Berlingske Tidende, 1834-04-03
London, den 25de Marts. Breve fra Caleutta af 17de November indeholde Efterretninger og Fortsættelsen af de indvortes Revolutioner i SindiahsStat, der ere af betydelig Jnteresse for den Engelske Regjering i Jndien, under hvis Overhoveddømme dette Rige ikke staaer. Sindiah var den eneste Jndiske Fyrste, der, efter Krigen imod Mahratterne i Aaret 1811, vedblev at være aldeles uafhængig; han tilkjøbte sig Freden med en Deel af de Besiddelser, hvilke hans Forfædre havde erobret, men han lod sig ingenlunde binde til England ved nogen Subsidie- og Alliancetractat. Paa sit Dødsleje udnævnte han sin Enke Beisa Bae til Regentinde for Livstid, og da hun ingen Søn havde, adopterede hun en Dreng af ringe Herkomst. Da denne opvoxte, begyndte han at intriquere mod sin Moder, Regentinden, og formedelst hans Machinationer havde store Uordener i adskillige Aar fundet Sted i Rigets fjerntliggende Provindser. Han dannede sig et Partie i Armeen, og i Juli Maaned f. A. udbrød den Revolution, om hvilken vi før have givet nogle Efterretninger. Den ny Rajah blev den 24de August erkjendt af Generalgouverneuren; Exregentinden forlod sine Stater og begav sig med et Troppecorps paa 6000 Mand over paa det Britiske Territorium i Nærheden af Agra. Men det ny Gouvernement er siden bleven en Spillebold i en halvdisciplineret Armees Hænder. Den 3die September udbrød et Oprør, fordRajahen ikke havde holdt sit Ord til to Regimenter, som han lovede at gjøre til sine Garder, for at tilkjøbe sig deres Bistand, imod Regentinden. Tredive Regimenter erklærede sig imod Rajahen og opkastede Batterier paa 400 Kanoner imod Gallior, hvor Rajahen laa med ni Regimenter, under en Armenisk General, og et Corps Cavallerie. Rajahen appellerede til den Engelske Resident, der dømte, at hele den Brigade, hvortil hine to Regimenter hørte, skulde ophøies til Garde. Ministeriet forandredes, adskillige Generaler bleve afskedigede og et almindeligt Amnesti proclameret. Galior er siden vedbleven at være i Militsens Hænder, og hverken Rajahen eller hans nye Ministre indgyd mindste Tillid. Armeen, fuld af Erindringerne om de tidligere Krige under Sindigh, vil ikke længe forblive roelig, og den Britiske Generalgouverneur har fra alle Kanter sendt Tropper til denne Stats Grændser, for at concentrere disse Bevægelser i Landets Jndre; en Crisis synes at nærme sig, der maa bringe ogsaa denne Provinds directe under den Engelske Administration Rajahens Stater indeholde omtrent 4 Millioner Jndvaanere Jndkomsterne beløbe sig til 10 Millioner Rigsdaler, hans Tropper til 40,000 Mand, hvilket Tal ingenlunde staaer i Forhold til hans Finantsers Tilstand. Hæren bestaaer for største Deelen af Levningerne af de Mahrattiske Fyrsters og Pindarriernes opløste Armeer. Nantical Magazine indeholder en interessant Afhandling om det ubetydelige Menneskerab, der hidtil har været forbundet med Nordpols-Expeditionerne; deraf meddele vi følgende Details: Den første Expedition under Capitain Ross fandt Sted i Aaret 1818. Han førte Skibene Jsabelle og Alexander, det første med 57 Mand, det andet med 37, og var syv Maaneder fraværende. Af disse 94 Jndividner blev ikke en eneste Officeer eller nogen anden af Mandskabet syg. Den sidste Expedition under Capitain Ross bestod af 23 Mand, som i Aaret 1829 bort seilede ombord paa Skibet Victory, og vendte tilbage uden Skib i Aaret 1833, efter en Fraværelse af halvfemte Aar, i hvilke de havde maattet udholde de skrækkeligste Møisommeligheder og Savn, og ofte været nærved at omkomme af Sult. Jkkun tre af Besætningen døde, og de to af disse af Sygdomme, der ikke kunne ansees som en Følge af Climatet. Parrys første Expedition bortseilede i Aaret 1819 og vendte tilbage 1820. Den bestod af to Skibe, Hecka med 58 Mand og Griper med 36. Kun een Mand døde underveis, og han havde, allerede for han gik ombord, lidt af Lungesyge. Skibene havde været omtrent to Aar fraværende. - Parrys anden Expedition afseilede i Aaret 1821 og vendte tilbage 1823. Den bestod af: Hecla med 60 og Fury med 58 Mand. Under en treaarig Fraværelse døde af 118 Mand blot for Jndividuer. To af disse gik til Grunde ved Tilfælde; En døde af Svindsoet, en Anden af Lungesyge, hvilken han forøgede ved Fraadserie, og vilde desuden ikke tage passende Lægemidler. Parrys tredie Expedition varede i to Aar; han seilede bort i Aaret 1824 og vendte tilbage 1825. Den bestod igjen af Hecla og Fury; det Første med 62, det Sidste med 60 Mand. Af disse 122 Mand døde blot et Jndivid, og det ved et Tilfælde. Parrys fjerde Expedition varede omtrent syv Maaneder, i Aaret 1827. Den bestod af Hecla og sammes Baade, og havde en Besætning af 62 Mand. Et Dødsfald indtraf med et Jndivid, der havde deeltaget i alle Parrys forrige Expeditioner. Ved Franklins Landexpedition er Antallet af hans Ledsagere ikke nøje angivet, da disse ikke altid vare de samme. Jmidlertid anslaaer man dem til 20 Jndividuer, hvoraf Fire døde, blandt disse To ifølge Saar af Kanonskud. Capt. Lyons Expedition indbefatter et Tidsrum af fem Maaneder, i Aaret 1825. Den bestod af Griper med en Besætning af 41 Mand. Der indtraf intet Dødsfald, uagtet Skibet maatte kæmpe imod frygtelige Storme og Mandskabet, som en Følge heraf, maatte døje meget Ondt. - Weddels Expedition bestod af Johanna, en Brig paa 160 Tønder, med 22 Mand, og Beaufoy, en Cutter paa 65 Tønder, med 13 Mand. Den afseilede i Aaret 1822 og vendte tilbage 1823, efter at have været næsten to Aar borte. I denne Tid døde blot een Mand, der allerede i nogle Aar havde lidt af Svindsot. Det almindelige Resultat af disse ni Expeditioner er saaledes følgende: Tallet paa de hertil anvendte Skibe udgjør 14, Mandskabet 609 Jndividuer; den hele Tid, i hvilken de have været fraværende, 17 Aar 1 Maaned; hvilket er det Samme, som om 10,483 Mand havde været borte i eet Aar Efter det ovenfor antagne Forhold af Dødeligheden, nemlig : 40, skulde 26 Dødsfald været indtrufne; vi finde tvertimod at blot 16 virkeligen have fundet Sted, og deraf ere Ni anledigede af saadanne Aarsager eller Sygdomme, der aldeles ikke kunde tilskrives Climatet eller Expeditionen; blot de syv Dødsfald kan man antage at være foraarsagede ved Expeditionen selv.