Jyske Efterretninger, 1773-08-20
Aalborg den 19. Augusti. Under Dato Fredensborg Slot den 12. August, sidst har Hs. Kongel Majest Allernaadigst udgivet Forordning om nøyere Bestemmelse af Hoveriet for Fæste=Bonden udi Danmark, saa lydende: Vi Christian den Syvende &c. &c. Giøre alle vitterligt: At som Erfarenheden udi de forhiegangne 2de Aar haver vust, hvorledes det for Fæste=Bonden udi Vort Rige Danmark, ved Forordningen af 20. Februarii 1771. efter Hartkornet bestemte Hoverie, paa de fleste Steder ikke udgiør det Arbeide, som nødvendigen til Sæde og Avls=Gaarders Drivt udfordres, men at samme dertil befindes at være aldeles utilstrækkelig, hvorudover mange Jorder imidlertid ere blevne udyrkede og ube saaede, samt Korn= og Høe Host, saavelsom andet Arbeide, efterladt, til betydelig Tab og Skade ey allene for Eierne, men endog for det Almindelige; Saa have Vi, udi saadan Betragtning, og for i Tiide at afværge den deraf for Jordegodserne, som Landets vigtigste og sikkerste Rigdom, flydende Svækkelse, fundet høyt fornødent bemældte Forordning dermed aldeles at ophæve, og i Følge deraf blive de, Bonderne efter samme Forordning meddeelte, og deres Fæste=Breve vedhæftede Hoverie=Reglementer, herefter af ingen Kraft eller Forbindelse i nogen Maade; hvorimod Vi Allernaadigst ville, at med Hoveriet skal for følgende Tiid forholdes paa efterskrevne Maade; Ligesom Vi og til den Ende, samt til Efterretning saavel for Husbonden, som Bonden, (hvis fælleds Velfærd og Beste Vi med lige Ømhed bestandig attraaer) hermed byde og befale: 1) Da Jordegodsernes Eiere besidde de dem tilhørende Sæde= og AvlsGaarde, under den Forsikkring Loven giver: at Bønderne skulle forrette det dertil behøvende Ægt og Arbeyde, saa skal de tilsamme Gaarde henlagte Hoverie=Bønder være pligtige, efter de dem meddeelte Fæste=Breve, eller Contracter paa heele, halve eller en fierdendeel Gaarde, uden videre Betingelse, være sig enten i Henseende til Veyens Længde, eller i andre Maader, at forrette Hoverie, efter hver Provinces og Egns gamle Skik og Brug, med at pløye, krøye, saae, harve, tromle, afmeye, opbunde, paa Ageren hensætte, samt de ved Opbindingen tilbageblivende Straa oprive, og Kornet, af hvilken Sorte det maatte være, i Laden og Huusene, eller paa Korn-Stakkene, indføre og imodtage, alt paa de Aarsens Tider og Dage, som Husbonden finder for got til hvert Slags Arbeyde at lade dem tilsige, hvorved iagttages, at Bønderne udi hver af de aarlig besaaede Marker tildeeles hver sine Lodder efter heele, halve eller en fierdendeel Gaarde dog maae Huusbonderne ikke udi Pløye=Sæde= og Høste Tiid lade tilsige for mange Bønder, i sær paa de store Godser, paa een Dag, paa det de ikke derved unødvendigen skal vorde opholdt, og udi deres eget Arbeide forsinket. 2) J Henseende til Høe=Avlingen ved Sæde og Avls=Gaardene, skulle Bønderne være pligtige at besørge samme efter Landets Skik og Brug, saaledes at hver Bonde tager sin anviiste Andeel efter hans Gaards foromnævnte Beskaffenhed, paa i eller 2 Steder i hver Mark eller Eng, som han da, efter Tilsigelse, paa sine Aarsens Tider renser, slaaer, udgresser, river, vender, samt sætter i behørig Stakke=Rum, og derefter indfører, samt imodtager og hensætter Høet paa de Steder, hannem anviises. Hvis og noget deraf maatte ved Hoved=Gaarden sættes i Stak, bliver Bonden derefter pligtig samme i Huusene at indflytte. 3) Betræffende Giødningens Udførsel, da bliver den ved Hoved Gaarden befindende Giødning enten deelet udi visse Lodder imellem Godsets Bønder, eller hvert Aar anviist enhver Bonde, efter sin Gaards Størrelse, visse Skiepper Land i Marken til forsvarlig at giøde, og ligesom de da blive pligtige at udføre al den ved Husbondens Gaard befindende Giødning, saa paaligger det dem og, samme at paa og aflæsse, samt paa Jorden at udsprede. 4) Riis= og Steen=Gierder, samt Diger og Grøvter omkring og imellem Gaardens Marker og Jndheigninger, bliver imellem Godsets Bønder, hvor det ikke allerede skeet er, saaledes at inddeele, at enhver, efter sin Gaards Størrelse, faaer lige mange Favne at hegne og vedligeholde af hvert Slags, efter Egnens Brug og Skik, saa at Hegnet ved Syn kan agtes forsvarlig paa de Tider, Loven foreskriver. 5) Al Gaardens Avling og underliggende Tiender, (hvorunder dog ingen Præste=Korn-Tiende maae være begreben, da det ey tillades Husbonden at regne samme under Bøndernes Hoverie) skal af Godsets Bønder, i Proportion af deres i Fæste havende Gaarders Størrelse, udtærskes, samt Langhalmen. deraf tages, og Kornet, i sin Tiid, udi deres medhavende Sække, fores til en af de i Nærheden beliggende Kiøbstæder, eller beleiligt liggende Ladningssted ved Strandkanten, hvor Godsets Eier fine Korn=Vahre 3 Rd. bedst kan afhænde; og da Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn behøver en anseelig Provision, saa tillades de Godsers Eiere i Siælland, som boe over 4 indtil 8 Miile fra bemældte Stad, at bruge en fuld Hoverie svarende Gaard til at gjøre 4 Reyser aarlig, og en halv Gaard 2 Reyser; men fra de Gaarde, som ligge 4 Miile og derunder, nær denne Stad, blive Bønderne pligtige, uden saadan Jndskrænkelse, at føre dertil det ved Gaarden udtærskede Korn, paa foranførte Maade. (Slutningen følger i næste No.