JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Debatter. Ministrene lede d. 16de et føleligt Nederlag; thi vel blev Hr. Comtes Amendements, som fremkaldte Grev d'Haricourts sidst omtalte Foredrag, forkastet; men Commissionens Forslag, som udstrækker Valgretten til langt flere Jndivider, end Regjeringens Forslag, gik, uagtet al Modstand fra Ministeriets Side, igjennem, hvilken Seir især skyldes Hr. Odilon-Barrot, som kraftig blev understattet af Hr. Mauguin. Efterat det saaledes var afgjort, hvo der skulde være Vægtere, skred man til det Spørgsmaal, hvo der maatte ansees for valgbar, og blev da Commissionens Forslag antaget, hvorefter Alle ere valgbare, som betale 300 Fr. i dirette Skatter. Derefter gik man over til at bestemme, hvilke Jndivider eller Classer, maatte, ifølge deres Stilling, udelukkes fra den Ret at vælges til Medlemmer af Departementalraadene. Herhen hørte da Præfecter, Officerer i activ Tieneste o. s. v. Da fremstod atter Hr. Comte med det Forslag, at alle af Staten lønende Geistlige skulde udelukkes, fordi Udøvelsen af politiske Rettigheder var uforeneligt med deres Kald. Der blev talt for og imod; Kammeret syntes at vakle og være i Tvivl om, til hvilken Side det skulde hælde. Da overdt og Hr. Dupin Præsidiet til Hr. Etienne og traadte i Skranken for det Comteske Forslag. Julimændene maatte, efter hans Mening, ansee det for en af den berømmelige Revolutions herligste Følger, at Geistligheden havde mistet sin Jndflydelse paa Regieringen. Præsterne, sagde han, skulle holde sig til deres Prædikestol; deres Rige er ikke af denne Verden; de skulle bede for Staten, men ikke blande sig i Statssager o. s. v. Han endte sit Foredrag med følgende: Slutningscompliment: "Agt paa det, jeg siger, mine Herret, dersom de lade eet eneste lille Hul være aabent, hvor igjennem de Geistlige kunne krybe ind i Statsbestyrelsen; saa ville disse ikke hvile, førend de have faaet alle indflydelsesrige Embeder i deres Besiddelse." Enden blev da, at de af Staten lønnede Geistlige bleve udelukkede. Jøvrigt er man overbevist om, at, hvordant end Discussionernes endelige Udfald bliver, vil Departementalloven dog ikke blive tilpas for noget Partii. Ministrene vil den mishage, fordi den bliver altfor liberal, og Oppositionen, fordi den ikke bliver liberal nok. - Hvad Sørgefesten d. 21de Januar angaar, da er Lovforslaget om dens Afskaffelse, efter en Mængde Debatter, antaget igjen af Pairskammeret i følgende Form: "Loven af 19de Jan. 1816, med Hensyn til den uheldsvangre og for stedse beklagelsesværdige 21de Jan. 1793, er afskaffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Man haabede, at de Deputeredes=Kammer nu ikke vilde gjøre flere Omstændigheder. Der har været megen Tale om en nærforestaaende Ministerforandring. Nogle besatte det ny Ministerium paa een, Andre paa en anden Maade; men alle vare enige i at give Præsidentskabet til Hr. Dupin. Nu hedder det imidlertid, at man har gjort Regning uden Vært, og at den paatænkte Forandring kun skal bestaae i Marskal Soults Udtrædelse, hvis Plads, som Krigsminister. skal besættes af Marskalk Maison, men, som Præsident, af Hertug Decazes. - National fortæller, at Kongen har ladet anholde om Erkehertug Carls ældste Datters, den syttenaarige Erkehertuginde Maria Theresias Haand for Hertugen af Orleans. Andre Blade omtale ogsaa en høist vigtig Underhandling, hvorved Marskallens Ophold i Wien er blevet forhalet, men lade det staae uafgjort, om Kronprindsens Formæling er Gienstand for samme. - Stenographen mældet fra Wien, at Carl d. 10de var fat lig syg og ventede selv sin Død, hvorfor der i Slottet i Prag herskede den største Bestyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Tyrkiet. O. 14de ankom en Coureer fra Constantinopel til den franske Gesandt og bragte Efterretning om den tyrkiske Hovedarmees Nederlag og Storvisitens Fangenskab. Ved Courerens Afgang faa det farligt ud i Hovedstaden, og man befrygtede Udbruddet af et Oprør. Sultanen havde henvendt sig til den russiske Gesandt og anholdt om Hjælp, som ogsaa blev ham lovet. Øieblikkelig afgik befaling til det russiske Admiralitet i Sebastopol om paa det Jilsomste at stille en anseelig Flaade til Sultanens Disposition, og man ventede i Constantinopel, at 30 Krigskibe vilde komme til Bosporus, for at formene Jbrahim Pascha Overfarten. Den russiske General, Grev Muramieff, hvis Ankomst til Constantinopel forhen er omtalt, stod i Begreb med at afreise til Alexandrien, for at aabne Fredsunderhandlinger, og man haabede, det vilde lykkes, dersom ellers ikke Krigslykken havde gjort Mehemed Ali svimmel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Græske Anliggender. Kong Otto blev med megen Festivitet modtagen i Neapel, hvor han ankom d. 3die Novbr., og hvorfra han efter 6 Dages Ophold vilde begive sig til Brindist. Det hvervede græske Troppecorps aflagde d. 14de Troskabseden i München og tiltraadte Dagen efter Marschen til Triest. Postforbindelsen imellem Baiern og Grækenland skal med det første aabnes ved Hjælp af et engelsk Dampskib, Farten skal gaae vexelviis over Triest og Ancona.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Tydskland. Af de faa Møder, som den virtembergske Landdag hidtil har holdt, er man allerede, saa skrives det fra Stuttgard, kommen til den vigtige Overbeviisning, at Regjeringen ikke har en afgjørende Majoritet, men vil kun erholde denne i de Tilfælde, hvor afgjort Ret og rigtig Anskuelse af politiske Forhold tale for den. - Borgerskabet i Freiburg var tilsinds atter at vælge Hr. v. Rotteck til Borgermester, men er af Indenrigsministeriet blevet underviist om, at den, som, eengang valgt, er forkastet af Regieringen, ikke paa ny kan vælges. J denne Andledning skrives fra Freiburg, at Censuren ikke vilde tillade at skildre, hvad for et Jndtryk denne uventede Besked har gjort paa Borgerskabet, og at man derfor indskrænker sig til den bemærkning, at denne Bestemmelse strider imod Forfatningen, har forudgangne Tilfælde imod sig og er derfor i enhver Henseende ugyldig. Det er endda store Ting, at Censuren vil tilstede at sig Saameget. Med denne Borgermestersag forbinder sig det Rygte, at Garnisonen, Hofretten, Erkebispesædet og Universitetet skal flyttes fra Freiburg andetsteds hen. - Den unge Konge af Ungarn viste sig den 16de med sin Gemalinde i Hoftheatret, første Gang efter sin Sygdom, og blev modtagen med stormende Jubel. - J det Østerrigske havde Frosten taget saa stærk paa i den første Halvdeel af Januar, at 24, Kulde ikke var usædvanlig ved Nattetider, og Danau kunde befares med svært belæssede Vogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Dronningen af Nederlandene har fra Berlin tiltraadt Tilbagereisen til Haag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Den homsopathiske Lægemethode giør for Tiden megen Opsigt her i Byen. De saa er professohomopathiske Læger skulle have en udbredt Praris og man vil endog paastaae, et flere anseete Læger, der før have været Alloopathien meget hengivne, allerede begynde at hælde til den nye Methode. En af vore første Læger, der tillige beklæder et betydeligt Embede, skal endogsaa have tilstaaet, at han fuldkommen erkiendte den nye Methodes Fortrinlighed fremfor den hidtil brugte, og paa Spørgsmaal, hvorfor han da ikke traadte op iblandt dens Forsvarette have erklæret: at han indsaa at Homsopathien dog med Tiden af sig selv vilde seire. En meget agtet Militair, Hr. Capitain v. Tønder, som en Tid har opholdt sig hos Dr. Hahnemann, og som i Fortarlen til et lille Skrivt om den homsopathiske Methode, som han har oversat paa Dansk og udgivet i Trykken, har erklæret alene at skylde denne berømte Mand og hans Videnskab sin Helbredelse, og virkeligen ogsaa ved Brugen af hans homopathiske Midler er bleven betydelig restitueret, agter, efter Forlydende, til Sommeren at foretage sig en ny Reise til Köthen, Dr. Hahuemanns Opholdsted. - Hr. Generalrigskommissair Dr. J. V. Neergaard har i Søndags Kl. 12-1 begyndt et Karsusoffentlige Forelæsninger over Temperamentslæren, som allerede den første Gang havde et saa talrigt Besøg, at over 200 med uforrettet Sag maatte vende tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Blandt de 400 Tilhørere, som vare tegnede for Billetter, vare ogsaa, paa Grund af Hr. Generalkrigskommissairens Erklæring, at han vilde regne sig det til en stor Ære, ogsaa at tælle Damer blandt sine Tilhørere. - 46. Damer, hvad der i en saa fristende Promenade-Time maa ansees for en dobbelt roesværdig Opoffrelse. - Universaltidendens Drøm er forbi og "Nyeste Morgenpost, er vaagnet op igjen af sin Søvn under Hr. J. C. Lan gels Redaktion. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Sognepræsten i Sengeløse, Provst Schack, er allernaadigst bleven beskikket til Sognepræst ved Frelserens Kirke paa Christianshavn, i den afsatte Provst Bregendahls Sted. - Et agtet Handelshuus har i disse Dage gjort Opbud i Kbhvn.: Grosserer Søren Jacobsen, hvis Bo. er under 18de d. taget under Skiftebehandling. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Tvende Brødre Zeuthen i Kbhvn, bekjendtgiør, at de i sidste Jldebrand mistede næsten Alt, og efterlyser muligt redder Gods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Den 15de Januar høitideligholdtes i Slesvig Generalsuperintendent Adlers 50 aarige Enbedsjubillæum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Et talrigt Antal af hans Venner og Velyndere havde ladet præge en Guld=Æresmedaille, Uviversitetet i Rostok havde sendt ham det philosofiske Doctordiplom og hele Byen var om Aftenen frivillig illumineret. Elere indenlandske Efterretninger følge næste Gang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Sidste Postdag manglede den fyenske og sjællandske Post. Ribe Danmarks Glædesdag, d. 28de Januar, fremkaldte i Aar, som ellers, flere, Festligheder, hvis nærmere Beskrivelse man forbeholdet sig den Glæde næste Gang at meddeele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Natten mellem 27de og 28de de, rasede her en Storm af Nordvest, forenet med Hagel, Torden og Lynild.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard d. 29de Januar Skomager P. Krøllerups Datter Julie 2 Aar gammel. D. Markmand P. Hansens dødfødte Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
AVERTISSEMENTS. Med høie Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede næste Fastelavnsmandag at anstille en Skiveskydning. Gevinsterne ere: Første, en sølv forgyldt Flødeskee, Anden, en sølv Sukkertang og Tredie, to Chenillehægter. Hvert No., hvorpaa skydes tre Skud, betales med 6 s. H. Cour. Der maa kun stydes med glat Bøsse. Ribe d. 29de Jan. 1833. Jacob Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Hvor et meget godt Piano Forte er at faae tilkjøbs anviser Addressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Paa næste Løverdag den 2den Febr. d. A. holdes Auction i Gramm Skov over en Deel paa Rode staaende gode Bøgetræer. Lysthavende ville give møde bemeldte Dag om Morgenen, Kl. 9 ved Hinhalleleed. Gramm og Nübbel Jnspectorat d. 26de Jan. 1833. Lorentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Placat. Efter Skifterettens Forlangende afholdes 3de Auctioner, over efterstaaende Jacob Steens Stervboe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden No. 17 paa Hjørnet af Danmark og Dronningens Gaae med Jordlod. 2) Huset No. 34 paa Hjørnet af Kongens og Jyllands gade. 3) en enh. Lods Jorde paa Østermark No. 27. a) en enfjerded. Lod Jorde paa samme Mark No. 122 5) en enfjerded. Lod Jorde paa samme Mark No. 45 6) en enh. Lod Jorde paa Vestermark No. 35. Auctionerne afholdes Mandagen d. 18 Febr. d. Marts begge paa Stadens Raadhuus men 3die Auction d. 20 Martz i Stervbogaarden No. 17 hverDags Formiddag Kl. 9. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817, bekjendtgjøres. Fredericia Byfogedcontoir 25 Januar 1833. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Efter Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Pastor Schønau i Østersnede Præstegaard bliver følgende Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. En Gaard i Østersnede Bye med underliggende Eiendomme, der staaer for Hartkorn 5 Td. 2. Et Huus i samme Bye med tilliggende Jord som en skyldsat for 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 toniendedeel Alb. Hartkorn. 3. En Jndbegning ved Østersnede Kirke, bekjendt, under Navn af Thorup Haugen, men uden Hartkorn. 4. En Huuslod paa Østersnede Byes Mark af Hartkorn, 2 Skp. 1 Fdkr. 2 toniendedeel Ald. stillede til 3 offentlige Auctioner som afholdes Torsdagen den 14de og 21de Februar og Løverdagen d. 2den Martz førstk. De to første Auctioner afholdes paa Veile Byes Raadstue og den sidste i Østersnede Præstegaard hver Dags Formiddag Kl. 11, hvilket til Liebhaberes Efterretning herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile d. 18de Jan. 1833. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Auction. Efter vedkommende Eiers Forlangende, bliver Hovedparcellen af Gaarden Krogsgaard i Gudum Sogn, Ringkjøbing Amt, med tilhørende Parcel, tilsammen af Hartkorn 6 Td. 4 Skp. 2 enh. Alb., stillet til en eneste Auction, som holdes i Gaarden selv Torsdagen d. 14de Febr. førstk., Formiddag Kl. 10, for, hvis antageligt Bud skeer, absolut at bortsælges paa fordeelagtige Conditioner, som fra den 28de dennes af ere til Eftersyn hos Gaardens Eier paa Krogsgaard samt paa Herredscontoiret i Lemvig, og blandt hvilke, at 1000 Rbd. r. S. af Kjøbesummen kunne blive staaende uopsagt til Juni Termin 1835. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig til Tid og Sted. Lemvig, d. 16 Januar 1833. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Udpantning. for resterende Kirke og Præstetiende for Aaret 1832, samt for de i Octbr. November og December Maaneder sidst ditterede Skolemulcter foretages Torsdagen d. 31te Januari næstkommende Eftermiddag Kl. 2, hvilket herved dekjendtgjøres men Tilføiende, at Restancerne indtil den Tid, betales til Dhr. Revisor Hansen og Skolekasserer Kjøbmand Christiansen. Tranberg. Ribe d. 24de Jan. 1833. Morten Oxenbøl, Kongelig Majestæts Overanditeur, Herredsfoged i Andst, Slaugs, Jerlev og Brusch Herreder, gjør vitterligt, at efter Begjæring af Skifteforvalteren i Gaardmand Hans Sørensens Opbudsboe, i Øster Wamdrup, Andst Herred, Ribe Amt og i Følge dertil under 30te Novbr. f. A. meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, bliver herved den eller de som maatte have i Hænde en bortkommen, formodentlig indfriet, men i Pantebogen undslettet Obligation, udstædt den 4de Juli 1793 af Peder Nielsen til Peder Hansen, tinglæst den 14de Januar 1794, lydende paa 98 Rd. d. C. med Panteret i Debitors Gaard i Øster Wamdrup som staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., med Aar og Dags Varsel indstævnede at møde for Andst og Slaugs Herredsret, som holdes paa Kolding Raadstue, den første Tirsdag eller første ordinaire Retsdag i April Maaned 1834 om Formiddagen Kl. 10 for der at fremlægge bemeldte Obligation og bevisliggjøre deres dertil havende Adkomst, da samme ellers forventes ved Dom mottificeret. J Følge Forord. 3die Juni 1796 gives ingen Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Rettens Segl. Herredscontoiret i Kolding d. 16de Jan. 1833. Oxenbel. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-29
Rettelse. Under den i denne Avis No. 7 optagne Efterretning, om Koppernes Udbrud paa Ærre, var forglemt at sætte Jversens Avis, af hvilket Blad Stykket var taget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Rider. Avis, og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdommene. overalt i Danmar, Fredagen den No. 10. 1ste Februar. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
Hollandsk-belgiske Anliggender. Om disse hører man nu næsten Jntet. LondonnerBoureren af 19de meddelet udførlig den imellem Fyrst Talleyrand og Lord Palmerston afsluttede Convention, hvis summariske Jndhold tilforn er angivet (see Avisen, No. 4). Som bekjendt, har den hollandske Regjering, som Svar herpaa, indgivet et andet Forslag (see No. 6); men dette Forslag er nu, ifølge Efterretninger, som d. 18de indtraf fra Amsterdam til Hamborg, forkastet, hvoraf man vilde forklare sig de offentlige Papirers noget nedtrykte Stilling. Fra London mældes under 22de. at Embargen i den sidste Tid er bleven overholdt med langt større Strænghed, end tilforn, hvad enten nu Aarsagen dertil er, at man har anseet den tidligere Eftergivenhed, som Grunden til den høie Tone, den hollandske Regjering har antaget, eller, hvad man i London almindeligen troer, at den franske Regjering har besværet sig over den engelske Lunkenhed i at efterkomme dette Punkt i Conventionen. Skjønt det endnu udgives for Vist, at Kongen af Holland har paa Forestillinger fra Hofferne i Wien og Berlin, indvilliget i Scheldefartens provisoriske Frihed, undtagen for belgiske franske og engelske Skibe, saa berettes der dog fra Ostende, at de danske Skibe, Ulrikke, Caroline og Juno ere ankomne dertil, fordi Jndseilingen til Antverpen blev dem formeent. - Den belgiske Coureer søger i et vidtløftig Stykke at godtgjøre: at siden Belgiens Adskillelse fra Holland fremkom i sidstnævnte Rige to forskiellige Jnteresser, nemlig Nationens og Kongens: at Nationen vilde en fuldkommen og ugjenkaldelig Skilsmisse; men Kongen vilde tilveiebringe en Restauration: at den beundrede Eendrægtighed mellem Folket og Kongen har sin Grund deri, at Kongen ved mesterlige Kunstgreb har vidst at skuffe Folket og indbilde det, at det forfægtede Nationens Jnteresse, skjønt det var kun Huset. Oraniens Jnteresse, hvorfor det reiste sig: at det vil komme en Tid da denne Eendrægtighed vil ophøre, og at denne Tid ikke kan være langt borte. Den pyrenæiske Halvs. Fra Spanien høres intet Nyt; kun hedder det, at man i Madrid frygtede for Udbrudet af nye Uroligheder. Hvad der sidst anmældtes om Kongens Tilbagefald, om D. Carlos's Udraabelse til Konge og om Dronningens og Ministrenes Flugt, har altsaa ikke stadfæstet sig. - J Paris havdes, dog kun, som et Rygte, den Efterretning, at D. Miguel har forkastet de ham gjorte Forslag og overhovedet protesteret imod enhver fremmed Jndblanding i Portugals Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
Frankerig. Frygten for et Brud mellem Kamrene er nu hævet, da de Deputeredes Kammer har antaget Loven og Afskaffelsen af Sørgefesten paa den 21de Januar med den af Pairskammeret foreslagne Modification. Rigtignok hævede sig flere Stemmer derimod; men Hr. Grammonts Anskuelse, at Pairslammerets Tillæg ikke kunde ansees for at være forkasteligt, da en Konges Henrettelse ialt Fald var en beklagelig Ting, fra hvad Side man end ellers kunde betragte Sagen, vandt dog saadan Overhaand i Kammeret, at kun 40 Medlemmer reiste sig imod hiint Tillæg, blandt hvilke man bemærkede Daunen, det eneste Medlem af Conventet, som befinder sig i de Deputeredes Kammer, og som dog i sin Tid havde stemt i mod Kongens Oød. Hele Lovforslaget gik da igjennem med 262 Stemmer imod 82. - Bladenes Domme over dette Udfald ere meget forskjellige. Temps finder, at dette var det eneste Middel til at bevare Enigheden imellem Kamrene. J Øvrigt billiger denne Tidende Lovens Afskaffelse, men ikke Udtrykkene. Den vil ingenlunde, at man maa troe, den billiger Ludvig d. 16des Henrettelse; men den mener tillige, at man ikke kan dømme Nationalconventet, der betjente sig af Seierherrens Ret imod en Konge, der havde brudt sin En, krænket Forfatningen, og søgt fremmed Hjælp mod sine Undersaater. National derimod billiger ligefrem Conventets Handling og undrer sig over, at Jngen af Oppositionspartiet har havt Mod til paa Talerstolen at forsvare dets Sag. Forhandlingerne om Departemental-Forfatningen vare komne et gadt Styrke videre frem, dog endnu ikke bragte til Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
- Den berømte Doctor Orfilla, Decanus ved det medicinske Facultet i Paris er i stor Skynding afreist til Bordeaux, for, som Nogle ville vide, efter Dronningens Ønske at tilbyde den syge Hertuginde af Berry sin Tjeneste. - Carlistiske Blade indeholde en Skrivelse fra Prag, ifølge hvilken Carl d. 10de skulde igjen være fuldkommen helbredet. - Moniteuren, meddeler en Beretning fra Underviisnings-Ministeren til Kongen, hvoraf man seer at siden 1829 ere Tallet af Landets Skoler forøget med 4055, og Tallet af skolesøgende Børn med 231,375. 2741 Menigheder, som den Gang ingen Skoler havde, ere nu dermed blevne forsynede. - J Vaucluse-Departementet er et stort Antal Familier gaaet over til den protestantiske Lære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-01
Storbrittannien og Jrland. Parlamentet, hedder det, forsamler sig ganske vist d. 29de; men den egentlige Aabning vil neppe finde Sted for d. 3die Februar. Hovedæmnet i den kongelige Tale vil uden Tvivl være en Anbefaling til, uden Tidspilde, at tage Jrlands gruelige Tilstand under Overveielse, og, som der forsikkres, ville Ministrene da strax foreslaae Suspension af Habeas-Corpus-Acten eller en anden Forholdsregel, som kan sætte Regjeringen i Stand til at forsikkre sig Urostifternes Personer, i det Mindste saalænge, indtil Parlamentet har fundet Midler til at betage det irlandske Folk Hovedgrundene til dets billige" Klager, som de urolige Hoveder betjene sig af til at udbrede Forstyrrelse og Strid allevegne. Der tales ogsaa med temmelig Vished om, at Marquis Anglesen skal kaldes tilbage, og at Hertugen af Richmond i hans Sted skal gaae derover som Statholder, og, tilføies der, dette er just en saadan Mand. som Jrland behøver. Derimod modsiger det ministerielle Blad Times ganske det Rygte, at Regjeringen skulde have besluttet at fængsle OConne, som den, der kunde ansees for Sjælen i den irlandske Opstand, da en saadan Forholdsregel, ved den næsten ubegrændsede Jndflydelse, han har paa Øen, ikkun vilde tjene til at fordobble Luens Raseri. Det synes overhovedet, som om man hidtil enten ikke ret har kjendt denne Mand, eller at der maa være foregaaet en væsentlig Forandring med ham. J det Mindste læser man en Addresse fra ham til det irlandske Folk, hvilken sætter ham i et ganske andet Lys, end det, hvori man er vant til at betragte ham. Efterat han deri har udviklet, hvorledes Fred, Frihed, Velstand og Lykke ville være Følgerne for Jrland af Unionens Ophævelse, taler han derefter saaledes: "Alt dette er let at opnaae; jeg sværger ved mit Liv, at jeg skal opnaae alt dette, dersom Folket vil hjælpe mig, eller rettere, dersom det ikke ved sine Daarligheder og Forbrydelser vil lægge mig Hindringer i Veien; thi det, som alene staaer Jrlands Lykke i Veien, er Folkets Daarskaber og Misgierninger. . . . . Derfor besværger jeg Eder, Jrlands Beboere, ingen natlige Sammenkomster, ingen Uroligheder og Angreb, Dag eller Nat, ingen - for Fædrenelandets og Eders Sjæles Frelses Skyld - ingen Forbrydelser for den levende og hevnende Guds Aasyn! Maatte mine Ord falde Eder paa Sinde, maatte Eders Øine oplades, saa at J see, at der gives kun een Vei til Lykke og Frihed, og at denne Vei, fjern fra enhver Lyst og Forbrydelse, fører dertil igjennem Fred, Orden og Herrens Frygt!