JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-11-07
Ved Lemvig Kjøbsteds Gjæsteret den 4de Marts 1835 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Gundelach dømt saaledes : "Naar Contracitanten, Prokurator Christensen, efter foregaaet lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at de i den af Kjøbmand Sammel Cohn i Ringkiøbing til ham udstædte, den 8de Jan. 1835 daterede, ved Lemvig Kjøbsteds Politiret den 17de Juni 1833 i Original, og her i Retten den 30te December f. A. i Copie fremlagte Transport ommeldte Fordringer, til Beløb 13,125 Mk. H. Cour., eller 7000 Rbd. r. S., ere ham til Eiendom overdragne, og at han for disse Fordringers Overdragelse til sig har betalt Sammel Cohn 6000 Rbd. r. S., nemlig 2000 Rd. Cour. eller 3200 Rbd. r. S. i Penge, og 17500 Rd. Cour. eller 2800 Rbd. r. S. ved Liqvidation af virkeligt Tilgodehavende hos Sammel Cohn, bør han forHovedcitantens Landvæsenscommissair Prokurator Lütkens Tiltale i denne Sag fri at være, og Processens Omkostninger paa begge Sider være ophævede. Trøster Contracitanten, Prokurator Christensen, sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge, da bør han til Skifteretten i Sammel Cohns Boe enten betale de i Transporten ommeldte Fordringers Beløb, 7000 Rbd. r. S. med Renter 4 proC. fra 3die Mai 1834 indtil Betaling skeer, eller inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under en Mulct til Lemvig Kjøbstæds Fattigkasse af 1 Rbd. Sølv for hver Dag Dommen af ham i saa Maade siddes overhørig, til bemeldte Skifteret aflevere den forbemeldte Transport, og derhos aflægge rigtigt og nøiagtigt affattet Regnskab for de Summer, han efter Transporten maatte have oppebaaret, samt indbetale disse Summers Beløb, derunder indbefattede de 152 Rd. 1 Mk. 12 s. Cour., eller 243 Rbd. 4 Mk. r. S., hvilke deels ved Liqvidation med, deels ved contant Betaling af Samuel Cohn ere ham godtgjorte, Alt med Renter 4 proc. fra 3die Mai 1834 indtil Betaling skeer; men iøvrigt for Hovedcitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Saa bør Contracitanten og i dette Tilfælde til Hovedeitanten betale Processens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. De afHovedeitanten mod Contracitanten og af denne mod hiin under Proceduren brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og bør Contracitanten i saa Maade til Lemvig Kjøbstæds Fattigkasse erlægge en Mulct af 10 Rbd. Sølv. - Det af Søelrigscommissair Prokurator Bagge paastaaede Salair anseer Retten sig ikke beføiet til at give Dom for. Kongens Kasses Ret forbeholdes, forsaavidt det maatte befindes, at den d. 24de Januar d. A. fremlagte Anviisning og den d. 3die Juni f. A. fremlagte saakaldte Slutseddel burde have været skrevne paa stemplet Papiir, samt at den d. 3die Juni 1834 fremlagte Forening eller Contract ikke maatte være skrevet paa behørigt stemplet Papiir. At efterkommes, forsaavidt et anderledes herforan er bestemt, inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 148.
Viborger Samler, 1835-11-07
Ldsoprykt. Otterstrom mødte for Proprietair Bruun til Willerup med flere Lodseiere i contra: Skallerup Sogn, Ldsoprykt. Møller mødte for Proprietair Segelcke til Kjersgaard med flere Lodseiere af Thorn bye Sogn. (Citanterne, Propr. Bruun med flere Lodseiere i Skallerup Sogn, paaanke under nærværende Sag en i Anledning af et af de Jndstevnte, Propr. Segelcke m. fl. Lodseiere i Thornbye Sogn, paa Grund af en imellem Parterne opkommen Disputte om Skjellet imellem Skallerup og Thornbye Sogne, ifølge Lovens 116 opkrævet Sandemændstog til at bestemme denne Grændse, inden Venneberg Herreds Ret den 5te November 1832 afsagt Kjendelse, hvorved Sandemænd bleve udmeldte, samt den derefter under 21de f. M. passerede Beedigelse af bemeldte Sandemændstog.) Dom: "Den under denne Sag omhandlede Sandemændsforretning og deraf stedfundne Beedigelse bør ikke være til Hinder for Afgjørelse ved ordinair Rettergang af den imellem Skallerup og Thornbye Sogne existerende her omhandlede Tvist angaaende Grændserne imellem disse 2 Sognes Eiendomme. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Den Kongelige Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at den for Underretten den 29de October 1832 fremlagte Fuldmagt fra S. M. Gaarestrup m. fl. ikke sees at være skrevet paa stemplet Papiir.
Viborger Samler, 1835-11-07
(Jndsendt.) Blandt de Boerforsøg, som i senere Tider ere anstillede i Hertugdømmerne, fortjener det af Hr. Siemenudenfor Glückstad fortrinlig Opmærksomhed. Hensigten af samme er at forsøge, ved en artesisk Brønd i selve Marsken at forskaffe godt drikkeligt Vand, da man maa antage, at under Morjorden maa findes Sandlag- og i samme godt og brugbar Vand. Det slesvig-holsteenske patriotiske Selskab, under dets agtbare Vicepræsident, Justitsraad Lawatz, har fortrinlig understøttet dette Foretagende, ved at udlaane Hr. Siemen Selskabets kostbare Boerapparater. Arbeidet begyndte i August 1833. Jndtil 30 Fod traf man paa Morjord, fra 30 til 36 1/2 Fod paa Tørv og fra 36 1/2 til 50 en blaa Leer, dernæst 1 Fod Bruunkul og fra 51 Fod paa Flyvesand, som vedvarede til 86 Fod, hvor man antraf Flintesteen og grov Sand. – Arbeidet fortsattes i 1834. – Jndtil 86 Fods Dybde havde man benyttet Trærør, som vare 16 Tom, i Diameter udvendig og 10 Tom. i Boerbullet. Men fra 85 Fods Dybde bleve Jernrør af 9 3/4 Toms Diameter indskudte i Trærørerne. Disse sank, besværede med en Vægt af 30,000 Pund, til en Dybde af 114 Fod, hvor man traf paa et Leerlag som vedvarede flere hundrede Fod og afløstes af et Lag Sandsteen. – Boerforsøget har alt en Dybde af 430 Fod, og da Jndsenderen saae Anlægget, som ogsaa i Aar er fortsat, var man beskjæftiget med at nedramme Jernrørerne, hvilket dog medførte betydelig Vanskelighed, da 200 Fod af Borehullet sidste Vinter, inden Jernrørerne saavidt vare neddrevne, ere blevne tilstoppede med Mudder. Dette Arbeide har alt medført for Hr. Siemen en Udgift af circa 2000 Rdl. Courant, og vilde det være af uberegnelig Fordeel, om Hr. Siemens Forsøg maatte lykkes. Prøver af samtlige Jordlag, som Boret have passeret, ere opstillede i en med Glas forsynet Kasse, med Angivelse af samme Jordlags Dybde, som for Geologen er faare interessant.
Viborger Samler, 1835-11-07
Hos den Deputerede Hr. Schrøder paa Graban kan man iøvrigt see en artesisk Brønd, som er i Virksomhed, og som skjøndt kun af en Dybde, saavidt vides 68 Fod, dog forsyner hans betydelige Brænderie med overflødig, Vand. Skade, at man her i Jylland ingen Boerforsøg hidindtil har anstillet. Jyllands Beliggenhed lader i Lighed med Engeland afne Muligheden af Rigdomme i Jordens Skjød og meest lovende vilde det vist være, at lade gjennembore, eller gjennemhugge, de betydelige Kalklag, som findes især i Danberg og Mønsted Sogne; thi at Steenkul derunder maaskee vilde findes, er ikke blottet for Rimelighed. Kirstine, sal. N. Johansens Enke, bekjendtgjør i Horsens Avis sin Mands Død saaledes: "Den 26de October kaldte Gud til sit bedre Hjem min inderlig elskede og retskafne Mand, Niels Johansen, Spormand, 47 1/2 Aar gammel. Efter 5 Dages grusomme Smerter blev han et Offer for en magesløs Ligegyldighed af Personer, som vare givne ham til Hjelp i hans livsfarlige Haandværk som Brøndsætter. O. Mennesker, ahne J det Savn og den Sorg, Eders Uagtsomhed har bragt over den Afdødes Enke og uforsørgede Datter, da vil Eders indre Stemme sige Eder, at naar J. havde rygtet Eders Forretning ligesaa brav og nøiagtig som min retskafne Mand, der havde betroet sit Liv i Eders Hænder ved at kalde Eder til Hielp, da havde denne grusomme Skjæbne ikke ramt ham. Følende Medmennesker ville sikkerligen have Deeltagelse i min dybe Sorg.
Viborger Samler, 1835-11-10
1835. No. 139. 63de Aargang. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Samler. Tivorger, Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 10de November. Tirsdagen den
Viborger Samler, 1835-11-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den franske Regjering har Efterretninger fra Madrid af 22de f. M. Centraljuntaen i Andujar havde underkastet sig. De under dens befaling staaende Tropper afgaae til Arragonien, for at fægte mod Carlisterne. Juntaen i Cadiz har vel ikke ikke opløst sig, men dog i en Skrivelse til Dronningen lovet Regjeringen sin Medvirkning. Des uden tilbagetog den det til de Deputerede for Provindsen udstædte Forbud, at møde i Cortesforsamlingen. Man kjender endnu ikke Juntaen af Granadas Beslutning. J Malaga styrtedes Juntaen af en oprørsk Bevægelse og afløstes af en anden. Jfølge denne Bevægelse skjød Nationalgarden uden Dom 4 fangne Carlister. – J en Skrivelse fra Madrid af samme Dato læser man: "Den allerede i Spanien indrykkede portugisiske Legion er 7000 Md. stærk. (Herved maa bemærkes, at man i London havde directe Efterretninger fra Lissabon af 24de Octbr., hvori det hed, at de portugisiske Tropper endnu ikke vare rykkede ind i Spanien, at en Deel af Hjælpecorpset endnu stod i og ved Lissabon, og at Uhlanerne først havde Ordre til at bryde op den 10de Novbr.) Den engelsk belgiske Legion, der stod i Portugals Tjeneste, gaaer over i spansk Tjeneste; denne Legion bestaaer af 2400 Md. Fra alle Sider sætte bevæbnede Masser sig i Marsch mod Norden. De frivillige Contingenter fra Andalusien og Estremadura beløbe sig til 13,000 Mand. Af Madrids Besætning ere flere Regimenter afmarscherede mod Norden." – Den i Spanien indrykkede franske Legion under Oberst Suarce (Schwartz) maatte opløses formedelst Mangel paa Disciplin. Den spanske Regjering lod den afvæbne af Fremmedlegionen og overlod det til Soldaternes eget Godtbefindende, omde enten vilde træde ind i denne Legion eller vende tilbage til Frankrig. – J Breve fra Bayonne anslaaes de spanske Regjeringstroppers Styrke, med Indbegreb af Garnisonerne i de befæstede Pladser, i Navarra og de baskiske Provindser, til 72,600 Mand. Den carlistiske Hær var inddeelt i et Observations- og et Reservecorps; det Første havde 3 Divisioner og hver Division tre Brigader. J Catalonien skulde Antallet af Carlisterne være steget til 25,000 Md. (?) Journ. de Paris melder ifølge en Telegraphdepesche af 28de f. M., at Vittoria, der efter carlistiske Beretninger havde været angreben siden den 19de, endnu d. 22de beleiredes ivrigt. Jfølge paalidelige Beretninger var deres Artillerie dog kun naaet til Mondragon og den 20de vendt tilbage til Onnate, hvorhen Don Carlos efter Cordovas Ankomst til Miranda havde maattet trække sig tilbage. Tvedragt herskede endnu stedse i Prætendentens Leir; General Equia, der havde overrakt ham en energisk Forestilling, var falden i Unaade hos ham.
Viborger Samler, 1835-11-10
Sydfranske Blade giendrive et tidligere Rygte om Jturraldes Unaade og Desertion til Christinerne, hvorimod de lade ham commandere en Brigade i den carlistiske Hær efter dens nye Organisation. Segastibelig har erholdt Commanden i Guipuscon. Cordova var over Argatrykket frem til Larraga. Don Carlos syntes især at anvende Alt for at forhindre den britiske Legions Forening med Cordova. S. Sebastian blokeredes paa det Strængeste, al Communication var afskaaren.
Viborger Samler, 1835-11-10
Jndenlandske Efterretninger. Det roeskildske Stænderblad Nr. 7 meddeler det første Resultat af de derværende Stænders Forhandlinger, nemlig deres Betænkning over Udkastet til en Placat angaaende Forhøielse af den Birkedommerne paa de kongelige Godser ved Forordningen af 4de November 1720 tillagte Godtgjørelse af 2 s. pr. Tde. Hartkorn istedetfor Dommerkorn. Den 30te Octbr. oplæste nemlig Committeens Referent Etatsraad Steenfeldt den af ham affattede Concept til Forsamlingens allerunderdanigste Betænkning over det her omhandlede Udkast saa lydende: Det har behaget Deres Majestæt ved Deres Commissair allernaadigst at lade Stændernes Forsamling forelægge til Overveielse et Lov-Udkast, som gaaer ud paa, at den Godtgjørelse af 2 Skilling pr. Tønde Hartkorn, der ved Forordningen 4de November 1720 er tillagt Birkedommerne paa Deres Majestæts Godser istedetfor Dommerkorn, for Fremtiden skal udredes med 4 Skilling i samtlige Jurisdictioner, paa hvilke ovennævnte Forordning finder Anvendelse, hvilken Forhøielse allerede ved specielle Resolutioner har fundet Sted med Hensyn til enkelte Jurisdictioner. Efterat denne Sag har været Gjenstand for en dertil udnævnt Committees og senere for den hele Forsamlings Overveielse, have vi Jntet mod det forelagte Lov-Udkast fundet at erindre, og indstille derfor allerunderdanigst, at en Placat i Overeensstemmelse dermed maatte emanere. J Forsamlingen er iøvrigt ved denne Sags Overveielse yttret adskillige Bemærkninger og det Mislige, der i det Hele kunde ansees at være forbundet med, at Dommerkornet udenfor de i Lov-Udkastet omhandlede Jurisdictioner ydes in natura, hvisaarsag Forsamlingen tillader sig allerunderdanigst at henstille til allerhøieste Bedømmelse, om og hvorvidt der maatte være tilstrækkelig Anledning til at forandre denne i det Hele ubetydelige Natural=Præstation til en Præstation i Penge." Forsamlingen billigede eenstemmigen den forelæste Concept, og blev altsaa dens Betænkning allerunderdan, afgiven i Overeensstemmelse hermed. Af de øvrige Sager vil efterhaanden, som de komme til Afgjørelse, Resultatet blive bekjendtgjort i bemeldte Tidende.
Viborger Samler, 1835-11-10
Sagen angaaende et Udkast til en Forordning om Forbud mod Eftergjørelse af Kunstværker blev den 27de Oct. i det Væsentlige afgjort efter Committeens Betænkning. - Referenten for Committeen i Sagen angaaende nærmere Bestemmelser i Grosserernes Handelsret, foredrog Committeens Betænkning. Den endelige Afgjørelse bestemtes til Mandagen den 2den Novbr. - Kammerraad Rasmussen foredrog en Deel Petitioner fra nogle mindre Eiendomsbesiddere i Tikjøb Sogn. Da imidlertid nogle Puncter i dette Andragende allerede er Gjenstand for særegne Petitioner fra forskjellige Medlemmer, og Andre ligeledes ville blive dette, saa blev for Tiden Jntet videre foretaget med Hensyn til dette Andragende. Den 28de Oct. – inden der skredes til Dagens Orden - bad Præsidenten, ifølge Forsamlingens Anmodning, den Kgl. Commissarius om at modtage og overbringe Hs. M. Kongen og Hs. M. Dronningen Forsamlingens Lykønskning i Anledning af Hs. Maj. Fødselsdag, og efterat den Kgl. Commissarius havde tilkjendegivet, at han ansaae det for en Lykke at kunne være Forsamlingens Tolk ved denne Leilighed, udbragte Forsamlingen et eenstemmigt Længe leve Hs. M. Dronningen!" - Stiftamtmand Krieger foredrog Committeens Betænkning over Udkastet til tvende Rescripter, hvorved adskillige i Aarene 1832 og 1833 udkomne Anordninger for Danmark udvides til at gjælde for Fær derne, endvidere Committeens Betænkning over Ud lastet til et nyt Sportelreglement for Færøerne. Afgjørelsen udsattes til d. 2den Novbr. - Provst Birch refererede for Committeen over Udkastet til en Placat angaaende Udvidelse af Udpantningsretten. Den endelige Behandling udsattes til den 3die Novbr. - Et Andragende af Etatsraad Steenfeldt fra tvende Skibsklarerer i Helsingøer, at Skibsklarererne sammesteds maatte tilstedes Adgang til Optagelse i Kjøbmands lauget i bemeldte Kjøbstad eller Tilladelse til at handle med Skippere - afvistes. – Kammerraad Drewsen foredrog et Forslag, sigtende til Hoveriets mulige Afløsning. Man besluttede Nedsættelsen af en Committee af 7 Medlemmer og i det næste Møde den 29de October valgtes til Medlemmer af denne: Hans Nielsen, Proprietair Tutein, Kammerraad Drewsen, Etatsraad Treschow, Grev Holstein, Kammerherre Juel og Cancellieraad Haastrup. - Secretair Algreen-Ussing foredrog herpaa Forsamlingen et Andragende om Realunderviisningens Fremme i Danmark. Da Etatsraad Steenfeldt havde anmeldt et lignende Forslag, hvori han især yttrede Ønske om Statens Medvirkning til Realskolers Fremme ved Nedlæggelsen, af nogle af de latinske Skoler og disses Forandring til Realskoler, saa nedsatte Forsamlingen til at undersøge disse tvende Andragender en Committee af 5 Medlemmer, hvortil udnævntes: Provst Birch, Biskop Mynster, Cancellieraad Hempel, Grev Holstein og Professor Bang. - Et Forslag af Agent Bruun angaaende Consumtionens Ophævelse i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn blev efter Proponentens Ønske udsat i 8 Dage, for at den Kgl. Commissarius i den Tid kunde indhente Underretning om, hvorvidt den Formening var rigtig, at Regjeringen selv vilde forelægge Stænderne et Udkast til en ny Consumtions Anordning. (Stændert.)¬
Viborger Samler, 1835-11-10
J de holsteenske Provindsialstænders 8de Møde den 23de Oct. forelæstes en Taksigelseskrivelse fra den roeskildske Stænderforsamling for Meddelelsen af det itzehoer Stænderblad. – Vedkommende Committeer, havde indleveret deres Betænkning om Lovforslagene angaaende Indførelsen af en lige Fuldmyndigbedsalder i Hertugdommerne og nogleFormyndervæsenet angaaende Puncter.
Viborger Samler, 1835-11-10
Til Dagens Orden hørte den foreløbige Raadslagning over et Lovudkast angaaende Bissekræmmerhandelen udenfor Markederne. Efter tilendebragt Discussion erklærede Forsamlingen, at der ikke behøvedes noget forudgaaende Arbeide i en Committee, men at denne Sag var moden til formelig Forhandling og Afstemning, hvortil Tirsdagen den 27de Oct. ansattes.
Viborger Samler, 1835-11-10
Kjøbenhavn, den 7de November. Hans Majestæt Kongen har under 24de f. M. allernaadigst udnævnt Kammerherre og Oberst Henrich Giøbert v. Castenschjold, og Oberstlieutenant Christian Ludvig v. Castenschjold, begge af det sjællandske Landseneer-Regiment, til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Viborger Samler, 1835-11-10
Generalmajor v. Hytphen er i disse Dage ved Døden afgaaet i Kbhavn.
Viborger Samler, 1835-11-10
Jfølge hertil indløbne Efterretninger fra de danske vestindiske Øer var der i Fortet Christianstæd paa St. Croix opdaget et Mytteri iblandt den derværende Garnison, som gik ud paa at sætte sig i Besiddelse af den danske Brig og flygte over til Columbia. Planen blev røbet, førend man havde forsøgt paa at sætte den i Udførelse, og Ophavsmanden og Deeltagerne i samme saae deres Straf imøde. Man tør forvente nærmere detailleret Efterretning om denne Begivenhed, om hvilken ogsaa allerede Jndberetning skal være indløben til det kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium. (Kbhp.)Der er i disse Dage en Heresag for Politiretten.
Viborger Samler, 1835-11-10
En Kone havde nemlig bildt nogle Tjenestepiger ind, at Fandens Hovedkasse var i Krystalgaden, dertil kunde de indgive Ansøgninger, og, naar de da betalte hende godt derfor, kunde de være sikkre paa, at hun nok skulde tale godt for dem hos Fanden, til hvem hun havde specielt Bekjendtskab, og at deres Ønsker skulde blive opfyldte; en Pige har saaledes betalt disse Forbønner hos hans diabolske Majestæt med Victualier, for at komme i Besiddelse af 100 Rdlr. En anden Pige ønskede at faae at vide, hvorledes hendes i Udlandet værende Kjæreste befandt sig, og om hun skulde blive hans Kone. Denne Videbegjærlighed lovede Konen ogsaa at tilfredsstille. Efterat Pigen nemlig havde erlagt et Honorar af 10 Rdlr., blev hun ført ind i et Værelse, hvor den kloge Kone igiennem en magisk Røg lod hende see en Mandsperson; men, da Pigen erklærede, at dette ikke var hendes Kjæreste, fik hun til Svar, ja det er dog ham Du skal faae til Mand." Efterat der her i Danmark er gjort saa særdeles Meget for Folkeoplysning, skulde man næsten ansee det for umuligt, at Overtroen endnu kunde have saa faste Tilhængere.
Viborger Samler, 1835-11-10
Amtsprovst Bering, Sognepræst for Maglebye og Holtug Menigh. i Sielland, er død i disse Dage. Lemvig. Den Dag, som Enhver, der elsker Landets ædle og gode Konge og skatter Qvindeværd og huuslig Lykke, hilser med Glæde og Taknemmelighed den Dag, der skjænkede Danmark Frederik Hans høitelskte Maria og Hans dyrebare Caroline, – den 28de October – blev ogsaa i vor lille Bye feiret ved et Aftenselskab paa Raadhuuset, hvor de i Anledning af Festdagen udbragte Skaaler under hjertelig og eensstemmig Jubel ledsagedes med fromme Ønsker for Kongehuus og Fædreland.
Viborger Samler, 1835-11-10
Ledige Embeder. Vicepastoratet for Sandbye Menighed i Lolland, 250 Rd. - Sognekaldet i Kjøbstaden Nyekjøbing og for Systofte Menighed paa Falster, 400 Rd. – Romøe Sognekald under Ribe Stift, 300 Rd. – Hjortelund og Kalds lund Sognekald under Ribe Stift 184 Rd. – NørreGjørding, Vemb og Buur Sognekald under Ribe Stift, 150 Rd. Dette Embede er iblandt dem, som er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Maglebye og Holtug Sognekald i Siælland, 500 Rbd.
Viborger Samler, 1835-11-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de October er Cand. theol. N. J. Bech beskikket til Sognepræst for Thorsted og Houer Menigheder under Ribe Stift; den 28de, Procurator ved Underretterne i Siellands Stift, C. W. Bang, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, den 30te, Sognepræst for Nykjøbing og Systofte Menigheder paa Falster, Consistorialraad C. Neess, beskikket til Sognepræst for Strøbye og Varpeløv Menigheder i Sielland; Vicepastor for Sandbye Menighed i Lolland, C. Lemvigh, til Sognepræst for Krummerup og Fuglebjerg Menigheder i Sielland; ordineret Catechet ved Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn, H. A. Timm, til Sognepræst for Store Maglebne Menighed paa Amager; Cand. theol. og Lærer ved Opfostringshuset i Kjøbenhavn, L. J. N. Schierning, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nykjøbing paa Falster; Cand. theol. C. S. Jacobsen til personel Capellan hos Amtsprovsten for Lunde med flere Herreder under Odense Amt, Sognepræst for Hjortelund og Kallund Meenigheder under Ribe Stift, J. W. Angel, til Sognepræst for Wilslev og Hunderup Menigheder i samme Stift; Sognepræst paa Romøe under Ribe Stift, P. B. Petersen, til Sognepræst for Hillerslev og Kaastrup Menigheder under Aalborg Stift; Sognepræst for NørreGjording, Vemb. og Buur Menigheder under Ribe Stift, M. P. O. Rønsholt, til Sognepræst for Bridsted og Flye Menigheder under Viborg Stift; Cand. theol. og Adjunct ved Herlufsholms lærde Skole, C. A. Mølmark, til Sognepræst for Mou Menighed under Viborg, Stift; forhenværende Apotheker M. Boye, efter Ansøgning i Naade entlediget fra de Forretninger, der hidtil have paaligget ham som pharmacentisk Assessor i Sundhedscollegiet, og Apotheker J. L. Tychsen i hans Sted udnævnt til 2den pharmacentisk Assessor i bemeldte Collegium.
Viborger Samler, 1835-11-10
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 22de September er Cand. theol. F. C. v. Haven beskikket til Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole; den 6te October, Cand. theol. L. R. Dorph til Adjunct ved Randers lærde Skole.
Viborger Samler, 1835-11-10
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 6te November. Hamborg 2 M. - a vista 203 1/2. Species 204. - Specier solgtes til 12 Mk. 3 3/4 s. Obligationer (uden Renter) 90 a 91. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. eller 101 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-11-10
AVERTISSEMENTS. Pensionisterne af det Rødsletske Legat, kan nu erholde samme udbetalt, imod Afkortning af On kostningerne ved Renternes Jnddrivelse, naar Leveattester og Qvitteringer mig portofrit tilsendes. Høiriis, den 1ste November 1835. L. Lund.
Viborger Samler, 1835-11-10
At jeg paa næstkommende Onsdag den 11te dennes fraflytter min hidtilværende Bopæl hos Hr. Gartner A. Smidt i Mathiasgade, og næste Dag, nemlig Torsdagen. 12te, aabner min Manufactur-Boutik i Hr. Smedemester N. Dollerups iboende Sted i den saakaldte Brændeviinsgade; dette undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for mine ærede Handelsvenner saavelsom for Den der for Eftertiden ville beære mig med deres Søgning. Viborg d. 5te Novbr. 1835. L. Frost.
Viborger Samler, 1835-11-10
At Undertegnede nu boer i det Slagtermester Frederik Thisted tilhørende Sted ved Siden af Barbeer Lorentzens i Gravene heri Byen, bekjendtgjøres herved formine ærede Velyndere, som fremdeles ville forunde mig deres Arbeide.