Københavns Adresseavis, 1785-10-11
Da gode Urverker ere til Tidens rigtige Bestemmelse for Forretningerne i det borgerlige Liv saa meget vigtige, at man og finder, at de mindre Formende dertil betjener sig af saadanne, som efter deres Natur ei vel kan gaae rigtig, i det mindste ikke længe, allene for de ringe Prisers Skyld, saa har Selskabet været betænkt paa at opmuntre de Kunstnere, som i Følge deres Opholdsted, synes at være i Stand til at levere deres Arbeide til de billigste Priser, til at give det tillige en større Grad af Fuldkommenhed, for derved om mueligt at gjøre hine fra fremmede indførte Urverker ganske undværlige, og udsætter derfor følgende Premie: Da de bornholmske Urverker behøver til deres Gang tungere Vægter end som andre lige indrettede Ure, gjorte her i Byen eller udenlands, og deres Perpendikkeler desuden svinger i alt for store Buer, saa udlover Selskabet til den Urmager paa Bornholm, som beviisliggiør, at have forfærdiget den største Mængde af forbedrede Ure, som gaaer med mindre Vægt, og hvis Perpendikkel beskriver med samme Længde, som før mindre Buer i Svingningen end de sædvanlige, og at have solgt samme til de billigste Prisee, dets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. Premien, som forhen har været udsat, vindes i Aaret 1785, og maae et af Urene indsendes til Selskabets Eftersyn inden Aarets Udgang. 71. For beste Sort Staal, forfærdiget her i Rigerne af norsk Jern, af lige Godhed med det Solinske, udsætter Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. De indsendte Prøver maae være af følgende Dimensioner: o. 1 1/2 Tomme bred, 3/4 Tomme tyk. b. 3/4 Tomme bred, 1/2 T me tyk. c. 1/2 Tomme bred, 3 Linier. tyk. d. Valsestaal, 3 Tome bred, 1 Tomme tyk. et Stempelstaal, 2 a 2 1/2 Tomme i Firkant. Alle Sortementerne maae kunne lade sig sveise, saavel indbyrdes som til Jern; ingen Blærer vise under Sveisheden, og ingen Bræk, naar paalagt Eggtøi med enkelt Sax; ligesom ikke have bløde Grader. Staalet maae og kunne udholde, at Meisler, deraf forfærdiget 1 1/2 Tom. brede, kan hugge Bestød= eller Armsile. Af Fjederstaal, lig med det Solinske, ønsker Selskabet ligeledes at kunne imodtage Prøver. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 72. Huusblas bruges udi Rigerne i temmelig Mængde, og som bekjendt især af Viinhandlere til at klare deres Vine med. Ligesom man bliver mere og meere Liebhabere af de beste Ølsorter, vil den og til deres des hastigere Klaring med Tiden endnu mere blive nødvendig. Selskabet udsætter derfor fremdeles for dens Forfærdigelse hos os følgende Premier. For den fineste, hvideste og beste Prøve af Huusblas, forfærdiget af Torske= eller andre beqvemme Fiske=Blærer (men Fiske=Blærer allene) ved noget Fiskerie enten i Norge eller paa Island. For den største Mængde, ikke mindre end 4 Pund, 20 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre, end 2 Pund, 10 Rdlr. Premierne udsættes særskilt for Norge for sig, ligesom desuden for Jsland. Der udsættes saa høi en Premie for saa liden en Mængde, fordi Selskabet ved Begyndelsen af denne Flid seer meere paa Varenes Egenskab, end paa deres Mængde. Beredningen af Huusblas veed man nok har ikke stor Vanskelighed, og at Luftblærerne i Fiskene er de beqvemmeste Materialier, hvoraf den forfærdiges. Det skeer, nemlig: ved at opløse disse Blærer i et ved en sagte Jld kogende Vand. Naar de ere blevne til en Skelce eller limagtig Materie stryges denne ganske tynd paa Rammer, omtrent som i Liimkogerier, paa hvilke Rammer den tørres, til den bliver som en Pergamment, hvorefter den sammenrulles i Blade af ulige Størrelser, efter Brugen og Hensigten dermed, og siden, naar den har naart fuld Tørhed, indpakkes. Jo nærmere den i Skjønhed og Klarhed, og i øvrigt i Form, kommer den Russiske, forfærdiget af den saa kaldede Fisk Hansen, (Acipenter kius.) hvoraf Huusblasen har sit Navn, jo bedre vil den blive anfect at være. Erholder Selskabet. gode Prøver, vil det udsætte større Premier for større Mængder. Attester maae bevidne, at Huusblasen, som æskes Premie for, er forfærdiget af Æskeren selv eller hans Folk, og paa det Sted, som Æskningen ommelder. Premien æskes, i Følge forrige Liste, inden Udgangen af Aaret 1785. 73. Rovdyrs Udryddelse er bleven anseet for noget af det første fornødne saa got som fra Skabningen af. Den Ødelæggelse, de anstiller paa sine Steder i Norge, og den Frygt de mangensteds der holder Nordmanden i, ja tvinger ham derfor til at holde flere Tyende end han ellers behøvede, er Aarsag, at Selskabet ved følgende Premier vil søge at afhielpe, saavit mueligt, noget af dette Onde. De Udyr, til hvis Ødelæggelse der sigtes, bliver: Biørne, Ulve, Ræve og Ørne, og regner det, for des lettere at bestemme Premien, 2 Ulve eller 3 Ræve, eller 3 Ørne mod en Børn, og saaledes udsætter følgende Premier: For Ødelæggelsen ved een Person af ikke mindre end 4 Bjørne og 2 Ulve, eller saa mange af bemeldte Rovdyr, som efter det bestemte Forhold kan regnes derimod, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 2 Bjørne og 1 Ulv, eller saa mange af de andre Rovdyr, som kan svare til det foranførste Forhold, Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 1 Bjørn og 1 Ræv eller 1 Ørn, eller saa mange af disse Rovdyr samtlig, som udgjør Forholdet, 5 Rdlr. For Ødelæggelse af Unger af disse Udyr kan man og indfinde sig til Æskning, da trende Unger regnes mod et Dyr af samme Art. For Ødelæggelse af disse Rovdyr selskabsvis, vil Selskabet give overordentlige Belønninger. Vedbørlige Attester maae gotgjøre Rigtigheden af det Hele, som sædvanlig efter Forerindringerne ved Selskabets Liste. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter, og kan, i Følge forrige Aars Liste, første gang æskes til Udgangen af Aaret 1785, og udsættes for flere Aar. Dersom mange Æskende skulde indfinde sig til de udsatte Premier, vil Selskabet desuden tilstaae Belønninger, ligesom og med Fornøielse paa en ærefuld Maade anføre og omtale dem, som med Skydegevær eller paa anden Maade understøtter den fattige Almne til denne Hensigt. 74. For den eller dem, som i et Aar, fra Skibene er gaaet fra Jsland til Æskning skeer, i eller uden Selskab, skyder, fanger eller paa anden Maade ødelægger Ræve der paa Landet, ikke mindre end 80 Stykker, 20 Rdlr. For ikke mindre end 60 Stykker, 15 Rdlr. For ikke mindre end 40 Stykker, 10 Rdlr. For ikke mindre end 20 Stykker, 5 Rdlr. Med troeværdige Attester vil det bevises, at Rævene ere ødelagte i den omskrevne og ikke i længere Tid. Dersom nogen maatte anvende Flid paa at oplede Rævereder, og ødelægge Ungerne, da kan Vedkommende anmelde sig ved Premie=Æstning paa samme Vilkaar, som de andre, og i Kap med dem, allene at trende Unger regnes mod en voxen Ræv. Æstningen kan indsendes til ethvert Aars Udgang, da Premien bliver udsat for flere Aar. 75. At Sælhundenes Mængde omkring de danske Standbredde, især imellem Øerne, er Fiskeriet til merkelig Afbræk, er noksom bekjendt, ligesom at deres virksomste Ødelæggelse kunde blive Fiskerierne og de Fiskende til betydelig Fordeel. For derfor, saavit Selskabet mueligt, at befordre dette sidste, udsættes følgende Premier: a. For den eller dem, som selv, eller i sluttet Selskab, beviisliggjør for Selskabet, paa en eller anden Maade med Garn, Harpuner eller andre Jnstrumenter at have fanget eller dræbt de fleste Sælhunde enten i aabent Vand eller paa deres Baad, eller paa Jsen om Vinteren, at regne fra denne Premielistes Bekjendtgjørelse til midt i Desember 1785, udsætter Selskabet følgende Premier: For et Antal, ikke mindre end 60 voxne eller store Sælhunde, eller 100 smaae og unge dito, Selskabets anden Guldmedalte eller 500 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 40 store eller 70 smaae, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 25 Stkr. store eller 4 smaae, Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Paalidelige Attester maae med følge PremieÆskningen, at den angivne Mængde er fanget af Vedkommende efter Premie=Materiens Forskrift, og ikke af andre de Premie=Æskende overladt, for at vinde Premie. Selskabet vil tillige tage i Betragtning, hvorledes enhver veed at benytte sig af sin Fangst, deels ved at bevare og forhandle de Skind, som falder af Sælhunden, deels ved at vinde den største Mængde Tran mueligt i Forhold til Sælhundenes Antal, Størrelse og Egenskab; til hvilken Ende enhver, som æsker bemeldte Premier, des uden maae angive og bevisliggjøre, hvad Tran han haver vundet, eller hvad Skind han enten haver vel bevarede i Behold, eller afsatte, samt hvorledes og forhvilke Priser begge Dele ere solgte, hvortil desuden vil føres af hvad forskellig Art Sælhundene ere, da nogle, skjønt deres Størrelse ere lige, giver ulige Mængde af Tran, paa hvilke samtlige Omstændigheder Selskabet vil see ved Premietilkjendelsen. De Proprietairer, Forpagtere, Jagt= og Strandbetjente, eller andre, som understøtter og bidrager til, at ovenmeldte Hensigt opnaaes, vil Selskabet ved en ærefuld Erindring om deres Fortjenester, eller ved Belønninger i Medallier, erklære sin Opmerksomhed. Disse Premier, kan af en og samme Person ikke vindes oftere end 3de Gange, og ingen, som engang har vundet nogen af dem, maae indfinde sig til Samæskning, med mindre han har et højere Antal Sælhunde at æske Premie forend det Antal var, hvorfor samme Person tilforn er bleven givet Premie. Æskningen med tilhørende Beviser, og Anmeldelser maae, i Følge foregaaende indsendes til Selskabet til Midten af Desember Maaned 1785, eller i det seneste inden samme Maaneds Udgang, b. Og da det er nyeligen bleven Selskabet berettet, at ingen skulde have bedre Leilighed til Sælhundefangsten, end Fiskerne imellem Kjøbenhavn og Helsingøer, som bruger, Hornfiskegarn, naar de derhos vilde tillegge og et Sælhundegarn, bundet saaledes, at Sælhunden kunde faae sit Hoved vel igjennem Maskerne derpaa, men ikke Kroppen; saa tilføjer Selskabet i Anledning heraf: At de Fiskere, som i tilstundende Aar 1786 hermed gjør de lykkeligste Prøver, vil Selskabet, foruden at de kan vinde bemeldte Premier for Sælhundefangsten, i Forhold til deres bevidnede Flid med bemeldte Garn, desuden belønne. Brugen af Sælhundegarnet er bekjendt: Naar Hornfiskgarnet er udsat, haver man allene at ophænge, dette Sælgarn imellem Pælene i Gietove eller Liner, og saasnart man merker Sælhunden, som ofte skal infinde sig i Hornsiskegarnene, saa løsner man kun Linen, saa at Sælhundegarnet falder ned for Mundingen af Bund garnet. Hunden søger derved strax sin Udslugt, og farer saa i Sælgarnet, bliver liggende deri som i en Sæk, og følgelig er til Priis. 76. Som man og haver erfaret, at Grønlænderne ikke saa nøie paapaster deres egen Fordeel ved at lægge sig efter den for dem saa meget vigtigere Sælhundefangst, som samme er en af deres visseste og meest fornødne Næringsvere, saa udsætter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder, som med egne Garn fanger de fleste Sælhunde, ikke mindre end 12 Stykker, 6 Rdlr., for næste Mængde, ikke mendre end 3 Stykker, 4 Rdlr., for den næst derefter, ikke mindre end 5 Stykker, 2 Rdlr., og for den næst derpaa, ikke under 3 Stykker, 1 Rdlr. Selskabet vil ved Premietilkjendelsen tillige tage i Betragtning den Leilighed, som i Henseende til lokale Omstændigheder, ved Kolonierne maatte giøre Fangsten lettere eller panskeligere, ligesom den Fangendes Evne og Vilkaar, samt Fliden og Vindskibeligheden han har anvendt i Fordholdderefter, hvilket derfor maatte anføres i de Attester, som fra Kjøbmændene, Præster eller andre troeværdige Personer der paa Stederne indsendes til Selskabet om den hele Fangst inden November Maaneds Udgang 1787. Premierne udsættes atter for trende paa hinanden følgende Aaringer, og maae det tillige være de, som første Gang æsker Premien, nemlig i dette Aar 1785, tilladt under et at beregne deres Fangst baade for Aaret 1784 og fordet iværende. 77. Da man ligeledes veed, at Grønlænderne ikke ere saa paapassende i Henseende til at anskaffe sig den fornødne Vinterforraad imod muelig Mangel, som det vel var at ønske de maatte være, saa udsætter Selskabet følgende Premier, For den indfødte Grønlænder, eller grønlandske Familie, som af egen Fangst haver forskaffet sig, i Forhold til egen Fornødenhed, den største Mængde af tørrede Helleflyndere, samt tørred, Kjød til Vinterføde, enten i Henseende til en eller flere af disse Fornødenheder tillige, For den største Mængde, heraf 5 Rdlr. For næst følgende, 4 Rdlr. For næste derefter, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. For næste endnu, 1 Rdlr. Fisken vil beregnes efter Tal, og de øvrige Sorter efter Vægten. For det hele, hvorfor Premie æskes, maae medfølge troværdige Attester, ligesom for næst forrige Premier, og vil de logle Omstændigheder, og enhvers Evne, Flid og Vindskivelighed ved det hele komme i nøieste Overveielse ved Tilkjendelsen af Premierne. Premierne, tilforn udsatte, æskes i Aaret 1785 paa samme Maade som næst forrige, og giøres Regningerne ligeledes i første Fald for forrige Aar med beregnet, og udsættes for 3de Aar. For begge Priismaterier erlægger Selskabet Betalingen, ligesom Premierne vindes, til den kongelige Diretsion for den grønlandske Handel i Penge, hvilke den igjen i Handelsvare, lader Vedkommende udbetale. 78. Da Selskabet har erfaret, at Norge har ikke nær saa duelige Tømmermænd, Smede, Muurmestere og Snedkere, som de ofte behøves, og Landets Jndfødte maaskee snarest skulde finde Lyst og Leilighed til at erhverve sig de fornødne Jndsigter i disse Haandverker hos andre, saa udsætter det følgende Premier: For den i Norge indfødte Tømmermands=, Smede, Muurmester= eller Snedkersvend, som med paalidelige Attester beviisliggiør, efter Bekjendtgjørelsen af dette at have opholdt sig i det mindste i tvende Aar udenrigs, og virkelig der har staaet i Arbeide for at erhverve sig Jndsigt og Færdighed til sit Haandverks Fortsættelse, og som derefter har vundet Borgerskab og paa samme Konst nedsat sig i en af de norske Kjøbstæder, og til den Tid, da Premien æskes, der i det mindste haver været boesiddende i 6 Maaneder. For den meest fort, ente, Selskabets første Guldmedalje eller 100 Rdlr. For den dernæst fortjente, Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. For den næst efter, Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr., og for den derefter, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. De Attester, som Selskabet forlanger om de Æskendes Duelighed, maatte saavel være fra de Stæder, hvor Personen udenrigs har opholdt sig, som ogsaa fra det Sted, hvor han er boesiddende. Ved Æskningernes Bedømmelse vil Selskabet. især paasee Dueligheden, men naar alting er lige, ogsaa tillige Tiden og fornødne Bekostningerne udenrigs. Premierne udsættes færskilt for Norge søndenfields og nordenfields; dog bliver Christiania i Henseende til Vedkommendes Udreise herfra undtagen. De æskes i Aaret 1788, og Æskningen indsendes inden Desember Maaneds Udgang samme Aar. 79. For det Tjenestethende, af begge Kiøn i Island, som lader bevidne for Selskabet. ved troeværdige Attester, indrettede paa efterfølgende Maade og indeholdende efterskrevne Vilkaar, at det i det mindste har tjent flittigen og troe paa eet Sted hos samme Huusfamilie der i Landet, i ikke kortere Tid end 10 Aar, 10 Rdlr. For ikke kortere end 9 Aar, 8 Rdlr. For ikke kortere end 8 Aar, 6 Rdlr. For ikke kortere, end 7 Aar, 5 Rdlr. For ikke kortere end 6 Aar, 4 Rdlr. Premierne kan æskes i Aaret 1788. Vilkaarene, ved Tienesten, som Attesterne maae bevidne, ere: 1) Mandspersonernes Tjenesteaar bliver at regne fra deres Alders 20de Aar, men Fruentimmer fra det 18de og til begges 60de. Dog maae Fosterbørns Tjeneste hos deres Fosterforældre, Slægtninger, som i Anledning af Forvandtskab, eller deres, som fra Betlerie ere af en Hosbonde opdragne, ikke regnes længere end fra den tjenende Mandspersons 25de men Fruentimmers 23 Aar. 2 Tjenesteaarene skal være i Rad og alle efter hinanden, med mindre Sygdom eller besynderlige Aarsager, ikke Skiftelyst, haver været Aarsag til Tjenestens Forandring. 3) Tjenestetiden maae og forstaaes om hele Tjeneste=Aaret igjennem, saa de, som lader sig fæste paa halv Tid f. Ex. for at være paa egen Haand hver anden Uge, ikke kan æske Premie. 4) Jngen kan æske eller erholde meere end en Premie; skjønt samme kunde have tjent premiemmessig hos flere end en Familie. 5) Naar en Hosbonde døer, eller opgiver Gaarden og Tienestetiendet forbliver i hans Enkes, Børns eller Arvingers Tieneste ansees det som det havde tjent een Hosbond. 6) Dersom et Tjeneste tiende i Attesteen tillige roses for, at det er vant til Havedyrkning, Kaal= og Kjøkkenurters Avl, vil saadant blive lagt vedbørlig Merke til. 7) Jngen, som for uærlig Sag er bleven fældet, kan samæske til Premie. I Henseende til Attesternes Udstædelse, maae det merkes, at de gives af Hosbonden eller om han er død af Madmoderen, hvilken Tyendet har tjent, og underskrives desuden af 2de af sammes Naboer eller Venner, hvilket igjen til Sikkerhed og alles Troværdighed bevidnes af Sognepræsteen. Er baade Hosbond og Madmoder døde, udfærdiges Attesten paa samme Maade af nærmeste Slægtninge, som har været i samme Huus med Premiræskeren. J Attesterne maae udtrykkeligen anføres, at Premieæskeren, har tjent N. Aar i Rad hos N., og i al den Tid viist i Henseende til Duelighed, Flittighed, Redelighed og Lydighed en god Opførsel, m.v. De udsættes for nærværende for Landet i Almindelighed; men kan blive nærmere bestemte til mindre Strækninger, Amter eller Provinser af Landet, i Fald Selskabet derfra i Tiden skulde blive underrettet om Fornødenheden deraf. 80. For den Bonde paa Kjøbenhavns Amt, Fogderne undtagne, som efter denne Listes Bekjendtgjørelse udflytter sin Gaard til Udjorderne længst fra den Bye, hvori han boede, og som efter den beste Plan inddeler, opdyrker, og med største Vindskibelighed forbedrer sin fra alt Fælledskab indhegnede Jordlod, udsættes en Premie af 100 Rdlr. Attesterne herom maatte indsendes inden første November 1785, og tydeligen bevidne Gaardens Størrelse, samt de gjorte Forbedringers Vished og Betydelighed. Denne Premie udsættes af Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel von Plessen. Da det overflødige Vand paa mange Stæder i Færøe, giør største Skade især paa Engene, hvorved ei allene naturlige Produtter forringes, men endog Faarene, som ere Landets Styrke og Rigdom, lider meget, ja tildeels af en saa kaldet Vattersot bortdøer, og da man er overbeviist om, at der for Fremtiden kan raades Bod paa dette store Onde, allene ved at aflede Vandet ved tilstrekkelige Grøfter, saa udsættes følgende Premier, For den Odels= eller Kongsbonde i Ferøe, som fra denne Listes Bekjendtgjørelse indtil Efterhøsten 1786 graver de fleste forsvarlige Grøfter til staaende Vands fornødne og tjenlige Afledning fra Agre, Enge eller Myrer. For den største Mængde, 30 Kroner. For den næste, 16 Kroner. For den næste, 12 Kroner. For den følgende 8 Kroner. Og endelig for den næstfølgende, 4 Kroner. I Attesterne, som maatte være nøjagtige og paalidelige og sendes med Høstskibene 1786, ventes fuldstændig Efterretning ei allene og Grøfternes Længde, men og om deres Brede og Dybde, samt om det fra Vand befriede Stykke Lands ongefærlige Størrelse, og hvortil man samme herefter agter at bruge. Naar flere Lodsciere, hvis Navne og Antal i Attesterne tydeligen maae meldes, med forenede Kræfter arbeider herpaa, kan de efter Omstændighederne og Sagens Vigtighed vinde enten hver sin eller og tilsammen een Premie, som da bliver at deele imellem dem i Forhold til enhvers Andeel i Arbeidet. Attesterne maae tillige forklare, at der ved lige Arbeider, dog er sørget for at beholde eller indrette de for Kreaturerne fornødne Vandingsteder i Markerne, paa det ingen Vandmangel herved i Tiden skulde foranlediges. Disse Premier udsættes af Hr. Etatsraad Wilhelm August Hansen. 82. For den Bye i Aastrup Sogn under Carlsfelts Gods paa Falster, hvis Rugsæd hidindtil merkelig har været befængt med de saa kaldede polske Vikker (en Art meget skadelig og der i Landet meere og mere Overhaand tagende Ukrud), og som herefter saaledes lægger Vind paa at udrydde samme, deels ved at anskaffe sig reen Sæderug, deels ved at udluge dette Ukrud af Aarene, i Fald det enten skulde have indsneget sig i Sædekornet, eller ligge forborgen i Gjødningen, eller Jorden, at der i den hele Byes Rugmark ikke findes nogen polsk Vikke, paa den Tid de blomstrer, nemlig i Julii Maaned 1785, udsættes en Premie af 200 Rdlr. For at kunne nyde Deel i denne Premie maatte hverMand i Byen i det mindste have saaet 2 Tønder Rug, Premien, som forhen har været udsat, æskes inden første Desember 1785. Denne Premie, hvilken Hr. Pastor Bjering i Mosebye paa Falster, som et Agtelsestegn af Selskabet haver erholdet, bliver her igjen af ham udsat 83. For den Gaard= eller Huusmand i Lister Provstie i Norge, som indeværende Aar avler, og til at kunne spindes, tilbereder den største Mængde Liin eller Hør, udsættes en Premie af 20 Rdlr. Prøver af Hørren, ikke mindre end 4 Pund, maae indsendes til Selskabet inden 31 Desember 1785, og da Hørrens Godhed fornemmelig ved Premietildømmelsen vil komme i Betragtning; saa maae den, som indsendes til Prøve, allene være vel brudt men ikke heglet; ligesom Premieæskningen maae være geleidet af troeværdige Attester, der bevidner saavel Mængden af den avlede Hør, som Prøvens Overeensstemmelse med den øvrige Avl. Huusmænd kan samæske med den halve Deel mod Gaardmænd. Det er Hr. ProvsBagge til Wandsøe, som udsætter denne Premie. 84. For at opmuntre Høravlen og Spindeskolers Anlæg i Vordingborg Amt, andre til Exempel og Efterfølgelse, udsættes fremdeles følgende Prænier: v. 500 Rdlr. forden Gaardmand af Øeberregaards Gods, som i Aaret 1785 paa sine Jorder efter behørig Attestavler den meste og best haarbeidede Hør, som i det mindste maae være i reen Hør 12 Lispund, sættet paa den skotske Maade, som paa dette Gods allerede er gjort bekjendt. L. 50 Rdlr. for den Gaardmand paa Vordingborg Amt, som i Aar ligeledes avler og paa samme Maade skætter og behandler den beste og meeste, ikke mindre end 12 Lispund reen Hør. Foruden de sædvanlige og ved Forcrindringerue foreskreskrevne Attester vilde de Æskende fra Hr. Christian Gottfried Voelker, paa Øeberregaard, forsyne, sig med Attest og Hørrens Godhed, samt at den en stættet paa den skotske Maade. Attesterne indsendes inden 31 December 1785. c. Ligeledes udsættes 100 Rdlr. for enhver af de første 5 Læse= og Spindeskoler, som i Aarene 1784 og 1785 vorder af nyt opbygte paa Vordingborg Amt, helst af Grundmuur eller og af Bindingsverk, dog med Vilkaar, at Skolebygningen bliver af den Størrelse som Skolebygningen i Kjøng, naar der i den Bye, hvor Skolen anlegges, allerede er en kongelig Skole; men naar ingen kongelig Skole er der, da som Skolen i Ring. Desuden maae Bygningen være forsvarlig og varig, staae paa et beqvemt og tørt Sted, og Spindestuen være saa stor, at deri kan rummes 40 til 50 Spindersker. Indretningen maae saaledes i alle Henseender skee efter Øeberregaards Spindeskoler, hvorom Vedkommende vilde melde sig hos Hr. Voelker sammesteds, for at faae al fornøden Oplysning, og i sin Tid ved de sædvanlig fornødne Vidnesbyrd tillige erhverved hans Attest og, at Skolerne ere saaledes, som meldt, indrettede, samt at der intet andet bliver spundet end Hør og Blaar, da Hørren er en af de vigtigste Vexter, som den sjellandske Grund i nærværende Forfatning kan frembringe, og Hørspinderierne bliver altid de nyttigste paa Landet. Disse Premier æskes inden 1 Desember 1785, og kan vindes af Præster, Bønder og hele Byer, eller af hvem, der er saa ædelmodig at bringe saa nyttigt et Verk i Stand. d. Endelig udsættes for den af disse 5 Spindeskoler, som først bliver færdig og med det fornødne Inventarium er forsynet, 50 Rdlr. aarlig i 10 Aar efter hverandre, hvilke bliver at at anvende deels til Hielp til Skolemesterens og Spindelærerskens Løn, deels til andre for Skolen fornødne Sager. Disse 50 Rdlr. kan æskes, naar det med Sognepræstens og bemeldte Hr. Voelkers Attest bevises, at Skolen er ferdig; at der villigen haver indfundet sig 30 Pigebørn for at lære deres Christendom, Læsning, Skrivning og Spinden, samt at Spinderict er begyndt og fortsættes paa samme Maade, som i Øeberregaards Spindeskoler. Alle disse Premier udloves af en oprigtig Fædernelandets Ven. 85. For den Bonde i Ørum Amt i Thye, som ved Stutterie=Kommissionen i bemeldte Amt 1785 præsenterer den beste Bondehingst 3 til 4 Aar gammel, udsættes 10 Rdlr. Denne Premie kan endog vindes, om end ikke alle de Fuldkommenheder findes hos Hingsten, som fordres efter Forordningen af 27 Mai 1785, naar den i øvrigt er saadan, at den af Kommissionen erkiendes for en sund, veldanned, reen ag sterk Bondehingst, og det af Kommissionen med Attest bevidnes, at den er Premien værdig og den beste, som af Bønderne i Amtet er præsenteret i det Aar. Æskningen indsendes inden 1ste Desember 1785. Det er Hr. Pastor Hørgh i Hillerslev i bemeldte Amt, som fremdeles udsætter denne Premie foren ham af Selskabet tilforn tilkjendt Medalje af samme Værd. 86. For den Bonde eller Bondebye i Assens og Hindsgauls Amter, som foreviser Selskabet Prøver af velbrændte Muursteene fra et nyt anlagt Landsbyeteglbrænderie, hvis Indretning svarer til den af Hr. Provst Dyssel i hans bekjendte Afhandling foreskrevne Omgangsmaade, udsættes fremdeles en Premie af 10 Rdlr. Prøver med Attesterne af kyndige Mænd, som ere paategnede af Stedets Præst og Øvrighed, indsendes inden Desember Maaneds Udgang 1786. Det er Hr. Kammerjunker og Landsdommer de Cederfeld Simonsen, til Erholm og Søndergaard, som udsætter denne Premie. Efter Selskabets Ordre. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.