JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Copia Aff Gesandternes til Baden, och Land-Grefve-Dømme Tur gau befaling, de Dato Baden i Schwitzerland den 24. Dito.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Eftersom nu de Fransøske Vaa ven igien saa uformodende ere opløffte, och Strassburg saa hasteligen. steligen er opgifven, och saa sterck en Armee er i Elsas, hvilcken let teligen andenstæds kunde udbryde, skal det os billigen være angelegen, at haffve Omsorg for vort kiere Fædrene-Lands Rolighed och Sickerhed, hvorudofverdenne Forsamling er anstillet, och hafver vi for nødvendigt befundet, at alle Grenser och Passe paa alle Stæder vel vorder forsynede, saa och alt Mandskab kand holdis i god Beredskab, falder derfor vor alvorlige Befalning til dig, at du i dit betroede Læn alt Mandskab, i synderlig hed Løssgængere, uden Ophold effter befaling tager i Forvaring, oc enhver med Gevær och Ofver-Gevær, Krud, Lod och Lunter i stundelig Beredskab holder, saa och de store Vacter med Baal og Jld-Tegn anstiller, oc besynderligen paa de Passer, oc end i Synderlighed paa disse Slotte skalt du hafve god Tilsyn, saa at paa alle uformodende Tilfælde Fædrenelandet kand være i Beskyttelse. Saa forbydis och under høyeste Straff och Unaade, at ingen være sig Geist eller Verdslig, Ædel eller Uædeel nogen Fruct, Korn eller andre Victualier uden til vore EedsForvanter selger eller tilforhandler och dersom saadan en, besynderligen en Forpranger, som fornæffede Victualier, under anden Prætext och Forreven ding, vilde aff Landet udføre, skulle vorde befunden, hannem da paa Liff och Gods at afstraffe. Haff dette udi god Act, indtil videre befaling forblifver vi dig, &c. Der de Svitzerske Cantons Deputerede vare hos Kongen af Franckerige til Enstsheim, hafver Hans Majestæt gjort 3. Forslag: Nemlig, 1. Om de ville lade hverfve saa meget Folck, som Hans Majestæt begierede. 2. Om de ville tillade, at Reynfeldt och Costnis paa deris Grund skulle attaqveris, och 3. Om de alle Alliancer ville renuncere och forsage, hvilcke uden Kongens Videnskab vare udgangne, men bemæltte Deputerede hafver svaret derpaa, at de disse Conditiones ikke kunde tilstæde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
De Svitzerske Cantons oc Høffdinger hafver och resolveret, at mand i disse værende Conjuncturer de Franske ingen Pas ofver det Sviterske Territorium af Reinfelden skal skal tillade. Jtem den Stad Constantz och Genff under deres Beskyttelse at antage. Fremdelis berettis fra Strassburg, at en vis Kiøbmand gifver Kongen aarligen 4000. Rixdaler, at hand alleene til den Fransøske Soldatesqve Øll, Viin och Brændevin maa sælge och affhandle. Mand er i Mening, at Keyseren, Chur-Førsterne aff Brandenburg, Saxen och Beyeren tillige med Hertugerne aff Brunssvig-Lyneburg en Alliance med hin anden ville indgaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Med den Ungareske Land-Dag er det endnu icke kommet til Endeelighed, eftersom mand, formedelst Religions-Væsenet, ikke endnu en kommet til skickelig Forligelse. Saa snart den er endet, torde vel den nu Regierende Keyserinde vorde cronet, saasom til Dronning ofver Ungaren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
J midler Tjd continuerer Hostilitæterne imellem de Keyserlige, och saa kaldede Malconterne, i det snart disse, snart hine hafver Ofverhaand. Mand hafver god Forhaabning der om, at Freden med Tørckerne i det mindste paa 15. Aars Tid torde vorde prolongeret. Ofver Edenburg forlyder, at Høfdingerne i Ungarn och iblandt andet begierer, at det hidindtil confiscerede Gods, saa vel som och det Serinske, Franchipanske og Nadasteske, hves Arfvinger och forrige Besiddere skulle vorde restituerede. Af Behmen er et Rycte, at i samme Land en ny Rebellion udaff Bønderne forspørgis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Med Pesten hafver det, Gudskeelost paa nogle Stæder begynt at ophøre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Jblant andet er det merckværdigt, at Gud Allermægtigste, som er underlig i sine Gierninger, ved denne gruelige grasserende Pest i Eissleben, D. Mort. Luthers Føde Bye, alle Jndbyggere, som sig i det Huus, hvor den Sal. Mand var fød, hafde retereret, allesammen ere blefne friske och sunde, ligesom for nogle Aar siden och bemældte Huus, er blefven befriet, eftersom alt runden omkring ved Jlden er ruinered.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Den Stad Verviers hvilcken Printzen aff Lyttick tilhører, hafver sig med Accord til de Franske ofver gifvet. Effter den Tid hafver de Franske det gandske Grefvedømme Franch simont infesteret, oc Indbyggerne ladet tilsige, at de ingen skulle kiende for deres Souveraine Herre, uden Kongen aff Franckerige. Den Stad Lyttenburg er endnu udaff de Franske holden bloqveret. Och eftersom tersom de och et Spansk Parthie Ryttere hafver attaqveret, da hafver den Spanske Gouberneur Due de Parma der imod protesteret, och sagt at de Franske haffde dermed først brudt Freden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Holland. J Guinea er det med det Amsterdamske Compagnie heel slet bestilt, och sigis, at Negros eller de Jndfødde i samme Land ville hafve Fred och en fri Handel, och eftersom Guberneuren af Delmana sig der imod opsætter, saa holder de det blocqveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Den Franske Ambassadeur hafver nyeligen General-Staterne et Memoriale ofverlefveret, formedelst den gvaranterede Alliance, och er hand i Meening, at saadan Alliance Roligheden udi Europa vil forstørre, etc.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Hvor paa Staterne atter igien hafver svaret, at de søger icke andet, end den Nimvegeske Fred at maintenere. Oc eftersom siden den Tid, de aff Algiers, Kongen aff Franckerige en Krig hafver forkyndet, hafver hand endnu efterfølgende overlefverit: MEMORIALEFormedelst Hans Kongelige Majestæts aff Franckerige Extraordinaire Ambassadeur, Staterne i de foreenede Nederlande præsenteret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Hans Kongelige Majestæts i Franckerige Extraordinair Ampassadeur Grefve d Avaur hafver fra sin Herre Konge bekommet Ordre, Eders Herlighed at tilkiendegive, effterat Hans Majestat hafver erfaret, hvorlunde de Algiereske Søe-Røfvere adskillige Skibe hafver udrustet, med hvilcke de, de Franske Kopfardie-Farer, som hafver deres Fart paa det Middellandske Haff, acte at bekrige, da hafver hand resolveret, en mæctig Esqvadre sine Krigs-Skibe i Hafvet at tilskicke, och bemældte SøeRøfvere hvorsomheldst de och kunde findis, at angribe, saa och med den Algiereske Haffns Til sluttelse, dennem Udløbet at forhindre: Saasom da Hans Majestæt er kommen i Erfaring, at adskillige Hollandske Skibe samme Søe-Røffvere til deres Skibes Bygning och Eqvippering, mange Materialier och andre Contrebander Vare pleyer at forskaffe och tilføre, da hafver derudofver Hans Majestæt bemældte Sin Ambassadeur befalet, Eders Herlighed sine Ordre, som Hand sine Skibe hafver tilskicket, at tilkiende gifve, nemlig, at de bemælte Hollandske Skibe, som Contrebander Vare ad Algiers ville henføre, ville forhindre, och de Skibe som dermed ere beladde, skulle attaqvere. Actum Gravenhage den 20. Novemb. 1681. d'Avaur.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
J Cabinetet til Vytehal hafver mand holdet et geheime Raad ofver den Hollandske proponerede Alliance, efterat den var endet, hafver Hans Majestæt Herren aff Beuningen tilkiende gifvet, at hand Esta tens af Holland Demarches aldeelis approberede, den almindelige Rolighed udi Europa at ved lige holde, och beflittede sig paa, sligt hos de Tydske Førster iligemaade at forskaffe, hvorudofver hand och strax ville lade et Parlamente forsamle, sig de vitløftige Fransøsiske Progresser i Flandern etc. at opponere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Franckrige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Kongen och Hoffet er igien fra Strassburg til St. Germain ankommen, mand hafver det sammestæds i Dauphins Nerværelse holdt et stort Krigs-Raad, oc er mand i Meening, at Hoffet ikke længe der forblifver, enddog Reysen for det gandske Hoff hafver været meget besværlig, i det de flerste Heste ere bortdøde, och mange Carosser i Støcker brudte. Eftersom Tørckerne aff Algiers och Tunis Krigen imod CronFranckerige hafver declareret, da hafver Kongen befalet en vantitæt Skibe at udruste, och dennem paa det yderste at forfølge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Spanien. Til Madrit hafver været et stort Uveyr med Torden och Liunld, hvilcket hafver giort stor Skade, ja och Gardinerne om Kongens Seng fortæret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-11-01
Moskau. Ofver Polen er et Rycte, at den Moskaviteske Czar er med Døden affgangen, hvorudofver ingen Jnd eller Udfart der i Landet maa tilladis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Kiøbenhafn. di denne Maaned ere disse Kongelige Forordninger publicere de: den første af dato den 8.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Novembr. sidst forleden formelder, at eftersom for H. K. Mayest. allerunderdanigst er blefven andraget, hvorledis nogle onde oc ugudelige Mennisker, sig skal hafve understanden, at ruinere oc forderfve dend Vand-Sluse her uden for den Kongelig Residentz Stad Kiøbenhafn, liggendis (Vandløse Sluse kaldet) som de Kongel. Directeurer for det ferske Vand her sammesteds, sig saa høyt hafver ladet være angelegen til samme Vands Conservation oc Stadens største Nøtte oc Gafn, at lade reparere oc forfærdige. Da til (No. 28.) saadan U-leylighed herefter i Tide at forrekomme ba hafver allerhøystbemeldte Mayst. alle enhver Vedkommende ladet alvorligen oc strengeligen advare, at dersom nogen, være sig hvo det være kand, sig understaar eller tilfordrister, enten den re forskrefne eller andre til Stadens ferske Vands Conservation oc høy fornøden Brug, allerede anlagde Sluser oc Ofverfald, eller de som herefter anlagt vorde kunde, at aabne eller bryde: Demningerne for de derved lagde Steene at blotte: Grøfterne hvor igiennem Vandet bør at hafve sit Nedløb, at tilfylde: Træ Renderne at aabne oc beskadige: Eller i nogen anden herudi ey specificerte Maade til bemeldte ferske Vandløbs Forhindring, Afbreck eller Skade, være sig hvorledis saadant Er dant skee kunde, noget u-tilbørligt at forretage, da skal dend eller de som dermed antreffes, eller befindis sig herimod at forsee, derfore uden ald Naade straffes paa Lifvet, eller efter Forseelsens Maade i Fengsel oc Jern paa Bremmerholm deris Lifs Tid, etc. Den anden er en Kongelig Befaling, udgifven den 26. Novemb. at ingen Kremmere eller andre i hvo de end oc er, eller være kunde, her i dend Kongel. Residentz Stad Kiøbenhafn, efter fem Maaneders Forløb, fra ofvenbemeldte allernaadigste Brefs dato at regne, maa andensteds fra, til sin egen Brug lade for skrifve, ey heller hafve nogen Slags Silcketøy i deris Huuse eller Boder at selge, uden hvis de Jnteressenterne i Silcke Manufactur-Vercket afkiøber, eller self her i Staden lader fabriquere oc med et vist, eller Interessenternis Stempel, er stemplet; Hvo herimod befindes at handle, skal hafve forbrudt Fem Hundrede, Rixdlr. til Angifveren, fem hundrede til Qvæsthuuset, og Fem Hundrede, til Christianshafns Kircke, oc derforuden af General Fiscalen tiltales.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
som de der Crimen læse Majestatis kunde hafve beganget, oc Vahrene, offentlig forbrendes. Oc herforuden hafver H. K. M. allernaadigst anbefalet at alle deris egne Betienter oc andre Indbyggere her i dend Kongel. Residentz Stad Kiøbenhafn for dennem self, deris Hustruer eller Børn, ey andre Stoffer at bære, end de som her i Staden vorder forarbeydede, under toe Hundrede Rixdalers Straf til Angifveren, Toe Hundrede til Qvæsthuuset, oc Toe Hundrede Rixdaler til Christianshafns Kircke. Dog hermed ey nogen formeent hvis Klæder de sig allerede kunde hafve ladet giøre, at forbruge oc opslide, etc. Ellers er udi denne Maaned intet passeret, uden at aff nogle den 8. Decembris om Afftenen effter Klocken var ti er blefven observeret, hvorledis at Maanen var omkring gifven med en Ring, och at paa hver Side aff den rette Maane sig een anden Maane præsenterede, saa at mand paa engang saae tre Maaner, hvilket aff de Astronomis blifver kaldet Paraselene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Den berømte Phyficus Sperlingius holder derfor at saadant iblant andet betyder megen Regn. Om det saaskal være, saa hafver Verliget været regnagtigt nock, thi det hafver meestendeel hver Dag regnet och stormet. Liig, Liig begrafne til alle Kircker her i Staden och tilhørende uden for fra Nyt Aars Dag 1681. och til Aarsdagen 1682. Vor Frue Kircke. 152. H. Geistis. St. Nicolai Holmens H. Trefoldigheds St. Peders Christianshafns H. Gristis Hospital i Farfvegaden Børn- och vest-Huset, Skibs Kirckegaard uden Østerport 355.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Guarnisons Kirckegaard uden Øster Por Den ny Kirckegaard uden NørrePort De Fattiges Jord.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
St. Hans Kirckegaard uden VesterPort Derimod Børn døbte til forreskrefne Kircker. Vor Frue Kircke sætte 397. luræcte 20. H. Geistis . . . . sæcte 79. Juræcte 9. St. Nicolai . . . . sæcte 320. luræcte 10. Holmens . . . . tæcte 567. lu-æcte 26. H. Trefoldigheds . sæcte 11. u-æcte 1. St. Peders . . sæcte 244. lu-æcte 9. Christianshafn sæcte 178. Luræcte 2. H. Geistis Hospital i Farfve-fæcte 9. gaden . . . . Lu-æcte 9. Børn- och Qvest-Huset. sæcte 4. Luræcte 3. Guarnisonens Soldater. sætte 42. Børn. luræcte 9. Summa døde 1513. Ere saa fleere fødde end døde 391.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Sverig. Stockholmske Brefve daterede den 10. Decembris mælder, at det med Hans Kongelige Majestæts Been-Brud snart igien skal blifve bedre, Høystbemældte Majestæt hafver udvaldt 4. Rigs-Raad, nem Summa fødde Æcte 1842. Uræcte 62. Ere tilsammen Ecte oc Uræcte 1904. lig Her Feldt-Marskal Baron aff Askenberg, Her Gyldenstierne, Hr. Hans Vactmester och Claus Flemming. Den 7. Decembris er Præsidenten i det Bremeske Her Kleyved Døden affgangen. Herforuden mældis, at sig atter en ny Comet Od i mete om Morgenen ved 2. KlockeSlet lader tilsiune, Stiernen i sig self er rød, Stierten hvid, og saa vidt mand kand skønne moxen hals tredie Alne lang. Extract, af hvadsomheldst fra andre Stæder er indkommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1681-12-01
Fra Venedien hafver mand, at Fiendtlighederne imellem de Franske och de Tørckiske Søe-Røfvere, endnu continuerer. Fra den Jnsul Zanten forlyder, at der paa en kort Tid hen ved 5000. Børn udaff
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1682-02-06
Abgelegt im Reichs=Fürsten=Rath / den 30 Septem. 10. Octob. Oesterreich. DEmnach erinnerlich wäre / daß in diesem Jahr 2. verschiedene Vota von Magdeburg / theils auff dem grossen Re- und Correlations-Saal / theils in diesem Fürstlichen Collegio abgeleget worden / derentwegen sich Käyserl. Majestät gemüssiget befunden / mittelst der Oesterreichischen Gesandschaft gegenwärtige Gegen=Information denen Löbl. Ständen erheischender Nothdurfft nach / zu ertheilen / und zwar wie auß erwehnten Votis zu ersehen / seye der Zweck und Ziel dieser Magdeburgischen Votorum principaliter dahin gerichtet / daß die von de= nen Königl. Frantzösischen Gesandten zu Franckfurt den 21. Nov. und 2. Jan. jüngst hin respectivè münd= und schrifftlich gethane Proposition von Reichswegen ange= nommen / daß fast der siebender und edelster Theil des Teutschen Reichs / sambt dessel= ben so vielen treuen und unschuldigen Ständen und Gliedern / auch die Stadt Straß burg desselben vornehmster Schlüssel mit aller Freyheit und Gerechtsam über und wider die Münsterischen sowol als darauff gegründeten Ninwegischen Friedens= Tractaten der Cron Franckreich über= und weg gegeben werden müssen / lediglich darumb / weilen man sonst in Gefahr stehen würde / noch ein mehrers zu verliehren, nicht daß im Römischen Reich / wie im Voto gemeldet wird / hier genugsam Macht übrig sey / sich gegen Gewalt noch zu wehren / sondern daß die Constitution deß Reichs zum Krieg nicht gerichtet / und absonderlich durch / der jenigen Meinung nach zu Nimwegen præcipitirten Frieden / alles im Reich in Confusion und Mißtrauen gesetzet / auch erinnerlich seye / warumb der jüngste Krieg angefangen und geführet worden / das Reich jetzo aber / es nicht zum Reichs=Krieg wiederumb kommen lassen wird / und was sonsten mehrers / zu nicht geringer Verachtung und Verkleinerung deß Römischen Reichs / als Erhöhung deß Königs in Franckreich und dessen Potenta in erwehnten Votis sub rato angeführt worden sey. So viel nun zuforderist den Anfang / den Ursprung deß nechst vorigen Kriegs / darob der Haß und Verdacht auf ihre Käyserl. Majestät deriviret werden wollen / anbelanget / seye es ex actis publicis genugsam bekandt / daß / nachdeme der König in Franckreich / den General=Staaden der vereinigten Niederlanden primo Aprilis, den Krieg angeklindet / und Chur= Brandenburg mit diesem primo Majo darauff sich verbunden / Jhro Käyserl. Ma= jestät auff ihre Churfürstl. Durchl. durch eigene Abschickung deß Fürsten Georgen von Anhalt Durchl inständiges Anhalten und Imporation, dannoch nicht ehender gegen Franckreich sich mit eingelassen / biß der König von Franckreich seine gantze Macht auff= und über den Reichs=Boden geführet / unterschiedliche Städt und Vestungen
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1682-06-06
Frantzösis. Graf Servient und dem Chur=Mayntzischen Cantzler Meel zu Osnabrück unterschreiben / und bey Chur=Mayntz biß zu Käyserl. Maj. Approbation, und der Münsterischen Stände Beytritt / niedergelegt / hernach aber zu Münster den 16. Sept. 6. Octob. von Käyserlichen und andern acceptirt / auch endlich von allen Partheyen unterzeichnet / den 14. 24. Octob. außgewechselt / und den 15. 25. 1648. publicirt wor= den. Nachdem nun in solchem Stande die erste Cession vom Reiche geschehen / und die Cron Spanien darein / als Erzherzog von Oesterreich nicht consentiren wollen / hat das gesampte Reich hierauf / neben der Cron Schweden / die Guarantie übernom=men / und wäre dannenhero dieselbe anjetzo pro assistentia & interpretatione, als wel= cher die Umbstände am besten bekandt / (indem Guarantia einreciprocum ac pro & contra valiturum quidist / billich zu admittiren und zu requiriren / zumahlen bey de= nen Nürnbergischen Executions=Tractaten beyde Cronen nebenst dem Reich con- currirt / der Verstand und Meynung eines jedweden allda noch mehrers klar gemacht / und zu genugsamer Erklärung von der Cron Franckreich / die von denen zehen Elsas= sischen Städten inne gehabte Plätze evacuirt / auff alle die übrige Elsassische Reichs= Stände und Glieder aber nichts weiters prætendiret / die freye Ritterschaft auch ohne Zumuthung des Juramenti fidelitatis oder dergleichen / (wie damals Zeit gewesen wäre / in ihren Freyheiten gelassen / in Summa / der geringste Anspruch nicht weiter gethan / sondern der Friede auff obiges Fundament exequirt, alles in diesem Stande gegen dreyssig Jahr gelassen / und die hernach wegen der cedirten Landvogten Hage= nau / wie auch Bischofflichen Vasallen erweckte Dubia, und daher entstandene Gra= vamina bey deren von denen Reichs=Deputaten dem Königlich Frantzösis. Plenipo- tentiario Mons. de Grave, beschehener Ubergebung und billiger Remedirung halber erfolgter Recommendation, derselbe noch deutlicher / laut Deputatorum Relation, vom 21. April. 1665 zu Regenspurg contestirt worden: Wie Jh. Königl. Maj. in Franckreich gegen Jnhalt des Instrumenti Pacis, etwas vorzuneh=men / oder die vereinigte zehen Städte im Elsaß an ihrer Reichs=Im- medictät zu beeinträchtigen niemals gemeynet gewesen / sondern viel= mehr dem Instrumento Pacis allerdings zu insistiren gedächten. Es ist auch bekandt / daß / als die Königl. Civil- und Militar=Bediente den oftgedachten El= sassischen Städten / verschiedene Gravamina zugefüget / und selbige vermög Reichs= Absch de Anno 1645. 6. Als auch / rc. 167. vom gesampten Reich geschlossen wor= den / daß bey der Cron Franckreich wegen gedachter Gravaminum Abstellung durch Schreiben und Schickungen / nachdrücklich solte angesucht werden / daß man Fr. tzösischer Seiten nicht allein wegen gedachter zehen Reichs=Städten gäntzlicher Su= periorität und Subjugation nichts prætendiret / sondern auch wegen einig übrigen Elsassischer in dem Münster Frieden=Schluß specificirter Reichs=Ständen / und de=ren Landen / am allerwenigsten aber wegen des Bisthums und der Stadt Straß= burg / die allergeringste Meldung / oder dergleichen Prætension nicht gemacht Deß
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1682-06-06
Bayern. An hat diß Orts an der von dem Chur Maintzisch. Deput, gethanen Pro- position absonderlich beobachtet / daß bey jetziger Zusammenkunfft die Ge= dancken ein oder ander Herren Deputirte gleichsam nur für sich selbsten an= gehöret werden sollen / und weil dann solchen nach die beschehene und etwan weiters folgende Entdeckung der ein und andern Orts führende Sentimenten gleich / falls auff diese Weise annehmen thue / also könne man sich in der Hauptsache ohne nähere Instruction gantz nichts herauslassen / und findet eben aus den in dem Chur Sächs. Voto angeführten weitsichtigen Expluirung und Deduction das Beste / daß unter andern darinn gemeldet / man thät sich nicht bemächtiget finden / aus der vom Reich habenden Instruction abzugehen / dieweil man daher allbereit erstmahl darfür gehalten / daß dieselbe ad præsenten rerum statum nicht allein sufficient, als muß man sich nothwendig biß auff die erwartende Antwort vom Reichs=Rath enthalten / aber die= se Haupt=Sache daran des Vaterlands Heil und Wohlstand gelegen / etwas weiters ein oder vernehmen zu lassen. Reservirendo ria
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1682-07-06
Royleur Maistre, ensorte quon eurpu convenir de bonne Foy de Estende que doivent avoir les justes Prætensions de Sa Majesté; neantmoins comme le Temps, qui Sest consumé àterminer entre les dits Plenipotentiaires de l'Empire des Difficultz, quine regardient point les affaires, dont les Am= bassadeurs de France estoient charge, avoir encore rendu plus precieux celuy qui restoit pour les conclure, Sa Majesté avoit cru= que sans entrer davantage dans la Discussion d'une matiere, qui à este suffisamment esclairée dans les Conferences de Nimegue, & qui ne pourroit plussestrerebattie= que pour donnerlieu, des Dispu- tes à des Contestations insimos, ellene pouvoit mieuxtes moigner ses bonnententions pour l'Affer missement de la Paix, qu'en redui- sant dabord ses Prætensions: des Conditions plus raisonnables qu'onnavoit puluyen demander avec Justice, apres de longues Co- ferences, & apres avoir laisse lon Temps toute l'Europe dans l'In- quietude des fascheux Evenemets d'une Rupture, comme n'est que se leul Morif de maintenir la Tran quilité publique quiluga fait ab= donner de son pour mouvement suivant les Offres que ses Am bassadeurs ont fait de la Partbeau=in die Untersuchung und Erörterung aller Gerechtsame / so Sr. Maj zu= gehörig seynd / hätten einlassen / und man also auff gut Trauen und Glau= ben / wie weit die rechtmässige Anfor= derungen Sr. Maj. sich erstrecken / sich vergleichen könne / so hat nichts de= stoweniger / weil die Zeit / die Jrrungen welche doch die Sache selbst / sodenen Frantzös. Ambassad. auffgetrage ge= wesen / nicht angegangen / zwischen be= sagten Gevollmächtigten des Reichs zuschlichten / vergeblich vorbey gestri= chen / und dadurch die zudem völligen Schluß noch hinterstellige Zeit viel kostbahrer worden / S. Maj dafürge= halten / daß es nicht vonnöthen wäre / ferner sich mit der Erörterung einer Sache zu bemühen / die bey den Con= ferenzen zu Nimmögen genugsam ist erläutert worden / und nicht bestritten werden kan / man wolte dann unendli= chem Gezänck und Streit Stattun= Raum geben / zu tretten / sondern / daß Sie Dero gute Intention und Nei= gung zu Bestätigung des Friedens nicht besser bezeugen / und anden Tag legen können / als wann dieselbe Jhre Prætension auff so billige Conditio= nenmässigte als man von Sr. Maj.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1682-07-06
nach so langwührigen Conferentzen / und nach deme man gantz Europa in den unruhigen um sorglichen Gedan=cken / daß hierdurch eine unangeneh=me Ruptur entstehen möchte / gelasse / mit Fug und Recht immer begehrermö= gen. Gleich wie nun die Handhabung des
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1683-01-01
Nyt-elskende Læser.