Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-09-15
Nogle Efterretninger og Spanien og Portugal, af Richard Tris. Reiser. See foregaaende 3 Numre. Port Sct. Marie, ikke langt fra Cadix, saae Forfatteren Tyrefegtningen. Da han adskillige Gange har seet den, og melder andre Omstændigheder derom, end der staae i de hidindtil og bekiendte Beskrivelser, ville vi indrykke Efterretningen derom med hans egne Ord: Tyresegtningen holdes ikkun i Junii, Julii og Augusti Maaneder, efterdi disse Dyr ikke ville segte paa den Tiid om Aaret, naar det er mindre varmt. Efter Klokken 4 om Eftermiddagen tog jeg mig en af de bedste Pladse og betalte derfor 15 Realer, eller 3 Skilling 4 Pens Engelsk Myndt. Pladserne paa den Side, imod hvilken Solen skinner, koste ikkun 10 Realer, og de ringeste 6 Pens. Amphitheatret var snart fuldt: Logerne af Damer og Herrer i fuld Stads, men de underste Bænke af Pøbelen. Synet var meget behageligt, fornemmelig for Nyhedens Skyld. Man maae forundre sig over, hvorledes Fruentimrene kunne finde Fornøielse ved et saa barbariskt Skuespil, hvor de see et Antal Tyre at døe med en langvarig Dødssangest, Heste med oprevne Buge, Mænd af Tyre kastede over Hornene, trædede ihiel o. s. v. Jo mers barbariskt det gaaer til, desto større Glæs de give de tilkiende, klappe med Hænderne, viiste med Tørklæderne og raabe, for at giøre Tyren desto mere rasende. Jeg har seet, at Fruentimre kastede Hænder fulde af Nødder paa Kamppladsen, i Haab at de, som segte med Tyrene, skulde falde derover; derimod tilstaaer jeg ogsaa, at jeg har kiendt Spanske Damer, som aldrig havde seet paa nogen Tyresegtning, og heller aldrig tænkte at see nogen. Kongen og den kongelige Familie ere heller aldrig nærværende ved den. Da Gouverneuren havde taget sit Sæde, gjorde de Mænd, som vilde segte med Tyrene, deres Compliment for ham. Folket blev derpaa ved et Antal Soldatredrevet ud af Kamppladsen, og Soldatrene stillede sig lige bag ved Rækverket, som er saa højt, at det naaer op til Brystet. Ti Tyre, det fastsatte Antal, skulde dræbes. Tre Mænd skulde segte med hver Tyr til Heste; disse kaldes Picahores. Foruden disse vare fire, som fegte til Fods (Vanderilleros), og tre Matadores, som give det sidste dødelige Stød. Alle disse Folk ere Slagtere, Qvægdrivere o. s. v., som ere opdragne til denne farlige Profession, og leve deraf. De første faae hver Dag, paa hvilken de fegte, tre til stre Pd. Sterling; de andre Halvparten; men de sidste, som have den farligste Bestilling, og maae besidde den meste Færdighed, ti til tolv Pund. 70 til 80 Heste, staae i en Stald nær ved Pladsen i Beredskab. Sadlerne have en høi Pude for- og bag til, uden hvilken det var umuligt at blive siddende derudi. Det er ikke le at bringe Hestene dertil, at de staae modige imod Tyren; De skiælve undertiden af Skræk, steile sig, flaae, og lade sig ikke regiere. J dette Fald maae der hindes et Tørklæde for Øinene, fornemmelig paa dem, som i en Kamp tilforn ere blevne saarede. Rytterne bære Buxer, og Støvler af meget tykt Boffellæder mere ugiennemtrængelige end de Franske Postillioners Støvler, men bøielige og midige. Derved søger man at giøre Tyrenes Stød mindre farligt. Rytteren bærer en kort Underklædning, en kort Kappe, og en Hat med en breed Rand sammenbunden under Hagen. Med den venstre Haand regierer han Tøilen, og med den høire Landsen, som er saa tyk som en Mands Arm ved Haanden, til Fod lang, og har foran et Jernblad, en Fod langt; dog kan Bladet ikke trænge mere end en Haand breed ind i Tyren, formedelst en derom flettet tyk Rem. Fodsegterne bære korte Jakker, lange Kapper, og have en kort Pi i Haanden, hvilken Pill er ziret med klippet Papiir. Bagved Rækverket ere hele Kurve fulde i Forraad deraf, da enhver Fegter alene ofte bruger et halvt Dosin til en Tyr, og Pilene blive allesammen siddende i Tyren, naar den slæbes død ud. Matadores ere klædte ligesom Fodfegteene, og kaste til Fornøielse vel ogsaa Pile i Tyren. Den Forretning; som de egenlig have, skal siden meldes. (Fortsettelsen følger.)