JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1820-11-06
J Forgaas fortsatte han sit Foredrag fra Kl. 10 om Morgenen til Kl. 4 om Eftermiddagen, kuns med en halv Times Ophold, og gjorde sig Umage for at vise Modpartens Vidners Utilstrækkelighed ved de for Hs. Majestæt afgivne Vidnesbyrd. Følgende var omtrent Slutningen af hans Tale: "Betragter man den Grund, hvorpaa Billen hviler, saa finder jeg, at ingen Deel af Vidnesbyrdene kan berettige Deres Herligheder til at forlange, at jeg skulde bevise endnu mere. Jeg har hørt sige, Mylords, og der gaaer, medens Forsvaret varer, det Rygte, at Personer, som ikke ere af den lavere Classe, Personer, som ikke staae i Forbindelse med den offentlige Presse eller ere udelukkede fra deres Forsamling, udbrede de skammeligste Libeller mod Hs. Majestæt. Jeg havde ikke troet at en Mand, som har et menneskeligt Hierte og en Pairs Værdighed, kunde give et saadant Exempel. Var det en Prinds af Kongelige Blod, saa vilde jeg sige, at han havde gjort mere til at vanære sig, og til at tabe sin Ret til Kronen, end min Kongelige Clientindevilde have gjort, om ogsaa alle Klagerne mod hende vare beviste. Jeg veed vel, at der i dette Huus ere adskillige Personer, som have havt Leilighed til, i den hemmelige Commission at høre meget om Hs. Majestæt. Jeg veed ikke, hvad det er, men det er aldeles umuligt at forkleine Hs. Majestæts Ære i en saadan Ret, naar de gjorte Beskyldninger ikke blive offentlig beviste for Barren.". - Deres Herligheder kunne aldrig ville dømme efter Vidnesbyrd i af Folk, som have fret igjennem Nøglehuller, men kuns efter Retfærdighedens store Grundsætninger. Hvad for Rygter der end circulere paa Continentet, saa ere de ubeviste, og maae derfor betragtes som falske. Jeg veed, der gaaer ogsaa Rygter, som have formaaet anseelige Personer til at forsvare Dronningens Sag; jo man paagaaer endogsaa, at hele Englands Folk interesserer sig for Hende; der kan gives Mennesker, som gjerne ville bibringe Forfatningen et Stog; jeg vil ikke indestaae for det Modsatte; men denne Hede vilde blive kiømer ved en Frifindelse; man vilde glæde sig ved at høre Deres Herligheder afsige denne lige ved Tronen...... Han sluttede med at anbefale Lorderne, som i denne Sag havde anmasset sig Guddommens prøvede Magt, ogsaa at efterligne det naadige Dæsens Godhed og Viisdom.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Ogsaa Dr. Anshington gjorde sig igaar i sin Tale Umage for at godtgiøre Contravidnernes Styrke, og sluttede med en formelig Taksigelse til Huset for den Taalmodighed, hvormed de efter en saa langvarig Forhandling havde hørt hans Tale til Ende. General=Advocaten, som i Dag holdt sin Replik indtil Kl. 1, i fik derefter Tilladelse til at hvile sig, og Hr. Brongham bad nu at det maatte tillades ham at fremlægge nogle just nu erholdne originale Breve fra Friherren af Ompteda til Personer i Dronningens Tieneste, hvilke han havde villet bevæge til at vidne mod Hende. Den blev yttret Misfornøielse i denne Anledning, og General=Advocaten overlod det til Lorderne at afgiøre, om dette nu burde finde Sted, Grev Liverpool bevidnede sin Forundring over det slet valgte Øieblik. - Hr. Brongham: Han vilde have handlet mod sin Pligt, om han havde tøvet med Fremlæggelsen. - Lord Holland gav ham Rederi, men meente derhos, at Lorderne skulde bestemme en anden Tid. General=Advocaten vedblev derpaa efter en halv Timer Ophold sin Tale, hvorved han giennemgik Modpartens Vidner Udsigende indtil de allermindske ubetydeligheder, for at vise, at de ikke vare af nogen Vægt. Da han kom til Carrington, sagde han: Admiral Beresford, som var fremkaldt, for at giøre denne Vidnesbyrd gyldigt, havde meget mere omstødt det, og det var en selsom Fremgangsmaade, at fremstille Admiralen, den man neppe vilde have tilstædet nogen af Raaderne; men han troede, at det var bleven foranlediget af en ædel Pair, der havde holdt denne Fremstilling for nødvendig til at bevise et Vidnesbyrd med det andet. - Her blev han afbrudt af Grev Grey: Han var denne Pair, som havde foranlediget Huset til den brugte Fremgangsmaade; dog ikke i den af den lærde Sagfører angivne Hensigt; det var ikke skeet for at understøtte et andet Vidnes Udsigende; men for at Deres Herligheder skulde erfare Sandheden, og han kunde ikke noget Øieblitilstæde, at man tillagde ham en urigtig Hensigt. - General Advocaten explicerede: Han havde ikke havt i Sinde at dadle nogen derimod glædede han sig ved, at Sir Bersford var fremstillet a. Hans Foredrag blev ei tilendebragt.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Lieutenant Franklyn og hans Staldbrødre vare den 30te Juni trængte 70 (Engelske) Mile frem fra Hudsonsbayen, og haabede i Begyndelsen af September at naae Hearnes Kobbermine=Flod.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Fra St. Thomas skrives under 9de September, at Admira Brion med stort Tab var slaget tilbage fra Magdalenefloden. Bolivar havde bemægtiget sig en Transport Levnedsmidler, som var bestemt til St. Marta.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Senere og tilforladeligere Efterretninger fra Sydamerika melde at Bolivar, efter at have forkastet de Spanske Forslag, vil storme St. Marta, og haaber snart at sætte sig i Besiddelse deraf. Angrebet paa Cartagen havde han fundet raadeligst for det første at opgive.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Neapel, den 10de October. Vi have faaet officielle Efterretninger og Palermos Jndtagelse. J vort Land hersker overalt fuldkommen Rolighed. Vi have erholdt følgende telegraphiske Depescher fra General Floristand Pete "Palermitanerne have sendt nye Parlamentærer til Leiren. Ti staae i Underhandlinger med dem; jeg haaber at vi, inden 24 Timer, ere i Besiddelse af Jorter, og at Alt vil uden videre Blodandgydelse vende tilbage til Orden. J modsat Fald bliver der i Morgen givet Jld fra 12 Stykker af svært Kaliber. Dagen efter fortsattes disse Efterretninger saaledes: "Næsten Alt er afsluttet. Jgaar, den 6te, om Aftenen, besatte vore Tropper Forterne. Jfølge Foreningen skulle de i Dag, den 7de, besætte den Jndre af Staden og Molo. Ved senere Beretninger erfarede man, at ogsaa Molo var bleven besat, og at General Pere kun ventede paa Afvæbningen, for at fuldende Besiddelsestagelsen af Staden selv.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Følgende er et Udtog af den Beretning, som Ministeren for de udenlandske Departement afgav den 4de dennes. Efterat han havde opregnet de forskiellige Overeenskomster og skeete Berigtigelser, som siden i have fundet Sted med Europas Magter, og som vare blevne i Kraft indtil den 7de Juli d. A. sagde han: "fra den Tid befinde vi og ligesom afsøndrede fra de andre Magter, og vi staaer allene i venskabeligt Forhold med Spanien, som paa Grund af Overeensstemmelsen i Statsindretningen og en fornuftig FrihedsGrundsætninger, af hvilken begge Nationer bestæles, have knyttet Venskabsbaand med og, som stedse maae blive inderligere. Frankrig giver os ingen Grund til Frygt; derfor borger os den constitutionelle Regiering; desuden har Hertuginden af Berry, en Datter af vor høitelskede Hertug af Calabrien, skiænket dens Trone, en Arving. - Endskiøndt Rusland ikke har villet antage den Neapolitanske Gesandt, er der dog Grund til at troe, at da det har anerkjendt den Spanske Regiering, det ikke vil gjøre en Undtagelse med et Land, i hvilket en fuldkommen lignende Regiering er indført uden Blodsudgadelse, og uden den ringeste Modstand. England synes indifferent; den Britiske Ambassade har meddeelt den Forsikring, at Formerelsen af den Engelske Flaade i Middelhavet, ingen anden Hensigt har, end den, at beskytte Englands og de Joniske Øers Handel. alle de øvrige Magter, med lin tagelse af Ostrig, vise ingen fiendtlig Stemning; de synes at oppebie de forenede Converainers Beslutninger ved Congressen, for derefter at indrette deres Fremgangsmaade. Ostrig allene giver og Anledning til Mistillid. Dens Frapper i Jtalien ere forøgede med Antin Mand, og vi vide, at endnu Allund Mand skulle komme over Alverne. Klogskab kunde maaske have tilrandet Østrig, at forøge dens Stridskræfter i Jtalien, for at sikre dens Besiddelser paa Halven, saalænge den endnu ikke kiendte de Grundsætninger, som lede vor Handlemaade; men da vi fra vor Side ingen siendtlig Demonstration have gjort, da vi have agtet Beneventos og Pontecorvos Uafhængighed, endskiøndt det kun vilde have koster og liden Umage at have erhverver disse Steder, da deres Jndvaanere for største Deelen vare tilbøielige til at giøre sæl leds Sag med os, saa kunne Østrigs Udrustninger ikke længer ansees, som blot forsigtighedsregler. Endnu er ingen Erklæring paafulgt, og vor Gesandt har ikke kunne faae Adgang til det Wienske Hof: han opholder sig vedvarende i Bologne i det Haab, at han endnu skal blive antaget.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Messina, den 4de October. Vi have ingen officielle Efterretninger directe fra Palermo, daSamfærselen endnu bestandig er afbrudt; men de fra Omegnen indløbne Beretninger ere høist bedrøvelige. En stor Deel af Staden, skal være lagt i Aske, og især skulle de mod Søsiden liggende Qvarterer, hvor de største Vareforraad laae i Magazinerne, have lidt meget af den Neapolitanske Flaade, da de vare meest udsatte for dens Jld. General Peppe skal allerede nogle Gange være trængt ind i Staden; men hver Gang igien været fordreven med stort Tab. Der blev fra Husene foret paa hans Tropper, og gydet kogende Vand ned over dem. - Om det ved en saa desperat Stemning mellem Palermittanerne vil lykkes den lille Hob Neapolitanere at bemægtige sig Staden, er et Spørgsmaal, som ikke lader sig besvare. midlertid mangler hverten Anføreren eller de under ham staaende Tropper Mod. Vi ere her bestandig rolige og vel tilfredse.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Genua, den 16de October. Ifølge Efterretninger fra Sitilien skal de Neapolitanske Troppers Jndrytning i Paterma være bleven ledsaaet med de blodigste Scener. Beicirernes Jldhavnes styrret en stor Deel af Staden og i det Øieblik, da Seirherrerne rykkede ind, mynede det rasende Folk alle de Neapolitanske Ranger, som befandt sig i det Jndre af Staden, hvorimod de forbittrede Soldater plyndrede flere af de rigeste og mest anseelige Hase.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Lissabon, den 12te October. Afdelingen af Sydtropperne, som den 5te rykkede ind med Nordarmeen, var commanderet af Marschal de Campo Gasp. Teixeira de Magaalhavns y Lacerbro.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Avisen for den 10de indeholder et lykønskende Proclamation fra de forhenværende Medlemmer af Juntaen i Porto, i Anledning af dens Forening med den herværende for at arbeide paa PortugalsGienfødsel.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Fra Nio Janeiro erfare vi, at vor elskede Konge nylig i en fortrolig Gamtale med en Udlænding, som blev forestillet for ham, havde udtrykt sig paa det ommeste om sit Portugisiske Folk, og beklaget sig over Skjebnen, som nødte ham til at opholde sig i Brasilien.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Madrid, den 16de October. Den 13de dennes fandt de almindeligste Glædesyttringer Sted, i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag. s. Majestæt har sauctioneret Jesuiternes Ophævelse, og mankan ikke tvivle paa, at det jo ogsaa vil free med Hensyn til Munkeordenernes Ophævelse i Almindelighed.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
J Forgaars aflagde Lovgivnings- og Krigs=Commissionen Beretning om det ved Livgardisterne Natten paa den 8de Juli foraarsagede Tumult, hvilket den ansaae allene for Virkningen af en overdreven og ugrundet Jver, og foreslog derfor at overlade det aldeles til Hs. Majestæt at straffe eller benaade de Anklagede. Krigscommissionen afgav dernæst en bifaldende Beretning om Ministerialforslaget, at sætte Linietroppernes Antal til 54,000 Mand i Fredstider og 121,000 Mand i Krigstider, med det Tillæg, at man burde give Schweizerregimenterne Afsked, naar deres Capitulation er udløbet, dog med Tilladelse for Officerene og Soldaterne at lade sig naturalisere. &c.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Ved de overordentlige Møder den 14de og 15de om Aftenen blev der stærkt debatteret angaaende de patriotiske Selskaber. Jgaar t blev allerede den første Artikel af Udkastet desangaaende forkastet som overflødig; den anden antaget med 100 Stemmer mod 43, og den 3die og 4de skul afhandles i Morgen. Ved den anden blive de nuværende Selskaber ophævede. Efter den 3die kunne de dog endnu vedblive at existere, naar de ville give sig ind under Localøvrighedernes Tilsyn. Den 4de fastsætter, at de ikke maae danne nogen constitueret Corporation, og ikke forrespondere. Min siger, at den Aavelige Runtius er indkommet med Forestil linge til Justitsministeren mod Stændernes Beslutninger i de Geist, hos lige billiggender. Du nye Fordeling af Grundskatter foraarsager mange Mod, afforeslinger. Nogle Provindser finde sig sværere bebyrdede end de de andre
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Paris, den 27de October. Moniteuren indeholder en Kongtig Proclamation, hvori den hedder: Franskmænd I det Øieblik da den Lov, som sikreneders Repræsentantvalg en fuldkommen Uafhængighed, og eders Jnteresse den retforrigste Repræsentatien, for første Gang træder i Uldøvelse, viljeg, at i skulle høre min Stemme. Omstændighederne ere alvorlige See paa eder tilling og om eder; alt vil foreholde eder eder Farer, Fornødenheder og Pligter. Der er bleven er er en betydelig og lovmæssig Frihed til Deel, grundet paa Løve, som udspringe fra min Kierlighed for mit holk og mine Erfaringer om den Tid, hvori vi se leve. Med disse Love afhænger det af os, at sikre vort fælleds Fæs og dreneland dets Rolighed, Hæder og Lykke. I have Villien dertil, en og denne bør J ogsaa tilkiendegive ved eders Valg. Kun ved i Viisdom og Redelighed bliver Friheden opretholdt. Bortfierne Urolighedens Venner, Tvedragtens Stiftere, dem, der udbrede uretfærdig Mistroe mod min Regiering, min Familie og mig selv fra den ærefalde Post, at være Deputeret. Og naar de maaske spørge, hvorfor J forraste dem, da viser dem, denne prankrig, som for 5 Aar siden var saa undertrykket, siden r. blev saa forunderlig reddet, og nu nærmer sig det Øieblik, da det 1/2 skal modtage Lønnen for saa mange Offere, see sine Afgifter nedsatte, og alle offentlige Byrder lettede. Siig dem, at J ikke, nu da alt livnes, voxer og blomstrer i Fædrenelandet, ville give eders Kunster og Jndustrie, eders Jorders Host, eders Børns Liv, eders Arners Fred, ja en Lykke, som alle Jordens Nationer misunde eder - til Priis for deres urimelige Drømme og fordervelige Hensigter." a.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Grussel, den 23de October. Ved det andet Kammers Forsamling den 19de dennes ere Præstdenterne for de forskiellige Sectioner udnævnte.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Den Franske Regiering har her i Riget og i Rhinlandene afsluttet Contracter og 16,000 Remonte=Heste.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Den Engelske Regiering sender ingen Krigskibe til Tejo. Den Fregatter, som man troede bestemte til at gaae derhen, ere seilede til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Den 27de October. Ved Stændernes Forsamling den 24de udviklede Finantsministeren i en lang Tale Grundene for Budatter, og forelagde 3 Lovudkast: Budgetet for 1821, Midlerne dertil og Dannelsen af 8 Millioner activ Gield til Udgifternes Dækning.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Man skriver fra Lissabon, at de Sydamericanske Kapere fra den 13de December 1817 til Marts Maaned d. A. foruden de smaa Kystfartøier har deels opbrændt og deels stunket 81 Skibe og desuden plyndret 25 andre.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Hannover, den 26de October. Ved en Bekiendtgiørelse af 19de dennes blive samtlige Medlemmer af begge Kongerigets Kamre anmodede om at møde her inden den 1ste December, da Kamrenes Forsamling igien skal aabnes.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Wien, den 25de October. Alle Beregninger, som Ali Pascha af Jastina havde gjort paa Grækernes Understøttelse, have slaaet ham feil, og der er indtre, de det besynderlige Tilfælde, at de Ottomanniske Anførere paa een Gang anførste de Tyrkiske Jndvaanere i Paschaliet i Mahomeds Navn, og de christelige med foranbaarne Korstegn, imod Oprørerne.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Petersborg, den 13de October. Paa Keiserens Befaling saal der herfra sendes Ham Vinter eqvipage.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Greven af Ressetrøde skal med det første ogsaa afreise til TroppauEt Selskab har med Regieringens Bevilling paataget sig at lade en Deligende gaae mellem dette og Mostau. Den fral begynde at gaae, saasnart Vinterveiene blive fremkommelige, og vil almindeligviis tilbagelægge Veien i 2 til 5 Dage.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Trinidad, den 26de August. Man melder os, at General Valdes er ankommen paa Sletten ved Qvito, efterat han i 20 Skiærmydsler er gaaet af med Seiren, og at Præsident Bol var stolede paa, at St. Marta vilde falde i hans Haand. Mompor var ankommet, og alt gik efter hans ØnskeUrdaneta var i Maracaibo. Bolivar havde svaret General Morillo paa samme Maade, som Kongressen havde gjort: at han ønskede Fred med Spanien, men ikke ville høre noget Forslag, hvorved ikke Anerkiendelsen af Columbiens Souverginitet og ubetingede Uafhængighed var lagt til Grund, da alle Overhoveder og Stæder heri tænkte overeensstemmende.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Buenos=Ayres, den 28de Juli. De forenede Tropper under Alvear, Carrera og Lopez have trukket sig henved 3 Mile tilbage, forfulgt af heele den herværende disponibie Styrke under Dorrego, der synes at være ved godt Mod. J Dag hedder det, at hine have gjort Holdt, for at vover et Slag, hvis Udfald vi i saa Fald om faa Dage ville faae at vide. Fra Tucuman og Salta erfare vi, at Statholderen, Guemes, har sluttet en temporair Overeenskomst, hvorved Handelen med de endnu af Royalisterne besatte Provindser er bleven tilladt. Der skal allerede være afsat for 60, 1 Peses Gods og Muuldyr. Pueyrredon har stedse forkastet slige Tilbud, da han seillagtig meente, dermed at bringe Fienden i Forlegenhed.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Indenlandske Efterretninger. Altona, den 2den November. Man er nu paa Spor efter nogle Personer, som man har mistænkt i Anledning af det paa Advocat Rahrgen udøvede Mord, og skal allerede have temlig godt Haab om saaledes at faae opdaget Gierningsmanden til denne skrækkelige Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Kiøbenhavn, den 6te November. Uagtet Forbudet i Placaten af 16de Juni 1809 mod Penges Forsendelse med Brevposten fra Steder, hvor Pattepostkontorer ere oprettede, gientagne Gange, og senest under 18de Februar d. A. er ved offentlig Kundgjørelse herfra bleven bragt de Korresponderende, i Crindring, saa er det dog jevnligen siden den Til indtruffen, at Penge ere blevne afsendte med Brevpogen, og af vedkommende Postkontorer, i Overeensstemmelse med bemeldte Placats Bydende, anholdte til Fordeel for Opdageren eller A giveren. For at forebygge det Tab, som Afsenderne af saa anne med Brevposten forsendende Penge, udsætter sig for, under Generalpostdirektionen sig anlediget til herved paa ny at bringe i Erindring, at Placaten af 16de Juni 1800 bestemmer: At naar Bankosedler, Penge, kostbarheder og Obligationer, som lyde paa Jhændehaverne vorde forsendte med Brevponen, fra de Steder, hvor Pestepostkontorer ere oprettede, fra Beløbet eller Værdien af det Forsendte confiskeres, og tilfalde Angiveren eller Opdageren.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Ved denne Anledning kundgjøres tillige til almindelig Underretning: a) at der for ethvert afsendende eller modtagende privat Brev, hvis Porto eller Franko beløber 8 Rbs. i Sølv, skal indtil videre paa Postkontorerne i Danmark, uden Hensyn til om det er en elt eller dobbelt, erlægges i Expeditions= og Udleveringsgebuhr 1 Rbs. Jeg, dog dette sidste Gebyhr ikkun forsaavidt Eierne selv eller deres Bud afhente samme, hvorimod der for de Breve, som tilbringes Vedkommende, og for hvilke altsaa de almindelige Værepenge betales, er ægges intet Udleveringsgebyhr. b) at værepengene for løse Breve med Brevposen oppebæres af de Kondige Postkontorer efter de for Tiderne gieldende Bestemmelser med 3 Rbs. i Sølv paa de Steder, hvor de i Aaret 100, bleve oppebaarne med B. dansk Jourant, og med 2 Rbs. i Sølv paa de Steder, hvor de til fornævnte Tid bleve oppehaarne med 1 s. dansk Courant, hvilke respective 3 og 2 Rbs. erlægges efter Vedkommendes eget horgodtbefindende, enten i rede Sølv eller i dig hanstegn, efter den til enhver Tid gieldende Qvartalscours, dog maa for de Breve, hvis Porto eller Franke ikke beløber mere end 3 Rbs. og derunder, ei tages mere i Værepende end 2 Rbs., og c) at de Kongelige Postkontorer ere berettigere til at oppebære foranførte Bærepenge, saavel for de private Breve, som efter at Karterne have været udhængte, tilbringes Eierne, som for de Breve der, fordi de ille i den Tid, at Parterne ere udhængte, afhæntes af den til hvem de ere berømte, eller forsaavidt disse ere boesiddende paa Lande, af nogen at Stedets Jndvaanere, som dertil have frat Optrag, blive overliggende paa Postkontorerne, og det uden Hensyn til om Eierne efter denne Tig selv eller ved deres Bug lade dem afhente, da vedkommende Postkontorer saaledes foranlediges Uleilighed med Omsorgen for sammes Opbevaring og Udleveringen uden for de der til begemte Tider. Dog skulle for saadanne Breve ikkun betales de anordnede Bærevinge, men intet udleveringsdebyhr, efter hvad der under Litr. a i Henseende til de Breve for hvide Bærepenge erlægges en bemærket. Generalpostdirectionen, den 7de November 1820.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de October er Sognepræst for Barret og Vrigsted Menigheder i Aarhuus Stift, J. K. Mehl, beskikket til Sognepræst for Vibye og hisset Menigheder i samme Stift. Sognepræst for Nørber og Grynderup Menigheder i Viborg Stift, N. F. Bosse, til Sognepræst for Hammel, Valdbye og Søbye Menigheder i Aarhuus Stift; Catechet ved Frederiks tydske Kirkes Friskole paa Christianshavn, Cand. Theol. H. Egne, til Capellan pro person, hos Sognepræsten ved bemeldte Kirke og for den tydske Garnisons Menighed i Kiøbenhavn, Den 27de: Examinatus juris P. H. Blich til Procurator ved Underretterne i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie. Den 3die October er Cancellist under Cancelliet J. P. E. Esmarch beskikket til Borgemester og Stadsecretair i Segeberg; Præst i Stedesandt N. F. Mortensen til Præst i Lindholm i Provstiet Tøndern; Candidat i Theologien P. A. Zeitner til Diaconus, i Landtircken paa Femmern; og Amtsinspecteur F. C. Christensen i Cronshagen til Justitiarius for det adelige Gods Cronsburg. Den de. 10de: Borgemester og Politiemester i Tønning, Krigscancelliere, cretair P. Thomsen, udnævnt til 3de Overretsraad i den Slesvigske Overret; Borgmester og Politiemester i Husum, Cancelliesecretair P. Liders, til 7de Overretsraad i den Holsteen=Lauenborgske, Overret; Over- og Landrets=Advocat F. C. Schmidt til 8de Overretsraad i samme Ret og hidtilværende Præst i Brunsbittel i Landstabet Sønderditmarsken, M. Nissen, til Præst i Sasel i Amtet Ahrensbock. Den 24de: hidtilværende Bataillonschirurg C. Godolin i Rendsborg beskikket til Districtschirurg i Amtet Lügumkloster.
Berlingske Tidende, 1820-11-06
Torsdagen den 2den November blev paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Slot under sædvanlig Opsyn og Control opbrændt: 1) indløste Rigsbantsedler til Beløb 2,873,500 Rbd. 2) indløste Courantsedler lydende paa 24, 12 og 8 s. d. C., til Beløb 90 Rbd. 3) uopsigelige Rigsbank-Obligationer a 2, 5 og 6 1/2 pro Cent, til Beløb........ . . . . . . 95, 816 Rbd. S. V. 4) opeelige Rigsbank=Obligationer, til Beløb i Sedler . . . . . . . 31,422 Rbd. 29 s. 5) norske Sedler og Anviisninger, til Beløb........ . . . . . 18,717 Rbd. 32 s. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 4de November 1820. De Eiere af uopsigelige Rigsbank=Obligationer respective til 4, i og 6 1/2 pro Ct. Sølv=Værdie, som til næstkommende Januar Maaned ønske Renterne heraf hævede her i Banken, ville inden Novemder Maaneds Udgang skrivtlig opgive for Banken Obligationernes Slags og Rummer. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 6te November 1820.