JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
(En skikkelig Person, som foruden fine Studia kan inforNB. S mere i det hostydske Sprog, Regning og Skriven, Bogholderie og andre nyttige Videnskaber, og med tilforladelige Attester er forsynet, søger Condition enten hos et Herskab eller en Præst, eller andre høifornemme Stands=Personer, hvilken han en ten strax eller til førstkommende St. Hans Dag kan tiltræde. Anviisning gives herpaa fra Bogtrykkeriet. er til Kiöbs Taffelglas, 19 Tomme höi, 15 T. L. Tomme bred, beste Cronglas Ruder, 12 Tom. me höi, 9 Tomme bred, 11 Tomme höi, 8 Tommer bred, 10 Tomme höi, 7 Tomme bred, hvem hos, anvises fra Bogtrykkeriet; Priisen accorderes ved Liebhaberen.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Haa Weileseloster i Wensyssel staae 115 Stkr. gode, N. H. P. store og feede Staldstude endnu usolgte, og altsaa tilfals, hvilket man har fundet fornødent herved at bekiendtgiøre, i Henseende til at nogle skal have ladet dem forlyde med, at bemældte Stude skulle forlængst være bortsolgte eller bortlovede.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Til Efterretning bekiendtgjøres, at StaldstuNB. I dene paa Overgaard endnu ere solgte. Secrut Søren Christian Møller, af det Delmenhorstiske Jnfanterieregiment, 6. Musg. Compagnie, er den 7, hujus deserteret her fra Viborg, han er fød i Horsens i Hammer Sogn i Vensyssel her i Jylland, 19 Aar gammel, 64 og en halv Tomme høi, rødagtigt Haar, saa og koparret af Ansigt, og blaae Øine, smal af Skuldre og Been; han var iført en blaae Trøie, hvide Munderings Buxer og Strømper, en sort Hat, og Munderings Skoe paa Fodderne med Spænder i; Ellers kan tiene til Oplysning, at han tilforn har gaaet omkring paa Landet, og givet sig ud for Glarmester. Hvo som denne Deserteur maatte forekomme, vilde anholde ham, og imod de anvendte Omkostningers Erstatning og de sædvanlige Jndbringerpenge 6 Rdlr. levere ham her til Regimentet, eller give samme Underretning om hans Anholdelse, da hans skal blive afhentet. Viborg den 9 Mart. 1777. Kreber. Ja den her i Byen værende Navigationsmester, Lauriz Christensen Thoersen ved et af afg. Maren Nielsdotter Bau, salig Anders Broerholts Enke, under 20. Decembr. 1769. oprettet, og den 7. Febr. 1777. allernaadigst confirmerede, Testamente eller Gavebrev, er indsat som eeneste Arving til alt bemælde te Afdødes Efterladenskab, imod at han til hendes Arvinger skulde udbetale Fyrretive Slettedaler, og han tillige for Skifteretten har anmældt, at for saavidt ham bekiendt, skulde den sal Kone have efterladt sig følgende Arvinger, nemlig: 1. En Broder, Jens Nielsen, har boet i Tømmerbye i Vensyssel, som er død, og efterladt sig 3 Sønner: a) Thøger Jensen, boende i Thye i Øster Wanne Sogn i Hiortdal; b) Niels Jensen og e) Lars Jensen, hvilke formeenes at opholde sig paa Hiermitzlefgaards Gods. 2. En Broder, Anders Nielsen, skal have boet i Serritzlef Sogn, og været af Aaes Gods, er død, og efterladt sig 2 Sønner, a) Niels Andersen, og b) Mads Andersen, hvis Opholdsteder, ey vides. 3. En Søster, Bodild Nielsdotter, er død, og efterladt sig 3 Børn: a) Christen Pedersen Steenberg i Christiania i Norge; b) Karen Pedersdotter, død, og efterladt sig en Søn, navnlig Peder, som er Skoemager, og boer udi Ellitzhøi; c) Maren Pedersdotter, gift med Anders Andersen Eegelund i Christiania i Norge. 4. En Søster, Mette Nielsdotter, har været gift med Christen Christensen, og boet i Thiis i Vensyssel, men formeenes begge ved Døden at være afgangne, uden at have efterladt sig LivsArvinger.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
J saadan Anledning lade underskrevne Skifteforvaltere herved baade udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Aalborg, Jydske Efterretninger indkalde saavel forbenævnte Arvinger, som om fleere maatte være, de da inden Aar og Dag i det seneste saadan deres Arverettighed beviisligen hos Skifteforvalterne ville anmælde, tilligemed beviislig Oplysning om, at den sal. Kones Arvinger ikke ere fleere end foranførste, eller videre sig herefter mæl dende, paa det, det dem samtlig tillagde efter Testamentets Forskrift kunde blive deelt imellem dem i lige Deele uden Forstiel paa Kiøn, og man ikke skulle blive nød til enten i Udeblivelses Fald, i eller i Mangel af paalidelig Oplysning om, hvor mange samtlig den Afdødes Arvinger maatte være, at deponere nogens Deel i Retten til Hiemfaldelse udi Hans Majest. Cassa efter den i Loven. foreskrevne Tids Forløb. Aalborg den 19. Martii 1777. C. Rübner. F. C. Wormstrup. tagtet det ei kan formodes, at Sognepræsten for J. D. C. Jerslev og Vester Brønderslev Meenigheder i Jerslev Herred under Aalborg Stift, Velærværdige nu salige Hr. Jacob Holm (som døde udi Jerslev Præstegaard den 2 Jan. a. c. og hvis Stervboe alt er taget under lovlig Skiftebehandling, skulde skylde noget til Fraværende og ubekiendte, saa dog alligevel indkaldes herved alle og enhver, som i nogen Maade formeener sig Krav i Stervboet, enten skriftlig franco directe pr. Aalborg af Wrenssted Præstegaard, at tilstille mig, som Skifteforvalter, deres Fordringer, eller selv møde paa Samlingsdagen i Jerslev Præstegaard, som Stervboestedet, alt inden 6te eller 12te Uges Dagen fra Dato Publicationis; desligeste indvarsles Debitorerne at erlægge, hvad de skylde til Stervboet, for Uleilighed at spare og undgaae. Wrenssted Præstegaard den 6. Mart. 1777. Johannes Dines Carlsen, Provst i Jerslev Herred. NB. T.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Da forrige Sognepræst for Jelstrup og Lyngbye Meenigheder, under Venneberg Herreds Geistlige Jurisdiction, Velærværdige, nu salige, Hr. Lauriz Thura, er ved Døden afgaaen den 31. Januar, sidstafvigte uden Livsarvinger med hans faa Dage tilforn afdøde Hustrue, Madame Else Margarethe Jacobsdotter, saa indkaldes i de Kiøbenhavnske Berlingske, og de Aalborgske, Tidender 3de Gange efter hinanden saavel bemældte sal. Madames Arvinger, der efter et imellem disse Ægtefolk oprettet Kongelig confirmeret Testamente ere tillagte nogle visse Summer, som og den salig Mands i de 2de første Ægteskaber avlede endnu levende Børn, hvoraf 4 skal opholde sig udi Christiansand, eel i Norge; de Myndige enten selv eller ved ordentlig Fuldmagt, der Umyndige med Værger, at tage Møde til de herefter i Jelstrup, Præstegaard holdende Skifte=Sessioner, som for det første blive 6te og 12te Uges Dagen fra undertegnede Dato, nemlig: Den 5, Maji og 16. Junii. Til samme Sted og Tider indvarsles og Stervboets Credi= og Debitorer, de første med lovlige Beviser at anmælde deres Krav, og de sidste at betale, hvad de findes skyldige. Ugildt Præstegaard den 24. Mart. 1777. H. Boje, Provst i Herredet.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
NB.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Skulde der være flere Creditorer i Stervboet efter afgangne Degn i Jelstrup, Sr. Claus Bønsdorff, end de, der allerede have mældet sig, indkaldes de til Møde i Jelstrup Degnebolig Tisdagen den 6. Maji førstkommende, da Skiftet ventes at vorde sluttet. Ugildt Præstegaard den 24 Mart. 1777. H. Boe.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Iisdagen den 15 April førstkommende Klokken 11 For NB. - middag vorder udi Sr. Hans Munderups Huus i Sæbye atter foretaget Skiftebehandling efter salig Hr. Provst Gram og Hustrue. Det formodes, at Skiftet denne Gang kan optages til endelig Slutning; men om end dette skulle feile, kan samtlige Creditorer i bemældte Stervboe vente deres retmæsige Fordringer udbetalte i næstkommende Omslags Termin udi Aalborg, naar de derom behager at mælde dem i mit Logemente udi Maren Tures Gade. Ugildt Præstegaard den 10 Martii 1777. H. Boe. Endskiønt det ikke formodes, at nogen, videre end bevidst, skulde & have noget at fordre i Stervboet efter sal. Niels Lassen, forrige Provst i Kiær=Herred, og Sognepræst for Wadums Meenighed; finder dog hans efterladte Enke, Provstinde Kirstine Kiærult, fornøden herved 3 Gange i de Berlingske Aviser og Aalborgske Jydske Efterretninger at indkalde alle og enhver, som maatte formeene sig noget retmæsigt Krav og Pretension i bemældte Stervboe, eller efter fornævnte hendes sal. Mand, at have, at anmælde sig hos hende i Wadums Præstegaard inden den 26. April førstkommende, med hvad de til deres Fordringers Legitimation maatte have at anbringe, da enhver beviislig og lovlig Fordring skal vorde betalt. Wadum Præstegaard den 5. Mart. 1777. Jagtet at afgangne Gaardfæster, Niels Nielsen i Hjallerup paa U Dronninglunds Gods i Wensyssel, hans Arvinger vare tilsagte at møde her paa Gaardens Skriverstue sidste 18, Martii, forat overvære det efter hannem foretagne Skiftes Slutning, saa mødte dog ingen af bemældte Arvinger; thi indkaldes bemældte Niels Nielsens Arvinger tilligemed Credi= og Debitorer at møde her paa Gaardens Skriverstue den førstkommende 10. Maj, da Skiftet sidste Gang bliver foretaget, og enhver efter Stervboets Omstændigheder skal nyde, hvad Ret er efter Loven. Dronninglund den 24. Mart. 1777.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Paa Høie Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig, S. Wichen.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Skiftet efter afgangne Inger Nielsdatter, som boede og døde Østerled paa Dronninglunds Gods, bliver sidste Gang foretaget paa Dronninglunds Skriverstue den førstkommende 28 April, hvilket bekiendtgiøres til vedkommende hendes efterladte Creditorers og Arvingers behagelig Efterretning. Dronninglund i den 18 Mart. 1777. Paa Høie Skifteforvalterens Vegne. som Fuldmægtig, S. Wichen. Fredi= og Debitorer efter afgangne Tienestekarl Jens Christensen, der tiente og døde hos Erich Pedersen i Neyst i Østerbrønderslef Sogn, blive herved indkaldede at mode i bemældte Neyst næstkommende 22. April, saaledes som de bør mælde sig efter død Mand; til samme Tid og Sted indkaldes og at møde den sal. Karls rette Arvinger, da alle dette Skifte vedkommende, derefter kan vente sig med Retten begegnet. Wraae den 10 Mart. 1777. Paa Skifteforvalteren (S. T.) Hr. Greve Holckes Vegne, som Fuldmægtig L. Hiersing. Arvinger samt Credi= og Debitorer efter afgangne Peder Ole Et sen i Tyestrup, som var tilhuuse hos Jens Poulsen i Westergaard sammesteds, indkaldes at møde i Stervboet den 20 April. næstkommende, da enhver efter Stervboets slette Omstændigheder skal nyde Ret efter Loven. Wraae den 11. Mart. 1777. Paa Skifteforvalteren (S. T.) Hr. Greve Holckes Vegne, som Fuldmægtig. L. Hiersing.
Jyske Efterretninger, 1777-04-04
Ja Huusmanden Johan Christensen Bæcks Hustrue, Johann Ollesdotter i Rachebye paa Seielstrup Gods for kort siden ved Døden er afgaaen, uden at have efterladt sig Livs eller andre viidendes Arvinger, og Stervboets ved Registering forefundne sær ringe Tilstand er formaaer andet Proclama at bekoste, saa bliver, om nogen Arvinger maatte være, saadanne herved indkaldede at møde i Stervboet 6te og 12te Uges Dagen a Dato, for ved Skiftets videre lovlige Foretagelse og Slutning, deres Ret i slig Tilfælde at observere, da de i Følge Omstændighederne skal nyde lovbefalet Pleie. Seielstrup den 17. Mart. 1777. Niels Hiersing, Fuldmægtig Paa Schafføegaard, beliggende i Calløe=Amt, 3 Mille norder, 4 for Aarhuus, lader Eieren ved offentlig Auction Torsdagen den 10. April førstkommende bortsælge følgende Hopper og Wallacher. No. Høide. - Et Sp. En sorEn dito En dito En dito En rød Wallach, En sortblesset dito med hvid, okker : En lysebruun dito 20 En lysebruun dito . . 3 10 Uagtet de førstnævnte 12 Stykker sorte Hopper ere af deres nærværende Eier parrede til to anseelige Spand, saa dog, for at forsig efter Liebhaberne (hvoraf nogle kunde gives, der ønskede den anderledes parrede, andre kunde behøve enkelte Stykker til riden de, og atter andre kunde have den Hensigt at tilkiøbe sig nogle til Stutteriers Anlæg af beste Race) tiener til behagelig Efterretning: først, at, uagtet Hopperne fremvises Parviis, kan de dog ved Auctionen blive Stykkeviis opraabte og bortsolgte. Dernærat, foruden hvert Stykke traver paa Auctionsstedet, kan alle de H. April, om Eftermiddagen fra 4 til 5 Slet blive udtrokne for de Hr. Liebhabere, der til den Tid behage at indfinde sig. Niels Behr.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Constantinopel den 1. Mart. Den forrige Storvezier, Mehemet Pacha, har igien fundet Naade for Storsultanens Øine, og hans Høihed, har udnævnt ham til Gouverneur af Candia. Den til Stiorrelegerede Reis Effendi har faaet Tilladelse at komme tilbage igien til Constantinopel.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Her ere allerede 5 Russiske Skibe ved Constantinopel; de 2de første lade Korn til Kysterne af Grækenland for Portens Regning. Nu er ikke at tænke paa nogen Krig, med Rusland, allerhelst da man forsikkrer, at den Romerske Keiser da vilde erklære sig imod Sultanen. Af en Skrivelse fra Lissabon den 1. Mart. J disse Dage loed den af sit Fængsel løsladte Ærkebisp af Combra sig see til Hove i de samme Klæder, som han havde baaret i sit Fangenskab, og med et langt Skiæg.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Marquis af Pombal blev meget bevæget over dette Syn, da Erkebispen af ham var bleven dømt til sit Fængsel. Denne Geistlige havde, som bekiendt, skrevet imod den verdslige Magt.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Man siger, at Jnfant Don Pedro strax efter Paaske skal erklæres til Konge. Dette strider ikke imod Rigets Grundsætninger, som sige, at, naar en Dronning er formælet med en Portugisisk Prints, og har en Søn med samme, skal hendes Gemahl udnævnes til Konge.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Spanske Grændser den 12. Mart. Fra Madrid mældes, at sammesteds var om Natten en Mandsperson kommen igjennem Vinduet ind i Kongens Gemak, hvilken man hverken kunde faae fat paa eller kjende. Siden har Rygtet gaaet, at det var et Anslag paa Kongens Liv, men det er snarere at troe, at det har været en Tyv. Wien den 22. Mart. De Behmiske Bønder meente ved deres Trodsighed og Egensindighed endeligen efterhaanden aldeles at kunne befrie sig fra Hoverie, hvorfor de hist og her indtil denne Time høist straffelig have efterladt at forrette deres Skyldighed. Men nu først er en Keiserl. Kongel. Forordning kommen for Lyset, hvilken paa det alvorligste bestemmer bemældte Hoverie i Bøhmen. J Kraft af samme Forordning skal Bonden herefter have den halve Uge fri for sig til at forrette sine egne Haandteringer, men i den anden halve Uge skal han forrette Hoverie for Herskabet. Det bliver ham tillige formeent, ikke at lade sig lyste, at anholde om mindste Frihed meer, end ham nu er bleven forundt.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Paris den 25. Mart. Fra Lissabon fornemmes, at man der ved Hoffet mærker til store Bevægelser, og at man har et vaaget Øie med Marquis af Pombal. Man siger, at denne Herre nogle Dage før Kongens Død skal have beordret adskillige Corps Tropper i Hast at komme til Lissabon, og at der havde feilet lidet i, at der jo Dagen for Kongens Død skulde have foregaaet store Forandringer i Rigets Affairer, hvilke allene formedelst Kongens Dødsfald vare blevne forhindrede.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Warschan den 26. Mart. Vi have her saa høi en Vandflod, at der ikkun fattes endnu en Alen, saa er Vandet i Weichselen lige saa høit, som i August. 1774. Alle Gaderne i den nedre Stad, alle de høie Øer i Weichselen, den hele Stole, staae i Vand. Dette Vand er nu allerede 7 Alen over sin Middel=Høide, og det voxer endnu stedse fort. Da nu den Efterretning fra Cracau i Gaar er indløben, at der ogsaa sammesteds er meget høit Vand, saa frygter man, at det skal stige endnu høiere end i Aaret 1774. Hertil kommer endnu, at efter Breve fra Vest=Preussen, saavel Nogat som Haf endnu ere belagte med Iis, hvorfore stor Vands Nød er at formode for de der værende nedrige Egne, allerhelst ved den endnu vedholdende stærke Jisgang.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Kiøbenhavn den 4 April. Den 18 Novembr. 1776, er Nicolai Bentsen allernaadigst beskikket til at være Bogholder paa St. Crux udi Vestindien, Den 27. Decembr. er Christian Torber Hegge allernaadigst bestilt til at være Foged for Moss, Onsøe, Thune og Wembe Fogderie, under Smaaelehnenes Amt.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Hs. Majestæt har allern. udnævnt Landraad v. Schilde, Kammerjunker Juel Wind, og Major v. der Lübe ved Livagten til Fods, til Kammerherrer.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Mandagen den 3 Martii var det Kongel. Maler, Billedhug, ger= og Bygnings=Academie forsamlet, ved hvilken Leilighed Hr. Directeur Wiedewelt efter sit 2de Aars expirerede Directorat aflagde samme, og blev i hans Sted Hr. Professor og Hof=Bygmester Harsdorff ved steeste Stemmer igien valgt til Academiets pro tempore Directeur. Jligemaade blev Hr. Professor Weidenhaupt. efter fleeste Stemmer anbetroet Academiets Casse. Greenaae den 5. April.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Torsdagen den 3 April, sidst blev her i Greenaae en 75 Aars gammel Delinqvent kagstrøgen og brændemærked for begangne Mord paa sit 9 Ugers gamle Drengebarn; og da han den næste Dags Morgen skulde bortføres, for med Skibsleilighed at transporteres til Kiøbenhavn i Slaveriet at arbeide, og videre aarlig at kagstrygges efter Høisterettes, af Hans Kongelig Majestæt allernaadigst approberede, Dom, døde han, i det han gik op af Arre ten, og skulde stige paa Vognen. - Skarpretter Stengel fra Aalborg, som var kommen til Greenaae den 2 April, for at forrette Executionen Dagen efter, og paa Reisen hertil havde be sundet sig upasselig, blev strax efter hans Ankomst hæftige syg, saa at Executionen bemældte 3. April, blev forrettet af hans medhavte Karl, og anden Dags Aften døde Skarpretteren. Den mærkeligste herved er, at det skeede ligesaa med hans Formand, Brøchner, som for henved 39 Aar siden, da han var kommen til næste Kiøbstæd, Ebbeltoft, for der at skulle holde en Execution, sammesteds ved Døden afgik.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Aalborg den 10. April. J Søndags bleve her i Byens Kirker følgende confirmerede i deres Daabes Pagt: Udi Budolphi Kirke 27 Drenge og 29 Piger; i Frue Kirke 22 Drenge og 14 Piger; i Hospitalet 2 Drenge. Tilsammen 94.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Som en besynderlig Nyehed fortiener dette at anføres, at Skipper Rasmus Christian er den 6. April herfra afseilet med en betydelig Ladning af Hvede, Rug, Erter, Byg, Havre og Oxe Talg, destineret til Marseille i Middelhavet; bemældte Ladning skal, enter de ældste Folks Sigende, være den første af det Slags, som derfra er didden afgaaet; Kornet var tørket paa en af Kiøbmand, Hr. Lauriz Winde opfunden sordeelagtig Maade. Den 8 April havde det ældgamle Skipper=Liiglaug en extra General=Forsamlings Dag, i Anledning af, at den ved sidste genrale Forsamling udvalgte Oldermand, sal. Sven Hultin og Hustrue begge ved Døden vare afgangne, for igjen i hans Sted at udnævne en nye Oldermand, hvortil efter Touren Sr. Christen Wilsen blev udvalgt.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Copulerede: Den 9, hujus her i Byen Skipper Sr. Peder Christensen Liiv af Løgstøer og Marie Henrichsdotter Friisgaard. Morgen den 11, paa Linderumsgaard Hr. Ole Jørgen Bille schou og Mad. Anna Hedevig Høyer, sal. Cortsens til Linderum gaard.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Dødsfald: Den 4 hujus i Greenaae Skarpretteren her fra Byen, Christian Stengel. Han var fød i Sønderborg den 10. Jun. 1716. Den 8 Hr. Etatsraad de Lichtenberg, Stamherre, til Bidstrup a., i hans 42 Aar. Den 4, her i Byen Mad. Anne Mortensdotter Schmidt, sal. Hultins efterladte Enke. Hun var fød 1719. den 5. Mart. Den 7. Jørgen Michelsen, 77 Aar.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Forstrandene paa den vestre og nordre Kant af Landet, som gere. No. 1. Litr. 5) Odden Hovedgaards Forstrande. 2. a) Forstrandene for Sognene Ruberg, Maarup, og Schallerup. b) Strækningen for Tversted Sogn fra Uggerbye Aaes Udløb og indtil Flaaebæk. c) Strækningen i Raaberg Sogn fra Raaberg. Skyve eller Tornbachen og indtil Starholm, Strand. b) Den Fælleds Forstrand for Starholms Eiendom e) Strækningen fra Starholms Strand forbi Gammel-Schagen og indtil det yderste af Landstrækningen paa nordre Side.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Forstrandene fra Schagens Rif eller Green paa den søndre og østre Kant af Landet, som ere: No. 1. Litr. a) Steensbechgaards Forstrand. c) Paa Øen Hirtzholmen og de dertil liggende Grunde. d) Bangsboegaards Forstrande for Flade og Gierum Sogner indtil det Sted, hvor Understed Sogn i Børglum Herred begynder. e) Fladstrands Byes Forstrand. f) Den forbeholdne Andeel af Forstrandene Elling Sogn med Leerbechs Forstrand i Flade Sogn indtil Fladstrands Byes Grund. No. 2. Litr. 5) Strækningen fra Landpynten ved Schagens Rif eller Green og vester forbi Schagen indtil Steensbechgaards Forstrand i Raaberg Sogn. li) Strækningen sønden eller vesten for Raaberg Sogn fra Steensbechgaards Forstrand indAsdals Eieres Forstrand i samme Sogn. 2. Udi Borglum og Jerslef=Herreder. Forstrandene paa den vestre Side af Herrederne, som ere: No. 2. Litr. f) og g) Strækningen for Furebye og Lyngbye Sogners Eiendomme. Forstrandene paa den østre Side, nemlig: Nr. 1. Litr. b) Bangsboegaards Forstrand i Understed Sogn. 2. - k Fælleds Forstrand fra Dronninglunds Sogn. nordre Side af for Albech Sogns Grunde. 1) For Sæbye Byes Eendeels Eiendom og dens Fælleds=Drivt, saavidt samme Kiøbstæd tilkommer, item den Fælleds=Forstrand norden for Sæbye. 3. Forstrandene udi Hvetboe Herred. 4 Forstrandene udi Hanherrederne med SlettegaardsForstrand indbegreben.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
5. Forstrandene udi Aalborghuus Amt i Himmersyssel, 6. Lessse Lands Forstrande. Endelig naar saaledes paa foranførte 2de Maader Opraab er skeet, bliver samtlige Forstrande under eet opraabt, og hvilket Bud, som da ved et af disse 3de Opraab findes høiest, derfor bliver de den eller de Høistbydende tilslagen paa det Kongelige Rente=Kammers nærmere Approbation, alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, hvilke forinden Auctionen kan, naar forlanges, paa Aalborg Stifts Contoir til Eftersyn blive at erholde. Aalborg Slot den 8 Martii 1777.
Jyske Efterretninger, 1777-04-11
Norgemester og Raad udi Aalborg giøre hermed vitterligt, atda Vognmandslauget her i Byen har besværet sig over, at de i Vinter ikke have havt nogen Næring ved at befordre Reisen, de, formedelst saadanne Befordringer betages dennem af Byens Jndvaanere og deres Medborgere, som holde Heste og Vogne, deels i det de under foregivende, at de bortlaane deres Heste og Vogne uden Betaling, befordre Fremmede til Herregaardene heromkring, eller kjøre en og anden undertiden til næste Bondebye, hvorfra de siden videre faae Befordring, eller og befordre dem til det Sted, hvor de agte sig hen, deels i det de ved mange optænkte Paasund søge saavel skiult, som aabenbare, under mange Foregivender at betiene sig af Bønderne her omkring, ved hvilket alt Vognmandslauget ruieres, og Befordringen for den Reisende sættes i Uorden og Uvished, naar Vognmandslauget ved saadan Omgang skulde ville frasige sig Befordringen, som de ved samme Klage have andraget at blive nødte til, i Fald saadant Indgreb i deres Næring længere skulde have Gænge, da man i saa Fald vilde blive nødt til at gjøre en saadan Indretning til de Reisendes Befordring med de Borgere, der holde Heste og Vogne; altsaa for om mueligt at see Vognmandslauget understøttet til deres Nærings Vedligeholdelse, og derved forebygge de Uleiligheder, der af den anden, Indretning ville flyde for Vedkommende, som vi og formode af den Aarsag ikke allene herefter afstaae derfra, men endog hielpe til ved Opdagelse af saadanne med Bønderne havende hemmelige Forstaaelser, at see hæmmet den Jndpas, deres Medborgere skeer udi deres Næring, hvoraf de skatte, bliver alle og enhver saavel indenbyes, som i sær Bønderne her omkring paa Landet, alvorlig advarede at entholde sig fra al Befordring saavel fra, som til, Aalborg med Reisende, som strider imod Vognmands Laugs=Artiklerne af 5. Mart. 1683, saafremt de ikke ville vente, naar de antræffes, at blive mulcterede for første Gang paa 4 Rdlr. anden Gang dobbelt, og om de ikke strax betale, maae de uden Henseende til deres Jurisdiction henføres i Byens Arresthuus, indtil de Bøderne betale. Aalborg Raadstue den 7 April 1777. (L. S.)