Jyllandsposten, 1838-02-19
Ligeledes meddeelte Wulf følgende mærkelige Beretning, naar han siger: "Kunde man i denne Provinds tænke sig dette Arbeide tilendebragt i faa Aar, da vilde man vel bære Byrden med Taalmodighed; men hvor i et Amt, som omtrent har 14 3/4 Mile Hovedlandevei, i 30 Aar er arbeidet og neppe meer end 2 Miil løbende Vei, med en Bekostning af meer end 200,000 Daler, er færdig, hvor meer end 6 Gange saameget er tilbage, hvor en Menneskealder endnu vil hengaae, for man kan tænke sig dette uforholdsmæssig bekostelige Arbeide tilendebragt, der maa man tabe Modet. Overeensstemmende hermed tilføiede endvidere Ostenfeldt: "at Bekostningerne af 1/4 Miil, istandsat i Aarene 1819-1820, mellem Aarhuus og Randers, kunde anslaaes til 20,000 Rbd., samt at man antog, at den Veilængde af 5 Miil mellem Aarhuus og Randers vilde koste 60,000 Rbd. pr. Miil eller 300,000 Rbd. Hvortil Sponneck endnu tilføiede: at der efter den nu accorderede Fremgangsmaade kunde medgaae 10 a 12 Aar for at faae een Miil færdig, ved hvilken langsomme Arbeidsmaade ikke alene Udsigten til at faae Nytte, af saadant Anlæg fjernedes, men ogsaa en ikke gandske ugrundet Misfornøielse fremkaldtes, ligesom det underordnede Opsyn ogsaa kostede fra 5000 til 8000 Rbd. Sølv aarligt. Saalunde lyde altsaa Beretningerne fra Stændersalen, fra Jyllands værdige Repræsentanter, ved hvilke Oplysninger Regjeringen nu kan komme til Kundskab om, at Chausseearbeidet i Jylland er bleven fremmet og bestyret til megen Bekostning for Provindsen, idet Arbeidets Fortsættelse Jylland rundt paa denne Maade vilde udfordre mange Millioner. Lette Chausseer, ingen Steenchausseer i Jylland!" var derfor det almindelige Omqvæd under denne Veisag; ved hine opnaaes Hensigten ved passende Midler, ved disse forfeiles Maalet ved feilanbragt Kraftanvendelse, og Regjeringen, som kun vil Landets Vel, synes ogsaa for en Deel at antage dette Princip, da man i den senere Tid ei har seet Steenchausseer anlagte til den Bredde og med den Bekostelighed, som den ved Skan borg. Hvad derfor passer til eet Land, passer ei til et andet, ligesaalidt, som hvad der egner sig for een Provinds, derfor nødvendig skulde udfordres i en anden. Prise og takke maae vi derfor Regjeringens Bestræbelser ved nu at finde Veien fra Kjøbenhavn til Roeskildekroe makadamiseret; prise maae vi Regjeringen. for at Steenchausseer gjennemslynge Sielland, Fyen, Lolland og Falster, hvilket høist nødvendige Arbeide er et uberegneligt Gode for disse side, lavtliggende, flade, fugtige og lerede Øer, hvor vi for neppe 20 a 30 Aar. siden paa mange Steder og Efteraaret og Vinteren kun med Langsomhed kunde ælte os igjennem. Men ligesom Jylland her, som i saa mange Dele, frembyder en fra Danmarks Øer aldeles forskjellig Naturbeskaffenhed, og ved sin naturlige Dannelse har mere tilfælleds med Norge, end med de mindre Øer, er det ogsaa rimeligt, at det hele Veianlæg, som her idelig løber over de ryggede, tørre, meest sandede Bakker, foretages efter en herfra aldeles forskjellig Maalestok, Lad derfor Engelænderne kun bruge deres Jernbaner, Kjøbenhavnerne makadamiserede Veie, Sjællænderne, Fyenboerne og Lollikerne Steenchausseer, og Jyderne, – lette Chausseer, og vistnok vil enhver føle sin Trang afhjulpen. Ligesaa glædeligt det derfor var, at see Chausseearbeidet paa de mindre danske Øer hurtigen udført, hvor Sielland paa 1 Milen tæller 2111 og Fyen 2318 Mennesker, saaledes viste Vanskeligheden i denne Udførelse sig strax ved den jydske steile Bakkegrund, der udfordrede fiirdobbelt Arbeidskraft, medens man i Jylland, kun tæller 1044 Menneskeer paa Milen. Gid Regjeringen derfor vilde lade Veianordningen af 13 Decbr. 1793 dens § 5 træde i Kraft, naar denne selv indeholder Undtagelsen fra den Regel, dens § 2 bestemmer, idet den ei anseer Steenchausseer nødvendige hvor Kjørselen er ubetydelig, Jordbunden er haard og høilændet, og der er Mangel paa arbeidende Hænder; thi dette er Tilfældet med næsten alle jydske Veie, da Kjørselen ei kan være af Betydenhed, saalænge Productionen endnu staaer paa saa lavt et Trin, som den giør, og Mangel paa Capital og Arbeidskraft overlydt spores over hele Provindsen. (Fortsættes.)