JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Jernbanen til Klampenborg er efter Forlydende, (Fædrel.) bevilget af Hs. Majestæt. Saxkjøbing den 23de Jan. 1845. J Søndags Aftes, den 19de dennes, udbrød en heftig Jld paa Aggerup i Staldbygningen, der nedbrændte ganske, næsten alle derværende Kreaturer, nemlig 40 Køer og Ungavæg, 30 Stk. Faar og 2 Heste bleve et Rov for Luerne; endvidere brændte endeel Hvede og circa 50 Læs Høe og Klover. Efter den optagne Vurdering skal Skaden være circa 1800 Rbd. foruden Bygningen, og uagtet Forpagteren, Hr. Stürtzer, som Medlem af Stiftets Brandforening, havde assureret, lider han dog et føleligt Tab. Jlden formenes at være paasat. Efterskrift. J dette Øieblik have vi atter Jldebrand i vor Nærhed, nemlig en Bondegaard i Killerup, omtrent 1/2 Miil herfra Nærmere Efterretning herom skal snarest muligt blive meddeelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Adresse-Discussionen er begyndt i Pairstamret. Det første Angreb var heftigt og levende; Grev Mole, om hvem man ikke havde formodet, at han vilde tale, stillede sig strax i Spidsen for en ny, en conservativ Opposition mod det conservative, Cabinet. Udtrykkene i hans Tale vare skarpe, bittre og næsten foragtelige mod Guizot; han erklærede, at han havde saa længe som muligt understøttet Ministeriet og voteret for det, men dettes Feil havde nu naaet en saadan Høide, havde styrtet Frankrig i et saadant et af Forlegenheder, at han ansaae det for sin Pligt i Spidsen for sit Parii aabent at optræde mod Ministeriet. Guizot blev lidenskabelig og Discussionen udartede til en personlig Kamp mellem disse to Hovedmænd forSchismaet i det conservative Parti. Kamret hørte i Taushed paa Kampen, uden at yttre bifald eller Mishag. Man synes i høiere Kredse at gjøre Regning paa en Cabinets-Forandring. For at lempe sig efter den offentlige Stemning havde Ministeriet paatænkt at ophæve Jesuiternes 4 Noviciater i Frankrig; men efter en Raadslagning i Ministerconseilet har man opgivet det. Jesuiterne besidde nemlig deres Huse og Grundeiendomme ikke paa deres eget, men paa andre Privat personers Navn; og Loven forbyder vel Jesuiterne at danne Jnstituter og lede Underviisning, derimod ikke at opholde sig i Frankrig. Jngen forstaaer bedre end Jesuiterne at omgaae Lovene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
De arabiske Høvdinge besøge alle Kirker i Paris. Endeel Geistlige tage Anstød aff denne Vanhelligelse og mene, eftersom Moscheerne ere lukkede for de Christne, saa burde Kirkerne ogsaa være lukkede for Hedninge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
England. Anti-Kornlov=Agitationen har aabnet det syvende Aar med en Forsamling i Coventgardtheater. De Fremskridt, som Jnteressen for den frie Handel har gjort i de sidste 6 Aar, ere uhyre. For sex Aar siden var et lille Værelse i en afsides liggende Gjæstgivergaard stor nok til at rumme Kornlovens Modstandere. Nu derimod var Coventgardtheatret propfuldt af Enthusiaster for Kornlovenes Ophævelse, og flere Tusinder af den frie Handels varme Tilhængere maatte af Mangel paa Plads gaae bort igjen. Dampskibet Acadia har bragt Efterretninger indtil 31te Decbr. fra Amerika. J Mexico ere de fleste Byer og en stor Deel af Folket i Opstand mod Santa Ana; de fleste af hans Tropper vare gaaede over til hans Modstander, General Parades. Congressen har samlet sig og indsat en provisorisk constitutionel Regjering. Krigsministeren har befalet Santa Ang at nedlægge Commanden; vægrer han sig, bliver han erklæret for Rebel; adlyder han, afhænger han af sine Fjenders Naade. Da han sandsynlig vægrer sig, beroer Alt paa, om hans Tropper ville forblive ham tro, skeer dette, saa kan han let blive Landets militaire Dictator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Tydskland. Berlin den 18de Jan. Spændingen i alle aandelige og materielle Forhold er overordentlig stor. J det Jndre politiske, religiøse og sociale Bevægelser. J Udlandet politiske og finantsielle Different ser, som ved en Souverains Død eller ved en kjel- og energisk Statsmands Optræden true med at bryde ud i aaben Kamp. Dertil den Fare, som Tydskland stedse er udsat for, at Rusland og Frankrig skal slutte sig sammen, for at bringe hiint Land mellem en dobbelt Jld. En saadan Tilnærmelse ligger i begge Staters Jnteresse, og maa om kortere eller længere Tid komme istand, og det saa meget mere, som Rusland siden sidste Fred ved Forholdenes Magt og de skandinaviske Rigers større Udvikling have tabt meget politisk Terrain. Man trøster sig derfor til, at alle disse indre og 9dre Bevægelser blive i Berlins høiere Regioner uafbrudt og skarpt iagttagne og Faren ingenlunde overseet. En fastere og mere concentreret Organisation af den hele Nation holder man derfor som uundgaaelig fornøden. Tre Constitutions=Udkast foreligge for Øieblikket til Regjeringens Valg, af hvilke det ene er af Jndenrigsministeren, Grev v. Arnim.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Schweiz. Folkeforsamlingen i Genf har udstædt en Erklæring til de andre Stater mod Jesuiterne, hvori det hedder: Jesuiternes Moralitet eller rettere Jmmoralitet er bekjendt; den er brændemærket af Philosophien saavel som af Kirken, baade af Folkene og Kongerne; Tiden og Historien har hældet Forkastelses-Dommen over dem, og Schweizer folket vil, ved at istemme denne, bevise, at Ære og Retskaffenhed ikke ere tomme Ord for det. Jesuiteens første Pligt er Ufordragelighed. Schweizerens første Ret er Agtelse for sin egen Tro, og hans første Pligt, at agte Andres Tro. At opstille den modsatte Grundsætning, vilde være at miskjende vort Aarhundrede, og i et Land, hvor Befolkningen deler sig i to Troesbekiendelser, det samme som at indføre Uorden og Borgerkrig. Ved at gjenoprette Orden og standse Anarchie, behøver man ikke at befrygte fremmed Mellemkomst, tvertimod kun da, naar man uvirksom seer til at Nationen opløses ved en Sect, der sikkert vil naae sit Maal, naar man giver den den fornødne Tid. Schweiz tør derfor haabe, at alle dets Sønner ville værne om dets Sikkerhed. Men skulde desværre hiin fjendtlige Slægt finde Forsvarere blandt Schweizes forførte Sønner, saa ville de forenede Stater ikke glemme, at den retlige Magt er paa deres Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Uddrag af Lollands Landboforenings Forhandlings-Protocol.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Blandt de Sager, der, ved Lollands Landboforenings første ordinaire Møde i Maribo den 18de Januar sidstleden, blev eforetagne, var ogsaa Prøvevalg af Amtsraad medlemmer og Suppleant, istedetfor de til 1ste Mai 1845. fratrædende. Det maa vistnok beklages, at Omstændighederne ikke havde tilladt offentlig at bekjendtgjøre, at saadant Valg vilde finde Sted, desaarsag undsloge ogsaa Adskillige sig for at afgive Stemme i denne Sag, hvorpaa de vare aldeles uforberedte, men hvis almene Vigtighed de dog indrømmede, som Noget, der egnede sig for Landboforeningens Virksomhed. Jmidlertid vedtoges det dog ved Afstemning, at Valg burde foretages hvis Resultat da blev, at Følgende erholdt Stemmer, som Amtsraadmedlemmer: 1) Procurator Aagaard paa Binitze, 2) Gaardfæster Hansen paa Taagerudsgaarden, 3) Kammerraad Frederiksen til Nøbbollegaard, 4) Gaardfæster H. Olesen i Sæddinge, (staaer anført paa Valglisterne under Navn af Hans Ottesen, der formeentlig maa være en Trykfeil), 5) Peder Hansen West i N. Kirkeby paa Falster og 6) Gaardfæster Claus Wiell i Vester Karleby. Som Suppleant erholdt Følgende Stemmer; 1) Kammerraad Frederiksen til Nøbbøllegaard, 2) Gaardfæster Hansen paa Taagerudsgaarden, 3) Gaardfæster H. Olesen i Sæddinge, 4) Procurator Aagaard paa Binitze, 5) Pastor Hansen i Øslev paa Falster, 6) Gaardfæster Claus Wiell i Vester Karleby, 7) Peder Hansen West i Nørre Kirkeby, 8) Proprietair Hoff til Kirstinelund og 9) Proprietair Wichmann i Fuglse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
(Jndsendt.) Om Kjøbmændenes Ret til at skjænke for Bønder, Da man har hørt, at en Kjøbmand af Værtshuusholdere er bleven hjemsøgt med Søgsmaal for formeentlig uberettiget Værtshuushold og det samme kunde vederfares Andre, der, ligesom hiin var det, ere i deres gode Ret, turde det ikke være af Veien at lade de, Kjøbmændenes Ret til et betinget Bærtshuushold, vedkommende Lovbestemmelser komme til offentlig Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Et allerhøieste Reskript af 5te Jan. 1788 indeholder nemlig følgende Bestemmelse: "Det maa være Kjøbmændene i Kjøbstæderne fremdeles, som hidtil, uformeent, at sælge Drikkevare til Nødtorftighed til de Bønder, som paa Torvedagene komme til dem, for at afsætte og indkjøbe Vare, dog uden at holde ordenlig Skjænkestue."At dette Reskriint endnu uforandret er gieldende, er ligesaavist, som at det ved samme ordnede Retsforhold endnu overalt factisk bestaaer, i hvilken Henseende Jndsenderen blot skal henvise til det kongl. danske Cancellies Resolutian af 8de October 1833 og til endnu yngre af 7de Mai 1842, denne sidste Resolution endog staaende paa den Formening, at ingen Jndskrænkning til de ordinaire Torvedage kan stedfinde i de Kjøbstæder, hvori saadanne ikke gives. Ogsaa Domstolene, og navnlig den kgl. Lands-Overret samt Hof= og Stas ret, hvortil Kjøbstad Politiretsdomme appelleres, have erkjendt, at bemeldte Reskript endnu indeholder den gjældende Regel. Vide en Overrets-Dom af 10de Mai 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Gudstjeneste. Jmorgen begynder Gudstenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
AVERTISSEMENTS. 2 smukke brune Vallakker, den Ene i 3die, den Anden i 4de Aar, 10 1/2 og 10 1/2 Qvarteer, vel opdragne og allerede vel tilkjørte, staae til Salg i Ønsløv Præstegaard for 350 Rbd. C. F. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
For 2 unge Piger, oplærte som Meiersker paa det Lollands=Falsterske landeconomiske Selskabs Bekostning, den ene i Holsteen, den anden paa OurupNe gaard, søges til 1ste Mai d. A. Condition. Under Comiteen. retning gives af for Oplærelsen af Meiersker. Den 23de Januar 1815.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Hvor, som kunne have Lyst paa det Lollands Falsterske landoeconomiske Selskabs Bekostning, fra 1ste Mai d. A. at blive oplærte som Meiersker, enten i Holsteen eller her i Stiftet, behager at hen Comiteen. vende sig til
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
for Oplærelsen af Meiersk Den 23de Jan. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Condition for en Meierske. Paa Holgershaab ved Gaabense er til 1ste Mai d. A. en Tjeneste ledig for en Meierske, der kan paatage sig at bestyre et Meieri paa circa 35 Stk., Køer, samt tillige tage Deel i Huusholdningen. 240 Rbd. 3 Mk. 9 1/2 s., Sedler og Tegn, Umyndiges Midler, under Nysted Kjøbstads Overformynderi, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans enten strax eller til 11te Juli d. A., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Nysted den 23de Jan 1845. W. C. B. Jensen. M. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Af Stubbekjøbings Overformynderies Midler kunne strax erholdes tillaans 422 Rbd. 41 s. imod anordningsmæssig Sikkerhed. Stubbekjøbing den 16de Januar 1845. T. A. Hee. I. Phaff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Licitation. Mandagen den 27de dennes, Formiddag Klokken 10, bliver paa Nysted Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en grundmuret Pavillon paa den nye Kirkegaard ved Nysted. Tegning, Overslag og Conditioner ere forinden Licitationen til Eftersyn her paa Contoiret. Nysted Byfoged-Contoir den 18de Januar 1845. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Auctioner. Fredagen den 31te dennes Formiddag Kl. 10 slet bliver i Nykjøbing Hospital afholdt offentlig Auction over Elle-Udhug. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Nykjøbing den 25de Jan. 1845. Pontoppidan Torsdagen den 6te Februar førstkommende Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Qvindet Skov ved Skjørringe afholdt Auction over endeel Udhugning af Gran og Fyr til Sparrer, Lægter, Humlestager, Bønnestager, Brændsel og Gjerdsel. Credit til Mikkelsdag 1845. Mødestedet er ved Skovfoged Peder Jbsens Huus i Reiels Skoven. Nykjøbing den 25de Jan. 1845. Pontoppidan At der Torsdagen den 30te og Fredagen den 31te des, hver Dag om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction, første Dag paa Corselitze Gaard og anden Dag paa Petersminde, over endeel Skoveffecter saasom Ege-, Aske- og Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavntræ, Favnebrænde No. 2, Knuder, Enkeltkløvet, Fagot, Rodsnit, samt Udhug af Eeg, Bøg og Elle, det bekjendtgjøres herved. De sælgende Skoveffecter forevises Dagen førend Auctionen af vedkommende Skovfogder. Corselitze den 10de Januar 1845. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Proclama. Ved Proclama af 18de de, der er læste ved Underretten og vil blive læst i Lands-Overretten, er Creditorerne efter afdøde Kammerr. Toldkasserer og Postmester Frederich Suhr af Rødby indkaldte med lovlig 12 Ugers Varsel, at melde sig til undertegnede Secretair, Procurator Bagger paa Raahauge gaard pr. Maribo, der som Enkens Laugværge af hende og Arvingerne er bemyndiget at afgjøre enhver retmæssig Fordring, hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Raahaugegaard, den 23de Jan. 1845. Bagger
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-25
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Falsters Lollands Tidende. Stif Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 27. Januar. No 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Vi havde troet, at Berl. Tid., efter de Oplysninger, vi have meddeelt i dette Blads Nr. 7, angaaende det tidligere Referat om de roeskildske Stænders Virksomhed, vi havde troet, sige vi, at B. T. var gaaet i sig selv, stiltiende havde erkjendt sin Uret, og ladet den Sag falde. Men Berlingeren har en Jernpande. Han prover nu paa, at insinuere den skammelige Beskyldning imod os, at vi have sagt Et og meent et Andet; han stoler paa, at det største Antal Læsere allerede har glemt vor Artikel, og paastaaer derfor frisk vær, at det har været vor Hensigt at give et Vrængebillede af Forsamlingens Virksomhed." Vi erklære dette for en fræk Usandhed. Berlingeren har ved denne Leilighed villet føre os paa glat Jis. Den vil prøve paa at faae os til at udpege enkelte Personer, der skulle være meente ved et eller andet Udtryk, der er faldet i Stænderforsamlingen, og saa vilde jo Berlingeren faae den store Satisfaction at skaffe os en Jnjurieproces, og maaskee en Justits action ovenikjøbet paa Halsen, hvor vi da vel kunde bevise, at et saadant Udtryk havde været brugt, men ikke i hvad Tone, det havde været sagt, eller med hvilket Øiekast det havde været ledsaget. Men, Du skal ikke fange os, gode Berlinger, den Snare er for plump Paa den Opfordring, at opgive, hvem vi mene med de fule Folkeforførere" i Forsamlingen, er vort simple Svar, at vi ingen saadanne kjende, hverken i den roeskildske, eller i nogen anden af vore Stænderforsamlinger. Berlingeren har her atter forvandsket vore Ord. Vi have kun sagt, at dette Udtryk er brugt i Forsamlingen. Udtrykket er brugt af Hs. Excellence, den kongl. Commissarius i Sagen om lige Beskatning af privilegeret og uprivilegeret Hartkorn, efter en Lovtale, som han har holdt over Kammerraad Drewsen, og hvor han til Slutning taler om "de fule Folkeforførere, som iblandt Bondestanden søge at udbrede Forestillinger, der ere velskikkede til at opvække Misnøie." Hs. Excell. maa saaledes antage, at der virkelig findes slige Folkeforførere, men det er aabenbart, at han kun har brugt Ordet i Almindelighed, og ikke har havt nogen bestemt Person for Øie. Vi kunde hermed ønske at sige Farvel til den berlingske Haarkløver, men vi kunne dog ikke undlade at anføre et Par Citater af Stændertidenden til Berlingerens Oplysning. Side 2969 taler Kammerherre Neergaard om Forelæsninger i Forsamlingen over den communistiske Lærre. Side 3428 taler Godseier Tutein om to navngivne Medlemmer i Forsamlingen, og siger, at deres hele Fremgangsmaade i denne Sag (i Landbosagen) er af den Art, at dersom de havde havt til Hensigt at fremme og forøge den omtalte Agitation, kunde de ikke have valgt noget dertil meere skikket Middel, end deres hele Fremgangsmaade i nærværende Sag; og S. 3438 spørger Etatsr. Neergaard, om de samme to Medlemmer have holdt Bonden tilbage fra disse utilbørlige Angreb paa Andres Eiendomsret, hvortil han svarer: "Jeg mener nei, og jeg paastaaer, at de hverken have gjort det uden eller indenfor Salen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Vi bede Berlingeren erindre, at vi kun citere, vi gjøre ingenlunde Ordene til vore, vi mene tvertimod, at man er gaaet de Angrebne for nær, og at Hovedfeilen hos disse har været den ungdommelige, noget ubesindige Maade, hvorpaa de traadte frem; men saameget beviser det dog, at der er falden skarpe og bittre Ord i Stændersalen, Ord, der saa temmelig nær ligne Beskyldninger for Agitation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
J Fredags Aftes opførtes paa det kongelige Theater Oehlenschlägers Tordenskjold, hvori Hr. Winsløv debuterede med meget Held i ColdsRolle. Han røber Talent, og vi tør vente, at Theatret vil gjøre en herlig Acqvisition i Sønnen af den uforglemmelige afdøde Kunstner. Baade Jfr. Ryge og Hr. Nielsen henreve ved deres ypperlige Spil Publicum til Begeistring og stormende (Berl. Tid.) bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Haderslev den 18 Januar. Det gaaer lystig. – var Tordenskjolds Mundheld. En Deel herværende Borgere have, deels ved at blive sammenkaldte i Borgerklubbens Locale, og hvad dette ikke vilde forslaae, ved Opfordring af udsendte tjenstagtige Mænd, ladet sig forlede til at underskrive en indstændig Bøn og Begjering til Overcriminalretten i Slesvig om at sende en Commission herhid, for at undersøge Sagen angaaende det Optrin, som Aften den 2den de forefaldt hos Viinhandler Nehlsen, og hvorover den herværende Politiret allerede synes at være mod Slutningen af de til en retlig Kiendelse fornødne Forhører. Hvad under disse Forhold, under en begrundet Tillid til Politirettens (Justitsraad Lassens, Cancelliraad Hargens's og Senator Mussmynns's, fuldkomne Upartiskhed, og under Hensyn til det hele Anliggendes ubetydelige Vigtighed, og som kun kan synes stor, hvor man sidder i Ubetydeligheder til Ørerne, – en Overrets Commission skal til, er meget vanskelig at indsee, og man maa antage, at de, som af Føielighed og lignende Hensyn have ladet sig presse til at gjøre bemeldte Skridt, ikke have indseet de dyre Følger, som heraf ville flyde. Det er at vente, at en Commission, ifølge det skete Andragende, vil indfinde sig og med stor Nidkiærhed, med lovmæssig grand etendue begynde Undersøgelserne forfra. Men en saadan Udgave af Historien vil ikke blive godtkjøb. Det hændte sig for en Deel Aar siden, at den saakaldte Slotscommune ikke kunde enes med Byens om Opførelsen af de nye Skoler. Magistraten troede, at en Commission fra Slesvig var fornøden. Et Par Herrer, kom ogsaa og udjævnede Striden i en Tid af c. 8 Dage, men da Magistraten havde været Reqvirenten, saa maatte Byens Kasse betale Gildet, c. 400 Rbd. Ganske anderledes er det nærværende Forhold: et Antal Borgere navngiver sig med Haandsunderskrivt, som dem, der reqvirere en Commission; der kan blive sendt flere Herrer en hiin Gang, og Sagen er af den Beskaffenhed -der er f. Ex. Forhører at afholde over maaskee 30 til 40 Personer, der skal confronteres, nye Denunciationer og Opdagelser lede til nye Undersøgelser &c. – at Commissionen her kan have nok at bestille i 2 til 3 Maaneder. Omkostningerne ville naturligviis løbe op i Tusinder af Dalere; men den, som bestiller Musikken, maa jo betale Dandsen, hverken Byens Kasse eller de øvrige Borgere, som ingen Anledning have havt til at vrage Politiretten, kunne tvinges til at give en Skilling til en dem uvedkommende, men paa en ubetænksom Maade med Omkostninger høist bebyr(Dannev.) det Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Hs. Majestæt har paalagt de kongelige Collegier, at være færdige med Stændersagerne, hvorved forstaaes ikke blot de Betænkninger, som Stænderforsamlingerne have afgivet over kongelige Lovudkast, men ogsaa Stænderforsamlingernes egne Andragender, inden Slutningen af April dette Aar. Den Villie, Hs. Majestæt ved denne befaling har lagt for Dagen, med den allerstørst mulige Hurtighed at fremme Regjeringsforretningerne, fortjener taknemlig Anerkjendelse, men Fædrelandet" som meddeler denne Nyhed, tvivler om, at befalingen vil vorde efterfulgt, eftersom Collegierne hidtil ikke engang have kunne blive færdige med Stændersagerne fra den ene Diæt til den anden - i to Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Saxkjøbing den 26de Jan. Den i forrige No af Avisen kortelig omtalte Jldebrand var i Landsbyen Killerup paa Baroniet Guldborgland, nemlig Hans Raabuks Gaard, der aldeles nedbrændte. Jlden opkom i et Udhuus og formenes at være paasat; 2 Heste og 2 Køer brændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-01-27
Kjøbenhavns Børscours den 24de Januar 1845. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 199 3/4. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 143 1/2 Rbd. rede Sølv Kjøbenhavns Torvepriser den 25de Januar 1845. - Rug, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 84 s.; Hvede, 4 Rbd. 16 s. i 5 Rbd. 8 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 12 s. a 3 Rbd. 36 s.; dito beradet, 2 Rbd. 80 s. a 3 Rbd. 4 s.; Havre, 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 84 s.; Erter, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. - s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 36 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 60 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd. 20 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 30 s. a 35 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 13 Rbd. 48 s.