JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-05-01
Holland. Det er ikke usædvanligt, at, naar nogen meener det vel, og kand dog intet med sine oprigtige Formaninger faae udrettet man da falder i stor Urolighed. Saaledes gaaer det nu de Hof mægtige Herren General Staaterne, hvilke, da de finge at vide hvorFor Majt-Maaned Agt 1798 hvorledes den Engelske Minister Hr. Horatius Walpole med sine Freds-Projecter kunde intet udrette, ere nu derover faldne overmaade stor Forundring og Fortrydelse; Thi endeel er man bestyrtet over Frankrige, at samme Crone har ikke vildet indgaae en Vaaben Stilstand, da dog den forfattede Freds-Planer indrettet med Cardinal Fleur hans Vidende og Samtykke saa maa jo det Franske Hoff iligemaade derom være Medvidere endeel maa ogsaa Herren General Staaterne nok mueligt ansee den nærværende Krig med andre Øjen, endsom de gjorde i Førstningen, da de med Frankrige oprettede Neutralitets-Tractaten, Jmidlertid roulerer et nyt Freds=Project, som man hermed vil communicere den gunstige Læsere, Den første Artikel deraf lyder saaledes: Don Carlos skal beholde Neapolis og Sicilien. 2) Kong Stanislaus skal ere Hertugdommet Lotthringen, og et ter hans Død skal det falde til den Franske Crone; 3) Hertugen, af Lotthringen derimod skal besidde Nederlandene. 4) Kongen af Sardinien skal bekomme en temmelig Deel af Mayland, og Kæyseren beholde den øvrige Deel, samt Hertugdommene Toscana og Parma. 5) Skal Philipsborg og Kehl leveres til Tydskland, tilbage, og Frankrige paalegges, enten at sleiffe Landau og Lanter borg, eller og i Fremtiden ved Rhinstrømmen og udi Lotthringen, slet ingen Fæstninger meere at have; Endelig 6) skulde den Pragmatiske Sanction eller de Kæyserlige Arve=Landes determinerede og fast satte Arve=Rettighed af de Allierede garanteres og etableres. Man kand lett slutte, at disse Freds-Puncter vil faae lige Skjebne, som de forrige; Thi der er intet til, som snarere kand give et got Udfald i disse vanskelige Conjuncturer, end naar enhver Puissance kand opnaae, hvad de søge at vinde. Derimod holder hvor man saadan en Freds=Bygning af ingen Styrke at være Medlateurerne vil true de stridige Partier til at slutte Fred, hvad heller det er til eens Avantage eller Desavantage. I øvrigt skal dette nok være det aller vanskeligste, at see derhen, at enhver Plaissance paa sidstningen kand være fornøyet, hvad helst KrudAffairerne i Aar udfalde saa eller saa; Thi de ved Rhinstrømmen sig befindende 2de Armeer stole hver paa sin Ret og egen Styrke
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 14 Januarii er Cancellie-Raad Johann Broderus Edinger Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 4 Martii er Claus Georg von Deden med Oberstes Caracteer af Jnfanteriet Allernaadigst bleven benaadet.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 22 April er Consistorial-Raad Edvard Londemann Allernaadigst beskikket til at være Assessor i Høyeste Rett. For mit-Maaned
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den Maji haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst besikket Hoff Junker Niels Krabbe Wind til at være Cammer Samme Dag er Hans Borg Allern, bestilt til at være Junker. udbetient og Visiteur ved Stubbekiøbings Toldsted paa Falster, Den 28 Maji er Etats-Raad Johann Sigismund von Schulin Allern, beskikket til at være Ober-Secreterer i det Tydske Cancellie. Saa er og Geheime Expeditions-Secreterer Peter NeveAllern, beskikket, til at være Stiftbefalingsmand over Lolland og Falster, saa og Amtmand over Aalholm, Halsted og Mariboe Closters Amter. Samme Tiid haver Hans Kongl. Majestæt Allern beskikket Secreterer Henrich Wilhelm Marschalch til at være Hoff Junker.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 1 Junii er Hans Excellence Hr. Geheime-Raad Hans Friderich von Holstein, Allernaadigst beskikket til at være Deputeret for de Kongl. Financer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 3 Junii er ved Oberste Storms Regiment Capitaine Hermann Esseman i Naade dimittered, og Second-Lieutenant Johannes Bentzon til virkelig Capitaine og Chef for hans hafte Compagnie avanceret. Ved Oberste de Places Regiment er Regiments Qvarteermester og Auditeur Christian Petersen med Capitains Caracteer af Jnfanteriet benaadet. Ved Regiment de Marme er Jens Feltmand til Auditeur i den dimitterede Johann Adolph Richters Sted bestilt. Samme Dag haver Hans Kongl. Majest. Allern. beskikket Rente-Skriveren ved Rytter Districternes Contoir paa Rente Cammeret, Adam Levin Lindberg til at være tillige Cammer=Assessor. Peter Fersløw er Allern. confirmeret til at være Sogne-Præst til Bierbye Meenighed Fyen. Jvar Assens ligesaa at være Medtiener og Capellan pr. Persona til Tiersted, Skiørninge og Vestebye Meenigheder Lolland. Den 6 J. nii indfaldt vores Allernaadigste Arve-Konges og Herres Salvings Fest, som Aar 1731 blev paa det Kongl. E. lott Friderichsborg Højtideligst celebrered, og til en Erindring af Høystbemelte Salvings-Festin. ud sal. lerunderdanigst fremsatte: sin Aar 1795.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
en herlig Salvings-Fæst maa stedse hellig være, Fordi en hellig Pragt ævig Minde staaer, Thi naar Kong David skal sin Purpur-Kiortel bære, Og Han af Herren selv et Arve-Riige faaer, Da prydes samme Dag for Kongen ey alleene, Men Offeret skal og til Helligheden tiene. (c) Saa giør den gode Gud i alle sine Veje, Paa det vort Øie skal til noget bedre see; Thi KONES Herlighed maa selv den Gave eje, At Herrens Velbehag sin Virkning lader tee, Naar MAESTITENS Glands indvies for Guds Throne, Og Herrens Styrkes=Haand stadfæster KONES Krone. Hvorledes kunde da vor Allernaadigst Herre Og Konge CHRISTIAN en større Naade faae Af GUD, som ærer dem, saa mange Ham vil ære End naar Hans Salvings-Fæst skal altid prydet staae Med saadant Offer, som af Himmelen selv tændes, Og udi Kom Gens Bryst, samt alles Hierter, kiendes an Thi, som den hellig Jld i Helligdommen brændte, Og aldrig nogen Tiid af nogen sluktes ud Saa er og Bønnens Jld hos Offret, som GUD tændte; Thi den ey slukkes kand, fordi den er af GUD, Og sigter ene til Hans store Navn at priise. Et Offer, som enhver maa Dag fra Dag fremvise; Dog helst paa denne Fæst, som Gud velsignet haver Til KORES største Fryd, og begge Riigers Floer: Vor Konge derfor selv og Dronning yder Gaver Til Den, hvis Naade-Væld i De RES Hierter boer, Thi De erkiende vist den Salve, der needflyder J Den S Siæl og Aand, som Herrens Aand udgyder. Saa a Set 18 Vra N. ) 1 Kong Nr. 4, c) sam Nr. For Junii Maaned. Saa salv, O store Gud, med Styrke, Kraft og Ære, De Høie Hoveder, som eengang salved er Og lad Din Salvings-Lugt til Hielp for alle være Som efter Raad og Hielp en Hiertens Længsel bær, Da skal og disses Suk sig ind i Himlen trænge: Vor Naadigste Monarci og Dronning leve længe!!!
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 10 Junii er udi den andensted avancerte Krigs-RaadGertsens Sted, Jørgen Biørn som Stabs Secreterer hos Hans Excellence Hr. General-Lieutenant Rømeling Allern, bestilt Samme Dag haver Johannes Schive erholdet Allern. Confirmation at være Sogne Præst til Taastrup og Uggerløse Meenigheder i Sædland. Johan Gabriel von Capellen ligesaa at være Sogne-Præst til Møeberg og Nees Sogner i Riber Stift Den 16 Junii blev paa det Kongl. Universitæts øverste Auditorio, udi en anseelig og Talrig Forsamling, af Jeremias Friderich Reuss, S. S. Theol. Profess. Publ. Ord. holden en Disputatz kaldet: Annotationes Practicæ ad Formam Doctrinæ in Articulo de Justificatione.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 17 Junii er Cammer-Junker Wilhelm Ludwig von Ræh der Allern, beskikket til at være med Directeur i General-PostAmtet. Secreterer Peder Lemvig at være Assessor i Hoff-Retten, og nyde sin Anciennitet fra den 21 April 1735. Jens Christian Balle at være Assessor i Hoff-Retten. Samme Tiid er Thomas de Fine Allern, beskikket til at være Secreterer i det Danske Cancellie. Melchior Ramus at være Designatus Professor ved det Gymnasium i Odense. Hr. Jesper Acton er Allern kaldet til at være Sogne-Præst til Sørum Præstegield i Aggershuus Stift Hr. Friderich Herfort at være Sogne-Præst til Aremarks eller Ødemarks Præstegield i Aggershuus Stift. Conrector, Maa Peter Høyer at være Sogne-Præst til Nærøens Præstegield, Trundhiems Stift. Jens Zeuthen Scharup at være SognePræst til Udde og Oppe Sundbyers Meenigheder i Sædland. Hr. Anders Krag at være Sogne-Præst til Lundum og Hansted Meenigheder i Aarhuus Stift. Salomon von Haven at være FeldtPræst. Aar 173. Præst ved General-Major Dombrocks Regiment. Hr. Matthias Stabel at være Residerende Capellan til Finde Præstegield i Christiansands Stift. Herman Frederich von Kardorff er Allern, bestilt til at være Ride-Junker. Oluf Schultz, Bye- og Raadstue=Skriver i Ribe, at være tilligemed Raadmand sammesteds. Jens Kølle at være Herrets Skriver til Fugelse Herret i Lolland. Samme Dag er ydermeere bleven Bestalling udfærdiged for Niels Børresen som Registrator ved Søe-Etatens Brev Cammer.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-06-01
Den 25 Junii er Niels Pedersen Sommer Allern, confirmeret til at være Sogne-Præst til Gosmer og Halling Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Povel Rogert at være Sogne-Præst til Uttersløv Meenighed i Lolland. Jens Michael Sonne er Allern. bevilget at være Procurator for Høyeste Rett samt alle Ober= og Under-Retter i Danmark og Norge. Nicolai Henrich Thiloe, at være Organist i Corsør. Samme Dag haver H. K. Maist. Allern, bestilt Oluf Steen Rasch til at være Toldbetient ved Ber Iligemaade har Henrich Kelting gens Told-Cammer i Norge. faaet Allernaad. Bestalling at være Duge Graver til Rahe udi af Grævskabet Rantzau.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Danmark.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 17 Junii er Kammer-Junker Christian Lente von Adeler Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig EtatsRaad. Secreterer Eggers, at være tilligemed virkelig CancellieRaad. Samme Dag er Andreas Werlin Allern, bestilt til at være Sogne-Præst til Worbasse og Green Sogner i Riber Stift.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 25 Junii er Regiments Qvarteermester Niels Stub Allernaadigst beskikket til at være Assessor i Højeste Rett. Samme For Just Maaned. Tid er Gabriel Delberg Allern, confirmeret til at være Capellan pro Persona til Nye Kirken i Bergen.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 1 Julii er Cammer-Herre og Capitaine af GrenadierCorps, Christian Ludewig Mauritz, det H. Romerske Riiges Græve til Hohenlohe og Gleichen, som General Adjutant Allernaadigst bestilt. Samme Dag er Stabs=Ritmester ved Hr. Cammer-Herre og Oberst, Græv Hollsteinburgs Regiment Friderich Gerhard Suckow, som Lieutenant ved den Kongl. Liv Gaarde til Hest Allern, bestilt. Saa er og Cornet Terbach af den Kongl. Liv Gaarde til Hest, med Ritmesters Caracteer benaadet, og som Lieutenant ved Hr. General-Major Ebberherses Regiment bestilt. Johan Christopher Haar er Allern, beskikket til at være Sogne-Præst for Findaas Præstegield i Bergens Stift. Jens Hveding ligesaa til Rødens Præstegield Aggershuus Stift. Jørgen Røbel er Allern beskikket til at være Capellan pro Persona til den Tydske Guarnisons Meenighed Kiøbenhavn og Citadellet Frederichshavn. Christian Abilde Allern, confirmeret til at være Capellan pro Persona til Ring Fremdeles have sted og Beenløse Meenigheder i Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Hans Kongl. Majestæt Allern, beskikket Arent Balle til at være Renteskriver ved Hoff- og Kiøbenhavns Militaire Etats=Contoir paa Rente Cammeret. Saa er og Christen Tødsleuf ligeledes beskikket til at være Renteskriver ved Bergenhuus Stifts Contoir paa Rente Cammeret. Lauriz Rohde er Allern, beskikke til at være Byefoget i Wordingborg. Oluf Christensen Bruun ligesaa, at være Herrets Skriver i Woer-Rim Herret. Ydermeere er Friderich Biener Allern. beskikket til at at være Contro leur ved Langesunds Toldsted udi Norge Den 6 Julii haver Hans Kongl. Maist. Allern, beskikket Hr. Geheime-Raad og Cammer-Herre Nicolaus, Friherre af Gersdorf, til at være Stifts Befalingsmand over Sædlands Stift og Amtmand over Kiøbenhavns Amt. Iligemaade haver Hr. Geheime-Raad og Ober-Hoff-Marschall, Adam Levin vor Witzleben, Allernaadigst erholdet sin Bestalling, at være Amtmand til Husum og Schwabstedt. Saa er og Stifts Amtman Aar 1735. Wilhelm August von der Osten Allernaadigst beskikket til at være herefter Amtmand over Sorøe Amt udi Sædland.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 8 Julii er Justitz-Cantzellie- og Regierings-Raad til Glückstadt, Frederich Thomas Gude, Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Etats-Raad. Ligeledes ere Justitz Raaderne Christian von Stochen, Rasmus Rasmussen, og Peter Fogh Allern, beskikket til at være tilligemed virkelige EtatsRaader. Samme Tiid er ved Oberste Reichaus Regiment Major Helm med Oberst-Lieutenants Caracteer af Jnfanteriet gratificeret. Ved den Kongl. Drabant-Gaarde er Premier=Lieutenant Kragh af General-Major Prætorii Regiment, og Premier Lieutenant Kalisch af General Major Schavenii Regiment, med Capitains Caracterer af Jnfanteriet, til Drabanter avancerede.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Ved Liv-Regim. Dragoner er Lieutenant Kausman med Capitains Caracteer benaadet. Henrich Anthon Burchardi, hidindtil værende Legations-Præst ved det Kongl. Danske Gesandtskab i Paris, er Allern, kaldet til at være Sogne-Præst til Heiligenhaven. Wilhelm Petersen, ældste Froe-Prædikens Præst i Oldenborg, til at være Sogne Præst til Essenhamm i Amtet Øvelgønne. Otto Riese, til at være Hospitals-Præst ved det Hospital, som ved Rhinstrømmen skal oprettes. Anders Guldager er Allern, confirmeret at være Capellan pro Persona til Søndre og Nørre Onsild Meenigheder i Aggershuus Stift. Hans Kragelund ligesaa at være Capellan pro Persona til Thune og Warte Meenigheder i Aarhuus Stift. Iligemaade er Andreas Scherrebeck Allernaad. bestilt til at være Controlleur ved Told stædet i Hadersleben. Nicolai Daniel Palschau, til at være eeneste Stads-Musicant til Glückstadt.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 13 Julii behagede Hans Kongl. Majestæt vor Allernaadigste Arve-Herre og Konge, og det samtlige Kongl. Herskab, egen Høie Person at bivaane Mynstringen, som skeede med Liv Gaarden til Hest og det Grenadeer-Corps, Uagtet Regn-Veiret, samme Dag temmelig holdt ved, saae man dog Høistbemeldte Monarch sidde til Hest, og lod dem giøre alle Exercitier; Hans Kongelig Høihed vor Allernaadigste Cron-Printz saaes udi hans Ga For Julii Maaned. hans Regiments Mondur, og geledede Hans Kongl. Majestæt, allevegne til Hest, saa at denne Dag blev udi all Høi-Kongl. Fornøielse og Glæde tilbragt. Jblant andet var ogsaa fornøjeligt at see, da det Grenadeer-Corps en Battaillon Carree gjorde deres Exercitier med at kaste deres Granater, helst da nogle af Tilskuerne toge disse brændende Granater op igien fra Jorden transporterede dem alt længer og længer frem iblant Folkene som ligeledes fornøiede alle, baade høie og lave Tilskuere. Dagen derefter, nemlig den 14 Julii, var ey mindre glæde fuld, i det Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst befoel, at Liv Gaarden til Fods, samt Artilleriets og Cadetters Compagnier skulde til samme Tiid passere Mynstringen, som da ligeledes ved aflagde Exercitier fornøiede Hans Kongl. Majestæt og det samtlige Høy=Kongl. Huus, &c.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 15 Julii er Hr. General-Lieutenant Bardenfleth, i Naade efter allerunderdanigst gjorde Ansøgning, dimittered fra sin haft Posto ved den Kongl. Liv-Gaarde til Hest, som Oberst-Lieutenant Ved det Fynske geworbene Regiment til Fods, er Oberst Lieutenant Vieregg med Oberstes Caracteer af Jnfanteriet benaade Ved Grenadier-Corps er Major Kaltenborn og med Oberste Saa er og Capitain Caracteer af Jnfanteriet gratificeret. Schrødter af Oberste Storms Regiment som Second-Major Allern, bestilt. hidindtil Sogne.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Samme Dag er Hr. Andreas Woldicke Præst til Holmens Kirke i Kiøbenhavn, og Provst over Søe-Et ten og Guarnisonen sammesteds, Allernaadigst beskikket til af være Biskop over Wiborg Stift. Mag. Matthias Hvid er lernaadigst bestilt til at være Sogne-Præst til Holmens Kirk Kiøbenhavn, og Provst ved Søe-Etaten og Guarnisonen saamesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 18 Julii er Anders Munck Allernaadigst confirmeret, at være Capellan og Medtiener til Røding, Løvre og PederstruMeenigheder i Jydland. Bye- og Herrets-Foged Niels Siel sted er Allern beskikket til at være tilligemed Landstings=Skriv i Lolland. Ydermeere haver H. K. Maist. Allern, bestilt Laurikvor Rohde at være Tolder udi M. Aar 1795.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 20 Julii begav det samtlige Høi Kongl. Herskab sig til Holmen, traadde sammesteds i den prægtige Kongl. Chaloupe- og lode sig bringe til det paa Rheden liggende Kriigs-Skib Charlotta Amalia, som imodtog samme Høi-Kongl. Herskab med 27 Canon Skud, den Tiid Hans Kongl. Majestæt havde taget alting i høje Øiesyn, og holdet Taffel paa bemeldte KrigsSkib, begav sig vor Allernaadigste Monarch meget fornøyet, efterat 27 Canoners Fryde-Skud bleve atter løsnede, af Holmen tilbage, og siden videre til det Kongl. Slott Rosenborg.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 23 Julii haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst ladet ved Trykken publicere i det Tydske Sprog et Forbud, at Kampe=Steene ey maa udføres fra Hertugdommet Schleswig.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Samme Dag er Johann Frederich Lahusen Allern, bestilt, at være Controlleur ved Toldstædet udi Jtzehoe.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 25 Julii haver H. K. Maist. Allern, beskikket ProviantsForvalter Vincentz Otto Bartholin til at være tilligemed Cammer Raad. Samme Dag haver Hans Kongl. Majestæt Allernaadigst bestilt den nu værende Vice-Borgemester til Sønderborg, Alexander Zoffmann, at være tillige Stads-Secreterer, sammesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Den 30 Julii er udi Hans Høy-Grævelige Excellences Hr. General og Commandant, Græve af Schponechs, Hans Excellence Hr. Geheime-Raad og Stift-Befalingsmand Baron af Gersdorph, og Hans Excellence Hr. Admiral Rosenpalms, samt fleere af de Høye Herrer Ober=Directeurer udi Vand og Brand Commissionen Deres Høye Nærværelse prøvet den ved St. Nicolai Kirke her udi Staden og efter Hr. Vice Brand-Directeur Grims Project in Julii 1734 meget nyttige og vel indrettede Machine, som en meget nyttig og u mistelig Ting ulykkelig Jldsvaade (det Gud i Naade afvende) i særdeleshed udi de smaae Gader, hvor ingen Tilførsel med fornøden Vand vel kand haves, da Vandet paa denne Maade ved Rendernes Løb under Jorden. kand løbe til bemeldte Machine, og hvor fra det straxen kand udarbeides paa hvilket Sted man vil have det i de nærmeste omliggende Gader, hvilken Machine først var sat uden for St. Nicolai For Just Maaned colai Kirke Gaards Port ved Enden af Admiral-Gaden udi den der staaende og til anden Brug indrettet Vandkiste; Efterat samme saaledes var forfærdiget, skeede Prøven in Octobr. næst efter udi de Høye Herrer Ober=Directeurers Overværelse, da det blev befunden udi en Tiid af 7 Minuter, at Vandet derfra blev dreven over 400 Alens Distance, og det af den Mængde, at en complet Spøyte dermed kunde forneres, og ligesom Slangen blev kortet til gav den større Qvantitet af Vand fra sig, foruden dette kunde den og bruges i Nærværelsen som 2de andre ordentlige Spøyter til at dempe Jlden med. Da nu Høybemeldte Høye Herrer med Fornøyelse havde anseet den ynskelige Effect som samme Machine gav af sig, men derhos fandt, at Kisten, som Machinen var satt udi, ikke kunde romme saa tilstrækkelig Vand som kunde behøves, fandt derfor for got, saavel til Kirkens som de omliggende smaa Gaders nærmere Conservation, at lade indrette en Kam inden for Kirkegaards Porten af 100 og nogle Tønder Vands Størrelse, hvorhen same Machine blev forflødt og igien nedsat, og et Huus over bygt, saa at Slangerne alletider ved samme Værk kunde være over skrued saavelsom den ordentlige Ballance-Stang alletider at sidde derudi, for samme desto snarere i fornødne Tilfælde at kunde bruge, hvilket de Høye Herrer Ober=Directeurer beordrede, saavel Hr. Brand-Major Preisler som Hr. Vice Brand-Directeur Grim at være enige om at i Værk sætte og forfærdige; Da dette saaledes var forfærdiget, blev bemeldte Machine udi Høybemeldte Høye Herrer Directeurers Overværelse benevnte 30 Julii 17735. prøvet, og befandtes da saaledes, at, naar Slangen var 450 Alen lang fra Værket kunde den fornere udi et Minut en Tønde Vand og paa 300 Alen 2 Tønder Vand samt over 100 Alen 3 Tønder Vand alt udi et Minut, saavelsom og fornere 2de Straal Rør med Vand ligesom 2de andre Spøyter, saa er og Vandet af samme Machine drevet op i Taarnet sammesteds.
Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1735-07-01
Frankrige. Jmedens Krigen vedholder, er den forønskelige Freds Basune, som hver Mand gjerne vilde høre at blæses udi af all sin Magt alligevel saa mange Forandringer og vanskelige Toner understet, ge Aar 1795. stet, at den aldrig har nogen bestandig Liflighed og yndig Lyd; thi Haanden, som fører den til Munden, er skylden at tilskrive. Det samme kand man med all Rette sige om den Franske PremierMinister Cardinal Fleury, som i henseende til sin Fredsommelighed har altid været agtet og udraabt for saadan en habil Mand hvis Conduite og fredsommeligt Sind kunde lignes med en Freds Basune. Men nu er denne Tone gandske fordervet. Thi der den Stor Brittanske Minister udi en Samtale foreholdt Cardinasen, at man hidtil havde tilsagt sig meget godt af hans Jnclination til Fred, da maatte man nu see og fornemme, at der var aldeles intet om denne hans Roos, i det han absolute forkastede de gjorde Freds-Propositioner. Hvorpaa den Franske PremierMinister svarede: at han for sin egen Person ingenlunde havde forandret sin Meening, men langt meere som en Geistlig Mand mtet heller ønskede, end at see Freden snart igien restitueret; men, efterdi den Franske Crones Fiender, som først gave Aarsag og Leylighed til Kriigen, ville ikke vide af nogle billige Freds Forslag, helst i henseende til Kongeriget Pohlen, altsaa kunde man deri ikke fortænke hans Konge, nemlig: at Hans Allerchristl. Majest. selv, uagtet hans Tilbøielighed til Fred, kand dog ikke indlade sig paa slige for ham og hans Allierte til stor Nachdeel udfaldende Freds-Puncter, ey heller skulde nogen udtyde til det værdste for Cardinalen, at man stedse havde holdet ham for den, som meget til Freden kunde contribuere; thi han maa ved all den Roos, som man udspreder om hannem, for alting, som en Premier Minister i Frankrige, af yderste Fliid sørge for denne Crones høje Velfærd og Jnteresse. Sagen er denne: Fordi den Franske Marschall af Noailles har for nogen Tiid sendt en Expresser til Versailles, at den Kæyserl. Armee var gandske uddreven af den Mantuanske Staat; da vil det Franske Hoff ei overile sig med Freds-Handlingerne; hvorfore man atter paa nye har erklæret eller rettere at sige, undskyldt sig for de Stor Brittanske og Hollandske Ministris, at man først maa indhænte den Spanske og Sardiniske Konges Resolution. Det er om man skal sige det tydeligen, man forlanger ingen Fred saa hastig, fordi at alle Efter For Julii Maaned Aar 1795. terretninger fra Lombardiet lyde meget fordeelagtig for den Franske Crone, helst om denne Fordeel kunde med Tiiden indflyde i de Polske Affairers Forbedrelse.