JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Jndenlandske Efterretninger. Allernaadigst behagede det Hans Majestæt Kongen at befale, at et Middagsmaaltid, paa Hendes Majestæt Dronningens høje Fødselsdag, skulde gives Eleverne i samtlige UnderviisningsAnstalter for Underofficere og Spillemænd, samt i de militaire Casserneskoler. 166 Voxne og 244 Børn deeltoge i denne Fest, som endtes med Yttringer af den varmeste Taknemmelighed mod Hans Majestæts Naade og Omhu for alle hans Undersaatter, og med Bøn om Himlens Velsignelse over Kongehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Hans Majestæt Kongen har igjen havt den Naade, paa Hendes Majestæts, Dronningens Fødselsdag, d. 28 Oct., at lade paa sin Bekostning foranstalte et Middagsmaaltid for Børnene i Søe-Etatens Skoler i Nyeboder. Paa Søeqvæsthuset var anrettet for 311 Drenge, og paa Søe-Etatens Hospital for 218 Drenge og 484 Piger. Et tusende og Tretten Børn toge saaledes Deel i denne Kongelige Velgierning. Skolecommissionernes Medlemmer, Skolernes Lærere, og adskillige af Etatens og Børnenes Paarørende vare tilstede. Alt foregik med Orden og Sømmelighed. Det var et skjønt Syn at see et saa stort Antal Børn, alle sunde og velklædte, glade og veltilfredse, og med inderlig Følelse af hvad de skylde Landets Fader, opløfte deres velmeente Ønsker til Gud om Velsignelse over vor elskede dyrebare Dronning. Pigerne afsang en af Hr. Pastor Michelsen forfattet Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Den mærkelige Sag, anlagt af Dr. og Pro fest. Theol. Hr. H. N. Clausen imod forhenvæde residerende Capellan ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, Hr. N. Fr. Sev. Grundtvig, i Anledning af Sidstnævntes Skrift: Kirkens Gjenmæle, er nu ved den Kongl. Lands Over- samt Hof- og Stadsrets Dom af 30 d. M. paadømt saaledes, at de i bemelte Skrift imod Prof. Clausen brugte paaankede fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i denne Henseende udviste Forhold at bøde til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse 100 Rbdl. Sølv. Saa betaler Jndstevnte og til det Offentlige Rettens Gebyhr, Skriver=Salarium, og Omkostninger til stemplet Papir, for saavidt disse Udgifter skulde have været erlagte af Citanten, hvis Sagen ikke fra hans Side havde været beneficeret. Endelig betaler han til Citanten som Salarium til dennes Sagfører, 25 Rbdl. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Af Hr. A. Adner, Klarinettist i det Kongl. svenske Kapel, Eleve af den berømte Crusell, gives med allerhøieste Tilladelse, Onsdagen d. 1 Nov., paa det Kongl. Hoftheater en stor Vokal og Jnstrumental-Concert, understøttet af det Kongel. Kapel. Blandt Musik=Nummerne bliver af Hr. Adner udført en Concert for Clarinet, componeret af Crusel; Concertino for Clarinet af Bermann, en Arie af Titus, componeret af Mozart, med Obligat Clarinet, udføres af Jomfrue Wulf og Hr. Adner, Jomfrue Patges deklamerer Lob der Kleinen, en Duet synges af Jomfrue Wulf og Hr. Kirchheiner; Potpourri for Violin, componeret af A. Romberg, spilles af Hr. Kapelmusikus Koh. Stadsphysskes Hr. Professor Lund har udstædt under 23 Oct. en Bekjendtgjørelse at det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 10 dennes allernaadigst at resolvere, at det kan, naar Chirurg Heinrich Wiering har, under et eller flere af det Kongelige Sundheds-Kollegii Medlemmers Tilsyn, beviist, at hans Middel mod Bendelorme er gavnligt, tillades ham med ovenstaaende Jndskrænkning at anvende det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
J Medfør af denne allerhøieste Resolution vil de Recepter, som mod ovennævnte Sygdom udstædes af Chirurg Heinrich Wieting, vorde contrasignerede af det, eller de af Sundheds Collegiets Medlemmer, som have det befalede Tilsyn med Kuren. Alle andre af ham udstædende Recepter blive, ligesom der bør forholdes med Recepter af andre til Praxis uberettigede Personer, afviste fra Apothekerne, og tilstillede Stadsphysikus, til Behandling efter Anordningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Den eller De, som i ovennævnte Hensigt maatte ønske at forsøge bemeldte Middel, kunne derom henvende sig til Stadsphysikus eller en anden af det Kongelige Sundheds-Collegii Tilforordnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Man læser m. i Hr. Hempels Avis No. 156 følgende, dateret Odense d. 26 Oct fra Hr. Stiftsphysikus Guldbrand: "Da ovenstaaende Bekjendtgjørelse ikkun angaaer Chirurg Wietings praktiske Foretagender i Kjøbenhavn, hvor et nøiagtigt Tilsyn med disse, til Publici Sikkerhed, kan iagttages; men bemeldte Chirurg Wieting for Tiden opholder sig i Odense, hvor han, uagtet gjentagen Opfordring af Undertegnede, hverken har fremlagt det Kongelige Sundheds-Collegii Attest om sit Arcanums Gavnlighed imod Bendel orm, samt videre Uskadelighed for Organismen i Fremtiden, heller ikke paa nogen Maade har dokumenteret sin lovlige licentsom practicandi, seer jeg mig beføiet til, herved saavel at forbyde ChirurgWieting al Praxis, indtil videre, som og paa det strængeste Medikamenters Udlevering fra samt ge Stiftets Apotheker, efter de af ham udstædende Recepter, indtil der hertil maatte indløbe nærmere Bestemmelse fra det Kongelige Sundheds Collegium, der i saa Henseende allerede er forespurgt om, hvorledes Tilsynet med Chirurg Wie tings Behandling af Bendelorms-Tilfælde skal iværksættes uden for Hovedstaden. J Analogie med det af Stadsphysikus i Kjøbenhavn i denne Anledning indrykkede Avertissement, ville derimod de Patienter her i Odense, der allerede, mig uafvidende, maatte have hengivet sig under Chirurg Wierings Behandling for Bendelorm behageligen tilmelde mig saadant, da de i saa Tilfælde endnu behøvende Recepter kan vorde contrasignerede af Undertegnede, eller i min Fraværelse af den af de hærværende authoriserede Læger, som dertil maatte blive befuldmægtiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Kjøbenhavns Børs den 31 October 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler 159) - Rbd. S. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 50 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 79,80 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 71 - i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-31
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. 1145, 1145 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 108 1/2 104 i Banco9091 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier ...... 3 pC. nye danske Oblig. 57 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ham ogsaa Treogtyvende Aargang. No. 88. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpsterne. Løverdagen den 4 November 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Det medicinsk-Girurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see No. 85. IV. Det chirurgisk medicinske Akademie, i Dresden. Tildeels uddraget fra et Brev fra Dr. R..... i L... Jblandt vore offentlige høiere Læreanstalter, fortjener vist vort chirurgisk medicinske Akademie en fortrinlig Plads. Akademiet blev stiftet ifølge et allerhøieste Rescript af 17de Octbr. 1815, ivr. Die Königl. Sachsischen Medizinal-Gesette von Dr. K. A. Schmalz. Dresden 1819. Det blev høitidelig indviet d. 3die Aug. 1816. Dets Locale er rummeligt og passende indrettet for dets Elever. J en Sidebygning er allene Værelser indrettede til et bestandigt staaende Klinikum for nogle og tyve Syge, samt en Fødselstiftelse for fattige Fødende og en Jordemoderskole. Akademiet har et rigt Bibliothek af sjeldne medicinske Værker, en udsøgt anatomisk Samling og stor boranisk Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Den største Deel af Akademiets Elever ere militaire Læger, som blive permitterede et Aar fra Regimenterne for at høre Forelæsninger ved Akademiet. Moralsk god Opførsel, Jver for Tjenesten *), og vel overstaaet Prøve i de for Tjenesteiver venter Staten sig af enhver Embedsmand, men de Militaire forstaae under Tjenesten ei allene nøiagtig Udførelse af Kaldsforretningerne; de indbefatte derunder ogsaa streng Jagttagelse af Formerne; og at de saakaldte Civil MilitaireRegimentslæger og Auditeurer, endskjøndt egentlig ei Militaire, dog ikke kunne fritages for de Former, som forbinde det Civile af deres Stilling med det Militaire, er noksom indlysende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Hvad den franske Generalchirurg Larrey gjorde i 1818 i Dresden, for praktisk at danne sine subalterne Saarlæger, dette gjorde vor af Staden Leipzig's Borgere saa fortjente Hofraad Claros i Leipzig, men Krigen standsede snart hans hæderlige Bestræbelser, jvfr. Dr. Robbinenestes Handbuch der Wundarneykunst. Leipz 1821 pag. XIII. Vi tør rose os af, at vore Elever i vort chirurgisk medicinske Institut gives ei allene tilstrækkelig Leilighed til at uddanne dem i vor chirurgiske Klink og Polyklinik, men have desuden ogsaa den bedste praktiske Veiledning til at danne dem til ligesaa duelige Medici Erfaringen har desværre lært, at man i mange chirurgiske Skoler saare lettelig forledes af overdreven Jver for det praktisk Anatomiske og Chirurgiske, at ringeagte den egentlige Medicin. Vi holde begge Videnskaber for adskillelige og ønske med Friderich Hoffmann, qvod medici sint minenter chirurgi. To Hundrede og nogle og Fiirsindstyve Aar før Kristi Fødsel var Medicinen, som C. Celsus siger, adskilt i tre Deele una qvæ victu, altera qvæ medicamentis: tertique manu mederetur, og den Tid er længesiden forbi, hvor Medicinens ægte Søster Chirurgien var i den Grad foragtet, at ingen Medicus maatte befatte sig med chirurgiske Operationer, ja hvor man foreskrev følgende Regel, non et medici honorati manibus opereri, ved suis ministris officio relicto, medicina et cibo ægrotanti bus auxilio esse debet. (Det anstaaer ikke en hædret Læge selv at foretage Operationer, men, overladende sligt til sine Haandtlangere, bør han kun foreskrive sine Patienter Lægedom og Diæt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Lægernes Klassification er tegnet af Naturen, fordi den grunder sig paa de forskjellige Anlæg saavelsom Graden af Culturen, af de menneskelige Kundskabers Masse. Gid at vor Tidsalder maa blive den gyldne Tid, hvor en lykkelig Forening af Chirurgien og Medicinen kunde finde Sted. Vi ville da, for at gjøre Stols Ord til vore egne, finde faa Læger, som kunne anvende hele Timer paa at conversere følsomme Damer, recitere hele Stykker af Comedier og Romaner, føre Ordet og tage Deel i alle udmærkede Circler; men vist yderst faa, som ikke kunne skjelne en Forvridning fra et Beenbrud m. m., m.m., m.m. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Det romerske Curie og den ottomanniske Port. Overalt, til alle Tider og iblandt alle Folkeslag er Formørkningssygen en og den samme; imellem de fjendtligste Elementer danner den Enigheds- og Berøringspunkter, som man skulde ansee for umulige. Hvo skulde have troet, at det romerske Curie og den ottomanniske Port, efterat de i Aarhundreder have bekæmpet, forfulgt og fordømt hinanden, endelig skulde gjøre fælleds Sag og det just i – med lige Vaaben - fjendtligt at behandle Bibelen, denne hellige Grundkilde og urokkelige Grundvold for den hele Christendom. Det blev vort Old forbeholdt, at antegne denne mærkværdige Gjerningssag i Krønikens Aarbøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Det er noksom bekjendt, at ikke allene den afdøde Pave Pius den VII. ved flere Leiligheder, men især ved de, til Erkebiskopperne af Gnesen, og Mohilow udstedte Brever, erklærede sig ivrig imod Bibelens Udbredelse; men at ogsaa den nuværende Pave, Leo den 11. ved Circulærskrivelsen af 3die Mai 1824, har fældet Fordommellesdommen over Bibelselskaberne. J denne Bulle kalder Hs. Hellighed disse Selskaber en Pest, ved hvilken, foruden en Syndflod af andre Skrifter, endogsaa "den hellige Skrift selv udbredes, og Christi Evangelium bliver forvansket til et Menneskenes eller: Diævelens Evangelium!!Men særdeles mærkværdigt er det, at paa samme Tid den pavelige Bulle kom for Lyset, 1824 – paa samme Tid udstedte den Tyrkiske Storsultan ligeledes et Firman imod Bibelens Udbredelse, der kun er forskjelligt fra Bullen ved de langt mildere Udtryk, hvori det er affattet. Det lyder saaledes: Vide maa J, hvorlunde det er kommet til min Kundskab, at der i Europa er trykket Bøger, saasom Bibelen, Psalmerne, Evangelium og Aposternes Breve, henimod 23000 Exemplarer af hvert Slags, tilligemed Tractater i det persiske Sprog, og at 2 til 300 Exemplarer af disse Bøger, tilligemed fire eller fem persiske Tractater, ere ankomne til min Hovedstad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Da det nu er min Regentpligt, aldeles at forhindre deslige Sagers Ankomst til mit Rige; saa have J at tilbageskikke disse Bøger til Enropa, og, hvis saadanne Bøger i Fremtiden skulle komme til Toldstederne, at foranstalte en streng Undersøgelse; ligesom J ogsaa sende denne Befaling omkring i Hovedstaden, paa det at ingen af disse Bøger skulle blive solgte. Tillige ville J være Omsorg for, at ingen Musselman anskaffer sig disse Bøger, og, om man skulde finde Exemplarer af dem, at da saadanne vorde borttagne og kastede paa Jlden; men – frem forAlt, lade I ingen af dem Nogensteds i mit Riges Lande vorde solgt eller kjøbt. Vi afholde os fra al videre Omdømme, og overdrage til Læserne selv at uddrage – ved at sammenligne dette tyrkiske Firman med hiin pavelige Bulle – de sig selv frembydende Resultater. Er der flere Syge eller flere Sygdomme, til nu end i ældre Tider, Forholdet lader sig ikke nøje angive; men for at kunne gjøre en rigtig Sammenligning imellem flere Punkter, som ikke ere Folkefordomme gunstige, fortjener dette Spørgsmaal en nøjere Overveielse. Befolkningen har tiltaget, og med den de Syges Antal. Hvo som f. Ex. døde i den spæde Ungdom af Børnekopper, den bliver nu ilive, og om end 1/3 af disse igjen døe af andre Sygdomme, saa er Formerelsen dog saa betydelig, at vi neppe mere høre den Bebreidelse af Statsoeconomerne, at Lægerne staae i Forbund, med Døden, men vel, at den jennerske Opdagelse lader altformange Mennesker ilive. Børnekoppernes Udryddelse er ogsaa en intensiv Vinding. Med dem have ogsaa deres talrige Eftersygdomme ophørt, som angreb de dannende Kræfter og udsaaede slette Spirer for flere Generationer. Af misforstaaet Vedhængenhed til alt Gammelt, selv til de gamle Børnekopper, har den daarlige Formening udbredt sig, at siden deres Udryddelse, ere andre Børnesygdomme blevne hyppigere, som en Følge af Kopper nes tilbagedrevne og i Legemerne skjulte Gift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Disse betænkelige Phænomener reducere sig nu til den Omstændighed, at mange Svagelige, der ellers maatte bukke under for Børnekopperne, nu, formedelst deres svage Constitution, lettere bortrykkes af andre Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Den siphilitiske Sygdom er bleven til en af de lettest helbredelige. Pesten med dens hele Familie, er fortrængt fra det europæiske Jnd land og hele Norden, ved et forbedret medicinsk Politie. Fødselslægekunsten og Chirurgien har i de sidste halvtredsindstyve Aar gjort overordentlig Fremskridt. Mange nyttige Ting i Nosologiens Enemærker er, ved den populaire Tone i medisinske Skrifter, og ved systematisk Orden, bleven almindeligen bekjendt. Hvad vi nutildags kalde Croup, Kjertler – og som enhver omhyggelig Huusmoder kjender, beskreve de Gamle under tyve Slags Former af ondartede Halsbetændelser, hvis Navne, just af denne Grund, aldrig bleve triviale; derfor forekommer denne Sygdom os, som en ny overhaandtagende Lidelse. Hvad vi forstaae under det ligefremme Navn: Nervesvaghed, og som Lægekyndige behandle som en anden Sygdom, heed i ældre Tider, Maanedssyge, St. Veitzdans, Besættelse, Hexeri, og blev af Munke, Qvaksalvere og Troldqvinder skjulte med et mystisk Slør. Reactionsloven er udmærket virksom i den menneskelige Organisme; Jndvirkninger som oprindelig vare høist fordærvelige, have tabt det meste af deres Magt, i det de ved Reactionen i enhver ny Generation have lidt ny Svækkelse eller – om man vil - Assimilation. Fortrinlig mærkelig er den Jagttagelse: at en Sygdom, ved tilfældig Forplantning fra en Dyreart til en anden, taber i Hæftighed. Af alle de Hypotheser om Maaden hvorpaa Kokopperne virke beskyttende, stemme de nærmest overeens med Lovene for den dyriske Organisation, som gaae ud fra denne Iagttagelse. Fra Mennesket ere Børnekopperne forplantede paa Koen, og fra denne ere de igjen bragte tilbage til Mennesket; men ved hine store Dyrs eiendommelige kraftige Reaction, ere de forandrede og svækkede saaledes, at de nu fremkomme hos Mennesket som en tilsyneladende ny Sygdom, der dog har meget lignende med Menneskekopper og især det tilfælles, at de hæve al videre Receptivitet for denne Gift. Kokoppesygdommen er saaledes bleven til lette og uskyldige Menneskekopper. Fortsættes.)S. II. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 1 November. Efterat være bleven forhindret af Regnveiret i Søndags, viste Hr. Roat i Mandags sit Mesterstykke, med at gaae over Flakhaugen paa stram Linie op til Taget paa en af Byens høieste Gaarde i en Høide af over 30 Alen fra Jorden. Det var et sieldent interessant Skuespil, at see Kunstneren med Lethed og Sikkerhed dandse i Luften den lange Strækning hele 4 Gange frem og tilbage, den ene Gang endog baglænds, samt midtveis lægge sig paa Knæerne, reise sig igjen aa, hvortil vistnok hører en høi Grad af Dristighed og Aandsnærværelse. Ogsaa Fremmedes Beundring har Hr. Røgt tiltrukket sig, og blandt Andre har en fransk Digter besiungen hans Ascension i Gens for 3 Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Randers, den 28 October. Hurtigløberen Wulff har nu ogsaa her aflagt Prøve paa sin Færdighed, ved igaar Eftermiddags at tilbagelægge Veien fra den yderste Broe forbi Skandsen til Hr. Kjøbmand Holms Gaard, 8 Gange frem og tilbage (en Længde af henved 2 Misty, 58 Minuter. Han kom 3 Minuter før til Maalet, end han havde lovet. Wulff er en Mo sat, 24 Aar gl., liden og klein af Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Den 30te October. Hurtigløberen gjorde i Gaar Eftermiddags Touren frem og tilbage fra Østerport til Hr. Meisners Gaard een Gang oftere, end han havde lovet, og kom dog til Maalet 5 Minuter for den bestemte Tid. Han tilbagelagde saaledes henved 9 Fjerdingvei i 68 Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Blandede Efterretninger. Afrika. Montbas en engelsk Kolonie. Den ne Nedsættelse er grundet paa en Øe paa Afrikas Østkyst under 4de Grad sydlige Brede, og 40de Længdegrad fra Greenwich. Den har fjorten engelske Mile i Omkreds, en frugtbar Grund, og dens Afstand fra det africanske Fastland er næppe 600 Favne. Den blev af Portugiserne, som først besadde samme, befæstet, men efterat være erobret af Araberne, var det paa det Nærmeste at den var falden Jman af Mascate i Hænderne; men Englænderne forekom dette ved først at besætte den. Dens Havne ere fortrinlige. Elfenbeen og Gummi, som tilføres af en i det Jndre Afrika boende Stamme, Whanekas kaldet, udgjør Handelens Hovedgjenstande. Sierra-Leona-Handelens Vigtighed bliver Aar for Aar større. J den sidstforløbne Sommer er et stort Antal af Skibe, i alt af 20,000 Tons Drægtighed, befragtede med Gummi og Bygningstømmer, afseilet fra Sierra Leona. Efterat Krigen med Assianterne er udbrudt, har de med Guldstøv handlende Kjøbmænd, der forhen kom direkte fra det Jndre af Afrika, ind slaaet en nye Vei, for at tilføre de Engelske Nedsættelser deres kostbare Vare. De gaae over Sago, Hovedstaden i Bambarra; derfra vende de sig til Timbod, Hovedstaden i Provindsen Sulla, og derfra komme de til Sierra-Leone. Den Handel som paa denne nye Vei finder Sted er allerede meget betydelig (Alig Zeit. A. B. 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Anecdoter. - Sinsen, som i Samtale med en Ven om Qvindedyd, talede med Varme om sin elskede Hustrues Hengivenhed og Troskab, advaredes af Vennen om ikke at sætte for megen Tillid, dertil; og de bleve enige om at Manden vilde overrumple hende. Han saae hende nu i en Andens Arme. Men takke han sin Gud for den Aandsnærværelse og Fatning Konen besad i saa kritisk Øjeblik. Styr din Opbrusning, sagde hun, lad dog ikke dine Øine i et Forblindelses og i en heftig Lidenskabs Øjeblik staae mere til Troende end din Elisas Ord paa at hun er gandske og allene din. Nu kom det til Forklaring. Den Omarmede var netop en fra en lang Reise hjemkommen kjær Slægtning, der glædede sig over hvad hans kjære Veninde just havde fortalt ham om sin Lykke. J hans yttrede Venskabs Varme havde Manden tilladt sig at troe Elsker-Udtryk. Giengieldelsen. Da en nygift Mand havde foranstaltet en Forsamling, hvori den unge Kone fandt adskillige fremmede Damer, spurgte hun Manden: "hvo disse vare, som hun ei kjendte Han gjenmælede: "de vare samtlig hans forrige Kjerester. "Skade udbrød nu hun, "at jeg ikke vidste det før, thi saa kunde jeg ogsaa have tilsagt alle mine Elskere at møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
Kapusineren Blasius fortalte i Aaret 1781 paa Prædikestolen i Neustadt følgende: En ung Nonne havde, efter aflagt Løfte, en uovervindelig Drivt at ombytte Klosteret med Friheden i Verden; hvorefter hun forlod Klosteret og levede i rum Tid saaledes, at Kierlighedens Friheder ej vare hende fremmede. Men da hun baade i Klosteret og udenfor samme havde viist en sjelden Andagt, med Opløftelse til den hellige Guds Moder og til hendes Ære dagligen bedet en Rosenkrands, antog den hellige Moder sig hende, for at unddrage denne sin Pleiedatter Skammen og Straffen, som ledsager Undvigelsen fra Klosteret, saa at den hellige Moder selv i den Undvigtes Skikkelse forsynede hendes Tjeneste i Klosteret. Endelig kjed af det omslakkende brødefulde Liv, kom hun tilbage, for i Klosteret at føre et bedre Levnet. Moder Maria gav hende da en drøi Formaning, indrømmede hende derpaa Pladsen i Klosteret igjen, hvorefter Synderinden forskaanedes for al Skam og Straf. Herover søgte Blasius at opvække Andagt hos sine Tilhørere, og Tilbedelse af Guds Moderen, med Rosenkrandsens Afbenyttelse, som Moralen, af hans Fortælling; hvorefter han falbød Rosenkrandse, som uimodstaaelige Lidenskabers Panaceer hos unge Piger, om de end ikke vare Nonner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-04
En vis Theaterdigter forelagte Retspræstdenten et nyt Skuespil og spurgte ved Enden af 3die Alt om Præsidentens Mening. Denne svarede, at der var saamegen Forvikling allerede, at han ikke kunde skjønne, hvorledes samme fremdeles var at faae til at stige i 4de og 5te Akt. Vær ubekymret" sagde nu Digteren – i 4de Alt forekommer en Proces" og ved Stykkets Opførelse kom det og virkelig til Proces, fordi deri fandtes alt for treffende Personalier indflettede. Fontenelle havde engang paa sit Landsted adskillige Medlemmer af Akademiet hos sig og deriblandt Physikeren Mairan. Herrerne geraadede naturligviis i Disput, og netop havde Nevtons og des Cartes System opildet dem, da pludselig Fontenelle traadte frem og gjorde dem opmærksom paa det Særsyn i Naturen, at en stor Glaskugle, som i Nærheden var udsat for den stærkeste Solhede, befandtes ovenpaa kold, men underneden varm. "Hvorledes, hvad? raabte Mairan, og strax befandtes og Fontenelles Udsigende rigtigt. Nu disputeredes ret for Alvor. – "Vil de da vide min Forklaring derpaa, spurgte Fontenelle, da han længe havde gottet sig over Udladelserne. "Meget gjerne gjenmæledes derpaa. "Jeg har dreiet Kuglen om, saave Fontenelle leende.