JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
China. Af Russen Timkowkys Reise i dette Rige i A. 1820 og 21 er nu 2det Bind udkommet i det tydske Sprog. Det indeholder hans Dagbog over hans Ophold i Peking fra Dec. 1820 til Mai 1820. J Pekin, siger Forf. ere de lovbestemte Renter saa høie, at de allerede efter tre Aars Forløb overstige den laante Sum. De derværende russiske Sprogstudenter, maa i ti Aar studere det chinesiske Sprog. Dette er ikke meget forskjelligt fra de hieroglyphiske. Chineserne skrive ikke allene hvert Ord med et særeget Skrifttræk, men Ordet faaer ogsaa ved Udtalen forskjellig Betydning. Fu f. Ex. har over 80 forskjellige Skrifttegn, som udtales med særegne Toner, og i Følge heraf bestemmes 80 forskjellige Betydninger, der ere hverandre fuldkommen modsatte. Fu betegner derfor stor, smuk, Mængde, Rigdom, Lykke, alt ligesom det udtales blødere, haardere eller bredere til. Der udfordres ikke blot en smidig Mund og Strube, men ogsaa et fint Gehør til at tale Sproget, uden at give Anledning til Misforstaaelse. Naar en Chineser derfor seer, at enten han ikke forstaaes af Andre eller Andre ikke forstaae ham, saa skriver han Ordet med Fingeren i Luften, og da hvert Ord har sit eget Tegn, saa forstaaer enhver, der har lært at læse, ham strax. Derved er der opstaaet to Sprog; et Skriftsprog og et Lydsprog; af det sidste igjen det Sprog, som de Lærde, de høieste Embedsmænd og overhoved velopdragne Folk tale, og det Sprog, som menig Mand betjener sig af. Straffene for Tjeneste forseelse ere i Almindelighed Prygl, som der ikke spares paa. En Læge, som har skrevet en vor dentlig Recept, faaer 100 Slag; en Tjener, som i det Keiserlige Hofs Forsamling har gjort Allarm eller begaaet andre Uanstændigheder, 100, og hans Herre 50, maar en Qvinde har kjøbt eller solgt ulovligt Salt (Saltet er forpagtet i China, saa straffes hendes Mand eller Søn, men naar een af disse er for langt borte, saa faaer hun 100 Slag, og maa endnu ovenikjøbet betale en Mulct. - Jstedetfor Lommetørklæder og Servietter bruge Chineserne et Stykke Papir. Chinesiske Spradebasser bære 2 Alen lange Pidske. Courerer maa ride 41. tydske Mile paa een Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Den chinesiske Landmagt anslaaer Forf. til 740,000 M. regulære Tropper og 500,000 M. mongoliske Ryttere, der have Lighed med de donske og uralske Kosakker. De med Skydegeværer Bevæbnede skyde af Flinter, uden Laas og Ladestokke, og derfor saa meget slettere, som førend Skuddet. Volta er død i Como d. 5 Marts d. A. J Galvanismens Historie optager han en glimrende Den saa berømte Physiker Alexander, (Fortsættes.)de maa frygte for, at Kuglerne rulle ud af Løbet, Plads. Han var født 1737 og ter Opfinder af den galvaniske Støtte, der, efter ham, er bleven kaldet den Voltaiske. Han har, siger Prof. Ørsted om ham i Jndledningen til sin Naturlære, foruden mange andre Opdagelser, lært os, at maale electriske Virkninger, som før vare Øiet ukjendelige og viste os først med EviSpecier solgtes til Species Hamburg, 2 M. Verden. Kaninen. Af et Par Duer kan man i fire Aar dents, at Legemerne, ved deres blotte Berøring, kunne være electriske. Hans Opdagelser, at forstærke denne Virkning ved sammenføiede, afvexlende berørende Legemer, af forskjellige Classer, har gjort Grændsen mellem det attende og mit tende Aarhundrede til en Epoke i Videnskaberne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
To af de frugtbareste Dyr ere Duen og faae 14,760 Unger og af et Par Kaniner i samme Tidsløb 274,840. Kiendte disse Skabninger deres Formerelsesevne, saa kunde de erobre
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Kjøbenhavns Børs, den 6 April 1827. a vista 226. 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Dito Dito. . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Norske Speciessedler. Rbd. Sedl. 50150 3/4 Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 73 1/274 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
Nationalbank Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-07
6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler 3 C. nye danske Oblig. 58 1/258 3/4 L. Sterl. 104 104 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . . . .(af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 923, 93 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Pharmacien i Danmark. Det er bekiendt nok, hvor bekosteligt og vanskeligt det er, for de i Rigets forskjellige Egne omspredte Pharmacenter at komme til Kundskab om de Opdagelser og Forbedringer, der Tid efter anden fremkomme i Chemie og Pharmacie, da saadant som oftest maa søges i kostbare og fremmede Værker, som enten seent eller aldrig kunde falde dem ihænde. For at kunde føre sig til Nytte, hvad Literaturen, baade indenlands og udenlands, yder i dette Fag, vilde vist enhver dansk Pharmacent velvilligen understøtte den eller dem, som vilde paatage sig at udgive et dansk chemisk pharmaceutisk og botanisk Tidsskrivt. Heri kunde da, foruden originale Afhandlinger, tillige leveres grundige Udtog af det Videværdigste, Faget vedkommende, med Henviisning til de udførligere Kilder, hvorved nye Opdagelser og Forbedringer m. m. kunde komme til almeen Kundskab. Bekiendte og ubekiendte Forsigtighedsregler ved let antændelige og farlige Materialiers Behandling kunde bringes i Erindring, saa den Uerfarne blev belæret og advaret, og Uheld og Tab blev forebygget. Ligeledes kunde gives Advarsel mod slette og forfalskede Varer, som enten af Ukyndighed, eller lav Vindesyge, blive falbudne som gode og ægte, hvortil kunde føies Henviisning til Steder, hvor de virkelig gode og ægte Varer var at bekomme. Fremdeles kunde i et saadant Ugeblad eller Maanedsskrivt, optages Bekjendtgjørelser, Pharmacenter vedkommende, saasom: Emploi for Conditionsøgende; Forraad af indsamlede vildtvoxende og dyrkede, Vegetabilier til Afhændelse i det Store o. s. v. Saadant var ikke allene til Fordeel for det Almindelige; men Pharmacenter kunde tillige paa denne Maade komme i en gavnlig og virksom Forbindelse med hverandre, i det den Ene meddeelte den Anden sine belærende Erfaringer. og Kundskaber, og derved aabnedes da Udsigt, til, endog for den, der er bleven anviist Virkekreds i en Udkant af Riget, at holde Skridt, med Tiden, uden at han behøvede i den Henseende at gjøre Bekostninger, der overstege hans Evne. Vist nok vilde ogsaa Lægerne, hvis Fag er saa nøie forenet med Pharmaceutens, tilligemed andre Videnskabselskere, tage Deel i et Skrivt, som havde til Formaal at udbrede gavnlig Oplysning, og at afhielpe et saa betydeligt Savn i vor danske Litteratur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
J det Jndsenderen saaledes fremsatte fine Tanker, formener han, at flere ønske, tilfælleds med ham, at et saadant Tidsskrivt maatte vorde udgivet. Jydland, i Marts 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Regnskab for Bombebøssens 30te Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.) - (See Skilderiet Nr. 4 for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Ved Bombebøssens 28de Aabning, den 4de April 1827, fandtes i samme: rede Sølv 44 Rbd. 4 s. og S. C. T. 20 Rbd. 56 sk. hvoraf var, som sædvanligt, indlagt en Seddel mærket den 28de Januar 1827 med 20 Rbd. rede Sølv. Videre er i sidstforløbne Qvartal taget til Jndtægt, Nettobeløbet af den til Fordeel for Bombebøssen d. 11 Marts d. A. paa Hoftheatret opførte Concert . . En Gave af 2 Jnterimsactier i Badeanstalten ved Ryssensteens Batterie, hver stor 100 Rbd. r. S., er Af Hr. Lieut. Garbrecht er tilstillet Bombebøssen, a 2 s. der hidtil ere indkomne for det af ham udgivne Skrivt, Dannebroge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
For 4 Exemplarer af dette Skrivt, som ere solgte i Friboligen, er indkommet og for et Exemplar af Bogen les dernieres pensees d'un jenne invalide. . . . . Jalt r. S. 275 Rbd. 4 s. og S. C. T. 586 Rbd. 92 s. som, forsaavidt de ei ere bestemte til løbende Udgivter, ere indsatte i Sparekassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Bombebøssem eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdi rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Jnventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg, af Hr. Conferentsraad Bruns sidste Gave . . . . . . . . 3. Hofraad Meyers Legat, kongelige Obligationer a 4 pC..... Sølv. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligation a 4 pC. . . 5. Den af Pastor Walther og Hustru legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søfolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. . . . . 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skienkede Capital i kongel. Obligationer, a 4 pC. . . . . . . . hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ei kommer Bombebøssen til Jndtægt. 8. Capital i en Nationalbankobligation. . . . . . . . . . . . . . 9. En af et Selskab af Venner skjænket Kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skienket d. 28 Septbr. 1826 en Kgl. Priis=Obligation hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts til 6 af de gamle Søfolk, som - dersom de findes - have faret med afdøde Admiral Jessen. 11. Af en Velgiører skienket 2de Jnterimsactier i Badeanstalten ved Nyssensteens Batterie. 12. J Sparekassen. rede Sølv 1600 Falt r. S. og Sølv 30,818 Rbd. 39 viist den 25 udlevede Sømænd nyde Frugterne af denne Velgiørenhed. Bombebøssens Stifter er ikke mere. Hans hæderlige Virksomhed, og den ham eiendommelige Maade, paa hvilken han fremkaldte Velgiørenhed, er standset. Men den Aand for den aldrende Kjøbenhavn, d. 7de April 1827. M. Lütken. Langberg. Schack. Lassen. Duntzfeldt. Arboe. Møller. Wilse og paa denne grunder sig vort Haab, snart end mere at kunne udvide Stiftelsen. danske Sømands Trang, den Medfølelse, der reiste Bolig for 25, den vil aldrig uddøe i Danmark, dens Directeurer have modtaget mange Beviser paa den Deeltagelse, som deres Medborgere have Syv Aar ere forløbne efterat Bombebøssen blev stiftet. Jntet af disse ere svundne uden at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Indenlandske Efterretninger. Den ny Vaudeville: "Syv militaire Piger, er første Gang bleven given for fuldt Huus d. 5te April. Den giør især Lykke ved denne Pigesyvstjernes ypperlige Exercice. Med en Lager tha i Spidsen maatte en saavel exerceret Hær ner Lodbrog ud af Knibe. plads er: "Hr. Burchardt og hans Familie, Lystspil i 3 Acter af en Ubenævnt. Stykket har sine meget gode Sider. Dialogen er levende og Situationerne ofte ret naive og muntre. Men Hjulet, hvorom det Hele dreier sig, Privattheatres Skadelighed, har for liden Almeeninteresse. At Privattheatre kunde misbruges og virkeligen misbruges, det lærer Erfaringen tilfulde; men det sammme er Tilfældet med Dands, Romanlæsning &c. Dog naar saadanne Misbruges Revselse gjøres til Æmne for et Lystspil i fem Acter, saa trættes, selv ved den heldigste Behandling, Tilskuerne let. Desuden hører Privattheatersygen ikke til de almindeligste Daarligheder, og for nogle enkelte Svages Skyld er satiriske Pile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Hr. Bogtrykker Wandall i Aalborg, bekjendtgjør i sin Avis No. 29 følgende: "Efterat have det neppe Umagen værd at spilde saa mange En anden Nyhed paa den Kongelige Skue af Skjoldmøer anden Gang kunne hielpe en Regi en Række af 32 Aar været Eier af Aalborg, Stifts Bogtrykkerie, fratræder jeg i Dag Samme. Min afdøde Fader, Pastor Johan Wandall, arbeidede utrættelig paa Bogtrykkeriets Opkomst og heldige Fremgang fra 1767 til 1795, da det blev mig overdraget; og i det glade Haab nu at kunne derved erhverve mit Udkomme satte jeg mig for, ikke, saalænge Gud gav mig Helbred, at afstaae Bogtrykkeriet til nogen Anden og blev dette Forsæt troe, uagtet jeg for faa Aar siden kunde paa meget fordeelagtige Vilkaar have solgt sørgelige Hændelse ved Færgestedet Ottesund paa tiden at fortsætte denne Handel." Samme. - Men mange mig i de to sidste Aar ved et nedrigt Menneske tilføiede Ubehageligheder. og Krænkelser anledigede mig til at ønske et roligere Liv i min tiltagende Alder. - Mine ærede Medborgere ville modtage min forbindligste Tak for den Yndest og Velvillie De stedse have viist mig og min Avis, og til samme Yndest og Velvillie ønsker jeg min Eftermand Hr. N. Ree paa det bedste anbefalet. - Paa Grund af den mig allernaadigst forundte Tilladelse til at drive en indenrigs Boghandel med Commissions Skrivter og andre Bøger, agter jeg for Frem Thisted. Den 26de f. M. indtraf den Thyholm, at en Færge med flere Mennesker og Heste, ved et pludseligt Vindstød, paa Overfarten næsten blev fyldt med Vand. Man stødte da Hestene ud, som uheldigviis reve 4 Karle ud med sig, hvoraf den Ene (Pastor Selmers Karl i Hilligsøe) mistede Livet, og er endnu ikke fundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
J Viborg Avis læses: "Det er særdeles behageligt for enhver Menneskeven at see velindrettede nye Arrester i Hobroe, som maaskee ere de første i Jylland. De medføre fortrinlig Sikkerhed for Fangernes Tilstedeblivelse, i det de ere indvendigt beklædte med tykke Planker; de burde være frie for Fugtighed, da de ere oven Jorden i 1ste Etage. Ligeledes er der Leilighed for Fangerne til daglig om Sommeren, at nyde frisk Luft i Arrestgaarden, og om Vinteren er der en stor Gang hvori Fangerne kunne bevæge sig. For Reenlighed er der sørget, i det Fangerne ved Jndtrædelsen i Arresten erholde Fangeklæder. Men ønskeligt maatte det endnu være ved disse Arrester, at de bleve forsynede med Varme om Vinteren, som endnu letteligen kunde skee; at der blev givet Lagen til Madradserne i Arresterne, hvilket vilde forøge Reenligheden; at Arrestanternes Linned gratis blev hver Uge vadsket af de qvindelige Fanger for at forebygge, at en slig ulykkelig Arrestant skulde, som andensteds skeer, affordres 6 s. for hver Skjortes Vaskning; at Arrestanterne om Sommeren fik Leilighed til at bade sig i den ved Arrestgaarden løbende Aae. Ligeledes var det at ønske, at Arbeide kunde blive indført i disse nye Arrester. Endeligt befrygter Jndsenderen, at man alt for meget har ilet med Arresternes Beklædning med Planker, inden Murene vare rigtigt tørrede, der maaskee vil efterlade en Fugtighed, som vil for Sundheden være høist skadelig og ikke kan raades Bod paa uden med stor Bekostning. Slutteligen troer man at burde anbefale istedetfor 2 Lpds. Jernlænker og Springbolte mellem Hænder og Been, som andre Steder bruges, den saakaldte de Galnes Trøie," der sætter en Fange ud af Stand til at bryde ud og ikke betager ham Leilighed til Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) China. (Slutning; see forr. No.) - Peking ere sex Theatre, det ene bygt tæt ved det andet. Man spiller der tragiske og comiske Stykker med Sang og Musik, næsten hver Dag. fra om Middagen til om Aftenen. Adgangen betales med 150 Kobberkopeker for Personen. For Tilskuerne gives et Parterre og Loger. De sidde paa Træbænke ved Borde paa hvilke der fremsættes Thee, uden Betaling, og Lys i glimrende Lysestager til at tænde Piberne ved. Henseende til Stykkerne bryder man sig ikke om de i Europa antagne dramatiske Regler. De forestille ikke blot en Handling af Helten, men hans hele Liv i et Tidsløb af tre, fire Aar. Om Stedets Enhed bekymrer man sig ligesaalidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
J det ene Optog er man i China, i det andet i Marshury eller Mongoliet. Men saa forskjellige Stykkerne i disse Puncter ere fra de europæiske, saa ligne de samme dog i andre. Een Skuespiller spiller f. Ex. forskjellige Roller i eet og samme Stykke, og et vist Lystspil opføres af fem Personer, uagtet det indbefatter ti eller tyve talende Personer; Sørgespillet har ingen egentlig saakaldte Chorer, men understøttes dog af Sang. Paa de Steder, hvor Skuespillerne maa bevæges af en eller anden heftig Lidenskab, afbryder han sin Tale og begynder at synge, ikke sjeldent under Ledsagning af musicalske Jnstrumenter. De chinesiske Skuespillere have ingen staaende Theatre, undtagen i Hovedstaden og andre store Stæder. De trække omkring i hele Riget og spille i Privathuse, hvor man lader dem komme for at forene Skuespillets Fornøielser med Smauses Nydelser. Naar Gjæsterne have sat sig til Bord, træde fire eller fem rigtklædte Skuespillere ind, bøie sig faa dybt, at de fire Gange berøre Gulvet med Panden, og een af dem overleverer een af de Fornemste ved Bordet en Bog, hvori Titelen paa 50 til 60 Skuespil findes, og som de kunne uden ad, og ere istand til at kunne opføre paa Stedet. Den Fornemste vælger da et Stykke Scenen indrettes paa en jevn Plads, og optager det tomme Rum imellem Bordene, der staae i to Rader. Kun paa Gulvet lægges et Teppe og de tilstødende Værelser tjene i Stedet for Coulisser. Sultanens Søn. J den østerrigske Iagttager d. 18 Febr. 1826 læstes: J Følge de nyeste Efterretninger som General Drak (Græleren) modtog i Salona, har Sultanen, opbragt over sine Troppers Flugt fra Salona, ladet Sultsa Kortsig og sin (seinen) Søn halshugge. Forfærdeligt, Afskyeligt, raabte, ved at læse disse Ord, en Tyrkiende, og det skriver dette Menneske saaledes hen, som om det var ganske naturligt og det ret behagede ham." - Da seer sig selv intet Unaturligt deri, svarede en neutral Avislæser, naar tyrkiske Officerer have Uheld i Krig, saa er det ganske sædvanligt, at Sultanen lader slaae Hovedet af dem. – "Men sin Søn, sin egen Søn, Fy, den Barnemorder, den Ravnefader af en Sultan!" - Men derom staaer jo intet her!" - "Seer De da ikke – Kan De ikke læse? – og sin (seinen) Søn." - "Nu ja, Sultan Kortsig Søn, ikke Sultanens Søn." - Philhellenen studsede et Øjeblik, men da han var Grammatiker - Grammatikerne ere sædvanligen Philhellener – saa indvendte han, at det da maatte hedde: dessen Sohn (hans eller dennes Søn, og kun den store sandsynlighed, at en Søn af Sultanen – om han end havde en vaabendygtig - skulde have fægtet i Salona, dæmpede hans Harme imod Sultanen og Jagttageren. Saaledes kan en liden Sprog-Ucorrecthed bringe Partie aanden i Harnisk. Man dømme deraf, hvad logiske og moralske Ucorrectheder virke. (Efter Müllners Mitternachtsblatt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
En engelsk Reisende beretter, at det berømte Missolonghi er nu en jammerlig Hob af Fiskerhuse. Gaderne, i hvilke hist og her, men i stor Afstand, fra hverandre, ligge adskillige Stene, som Minder om en fordums Brolægning, have paa hver Side stillestaaende Pøle og raaddent Vand. Havde Lord Byron levet længere, saa vilde han uden Tvivl gjort Missolonghi udødelig i sin Don Juan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Om Tilstanden i Jrland. Efter Underhusets Befaling er i f. A. udkommet i London, den angaaende Udvandringen fra det forenede Kongerige nedsatte Committees Forhandlinger, hvilket Skrift nu findes bedømt i Edinburgh, Reviem for December 1826. Vi ville i dette Øjeblik, siger Rec., ikke indlade os paa nogen Undersøgelse af de Aarsager, der have foranlediget den nu almindelige Fattigdom i Jrland. Hvad den end maatte tilskrives - det være nu den længe vedvarende slette Bestyrelse og Helotisme af Massen af Folket – dets Uvidenhed - dets almindelige Afhængighed af Kartofler til Føde eller den Skik, at udstykke Forpagtninger og den deraf følgende Lethed, hvormed det kan forskaffe sig Hytter og Strimler Land - vist er det, at dets Tal er voxet i et langt større For holdend Landets Capital, og at det befinder sig den smudsigste og foragteligste Fattigdom. Tallet af de Personer, der søge Arbeide, sammenlignet med Midlerne til at betale det, er saa stort, at overordentlig mange ere aldeles usysselsatte og at Lønnen er falden til saa lav en Priis, at kun den usleste Føde, hvorved blot den dyriske Tilværelse kan opholdes, derfor kan tilveiebringes. - Alle de Vidner, som den sidste Committee har afhørt angaaende Jrlands Tilstand, stemme overens i at fremstille Befolkningen som overdreven og de Fattiges Forfatning som i høieste Grad ussel. Omtrent sex Millioner af Bondestanden ere bosatte paa Landets Flade. Deres Hytter ere ikke bedre, ja maaskee slettere end de amerikanske Jndianeres Wingwame; de mangle Skorstene og Alt hvad der kaldes Huusgeraad; mange Familier have hverken Senge eller Sengeklæder; Børnene, i Almindelighed i Laser, ere ofte ganske nogne; og hver Gang Kartoffelbøsten, kun i fjerneste Henseende slaaer Feil, som gjerne indtræffer hvert fjerde og femte Aar, føles Hungerens og Sygdommens Svøbe næsten i enhver Krog af Landet. Mr. Maurice Fitzgerald berettede Committeen for de irlandske Fattiges Syssetsættelse, at Bønder fra Kerry have allerede forladt deres Huse, for at søge Arbeide blot imod at faae Livets Ophold eller to Pence dagligen, kort, for saameget, at de kunde kjøbe Føde til at opholde Livet i de næste 24 Timer. Mr. Tigh anfører, at Tallet af de i Jrland levende Almisselemmer er næsten utroligt; der maa underholdes ved Almisse eller Rov og Plyndring. Mr. O. Drischoll siger: i den Deel af Cork, som jeg er bedst bekjendt med, er Folkets Tilstand den værste, der kan tænkes, især de lavere Classer af Arbeidernes; Forpagternes er ikke meget bedre. Landet er overbefolket og udmattet. Dr. Rogan, en udmærket Læge, som Regjeringen har brugt til at undersøge Sygdomstilstanden i det nordlige Jrland, beretter, at i de vidtløftige Strækninger af Tyrene, Donegall og Derry er Befolkningen ene indskrænket ved Vanskeligheden at tilveiebringe Føde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Det almindelige antagne Jndsidder-System (Cottier system) og den Skik, at deele Forpagtninger blandt Sønnerne ved Faderens Død er Aarsag i, at de arbeidende Classer ere uendelig talrigere end Kunstflidens Formaale udkræve. Under disse Omstændigheder leve de i en bestandig Kamp, for at tilveiebringe Livets blotte Nødvendigheder, uden at nyde dets Behageligheder. Dr. Doyle, Biskop i Leighlen, giver samme før gelige Vidnesbyrd. Han siger, at Befolkningen forøges ved overlagte Ægteskaber, men at disse Ægteskaber selv hidrøre fra Folkets yderlige Fattigdom, som har lammet dets Kræfter og afholder det fra at forbedre sin Tilstand, disse Ulykkelige troe, at deres Forfatning ikke kan blive værre, hvad enten de ere gifte eller ei, og derfor løbe de sammen som Vilde i en Skov Det er, vedbliver Biskoppen, en frygtelig Selskabstilstand, og naar jeg tænker derpaa opfylder den mig med saa megen Smerte og Rædsel, at jeg ofte har bedet til Gud, hvis det var hans Villie, hellere at tage mig til sig, end lade mig være Vidne til saadanne Elendigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Denne mageløse Fattigdom har den ulykkeligste Jndflydelse paa England selv, som oversvømmes af Jrlands Overbefolkning. J Liverpool og andre Stæder ankomme dagligen fattige Familier, i den beklageligste Tilstand. J Glasgow og dets Omegn have ikke færre end 40,000 Jrlændere, pr. 100 Specier. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Hamburg 2 M. deri Ordet: Bataglig. paa Isola bella. Dets Stamme kan neppe om over 92 Mill. Rbd. rede Sølv.) nedsat sig. Landets Jndfødte have i stort Antal maattet vandre ud til Amerika og overlade deres Pladser til halvforsultne Hænder fra offcina pauperum. - Man har gjort den Beregning, at en Mill. Fattiges Overførelse fra Jrland til America (nemlig Cave-Breton, Ny Scotland, Over- og Neder-Canada) og deres Bosættelse der, vilde koste 13,847,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Det største Laurbærtræe i Europa findes favnes med udstrakte Arme, og høit i Luften udbreder det sine Grene. Napoleon besøgte det fire Dage førend Slaget ved Marengo og skal
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Kjøbenhavns Børs den 10 April 1827. a vista 226.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. - Rbd. Sedl. 4 pC. Dito nye . . . . . ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-04-10
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. N.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. 50 1/2 51 Rbs. Tegn. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. i Banco Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/2 116 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 93 Rbd. r. S. 104 104 1/2 i Banco i Banco. Asiatiske Comp. Actier, i Sedler. 3 C. nye danske Oblig. 58 3/4 59 L. Sterl.