JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Blandede Efterretninger. Lector Hansteen bekjendtgjør følgende i den norske Rigstidende: "Den i indeværende Aars Almanak angivne Solformørkelse den 19 Novbr. er af en ung Dansk Mathematiker, Hr. Possele, der for Nærværende opholder sig i Göttingen, med mueligste Skarphed beregnet, og ifølge de af han udbragte Resultater (hvilke ere mig meddeelte af Hr. Prof. Schumacher i Kjøbenhavn, vil Middespunctet af Maanens Skygge bevæge sig i en næsten ret Linie fra Filefjeld igjennem Buskeruds Amt, imellem Kongsberg og Egers Kirke (dog nærmere ved den Sidste), igjennem Holmestrand, lidt nordenfor Tønsberg, sønden for Valløerne, og skære Sverrigs Kyst noget søndenfor Strømstad, altsaa nogle Mile nordenfor den i Almanakken angivne Linie. J denne Linie vil Formørkelsen blive central. Maaneskyggen vil saaledes bedække den største Deel af Nordre Bergenhuus Amt, Buske ruds Amt, Grevskaberne, den største Deel af Christiania Fjorden, den sydvestlige Deel af Smaalehnenes Amt, samt den sydvestlige Kyst af Sverrig; og i hele dette Strøg vil Formørkelsen blive total. Den vil altsaa sees total i følgende Byer, Kongsberg, Drammen, Holmestrand, Tønsberg, Laurvig, Frederiksværn, Drøbak, Moss, Fredriksstad og Fredrikshald; dog saaledes, at jo længere et Sted ligger norden eller sønden for den omtalte Centrallinie, desto kortere vil den totale Formørkelse vare. (Saaledes vil den i Centrallinien selv vare omtrent 1 Minut eller 60 Secunder; i Fredriks værn og paa Næsooden derimod kuns et Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Hr. Hansteen opfordrer Liebhavere af Astronomien, der boe paa det ovenfor angivne Strøg, i denne Anledning at meddele ham deres Observationer. For at lagttage denne Solformørkelse kan man gjerne betjene sig af en middelmaadig Kikkert, i hvilken man blot paa een Gang kan over ste hele Solen, for ikke at skade Øiet bør Kikkerten ikke vendes mod Solen, førend man igjennem et over et Lys røget Glas kan see, at Solen er nær ved ganske at forsvinde. Paa eet af de to Kors, der findes paa Panlinerkirken i Leipzig, satte der sig d. 19de Sept. en Allike. Korset havde sandsynligviis højet sig og Fuglen kom med det ene Been ind i en Aabning. Den begyndte at slaae med Vingerne og skrige. Dens ængstelige Skrig lokkede efterhaanden saa mange Alliker did, at deres Tal omsider beløb sig til omtrent 500. Disse fløi omkring den Forulykkede, skrege, opmuntrede den og gjorde stor Allorm. Tilsidst satte en heel Skare sig paa Korset, nu gav dette efter; Fangen rev sig løs og fløi afsted, omringet af de øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
J Følge de nyeste Efterretninger fra St. Helesta, befinder Bonaparte sig vel; men i hans Levemaade hersker en saadan Ensformighed, at intet Nyt lader sig fortælle om ham. Til det glimrende Bal, som gaves i Anledning af Prindsregentens Fødselsdag, var Bonaparte ikke indbuden. Man har nu paa Øen oprettet et Privattheater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
J Rom blev nyligen henrettet ved en egentligen dertil indrettet Guillotine, en vis Thomas Betzon fra Rom, Ordensgeistlig i Klosteret Gesu Maria, som har myrdet sin 90aarige Velgiører, dennes 80aarige Tjenestepige, og en Dreng paa 12 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Blandt de mange Jldebrande, hvormed Constantinopel i nogen Tid har været hjemsøgt, var den d. 24de September en af de betydeligste. Jlden angreb Storherrens Sommerpallads Beschik tasch, og lagde en stor Deel af Haremet i Aske Man siger, at Storsultanens sidstfødte Datter skal være omkommen i Luerne. Jlden varede i fem Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Jfølge Efterretninger fra Terre-Neuve har en frygtelig Jldløs i Slutningen af Juli Maaned lagt over 200 Huse i Aske paa Øen St. Jean, Engellændernes Hovedetablissement i hine Egne En stor Deel af de franske Fiskerfartøier vare alle rede gaaede under Seil til Marseille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes En
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Den Bog, hvori de her anførte Tanker findes, skrev han i en Alder af 25 Aar. co alder mest behoff gjordis alle vegne i Byerne, at de kunde siden regere Almuen erlige och tilbørlige, Gud til Loff och Ære, oc den meenige Mand til Nytte og Gessa, De Penninge kunde de ingeledes komme affsted den deris Forderfrue og Skade som de sige. - Men vdlendske Vare, som de hagde en søge ting behoff, om de ville ellers selffne befinde dem ret, dem købe de og vurdealdrig, hvor meget de skulle giffve derfore, eller huad det er vert met rette. Men Tydskene, Valendinge, og Kremmere see vel, hvad Folk og Kobmend de haffne fore Hender. Der met drage de Penninge, Guld, Sølff, Øxen, Kød og Flesk, oc andre gode Vare aff Landene, og sledske, bedrage, spige, och daare off aff, det beste och meste wi haffne. Naar de komme hiem igen til Stederne (Hansestæderne, da rose de storlige deraff i deres Compenni, Drick, Collatz, oc Gille, hvorledis de haffve gecket oc bedraget off met deris gamble, forledne og forderfurde Vare, og fonget dog mere en thi dubbelt fyllest for dem igen, og sige til met: Søesallmande horssen Denen utrecten. Gud naade off, ath wi skulle en haffve Spaat og Spe til Skaden. - De Danske, Svenske og Norske, som fare til Stederne, de nødes effte tilat høre saadanne Fortalelse och slemme spodske Ord met deris egne Børn, och torffve dog ikke sware der til. Oc alligevel ville vi haffve och købe deres forderffuede Vaare, och nøde dem vort Gotz oc Penninge i Hender for halfft Verd. Gud naade os alle Danske, Svenske och Norske, at vi skulle aldrig kunde kende vore egne ædelige fructsommelige at kaastelige gode Land, som Gud haffver vat of at leffve oc bovdi. - Vi ere och saa utaknemmelige mod Gud, at vi ville ikke lade os nøye med vore egne kastelige og edelige Vare og gode Føde, som vi selffve haffns offverflødige nock i Landene i alle hende maade, fordi ath wi kende dem icke selffve och kunde ikke ret skøne der paa. Men alle fremmede, som der haffve vered af atskillige Land de kende vore Land og Rige bedre en wi gore selfue, som der ere fødde, oc de rose og prise den storlige blant dem selffue. Oc de komme fordi saamange utallige til os baade til Land oc Vand, at de kunde der nære och føde dem, och drage Guldet, Penningen og Varene aff Landene. &c. Fortført. Om C. F. Wadskjær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Professor Odin Wolff har, i sin paa interessante Stykker og Oplysninger rige Journal for Septbr. og Octbr. d. A. leveret en Biographie, der fra flere Sider, har usædvanlig Jnteresse, og foranlediger det Ønske, at man altid maatte see Fædrenelandets Hæderværdiges Levnet opklaret fremstillet; thi Biographier ere for Ynglingen og Manden, lærerige. Over det i bemeldte Maaneders givne Professor C. F. Wadskiærs Levnetsløb være det tilladt at anmærke, at Hr. Forfatteren af det baade kunde og burdet hæve hins Poester høiere, end han har; thi, naar man af de ældre Danske Vers undtager Kingos Psalmer, hvilke ere da bedre? og paa den Tid Wadskiær skrev de Poester han gav i Trykken, var han og her den bedste og almindelig yndede Skiald, i dets ældste Betydning, ei alene overalt bekjendt i Dannemark, men og agtet som Digter i Sverrig. Man sammenligne og hans Vers med de foregaaende Digteres her og man nødsages da til at indrømme, at han alene gjorde et Skridt fremad til den danske Poesies ædlere Sprog, Tone og Jnteresse. Hans latinske Vers ere blandt de første og bedste, man har af danske Digtere, og hvo af danske Lærde og Etymologister sætter man over ham, Alene *) Uden Tvivl Bording, hvis poetiske Skrifter, udkom 1735. Fortalen til Wadskjærs poetiske Skueplads indeholder rigtig nok en stor Deel Vittigheder, der tillige vidne om udbredt classisk Læsning; men hans Poester, der, som man forsikkrer, gjorde ham til sin Tids første danske Digter, er neppe det glædeligste Beviis paa Smagens Tilstand hos os i en Tidsalder, da Frankrig allerede eiede en Bojleau, J. B. Rousseau, Voltaire, og alle de store Digtere fra Ludvig den Fjortendes Tid, ei at tale om de classiske engelske Digtere, som Shakespear, Milton, Pope o. s. v., om hvilke man den Gang neppe bekymrede sig her tillands, eller Tydsklands Hagedorn, Lichtwehr, Ut &c. Det er iøvrigt saare mærkeligt, hvilke Kjæmpeskridt den danske Digtekonst har gjort fra Wadskjærs Tid til J. Ewald og J. N. Bruun, hvoraf den første skrev sin berømte Cantate ved Frederik den Femtes Ligbegjængelse 1767, altsaa kun 32 Aar derefter, og den sidste sin Zaire, 1772, eller 37 Aar derefter. hans Skrifters Citationer og Noter ville samlede give en interessant afvexlende og oplysende betydelig Lecture. Hans mange efterladte Haandskrifter fortjene upaatvivlelig en bedre Skjebne, end at henligge i et evigt Skjul, og den, i hvis Eiede ere, skylder hans Skygge Regnskab for deres Henliggen, og berøver sig selv den Tak, Videnskabsmænd og Lærde sikkert vilde yde ham, for at have bragt dem frem for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Indenlandske Efterretninger. En fra Frankrig nyligen hjemkommen dansk Reisende erklærer den Efterretning, man har læst i offentlige Blade, at M. C. Bruun er land forvist fra Frankrig, for aldeles falsk. Han lever i Paris, og befinder sig der meget vel. Heiberg er ansat der som Bureauchef og Translateur i de nordiske Sprog, og befinder sig ligeledes meget vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Kjøbenhavn, d. 12 Novbr. J Dag indløb den sørgelige Efterretning, at den danske Ostindiefarer Diana, ført af Capitain Fugl, og tilhørende Handelshuset Watt & Gordon, med Top og Tavl er forlist den 29de Oct paa Vermouths Banker, efter at have været fem Dage i Søen. Dets Værdie anslaaes til 500,000 Rbd. Det er assureret i London, Hamborg og Kjøbenhavn. Paa det første Sted for 5000 Pd. St., paa det andet for 17000 Spec., og paa det sidste for 52,000 Rbdlr. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Kjøbenhavns Børs den 12 November. Cours. Hamb. 2 M. 670, a vista 680. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 700. - Specier solgtes til 41 a 42 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 30 a 30 1/2. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Skrevet af en Landmand paa Kjøbenhavns Amt, d. 6te Novbr. 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
2 nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 90 d. A. findes et meget læseværdigt Stykke, hvori foreslaaes Oprettelsen af et Selskab, hvis Tendens skulde være Modersmaalets videnskabelige Efterforskning i dets hele Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Ligesom Jndsenderen ønsker, at dette pium desiderium maa gaae i Opfyldelse, saaledes ønsker han og, da Tidens Fylde maaskee ikke er nær, at an af vore værdige Sproggrandskere vilde paatage sig, af interim, at forsyne os med en forbedret, eller rettere, forøget Udgave af Professor Jacob Badens danske ortographiske Ordbog, der udkom 1799 *), hvor maatte indføres, saavel alle de Tillægsord, hvilke findes i den henfarne Lærdes Universitets Journal, som de flere endne mang seende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Da Jndsenderen nu engang er Hav med at fremsætte Ønsker, saa kan han ei tilbageholde dette: at den af den danske Litteratur saa høiligen fortjente Professer Rasmus Nyerup maatte blive Manden, der paatog sig Arbeidet; hvo kan her, bedre end han, levere et Opus, castigatum ad un grem? Hvo kan her bedre end han fremsætte Betydningen af de af Mode gangne Ord, som Tidsalderen ikke kjender sig ved, men som dog fortjene paa ny at optages, da mange af dem ere levende Udtryk, og da de alle tjene til at berige Sproget Der fandtes dog vel sagtens en Boghandler der paatog sig at være Forlægger, helst da der ikke b. 2) Af denne Bog haves allerede een af Hr. Bibliotheksecretair Molbech besørget Udgave. mangle Forlæggere til Stidsskrivter, der afstedkomme Galde-Feber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Sprogsynder. Van finder 2 nyere Skrifter Orded Lod i Betydningen af Deel, som svarer til det tydske Lovs ideligt brugt som et hverkenkongord. Saaledes seer man i Beretningen om det Kongel. Videnskadernes Selskabs Forhandlinger for 1816. er Jordlod, paa eet af de nylig udkomne ClemensEckersbergske Kobbere: "det store Lod" (i Lotteriet); og Hr. Fibigers Oversættelse af Antigone (S. 45) "Er mit Lod Hymenæer er blevet." Enten saa denne Brug fra først af maa udledes af en Forvexling med det ligelydende Ord, som svarer til det tydske Loth, eller af den Fordom, at Ordet maatte have samme Kjøn, som det tydske Loos, er den lige urigtig. At en Lod og et Lod ere oprindelig to ganske forskjellige Ord, kan tydelig sees ved Sammenligning af de med vort beslægtede Sprog, og at det første uden Spørgsmaal hører til Fælleskjønnet, kan man overbevise sig om, ved at lægge Mærke til, hvorledes alle gode ældre Forfattere bruge der. Thi at afvige fra disses Skrivebrug kan neppe tillades, undtagen naar den nye Brug enten allerede har fortrængt den gamle, eller og medfører væsentlige Fordele, men her finder ingen af Delene Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Nogle af vore meest yndede Skribenter hav begyndt at skrive deppelt i Stedet for dobbelt. At dette er urigtigt, indsees let, naar man betænker, at det astedte Verbum unægtelig hedder for døble, ikke fordople.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Om den store Soelformørkelse den 19de November 1816. Hvis man vil nyde Synet af dette Pano men, er den simpleste Maade den, at man tager et Stykke almindeligt Glas, varmer det først lidet, holder det derpaa over Lyset, saa at det formedelst Osen bliver halvt gjennemsigtigt, hvorigjennem man da kan see Solens Skive, uden at det skaber Synet. Begyndelsen af Formørkelsen vil man ei letteligen kunne bestemme paa 2 a 3 Minuter, men Enden vil derimod vise sig nøiagtigst. I Almanaken er den naturligviis bestemt efter send eller astronomisk Tid, for altsaa at bringe den i Overeenstemmelse med den borgerlige eller Middel-Tiden, hvorefter Uhrene gaae, maa man fradrage omtrent 14 Minuter. Begyndelsen bliver altsaa omtrent Kl. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Bruun, der ifjor læste over Geometrien efter Foranstaltning af Selskabet til Haandværkstandens Forædling i Danmark, har i Vinter begyndt for egen Regning et Collegium over Arithmetiken, og dertil indbudet dem, der unde Regnekonsten eller ønske at kunne ynde den. Onsdagen den 6te November foredrog han paa Chlersens Collegium en tabellarisk Udsigt over de forskjellige mathematiske Videnskaber, og i Onsdags Kl. 8 - 9 Aften Numeratio, eller den Konst rigtigt at læse og skrive de sædvanlige arithmetiske Tegn og Navne, opsætte Stykkerne til Beregning og give hver Deel sin bedste Plads. Dette var det første Nummer eller den 1ste Uges Arbeide efter den Plan han har ladet trykke under Titel: arithmetiske Forelæsninger og Conversatorium." Man seer deraf, at efter Timen kan Enhver faae nærmere Oplysning om det foredragne, eller om et og andet uforstaaet Udtryk i en Bog af det sædvanlige mathematiske Slags. Betalingen er 1 Rbd. maanedlig, eller en Gjen tjeneste. Uformuende have frie Adgang. For denne Aften var Adgangen ligeledes frie for Afskrivere og Sættere, der ved denne Anledning kunne høre og meddele hinanden nogle nyttige Vink om hvorledes man, uden at lade støbe nye Typer, kunne betjene sig af de Midler, der i de fleste Bogtrykkerier ere tilstede, for at opfylde Forfatteres og Læseres Ønsker, at Copien maae ligne Originalen. Til den Ende forevistes nogle uheldige Sætterindfald i et Par trykte Bøger. Til Exempler paa Talskrivning forelagdes hvormange neppe synlige Sandskorn, der vilde gjøre en Ring om Jorden, et eneste Lag overalt over samme, og en heel Sandkugle af Jordens Størrelse. Det Regne konststykke, en Skolelærer første Onsdag Aften fremsatte, var: "En Mand gik ind i et Vertshuus med nogle Penge i Lommen, vandt ligesaameget, og fortærte 5 Mk.; derpaa gik han et andet Steds ind, tabte der 1/2 af hvad han bragte med sig, og fortærte 8 Mk. Da han kom hjem, havde han 8 Rbd. Hvormange havde han da han gik ud, og hvormeget tabte han?" Fire af Tilhørerne havde udregnet det, hver paa sin Maade. Kl. 9 3/4 viste Hr. Bruun, hvorledes man kan lede sig frem til disse Svar, ved de sædvanlige 4 Specier i Hele og Brøk, og derpaa Fordelen af at kunne opløse Æqvationer eller Ligninger, som vil blive Gienstand for den 12te Uge, efter den trykte Plan, der faaes gratis ved Foredraget. - En af Tilhørerne opgav til næste Onsdag det Stykke at deele 1 Rbdr. i Mk., s., og Pdg., men ligesaamange Mk. som s. og samme Tal i Pog. Man seer strax det bliver imellem 5 1/2 Mk., 5 1/2 s., 5 1/2 Pdg. og 5 1/2 Mk., 5 1/2 s., 5 1/2 Pdg. Paa Onsdag d. 20de foredrages Additio i hele Tal, i Brøk, i Decimalbrøk og i Algebra; Prøver paa Regningens Rigtighed; Exemplerne tages af Naturvidenskaberne. Til Slutning løses Opgaven og forelægges en ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Mariboe, den 11te November. Ved Sogne stevne bydes nu 28 Rbd. for en Tønde Hvede og 13 Rbd. for en Tønde Byg, og - hvad der er det bedste - Penge strax. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Odense, d. 8 Nov. Det sædvanlige usunde Efteraars Veirligt, som gjør os denne Aarstid saa ubehagelig, forlader os nok ikke førend nordlige Stormvinde have renset Luften, og da bringer os Frost. Mange troe at den næsten totale Soelformørkelse, som vi have i vente paa Tirsdag 8 Dage den 19de, kan have noget Jndflydelse paa vor Dunstkreds - det vil da Tiden lære. Jgaar Eftermiddag faldt med S. V. Vind en ordentlig Tordenregn, men ingen Torden hørtes her(Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Odense. Det kunde være en Speculation, at forskrive dansk Kornbrændeviin fra Kjøbenhavn, eftersom man der, hvor Bygget koster 3 til 4 Rbd. mere end her i Odense, dog sælger Kanden af Brændeviin (der holder sine behørige Grader, og hverken smager svedet eller dranket) for 10 Rbm., hvorimod der findes dem i Odense der ere uforskammede nok til at lade sig betale 2 Rbd. for Kanden. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Svendborg, den 5te November. Jomfrue Braase, et ungt Pigebarn paa 12 Aar, Datter af Musiklærer Braase i Nykjøbing paa Falster, gav her i Aftes en stor Jnstrumental-Concert, hvori hun selv udførte fire, tildeels ikke lette, Musiknummere paa Pianoforto. Hun røbede umiskjendeligen et for hendes Alder saare udmærket musikalsk Talent, ualmindelig Færdighed, og Lethed forenet med Nøiagtighed. Dersom dette indenlandske Talent mødes med den Opmuntring, som det fortjener, og dersom hendes Uddannelse til Smag maa holde lige Skridt med hendes Evner, da vil den lille Jomfrue Braase udentvivl i Tiden kunne hæve sig til Kunstnerinde af Rang, og forøge Fædrenelandets Hæder for en Konst, der ikkun i sin Fuldkommenhed er ædel. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Viborg, d. 9de Novbr. Efterat vi i en 8te Dage have havt stærk Regn og Tøeveir, har det i Gaar begyndt første Gang i Aar, at give Snee med temmelig Frost i Nat - Vinden er Østen Mortensdagen kan i Aar ret feires, da der hver Dag i nogle Dage har været flere Vogne med slagtede Gjæs paa Torvet, der kostede fra 10 til 13 Mk. Stykket. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Viborg, d. 11 Nov. J Fredags indviedes herden nye Borgerskole. Taler holdtes af Dehrr. Hs. H. Biskop Ridder Bloch, Hs. H. Amtsprovst Stochholm, Hs. H. Pastor Fog og Borgemester Hr. Cancelliesecretair Gundelach, der alle viiste Værdien af Skoleunderviisningens og huuslig kristelig Opdragelses store Værd for den nulevende og kommende Slægt. For og efter Talen blev afsunget, og med Jnstrumenter understøttet, een til Høitiden forfattet Psalme. De 2de Lærere, Hr. Catechet Lund og Seminarist Schou indsattes tillige. Lokalet, hvortil man var saa heldig, uden stor Bekostning, at faae kjøbt afgangne Veiermester Niels Giørups Gaard ved Søndresogns Kirke, kan regnes for een af de sieldne Skoler, da Læreren der og har tilstrækkelig Leilighed, og den ligger midt i Byen. (S. Bl.,¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
J den academiske Boglade i Kiel er udkommen: Ueber die staatsrechtliche Verbindung der Herzogthumer Schleswig und Holstein und aber die Anspruche beider, Lander auf eine standische Verfassung. Aus dem Franzssischen ubersett, und mit einigen Anmerkungen begleitet. Til denne Oversættelse har Oversætteren (Prof. Falck, føjet følgende "Forord: "Det her oversatte lidet Skrift, er i Løbet af denne Sommer blevet trykt i Kjøbenhavn. Dets fuldstændige Titel er: Apercu sur la linison politique entre les duches de Slesvig & de Holstein et sur le droit de rassembler les etats dans ces deux provinces. Hr. Conferentsraad og Prof. juris Schlegel, der nævner sig som Forfatter, har imidlertid ikke havt til Hensigt, at lade det komme i Boghandelen, hvilket de Ord: nu lien de manuscript paa Titelen tilkiendegive. Det skal, efter Forlydende, og Benyttelsen af det franske Sprog stadfæster Rygtet, være forfattet for de fremmede Magters Gesandter i Kjøbenhavn, eller det saakaldte diplomatiske Corps. - Men Skriftet er ikke blevet staaende indenfor Grændserne af et historisk didactisk Foredrag, men antager paa mange Steder en polemisk Charatteer, i det der gjøres Forsøg, at gjendrive i nogle Puncter mit i Marts d. A. udkomne Skrift om Hertugdømmet Schleswig. Ja, hvad der overskrider selv den blot videnskabelige Polemiks Grændser, der gjøres mig den ved intet beviste, og som jeg haaber, heller ikke beviislige Bebreidelse, at jeg har ladet mig forblinde af Partieaand. Herved er nu tilforladeligen for mig Rettigheden til Forsvar mod ufortjent Anke godtgjort, og da Skriftet eengang er trykt, og det altsaa ikke kan bestemmes, hvorvidt dets Udbredelse har strakt sig, saa følger deraf, at jeg er berettiget til at oversætte Hr. Conferenceraad Schlegels Skrift og lade det, ledsaget af mine Modbemærkninger, udgaae Trykken. Er nu herved Udgaven fuldkomment retfærdiggjort, saa troer Oversætteren ikke ligeledes at behøve at bevise udførligere, at det er en aldeles tilladelig Handling, at besvare polemiske Spørgsmaale, der i Nærværenheden have opvakt en levende Jnteresse, af Historiens Aarbøger og efter Retsgrundsætningerne. Selv i Danmark, hvor Pressefriheden er underkastet større Jndskrænkninger end i Hertugdommene, vilde Jngen, for Skrifter af det Slags, kunne drages til lovligt Ansvar, og selv i det Tilfælde, at han skulde have feilet, ikke kunne vente andet end een djærv Gjendrivelse. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Kjøbenhavns Børs den 15 November. Cours. Hamb. 2 M. 654, a vista 668. Amsterdam 2 M. 604, a vista, . London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. Spec. 675. - Specier solgtes til 40 1/2 a 41 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 94 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 30 a 30 1/2. Svenske Sedler 9 Mk. 8 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-11-16
Blandede Efterretninger. Paa de Jndbydelser til Subscription til en frivillig Bank for Norge, hvilke have været omsendte i bemeldte Rige, og derefter ere indkomne til Jnterims=Directionen, samt paa andre til den indløbne Fortegnelser over Subscribenter for Actier i Banken, er, efter den Norske Rigstidende, af 2den Novbr. d. A., subscriberet, i Kjøb og Ladestæderne for 2708 1/2 Actier, og i Amternes Landdistricter for 108345 1/3 Actier, og saaledes i samtlige Kjøb og Ladestæder samt Landdistricter, tilsammen subscriberet for 379125 2/3 Actier.