JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-09-23
J følge Proclama, som er let ved Sorøe Birkeret den 11te Juli 1811 og ved Lands Over= samt Hof og Stadsretten i Kiøbenhavn den 9de Sept. d. A., indkaldes alle og enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i forrige Stan denn for Liunge og Braabye Menigheder, nu afdøde Johan Jørgen Wildts og ligeledes afdøde Hustrue Anne Elisabeth Høeberg sællere Boe, til inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelses Dato, at anmelde samme for Alsted Herreds geistlige Skifteret, hvor bemeldte Sor staaer under Behandling. Munk bergoy Præstegaard ved Sorøe, den 11te Septbr. 1811. C. Haundorph. Provt i Alsted Herred. Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 20de f. M. som behøriger læst for Wiborg Byeting og den Kongelige Lands Overret, den 26de August og 2den Septemberd A. bliver herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle de, som maatte formene at have noget at fordre udi Stervboet efter her i Byen afdøde Borger Christen Jensen Hovedsgaard, deres havende Krav inden fornævnte Tids storieb for os at anmelde og beviisliggiøre. Wibor, Raadstue, den 3die September 1811. Sorgemeder og Raad.
Berlingske Tidende, 1811-09-23
(1810 & 11) Ved Proclama, som er læst i den Kongel, kandt Overret samt Hof= og Stadsret den 2den Statember 1811, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Frue Frideriche Lovise Harson fød ling versen, Enke efter forhen afdøde Capitain og Pakhuusforvalter Davis, Jsaac Hanson, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde i bemeldte Rets Skifte=Commision, for at anmelde og berise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1811-09-23
Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste BefalimKaas. Cold. Knudsen. Balev Monrad. Berner. Lassen. Schwartzen.
Berlingske Tidende, 1811-09-23
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst ved Lands Overretten i Wiborg og vedkommende Hiemting, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Krigs=Assessor og Herredsfoged Rohde, som borde og død i Kliim i Wester Hanherred, dermed at fremkomme og saadant forlig at berise, inden Aar og Dag for Underskrevne, som modtager Anmeldelserne. Wester Lunde pr. Aalborg, den 2den Septbr. 1811. Halstrup.
Berlingske Tidende, 1811-09-23
J Følge Kongelig allernaadige Bevilling, saaledes lydende: i Frederich den Sierte, af Ende Vaabe, Rønne til Danmark og reg de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Vilmarsken og Oldenborg; giøre vitterligt: At Vi, efter Arvingerne eres Os elskelige afdøde Kammerherre og Storkers af Dannebroge Holge: Schestedt paa Laulund i Rin kiøbing Amt, udi Vort Land Nørre Jydland, deres herom allerunderdang giorte Ansøgning og Begiering, alle naadigst have bevilget og tillade, saa og hermed bevide og tillade, at bemeldte Arvinger ved Proclama sub paa præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den Altonaiske Mar cur samt Ribe Stifts Tidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Os elskelige Cancellieraad Heden at paa Himmestrup at anvielde og beviisliggiøre; og skal saadan Jndkaldelse i Avisernenftes og være ligesaa gyldig som en den var skeet ved Proclama efter Loven: dog kal denne Vor allernaadigste Beristing læses for vedkommende Værnetlag samt den Overret hvorunder samme henhører Hvorefter de Vedkommende og allerunderdanigst har, et rette og for Skade at tage være. Givet i Vor Kongelies Residentsstad Kiøbenhavn, den 62 Juni 1811. Under Vort Kongelige Stal. (L. S.). Efter Hs. Londelige Majesats af ernaadigste Befaling saas. Cald. Kandsen. C. Monrad. Bernet. Lassen. Dræk Bevilling for Arvingerne efter afdøde Kammerherre Holger Behestedt til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde denne Kred torer. Allerunder on gst læst i Retten paa Hammetum hervede Ting Løverdags den 3de Junii 1811 og protocolleret F. 98, testerer Meller. læst i den Kongelige Lands Overret i Wiborg og protocolleret Mandagen den 1ste Julii 811, teserer. Leth. Jndkaldes huved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui tilentii, alle de som formene sig at have noget at forder efter afdøde Lan me herre og Biørkors af Dannebrog Holger Schestedt, være sig at braa Navn nævnes kan, og hvorfra samme end maatte reise sig, dermed at fremkomme og saadant de hørende Krav inden foreskrevne Tids Forled for mig Undertegnede at anmelde og derntliggiøre. Himmestrup ved Wborg, den 28de August 811. Paa reiserctive Medervingers og egne Vegne. Sedegaard. ved Prikiama som er læst inden Frilrich sunds Syetingsret den 26de O August, inden Hillerøde Byrtingsret den 5te Septerider og i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret den 9de September dette Aar, ere alle de, som formene at have noget at fordre efter her i Byen ved Døden afgangne Mette Kirstine Rønge, Enke efter Hof=Snekker Johan Didrieb Smith, inekaldede med 12 Ugers Varsel for at melde og bevise deres Fordringer. Ligeledes et Arvingerne ved lovligt Vo sel indkaldede for at bevise derd Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Frederichssund, den 9de September 1811. K. v. Hadeln.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Udenlandske Efterretninger. Paris, den 16de September. I den artfulde Kamp vere Tropper under Marschal Hertugen af Dalmatten havde den 9de og 10de f. M. med de spanske Jnsurgenter i Murcia, anførte General Livil en Colonne af 3 Regimenter og 15 Artillerlestykker, General Soult anførte Avanarden, Divisiorsgeneral Latour Manbourg commanderede Cavalleriereservin, og skulde i Nødsfald ligeledes anføre Avantgaden; Infanteriereserven anførtes af General Rey. General Godinet, som anførte en Reserredivision, sit først Ordre at rykke frem.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Moniteuren for og leverer endvidere følgende officielle Efterretninger fra Armeen i Spanie: Skrivelse fra General Latour Manbourg til Marschal Hertug af Dalmatica. "Da General Soult ingen directe Beretning har indgivet til Deres Excellener og Cavallerietræfningen mellem Culler og Las=Vertientes, saa har han maattet forlade sig paa min Omhyggelighed for at give Rappart derom, saa meget mere da denne brillante Fægtning, saavel i og for sig selv, som i Henseende til dens Resultater, ganske skyldes denne Generals Virksomhed og Kraft i Udførelsen. General Soult har virkelig, med Avantgarden, som bestod af det 10de ridende Jægerregiment, det 1ste Regiment, Lantsedragere og en Escadron af det 27de Regiment, og ialt udgjorde 600 Mand Cavallerie, angrebet og kastet det fiendtlige Cavallerie, som var over 1500 Mand stærk, og gjorde saa meget heftigere Mødstand, da det understøttedes af 3000 Mand Infanterie, som allene fandt deres Redning paa Biergene, til hvilke de tilede. Resultatet af denne Fægtning er at vi have dræbt Fienden en Mængde Folk, og fanget 300 Ryttere tilligemed deres Heste og en Deel Officerer, samt at vi have adspredet Fienden og sprænge ham saaledes, at han, nødtvungen til største Uorden at flygte til Biergene paa høire og venstre Side af Chri vil, aldeles intet Middel har til at forene sig, og blot frembyder Fragmenter af adspredte i Uorden flygtende Corpser. Den fiindtlige GeneralFreire blev i denne Fægtning saaret af et Sabelhu. Smeral Soult, roser somemmelig de 3 Oberster for de Regimenter, hvoraf Avansgarden bestod : de have ganske særdeles udmærket sig. Avantaardens Tab bestaaer i 2 Døde og 25 Saarede. 20 Heste bleve dræbte."
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Børsenne. Leiten ved Astorga, den 28de August 1811. Skrivelse til fyrsten af Neuschatel og Wagram Min Herre. Jeg har havt den Ære at meddele Deres Durchl. Rapport om Resultatet af min Armers Foretagender mod Galliciens Armee. De Meddelelser jeg vedbliver at faae fra alle Puncter bekræfte stedse mere og mere, at de forskellige Corpser i denne Armee ganske have opløst sig og adspredet sig i Biergene. En total Mangel paa alle fornødenheder tvinger alle Soldaterne til at søge deres Hiem. Dette Sammenskrab af Mennesker, der er Øieblik truede Provindsens Rolighed, er altsaa igien bleven adspredt som en Strøm Jeg er med Respect a. Dorsenne Leiren vid Astorge, den 30te August 1811. - Linieskibs Fændrik Jourdan, som commende er en Division af 6 Kanonbaade, der er bestemt til Cherbourg, melder, at han den 60 dennes har havt en Fægtning, der verede en halv Time, med en engelsk Corvet, paa Høiden af Havre. De Corvetten trak sig tilbage til de Skibe, som laae længere ude i Søen, fortsatte Konenbaadene deres Fart, dog uden at kunne komme vidt formedelst Vindstille. Den næste Morgen blev denne lille Division liget af en Fregat og retterede ind i Aromenches=Bugten, hvor den embessen de sig. Fregatten nærmede sig paa Kanonskuds Distanise og der begyndte en levende Kansaade mellem den og Divisionen, som vedvarede 1 1/2 Time. Mistvivlende om at kunne forceere dem, stak Fienden igien i Søen. Morgenen derpaa kom 2 Fregatter og 1 Corvet igien med Floren til Bugten, og begyndte en Kamp 1 1/4 Kanonskuds=Distantse, som næsten varede 4 Timer. En af Fregatterne strandede, i det den vilde vende, og dens Agterdeel var et heelt Qvarteer udsat for 6 Kanonbardes Jld, hvorved den blev ilde tilredte Da den var bleven slot, forføiede den hele fiendtlige Division sig bort Denne lille Fægtning, hvori Fienden blev haardt medtaget, skulde ikke have kostet de franske Kanonbaades Div sion noget, hvis ikke 5 Mand vare blevne saarede paa en af dem, derved et en Kanen sprang. Den 19de Septbr. Eftersom Journal de Empire forsikkrer, afgaae Deres Majestæter idag fra Comptrene, for at gjøre en Reise til Antverpen og de nye hollandske Departementer. Samme Blad melder ligeledes som afgiørt, at der skal oprettes er Corps af 12 Regimenter Lantsedragere, hvis Nytte er bleven prører i den spanske Krig, især i Sleget med Engellænderne ved Albueres.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Under 28de f. M. er udstædt et Reisetl. Deeret, der indeholder Hr. Majistæts Bestemmelse, i Henseende til de Belgiere, som formedelst Freden til Compo-Formis udgiøre en egen Classe. Idag bivaane Nationairkeforsamlingens Fædre den afdøde Sikken, af Feltres Begravelses Høitidelighed i Nordame=Kirken. Biskopper af Padun holder Sørgetalen. Comptegne, den 15de Septbr. Efter Messen idag forestilles Hertugen af Caboet, Divisionsgeneral Baron af Housseye, Brigadsomiralerne ved Garden Daron Michel og Baron Boyelditu, og Bigodegeneral, Gardigeneralskabens Chef, Baron Ditiot, for at aflægge i Ed til Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Den 16de Septbr. Jgaar holdt Hs. Majestæt et Ministerret. Ja, har Handelsraadet holdt et Møde. Helder, den 7de Septbr. "5 Linieskibe og en Corvet af TixelEskadren gik den 5te dennes under Seil, under Admiral de Vinters, Flaadens Øverstkommanderendes, Anførsel. Efter at denne Flaade 6 havde maneureret hele Dagen og gjort adskillige Evolutioner, ankrede i den om Aftenen paa Breswod imellem Sculpegar og Zud Wester=Gat. De fiendtlige Krydsere, (6 Lini Skibe, 1 Fregat og 2 Brigger) vare i Sigte. Saasnart de bemærk de den Keiserl. Escadres Bevægelser, kom 2 de for fulde Seil ind imod Zuld Wester Gat, og afsendte en Brig, som talde sig af Sigte i Sydvest. Den følgende Dag faae man ved 5 Daggryn ikkuns 3 fiindelige Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Brig. Den franske Escadre gik paa nye under Stil og manturerede den hele Dag. Blankenberg (Lys), den 6te Septbr. "Den 4de dennes laverede 3 Linieskibe, 1 Fregat og 1 Corvet af Schelde=Escadren, hvoriblandt i det ene Linieskib førte Viceadmiral Missiessys Fløg, i Flodens yderste i Farvande, for at jage en engelsk Fregat og nogle Corvetter, som kryd, sede i disse Vande. Den fiendtlige Division var adskilt fra vores ved en Sandbanke, og vi saae at alle Skibene af samme flere Gange skiøde i efter et af vore forreste Skibe. Dette svarede med een Salve, hvorpaa de seilede bort. Efterat Mississy var kommen omkring alle Sandbankerne, forfugde han Fienden indtil henimod Aften."
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Utrecht, den 16de September. Men har faaet Elerretning, at deres Majestæter midt i denne Maaned ville afreise fra Compirgne. Hs. Majestæt vil begive sig til Rotterdam, hvor Allerhøistsamme vil opholde sig 8 Dage, for derfra at gaae til Urecht, blive der en Dag, og derefter gaae til Amsterdam, hvor i han vil opholde sig 12 Dage.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Mayland, den 7de September. Jgaar kom D. K. H. Vicekongen og Vicedronningen tilbage til Monza, efterat have opholdt sig i 8 Dage i Ville Grulia ved CommoSøen. Alle Beboerne paa Søebradden kappedes om at bevise det høie Par deres Kierlighed og Hengivenhed. Flere Nætter vare alle Land husene i Nærheden af Villa Glulia illuminerede, og selv paa alle Biergene i Nærheden brændte store Jldmasser. Himmelen var stedse blid i og klar, og Søen rolig. Den 2den dennes forsamlede sig over 4000 a Barker og andre Fartøier; 50 af dem vare illuminerede og 6 afbrændte et Fyrværk. Disse sidste forestillede en Sørtrækning. Paa 8 Barker vare Musikantere af forskellige Regimenter, og fra Tid til anden blandede Kanonernes Torden sig i de harmaniske Toner, hvoraf Luften gienlød. J en smuk udfiret Bark sadde 8 unge Piger som afsang Arier, hvis Jndhold havde Hentydning paa D. K. Høiheders Nærværelse. Den hulde Vicedronning begav sig selv ombord paa denne Barke, og lod sig Campositionen meddele af Pigerne.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Brigantinen Minervaer, efter 10 Dages Seilads, ankommen fra Tunis til Livorno. Den medbragte 113 franske Fanger, som Engellænderne havde løsgivet.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
J Nærhiden af Ocrona overfaldt en fiindtlig Brig en Koffardieslaade paa 16 Seil. Fægtningen varede nogle Timer; men da alt hvad der kunde bære Vaaben løb til Kysten, maatte Fienden retirere. London, den 11te Septbr.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Fra Helgolend af have vi nu ingen Forbindelse meere med Fastlandet der i Nærheden. Man kan allene derfra udskibe Vare til Østersøen og Storbrittanien. De fornemste Artikler man udfører derfra ere Bomuld og Jndigo. Colonialvarerne ere næsten alle blevne sendte tilbage igien derfra.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Fra Lissabon have vi den Efterretning, at der næsten dagligen ankomme americanske Skibe med Meel og andre Levnetsmidler dertil.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Efter de sidste Beretninger fre Portugal havde vor Armee der følgende Cantoneringer: 1ste Division, Sir B. Spencer, i Portalegre (denne General er vendt tilbage til Engelland); 2den Divisien, Seneral Hill, i Villa Viciosa og Barba; 3die Division, General Picton, i Castel Brance; 4de Division, General Cote, i Estremoz; 5te Division, General Duniop, i Portalegre; 6te Division, General Campbell, i Alpedrinha; 7de Division, General Reustøn, i Niza. Den lette Division, General Crauford, i Capillovide og Montalaro. Cavalleriet under General Sir Hoppleton Cotton : General Slades Brigade, 1ste Dragon= og 12te lette Dragonregiment i Castel Branco; General Greys Brigade i Evora; General Ansons Brigade, 13de Regiment lette Dragoner, i Asseras og Monte fort; 16de Regiment lette Dragoner i Santa Olaya og Barbacera; General Longs Brigade, 1ste Regiment tydske Husarer og 11te Regiment lette Dragoner, i Villa Viciosa og Barla; General Altens Brigade, 2det Regiment tydske Husarer og 14de Regiment lette Dragoner, i Rodads og St. Miguel.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
De spanske Anliggender blive Dag for Dag meere fortvivlede, i det de franske Autoriteters Organisation dagligen vorder fuldkommere. Over 1500 spanske Officerer i Cadix trække Gaae hos Regentskadet, uden at giver nogen Militairtieneste. De fordrive Tiden i Caffehusene og med at paratere paa Gaderne. Der skal være en Mængde Forrædere og fremmede Smisseirer : Staden.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Fra Daver Eieres under 2den dennes at de fremrykkede Værker i Cadix skulle anbetroes til Engellænderne. Hvis denne Pladses Forsvar var overladt til engelske Tropper, da kunde den ansees for indtablig. Det er lykkedes de Franske at række Markedspladsen med deres Bomber.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Portugiserne have taget megen Deel i Begivenhederne i ParagaarJnfantinden Bonna Charlotta fulde erklæres for Regentinde; men dette Anslag blev opdaget og tilintetgjort. Følgende er den Opfordring, som General Rondeaux, der commanderede Beleiringsarmeen for Montevider, udstædte til Gouverneur"Min Armee befinder sig 1/2 Miil fra Deres Mure, og mine actio Soldater holde Dem bestandig allarmeret. Jauge Canam, en af mine Officerer, har nærmet sig Deres Castelsgrave, hvor han har taget 15 Muulesler, som tilligemed en Unze Guld, bleve Lønnen for hans Topperhed. Min Capitain, B. Burgas har, uden at agte Deres Batteriers Jld, adspredet et Detaschiment af Deres Tropper, saaret Adskillige og dræbt Nogle, hvis Legemer endnu henligge gjordede, da ingen af Deres har vovet sig ud for at bortføre dem. Nattens Klarhed er Dem ikke tilstrækkelig: De illuminere Deres Mure. De sværet nemlig stedse i Frygt for en Storm, og Deres Kanonerere, hvem Frygten lader øine Fiender fra alle Kanter, give Jld paa Spøgelser, som deres egen Frighed lader dem see. De have havt Tid nok til at betænke Dem. Antag De den Perdon jeg tilbyder Dem og overgiv Pladsen. ron Rondeaux.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
En Tidende fra Lima indeholder Følgende: "Vi vide med Vished at Engellænderne have giort den Opdagelse, at Regentskabsraadet har hemmelige Jntriquer for i Overeensstemmelse med Napoleon. Anden kort Tid vil den sidste Scene af denne Comoedie være spillet, og Limas Jndvaanere faae Øinene opladte, endnu førend Forhænger falder. - Saavidt man kan mærke er en Cabinetsorder bleven undertegne igaar, der forbyder de americanske Skibe at indløbe i engelske Havne, med mindre de ere ladede med Korn og Meel, samt at disse ikke en gang maae tilstædes Adgang til de storbrittanniske Havne med mindre de ville tage Retourladninger af Engellands eller dets Coloniers Producter.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Windsor=Slot, den 12te Septbr. Kongens Sygdems Symptomer ere endnu stedse de samme.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Det er nu allerede 11 Maaneder at Kongen har været syg. J lang Tid har han ingen lindrende Øieblikke havt.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Portsmouth, den 11te Septbr. "Jmorges ankom hertil Fregatten Holspur paa 48 Kanoner, Capitain Perey, i en meget ynkelig Forfatning. Denne Capitain havde i Søndags angrebet 6 Kanon schalupper paa en liden Rhed ved Cherbourg. Hans Fregat kom paa Grund, blev staaende i 4 Timer, og maatte i denne Tilstand udholde en meget heftig stindtlig Jld. Dens Tab beløber sig til 37 Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Den franske Schelde Escadre bestaaer af 25 Linieskibe. Nogle sige den vil indløbe til Toulon, for at forene sig med den derværende Flaade, og derpaa begive sig til Sicilien, andre paastaae at den skal afgaae til Cadix, for at man kan angribe denne Plads paa eengang baade fra Søe- og Landsiden, og endelig glette andre paa at den skal anløbe Jrland.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Hvorvidt nu disse forskiellige Meninger kunne være grundede eller ikke, saa er Sir Richard Strachau, efterat have confereret nogle Dage med Admiralitetet, igjen bortreist, for at overtage Commanden, over den lette Escadre, som krydser for Schelde. Admiralitetet vil bestandig holde Krydsere paa Stationen ved Long Swilly, hvis den franske Flaade skulde forsøge at gaae af Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Vi have erholdt den ubehagelige Efterretning at Briggen Manly er taget paa Norges Kyst. Den afseilede den 19de tillige med Briggen Flammer og en Convoi af 30 Coffardieskibe fra Nore til Østersøen. Underveis stødte Chanteclair med 3 Coffardieskibe til den. De bleve en grebne af 3 danske Brigger, hvoriblandt 1 paa 28 Kanoner. Chanteclair kom meget ilde tilredt tilbage til Scheerret den 6te September. Om Flammer og Convoien har man endnu ingen sikker Efterretning. Man haaber imidlertid, da Briggen Manly forsvarede sig længe, at Coffardieskibent have adspredt sig og funden deres Redning ved Flugten. Det er denne samme danske Escadre, som fra 31te Julii til 2den August jagede vore Brigger Algerien og the Brevdrager, som, efter farlige Kampe, dog vare saa lykkelige at undkomme. Engelsk Flotille for Cadix. Det er maaskee ikke almindelig bekiendt, at der bestandig krydser en engelsk Flotille for Cadix, for at foruroelige Fienden, som har besat hele Kysten omkring Bug, ten, som indeholder en heel Deel gode Havne. Denne farlige Tie i neste er anbetroet til 2 Capitainer og 30 Lieutenanter, der ere udsøgte af hele Marinen og have funden Leilighed nok til at udmærket sig og fortiene Befordring. Hver af disse Officerer commanderer en Kanon baad, som fører 2 svære Stykker og en Besætning af 40 Mand, som alle ere Frivillige. Denne hele Magt bestaaer af omtrent 1400 Mand. Denne Florilles sidste Foretagende bestod i et Angreb, som styredes af Flotille=Capitain Thomas og Lieutenant Leblant af Briggen Faar, les. De løb ud med omtrent 40 Mand, for at hente en fransk Skonnert, som de havde bemærket, ud af Havnen ved St. Lucar. Om i Natten Kl. 2 vare de komne ind i Havnen; men af Feiltagelse angrede de en americansk Skonnert istedet for den franske. Denne Vildfarelse kom dem dyre til at staae; Fienden blev allarmereret og strax var Bred i den skiult med Tropper. Den franske Skonnert blev hentet til Land og fyldt med Soldater. Ved det andet Angreb løb vore Baade paa Grund, for de kunde s. nage Kaperen, og vare i denne Tilstand udsatte for Fiendens velrettede e og velvedligeholdte Jld. Flanden havde ogsaa faaet et Feldstykke til Stranden, og beskiøi snart vore Baade med Kartælsket. Her var nu al Modstand forgiøves, og der var intet andet at giøre, end at see, at man under denne Kulleregn kunde retirere. Hælveen af Mandskabet paa vore Baade co brabt eller saaret, og iblandt de Dræbte var ogsaa LieutenantFeblane. Marinen har i denne Officerer tabt en af Statens fiinkeste Tienere.
Berlingske Tidende, 1811-09-27
Briggen Rekuff jegede nylig en lille Kaper, som løb paa Grund i under St. Lucers Batterier. Da Capitainen troede det mueligt at tage den der, sendte han en Midshirmen med 4 Mand efter den. Disse landede i omtrent i et Pistolskudsvidde fra Fienden, og lade, 3 imedens de gik hen for at angribe Kaperen, James Thomson og 2 et Matroser blive tilbage i Chaluppin, for i deres Fraværelse at holde i den slot. Saasnart de vare borte angrebe begge Matroserne, som vare 3 Americanere og vi de desertere ind i en fransk Havn, rasende denne i Thomson, som ikke vilde samtykke i deres forslag, for at myrde ham; "men denne unge stærke og behiertede Mand sloges med dem begge, kastede efter en haardnakken Fægtning den ene over Ende, tog hans Pistol fra ham, og skiød med samme den anden, som alt havde lagt sit 5 Givar an imod ham. Den første Matros, en stærk americansk Neger, 3 angreb Thomson paa nyt, og gav ham med sin Sabel adskillige Saar; 3 men Thomson greb desuagtet fat i ham og kastede ham i Søen. Fraadende af Rasenhed, naarde den Sorte igjen Chaluppen, kom i op, sloges igjen med Thomson, og blev anden Gang kastet i Søes. Thomsen gjorde sig nu Umage for at holde ham under i Vandet, men Bloder var alt saaledes forløbet ham, at han ikke i mægtede synderlig mere. Sikkert havde han, sit Mod og sin Kiækhed i uagtet, nu alligevel blevet overrunden af Negeren, som igien besterg i Chaluppen, hvis han ikke lykkeligviis havde fundet en Pistol, hvormed at han skiød ham i Skuldren og gjorde ham værgeløs. Ved dette Skud i blev Fienden allermeret og vort Detaschement maatte trække sig tilbage. Ifølge de sidste Efterretninger fra St. Domingo giør Rigaars Partie daglige Fremskridt, man troer almindelig at han dog omsider trilumpherer over sin Modstander.