, Boghandler Bertelsen i Holbek, Bogbinder Velschow i Vordingborg og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 20 s. Expl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Uldmarkedet i Kjøbenhavn vil i Aar blive afholdt Mandagen og Tirsdagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
den 26de og 27de Juni førstkommende paa Søetatens Proviantgaard, hvor det fornødne Locale, er overladt, og hvor den Uld, der bringes til Markedet, i 14 Dage frit kan henligge. Med Hensyn til længere Lagring, saavelsom hvad øvrigt der maatte attraaes angaaende Partier der forblive usolgte, behage man at henvende sig til en af undertegnede Commitees Medlemmer. Foranstaltning er truffen, hvis Eiere af noget usolgt Parti Uld maatte ønske at prøve en Auction, at en saadan da kan afholdes Onsdagen den 28de Juni, paa samme Sted hvor Ulden er oplagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Kjøbenhavns Uldmarkeds Comitee, den 25de April Friedr. Gotschalk. Conrd. Weidemann. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
At Hr. Postmester v. Staffeldt i Nysted velvilligst har tilbuden sig at besørge Capitaler indsatte og igjen opsagte i Lollands Sparekasse, bringes herved til almindelig Kundskab for dem, som i denne Henseende ville benytte hans Tjeneste. Nakskov den 1ste Juni 1843. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Jfald Nogen her paa Landet maatte ønske Udparcellerings=Forretninger foretagne, da er Undertegnede villig til at paatage sig Saadanne. Egeløv paa Falster den 3die Juni 1843. Rosenkilde, Landinspecteur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
At Undertegnede har paabegyndt en Urtekram handel til de billigste Priser, ligesom jeg ogsaa er forsynet med Vine, som Medoc. Gl. Fransk Viin, St. Julien, Rhinsk Viin m. m. af gode Qvaliteter, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre. Nysted Apothek den 1ste Juni 1843. A. Mølmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjør Hr. Agent L. J. Ben bing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkiø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i – J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Nysted. H. P. Ditzel i Vor B. H. Pohler i Nødby. dingborg. Fuldblodshingsten Palæmon, der eies af et Jnteressentskab, agtes bortsolgt underhaanden, efter Bedækningstiden i dette Foraar; – Man ville desangaaende behage at henvende sig til Kammerraad Jørgensen paa Søllestedgaard pr. Nakskov. Huus til Nedbrydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Det særdeles velbyggede, af fortrinlige Bygningsmaterialier opførte Præste=Enkesæde i Virnæs, 1 1/2 Miil N. for Saxkjøbing, bestaaende af 10 Fag Vaaningshuus og 11 Fag Udhuus, bliver med Cancelliets Tilladelse og forventende Approbation, om antageligt Bud skeer, bortsolgt til Nedbrydelse ved Auction paa Stedet Torsdagen. den 29de Juni d. A. Kjøbesummen bliver at indbetale til Stiftsøvrigheden til næste 1ste November, og ved samme Tid kan Nedbrydelsen skee. Nærmere Underretning kan erholdes hos Hr. Byfoged Ravnkilde i Saxkjøbing eller hos Undertegnede. Vixnæs den 27de Mai 1843. Bloch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Licitation. Førstkommende Tirsdag den 6te Junii Formiddag Kl. 11, afholdes, efter Justitsraad, Birkedommer, Pontoppidans Begjæring, paa Nyekjøbings Raadstue Licitation over Opførelsen af et 5 1/4 Alen høit Plankeværk om Falster Birks Arresthuusgaard og et Latrin med 2de Afdelinger. Conditioner, Overslag og Tegning er til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing den 31te Maj 1818. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel linges Skiftejurisdiction, nemlig: 1) Efter Ane Christensdatter, Gaardmand Hans Christensens Kone i Birket, 2) Efter Marie Wilhelmsdatter, Gaardmand Andreas Thomsens Kone i Nøbbølle, 3) Efter Gaardmand Hans Nielsen Bager i Torrig, 4) Efter Huusmand Niels Pedersen i Hellinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 28de Mai 1843. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Paa Mandag (2den Pintsedag) udkommer intet N af dette Blad. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Lollands Falsters Stifts Tvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 66. Torsdagen den 8. Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavnsposten beretter, at den kongelige Familie i Søndags er bleven formeret med en lille nyfødt Prinds, en Søn af Prinds Christian af Glücksborg og Landgreve Vilhelms Datter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Berl. Tid. meddeler Følgende af et Brev, som Bladets Redacteur har modtaget fra Jfr. Grahn, som er høist indigneret over de mange Rygter, man stedse har udspredt og hende siden hendes Bortreise fra Kjøbenhavn, og især over de sidste falske Efterretninger og hendes Død. Et russisk Sagn siger, at den man lyver død, den lever længst, og saaledes haaber jeg i det Mindste at leve længe nok, for at Forfatteren til Historien om min Død kan have den Sorg at gjensee mig paa Kjøbenhavns Scene, indtil da beder jeg Enhver, som har den Godhed at interessere sig for mig, ikke at fæste nogen Lid til lignende opdigtede Historier, men at være overbeviist om, at jeg er saare lykkelig, og at mit Helbred, ingenlunde er svagt. J December Maaned forlod jeg Paris for at tiltræde mit Engagement ved den keiserlige Opera i Petersborg, hvortil jeg for tre Aar siden er engageret, men ikke har kunnet begive mig formedelst min Knæskade, som nu, Gud være lovet, er aldeles helbredet." J Anledning af Rygterne og hendes Fattigdom tilføier hun, at hun har et aarligt Gehalt af 40,000 Fr., foruden hvad hun kan tjene ved sine Kunstreiser og Sommeren. Sluttelig opfordrer hun Redacteuren af Aalb. Avis til at nævne Den, fra hvem han har Efterretningen om hendes Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Efterat Undersøgelsen i den Daugaardske Defrandationssag, hedder det i Svendb. Av., ved Generalpostdirectionens Foranstaltning overdroges Hr. Overkrigscommissair og Postmester Høegh Guldberg fra Vordingborg, der som tidligere meldt indtraf til Svendborg den 31te Marts d. A., er denne saa vidtløftige Sag ved Hr. Overkrigscommissairens Jver og Embedsdygtighed allerede fremmet saavidt, at Forhørene kunde sluttes i Mandags, af hvilke fremgaaer, at Daugaard er overbeviist om alle de Forbrydelser, hvorfor han sigtedes, saavel med Hensyn til Underslæb med Pengebreve, som de flere Aar udøvede Bedragerier med forhøiet Porto og anden Portosvig, f. Ex. at forsende frankerede Breve med Privatleilighed o. s. v., ligesom det er oplyst, at Publicum er bleven bedraget for den Porto-Moderation, der er tilstaaet de med Dampskibene befordrede Breve. Da det kun har været muligt at overbevise Defrandanten og Bedragerierne, ved efter Karterne at conferere Contrabøgerne (hvoraf f. Ex. een udviser circa 30 Rbd. Svig), og disse kun indeholde en ubetydelig Deel af Brev-Expeditionen paa Postcontoiret i Svendborg, saa lader det sig med al Rimelighed antage, at Bedragerierne have fundet Sted i en meget høi Grad, og man maa derfor med desto større Tak paaskjønne den ligesaa hurtige som kraftige Maade, hvorpaa Generalpostdirectionen, efterat være gjort opmærksom derpaa, antog sig denne for det Offentlige uberegnelig vigtige Sag, og som i Begyndelsen syntes omgiven af et i flere Henseender mærkværdigt Slør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Fra Stralsund er nylig ankommen til Kjøbenhavn en Mand, som har opfunden en egen Maade at brygge Øl paa af Kartofler, der skal smage meget behagelig og ligesaa godt som det bedre (Aalb. Av.) Maltøl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Den heri Bladet tidligere omtalte Person, der i Slagelse og Omegn sluttede flere Hestekjøb og tracterede med Champagneviin paa Slagelse Postgaard, hedder Peter Vilhelm Bruun. Han er født i Kjøbenhavn og en mod ham i sin Tid anlagt Justitssag vakte dengang megen Opsigt, idet han nemlig havde leiet en Ridehest i Staden, paa hvilken han reed ud til Høietostrup og her paa Præstegaardens Mark stial en Hest, som han førte tilbage med sig til Staden og Dagen efter solgte paa Trommesalen. Saa vidt vi erindre, havde bemeldte Bruun paa samme Tid i sin Svigermoders Huus truet denne eller en anden der tilstedeværende Per med en Pistol eller et andet Vaaben, hvormed han var bevæbnet, og skulde derfor holdes i Forvaring, indtil han kunde stille Borgen for sig; men fik dog Tilladelse til at forlade Landet. Han er ikke destomindre flere Gange kommen tilbage til Staden, og senest med en Skipper, fra hvem han undveeg, og derpaa optraadte som en mystisk Person i Slagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
J Fredags er han nu, efter at være paagreben i Vordingborg, ført tilbage til Kjøbenhavn. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Ved en i Torsdags i Høiesteret afsagt Dom er Sognepræst for Bølling og Sædding Menigheder i Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, Jens Andreas Thonbo, for forsømmeligt og pligtstridigt Embedsforhold idømt en Mulct af 200 Rbd. til Ribe Stifts fattige Præsteenker. Ved Provsterettens Dom var Tiltalte dømt til at have sit Embede forbrudt. Ved Ribe Stifts Landemodes Dom var han derimod anseet med en Mulct paa 200 Rbd. til Stiftets geistlige Enkekasse. De mod Tiltalte fremkomne Anker indeholdes fornemmelig i nogle Klager, indgivne fra hans Sognemænd. Det er saaledes lagt Tiltalte til Last, at Menighedens Medlemmer vanskelig kunde faae ham i Tale og at han ikke var redebon nok til at besøge Syge. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Corresp.) Kjøbenhavn den 3die Junii. Paa Strandveien til Charlottenlund er der allerede gravet Brønde og oprettet Poster til den tilsigtede Vanding af Veien, som imidlertid ikke behøves i denne Tid, da det regner hver Dag. Der skal iøvrigt have reist sig adskillige Hindringer mod Projectet, som dog forhaabentlig ville overvindes. Først skal Mad. Wulff, Enke efter Snedkermester Wulff, som i 1827 overtog Strand veiens Forbedring, mod i 20 Aar at være eneberettiget til at hæve Bompenge, have nedlagt Protest mod at der oprettes en anden Bom ved lille Vibenshuus, ligesom hun ogsaa formener, at Veien, hvis Vedligeholdelse paaligger hende, lider ved Vandingen. Dernæst skal Magistraten og Borgerrepræsentanterne gjøre Jndvendinger imod, at der oprettes en Bom ved lille Vibenshuus, som ligger paa Byens Grund, saavelsom imod at overtage Vandingen af Veien indtil Vibenshuus. hvor den projecterede Vanding først skal begynde. Forsaavidt som det nævnte Foretagende kan henregnes til de industrielle, hvilket det vel kan, ville vi oprigtig ønske, at det maa føre til et heldigere Resultat for Deeltagerne, end de andre lignende i den senere Tid hertillands oprettede Actieforeninger. De fleste af disse have havt en sørgelig Skjebne. Limensgade-Selskabet paa Bornholm gik overstyr af Uenighed; Lærredsvæveriet er død en ynkelig Straadød; Maskinhørspinderiet, hvorom man gjorde sig saa store Forventninger, er nok, hvis man ellers kan troe Rygtet, ikke langt fra at erklære sig fallit, og saameget er i det mindste vist, at Calculen ingenlunde har holdt Stik, med Fineerskjæreriet gaaer det nok ogsaa daarligt. Hvad vore Jernbaner angaaer, da er det ganske tyst og stille med Roeskilde-Banen, og om Kieler-Banen, der skulde kaste 9 Procent af sig, hedder det, at Kielerne selv underhaanden skille sig ved deres Actier. Hvad der derimod trives hertillands, det er Foretagender, der gaaer ud paa at more Folk. Hr. Carstensen bekjendtgjør allerede, at der har tegnet sig saamange Deeltagere i hans "Tivoli, at det kan ansees som constitueret, og vi tvivle ikke om, at det vil betale sig: det vil sikkert blive arrangeret med Smag, der er sørget for Øien- og Øren-Lyst og rig Afvexling det er Alt, hvad man kan forlange for at more sig, og derpaa gaaer de Flestes Liv ud. Men have da ikke Udlændingene Ret, naar de sige – og at de sige det, er vist de Danske have mere Lyst til at more sig, end til at arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-08
Kammerherre Lasperg, Godseier i Hertugdømmet Anhalt-Bernburg, som var gift med Prindsesse Maria af S. H. Glückborg, er død.