Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-04-11
Om Kunstudstillingen paa Charlottenborg, hedder det i Berl. Tid. Vi have allerede, efter det os ihændekomne Catalog anmeldt, at Antallet af de udstillede Kunstværker er omtrent 300, og anføre vi, efterat Udstillingen er aabnet, nogle enkelte af disse, som vistnok især ville tildrage sig Publikums Opmærksomhed. Bluncks Maleri, de fire Menneskealdre; dette allegoriske Billede, hvoraf Skitzen saaes paa forrige Aars Udstilling, er, efter en af Kunstneren given Beskrivelse, som er vedlagt Cataloget i Oversættelse, Fremstillingen af det menneskelige Liv i de fire forskjellige Stadier, paa hvilke Mennesket under Troens, Kjærlighedens og Haabets beskjermende Ledsagelse tilbagelægger sin Livsvei, og seer Maalet for sin Vandring, sin Forklaring imøde. De fire Hovedbilleder, som Rammen omfatter, ere: Barnet, beskjernet af Moderens Kjærlighed, glidende hen over Livsbækken i en Baad med oprullede Seil; den gode og den onde Aand, som herske i Mennesket, ligge endnu i Dvale; Ruglingen, der farer med svulmende Seil paa Livsstrømmen, som udvider sig til et uoverskueligt Hav, har Kjærligheden til Leder, der holder den onde Genius nede, medens den gode Genius strammer Seilene; Manden har allerede overskredet Livets Vendepunkt, en mørk Himmel trækker sig hen over hans Hoved og han kæmper mod det oprørte Hav. Den gode Aand fører ham frelst til sit Maal, medens den onde Aand bryder Staven, der er hans Støtte; Oldingen glider mod sit Livsmaal og sin Ende; brudt er Masten paa hans Fartøi, men Haabet fører ham og kaster Ankeret i Dybet; Livssolen daler og farver Aftenhimlen rød, medens Maanen stiger op bag ham. Rammen er udziret med allegoriske og historiske billeder, der staae i Forhold til de fire Hovedmomenter, der her ere fremstillede. - Et ligesaa stort Maleri er v. Benzons; det er 7 Al. bredt og 5 1/2 Al. høit. Jfølge den i Cataloget til Pariser-Udstillingen, hvor det i Fjor saaes med megen Jnteresse, opgivne Anmeldelse, fremstiller det Normanner=Høvdingen Hastings. Efter at han i Aaret 865 tredie Gang havde sluttet Fred med Kong Carl den Skaldede af Frankerig, drog han med sin Skare til Jtalien, for at erobre samme og traf i Bugten ved Genua den fra Etrusternes Tid berømte Stad Luna, som han ansaae for Jtaliens Hovedstad. Da han i nogen Tid havde beleiret samme, anstillede han sig som syg og yttrede Ønske om at lade sig døbe. Dagen efter at han havde modtaget den hellige Daab, hørtes Sørgeskrig fra Skibene, og Man forkyndte, at Hastings var død, men at han i Døden havde yttret det Ønske at føres ind i Byens Kirke og der begraves. Dette tilstededes; men da Kisten med et Følge af hans første Mænd var bragt ind i Kirken, støder Hastings Laaget op, og benyttende den Forfærdeelse, som herved udbreder sig, nedsabler han Byens Præster og høie Øvrighed, der havde modtaget Liget i Kirken, og bortfører Qvinderne. Ogsaa fremstiller A. Melbye's Slaget ved Kjøgebugt den 4 October 1710, en historisk Handling. Kunstneren har nøie fulgt Slagets Gang, hvoraf Hvidfelds kjække Selvopoffrelse var Hovedmomentet. Et andet interessant Sø maleri er Kloes's Grindefangst under Færøerne, som Hs. Kgl. H. Kronprindsen overværede i Aaret 1844. Ogsaa nævne vi Nørbyes Fremstilling af Brønden ved Serailet, der har en charakteristisk Staffage af flere Grupper af Østerlændere. Jøvrigt er ethvert Fag af Malerkunsten værdigen repræsenteret, saaledes findes flere fortrinlige Portraiter, Landskaber, Marinemaalerier, Genremalerier o. s. v. Af Billedhuggerarbeide bemærke vi foruden en fortrinlig Buste af Prof. Bissen, flere Arbeider af yngre Kunstnere, og af Medailleurkunsten afd. Prof. Christensens sidste Arbeide, en Medaille, præget til Ære for Prof. Hetsch. J Forbindelse med Udstillingen er en mærkelig Samling af Afstøbninger efter Antiker, som ere hidsendte fra Grækenland til Akademiets Kunstsamling.