JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Rotterdam den 29. Septembr. Fra Danzig mældes, at de Skibe, som ville til denne Sta have at betale nogle usædvanlige Havnepenge til Preusserne Skipper Cornelis Bollebacker, som kom fra Amsterdam med Stugods, har skuldet betale Told=Afgifterne i Ducater til 9 Gylde da ellers Ducaterne ere blevne beregnede paa 12 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Danzig den 7 Octobr. De mange Skibe af adskillige Nationer, neml. Engelske, Daske, Svenske, Hollandske, som hidtil laae i vores Farvand, og hvilke ingen først vilde betale den Preussiske Told, beløb sig næste til 50, men endelig har den Engelske og Danske Consul foreen sig med den Preussiske Commissarius derhen, at Skibene kan u losse og igien lade, dog med den Betingelse at betale Tolden, indtil deres Hoffer formodentlig have udvirket Befrielse hos de Preussiske Hof. Det Preussiske Posthuus, hvor vi maae brinalle vore Breve til, ligger næsten en Fierdinqvey fra Staden. Warde den 7 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
I Dag blev Ribe Stifts Landemode her holdet, ved samt blev den over Hospitals Præsten i Ribe Hr. Morten Herløv af sagde Provste Rets Dom den 4 Mart. 1771. confirmeret, saa han Følge Lovens 2 Bogs 17. Cap. 8. Art. bør have sit Embed so brudt, og aflægge den geistlige Habit.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Ribe den 14. Octobr. Den behagelige Tidende er hertil ankommen, at (S. T.) 5.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Doct. Andreas Frausing Fridsch er allernaadigst beskikket at vare Stads Physicus og Medicus Provincialis i Ribe Stift. De Ordre om Fourages Udskibning, som allerede var foranstalte er tilbagekaldet, og dermed skal til videre indeholdes. Den 12 hujus er Postmester Andreas Wulfsberg ved Døden afgaaen Efter Forlydende skal i hans Sted, efter Accord med den Afd de, Johan Ernst Suhr allernaadigst være bleven beskikket Postmester i Ribe. er Wiborg den 19. Octobr. En Skoles Jndvielse fortiener Sted blandt de Høytideligheder, som ey udmærke sig ved den blotte Sieldenhed, men tillige opfordre deres Agtsomhed, der indsee, hvor stor Jnflydelse Ungdommens Opdragelse har paa den tilkommende Slægts Tænkemaade. En saadan mærkværdig Dag havde vi her sidstafvigte Onsdag den 14 i denne Maaned. Dagen tilforn bleve alle her værende Stands Personer, Embedsmænd og Lærde ved et latinsk af Høyædle og Høiærværdige Hr. Biskop Rottbøll forfattet Indbydelses Skrift anmodede at indfinde sig ved denne høytidelige Forretning. Landemodet, som samme Dag holdtes, forskaffede os ikke allerne Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand von Hvitfeldts, men og samtlige Herrer Provsters anseelige Nærværelse. Omtrent Klokken 11.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Onsdagen den 14. Octobr. sidstafvigte var her Landemøde. Udi samme prædikede Provsten over Mos Herred, Hr. Mag. Begtrup over Texten Ezech. 33. v. 7. Og, du Menneskes Søn, jeg haver sat dig til en Vægter over Jsraels Huus. Efterat han til Indgang havde forklaret Ordene Rom. 10. v. 2. De have Guds Ridkierhed men ikke med Forstand, blev hans HovedSætning : Lære=Embedet, som et helligt og vigtigt, men tillige, som et besværligt og farligt Embede, og forestillede saaledes Lære-Embedet 1, som helligt og vigtige 2) som besvær int og farligt.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Gravskrivt. Til Hvile gik den gamle Mand, Som Gud, 6 Konger, tiente Ved Holmen i Høybaadsmands Stand; Tilhöyre Gud ham hente. Kierkommen var Guds Klokkeslet, Da Aar var ud med Rente. Et hastigt Bud ham faldt da let, Dermed han Aarene endte. Men nu han gik fra Verden ud, Hvad var det, han forliiste: Hans Navn er her, hans Sielhos Gud, Hans Ask i denne Kiste. opsat til ære af Cramer Aalborg den 22. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Paa Læssøe er for kort siden indstrandet Skipper Martin Mik ner fra Amsterdam til Stetindestineret med en betydelig Ladning Olie, Tran og Specerier. Det meeste af Ladningen skal være bierget, dog til største Deelen vaad, men Skibet staaer ikke til Rædning.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Ligeledes er paa Læssøe indstrandet Capitain Norberto Francessov Ylyra med Fregat Skibet Gran Cathrina Alias & St. Zenon hiemmehørende i Spanien, kommen fra Kønigsberg, destineret til Cadix med Planker og Lærreder. Ladningen kan bierges, men Skibet, som var meget stor og betydelig, og førte et glat Lag Canoner, staaer ikke til Rædning.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Ved Blokhuussene er indstrandet Skippr. Joachim Blasert, kommen fra London, destineret til Stetin med Baglast af Kride. Jmellem Fladstrand og Hals omtrent ved Worsøe skal efter Beretning sidste Fredag være af Søen kommet inddrevet et Dansk Fartøy uden levende Folk, lad med Korn og andre Vahre, efter Formodning maae det være kommet fra Fyen eller et andet Sted i Beltet. Fartøyet skal være ganske tæt, saa Ladningen ubeskad kan bierges.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s. Den 17, Hr. Wagdal tilendt med Hosskrift: Betal Herren dit Løfte, saa skal han lade din Gierning vel lykkes Den 20, ved Cassens Aabning befandtes i Papiir med Hosskrift: Givet i Jesu Navn Nok en Bancoseddel paa Desuden i løse Penge. For disse Kierligheds Gavertakkes paa de Fattiges Vegne allerssigt,
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Bekiendtgiørelse. (Formedelst indløbne Forhindringer er Auctionen over sal. Hr. NB. Clemmentins Bøger, hvormed blev begyndt sidstafvigte 15. Octobr. og avanceret til No. 336. in 4to, nu udsat til førstkommende 9. Novembr. Mandag Formiddag Kl. 9, da den igien tager sin Begyndelse, hvilket herved til alles Efterretning bekiendtgiøres, om de enten selv, eller ved Commissionairer, til bestemte Tid ville behage at indfinde sig udi sal. Hr. Clementins forhen iboede Gaard lige over for Budolphi Kirke. Af Mangel paa Liebhabere ere følgende Nummere sidst blevne usolgte, hvilke herved anføres, da disse igien til Bortsælgelse vorde opraabte: neml. IN FOLIO. 25 Calmets Dictionaire historiqve, critiqve &c. de la Bible, Paris 732. & Supplement, Paris 728. 4 Tom. 4 Vol. 3738 M. Geieri Opera omnia. Amst. 696. 2 Vol. 6263 Joh. Vischers alle theologische Wercken. Amst. 696. 2 Vol. 64 C. Love Theologia practica. Amst. 690. 73 E. Portoppidans Marmera danica. Harn. 739. I QVARTO. at 2 M. Trostil Nov. Test. Fyriac. Gothenie. Anhast. 623. Lexicon Sytiac. i N. T. ibid. 633. J. C. Wolsii Cara Philolog. & critice in N. T. Hamb. 733. 4 Vol. 6065. Die Hellige Schrift durch R. Teller und Dittelmager i Leipz. 750. 7 Vol. 115 S. Halewdet in Epist. ad Eph. & Philip. Belg. Leid. 715. 116118 P. Dinant de Briet aan die van Efese. Notterd. 739. 3 Vol. 115 P. van Hagen in Epiist. ad Philip. Belg. Amst. 673. 136 M. G. Laurentii Erklarung uber das gande N. Test. Hal 721. 731. 7 Vol. 1652169 J. L. Mosheims Sitten=Lehre. Helmst. 737. 5 Vol. 180 Th. Gatakeri Opera Theolegica. Belg. Amst. 660. 183 le vrai Pietisme par P. Rognes. J Barle 731. 188 Reineccii Concordiagerm. lat. August. Confesk. Lps. 735. 217 Jean d'Espagne gesamte Schriften, Leipz. 724. 273 Dieterici Analysis evangeliorum dominicalium. Fr. 715 274 H. Wischeri Conciones festales. Belg. Amst. 667. 279 Freylinghausen uber Sontags Episteln. Halle 728. 283 Kreuschner uber dito. Kønigsb. 738. 284 Avcuarii Epistol. Christen Smuck. Amst. 738. 313314 Fleischers Pave=Historie. Khvn. 757. 2 Vol. Alle disse, saavelsom og den øbrige anseelige Bogsamling, ere meget vel conditionerede; Fraværende Liebhaberes Commissioner kunne enten af Hr. Conrect. Gotschalch, eller og af Hr. Wandall, vorde, om forlanges besørgede Til Comissionair for det Typographiske Selskab i Kiøben T havn er her paa Stedet Sr. Jacob Saurbier antagen, hos ham kan derfor enhver, som maatte efter Planen have Lyst til at ville derudi interessere, lade deres Navne antegne. Hvor nogle Gæs ere at bekomme til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Auctions Directeur. Idkuledelst malke Qvarterernes Ubestandighed falbydes herved den som sidst paa en føye Tid har for Byens Regning været beboet af S. T.) nye opbygte Gaard ved Foden af St. Laurentii Bakke i Randers Forhuus til Gaden, 2 Etager høyt, med 2de Frontispicer og Tag=Vin Hr. Ritmester von Levehau. Bemældte Eiendom bestaaer af 12 Fag der indrettet til Værelser paa det overste Loft, hvorover gebroken Tag Under Huuset er en grundmuuret Kielder med 2de Værelser og Kiøkken foruden en stor Pakkielder. Udi første Etage ere 6 Værelser foruden Kiøkken og Spisekammer. J anden Etage 2de Værelser med Kiøkken og en Sahl af 7 Fags Længde. Op igiennem Huuset til det øverste i Taget, gaaer en Jtaliensk oval Trappe. Udi alle Værelserne, i sær paa 2den Etage, er den plaisanteste Udsigt over Byen, Rivieren, og langt ud i Landet. Ved den nordre Ende af Hovedbygningen er en indhegnet Plads af 11 Alens Længde. Ved den søndre Ende er Port og Jndkiørsel med en Laage a parte ved Siden. Gaardsrummet er 21 Alen bred, derudi, en Brønd 15 Alen dyb, med tilvoxende Vand paa 6 Alens Høyde, at samme Art, Vægt og Godhed som det bekiendte Gade=Kildens. Hauge Pladsen, 31 Alen bred, er 3 Alen høyere end Gaardsrummet, opsat med en sufficant Muur af store Kampesteene, med høye Terrasser i det nordoiHiørne, hvorfra kan oversees vidt og langt ud over Byen og Landet, meget beqvem til et Lysthuus, hvor og Aftenen ved stille Veyr findes et angenemt dobbelt Scho. Derforuden ved den nordre Ende af Gaarden 13 Fag Huus, hvoraf de 5 Fag 2 Loft høyt, med Kiøkken, Spisekammer, og 2de Værelser oven paa. Udi de 8te Fag af samme er anseelig Stald til 8te Heste, med Kudskekammer og Vognremise. Bag disse 8te Fag, et Gaardsrum 11 Alen bred, og 26 Alen lang, med Jndkiørsel ved den nordre Ende fra Gaden. Bemældte Gaard er indtil Paaskee 1774, bort leyet til Byens Jndqvartering for 200 Rdlr. aarlig, med Reservation, af Kielderne under heele Huuset. Skulde nogen fraværende Liebhaber, findes, ville de behage om Conditionerne med Kiøbet at addressere dem til Randers den 2 Octobr. 1772. J. M. Wintmølle. I vende Køer, som have staaet den grasserende Sygdom igiennem, fra en Herregaard synder fra, er til Kiøbs, den eene skal kalve til Mortensdag, er 4 Aar, den anden strax efter Juul, er 6 Aar gammel, hvormed følger lovlig Attest, skulde der findes Liebhabere, behage de at adressere dem til Sr. Jep Larssen ved Vesterport, som har samme i Commission. Efter Mad, Vassard og Skipper Rasmus Børnholm, som Medreder, deres Begiæring bliver her i Hobroe Torsdagen den 12. Novembr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet holdet offentlig Auction overen dennem tilhørende Gallioth, St. Johannes kaldet, drægtig 24 Commerce=Læster, med dertil hørende Jndventarium og Redskab; thi ville Liebhaberne behage samme Tid sig at indfinde, da Galeothen, som nu herved Byen er liggende, skal vorde de Høystbydende tilstagen efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres. Hobroe den 20 Octobr. S. Langballe.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Paa mit Herskab Hovædle og Velbaarne Hr. Cammer=Junii. von Peny Vegne som Fuldmægtig Peder Müller.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
NB. Auctionen over forestaaende Rantzausgave Gaard og Gods at udsat til den 16. Novembr. førstkommende, hvilket tiener Liebhaberne til behagentlig Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1772-10-23
Formedelst Forandring af Boepæl agter Adam Soelberg, Guldarbeder, ved offentlig Auction til Høystbydende at lade bortsælge sin ud Kiøbstæden Sæbye eyende og beboende Gaard med tilliggende Grund Hauge og Toft, der alt ligger paa Nordre Side Algaden, og bestaaer af 14 Fag Vaaningshuus, af ege Bindingsværk, til Gaden i fuldkommen Bygningsstand, foruden Udhuus, som for et Aars Tid siden af nye er opbygt; J Gaarden er en god Brønd og andre Beqvemmeligheder, som Liebhabere behagelig kan tage i Øyesyn inden Auctions=Tiden, som er berammet til den 3. Novbr. næstkommende Formiddag Klok. 10 Slet, da og tillige en Deel Kakkelovne og andet Jndboe vorder bortsolgt. Sal. bye den 28. Septembr. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
No. 44. Jydske, Efterretninger Tredagen den 30 Octobr. 77.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Rosette i Egypten den 30. Julii. Nyelig fandt man her i et Tyrkisk Huus et ungt Menneske, som er en Græker af Fødsel, og er Betient hos den Engelske Ridder Montagne, der har nedsat sig her. Man mistænkte ham for at ville indsnige sig i Haren, eller det Sted, hvor Fruentimmerne opholde sig. Han blev derfor bragt for Kadi, som ikke kiendte ham skyldig til Døden, og loed ham derfor kun prygle; men Pøbelen bemægtigede sig ham, og rev ham i Stykker, og det var ikke langt fra, at de jo havde gjort det samme ved hans Herre. Da Mehemet Bey erfarede denne Opstand, loed han gribe Hovedmændene for Oprørerne, og mulcterede Staden paa 500 Talaris, som er ungefær 3000 Livreer, hvilke de fornemste Jndvaanere maatte betale, fordi de ikke havde afværget denne fiorden.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Constantinopel den 3 Septembr. Den 18 Augusti saae Storsultanen ud af et Vindue paa hans Serail, en stor Hob Græske Koner klædte efter den nyeste Møde, at spadsere til den saa kaldede Kritto Sottiri, en Lystplads hvor der er en Kilde, af hvis Vand Grækerne gierne drikke. Sultanen blev saa vreed over disse Grækinders Stads, at han Morgnen derefter lod paa adskillige af dem skiære deres Klæder og Hovedtøy i Stykker, og lod tilsige i alle Stadens Qvarterer, at den første, den beste, som ved sig see paa Gaden i Slig uanstændig Stads, skulde strax stikkes i en Sæk, og kastes i Søen.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Fra Archipelago den 10. Septembr. For nogen Tid siden fattede den Russiske Lieutenant, Panaiotti Alesiano, som med nogle Skibe havde sin Post i Canalen imellem Øen Samos og Fæstningen Budrum i Natolien, der dristige Foretagende, at angribe Fæstningen Stancio paa ØerMedemo, hvor Zefir Bey Bassa befinder sig, hvis Flode blev opbrændt ved Chesme. Den af 1500 Mand bestaaende Besaning og det talrige Artillerie i Staden forhindrede ham, at han ikke kunde foretage nogen ordentlig Belering, hvorudover bemældte Officeer greb til en Krigslist: Han afsendte nogle Barker og Chalupper til adskillige Steder paa Øen, ligesom de vilde giøre Landgang. Tyrkerne strøede sig derfor allevegne hen, hvor de saae Fartøyerne at nærme sig. Da det var blevet mørkt, og Tyrkerne endnu stedse løbe hen og her ved Havbreden, steg Alesino med 160 Græker i Land ved Fæstningen, bemægtigede sig en af Portene, og trængte med Jld og Sværd ind i Staden, lod fornagle de store Kanoner, tog 11 med sig, saa og mange fangne Tyrker med deres Koner, plyndrede Staden, og kom som en Seyerherre tilbage til sin Flotille. Commandanten i Fæstningen bad derefter om de fangne Tyrkers Løsladelse, hvilke og bleve sendte tilbage, imod at der bleve leverede ligesaa mange Oxe Faar og Sviin derfor igien.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Bologna den 29 Septembr. Den unge Grevinde Daria af Brescia har havt Strid med hendes Broder, Canonicus og Erkepræst ved Domkirken i Brostia, angaaende hendes Medgift til hendes Giftermaal, og om Ratten skudt ham i Sengen med en Pistol. Hun er bleven gre den paa Flugten, og arresteret i Venedig.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Genua den 1. Octobr. Deyen af Algier vil sende Keiseren af Marocco 3 Krigsfregater, hver paa 36 Kanoner, en Deel Galeother, Ammunitiom. v. dersom Freden imellem Holland og den sidste ikke i den bestemte Vaabenstilstands Tid skulde komme i Stand. Bemælde Dey har ogsaa forbudet Korns Udførsel af hans Stater, paa det at Russerne ikke skulde forsyne sig dermed.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Marseille den 2 Octobr. Den 27. Septembr. var her en saa overmaade Varme, Thermometret stoed 4 Grad. høyere, end det forhen har staaet Freds Underhandlingerne med Porten, hvilke have været af Udtog af en Skrivelse fra Petersborg den 7 Octobr. brudte, blive, om de ikke allerede ere begyndte, dog med det forste igien begyndte. Storvezieren ha er tilkiendegivet Generalfeldmarskal, Grev v. Romanzow, at han ugjerne havde seet den Om har tilbudet sig ufortøvet at begynde Underhandlingerne igien, stændighed, som havde foranlediget Congressens Ophævelse. Han og forlanget Vaabenstilstandens Forlængelse, hvortil ham fra vores Side er foreslaget en Termin til den 20 Octobr. Han har og tillige overladt det til Hr. Generalfeldmarskallens eget Gotbefindende at udvælge et Sted til Sammenkomsten, enten til ger eller ved Commissarier, i hvilket sidste Fald han beder ham Bucharest eller andensteds, og at handle enten ved Fuldmægtitil Donau, for i største Hast at begynde med Underhandlingerne. selv at komme til Bucharest, imidlertid vil han ogsaa nærme sig London den 9. Octobr. med en Formeerelse af 175, Townshend med 152 Stemmer, J Tisdags bleve Bøgerne til Guildhald sluttede, og Wilkes dag Middag Kl. 11 kan blive udvalgt til Lord Major for tilkom overgivet Oldermands Retten, paa det at en af dem inden Tors mende Aar. Folket gik med stor Frydeskriig fra hinanden; om Aftenen vare Huusene i de fornemmeste Gader illuminerede, og ske hastig nok kunde tænde Lys an. Da derpaa Cheriserne i Pøbelen begik nogle Uordentligheder paa de Huuse, hvor man ik Gaar vare forsamlede til at eftersee Stemmerne, forlangte Hallifax og Shakepear en Undersøgning. Over denne opstaae nogen Ordstrid, og den 24 hujus er berammet et Serutinium. Erklæringen derpaa vil skee den 18 Novembr. Siden 1734 har der ikke været noget Scrutinium, og den Gang varede det i 6 Uger.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Det bekræftes, at den i Bessarabien commanderende General Fra Weichselen den 10. Octobr. Weisman er efter Vaabenstilstandens Forløb den 22 Septembr. ved Vaabenstilstandens Slutning bleve forladte af Russerne. gaaen over Donau, for igien at tage i Besiddelse de Pladse, som Porten giør ligeledes store Anstalter til Krigens Fortsættelse, og paa de Tyrkiske Værfter ligge 24 store Skibe færdige, der ere bygte af Christne, som staae i Portens Tieneste. Polen, erklærede hiemfaldne til Hans Kongel. Preussiske Majestæt, stier og Herligheder, som have været bortskiænkede af Kronen Ved Indtagelsen af Polsk Preussen ere alle der liggende Starosaa at iblandt andre et vist Starostie, som tilforn havde 100000 Dakater Jndkomster, nu ikke giver meere end 3000 Dukaar af sig. Ordet gaaer, at Staden Thorn vil begive sig under Konge. Preussisk Skyts.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
De Senatorer i Polen, som ogsaa besidde Landgodse i PolsPreussen, havde vendt sig til Kongen af Preussen, for at blive befriede fra Hyldings Eeden, hvorpaa de fik til Svar fra Statsministrene, Greven af Finkenstein og Hr. v. Hersberg, Kongen, har faaet Eders Brev, hvori De sige, at deres Egenskab som Senatorer i Kongeriget Polen ikke tilloed Dem at aflægge Hyldings Eeden saaledes, som Patentet af 13. Septembr. foreskriver. Hs. Majestæt vil ikke efterlade selv at svare derpaa, men da dette Svar maaskee ikke vil komme tidlig nok, saa skrive vi Dem til efter Hs. Majestæts befaling, at de Polske Senatorer hverken ere nævnede eller foreskrevne i bemældte Patent. Men da de uden Tvivl besidde Embeder, Landgodse og andre Godse i Preussen, saa ere de forbundne at aflægge Troeskabs og HyldingsEed til Hs. Majestæt som souverain Herre i Preussen. Hs. Majestæt holder sig forsikret, at De ikke ville lade mangle at opfylde denne Eders Skyldighed. &c.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Den 13 Octobr. De i Nærheden ved Warschau staaende, Russer ere afmarscherede til den Romanzowske Armee, og af de i Lithauen staaende er en stor Deel opbrækked, for, som man siger at gaae til de Finlandske Grændser.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Af et Brev fra Polen af 12. Octobr. Efter Storveierens igientagne Forlangende er Hr. Generalfeldmarskal Grev v. Romanzow kommen overeens med ham ikke allene at forlænge Vaabenstilstanden paa 40 Dage, men endog igjen at begynde Freds=Underhandlingerne med ham, saa snart Tyrkiske Fuldmægtiger ere ankomne i hans Hovedqvarteer.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Den 14. Octobr. Just da man troede, at Krigens Lue skulde igien komme i fuld Flamme ved Donau, saa lyde derimod det sidste Efterretninger, som ere ankomne til den Russiske Minister, desto fredeligere. J Følge disse skal General en Chef, Grev v. Romanzow, have forlænget Vaabenstilstanden paa 40 Dage, saaat man har største Haab om, at Freden med Tyrkerne inden kort Tid vil komme i Stand.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Tyrkerne skal selv have givet Anledning til Vaabenstilstandens Forlængelse, og de erklære, at, dersom Fordringerne fra det modsatte Partie ikke havde været saa høye, var Congressen ikke bleven brudt. En anden Efterretning, som stadfæster alt dette, siger, at et vist Hof har ladet Porten declarere, at Freden inden 4 Uger maatte være bragt i Stand, allerhelst dets Forbindelse med Rusland ikke tillod andet herefter, end at giøre fælleds Sag med det. Dr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Polske Grændser den 14 Octobr. Nu, da Polen er bleven deelt, er man nysgierrig for at vide, hvorledes Regieringsformen i dette Rige maal. blive indretted. da det forhen har været et Arverige, og først 1542. da Sigismund August, den sidste Konge af den Jagellaniske Stamme, var død, blev til et Valgrige.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Hannover den 16. Octobr. Da allerede adskillige Jndvaanere her paa nogen Tid have bagt got velsmagende Brød af Kartofler, saa er man betænkt paa ligeledes at føre det i Brug ved Fattigvæsenet her.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Hamborg den 19. Octobr. J Tisdags blev her en vis Prokowski, der forhen har været Lieutenant under de Confordererede, og udgav sig her for en Baron Marsani, arresteret, og strax derpaa bragt til Hovedvagten, fordi han havde practiceret en Deel Juveler og andre Kostbarheder af stor Værdie fra Grevinde Tarlingowa, Castellaninde i Lublin.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Aalborg den 29. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Hans Kongel. Majest. har under Dato Fredensborg Slot den 15. Octobr. sidst udgivet Forordning, angaaende ubereedte Lammeskinds Udførsel af Danmark imod en vis Forhøyelse Told.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
Vi Christian den Syvende &c. &c. giøre alle vitterligt: at som det, ihenseende til Forbudet paa Skinds Udførsel af Danmark dat. 20. Augusti 1734, er ved Forordningen af 8. Octobr. næstefter bleven tilladt, at naar Feldbereederne ikke ville modtage Skindene efter den derpaa af Stiftamtmændene i hver Stift, og af Magistraten i Kiøbenhavn, sættende billig Taxt, maatte da, naar sligt blev gjort beviislig, de Skind som Feldbereederne resuserte, af Landet udføres, og der siden ofte ere indløbne Klagemaale fra de Haandverker, som sig af Lamme Skind i Særdeleshed til deres Nærings Drift og Brug maae betiene, at de ey kan undgaae at modtage af Slagterne for den fastsatte Taxt eller trofne Forening, alle de Lamme Skind, som ved deres Slagterie heele Aaret igiennem falde, uden nogle deraf at forskyde, hvorover de Tiid efter anden tillige have gjort Ansøgning, om at maatte udføre de Skind, som de ikke enten kunde bruge eller imodtage; Saa have Vi Allernaadigst funden for Got, ovenmældte Forordning af 8. Octobr. 1734 derhen, saavit Lamme Skind angaaer, at forandre :At det herefter maae være tilladt Ubereedte Lamme Skind af Danmark at udfore, imod efterskrevne Forhøyelse Told, nemlig: af Klippinger. 20 Sk. Knellinger. 30 Sk. pr. Degger. og - Uld Skind. 60 Sk. Dog maae Udførselen allene skee af Kiøb og Handelsmænd, og aldeles være alle andre forbuden samme at udføre. J øvrigt skal det ved bemældte Forordning af 8. Octobr. 1734. i alle Maade have sit Forblivende.
Jyske Efterretninger, 1772-10-30
fra det Kongel. Danske Cancellie er under 24, hujus følgende betiendtgjort: Fra Hans Majestæts Gesandt i Haag er berettet, at Pesten skal udi sidst afvigte Junii Maaned have yttret sig i Aleppo, hvor et Hollandsk Skib, Ovsterhout kaldet, og ført af Skipper Wolkert Hendrichs, som nu er paa Tilbagereisen til Amsterdam, havde indtaget en stor Det af sin Ladning fra befængte Stæder, og altsaa er mistænkelig, hvorfor ham og skal være givet saadant et Pas, hvorefter man kan viide at tage sig i Agt i de Havne, hvor han maatte ville indløbe; Saa er derfor nu ved alle Søestæderne befalet, at det ikke maae tillades bemældte Holland, ske Skib at nærme sig til nogen af Hans Majestæts Havne eller Søekan ter, der at indløbe, eller nogen af Folkene, eller Ladningen, Brevskaber eller andet, af hvad Navn være kan, at komme i Land, og at ingen Folk fra Landet maae komme om Bord paa samme Skib, men dermed skal i Almindelighed forholdes, som forhen i slige Tilfælde er anordnet.