Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-01-11
Frankerig. Som etcaracteristisk Exempel paa det mageløse Blik, hvormed Napoleon vidste at finde og vurdere de mange store og herlige Mænd, hvoraf han betiente sig, og at sætte dem paa deres rette Plads, uden at spørge om Ahner eller Familieforbindelser, anfører Bourienne Følgende: "Da Napoleon aabnede Feldttoget i Aaret 1805, ønskede han en modig, klog og oplyst Mand, som, uden Opsigt, kunde i Fjendeland skaffe ham de nødvendige Efterretninger og Oplysninger, og man foreslog ham dertil Captain Bernard, forhen Lærling i den polytechniske Skole. Denne unge Mand naaede næsten til Wien og kom tilbage i det Øieblik Ulm havde capituleret. Napoleon havde selv en Samtale med ham, og var fuldkommen tilfreds med hans Svar; men Bernard overrakte tillige en skriftlig Beretning om sin Mission, hvori ogsaa fandtes det Forslag, som virkelig blev fulgt, at man skulde omgaae alle Fæstninger og ved eet Slag aabne sig Veien til Wien. "J Sandhed, udraabte Napoleon ved at læse dette, – De er meget kjet, En lille Officeer tillader sig at foreskrive mig Planer for Feldttoget, Gaae og vent mine befalinNæppe var han borte, for Napoleon, idet han vendte sig til Rapp, som just var tilstede, aldeles forandrede Tonen og sagde: " det er en ung Mand af Fortjeneste, han har seet rigtig; jeg vil ikke udsætte ham for den Fare, at blive skudt; jeg vil maaskee siden komme til at behøve ham. Sig De til Berthier, at han skal lade ham gaae til Jllyrien." Da Listen senere komtil Napoleon over de Officerer, som skulde forfremmes efter Feldttoget, fandtes Bernards Navn ikke derpaa. Napoleon skrev da BernardsNavn over alle andre Officerers og gjorde ham til Bataillonschef. Jmidlertid tabte han ham nogle Aar af Syne, indtil Aaret 1812. Da ønskede han nogle Oplysninger og Ragusa og Jllyrien, og spurgt Marmont og flere Generaler derom; men Svaret lød stedse: "Ret godt, men det er endnu ikke ganske hvad jeg vil; jeg kjender endnu ikke Ragusa. Nu spurgte han en af sine Generaler, om han ikke havde en Officeer, som kjendte Ragusa, og denne nævnede Bernard, som da laae i Antverpen. "Bernard udbrød Napoleon, dette Navn er mig bekjendt; Man sende strax befaling til ham, at komme herhid. Faa Dage efter traadte Bernard ind i Keiserens Kabinet; Napoleon gjenkjendte ham strax, modtog ham paa det venskabeligste og sagde derpaa: "Fortæl De mig noget om Ragusa- Paa denne Maade, pleiede han at sige, erfarede han bedst, hvad et Menneske havde bemærket og iagttaget over et Land. - Han blev nu fuldkommen tilfredsstillet og sagde med Venlighed: "Oberst Bernard, nu kjender jeg Ragusa. Derpaa talede Keiseren fortrolig med ham, gik ind i alle Details ved Antverpens befæstning, lod sig bringe en Plan derover og forsøgde at criticere den, idet han antydede, hvorledes han, naar han beleirede den, vilde giøre Forsvaret unyt, tigt. Den nye Oberst erklærede Keiseren saagodt, hvorledes han vilde forsvare sig mod hans Angreb, at Napoleon var ganske henrykket derover og gav sin Modstander et Beviis paa sin Agtelse, som med mit Vidende kun er skeet denne ene Gang. Han tog ham nemlig med sig i Statsraadet og spurgte ham flere Gange om hans Mening over de Puncter, som bleve afhandlede, hvorefter Napoleon sagde til ham, da han opløste Forsamlingen: "Bernard. De er min AdjuEfter Feldttoget blev han Brigade Ge tant. neral, senere Divisions General, og hele Europa erkjender i ham den første Jnginieurofficeer, som lever. Clarke berøvede for en Ubetydeligheds Skyld Frankerig denne udmærkede Mand, som afslog de største Monarkers meest glimrende Tilbud, for at gaae til de frie Stater i Nordamerika, hvor han, i Spidsen for Jngineurcorpset, har anlagt Fæstningsværker i Florida, som alle Kyndig ansee for Mesterværker. Saaledes hævede og hædrede Napoleon Fortjenester, hvor de fandtes, og anviste dem en passende Virkekreds, nu til føier Bourienne seer man ofte smaae Ætlinge af store Aner at sættes foran store Mænd af dunkel og simpel Herkomst. Hempels Bidrag, til Tidshistorien.) - - J Paris har nylig været Auction over 7,000 Flasker af de fineste Vine, af Carl Xdes Efterladenskaber. Af alle FolkeKlasser vare Mennesker hidstrømmet for ogsaa at smage Kongeviin. Disse Vine vare tildeels Foræringer af Keisere og Konger; her var Tokgier som Keiser Franz havde foræret Napoleon; Syracuser-Vine var fra Pompadourernes Tid - Aaret 1750.