JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Under en Skjerm paa en lille ophøiet Plads sad Kongen, omringet af alle Magtens Sindbilleder (alt af Guld), og hans talrige Hof. Scenen, var pragtfuld, Kongen viste i sit Væsen, sand naturlig Majestæt og synes at være skabt til at befale; han var gandske simpelt klædt i grønt Taft; havde nogle faa Prydelse rundt om hans Arme og Been, tre simple Rader af Glas Perler og Guld viklede om hans Hoved isteden for en Krone, og hertil et Par Sandaler, saa har man hans hele Paaklædning. Den Cirkel af Morer, der omringede ham, bør ogsaa ommældes, som ikke det mindst Prægtige blandt Gjenstænderne i denne Fee=Forestilling, hvilken jeg har stræbt at give Dem en svag Skildring af. Alle africanske Byer ere for Størstedelen byggede af Leer. Hovedstaden er godt bygget med brede Gader, som holdes rene. Den ligger i en lille Dal, omringet med smaae Skove og Bomuldstræer a. og Omegnen deromkring synes at være vel dyrket. Forestil de Boderne og Pladsen, hvor et Landsbyemarked holdes, og De vil danne Dem en passende Idee om Torvet. Palladset er en uhyre Række af fiirkantede Gaardspladse aabne Salooner og Gallerier for Slaver, aldeles indlukkede med en velbygget Muur, det Hele hvidtvasket og meere passende for en africansk Chef, end St. James for en engelsk Prinds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Den anden Dag efter deres Hjemkomst blev deres Munterhed formindsket ved at see en Forbryder, der var skyldig i store Forbrydelser og Forseelser i en af Provindserne, med hans Ører afhugne, Næsen gjennemstukken, knæblet og paa andre Maader lemlæstet og mishandlet. Ved saadanne Leiligheder som denne, begynder Kongens Sønner ved Solens Opgang dette Dødsarbeide. Offeret føres omkring hele Dagen indtil Aften, og dette vedbliver indtil Døden forløser det fra dets Qvaler. Samme Dag blev en Mand af stor Rang bragt ud af Palladset og halshugget for Feighed. Det Jndre af Landet overgaaer langt Søekysten og Beboerne ere mere civiliserede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Følgende Extract af et Brev om samme Gjenstand, have vi faaet gjennem en anden Kanal. Og da det berører flere Punkter, som vor Correspondent ikke har omtalt, troer vi det ville interesere Læseren. Det er datteret Begyndelsen af Juni samme Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Skjærmerne eller Paraplyerne lignede sædvanligviis oven paa Toppen, et rundt ophævet Tag. Talrige Laqvayer og Tjenere vare placerede rundt omkring med Guld Elephanthaler for at holde Fluerne. borte, man saae Sværde med Haandgreb af Guld, udgraverede Geværer, og mange andre brillante nye Sager, som ville være alt for vidtløftigt her at omtale. Enhver Statholder eller Øverste understyttedes af alle Authoriteter og Rangspersoner, fra hans Provinds, paa høire og venstre Side, saa at man med rette kan kalde det concilium in concilio. Vi have ikke seet mere end en Hest her, som holdes af den høistbefalende Officeer, mere til Stads end til Brug. De Foræringer Compagniet havde sendt til hans Majestæt opvakte en Forundring, som kun kan sættes i Ligning med hans varme Erkjendtligheds Følelse derfor hans Sindelav er øinesynlig meget gunstig, og vi have nu kun at frygte for Morernes Jalousie, hvoraf mange ere skatskyldige til denne Monark, eller forandre Naboers Jntriquer, mere og mindre farlige eftersom de ere meere eller mindre dannede og listige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Blandet. Britten Farquebar, der kjøbte Fontill, er en 65aarig Pebersvend, der eier 1 1/4 Mill. Pd. St., hvilket han ved sin Flid og Virksomhed har fortjent, som Læge, i Ostindien. Medens han endnu var der, deponerede han hos Bankier Houre i London enhalv Mill. Pd. Men da han vendte tilbage, kjørte han fra Gravesand til London udenpaa Postkareten, og gik ufortøvet hen til Banke ren, hvis Folk troede, at Mennesket i de smudsige forslidte Klæder var en Betler, og Houre forhausedes selv over at see Naboben i denne Dragt. Han fordrede ikkun 25 Pd., og gik strax hen til en Paarørende: men da denne foranstaltede en Fest i Anledning af hans Tilbagekomst, og lod sig forlyde med, at han dog skulde komme til denne i en pyntelig Kjole, tog han sin Kuffert, forlod øieblikkelig Huset, og saae sin Frænde aldrig mere. Sineneste Fætter giver han aarlig 300 Pd. St. og lever selv af 200, men i største Ureenlighed, dog har han nyligen smagfuldt indrettet et af sine Huse. Alle Renterne af sin Formue anvender han især til at kjøbe Grundeiendomme for, hvortil nu ogsaa det stadselige Fonthill kommer. Man troer, at han især vil anvende sine mange Penge til milde Stiftelser. Sin Fødestad Aberdeen skal han allerede have tilbudet 100,000 Pd. til en Opdragelses=Anstalt, men uden at faae Øvrighedens Samtykke dertil, fordi denne ikke vil tilstede de meget frie, i Ostindien indsugede, Religionsgrundsætninger, fri Adgang. Iøvrigt skal han være en Mand af megen Aand og Kundskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Engelland straffes en vis hemmelig Forbrydelse med Galgen. Alligevel er den dog hyppig, og der hengaaer intet Aar, uden at jo adskillige Personer blive overbeviste om at have gjort sig skyldige i samme. Men eet af de største Onder er, at Skurke ofte benytte sig af dette Paaskud, for at anklage formuende Folk, og afpræsse dem Peage. For et Par Aar siden blev biskoppen af Clogher i Jrland anklaget paa denne Maade, men efter at Prælaten havde gjort Eed, blev hiin, erklæret for skyldig, grusom pidsket gjennem Dublin og jaget i Elendighed. Men i Julii Maaned dette Aar blev biskoppen grebet i et Ølhuusi samme Forbrydelse. Med største Møie frelste Politiet ham fra Pøbelens Raserie og bragte ham i Vagten. Næste Dag satte Magistraten ham igjen, mod en Borgen af 1000 Pd. St., paa frie Fod. Hs. H. har imidlertid begivet sig paa Reiser. Hans Navn er Perey Jocelyn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Jrlandsk Lune. En Skomager i Staden, Plymouth lod forleden for at opvække Opmærksomhed vende op og ned paa sit Skildt. Nogle Dage efter, medens Regnen styrtede ned i Strømme, saae man en af Hibernias Sønner, som stod med største Alvorlighed paa Hovedet og fæstede hans Øine stivt paa Skildet. En Sag af en besynderlig Natur blev ført for Politieretten i Edinburg. Nogle Herrer havde i lystig Lune, gjort et Væddemaal om 20 Guinier med en Opvarter paa et offentligt Sted, at han ikke kunne drikke en Potte Brændeviin og løbe en vis Distance. Opvarteren vandt Væddemaalet, og gik til Herrernes Logie i et Hotel, og forlangte Pengene, hvilke han modtog; men var ved samme Leilighed saa grov mod Eieren af Hotellet, at Politiet fat ham fast. Jmidlertid blev han saa syg af den Spiritus han havde drukket, at man maatte sende Bud efter en Læge, og det var først efter fire Timers anvendte Anstrængelser, at har igjen fik sine Sandsers Brug. Eieren af Hotellet eller Verten havde anklaget ham for at havde slaaet og overøst ham med Grovheder, og Pengene vare imidlertid blevne deponerede hos Skriveren. Efter at have hørt begge Parter, befalede Magistraten at to Pund skulle udbetales til Lægen for gans Uleilighed, 1 Pund til de to Vægtere, som toge vare paa ham, da han var berøvet sine Sandsers Brug, Opvarteren selv fik 8 Pund og de overblevne 10 Pund skulle betales i Bøder til det Offentlige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Dr. Spangenbergs Beytrage zu den deutschen Rechten des Mittelalters, findes en Afhandling, som indeholder de Wendenhagiske Love, forfattede i Spørgsmaale og Svar, hvori forekommer det Spørgsmaal, mann einen eine Paa Weide wurde abgeschellet, mas dem seine Strafe, seyn soll, deres thut? Svaret er: J Ham skal man levende opskjære Maven og udtage hans Tarme, og lade ham Skaden bevinde, kan han forvinde dette, saa kan Græsgangen ogsaa forvinde det." Mærkeligt er det, at den samme Straf ogsaa er meget Brug i Japan, med den Forskjel, at Forbryderen selv maa opskjære sig Maven, hvilken egenhændig Maveopskjærelse betragtes der, som en ærlig Dødsstraf. Alle de, som høre til Hæren, alle Dschoguns Tjenere og alle civile Embedsmænd ere forpligtede til, naar de have begaaet en Forbrydelse, at opskjære sig selv Maven, i det Øieblik, det bliver dem befalet; gjøre de det uden befaling, saa miste Arvingerne deres Formue. Til den Ende føre alle Embedsmænd, foruden deres egne Klæder, endnu særlige, for hiin Tilfælde bestemte, med sig. De bestaae i et hvidt, Gevandt og en Ceremoniekjole af hvidt Tøi, forfærdiget af Hamp, uden Vaaben. Saasnart Befalingen til Maveopskjærelsen er indløben, indbyder den dømte sine Venner, og beværter dem med Sacki, en berusende Drik. Efterat manhar drukket, tager han Afsked med dem, og Regjeringens befaling bliver derpaa oplæst, hos Fornemme i deres Secretairs og Jndspecteurs Overværelse. Derpaa holder Misdæderen endnu en liden Tale til Selskabet, bøier Hovedet til Jorden, og skjærer sig med Sabelen tværs over Legemet til Jndvoldene. En af hans fortroelige Tjenere, der staaer bag ved ham, afhugger ham Hovedet. De, som ville vise udmærket Mod. bibringe sig endnu, foruden Tværsnittet, et andet : Snit langs med Legemet, og et tredie gjennem Struben. En saadan Død medfører ingen Vanære, og Sønnerne arve da Fædrenes Værdigheder, og Formue. - Desuden indtræffer det ogsaa ofte at En, der har forbrudt noget, og befrygter derfor at miste sin Ære, gjør selv Ende paa sit Liv for at forskaane sin Familie ved lovlig Fremgangsmaade. Gierninger af denne Natur ere saa overordentlig hyppige, at man næsten aldeles ikke lægger Mærke dertil. Alle Standspersoners Sønner, ove sig i Barndommen fra fem til sex Aar i Konsten, at opskjære sig selv Maven med Anstand og Behændighed, i den Hensigt, engang i fornødent Tilfælde at kunne anvende denne Kunst. De bestræde sig for at opnaae Færdighed i denne Sag, med samme Jver, som vore Ynglinger søge at vorde gode Dansere eller Ryttere. Dette er Aarsagen til den dybe Foragt for Døden, som de fra Ungdommen af indsuge. Denne Ligegyldighed for Døden, som de foretrække for den allerringeste Vanære, strækker sig hos Japanerne indtil de allerlaveste Classer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Følgende er den berømte amerikanske Cuur for Gigt, og det endog i nogle Tilfæde hvor Ledenne have været contracte. Tag to Hvidløg, et Drachma af Gum. ammonige, stødem vel i en Morter, tag denne Blanding i to eller tre Piller i Kildevand, en af dem hver Aften og Morgen, og drik medens du regulair tager disse Piller, meget stærk Sassafras Thee. Deres Tal, i America, der er blevne helbredede ved det te Middel, har været stort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Af F. Cailliands Reise i Thebens Daser og Orkenerne Østen og Vesten for Thebais, 1815, og 18 er nyligen udkommet i Paris den første Oplag. Forf. er en ung Mineralog, født i Nantes, og har 1819 gjort en nye Reise til Nubien og Habesch, og indsendt de sidste Efterretninger i Juni 1821. fra Bredderne af den hvide Flod (Nilen), 350, franske Mile Sønden for Asuan. Den første Reise, siden hvilken han i Aaret 1819 opholdt sig i Paris, er her meddeelt. Den gik først Østen for Thebais til Smaragdbjerget, hvor den franske Reisende blev sendt hen af Mohomed Ali Pascha, og hvor han opdagede de siden Oldtiden ganske forsømte Smaragd Miner, derpaa til Daasen, Vesten for Theben, hvor han fandt mange Bygningsmindesmærker fra den pharaoniske, græske, romerske og christelige Tidsalder, som han ved Tegninger har bekjendtgjort. Blandt de græske Jndskrifter er een, som bestaaer af flere end 9000 Bogstaver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Jøvrigt klages over Unøiagtigheden af Forfatterens Copier, der for denne Deel af Granskningen maaskee ikke have været forberedte nok. Meget blev han understøttet af den franske Generalconsul i Cairo, Hr. Drovetti. Jmellem ham og Belzoni fandt et temmelig fiendtligt Forhold Sted, der lagde hindringer i Veien for deres Eftergranskninger. Jmidlertid er det vist, at Cailliand først besøgte Oasen, endskjøndt hans Reiseberetning langt sildigere er udkommet. Følgende mærværdige Exempel paa Eenfoldig hed fortælles i grand historical painting of the battle of Waterloo and ligny bey Mesr. MarshalFørend det skrækkelige Angreb paa Mont St. Jean, havde alle Jndbyggerne flygtet fra Landsbyen, men i et Bondehuus, ved Enden af den, nærmest Valdpladsen, var et Fruentimmer forbleven ene tilbage og havde opholdt sig den heele, Dag: indelukket i et Qvistkammer, medens de fægtede Mand mod Mand, Sværd mod Sved lige ved Dørene, medens Bomberne spillede indad Vinduerne, og medens Kanonkuglerne gik gjennem Træporten ind i Gaarden, og slog imod Murene af Huset; da man spurgte dette Fruentimmer, om Aarsagen til denne forunderlige Opførsel, svarede hun i al Eenfoldighed, at hun havde ret mange Køer, Kalve, Høns og Sviin, at Alt det hun eiede i Verden var der og at om hun ikke var bleven for at tage vare paa dem, ville de alle have blevne ødelagde eller førte bort.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
En russisk Captain, som i Petersborg under Gudstjenesten havde tilladt sig Uanstændigheder og mishandlet en Underofficeer, er bleven dømt til at sidde et halvt Aar paa Fæstningen Bobruisk og derefter at casseres.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
En ny Roman af Walter Scott, Korsfarernes Eventyr, i 4 Dele, er udkommen i London. J Fortalen dertil yttrer den berømte Forfatter, at han har ifinde at blive Rapoleons Biograph.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Af Grev Paoli Chagny er i Paris udkommen et Heltedigt i 24 Sange, under Navn af: Napoleonaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Paa Veien imellem Brienne og Monthie er en ung 18 Aars Pige funden myrdet, baade med en Knivstik i Brystet og et Skudsaar. Begge Øren. og Ringfingeren vare afskjaarne. Denne gruelige Forbrydelse bliver saa meget mere afskyelig, da den Ulykkelige aabenbar havde været mishandlet, paa den skjændigste og lastværdigste Maade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Staden Göritz, i Amtet Frauendorf, har en Skypumpe den 11te Juni, om Morgenen, foraarsaget saadan Oversvømmelse, at Vandet stod 5 Fod høit i Gaderne. Lykkeligviis skal dog intet Menneske derved have tilsat Livet. Skypumpen var af ringe Omfang, men overordentlig Høide.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Hofraad og Professor Sturm i Bonn har opfundet en Maskine, hvormed man paa samme Tid baade kan pløie, harve og tromle.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Nærheden af Brünn afbrændte en Gjæstgivergaard, hvorved 2 Karle, 12 Heste og 2 fra leipziger Messe kommende, for persiske Kjøbmænd riigt belæssede Fragtvogne, indebrændte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Portugal maae nu Silkevarer, Klæde, (dog ei fra England og Holland) Kniplinger og andre Pyntevarer, som før var Contrebande, indføres, imod en Afgivt af 30 Pret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Keiser Alexander har aarlig udsat 5000 Rubler, til Uddeeling blandt de talentfuldeste russiske Kunstnere i Rom.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J Begyndelsen af Mai Maaned har Staden, Minsk lidt meget ved Oversvømmelse af Floden, Swislotsch.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
En norsk Søeofficeer, som tilligemed en Lotsforleden seilede i en Jolle ud fra Frederiksværn, er ikke siden vendt tilbage; men et Par Dage derefter har man fundet den kantrede Jolle tilligemed Lotsens Liig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Indenlandsk. Itzehoe, den 24de Junii. Jgaar Eftermiddags Kl. 2 1/2 indtraf Hs. Majestæt Kongen paa Slottet, Heiligenstedten, hvorfra Hr. Grev O. v. Blome, med Neven, Hr. Grev v. Blome af Salzau, vare komne Hs. Majestæt møde tilhest. En Salve af 12 Kanonskud forkyndte Hs. Majestæts Ankomst til Oldenburgskuhle, hvorpaa Toget gik over den heiligenstedtner Broe, som heelt igjennem var prydet med Grønt og en Bue i Midten, hvori saaes Kongens Navnetræk, omvunden med Blomster. Ved det skjønne Veir havde en stor Mængde Mennesker, fra hele Omegnen forsamlet sig til Dagens Fest, som ved Hr. Grevens Omhu blev en sand Folkefest. Uden Betaling var foranstaltet Caroussel og Gynger til Folkets Forlystelse. Over Taflet udbragtes en Toast for Hs Majestæt, ledsaget af 12 Kanonskud. Kl. 53 indtraf Hs. Majestæt under Eskorte af vor ridende Garde, her til Jtzehoe, og kjørte igjennem det at Stadens Borgere, under Hr. Senator Westphals Anførsel, formerede Spalier lige til Breitenburg. hvor Allerhøistsamme, ledsaget af Hr. Grev Cour. v. Ranzau, indtraf Kl. 6 og det forsamlede Folks glade Hurra hilsede den elskede Lands Fader. Efter nogle Minuters Ophold behagede det Hs. Majestæt at tage det af Stormfloden gjennembrudte Dige og Arbeidet til dets Jstandsættelse i allernaadigst Øiesyn. Efter nøiagtigt at have betragtet Alt og yttret sin høie Deeltagelse i den Breitenburg Slot, og Bye overgaaede Ulykke, vendte Hs. Majestæt igjen tilbage til Breitenburg Slot, under hvis Vinduer 3 til 400 Dige=Arbeidere forsamlede sig, for at tilraabe den menneskekjerlige Monark et høit Hurra. Hs. Majestæt viste sig derpaa for den forsamlede Mængde ved det aabne Vindue, og tilraabte den i nogle opmuntrende Ord, hvorpaa det glade Folk atter udbrød i Jubelraab. Efter med sin sædvanlige Mildhed endnu at have underholdt sig snart med Denne, snart med Hiin, fortsatte Hs. Majestæt, under alleTilstædeværendes høie Hurraraab, Reisen over Neuenbroch og Krempe til Glückstadt. Alt forenede sig i det hjertelige Ønske: Held vor Konge, Frederik den Sjette, Den 25de Juni indtraf Hs. Majestæt Kongen til Meldorf. Høisamme kom fra Glückstadt og havde Kl. 3 om Eftermiddagen været i Brunsbüttel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Herfra behagede Hs. Majestæt at kjøre af Elbdiget, og af den i Sulten værende Digeinspecteur, Oberstlieutenant v. Christensens og Landfoged, Overdigegreve og Conferenceraad Heinzelmanns mundt, lige Beretning, at overtyde sig om dette Diges farlige Stilling, samt at tage de endnu kjendelige Spor af Ødelæggelsen i Øiesyn. Herfra gik Farten lange Diget videre til den neufelder Havn og Kronprinds kogen, passerede derpaa det marner Mellemdige og indtraf Kl. 6 om Eftermiddagen, under Jndvaaner nes Jubel, til Meldorf, hvor Allerhøistsamme behagede at stige af og dinere hos Landfogden, Conferenceraad Heinzelmann. Næste Dags Morgen bivaanede Hs. Majestæt Gudstjenesten i Stadens Kirke, og fortsatte derpaa Kl. 10, ledsaget af Meldorfernes Velsignelser, sin Reise langs Diget i Büsum, hvor Hs. Majestæt underveis tog baade Digerne saavelsom den meldorfer wohrdener Havn i Øiesyn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Det engelske Gas-Compagnie, som har paataget sig at sørge for Kjøbenhavns Oplysning, har sammesteds kjøbt en betydelig Bygning, hvor Apparaterne til Gas-Udviklingen skulle anlægges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Som man erfarer, skal der nu i Frederikshavn, med kongelig Understøttelse oprettes et Fiskesalterie, som man maa ønske maa nyde al muligt Held, da Pladsen dertil er særdeles skikket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Ved Høiesteret er Arrestanten Niels Jensen Kjær ager, for at have slaaet, saaret og forhaanet sin Fader, dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i 1 Aar Ved Overretten var han frikjendt imod at betale Sagens Omkostninger; og ved Underretten til at miste sin Hals.) Ved samme Ret er Arrestanten Hans Ibsen, for hans, imod den constituerede Politiemester i Holstebroe udviste lovstridig Forhold, dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 8 Maaneder. En Tjenestekarl Jacob Mortensens Hustrue, Arrestantindens Hustrue, Karen Olsdatter, er, for Barnefødsel i Dølgsmaal m. v., dømt til at arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i et Aar. - Tiltalte Fr.Chr. Pope af Most-Mølle, i Viborg Amt, er, forat have som Brandlidt uden Tilladelse indsamlet frivillige Bidrag, tilkjendt 14 Dages Fængsels=Straf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
J nogle Dage var det i Kjøbenhavn saa koldt i Veiret, at man paa Gaderne saae Damer med Kaaber paa. Den 24de Juni var der grønne Ærter til Torv til 6 Rbd. Skjeppen. J denne Tid skal sælges en Gaard i Studiistrædet, som kaldes Arken, der afgiver Vaaninger til 33 Familier, og indbringer 1700 Rbd. aarlig i Huusleie.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Den i Altona afdøde første Borgermester, Conferenceraad Gühler, har efterladt sig en Bogsamling af mere end 10,000 Bind. Over den første Afdeling, som skal forauctioneres den 17de October, d. A. og som meest bestaaer af juridiske Værker, Follanter og Qvartanter, er udkommen et Catalog bestaaende af 2084 Nummere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Ved Stutteriebesigtigelsen i Thisted, som afholdtes den 1ste Juli, tilkjendte Commissionen Hingsten, tilhørende Niels Pedersen i Alsted, paa Morsøe (fjerde Gang, den 1ste Premie eller 100 Rbd. r. S., og Hingsten som tilhører Christen Madsen i Refs Bye, anden Gang) den anden Premie eller 40 Rbd. r. S. 6 Hopper antoges som stutteriedygtige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Kjøbenhavns Børs den 1ste Juli. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 211. Spec. 212. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 11 a 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig. inden Renter) 95 a 95 1/2 Rbdlr. Sedler. Dito dito 90 1/2 Banco. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820.) 103 a 103 1/2 Rbd. r. S. Dito dito 109 1/4 a 110 i Sedler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-08
Avertissement. Undertegnede anbefaler sig med al Slags Blik Arbeide til de meest billigste Priser, saasom: Liig Plader, Bihjelper-Skilter, til Brug ved indbyrdes Underviisning a 1 1/2 s. pr. Styk a. Thisted, den 6te Juli 1825. N. C. Møgelvang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Memoirs af den afdøde almeenelikede Prindsesse Charlotte af Engeland. (From the literary Garette.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Hendes Formælling opvakte nu almindelig Deeltagelse og den unge Prinds af Oranien blev udvalgt til hendes Gemaal. Denne Prinds gav store Forhaabninger. Han var fornemmeligen bleven opdragen i Engeland og var meget vel bekjendt med Nationens Skikke, Aand og Jnteresse. Han havde nydt hiin Opragelse, som passe for Mænd med Styrke Kraft, der ere bestemte til at holde Kongerigers Tømme i deres Haand. Han havde tilbragt en stor Deel af sin Tid i et stille privat Liv. Hans Familie var bleven forjaget fra Thronen og vandrede omkring som Afhængige af de vaklende Fastlandsmagters uvisse Godhed. Den blev slutteligen indbuden til Engeland, det almindelige Tilflugtsted for faldne Kongeslægter og levede der af en offentlig Pension. Prindsen, efter at have tilendebragt hans Studeringer i Oxford, begav sig til den brittiske Armee paa Halvøen, og gjorde de fornemste Feldttog med af den spanske Krig, som Adjutant under den berømte Wellington, en af Europas største militaire Helte, siden Malborough. Men dette Partie blev afbrudt, ved en eller anden Omstændighed, som man endnu ikke ved rigtig Grunden til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-07-15
Prindsessen af Wales og Hertuginden af Oldenborgs Jndblandelse deri, Vanskeligheden at bestemme den nyge Bruds Opholdsted, og hendes personlige Modbydelighed derfor, anføres som Grunde for at Partiet blev afbrudt, og muligens har ogsaa alt det sammentaget, forhindret en Forening, som paa det stærkeste ville have forenet alle offentlige og personlige Partier og Fordeele med hinanden. De sædvanlige mærkværdige Tids Epoker for Personer af en ophøiet Stilling i Livet, henløb uden nogen Forandring eller væsentlig Virkning paa Prindsessens Levemaade og Sædvaner. Hendes Fødselsdag blev for første Gang festligholdt ved Hoffet 1816, da hun traaede ind i sit 20de Aar, og den 18de Mai s. A. blev hun ansat ved Hoffet og indført til Cour hos Dronningen. Forsamlingen var usædvanlig talrig, og hendes pludselige Fremstillelse i den brilliante Hofdragt, glimrende af Juveler og et Diamant-Tiara eller Diadem, hvis smukke Fjedre beskyggede et Ansigt fuld af Skarpsindighed Aand og Værdighed, tildrog sig alles Beundring og Opmærksomhed. De Stores private Liv viser sig sjelden i sin sande Skikkelse. Men den usædvanlige Afsondring, i hvilken Prindsessen tilbragte hine Aar, hvori Caracteren egentlig danner sig, gav en usædvanlig Leilighed til at lægge Mærke til hendes Temperamment. Anecdoter fra hendes Ungdom af, tilkjendegive Dømmekraft og Selvstændighed; et hastigt, men ædelmodigt Sindelav, en Ringeagt for alt hvad der hedder personlig Opofrelse og en egen og stolt engelsk Aand. Hun talt, ofte om Dronning Elisabeth, som en Model for en brittisk Dronning, og man har gjort den Bemærkning, at hun ved hendes vide Pande, store blaae Øine og hendes bestemte udtryksfulde Aasyn, havde en stor Liighed med Elisabeths Portrait i hendes Ungdoms og Skjønheds Dage.