JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Paa forhen specificerede Øer forefindes beqvemme Leiligheder for et Anlæg til Tran Brænderie, Kampestene kan faaes i Mængde; Brændeved kan man selv nedhugge uden Betaling; Muslinger, som ligge ved Søen i Mængde, kunne tjene til Kalk, og Træer findes der af forskjellige Sorter til Brug. Følgelig bliver Sagen allene denne: det første Udlæg, gode Arbeidere, og en fornuftig Bestyrelse. Naar nu Stedet skulde etableres, efter dets Forfatning for nærværende Tid, saa blev det fornødent, at Materialierne bleve hensendte med Skibene, som for Coromandel Kysten vare destinerede; da de dog skal passere Landet. Derved vilde en Deel Omkostninger blive menagerede. Saadanne Skibe kunde derfra igjen forsynes med gode Provisioner, deels for dem selv, deels for et Oplag i Tranquebar, som i Krigs-Tilfælde var til stor Nytte, da dette Land producerer lidet, og har ofte Mangel. Ja bemældte Skibe kunde tillige forsynes med rødt Træ, og andre Sortementer, som maaskee her ved Efterspørgsel var at faae, til Handelens Fordeel, som vi formedelst vort Skibs complette Ladning ikke søgte. Erfaringen viser, at de Franske Skibe, som komme fra Mauriz til China, medbringe aarlig Qvantiteter af rødt og sort Træe til Forhandling, og debitere samme vel. Af saadant rødt Træe, medbringes herved et lidet Stykke til Eftersyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Bemældte Træe kjøbe de maaskee her paa Stedet eller afhugge samme selv til Afskibning for Mauritz, hvilket sluttes af de Skibe, som frem og tilbage retournere, og hvoraf fem saadanne laae til Ankers ved Foulpointe, under vor Ankomst, og flere passerede til og fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
For det Danske Asiatiske Compagnies Regning er indkjøbt i Tranquebar Rødt Træe for China. Samme blev anbragt med gode Fordele uagtet Jndkjøbet skede fra tredie Haand, følgelig vilde den directe Handel være til større Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Ved vor Ankomst til Cap den 25de October forefandtes 2de Engelske Fregatter for at convoyere 9 Coffardie-Skibe til Ny Holland, for at tage Landet i Besiddelse, som ved Capitain Koch (Coock) for nogen Tid siden er opdaget. De medbragte en Deel Mennesker til Aflevering for Landets Nytte. Disse blive herved hjulpne af Nøden, og deres Lande hjemme fritages for Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Naar nu en Deel af vore fattige Mennesker uden Emploi, som ere Landet ikkun til Tynge, især naar de forstod et Slags Haandværk, bleve anbragte herved maaskee Landet Madagascar derved med Tiden kunde blive et frugtbart Land, samt et godt Handelsted for Indien og Europa. Til Bestyrelse for saadant et Værk at anlægge, mener jeg dette kunde tjene, som følger, nemlig: 1) Maatte destineres en Capital til samme Brug imellem 10 til 20000 Rdlr. 2) Fornødne Materialier indkjøbes af Capitalen, til Opbyggelse af et Vaanings-Huus, for Sikkerhed til Contanters og Varenes Bevaring, samt en Jndretning til Tran Brændingen gjøres. 3) Jndkjøb af Jern etc. for Stedet til Handling, hvorover en fornøden Specification i Tiden kunde gives. 4) Betjentere, bestaaende af et Overhoved, en Secretair og 2de Assistenter, til Bestridelse af Jndkjøb, Udskibning og Regnskabernes Holdelse. 5) Fornødne Pæparatorier for Fangsten. 6) Fartøier og Arbeidere. Skulde saadant udfordrende Mandskab ikke haves, saa maatte indkjøbes Slaver, fra 40 til 52 Piaster og saa fremdeles, som Stedet vilde udfordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Jeg recommenderer underdanigst disse mine Tanker til naadig Eftersyn og høigunstig Skjønnende, da det ikke er af Mangel paa Leve=Brød siden jeg tjener det høilovlige Asiatiske Compagnie som Supercarque. Men jeg kun allene herved vilvise det, som kunde tjene til Fædrene Landets Fordeel og Nytte. Underdanig. Cap de Gode Hoop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
den 30de December G. J. Klitgaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Blandede Efterretninger. Jblandt den nyere engelske Reise-Literatur værdifulde Frembringelser er: Narrative of a se cond expedition to the shores of the Polar Sea in the years 1825, 26 & 27. By John Franklin, capt. Including an account of the progress to the Eastward. By Dr. Richardson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Amtmand Theiste, der var Amtmand her i Aarene 17716, og af hvem man i Thaarups Magazin 2den Deel S. 45 o. fl., har nogle ei alt for kritiske Optegnelser paa en Reise i Norge i 17613, lod nemlig en Gang, ved sin Nærværelse paa Thinget paa Hanehoug i Leganger, Thingalmuen sætte en Jernlænke paa dens Top, og forsøge paa at drage den ned. Hvad hans Hensigt dermed har været, er vanskeligt at vide. Stenen gav saavidt efter, som sagt er, og staaer nu som et dobbelt Minde om Oldtidens Kraft og Nutidens Svaghed. – En halv Miil sønden for Feløs Anner kirke ligger det gamle Framnæs, nu Vangsnæs, hvor Frithiof hin Frækne blev født og begyndte sin Heltebane, og hvor hans Faders Høj vises. Ligeover for Framnæs er Balestranden, hvor Kong Bele boede, og hvor Baldurs-Templet, som Frithiof brændte, stod. En stor Høi er her senere opgravet, og der skal være fundet adskillige Oldsager. (See, i Budstikken 1824, Biskop Neumanns Reise.)(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Provst Colban, som i Oct. 1814 skrev en Beskrivelse over Lofogdens og Vesteraalens Fogder i Nordlands Amt, fortæller deri følgende: Hvorlidet Sømands-Ungdom mangler Mod, det viser ei allene deres Dristighed paa Havet, men og Behiertighed og Aandsnærværelse ved overhængende Fare. For et Aarstid siden fiskeede to Drenge paa omtrent tolv Aar paa Raffundet; en Bjørn kom svømmende og vilde anfalde Baaden; Drengene flygtede ikke, men roede deres Fiskesnøre rundt om Dyret, hvorved dets Been bleve indviklede, nu søgte det rasende Baaden, hvorpaa den ene Dreng kastede en Angel med Snøre, som hæftede i Halen, hvorved de trak Dyret baglænds rundt i Søen, og ved at blive ved, immer at roe i en Kreds, udmattede de saaledes deres frysende Fjende, at de efter et Par Timers Arbeide bragte ham til Landet, medens han endnu havde Livsaande tilbage, som Drengene med Flid lode ham beholde, at de ej skulde tabe deres Bytte, da den aldeles død strax vilde have synket i Dybet. Jeg har ikke erfaret disse modige Drenges Navne, da de ikke hørte til mit Sogn, og deres Daad er formodentlig paa Thinget anmeldt og til Amtet indberettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Fra Genf skrives d. 5 Juni, at den berømte engelske Chemiker Sir Humphry Dawy kom den 28 Maj fra Jtalien dertil med sin Hustrue, var meget syg, og døde efter femten Timer ved Slagflod. Den 1 Juni foregik hans højtidelige Begravelse paa den protestantiske Kirkegaard. Af fri Drift fulgtes Liget af Syndikerne, Statsraadet, Stadens Autoriteter, Akademiet, Studenterne, Kunst-Samfundet, og en Mængde der boende Englændere. Han var fød 1779 i Penzanze i Cornwallis, og gjorde i Chemien Opdagelser, der i sin Art gjorde en lige Epoke, som i sin Tid Lavoifiers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Den berømte Digter Hofraad Adolph Müllner er ifølge Efterretninger fra Weissenfels død den 11 Juni af et Slagflod i sit 57de Aar. Under Titel, Spatziergang durch Kalabrien und Apulien. Von Justus Tommasint. Konstan1828, er udkommen en interessant Reisebeskrivelse, der fremstiller en levende Skildring af Egnene og Menneskene i de benævnte Lande. Det er en Tydsker, Det. Johan Henr. Westphal fra Schwerin, derunder det italiensk klingende Navn Tommasin, har villet skjule sig. Det var tilfods han gjorde sin Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-23
Kjøbenhavns Børs d. 28 Juni 1823. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 200 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sal. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. .......... i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. 6. Dito Dito. ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 25 10 i Banen 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 97 1/2 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 64 4 64 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Nyeste kilderie af 8 jøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 51. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 Juni 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Den Kjøbenhavnske kongl. Porcelains fabriks første Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
(Beskrevet af N. Jonge i den 2den utrykte Deel af Kjøbenhavns Beskrivelse, og her med Forkortelser og Tillæg optager). paagaae Den store og anseelige Gaard, hvori samme drives, og som har sin Udkjørsel til Springgaden. blev af Kong Frederik d. 5te d. 9 Sept. 1763. givet til Stadens Vognmandslaug med gode Privilegier og Fordele, for at den skulde være en Postgaard, hvor der bestandigen skulde holdes et Antal af Vogne og Heste i Beredskab til Reisendes hurtige Befordring. Her bleve ogsaa beqvemme Værelser indrettede for Reisende, med Spiisning og Drikkevare etc. Postkarlene, som herfra befordrede de Reisende, skulde være forsynede med Postmundering, Posthorn og Skildt, og ved Afreisen eller Ankomsten betjene sig af Posthornet, hvorefter Enhver skulde vige af Veien. Dette Anlæg, og hvori Spire var til det siden saa forbedrede Befordringsvæsen fra Hovedstaden, blev efter nogle faa Aars Forløb ophævet, og Gaarden blev siden indrettet til Porcelainsfabrik. Allerede i Kong Frederik d. 5tes Regjerings Tid havde en Sachser, ved Navn Melhorn, og en Fransk ved Navn Fournier, gjort Forsøg med Porcelains=Arbeider, hvilket havde kostet Kongen store Kapitaler, men alle deres kostbare Forsøg løb ganske frugtesløst af, uagtet de havde af Regjeringen all fornøden Understøttelse og alle fornødne Materialier.), men omsider var Hr. Frantz Henrik Müller, Laborant, Materialist og Apotheker i Kjøbenhavn, en indfødt dansk Mand, saa heldig ved sin grundige Indsigt, og Anvendelse af sine Øvelser især i Metallurgien, at tjene sit Fædreneland med et Arbeide, som er det mest pas ende for Danmark, da den rette Porcelainsord, som dertil bruges, findes i Mængde her i Landet, især paa Bornholm. Efterat Hr. Müller havde anvendt fem Aar, saa og af sine egne Midler sat 4 til 5000 Rdl. paa Forsøg og Prøver, fik han Product tilvejebragt, som lovede de bedste Fordele, og nu blev af den kongelige Kasse anvendt to Gange hundrede tusinde Rigsdaler herpaa, hvorved han i tre Aar bragte Værket til lige saa stor J Andr. Schyttes Danmark og Norges naturl. og polit. Forfatn. 1 Deel, nævnes tre Forsøg, nemlig: Sachserens Ludvig v. Lüches, en anden Sachsers Melhorn's, og dernæst Franskmandens Fournieres. J Listen over givne Understøttelser til Fabriker i de Suhmske nye Samlinger 2 B. 3 H. S. 20 og 41 nævnes Porcelainsmester Ferdinand 1740-1754 at have faaet 3794 Rdl.; og Melhorn 1755 til 1768. at have faaet 4761 Rdl. Th. Fuldkommenhed, som for andre Værker er medgaaet 40 til 50 Aar at bringe det til, og fire til tem Gange saa stor en Kapital. Fabriken kan nu *) nære og berige sig selv, den sysselsætter om Vinteren henved 2000 Personer, men om Sommeren næsten det dobbelte Antal, fordi man da kan arbeide i Vandet, og har Tilførsel af fornødne Materialier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Palmetræet skiænker. Jo Frugt, og Tørsten slukker rene Kilde. Belisar. Og nu den Eensomhed Trene. har jeg ei dig. Belisar. Hvis Du blev syg. Jrene. Nei, Guderne berøve Den Blindes sidste Støtte ei. Belisar. Men hvis Mig Døden kalder Frene. Da jeg over Skyen. En anden Fader har. Belisar. Velan, vi vandre Du paa den mørke Sti skal lede mig, Mit Livets Engel skal Du være, tilAt Dødens Engel fører mig fra Jorden. (Vagten, som er traadt frem, omringer dem og fører dem bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Den Reisende Honore Vidal. det parisiske geographiske Selskabs Møde den 6te Marts 1829, gav Honore Vidal, som først nylig er kommen tilbage fra Levanten, Udsigt over sine mange Reiser i Asien og Egypten, i Aarene 1801. 28. Man erfarede af hans Meddelelser, at han fire Gange, i de værste Aarstider og under de mest trykkende Forhold, har gjennemvandret det øde Arabien, at han, i Ordets sande Betydning, har gjennemløbet Mesopotamien og Babylonien, at han har gjort to Reiser fra Bagdad til Constantinopel og derfra tilbage til Bagdad, til Vands og til Lands, at han har besøgt Syrien, Anatolien, det asiatiske Tyrkie, Persien, en Deel af Armenien, Kysterne ved det sorte Hav og Egypten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
De fleste af disse Reiser har Vidal foretaget paa egen Bekostning. Hans Bekjendtskab med det tyrkiske Sprog, med Muselmændenes Sæder, og hans Kundskab i den arabiske Dialet overhovedet har sat ham i Stand til, overalt at indføre sig selv og at knytte interessante Bekjendtskaber. Han har ogsaa iblandt andet bestræbt sig for, paa mine Reiser at bestemme de enkelte Steders Afstand fra hinanden og deres Beliggenhed, som og Flodernes Løb, og at erhverve gode geographiske Meddelelser. Ogsaa den Reisende Fontanier, der ligeledes er vendt tilbage til Paris, forbereder et Værk over sine Reiser i Georgien, Persien og Tyrkiet. (ibid 123.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Leopold af Toskana. Storhertug Lepold af Toskana, almindelig bekjendt for sin Andest for det økonomistiske System, og for sin Lyst at ville regjere meget, befandt sig engang i en Samtale med den indolente Ferdinand d. 4de af Neapel, og fortalte ham, hvor lykkeligt han gjorde sit Folk, og hvor mange Forordninger i det økonomistiske Systems Aand han havde udgivet. Ferdinand lod ham længe declamere; endelig afbrød han ham med det Spørgsmaal, hvor mange neapolitanske Familier han havde i Toskana; Storhertugen vidste Tallet; det var kun ringe. Nu, min Hr. Broder, svarede Ferdinand ham meget koldt: da begriber jeg sandeligen ikke Deres Undersaatter, og deres liden Tilbøielighed til at vorde lykkelige. Jeg har i mine Stater fire Gange saa mange Toskanere, som De Neapolitanere i Deres. (ibid. 107.) Persisk Brevskrivnings-Ceremoniel. De nuværende Persere give i Brevskrivnings-Ceremoniellet deres tydske Stambrødre lidet eller slet intet efter, og maaskee vil engang i Tiden en tilkommende Historieforsker kunne derfra drage Beviser fra Persiens og Tydsklands Beboeres Nedstammelse fra en Grundstamme. Jkke mindre end til 8 Sorter Papir ere særskilt anvendelige paa Brevskriverens og Brevmodtagerens forskjellige Rangforhold. Den første og kostbareste Slags er hvid, bestrøet med Guldblomster og med Modtagerens Navnciffer i Guld. Den ene Halvdeel af Bladet forbliver blank, som Rand; og under samme begynder Brevskriveren sit Arbejde. Brevet maa ei underskrives, men Afsenderen sætter sit Segl paa et Hjørne af Bladet, men saaledes, at en Deel af Seglet mangler, for derved ligesom at sige: jeg er ikke værd at komme for Deres Høihed, og vover i det høieste kun at vise mig halv. Dertil komme andre Høfligheds Tegn; saaledes bliver Hjørnet til høire skjevt afskaaret, for at betyde, at alle vore Værker ere ufuldkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Under Overskriften ved Seglet skrives Ordet Cratim, Navnet paa en fabelagtig Hund, der bringer Himlens Breve til Jorden. Denne Hund tilhører en af de syv sovende Propheter, som bleve baarne ind i Himlen. Ved den Leilighed holdt Cratimsig med Tænderne fast ved sin Herres Kappe, og slap saaledes med ham ind i Himlen, hvoraf man ikke vilde støde den ud, formedelst dens Troskab mod sin Herre, men gav den en Brevbærer-Forretning. En tredie Høfligheds Forskrift er, aldrig at give et Brev i Modtagerens Haand, men enten lægge det paa Jorden for ham, eller kaste det fra si mod ham, en Regel ingen Perser vover at undlade. (ibid. 107.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Kong Georg d. 4des Regjering er de brittiske Architecters gyldne Tid. Saa mange og saa betydelige Bygninger ere ingensinde forhen i England opførte som nu. Kirker, Broer, Palaier, Villaer, Slotte opstaae overalt. Yorker Kathedrale reiser sig i to Aar paa nye. Katholikerne tegne sig for store Summer dertil. Den kongelige Residents=Bolig i Windsor er et Fee-Slot, og den der herskende Pragt, parret med den zirligste Ele gants, overstiger ethvert Begreb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-27
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Juni 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 500 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 90 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. ...... Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) Rbd. r. S. Dito Dito. . . ..... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 105, 105 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 97 1/2 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 97 1/2 i Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 64 1/4, 64 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Nyeste Løbenhavn. ilderie af 5 Sexogtyvende Aargang. No. 52. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 Juni 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (See Nr. 4.)IV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Thorvaldsens Arbeider for Frue Kirke, beskrevne af en Englænder, førend noget deraf fra Rom blev afsendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Naar den ærede Recensent af Weinwichs Kunstner-Lexicon i Literatur Tid. 1829 Nr. 24 S. 374 siger: at Nicolaus Peter Hermanson (S. 86 hos Weinwich) er den samme Mand som Herman Peters (S. 137), saa er denne Rettelse vist nok feilagtig. I Niemanns Handbuch d. Schl. Holstein. Landeskunde 1799 S. 622 hedder det Her lever nu i Frederikstad to duelige Kunstnere. Herman Peters og hans Søn Nicolai Peters, begge Malere, den første ogsaa bekiendt ved sine fortræfselige lakerede Arbeider; den sidste udgiver paa Subskription Haandtegninger efter Naturen." Rivesell's Beschreib. d. Stadt Flensburg, Altona 1817 S. 28, læses, Nicolai Peters bør som fædrenelandsk Kunstner her nævnes, da han lever i vor Midte. Da der hersker kun en Stemme over Faderens Arbeider ligesom over Sønnens, saa maa jeg, som Jkke Kiender af Kunsten, henvise Enhver til deres Naturen ligesom frastiaalne Vær Han har ogsaa raderet 6 Kobbere til en latinsk Dissertation af Physikus Det. Friedlieb i Husum. Ofte var han nødt til at skære i Træ for Tobakspindere, at lakere Støvleskafter o. s. v. Det sidste, nemlig Lakerings Arbeide, var en Kilde mere, hvoraf denne Kunstner kunde hente det Nødtørftige for sin Familie, danske Courantsedler paa Tobaksdaaser efterlignede han saa tvangfrit og nøjagtigt, at enhver beundrede det, og Kongen selv skal derved være bleven saa overrasket, at han holdt Forfærdigeren for et farligt Menneske. Foruden ved Lakering, og fornemlig ved saftige, bløde og derved saa naturlige Vandmalerier, bidrager ogsaa den Underviisning, han giver i Tegning, til hans nødtørftige Underholdning. Ogsaa som Digter er han bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Om det skjønne Brugmannske Altar i den slesvigske Domkirkes Chor, forhen i Bordesholmer, Kirken, læser man i Schleswigsche Kunst-Beytrage, 2det Hefte Schleswig 1792. 4. S. 82. 85 følgende: Allerede den berømte og lærde Henrik Ranzau har i Descriptione Chersonesi Cimbricæ 1597 anmærket (see Westphalen Monum. ind. Tom. 1. p. 42), Foruden andre Prydelser, hvormed Kirken i Bordesholm saa rigeligen er forsynet, seer man ogsaa der en Altertavle, som Johan Brugmann af Husum (som ogsaa med ikke ringere Kunst har snittet og forarbeidet Altertavlen i Segeberg Kirke), har forfærdiget og ziret med saamegen Kunst og Flid, at Mange, der have gjennemreist den største Deel af Tydskland, bevidne ikke at have seet noget Værk, der kunde lignes dermed. Om denne Tavle og dens Forfatter, der er død i største Armod, har Matthias Pausenius, skrevet følgende Epigram: Phoebus wars jungst seinen Blick auf diese geschnitze Arbeit, Und sprach: Jst diets von Menschenhand gemacht,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
Jch bin en Zolus, der kunstliche Arbeit ta deelt, Lystppus meistern. Øder die Kunstverke des will. Konne ich nicht hier Kunst erblicken, so war ich thrigter. Mit meinen Augen, als Midas mit seinen Ohren. Ogsaa en af de forrige Præster i Flintbeck, Martinus Coronæus giver, i sine antiquitatibus Bordesholmensibus (Westphalens monum. ind. Tom 2 p. 593), følgende Efterretning: J Aaret 1521 har Hans Bruggemann af Husum med sine Svende forfærdiget et Altar med beundringsværdig Kunst, i et Tidsrum af Aar, som han derpaa har anvendt. Træet, hvoraf det er gjort, kogte han tilstrækkeligt i Olie, for at bevare det for Orm. Dette Alter har den Underskrift: Opus hoc insigne confectum est anno incarnationis millesimo quingentesimo vigesimo primo ad Dei honorem. *) Ligeledes har denne Kunstner forfærdiget den store Monstranz i Husum, og hans *) Altsaa ikke 1528, som M. Holmer i sin i Husum 1669 holdte Jldebrands-Prædiken paastaaer. Hjelpemester Alteret i Brügge *). Ogsaa skal han have gjort det i Neumünster Kirke værende Monument. 1523 kom Kong Christian den 2den med sin Gemalinde Jsabella, Datter af Kongen af Spanien, Søster af Keiser Carl den 5te, med deres Reisefølge til Bordesholm for at see dette Altar. Kongen beundrede den store Kunst i Værket, og Dronningen viiste ham med sine Fingre Figurerne. Da Brüggemann saae dette, udsnit tede han deres Billeder efter Naturen og satte dem paa to Piller ved Alteret "). Herrerne af Lübek forlangte af Brugmann et ligesaadant Altar, og han lovede dem at levere dem et bedre end det i Bordesholm. Derfor gave Munkene ham en Medicin, efter hvilken hans Øine bleve rindende, og han maatte opgive Arbeidet. Endeligen døde han i Landsbyen Eidersted nærved Bordesholm. Jeg har et Haandskrift af ham, som jeg har efterladt mine derværende Colleger.) Cæso Grammius omtaler i sit Skrift: Chilonium novus Holsatiæ Parnassus pag. 35 Altertavlen. Den er, hedder det, udarbeidet med en misundelsesværdig og uefterlignelig Kunst, og det er allene for dens Skyld værd at komme til Kiel. Du maa kaste dine Øjne paa hvilkesomhelst Altare du vil i Tydskland, Frankrig og Jtalien, som ere af Guld, Sølv eller Marmor, saa anbefaler denne Bordesholmiske Tavle, som dog ikke har Noget af hine kostbare Materier, sig; den er af Træ, men ved den sjeldne Kunst, som du seer, maa du bekjende, at den overgaaer alle de andre. Johan Brugmann af Husum har med en Polyclets duelige Haand udskaaret Christi Lidelses Historie i Træ, saaledes at man troer ej at see nogen Afbildning, men Personerne selv, og iblandt saa mange *) Siden kommet til Segeberger Kirke. *) J det af den Kielske Doct. og Professor Cæso Grammius udgivne Skrift: Chilonium novus HolsatioParnassus, Slesvig 1665. 4 pag. 35 fortælles ogsaa dette, at Brugmann skar disse to Portraiter i Træ saa træffende, at der ei manglede noget i Ligheden. *) Westphalen t. c. Tom. A. p. 588. Menneskers Ansigter seer man intet, som ligner det Andet i Blikke og Lineamenter *). Derimod er Frelserens snart lyse, snart bedrøvede Ansigt gjort saaledes, at han stedse og allevegne ligner sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-06-30
J Anledning af hvad ovenfor er anført af Martinus Coronæus, om at Træet, hvoraf Altertavlen var gjort, blev kogt i Olie, bemærkes i i Schl. Kunstbeitrage: "at det vel ikke er at forstaae i bogstavelig Mening, thi det synes meget mere, da den hele Altertavle er af Egetræ, at dette Træ, efterat Arbeidet er blevet færdigt, er gjennemtrukket af varm Linolie, saasom det endnu indtil denne Tid har beholdt sin naturlige Farve, hvorimod det ved Kogning i Olie maatte have faaet en brun Farve. Desuden er især at bemærke, at Egetræet til dette Arbeide er valgt med megen Omhyggelighed, og er af en saa fortræffelig Slags, at noget saadant i vore Tider skulde være vanskeligt at bekomme; og da der i saadant med al Forsigtighed valgt Kjernetræ ikke kommer Orm saa har Kogning i Olie ikke kunnet havt anden Hensigt end at sikre det imod Fugtighed. Enhjørningen.