JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Løverdagen den 28 Januarii. No. 246. Rasmus Lindgaard Forman, c. Hof=AgensDanchert Krohn og Statsraadinde Krohn med SønWollert Danchersen Krohn. Denne Sag angik Bestemmelsen af det rette Skiel og Grændselinie imellem Gaardene Lønningen og Espeland og et af Citanten paa Espelands Grund opført Røst m.v. Ved Sorenskriverens og Meddomsmænds Dom af 29 Sept. 1791 er kiendt: at Eiendomstrækningen imellem Gaardene Espeland og Lønningen fastsættes hermed efter forbenævnte Markeskiel og Grændselinie fra Hestehougen over Guristolen og Lonebogene til nordre Kant af Elihougen, og siden langs Fieldbakken i en krum Linie til den nordre Kant af Pynten paa Lønningshammeren, saa at alt, hvad der ligger sønden for denne Strækning, bør tilhøre Espeland, og det paa nordre Kant deraf, Gaarden Lønningen. Jøvrigt forbeholdes Gaarden Eipeland den søndre Strækning. af Linien fra Hestehaugen til Muthougen, hvorom ingen Tvist haves med Forman under denne Sag, og den paastaaede Ryddiggiørelse af den opførte Huusmandsstue, der beroer paa Espelands Strækning kan ei paakiendes under denne Sag, efterdi Huusmanden, som samme er overladt til Beboelse, ei herer kaldet til Doms Lidelse, men henvises til andet Sogsmaal. Processens Omkostninger ophæves, men Parterne betale hver det Halve af denne Forretnings Omkostning, beløbende tilsammen 8 Rd. 4 Mk. s. Ved Oberhofrettens Dom af 18 Febr. er denne Dom stadfæstet, og Processens Omkostninger ophævede. Derimod var ved Bergens Laugtings Dom af 20 Febr. 1794 saaledes dømt : at det omtvistede og paaankede Grændseskiel imellem Gaarden Lønningen og Espeland bør efter samtlige Hoved og Contra Vidners tilsammentagne forenede Forklaring. at gaae fra Espelands Hestehoug, hvor Underretten ikke for Martii Maaned 1797. har nedsat en Mærkesteen, til Guro eller Guristolen, hvor ligeledes den anden Mærkesteen af Retten er nedsat, derfra over til den øverste eller nordre Ende at Elihougen, hvor Rettens 4de Mærkesteen staaer (da mellem denne og forrige staaer den tredie i Furrehougen, lit østen for Lonebogene); men fra Mærke stenen i den øverste eller nordøstre Kant af Elihougen, bør Grændselinien at gaae lige til Bærkens Udløb i Bekkervigen, saa at alt, hvad der ligger paa søndre Side af denne Linie, bør tilhøre Gaarden Espeland, og det paa nordre Side af samme Gaarden Lønningen, alt med fuldkommen Brug og Eiendom efter Lov. Den øvrige af Underretten udstenede Grændselinie, nemlig fra Elibougen over Hammeren til Søen bør altsaa være uden Følge, og de der nedsatte Stene casserede. Og saaledes deels stadfæstes og deels forandres den indstevnte Hiemtingsdom. J øvrigt, næst at mortificere de mod Sorenskriveren Justitsraad Haberdorff yttrede nærgaaende Udladelser, bør sammes og Parternes særskilte Paastand om Opretning, der ligesom veie op mod hinanden, være liqviderede. Processens Omkostninger paa alle Sider ophæves, Dom, Oberhofrettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, betalet Rasmus Lindgaard Forman som Tabende 5 Rdlr. Mandagen den 30 Januarii.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
No. 241. Kiøbmand Hans Henrich Harmen, c. Kiøbmand Lyder Wentzel Nicolaisen paa Hans Klæboes Vegne. Nærværende Sag havde reist sig deraf: at Kiøbmand Nicolaisen, tvertimod Bergens Byes Privilegier af 29 April 18023, og Forordningen. af 12 Sept. 1754, dens 2det Capitels 33, havde bevirket, at bemeldte Hans Klæboe, som i lang Tid havde handlet med Citanten og Formænd, havde forladt disse, for at handle med Nicolaisen, paa en Tid, da Klæboe var Citantens Debitor for en Summa af 500 Rdlr. 2 Mk. 8 s. m. v. Ved Oberhofrettens Dom af 12 Martii 1795 var dømt: at naar Kiøbmand Lyder Wentzel Nicolaisen, paa Hans Klæboes Vegne og imod Regres til ham, som han bedst veed, vil og kan, til Kiøbmand Harmens betaler de anbudne 243. Rdlr. 36 s., bor han for Harmens Tiltale i denne Sag frie at være, hvorimod Harmens forbeholdes sin formeentlige Ret til det øvrige af den paastevnte Regning, paa lovlig Maade mod Hans Klæboe at indtale. Udi Processens Omkostninger for Raadstuen og denne Ret betaler Hans Henrich Harmens til Kiøbmand Nicolaisen 60 Rdlr. og til Justitskassen 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Bergens Byes Magistrat havde derimod ved Dom af 1 Jan. 1794 saaledes kiendt: at Kiøbmand Nicolaisen bør betale til Kiøbmand Harmens den paastevnte ForDe til Forsendelse med Post Fordring med 587 Rdlr. 40 s., mod Regres til Hans Klæboe, samt betale ham Processens Omkostninger for begge Retter med 50 Rdlr., og saaledes deels stadfæstet og deels forandret den i Sagen ergangne Be tings Dom af 5 Novbr. 1792, hvorved saaledes en kiendt for Ret: at Lyder Wentzel Nicolaisen bør til Hans Henrich Harmens, mod Regres til Hans Klæ boe, udbetale den Sidstes tilstaaede iværende Gield til Harmens med 300 Rdlr., inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under videre lovlig Adfærd, men Procens Omkostninger ophæves, efter Sagens befundne Beskaffenhed. Dom: Byetingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
No. 442. Procurator Wilster efter Kongelig befaling, c. Arrestanten Michel Hinchelman; angaaende dennes anden Gang begangne Tyverie. Hvorfor han ved Hof= og Stadsrettens Dom af 20 Decbr. 1796 er tilfunden at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus i 3 Aar og betale de paa hans Underholdning i Arresten anvendte Omkostninger skadesløs.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Dom: Michel Hinchelman bør arbeide i Kiøbenhavns Fæstning i 3 Aar.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
No. 438. Procurator Dreier efter Kongelig befaling, c. Arrestantinden Bolette Madsdatter; betræffende hendes 3die Gang begangne Tyverie. Hvorfor hun ved Hof= og Stadsrettens Dom af 20 Dec. 1796 er dømt at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus sin Livstid, samt betale de paa hendes Underholdning i Arresten anvendte Bekostninger skadesløs.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Dom: Bolette Madsdatter bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Tirsdagen den 31 Januarii.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
No. 399. Secretair Hoftved efter Kongelig Befaling, et Arrestanten Peter Svendsen Caulum; betræffende dennes deels begangne Tyverie, deels Løsgiængerie. For hvilke Forbrydelser han ved Hiemtingsdommen af 27 April 1796 er frikiendt for den første, men deri mod for den anden dømt at forsendes til Christiania Tugthuus, og der at arbeide saa længe, som de Fattiges Commission med Directeurernes Approbation fast. sætter. Derimod er han ved Hedemarkens og Op landenes Laugtings Dom af 23 Junii f. A. tilfunden, for Løsgiængerie at indsendes til bemeldte Tugthuus, for at arbeide der i 2 Maaneder, men for Actors videre. Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Dom: Peder Svendsen Caulum bør, for det af ham begangne Tyverie, hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i 6 Maaneder. privilegerede Kiøbenhavnske Torsdagen den 2 Februarii.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
No. 239. Skipper Peter Ellefsen og Major Holfeldt, Procurator Plade Stranger, som Mandatarius for Silbert Jmlay og Elias Bachmann, samt Commissarierne Foged Lars Wendemann og Byefoged JaceWulfsberg. Nærværende Sag havde reist sig af 2de Eragtninger, som bemeldte Commissarier den 120 Martii 1795 havde afsagt i Anledning af den af Sti per Ellefsen mod Byefoged Wulfsberg fremsatte Enception, ved hvilken han havde protesteret imod, at Wulfsberg, der havde handlet som Vederparten Gilbert Amlans eller dennes Commissair Elias Bach manns Fuldmægtig, maatte i en af bemeldte Jmlaneller Bachmanns Sag beklæde Dommersæde. Den uagtet havde de tragtet: at Commissionen fremdeles skulde fortsættes af dem fælles efter den tilhændekomme Kongelige befaling, og de derefter, da Ellefter Fuldmægtig begierede denne deres Eragtning beskreven til Paaanke for Oberretten, havde eragtet : at de ikke imod Fordningen af 16 Martii 1690 kunde give det Passerede in forma beskreven, forinden Sagens endelige Afhandling og Beslutning m.v.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Dom: Byefoged Jacob Wulfsberg bør fravige sit Sæde i den ved Commissarium af 30 Jan. 1795 nedsatte Commission til at undersøge og paakiende den af Procurator PladStranger, som Mandatarius for Gilbert Jmlay og Elias Bachmann, imod Skipper Peter Ellefsen med flere anlagte Sag. Saa bør og de under Commissionen foretagne VidneExaminationer, tilligemed sammes øvrige Behandling, uefterrettelig at være. Udi Kost og Tæring for Høiesteret betal Commissarierne, Foged Lars Weydemann og Byefoged Jacob Wulfsberg, een for begge og begge for een, til Peter Eflefsen 80 Rdlr. J det øvrige ophæves Processens Omkostninger. Til Justitskassen betaler Procurator Plade Stranger, paa hans Mandanteres Vegne, som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Mandagen den 6 Februarii. No. 205. Proprietair Jacob Rosborg, c. Ritmester Hof= Proprietair Fischer og Sognepræsten Hr. Gybergsamt Mollerup Byes Gaardbeboere. Jndbemeldte Sag betræffer, om ikke Hoff, Fischer og Gyberg bør, være uberettige, men Citanten derimod ene og allene formeentlig berettiget til at oppebære den Konge og Kirketiende, som skal svares af fornævnte 4 Gaardbeboere i Mollerup, som Jordbrugere af de af dem formeentlig urettelig opbrudte og siden med Sæd besaaede Jorder i Blarup og Walstrup Hede, paa Grund af, at denne Hede skal være indmatriculeret under Sørring Bye, Dallerup Sogn, hvis Konge og Kirketiende Citanten er eiende. Ved StanderborBirketings Dom af 29 Jan. 1795 er saaledes dømt at Anders Rasmussen, Knud Laursen, Niels Terkelsen.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Maanedlige Stats=Tidender 2 kelsen og Christen Rasmussen, alle Jndstevnte i Mollerup, som have leveret den forstevnte Tiende til dem som have beviist sig at være berettigede dertil, som og at hæve den fremdeles, bør for Rosborgs Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Birketingsdommen bør ved Magt at stande. denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, etaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 101. Jøden Jsaac David Adler, c. Afg. Jøde Philig Joseph Cohens Stervboe og Arvinger. Denne Sag reiser sig af en Vexel Obligation af 11 Februarii. 1793, stor 2000 Rdlr., hvilken skulde være udstædt, af Citanten til Cohen, blot for at give denne lovlig Hiemmel til, som Citantens Commissionair, at indkræve hos Hofmester Brochenhuus og Kammerherre Bülow en Vexel, stor 1924 Rdlr., uden at Citanten, skulde være fornævnte Cohen noget skyldig. Ved Hof= og Stadsrettens Dom af 4 Novgang er kiendt at Citanten har indfrie sin den 11 Febr. lang udstædt. Verel Obligation, og til Philip Joseph Coden betale sammes paalydende Summa 2000 Rdlr. med Renter, 5 pr. C. deraf fra bemeldte Vexel=Obligations Forfaldsdag den 11 Martii sidstl., intil Betaling skeer, og denne Processes Omkostninger skadesløs, saa bor og Cohen være berettiget til, ved Execution at lade sig udlægge det ham ved fornævnte Vexelobligation af Adler pantsatte, nemlig en af Marens Levin Hartviis, til bemeldte Adler den 8 Febr. 1193 udstædt Vere. Obligation, stor 2000 Rdlr., hvorved er givet til Pant en af Kammerherre Bulow den 9 Nov. 1792 til Hofmester Brochenhuses Ordre og til Last Jacob von Aren i Hamborg trasseret Vexel, stor 1904 Rdlr. endosseret af bemeldte Hofmester Brochenhuus og Marens Levin Hartig med 2de derpaa de non solutionen acentatione erhvervede Notarial Protester, Dom: Denne Sag afvises. Udi Kost og Tæring betalet saae David Adler til afgangne Philip Joseph Cohens Stervde og Arvinger 40 Rdlr. No. 421. Jøden Jsaac David Adler, c. Afg. Jøde Philig Joseph Cohens Stervboe og Arvinger. Nærvarende Sag angaaer Fornyelsen af forhennævnte Hof og Stadsrets Dom af 4 Nov lang, som Jndstevnte havde erhvervet over Citanten, og hvorved denne som forhen meldt, er tilpligtet at indfrie berørte Vexel, Obligation af 11 Febr. s. A., stor 2000 Rdlr., med Renter. J denne Sag har Hof= og Stadsretten ved Dom af 23 Febr. 1795 saaledes dømt : at Citanten bør, i Følge denne Rets Dom af 4 Nov. 1893, som herved fornyes, indfrie sin den 11 Febr. 1793 udstædt. Vexel=Obligation og til Cohen betale sammes paalydende Summa 2000 Rdlr. med Rente 5 pr. C. deraf, for Martii Maaned 1797.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
fra bemeldte Vexel=Obligations Forfalds Dato den 11, Martii 1793 indtil Betaling skeer, samt saavel den forrige som denne Processes Omkostninger skadesles. Saa bør og Cohen være berettiget til, ved Exsecution at lade sig udlægge det ham ved fornævnte Vexel Obligation af Adler pantsatte, nemlig en af L. M. Hartig til bemeldte Adler udstædt Vexel=Obligation, stor 2000 Rdlr., hvorved er givet til Panten af Kammerherre Bülow den 9 Nov. 1792 til Hofmester Brochen huses Ordre og til Last Jacob von Aren i Hamborg, trasseret Vexel, stor 1904 Rdlr., endosseret af bemeldte Hofmester Brochenhuus og Marens Levin Hartig, med 2de derpaa de nonsolution en accop. tatione erhvervede Notarial=Protester.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Dom: Denne Sag afvises. J Kost og Tæring betaler Jsaae David Adler til afg. Philip Josep Cohens Stervboe og Arvinger 40 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Tirsdagen den 7 Februarii. No. 233. Byefoged Bent Christian Stenersen, c. Bogholder Johannes Prætorius, som Fuldmægtig for Poul Clausen og Olaus Herstad. Jndbemeldte Sag undstod deraf, at Citanten havde nægtet at aflægge fuldkommen Rede og Rigtighed for et Partie Vare, som han i Junii Maaned læn, har modtaget at forhandle for Clausen og Herstad i Christiania, til Beløb 1815 Rd. 2 Mkelse, i Følge Beviis af 28 Junii s. A.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Ved St. Thoma Oberrets Dom af 16 Julii 1794 er dømt: at Citanten bør udrede og betale til Bogholder Prætorius, paa Clausens og Herstads Vegne, den Summa 1599 Rdlr. 6 Real i Styver dansk vestindisk Courant med lovlige atter for C. fra Paastevningens Dato den 9 August i nog til Betaling skeer. Desuden bør han under Ged opgive, hvor mange Træer af Breg og Tiære der vare komne ved Modtagelsen, og det Resterende betaler han efter Factura Priis med Renter, som meldt. Dersom Byefogden inden denne Doms Erspiration ikke har efterkommet dette, betaler han det hele Qvantum Berg og Tiære efter FacturaPriis, og Renter, Processens Omkostninger for Under og Oberretten betaler Byefoged Stenersen med 134 Rdlr. 4 Styver dansk vestindisk Courant, iberegnet Dommens Lysning og Forkyndelse, og hvori Procurator Salarii er ansat til 20 Rdlr. Derimod er ved den ergangne St. Thoma Byetings Dom af 13 Jan. 170 kiendt saaledes: at Byefoged Stenersen bør udrede og betale til Bogholder Prætorius paa Clausens Vegne den Summa 1512 Rdlr. 3 Real 5 Styver vestindisk Courant, med lovlige Renter deraf fra Stevningens Dato, til Betaling skeer, og Processens Omkostninger skadesløs, og saaledes for al videre Tiltale frifunden. 24. De til Forsendelse med Posten allene Dom J Henseende til de Byefoged Bent Christian Stenersen for 110 Stænger svensk Jern, et Partie Jernbaand, og 5 Kasser Spiger til Ansvar idømte 851 Rd. 3 Real 5 Styver vestindisk Courant bør Oberrettens Dom ved Magt at stande. J det øvrige afvises Sagen. Denne Processes Omkostninger betaler Byefoged Stenersen til Bogholder Prætorius, som Fuldmægtig for Poul Clausen og Olaus Herstad, med 100 Rdlr. dansk Courant. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Fra den 4de Martii til 1ste April ere her i Staden copulerte 43 Par, fødte Drenge 120, Piger 120, tilsammen 240, døde Mænd 96, Qvinder 61, Drenge 36, Piger 56, til sammen 259, ere altsaa 19 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 14, Barselseng 4, Betændelsesfeber 4, Brystsyge 52, Druknet 1, Dødfødt 3, Falden til Døde 1, Feber 10, Forraadnelses feber 4, Galdefeberg, Gicht 2, Halssyge 3, Hastig Død 1, Hoste 1, Kighoste 9, Kopper 3, Krampe 4, Mavepine 2, til. Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender a. Meslinger 1, Modersyge 1, Nærvefeber : Nærvesyge Orm 3, Skarlagensfeber 5, Slag 36, Slag flod 3, Sting. Svindsot 32, Trødske 3, Tænder 3, Vattersot 6, Uanmeldte Sygdomme 33.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den Martii til 1ste April af Patienter indkomne 170, udgaaet 137, døde 22. - Jblant de Jndkomne vare formdelst ulykkelig Hændelse: En Pige faldet og slaaet Knærskalen itu; en Enke faaet det ene Been knuset ved en Pakke, som ved Ophidsning nedfaldt paa hende; en Arbeidsmand nedfaldet og slaaet 2 Sidebeen itu; en Snedkersvend qvæstet det ene Haand imellem noget Tømmer en Rytterstyrtet med et Hest og brækket et Been; en Soldat ved Arbeidet paa Holmen ligeledes brækket et Been; en Dreng nedfaldet af et Trappe og farlig forslaaet Hovedet; en Soldat faldet og for vriet en Fod; en dito faldet og forslaaet et Knæe. - En af skediget Soldat, navnlig Elias Olsen, nedfalden af en Tran pe, indkom den 25de Martii, Avertissementet i AddrenAvisen No. 74 den 27de Martii fra hans Kone, at hun ik kunde faae ham paa Hospitalet, er altsaa urigtigt.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. 2 Rd. 3 Mk. 8 s. Dansk, Td. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. 1. Hvede, Holstensk, Td. 4 Rd. - Mk. t. Lostandsk, Td. . 3 Rd. 3 Mk. - s. Siellandsk Td. 3 Rd. 2 Mk. a 4 Rd. - s. Byg Td. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Bøg=Gryn Td., 5 Rd. - Mk. - s. Malt Td... 2 Rd. 4 Mk. - s. Havre Td. 1 Rd. 1 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. 8 s. Havre=Gryn Td. 5 Rd. 3 Mk. s. Boghvede=Gryn Td. 5 Rd. 1 Mk. - s. Erter Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. - s. gede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. 13 a 14 Rd. Flesk, røget, op 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 4 Mk. grønsalted, Lpd. . 1 Rd. 2 Mk. 6 s. Oste, Fyenske, Skpd. 9 a 100 Rd. - Mk. - s. . Holsteenske 12 a 13 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk Td. 28 a 30 Rd. - Mk. 2 s. i Siellandsk, Td. 28 a 32 Rd. - Mk. - s. Holsteensk. Td. 30 a 32 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 4 Mk. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. 13. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 15 Rd. - Mk. t. Graasen, salted, Td. 5 Rd. - Mk. - s. . . tor, Skpd. 11 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. = 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 7 Rd. - Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . 100 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. . 16 Rd. - Mk.. 6. Klipsisk, Skpd. 21 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . 19 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. Host-Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td., 23 a 24 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 4 Rd. - Mk. (Lyneborsk Td. . . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Spansk Td. . 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Engelsk Td. . . 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Adme Rbinsk Viin 65 a 80 Rd. udenrigs 57 a 72 Rd. Et Oxehoved rød Viin 60 a 30 Rd. udenrige 50 a 70 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin. 40 a 600 Rd. udenrigs 300 a 500 Rd. Et Oxch. Fransk Brænder. 30 a 900 Rd.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
udenrigs . 66 a 75 Rd. Humle. Brunsviger og a 100 Rd. - Mk. t. Garleber ) Skpd. 300 Rd. - Mk.. s. Brabandsk ). = 30 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
T T T b. Norsk Jern Skpd. = = 16 Rd. - Mk. s. Tiære Td. . . . 3 Rd. - Mk. s. Hør Skpd. 42, 45 a 32 Rd.) efter denne. s. Reen Hamp Skpd. 36 a 40 Rd.) Bonitet. Brænde. Favne: Pommersk ve . . Rd. - Mk. Pommersk En . . 7 Rd. 3 Mk. Pommersk Bøg . 7 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Holsteensk Bøg 7 Rd. 3 Mk. - Jydskenkelt = 7 Rd. 2 Mk. - svense . . 7 Rd. 3 Mk. . Birk - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs 1 Rd. 3 Mk. a 1 Rd. 3 Mk. Et Læs Tørv 1 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. - Mk. Kul Td. . - Rd. 3 Mk. . Føering. . Høe et stort Læs. 3 Rd. 2 Mk. et mindre dito 2 Rd. 2 Mk. . Halmet Læs. 1 Rd. 5 Mk. . Høns og Flederværk. d. Kalkunske gamle Parret 4 Rd. - Mk. . . . unge Parret, 3 Rd. 2 Mk. Capuner fede et Par 1 Rd. 4 Mk. .. . mahre et Par Rd. 5 Mk. J. Høns gamle Parret. 4 mk. unge Parret. . 4 Mk. Kyllinger et Par Giæs levende Stk. 1 Rd. 2 Mk. i Slagtede Stk. 1 Rd. 1 Mk. k. Ænder et Par 1 Rd. 11. Duer et Par .. 1 mk. 12 et. Æg en Snees = 1 Mk. 1
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Af disse Tide.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Rom, den 2den Februarii. Rustningerne i Kirkestaten ere paa nærværende Tid overordentlige. Man opbyder alt for at afholde de Franske fra at trænge videre frem i vort Land. Fæstningsværkerne her, og de i Naboelauget liggende Forter, blive paa det hurtigste forstærkede, nye Militie udtages, 5000 Pigger forfærdiges for samme, og 36pundige Kanoner støbes. Cavalleriet bliver formeret indtil 4000 Mand, og de rige her værende Jndbyggere afgive deres Statsheste for Artilleriet ac. General Colli har taget Fæstningsværkerne i Civitavechia i Øiesyn, og derpaa afreist til vor Armee, som daglig bliver forstærket. Jmidlertid ere mange her bekymrede. De franske Prindsesser giøte sig færdige til Afreisen, og for den hellige Stats Sikker, hed i Loretto ere de fornødne Forsigtighedssanstalter føiede.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Salurn i Tyrol, den 3de Februarii J Forgaars har Fienden tilbagetrængt mine Forposter vedFembano; men da de sit Forstærkning, dreve de Fienden til bage igien, og indtage deres gamle Stilling. Liptag Generalmajer.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Jtalien, den 11te Februarii. Kinkestaten, sige de italienske Blade, forladt af Kongen af Neapel og afskaaret fra de keiserlige Armeer, har nu kun tvende Midler for sig, enten at underskrive en haard Fred, eller med Anstrængelse af alle sine Kræfter at forsvare sig saa længe mod den franske Overmagt, indtil det lykkes de Keiserlige, at stænge frem igien i Jtalien. - Kongen af Neapel staaer i Begred med, at slutte efter Spaniens Exempel en Of og DesensivAllianer med Republiken Frankrig. Til den Tractat, som han har sluttet med Republiken, skulle nogle meget vigtige nemmelige Artikler være føiede, som angaae nogle af Kirkestatens Provindser, hvilke torde blive neapolitanske. Der mod betaler Kongen til Frankrige 8 Millioner Daler, legerer en anseelig Mængde Korn, og aabner alle sine Havne for de franske Krigs og Handelskibe. Det heder nu, at de engel ene Berling. ske Tropper, som hidindtil have været paa Øen Elba, skulle besætte den pavelige Havn Civitavechia. Det Rygte, at en Deel af disse Tropper var ankommen til Triest, er endnu usiktert. Paven har erklæret, at den engelske Nation fra nu af skal have frie Handel i det hele pavelige Gebet, og alle Havne, staae aabne for deres Skibe.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Jnspruck, den 11te Februarii. De 4000 Mand Darmstædtere, som laae i Krain, ere allerede stødte til General Alvinzus Armee. Fra Bohen flygtes der endnu stærkt. J Forgaars angreb de Franske ogsaa vore Forposter uformodentlig ved Deutschmet, erobrede 2 Kanoner og gjorde nogle Fanger; men General Vukassovich rykte snart frem med Forstærkning, og fordrev de Franske igien med noget Forliis. Erkehertug Carl har sendt Depecher herfra til General Colli i Rom. Den østerrigske Garnison i Mantua, hvilken Fæstning nu er bleven besat af et Par 1000 Franske, skal ved Sygdomme, Strabatser a. være hensmeltet til 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Manland, den 11te Februarii. De Franske rykke bestandig videre frem i Kirkestaten. De have siden den 3die besat Stæderne Cosena, Rimini, Pesaaro og Sinigaglig, hvor de berømte Messer blive holdte, og ville den 3de eller 8de være i Ancona. Det hele Landskab Romagna, hen ved det Adriatiske Hav, Ravenna medindbegrebet, er altsaa besat af de franske Tropper. Over Bologna ere allerede særdeles mange pavelige Fanger blevne transporterte. Mange 1000 ventes endnu, og i Gaar ankom 40 af samme, under Eskorte af Soldaterne ved vor Legion. De Fangne bandede Paven og Cardinalerne, fordi de, under Trudsel af Galeistraf, vare blevne tvungne til at gribe til Vaaben.