JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
Sedler Nelliger. Nordske. No. 10. Onsdagen den 7. Martii 1764. Endelig følger Gravskrivten, eller rettere talt Opskrivten paa Pladen. Dens Korthed tillader os at indrykke den gandske. Her---See, et opfyldt Ønske for----Hvis udpinede Legeme fandt en sød Roe inden for disse Fiæle - . - Stiim Smerter- Sukke om min Kiste, Fortæller vidner-, hvad J veed J kand best sige hvad Jeg leed Som mine Egne neppe vidste, Men, hvad hvortil - Jeg slap min Blage. Jeg lever. Jeg seer ej tilbage. Farvel min Huustroe, mine Sønner, Min Datter, Du min Sygdoms Stav Mine! dog pak nu need i en Grav Det Støv, som J ved Eders Bønner Holt Livet i Seer til at vandre Saa vi kand samles med hverandre. Grav- og Plade-Skrivter have uden Tvivl deres Oprindelse fra de Gamles Monumenter og Urner, Grækernes og Romernes Begravelse-Stæder vare anlagde paa offentlige Stæder, og for det meste ved alfare Veye. Paa den Side af Gravene, som vente mod Veyen, var optegnet med røde Bogstaver den Afdødes Navn, Stand, Levnet og Herkomst; hvortil undertiden var føyet et Tænkesprog, gemeenlig i løs, sielden i bunden Still. Gravene vare Kieldere. Her forvaredes Urnerne, som ogsaa foruden Navnet undertiden vare zirede med et Tænkesprog i løs eller bunden Stil. Toe Ting synes at have været Hensigten av disse Opskrivter, nemlig av de første: deels at kiende sine Graver, der vare hellige og uforgribelige Eiendomme: deels ved den Dødes Erindring at paaminde de Levende om deres Skiæbne og opmuntre dem til deres Pligter, Øyemærket af de sidste har uden Tvivl været, at fornøye Deres Nysgiærighed som gik ned i Gravene: at kiende de adskillige der nedsatte Liig, og endelig ved Monumenternes Forfaldelse i paakommende Tilfælde, at oplyse Eiermændene. Vor Tids Gravskrivter kommer overeens med de Gamles. Pladeskrivterne derimod har ikke altid de samme Hensigter som Urnernes. J denne ene ere de altid lige: at hævde Gravene, Pladernes største Zirat og Nytte ere i Liig-Stuerne. De bør derfore give en Efterretning om den Døde og en rørende Erindring til de Læsende. Begyndelsen bør være indbydende; og Slutningen fylde Læseren med Tanker. Forfatteren for ovenmælte, har arbeidet i denne Hensigt. Begyndelsen opvekker Nysgierrighed. Her---See! et o. s. v. Han har udvalgt en rørende Maade ved at indføre den Døde talende. Han tillade os allerne at gjøre nogle faae Anmærkninger. De mange Brud-Tegn i den Dødes Tale, maatte anledige Læserne til at tænke: at Smerter havde Sted i Graven, og hindrede endnu den Døde fra at tale uden Ophold, da han snarere burde forestilles at kunde tale om dem uden Bevægelse, med mindre man vilde paastaae: at den friske Erindring hertil var Aarsage. Videre. Om det er naturligt at personere Smerter omkring en Død, ville vi overlade til andres Domme. Den sidste Tanke: Seer til at vandre, saa vi kand samles med hverandre, er i sig selv god og frugtbar, men som vi synes ikke høyt, ikke stærkt nok udtrykt. Den kand ikke sætte Læserne i tilstrækkelig Bevægelse. Mod Sprogets Regler ere 2de uventede Forseelser: Stiin i Steden for Stimer, pak i Steden for pakker.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
J Anledning af Hr. Peter Collets Forening med Jomfrue Maren Christina Holmboe er indløbne en Deel Brude-Vers. En Bryllups Dag er en Glædes Dag. Brude-Vers sigter til at forlyste. De ere de beste som opbygger tillige. No. 1. er fra Brudens Hr. Broder. Forfatteren har, for desbedre at fornøye, betient sig af Brev-Form. Stilen er jevn og levende. Han spøger i Begyndelsen, paa en artig Maade, med den almindelige Tanke---at den ei har lært sin Bog, som ei bær Skialdrers Laurbær=Krone---Han viser at Poeter maa fødes, og ved denne Leylighed ønsker skiemtende, at de franske Kokker maatte lide saa ondt for at tillave deres saa høytagtede Souser, som Han for sit Vers, saa blev den fine Smag blant Folk en mindre vigtig Sag. Her betænker Han sig. Paalægger sin Musa Taushed, i saa fiin en Sag. Thi denne Modens Hellig dom, er nu det store Stads Orakel, som til os U-oplyste kom, at være vor Fornuftes Fakkel. Vi svevde før i Mørkheds Skye; men see, nu blir Forstanden nye. Lyksalig Afkom, som kand vente, at høste Frugten af den Sæd, som saaes allevegne ned, i Haab om overflødig Rente; men alting have vil sin Tid. - - - Dette er en munter og bidende Satire. Nu vender Forfatteren sig til Brude-Parret, bevidner sin Glæde over Deres Forening; beklager sin Fraværelse, giver Brudgommen den beste Brudeskienk: et oprigtigt Venskab. Det øvrige er en smuk moralsk Formaning, til en kiær Søster, hvor han viser: at Dyd og Gudsfrygt allerne kand giøre et Ægteskab fuldkommen lyksaligt. Han ønsker dem derpaa de gamle Hyrders Lyksalighed, og at de maa lære at smage den søde Roe og Tidsfordriv, som følger et uskyldigt Liv beder Dem glæde sig i Deres søde Friheds Stand, hvor Moden ej kand giøre Dem til sine Slaver. Han slutter: Lær her at leve hisset vell-Flye dette Livs Uroelighed; en Anstøds Steen for Aandens Fred, saa kand J her en Forsag nyde, paa det forønskte Paradis, og hist paa de Udvalgtes Vis Jer ved Guds Aasyn ævig fryde. No. 2. Et Brev fra Hasle-Bonden. Atter et Beviis paa, at Forfatteren ligesom af Naturen bundet til den bundne Stil; Hans egen Tilstaaelse paa et andet Sted! Dette maatte vi allerne tage os den Frihed herhos at anmærke: at de mange Ordspill (Trefoldig, Toefoldig, Enfoldig, samt Buske, Ruske, Tuske, m. f.) hvilke forhen vare Poestens væsentlige Skiønheder, mishager i denne Alder. Nr. 3. Ærbødigst Gratulation til Brude Varret. Det artigste i dette Rim-Værk, er Fore Budet, - . - - - En Vogn med tvende Svane Flux for i Veyen foer - - - Vi ynker disse Creaturers uvante Skjebne i at skydse under vores Himmel-Egn i den kolde Vinter. No. 4. Kiærligheds Fest. Dette udfordrer vidløftige Anmærkninger, og derfore opsættes til næste Uge. Videre: Et Brude-Vers til Hr. Schultz og Jomfrue Tangen i Drammen, samt en Liigvers over Hr. Andreas Carlsen i Drøbak ere skrevne, trykte, uddeelte, læste. - - - :De Tænkende.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
Bekiendtgiørelser. Harpenistinde Kyhnel er ankommen til Christiania og logerer hos Madame Harslev, lader bekiendtgiøre, om nogen haver Lyst at lade sig informere udi Vocal eller Jnstrumental Musiqve, saasom Clavier eller Harpe, item Ridsning, da tiener hun gierne de Lysthavende derudi. Deslige om nogen behager at kalde hende til sig i Huset, for at divertere den med Sang, samt Harpe-Musique, er hun hertil tienstfærdig. Et Herskab forlanger i Tieneste en god Kokke=Pige og en Gaards=Dreng til førstkommende Paaske; hvo som har Lyst at antage samme, og finder sig duelig dertil, kand melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra den Herskabet skal blive anviist.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
NB. Lysebruun Candi=Sukker i Partier, Pundet 1 Mk. 2 s., Finsin TopSukker, Pundet 1 Mk. 4 s., Kiøbenhavnsk Kornbrændeviin paa heele Oxhovder, Potten 20 sk., Vine, Fransk Brændeviin, Caffebønner, Sago, Congo, grøn Thee og Thee de bohe, med meere, er tilKiøbs hos Rasmus Dybwad, for meget billige Priser. En Gaard, tilhørende Mr. Grøn, Skræder, beliggende i Prinzens Gade, imellem de Messieurs Andreas Huus og Herman Wangs Gaarder er underhaanden at faae til Kiøbs; hvem som haver Lyst at tilforhandle samme, behager at laddressere sig til ham selv derom med Første.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
Skipper Arne Heuch haver i hans iboende Gaard deels Værelser til en honet Familie, ledige, at bortleje fra næstanstundende Paaske af, hvorom de Lysthavende vilde behage at addressere sig til hans Kiæreste, da bemeldte Skipper Heuch for Tiden er i Kiøbenhavn.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
Skulle nogen behøve godt Høe at ville kiøbe, behager Liebhaberne at anmelde sig i Bogtrykkeriet, da dennem en Ejer skal vorde anviist, med hvilken de herom, kand accordere for billigste Pris. Aggersherrets Konge-Korn-Tiende er til Forpagtning for indeværende Aar. 1764, og skulde der findes Liebhabere, som forlanger samme til Forpagtning paa fleere Aar, kand de behage at mælde sig derom hos Hr. Major Kræfting, logerende, hos Guldsmed Rømer, hvor Conditionerne nærmere erfares. Hvo som behøver en bruun, skaaren Hæst, kand i Bogtrykkeriet faae Underretning, og kand faae 3 at vælge iblandt av samme Colleur, hver efter sin Pris. J Bogtrykkeriet er til Forhandling.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-07
En liden, smuk og lystig Historie om et Drenge=Barn, ved Navn: Posteeg, som ved sin Fødsel blev baade bortgivet og bortstaalen, indhæftet 4 s. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
J den anden Strofe: Uskyldigheden Dyden favner har Forfatteren hopper over 2 Stavelser. J den sidste Linie af samme er glemt et Spørsmaals Tegn, hvilket lettelig foraarsager Misforstaaelse. De Tænkende. en Dyden favner har Forfatteren hopper J samme er glemt et Spørsmaals Tegn, De Tænkende. Den, som kand forrette sine vigtige Gierninger med et muntert og hengivent Sind, fortiener det Navn: Lyksalig. Han er hverken sig selv eller andre til Byrde. Den som med Lyst giør sine Forretninger, føler kun halvdeelen af deres Tyngde; og enhver, som staaer i denne Sinds Forfatning vil hellere tabe en Deel av sine Jndkomster, end arbeyde med Kiedsommelighed. Den derimod som anseer Forretninger som et Uhæld, der nødvendig maa forstørre hans Sinds Rolighed, kand umuelig i dem finde nogen Fornøyelse. Enhver nye, indiager ham nye Skræk, thi han erindrer sig de forrige med Smerte. Denne Erindring kand tiene Kleon. Dens Betragtning kand forsikre Hans tilkommende Leve-Tid. Skal Klevn skrive et Brev, forfærdige en liden Avhandling paa et par Sider, eller et lidet Vers ved en vis Hendelse, hvilken Omstændighed kand give ham meere Materie til Beklagelse, Alting forekommer ham kiedsommelig. Nogle Dage forud fortæller Han sine Venner hvorledes Han er tilmode. Beskrivelsen over Hans Sinds Forfatning skulde give Anledning at troe. Han havde i Sinde at meddeele den lærde Verden et vidløvtigt Verk, fuldt av vigtige Sandheder og ubekiendte Anmærkninger. Han siger, dette Arbeyde skulde ikke foraarsage mig saa stor Uroe, hvis ey Tiden var saa ubeleylig; dog kand han ikke selv bestemme den Dag, hvorpaa man kand see ham modig ved sit Arbeyde. Han ønsker Hundrede Gange, at de faae Timer vare forløbne i hvilke han er bundet til dette Arbeyde. Han opsætter dem til det yderste. Naar ingen længere Opsættelse kand finde Sted, gribes Pennen med Kiedsommelighed. Han eftertænker; Han begynder at skrive, nu indfinder sig en Sværm av forvirrede Tanker, som forhindrer hinanden Fødselen; Rimtrang bøyer Hovedet til den ene Side og udpresser Forbandelser; Ak, at dog ikke en Dansk Gradus ad Pernassum er kommen for Lyset, Han kunde da spare den Møye til hver anden Linie at forfærdige en Ordbog af rimende Ord; sligt formerer Hans Utaalmodighed. Hvad er nu at giøre, Geisten maa styrkes enten ved Kaffe eller en aaben TobaksDaase, og i denne Tilstand sammenrabler Kleon hvad som først indfalder Ham; sligt forløser Ham snarest fra sin Byrde. Han haster ikkun til Enden. Hvad Under om Hans Arbeide ikke fornøyer, Hvad for fæle Forestillinger maa Kleon have om Arbeyde, Han anseer det for en Fiende, af hvilken Han qvæles. Saaledes paalægger Menneskene sig selv Byrder. Deres Beklagelser herover, ere kun Bebreydelser mod dem selv. Naturens Lov forbinder os til at arbeyde, derfor har den ogsaa sammenknyttet Arbeyde og Fornøyelse, hvorfor sønderriver da de Daarlige dette Baand, Hvormeget godt kunde ikke udrettes til det Menneskelige Kiøns Lyksalighed, naar enhver kunde sige med Sandhed: Jeg arbeyder i mit Kald med Fornøyelse. Moralisten.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
Bekiendtgiørelser. Da een og anden simple Person formedelst den dyre Tid her i Byen, saave paa Levnets Midler, som fornemmelig paa Brende-Ved og Huuse-Leje, kunde finde bedre Regning ved at opholde sig paa Landet nær ved Byen, saa bekiendtgiøres her ved, at paa Nye-Gaard, som er Pladsen til Bretved, der ligger 2 en halv Fierding. fra Byen, er til næstkommende Paaske et smukt Værelse og Kiøkken til Leie for billig Priis: nærmere underretning herom kand faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
Dersom nogen behøver til Kiøbs en stor Caret med 2de Kudske=Høiner, hvoraf den ene er af Plyds med Silke Frønser om og et godt fuldkommen Messing beslagen, Sæhle-Tøj, en dito Caret med Messing, beslagen Sæhle-Tøj, en liden lav nye Reise-Vogn med 4 nye Sæhler og Tauger, til, 2de Rust-Vogne, og en Reise=Kiære, en Kløv-Sadel, 2de Ride-Sadler med nye Chaberaqver og Pistol-Kapper.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
En stor Tælt med Seng-Kammer i, betrukken med 2 Slags Sirtz-Catun og en Kiøkken-Tælt, samt En stor Spil Jagt til 8 a 10 Aarer, med fuldkommen Seil af Seildug, Ballast-Jern og al anden øvrig Tilbehør, derom ville de Lysthavende behage at addressere sig i Bogtrykkeriet, hvorefter enhver Ting dennem kand blive foreviist.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
Paa Havind ere gode Norske Boghvede Gryn, samt beste fiinsigtet Meel af Vinter og Sommers Hvede, endeel Høe, og Rug-Halm i Bundter, samt Smidde Kull, for billigste Priis at bekomme.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
Hos Mr. Henrich Block ere Værelser, til Leie for en Familie, bestaaende af en Stue, Sahl og Kiøkken til førstkommende. Paaske; Liebhaberne behager derom at mælde sig hos ham selv.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-14
Vel er det tilforn bekiendtgjort, at de i Christiania Ugentlig udgaaende Jntelligenz Sedler kunde bekommes paa andre Stæder i Stiftet, baade til Fornøielse og Nytte, for Liebhabere; men der erfares dog at mange gierne vilde holde dem baade i Kiøbstaden Bragernæs, saavelsom og i Berg=Staden Kongsberg, og ikke veed til hvem de skal addressere sig: Saa bekiendtgiøres atter herved, at paa Bragernæs kand samme afhæntes hos Postmesteren Hr. Bruun eller hos Sr. Gad, og paa Kongsberg hos Hr. Wang, hver Mandag for 2 Skilling. De, som vil have noget indrykket i samme, kand aflægge det hos ovenmeldte Herrer, imod at de betaler, 24 Skilling, da samme rigtig skal blive indfort af Bogtrykker, Schwach. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for dem, som maatte for nødige Penge til Laans af store eller smaa Capitaler, bliver herved bekiendtgjort, at samme er af den Norske Krigs Hospitals Casses Midler at erholde, imod sufficant Pandt af Jorde Gods eller andre Faste Eiendomme og 5 pro Cento Aarlig Rentes Svarelse, naar Vedkommende, som samme maatte fornødige, derom, 4re Maaneder, førend Pengene udfordres behager at indkomme med Deres Reqvisition til Directionen for benævnte Casse her i Christiania. Christiania den 19de Martii 1764. Jørg. Brochmand. Krigs Assessor og Casserer. ved bemeldte Casse.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Bekiendtgiøres hermed, at Mandagen den 26. Martii om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver Auctioneret og bortsolgt, til Højstbydende udi General Auditeur Vippers iboende Hiørne-Gaard, 10 Karmer gamle Vinduer, udi hver Karm 4 Vinduer med Inder= og Uder-Rammer, beslagen med Hængsler og Hiørne Baand, 5 Karmer Dito foruden Hængsler og Hiørne-Baand, Endeel andre gamle og dog brugelige Vinduer, samt nogle gamle Dører, med videre.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Monsr. Hans Coie agter at lade sin tilhørende Hukkert Galeas, Sophia kaldet, som er her beliggende, saasnart Vandet bliver convenabel, at fortsætte sin Reise directe til Kiøbenhavn, og recommenderer sig hos Vedkommende, som haver noget Gods at indskibe, saavelsom Passagerer, at medreise, vilde behage at addressere sig. til ham selv, eller til Mækleren Bertel M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Ligeledes mældes, at Skipper Mads Brun, som er beliggende i Amsterdam, antager Fragt her paa Christiania, recommenderer sig til vedkommende Kiøbmænd, som behager noget at ordinere pr. Fragt.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Een Kiøbmands Karl, som haver tient en 8te Aars Tid Vester, i Kramboe, søger Condition; Vedkommende addresse rer sig til Mækleren Bertel M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Mester Skræder Hans Wahuus er sindet underhaanden at sælge hans iboende, vel bebyggede og indrettede Gaard i Toldbod-Gaden; de Vilkaar hvormed den sælges, giver han selv tilkiende.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
En Gaard, med hosliggende Tomt, beliggende i Øvre Vold-Gaden, imellem de Messieurs Steentzler og Otter Tostensen, Hofs Gaarder, er underhaanden at faae til Kiøbs; om Conditionerne kand faaes Efterretning i Bogtrykkeriet, dog mældes til Liebhabernes Underretning, at 300de Rigsdaler af Kiøbe-Summen kand blive staaende i Gaarden imod første Prioritet, om saa forlanges. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach. NB. Dette Ark følger med Jnteligenz-Sedlen Nr. 12, uden Betaling, No et de handlende Stater ere bleven de Mægtigste, er en Sætning som ikke behøver Beviis, og omendskiønt der ere tvende Maader paa hvilken et Rige kand formeere sin Styrke, nemlig: ved Vaaben og ved Handling: Saa er det klart at et Rige hvis Anseelse tiltager, og Grændserne udviides ved Erobringer, allerne, uden Handelens Med Hielp til at give Vaabene Styrke, er som en Champignon, der voxer hastig og varer kort; da derimod et andet, hvis flittige og virksomme Jndbyggere, ved at arbeide eenhver i sær for sin lille Stats Fordeel, arbeider alle for det Hele, er som en Eeg der voxer u-kiændelig men varig. Det er derfor at en habil Stats Minister, naar han skal veje et Naboe=Riges Magt, mod et andet, seer meere paa Kiøbmandens Overslaug, Haandverks Mandens Flittighed og Bondens Sveed end paa Soldatens Kaarde. Kong Ludwig VIV. ansaae det som et stort Paradox at Holland kunde holde Frankrige Stangen, og at han med halvdeelen af den heele Franske Magt ikke kunde undertvinge saa liden Stat; men hans Stats-Secretair Mons. Colbert oplyste ham om, at det er ikke Grund som skal sigte mod Grund, men at det er Rigdom, allerne som hverver Soldater, oprætter Magaziner og bestrider alle Krigens Nødvendigheder.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Jntelligenz-Sedlerne synes jeg ogsaa har været upasselige i disse Tider, og behøver et lidet got Raad: Plato gav en Gang et til en uhof4 Skriver, at han ikoe ottre trarterne. Jngen, som nu tie ædelt, bør troe, at den vittige Deel af Publicum finder Smag i nedrige vidende Udtrykkelser, som sigter til en udpege oucette Personer. J det mindste finder jeg for min Part ingen Lyst hos mig til at høre Æsel-Musik. Datum den 14 Martii 1764.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Eftertænker. med at indskrænte Krammernes Antin-Curtil vorde til Toldt vilde værre end Sygdommen; men jeg kand give Sr. Smal Hans i det Sted, et maaet verrige Huuset, som midler til virke surrig, nemlig: at baade han og jeg og alle ville leve saaledes, som han raader Kræmmerne og Haandværks Folk til at leve, at sætte Tæringen efter Nors, og og vedvar at man strax frute see Mirarier i Henserede til Kræmmernes Jndskrænkelse.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-21
Jntelligenz-Sedlerne synes jeg ogsaa har været upasselige i disse de og behøveret Ud- - Raad: Plato at andet Tinen ster lig Skribent: at han skulde offre Gratterne. Jngen, som vil tære ædelt, bør troe, at den villige Dert af Phviden finde Sig i nedrige og bidende Udtrykkelser, som sigter til at udpege enkelte Personer. J det mindste finder jeg for min Part ingen Lyst hos mig til Adresserørstk. høitidelingerret 1.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Christiania. ærbødige Tienere den 26 Martii 1764. De Tænkende.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Vacant. Friderichstads Residerende Capellanie er ved Hr. Borrings Død den 14 Martii blevet ledig.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Bekiendtgiørelser. Fra Frue Generalinde BiørensesNat-Bord er den 7de Martii borttaget en gammeldags flad oval Snusdaase bestaaende af Perlemoers Laag og Bund indfattet udi Sølv, hvorpaa den ene Gienge lidet brøstfældig; Hvor saadan Daase, og hos hvem den maatte findes, kand angive, maa være forsikret paa en Recompence.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Hos Frans Hanwig sælges Engelsk Ost for 3 Mark Bidmerpundet, ordinair Cardus-Tobak i Partier, Pundet 12 s.,
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
beste Sort Caffe=Bønner og Kiøbenhavnsk Hiorte-Tag, gammel Rum i Boutellier, samt gammel Fransk Vin for 8 Rd. Ankeret med Træe, Dito udi Boutellier, 2 Rdlr. 2 Mk. pr. Dusin, naar Kiøberne bringer selv Boutellier.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
NB. Lysebruun Candi=Sukker i Partier, Pundet 1 Mk. 2 s., Finsin TopSukker, Pundet 1 Mk. 4 s., Kiøbenhavnsk Kornbrændeviin paa heele Oxhovder, Potten 20 sk., Vine, Fransk Brændeviin, Caffebønner, Sago, Congo, grøn Thee og Thee de bohe, med meere, er tilKiøbs hos Rasmus Dybwad, for meget. billige Priser. Fløiels Sølv og Guld broderede Fruentimmer Laase-Punger, Dito uden Laaser, Alonger, hvide broderede Mands Vester, sorte Klæds Dito, Fransk Lærrets Dito, diverse Sorter broderede Manchetter fra 4 Rdlr. 2 Mk. til 12 Rdlr. Parret, blaaNanchin a stk. 2 Rdlr. 1 Mark, Glas, Strondser a stk. 1 Mark 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Mandagen den 2den April førstkommende Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver Auctionen holden og foretagen udi Mr. Rasmus Solers iboende Gaard her i Staden, over Madame Elisabeth Sallig Andreas Karres tilhørende Kramboe Vahre.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Hos Ole Hoff, boende i Kirke-Gaden, kand bekommes beste Sort Boutellie-Øl, som tiener til Liebhabernes Efterretning. Om nogen skulle behøve en Lae-Gaas, en Engelsk Hane, og en Andrik, da kand Underretning gives i Bogtrykkeriet, til hvem Kiøberen kand addressere sig. Hvo som maatte behøve en nye enkelt Cariol-Fatting, behager at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra Sælger kand anvisees, med hvilken om Prisen kand accorderes.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Dersom nogen skulde behøve en skiøn Arbejds-Vogn med fuld Behør, behager de at melde sig i Bogtrykkeriet, hvor videre. Hos Kiøbmand Hans Wang. er til Forhandling nedlagt: Fløiels Sølv og Guld broderede Fruentimmer Laase-Punger, Dito uden Laaser, Alonger, hvide broderede Mands Vester, sorte Klæds Dito, Fransk Lærrets Dito, diverse Sorter broderede Manchetter fra 4 Rdlr. 2 Mk. til 12 Rdlr. Parret, blaaNanchin 4 sk. 2 Rdlr. 1 Mark, GlasStrondser a stk. 1 Mark 12 s.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Mandagen den 2den April førstkommende Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver Auctionen holden og foretagen udi Mfr. Rasmus Solers iboende Gaard her i Staden, over Madame Elisabeth Sallig Andreas Karres tilhørende Kramboe Vahre.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Skipper Holmboe, boende i Skipper Gaden, giør bekiendt: at han agter saa snart Vandet gaaer op, at reise til Kiøbenhavn. De, som have noget at sende derhen, eller som Passagerer agter at reise med ham, behager de at melde sig hos ham selv derom. Tillige meldes: at hos ham er beliggende 2de Pakker, som han har medbragt fra Kiøbenhavn, den ene er adskillige Slags Hauge-Frøe, og i den anden et Stykke lys overskaaren Plyds, begge Pakker mærket C. F. E. De som kand retmessig legitimere sig dertil, behager at melde sig hos ovenmeldte Skipper Holmboe, hvor samme imod vedbørlig Fragt og andre Omkostninger kand afhæntes.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Monsr. Hans Coie agter at lade sin tilhørende Hukkert Galeas, Sophia kaldet, som er her beliggende, saasnart Vandet bliver convenabel, at fortsætte sin Reise directe til Kiøbenhavn, og recommenderer sig hos Vedkommende, som haver noget Gods at indskibe, saavelsom Passagerer, at medreise, vilde behage at addressere sig til ham selv, eller til Mækleren Bertel M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Hos Jørgen Horster, boende i Skipper-Gaden, er Sand at faae til Kiøbs for 4 Skilling Skieppen.
Norske Intelligenssedler, 1764-03-28
Med næste Uges JntelligensSeddel No. 14, bliver gratis udleveret et Brev til den sindrige og Hr. Eftertænker. ædelmodige. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.