Berlingske Tidende, 1831-06-23
J sidste Hefte af Edinburgh Review læses Følgende om Unyttigheden af Nordvestpassagens Opdagelse for Handelen. - Jntet kan være meer uvist og uforanderligt, end Beskaffenheden af Havene ved Nordpolen. Et Aar ere de næsten aldeles aabne, og med forholdsmæssig liden Jis, og næste Aar ere Jismasserne i dem saa optaarnede, at de danne en uoverstigelig Barriere for Sk befarten; nogle faa Dage ere tilstrækkelige til at frembringe denne Forvandling. Om end Nordvestpassagen ganske og aldeles udforskedes, hvortil dog ikkun er liden Udsigt, vilde Handelen ikke vinde mindste Fordeel ved denne Opdagelse. Vore Kaarter over Amerika vilde da kunne rettes, men ellers intet opnaaes, J Liverpool har man Efterretninger fra Bahia af 20de April, ifølge hvilke nye Uroligheder vare udbrudte, i Anledning af, at en Brasilianer havde mistet Livet i et Klammerie med en Portugiser. Pøbelen brød ind i Viin= og Olie=Magasinerne og lod disse flydende Varer løbe ud. I Pernambuco, hvor man ikke vidste noget om Don Pedros Aftakkelse, var Alt roeligt den 23de April; dog ventede man dagligen Rolighedens Forstyrrelse. KiøJaneiros Aviser, indtil den 12de April, tilligemed særskilt aftrykte Beretninger og Revolutionen den 7de, ere ankomne hertil. En af disse, Resumo historico, angiver følgende som de vigtigste Klagepunkter mod den afsatte Regjering: "Dens Ministres Udduelighed; det engelske Laan og sammes Forødelse; Krigen i Syden; Land= og Søe=Etatens Anføreres ringe Evner, og endelig Hof sets og Hoffolkenes umaadelige Yppighed og Usædelighed. "Men som den virkelige og stærkeste Besværing i Mængdens Øine angives: det Portugiserne indrømmende Fortrin; Keiserens Jndblanding i den europæiske Politik, og Nationalformuens Forødelse for at fremme Familiegjemeed; kort: det fornemme Væsen og For kjærligheden for Portugal, eller med to nyskabte Ord: Aulismoe Lusitanismo. - Forestillingen fra det diplomatiske Corps ombord paa Warspite, var ligeledes underskreven af den engelske Gesandt Hr. Arthur Assion og af Greve Sabugal, "overordentlig Gesandt og Befuldmægtiget Minister fra Regentskabet paa Terceira. J Aviserne findes ligeledes Keiserens Afskedsbrev til den brasilianske Nation, ombord fra det engelske Skib; han siger der: "Jeg begiver mig til Europa, beklagende mit Land, mine Børn, mine Venner. At forlade saa dyrebare Gjenstande, maa ryste endog det haardeste Hjerte, men at forlade dem, for at haandhæve Æren, er den største Hæder. Farvel. Land, Farvel Venner, Farvel for stedse!" Han sendte ligeledes en Skrivelse til Hr. Bonisatio Andrade, der var Minister under Keiserens Fader (Dou Pedro landsforviste selv Andrade paa nogen Tid til Europa) for at anbefale ham sin Søns Opdragelse. Erkeiseren har ikke taget meer end To Tusinde Pd. Sterling med sig i Penge og Vexler, efterat en betydelig Summa i Guld, som en brasiliansk Kjøbmand havde sendt ombord paa Warspite, paa Grund af Forbudet mod Udførsel af Guld, var blevet anholdt (men som skal atter være frigivet, da man erfarede dens Bestemmelse.) Jmidlertid eje han og hans Gemalinde dog en betydelig Formue i Juveler. Keiserinden var meget nedslaaet og fældte Taarer. Keiseren talede om fine ringe Midler, bemærkede, at han stedse kun havde havt faa Fornødenheder, og kunde leve ret godt i Europa af det, han beholdt tilovers. Han syntes snarere at være oprømt, end nedslaaet. - Englænderne skrive fra Brasilien, at de nu bereder sig til, snart at forlade et Land, hvor de forudsaae dets Udstykkelse i uroelige Republiker og Ræsselsperioder, lig dem paa St. Doming under Pethion og Christophe. Det bekræftes ikke, at den unge Dronning af Portugal er kommen ombord paa Volage tilligemed hendes Fader. Man siger, at hun paa Overreisen havde i Sinde at aflægge et Besøg paa Terceira. J Paris sagdes, at Don Pedro vilde oppebie hendes Ankomst til Cherbourg. Han har erklæret, at han ingenlunde vil drage til Portugal, i det mindste ikke for at regjere, thi han havde nu fast besluttet, at leve og døe som Privatmand. - Fire af sine Børn har han efterladt i Brasilien.