JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Den i afvigte Vinter fra Byen Thorup, Simmested Sogn, forsvundne, og først efter 1 a 2 Maaneders Forløb i Simmested Aa gjenfundne Gaardmand Niels Moesbechs Morder er nu, ved de af Bye og Herredsfoged Jansen i Hobroe anstillede utrættelige Undersøgelser og Forhør, lykkelig bleven opdaget. Det er en Karl som havde arbeidet i Moesbech's Gaard 2 a 3 Dage om Ugen og var derved kommen i en saadan Forstaaelse med Datteren, at Jntet uden Faderens Samtykke var til Hinder for Giftermaalet, men Niels Moesbech, ønskede ham ikke til Svigersøn og nægtede dem desaarsag paa det Bestemteste sit Samtykke, hvortil han især foranledigedes ved det Rygte, som var kommet ham for Øre, at Konen havde viist Karlen samme Velvillie som Datteren. Da oftnævnte Karl nu mærkede, at han ikke kunde naae Maalet med det Gode, besluttede han at rydde Moesbech af Veien, og erholdt dertil villigt - Konens og Datterens Samtykke. Med disse aftalte han derfor, at han en Søndag Aften vilde indfinde sig i Huset og strangulere Moes bech, og skulde de da i Forening hænge Liget op for at give det Hele Udseende af Selvmord. Morderen indfandt sig meget rigtigt om Aftenen og ved hans Ankomst forlode Moder og Datter Værelset; derpaa greb han øieblikkelig fat paa Manden, kastede ham til Jorden og forsøgte paa at qvæle ham, men Moes bech, som kjæmpede for sit Liv, forhindrede ham deri og bad ham bønligt om dog at lade ham beholde Livet; men den Grusomme havde intet Øre herfor og tog derimod en af sine jernbeslaaede Træskoe, hvormed han bibragte ham flere Slag i Hovedet og, for tilsidst at være forvisset om hans Død, greb han en Øre og gav ham dermed et nyt frygteligt Slag i Hovedet. Saaledes færdig med sin rædsomme Gjær ning, bad han Fruentimmerne om at komme indSaa maa vi have Bud til Byen - sagde Konen at vi kan faae ham skaaren ned. Nei, - svarede Morderen - det gaaer ikke an, thi han er blodig." Derpaa bare de ham først ud i Laden og dernæst en halv Fjerdingvei hen til Aaen, hvor de udkastede Liget. Efter saaledes at have fuldendt deres Niddingsdaad, ilede de Alle tilbage til Gaarden, hvor Datteren fortsatte sit ugudelige Samliv med den, med hendes Vidende og Bistand, dræbte Faders Morder, indtil det hele ryggesløse Complot ved Politiets Foranstaltning blev grebet og overleveret til Retfærdigheden. Konen og Datteren ere imidlertid endnu ikke gaaede til Bekjendelse, ligesom de ogsaa stedse under Forhørerne have udviist den største Forstokkelse og Ligegyldighed for den Myrdede. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Fra Fredericia meldes nu (ligeledes i Hr. Av.)at den dramatiske Skrædder ikke er bleven total udpeben, men at kun et Par enkelte Piber havde ladet sig høre midt under Stykkets Opførelse, og at dette formodentlig var foranlediget derved, at En af Skuespillerne havde gjort en Tilsætning ved en af Replikerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Fra den agtede Folkeskribent Hr. Land= og Søe Krigscommissair Major v. Fibigers Haand er i Veile Avis averteret Forslag til en Forandring i Indretningen af de høiere Realskoler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
En Afdeling af Toldvæsenet fra Viborg gjorde forleden Dag en Excursion, hvorved det hele Udbytte var et Brændeviinstøi i Fiskebæks Mølle. J Tordenveiret den 8de de, spaltede Lynet i Hald Skoven Bøg af halvfjerde Alens Omfang lige ned til Roden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Ved Tallotteriets 1489 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 31. 50, 62. 85. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Dødsfald. Oberst von Schaumberg i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Forhenværende Rector, Professor Trojel, i Nykjøbing, paa Falster. Proprietair Titie til Agentoftgaard ved Randers. Møller Duponts Søn (ved at falde i Mølleaaen) i Nymølle ved Randers. Frøken Thora Printzen i Aalborg. Strandingscommissionair og Dannebrogsmand (forhenv. Maanedslieutn. og svensk norsk ViceConsul) J. Holten Søeborg paa Læsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Copulerede. J Frederikshavn den 26de Juli Hr. Cand. theol. Halvor Søeborg af Fredericia og Jomfru Sara Lønstrup. J Randers den 27de: Hr. Cand. philos. Søren Bay og Jomfru Sophie Stabell. J Aarhuus den 31te: Practiserende Læge i Randers Hr. Cand. chirurgiæ & medicinæ Peter Christian Møller og Jfr. Elise Amalie Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Professor Wegener med Moder og Broderdatter, Pastor Olsen med Kone, Amtsfuldmægtig Olsen, Pastor Kannevorff m. Datter, Bataillonschirurg Zahrtmann, Frøken Lexow, Fru Dahl med 2 Døttre, Enkemadame Bache, Mægler Jensen, Forvalter Frankenau, Cand. juris Gruner, Hr. C. Rosing, Jfr. von Bergen, Mad. Petersen med 2 Børn, Adjunct Hagen, Mad. Meyer, Madame Wesenberg m. 2 Børn, Handelsbetjent Fløe, Bundtmager, Hermann, Hosekræmmer Lassen, Proprietair Jørgensen, Skipper Beck, Kjøbmændene Olsen og Lillelund, Musikus Rothard. Inspecteur Kruuse med Bedstemoder, Moder, Søster og Jomfrue til Samsøe. Med Aarhuus Paquetten No. 1 til Khvn. (Afgaaet fra Aarhuus Mandag Aften Kl. 10.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Auditeur Wildenradt, Premierlieutenant v. Hinckelder, Forvalter N. Bang, Pastor N. Müller, Kammerjunker, Lieutenant v. Sehestedt, Studiosus chirurgie Schjødte, Candidatus theologi R. Schmidt, Discipel Edv. Knudsen, Frøken O. Arnzen, Student A. Møller, Boghandler Kabell, Jomfrue C. Dinnesen, S. Johansen, Teglbrænder, M. Schenck, Student Bahnson, Jfr. A. Ørum, Ane Jacobsen, Frue Grove med Datter, Slagtermester A. Nathansen, Mad. Petersen og Jfr. D. Møller. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Hvad det angaaer, at der i Kanalen skulde være en usædvanlig høi Vandstand, da kan Indsenderen forsikkre, at Vandets Høide er omtrentlig den samme, den har været i længere Tid, og ikke i mange Maaneder har Vandet været saa lavt i Fjorden, som det er for Tiden; og hvad der anføres om at Løgstøers Grunde ere blevne op ryddede, da har man allene at takke Agger=Kanal og den forøgede Strømsætning derfor, skulde Kanalen lukke sig, saa vil man snart see Løgstøers Grunde at gaae ned til sit sædvanlige lave Standpunct. Forøvrigt har Forfatteren fuldkommen Ret, naar han siger, at ved et Statsanliggende som dette, kan ikke private Interesser, men det store Heles virkelige Gavn og Bedste haves for Øie, og skeer dette, som vi af vor retsindige Landsfader og Regjering kunne haabe, da vil der ingen Hindring lægges i Veyen for Seiladsen paa Aggercanal; thi det er denne Skibsfart, der lover flere Kjøbstæder og den hele nordvestlige Deel af Jylland sin fremtidige Opkomst og blomstrende Handel, og at det med Hensyn til Oversvømmelser, ikke kan være Talen og Agger=Kanal, da ikke denne, men havets Jndbrud over Landtungen er Skyld deri, det er aflyndige Mænd tilstrækkelig beviist. Nykjøbing, den 24de Juli 1839.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Procurator Jngerslev, for vedkommende Udlægshaver, bliver den Jens Lyngbye tilhørende Selveiergaard i Brabrand, med tilliggende Eiendomme, ansatte for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. med indkjøbte Konge= og Kirketiender, saavelsom en fra Naboen Anders Jensen, uden at dog Parcelleringsdocumenterne ere berigtigede, mageskiftet Parcel, stillet til 3de offentlige Auctioner: Mandagen den 19de August 1839, V den 2den September f. A., og den 16de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner, afholdes paa Herredernes Tingsted i Aarhuus Raadhuus, men den 3die i Gaarden selv. Saasnart 3die Auction er afholdt, bortsælges samme Dag en Deel hos Debitor udlagt Ind= og Udboe og Besætning, saasom et Chatol, Borde, Stole, Kister, Sengeklæder, Sengesteder, Kobber- og Messingkjedler, en Deel andre Kjøkken= og BryggersRedskaber, 3 Vogne, 3 engelske Plove, 2 Harver, 2 Heste, 4 Køer og 10 Faar med 2 Lam, med meget mere. Lysthavende indbydes, og bekjendtgjøres dette tillige efter Pl. 22de April 1817 til alle Vedkommendes Eftererredscontoir, den 22de Juli 1839. retning, Hasle Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
følge Vedkommendes Resolsition bliver Tirsdagen den 6te August d. A., Kl. 3 Eftermiddag, paa Steensmark Strand i Nørre Herred afholdt Auction over Skroget afden sammesteds forliste Jagt Prøven af Tønsberg, samt over en Mast, Klyverdom, Bugspryd og Bredforraa; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 29de Juli 1839. Efter Constitution Busch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
Undertegnede paatager sig Commissioner ved Kjøb og Salg af Landeiendomme, saavel større som mindre, og da jeg staaer i Forbindelse med Mænd i de andre Provindser som udføre saadanne Forretninger, tør jeg haabe at fremme fordeelagtig Handel for Dem som ville betroe mig deres Commissioner. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til mig i portofrie Breve. D. Steenfeldt, boende i Randers. Hansens hurtigseilende Aarhuus Paquet No. 1, idsom føres af Skipper P. Michelsen, afgaaer fra Aarhuus til Kjøbenhavn, hver Mandag Af en Kl. 10, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. og Paquetten Maren Cathrine. Skpr. N. Falslev, bliver seilfærdig til Kbhvn. Onsdagen den 7de August og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-07-31
En udmærket god Ibenholts Jnventions=Flauto med 12 Sølvklapper og dito Ringe, en dito med 8 Klapper, samt et stort fiint Meerskums Pibehoved anvises i disse Dage billig tilsalg af Portraitmaler Winther,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
No 123. den 2 2 August. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts=Tidende. Negre og udgive i Benge ugenlig af Corrigscommiser J. F. Cimansk¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Manventer en russisk Armees Ankomst til Natolien. Ser ægyptiske Regimenter vare allerede passerede igjennem Orfa og Diarbekir, 120 engelske Mile indenfor den tyrkiske Grændse. Hvis det bekræftes, da er det en Overtrædelse af det Løvte som Mehemed Alt skal have givet Frankrig, nemlig Tilfælde af en Seier ikke at overskride den tyrkiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
J en officiel Beretning til Mehemed Allibar Jbrahim skrevet, at han selv havde kommanderet sin Armees Centrum, Soliman Paska den høire og Achmed Paska den venstre Fløi. Han beklager, Tabet af en tapper General: Mehemed Bei. Til 5000 tyrkiske Fanger forlanger han Transportskibe sendt til Alexandrette. Blandt Byttet, som han angiver for umaadeligt, var en Mængde Kammeler, belæssede med kostbare Sager. Tyrkerne vare (ogsaa ifølge denne Beretning) gergadte i saadan vild Flugt, at de havde ladet Alting i Stikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Saasom Tyrkiet nu er uden Armee og uden Flaade, er der ikke andet for hedder det fra Constantinopel end at anholde om Ruslands Hjelp, som dette, paa Grund af Tractaten som blev sluttet i Unkiar=Skelessi, ei heller kan undslaae sig for. Der skal allerede være Opstand i flere tyrkiske Provindser. J en af dem havde man selv udkaaret sig en Sulian, i flere andre havde man erklæret sig beredt til at anerkjende Mehemed Ali. J Paris vilde man vide Journ. d. Deb.) fra Pera, at Janitskarpartiets Forsøg paa at reise sig igjen vær bleven qvalt i Blod, og det baade i Constantinopel, Smyrna, og flere Hovedstæder. Ifølge disse Uroligheder var Haf Paska kaldt tilbage. Der siges, at han i Malatia skal have samlet sig en Hær igjen paa 25,000 Md. Privatbreve, fra Constantinopel melde, at mange Personer ere blevne henrettede og deres Liig kastede ud i Bosphorus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Den franske Admiral Lalande havde, ifølge sin Jndberetning, opbudt Alt for, saavidt som hans Jnstructioner tillod, at forhindre den tyrkiske Flaades Afseiling. Den rigtige Grund menes dog at være den, at den franske Admiral ikke havde holdt sig stærk nok til at forhindre det. Af en anden Beretning synes det ogsaa, som om den franske Flaade ikke havde kunnet indhente den tyrkiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Kapudan Paska har tilbudt Vicekongen, af Ægypten, at stille den tyrkiske Flaade under hans Beskyttelse, osv. Den 9de Juli var en tyrkisk Corvette med Nedjib Bey, Kapudan Paskas Kiaja Bei, indtruffen til Alexandrien for at melde Flaadens Ankomst til Rhodus. Man kjender endnu ikke Vicekongens Svar, men han afsendte strax Dampskibet det sorte Have dermed til Kapudan Paska. At denne ikke vil tilbage igjen til Constantinopel, er ikke at undres over, thi han havde erfaret, ikke alene at han var afsat, men ogsaa at han skulde stranguleres saasnart han kom hjem. Det skal have været Kapudan Paskals Hensigt - hedder det –at lade Mahmuds anden til Aars gamle Søn udraabe til Sultan. At den tyrkiske Hovedstads Befolkning under alle disse vigtige og foruroligende Begivenheder endnu ikke har seet den unge Sultan, vækker Misfornøielse. En Efterretning, at den engelske Flaade havde tvunget den tyrkiske til at vende om igjen, har ikke bekræftet sig. Derimod hedder det i et Brev fra Alexandrien (af 6te Juli, at Admiral Stopford ventedes dertil inden 48 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Jfølge en Beretning fra Wien skal det have været under Ventilation at stille en af overordentlige Gesandter fra de fem europæiske Stormagter sammensat Commission i Spidsen for Regjeringen i Constantinopel, men af Frygt for, at der herover kunde udbryde et Oprør blandt den tyrkiske Almue, hvorved Russerne ikke allene vilde blive berettiget men endogsaa forpligtede til at besætte Tyrkiets Hovedstad, havde man igjen opgivet denne Jdee. Sammesteds formenes, at den ægyptiske Hær dog neppe vover at rykke frem mod Constantinopel, for ei at møde en russisk Armee. Det som vækker størst Bekymring er, ifald det skulde lykkes de russiske Agenter at forlede den unge Sultan og hans Ministre til at trække Kampen i Landdrag, hvilket neppe vilde have Andet til Følge, end at russiske Militairkræfter satte sig fast ved Bosphorn, og saa Fald var en europæisk Krig vistnok uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Russerne havde endnu ikke ladet sig see ved Bosphorus. Men ifølge Skibs-Efterretninger krydsede en meget stærk russisk Flaade i Nærheden deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Et spansk Krigskib skal ved Kysten af Valencia være geraadt i Kamp med et brittisk Skib, som, beskyttet af en engelsk Fregat, søgte at landsætte Contrabande til Carlisterne. Dampskibet Waterloo, som nylig brændte op i Søen, havde hundredtusinde Geværer ombord til Carlisterne. Disse røve og plyndre nu lige indtil Barcellonas Porte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Urolighederne i England gribe meer og mere om sig. Staden Newcastle befandt sig, ifølge de nyeste Efterretninger, i en foruroligende Gjæringstilstand. Alle Forretninger vare standsede. Skarer af Urosindede forsamlede sig uafladeligt, og Arbeids folket forsyner sig med Vaaben for at være forberedte paa et Sammenstød med den udøvende Magt. Sunderland befinder sig i en lignende Tilstand, og Beboerne af de omliggende Landsbyer have forenet sig med Kjøbstædfolket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Bevægelserne i Hannover vare ved Kongen har afslaaet Maginratens Petitioner om Ophævelse af Rumanns Suspension. Man har tilbudt ham sin hele Gehalt og Afsked i Naade naar han vil træde tilbage, hvorpaa han djærvt har svaret, at Intet kunde formaae ham til godvillig at adskille sig fra Hannovers Borgere. Disse ere nu færdig at bære ham paa Hænderne, hver Aften samles de udenfor hans Huus, og bringe ham det ene Hoch!" efter det andet. Tillige komme der Takadresser til ham fra alle de øvrige hannoveranske Byer. Men Kongen kan nu ikke meere lide disse Adresser og Petitioner og har forbudt dem. Derimod indfinder sig nu hele store Deputationer fra de andre Stæder, fra Osnabrück, var en underveis som bestod af halvandethundrede Borgere. Bestandigt komme fleer og flere Tropper til Staden, og Hestene staae uafladeligt forspændt, baade Nat og Dag, for et Batterie paa fire Kanoner; tillige har Kongen tilkjendegivet Magistraten, at den skal staae ham til Ansvar for Stadens Rolighed, og at han, hvis denne brydes, nødsages til at bruge alle de Midler som staae til hans Disposition. En Stafet havde bragt Regjeringen det ubehagelige Budskab, at Gjæringen var saa stor i Osnabruck og Hildeshelm, at man hvert Øieblik kunde vente et Udbrud. Paa Kongens befaling blev der strax sendt baade Kavallerie og et Batterie ridende Artillerie derhen, ligesom og flere Officerer af Generalstaben tille dertil paa Koureerheste. Paa Rygtet om, at Ru mann skulde fængsles, havde mange Borgere paa get hver Nat udenfor hans Huus. Paa Hamborgs Børs hed det i Torsdags, at der var udbrudt Uroligheder i Hannover. Men Rygterne vare saa forskjellige, at man ikke endnu kan fæste nogen Liid dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Fædrelandet. Khvn., den 30te Juli. Surnumerair Assessor i Hof= og Stadsretten Chr. Flensborg er udnævnt til Assessor i denne Ret. Cancellist H. A. Faith til surn. Assessor i fornævnte Ret. Volontoir i det kgl. danske Cancellie, Fr. Chr. Bruun, til Auditeur ved (Khvnsp.) 2det Jydske Jnf. Ram.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
En ny Skræddersag er i disse Dage bleven paadømt i Hof- og Stadsretten. Retsqvæstionen er dennegang ikke opstaaet mellem tvende Laug i Anledning af formeentlige Indgreb i hinandens Rettigheder, men den er reist af et Laug mod En af dets egne Interessenter for formeentlig uberettiget Udvidelse af hans Næringsbrug i selve Professionen, og Lauget kan saaledes i dette Tilfælde ret egentlig siges at have raset imod sine egne Indvolde. Sagen dreier, sig nemlig om det Spørgsmaal: "hvorvidt en Haandværker har Ret til at sælge andet Arbeide i sin egen Profession end hvad han selv eller ved sine Folk forfærdiger." Dette Spørgsmaal er ved de tvende Instantser, for hvilke det nu har verseret, bleven besvaret heel forskjelligt, idet den første Politiretten, har dømt i Faveur af de Næringsdrivendes Frihed, den anden: Hof- og Stadsretten, derimod til Fordeel for Laugstvangen. Det er Skrædderlauget i Helsingøer, som har anklaget Skræddermester Jørgensen sammesteds, fordi han har forhandlet Klædningstykker som vare forfærdigede af en Skræddermester i Khvn. "Om denne Overretsdom skal der – ifølge Helsingøers Avis - have været betydelig Dissents." Det var at ønske, at denne Dom, for Principets Skyld, maatte blive prøvet af Høiesteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
J Odense bliver det tydske Operaselskab assisteret af hele det musikalske Selskab, anført af den udmærkede Musikdirecteur Hausen. J Fredags gaves den store Opera Ørnens Rede", for hvis brillante Udførelse Selskabet vandt et fortjent stormende Bifald. Fra Odense agter det sig til Fredericia, . huus, Randers og Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Af Veile Avis erfares, at Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian har naadigst overtaget sig Formandskabet for Veile Amts landseconomiske Selskab, ifølge dettes derom yttrede Ønske. Reisende med Dampskibet Daniane Fra Aarhuus til Kallundborg: Overkrigscommissair Schepelern, Madame Møgelgaard, Garver Windahl, Smed N. Hagensen, Frøken Wedege, Rector N. C. Nielsen, Kniplingshandler Dessan, Kjøbmand Sandberg, Lieutenant v. Cetti, Farver Christensen, Cand. jur. N. Secher, Cand. Theol. N. Weisner, Victor de Reergaard, Student H. Plesner, S. E. Gotsche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Førstk. Søndag prædiker i Domkirken til Aftensang: Hr. Cand. theol. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres forgeligst, at min inderligelskede uforglemmelige Mand, Uhrmager Nicolai Kaus, efter et Aars tiltagende Svaghed forlod det Jordiske den 26de de, i sit 72 Aar, i vort 32 Aars Ægteskab. Med 6 Børn begræder jeg Tabet af en kjærlig Mand og Fader. Han var født i Schwarz vald, og havde i 49 Aar været Borger i Aarhuus. Ja stort er Dit Savn, men jeg haaber, at den Allgode vil sørge for mig, som i det sidste Aarstid har ligeledes lagt paa Sygeleiet. Fred med Dit Støv, Aarhuus, den 29de Juli 1839. Cæcilie Kans, født Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
J Aften (Fredag) bliver Bal i Salonen i Riis Skov, hvortil Adgangen betales med 3 Mk. for en Herre med Dame. Ballet begynder Kl. 8. Randers Bane 1839. Den 2den og 3die September. Den 2den Septbr. Formiddag Kl. 10.1) Løb for 3, 4, 5 og Gaarige Hingster og Hopper, som ere tillagte af og tilhører Bønder i Jylland, hvilket bevises ved 2 paalidelige Mænds Attester, som, om forlanges, maa beediges for Retten. Rides af Bønder, 2900 Al. bets (Gjentaget Løb). Ingen Vægtbestemmelse. Møde flere end 10 Heste, løbes i Afdelinger, 3000 Al., og Løbet er da ikke hents. Den 1ste Hest erholder 80 Rbd. r. S. 2den Hopper, som vinde en Priis eller seire i et Afdedelingsløb, kunne n. A. frit blive bedækkede ved en Fuldblodshingst naar de dertil findes tjenlige. 2) Løb om Kongeprisen for 3aarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie, 4000 Al. Hingsten bærer 120 og Hoppen 116 Pd. Den 1ste Hest erholder 400 Rbd. r. S. 2den 3) Løb for 3, 1 og baarige Hingster og Hopper, Fuldblod udelukket, tilhørende i Jylland boende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser; 3-aarige Hingster 114, 4aarige 130 og braarige 138 Pd., Hopper 3 Pd. mindre. 4000 Al. 10 Rbd. r. S. Indsats 1/2 st. Den 1ste Hest erh. 300 Rbd. r. S. 2den 3die – Jndsatsen indtil 50 Rbd. Det Mere tilfalder den 2den Hest. 4) Løb om Kongeprisen for 4-aarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie, 5000 Al. Hingsten bærer 130, Hoppen 126 Pd. Den 1ste Hest erholder 600 Rbd. r. S. 2den 5) Prinds Frederik Ferdinands og Prindsesse Carolines løb, for Zaarige og ældre Heste, Fuldblod udelukket, tilhørende Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser; 3-aarige Hingster 114, graarige 130, 5-aarige 138, 6-aarige og ældre 143 Pd., Hopper og Vallakker 3 Pd., mindre. 6000 Al. 10 Rbd. r. S. Indsats, som og erlægges dersom Hesten tilbagetrækkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-08-02
Den 1ste Hest erh. en Pokal, udsat af D. K K. H. 2den - Jndsatsen indtil 50 Rbd.; det og ho conge omme Mere tilfalder 1ste Hest. Den 3die September, Formiddag Kl. 10.6) Prinds Frederik Carl Christians Løb for 3aarige og ældre Heste, fødte i Jylland, Fuldblod udelukket, tilhørende i Jylland boende Medlemmer af Selskadet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser. Vægt som i Løbet No. 5. 3000 Al. hents. Jndsats 10 Rbd. r. S., som og erlægges om Hesten tilbage trækkes. I det Mindste 4 Underskrifter, ellers intet Løb. Den 1ste Hest erh. 2/3 af Indsatsen og et Tilsk, af 100 Rbd. r. S. af Hs. K. H. 2den - 1/2 af Indsatsen. 7) Løb om Kongeprisen for 4 og Haarige Hingster og Hopper, tilhørende Undersaatter i det danske Monarkie, Haarige Hingster 130, 5-aarige 140 Pd., Hopper efter Alder 4 Pd. mindre. 6000 Al. Hver Concurrent kan stille en Asaarig og en 5-aarig Hest. Den 1ste Hest erholder 800 Rbd. r. S. 2den 8) Løb for 3 og Aaarige ved Fuldblod forædlede Heste (Halvblodsheste) tilhørende Bosiddende i Fylland; 3raarige 114, 4-aarige 130 Pd., Hopper og Vallakker, 3 Pd. mindre; 5000 Alen. Jkke=Medlemmer af Selskabet til Hesteavlens Fremme betale 5 Rbd. til Rendecassen. Den som stiller en Hest til dette Løb maa beviisliggjøre at han i det mindste i 3 Maaneder afbrudt er Eier af den. Jkke under 4 Heste ved Afløbspælen, ellers intet Løb. Den 1ste Hest erholder 300 Rbd. r. S. - 2den Til Løbene 1, 2, 3, 4, 5, 6 og 8 kan hver Concurrent kun stille een Hest.