Berlingske Tidende, 1796-05-23
Den sidste Seiersefterretning, som General Buonaparte, endnu for Vaabemstilstandens Slutning med Sardinien, har indsendt, er dateret fra Hovedqvarterret i Cherasco den 27de April. J samme meldes Jndtagelsen af de piemontesiske Stader Bene, Fossang og Cherasen. J den sidste Stad blev gjort til Bytte at Kanoner og betydelige Magasiner. Piemonteserne trat sig mod Turin, fra hvilken Buonaparte da var kun 4 1/2 Miil borte. Siden rytte han lidt nærmere mod denne Stad, og den piemontesiske Plads Alba blev ogsaa indtaget af vore Tropper. Buonaparte føier til : at han befinder sig den i det smukkeste Land paa Jorden. - General Buonapartes Adjutant, Borger Murat, befinder sig nu i Paris. Han er den samme, som efter det sardiniske Hoffes Ansøgning begarsig til Turin, for der nærmere at erfare Forslagene til en Vaabemstilstand, hvilken ogsaa Buonaparte under de foranførte Betingelser indgit. Den piemontesiske General Colli tog med get vel imod ham, hvilket den sardiniske Krigsminister ligeledes gjorde. I Turin udviste Folket ved hans Ankomst megen Glæde, og gav ligesaa meget sin Beundring over de Franske som sin Tilbøielighed til Fred, tilkiende. - De Seiervindinger, som vore Tropper hidtil have tilsegtet sig i Jtalien, overstige langt vor Forventning. Man troede, at Armeen aldeles i te skulde være i Stand til at agere offensive. Den leed og vikelig Mangel paa mange Ting. J Stedet for Strømper, villede Soldaterne gammelt Linned og Faareskind og Fødder. ne, og i Stedet for Brød til hver Soldat daglig i lang Tid kun 15 Stykker tørrede Kastanier, som ofte tildeels allerede var raadnede. "Det mangler Eder paa Alting, sagde General Buonaparte til Soldaterne, da han aabnede Feldttøget i Jtalien. Baner Eder Veien til Manland, saa kunne J saae hvad J behøve. Disse og andre Forestillinger opflammed Soldaternes Mod til Enthusinsme Af en Skrivelse fra Paris, den 3de Mai. Vaabenstilstanden imellem Frantrige og Sardinien, som den 28de April er bleven sluttet i Hovedqvarteret i Cherascoer af følgende Jndhold 11 Jmellem den franske Armee i Jt lien og Kongen af Sardiniens Armer skulle alle Fiendtligheder, ophøre fra den Dag af, at nedenstaaende Betingelser blive og foldte, indtil 5 Dage efter Slutningen af Underhandlingerne, som begyndes, for at slutte en desinitiv Fred meller begge Magterne. De Franske skulle den 28de April besætte Fæstningerne Coni og Alessandria; den sidste dog kun fa længe, indtil man kan overgive dem Tortona. 2) De franske Armee bliver i Besiddelse af alt, hvad den har erobre 1) Com og Tortona med deres Citadeller blive tilligemed at deri værende Artillerie, Munition og Proviant, overladt til de Franske, efter forfattede Jnventarier. Det samme skee ogsaa med Alessandrin, indtil de komme i Besiddelse af Totona. 4) De franske Tropper runne ved Valenza gaae over Pofleden. 5) De Courerer eller Officerer, som den fransk General vil sende til Paris, skulle frit kunne reise frem og tilbage den korteste Vei. 6) J denne Vaabenstilstand skul ogsaa alle Tropper, Officerer og Feldtequipager, som er Kongen af Sardiniens Tieneste, og udgjøre en Deel af det østerrigske Armee i Jtalien, var indbegrebne. 2) Titadeller i Crva skal tilligemed Artilleriet, Munition og Levnetsmidler overgives til de Franske. Den piemontesiske Garnison man cherer til Plament. 3) J Fæstningerne Coni, Torton. Alen andrig og Cevaskal der gjøres en Fortegnelse over Artilriet, Vaabnene, Munitionen og Provianten som finde der, hvorfor den franske Republit skal aflægge Kongen Sardinien Regnskab. Artilleriet skal blive tilbagelevere men den forbrugte Proviant og Munition skal blive betal efter Vurdering. Garnisonerne i disse Fæstninger skulle mar, here ud med deres Vaaben og Bagage, under alle krigerske Æresbeviisninger, til Piemont. - Vaabenstilstanden, som er sluttet med Sardinien, og Freden med hin Magt, som sandsynlig med det første vil følge derpaa sige vore Blade, er af største Vigtighed for vore Tropper. De have nu Ryggen frie, og vor Armees hele Styrke kan nu blive brugt mod Østerrigerne i Jtalien. General Buonaparte taber ogsaa ikke et Øieblik. Han er allerede ved Valenza gaaet over Pofloden, for at trænge frem i det Manlandske. Hans Armeer i det mindste 50000 Mand stærk. - J dette Øieblik udbreder sig det Rygte at General Buonaparte paa nye har slaaet General Beaulien, og at endeel af hans Armee, som stod paa det genuesiske Gebet, er ganske bleven afskaaret fra Resten af samme og har maattet overgive sig til Krigsfanger. - Der siges ogsaa at Directoriet har faaer Efterretning om : at General Buonaparte har frataget GeneralBeaulien 60 Kanoner, at Braulens Arriergarde har mistet sin Bagage, og bliver endnu bestandig forfulgt af vore Tropper.