JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-08
Paa Ribe Byes Grund, ved den saa kaldte Mandøe Høelade, er den 25de f. M. fundet strandet en stor Skibs=Baad, meget beskadiget, som kan rumme 30 a 40 Mand, og som synes at være en Norsk Skibs=Jolle. Ejeren til denne Baad indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Rive=Raadstue den 21 Januarii 1793. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-08
J allerunderdantest Følge af Hans Kongelige MaJ jestets allernaadigst forundte Bevilling af 4de Januarii sidstafvigte, hvorved det er os, som Skifteforvaltere udi afgangne Raadmand og Kiøbmand Knud Bruuns Stervboe i Colding, tilladt, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe=Stifts Adresse=Contoirs=Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre i bemeldte afgangne Raadmand Knud Bruuns Stervboe, dermed for os at fremkomme og beviisliggjøre inden foreskrevne Tiids Forløb, da saadan Jndkaldelse skal være lige saa gyldig, som om den var skeedt ved Proklama efter Loven; bliver herved alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi ommeldte Stervboe, indkaldte med Aar og Dags Varsel, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Fordringer, da enhver skal vederfares Ret. Colding Raadstue den 2 Februarii 1793. H. J. Bang. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Slutningen af Forordningen i No. 13 og 14. 29. Jngen andre Udgivter maae i Regnskaberne anføres, end allene de, som med Zahl. kammerets Prima Qvitteringer, eller, saavidt Magistraternes og Byefogdernes Regnskaber angaaer, med Amtstuernes Prima Qvitteringer, eller og som grunde sig paa Vor Finants=Kasse Directions eller Vor Rentekammers udtrykkelige Foranstaltninger. Jngen Oppebørselsbetient maa derfor betale nogen Fordring, som enten han selv, eller andre, maatte have paa Vores Kasse, uden efter en saadan udtrykkelig Anviisning. Den som handler herimod, skal ved Regnskabets Revision beregnes dobbelte Renter af UdgivtsSummen til Ansvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
J øvrigt ville Vi allernaadigst: at de i Kammerets Ordningen af 18 Marts 1720, og Forordningerne af 9 Junii 1683, 11 December 1688, 31 December 1741 og flere Anordninger. indeholdte Bestemmelser, der vedkomme Vore Skatters Oppebørsel i Danmark og Rigtigheden og Sikkerheden for samme, med videre, skulle, for saavidt de ikke ved nærværende Anordning ere forandrede og nøiere fastsatte, fremdeles staae ved Magt og tilbørligen efterleves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Udtog af de nyeste Efterretninger om adskillige Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Tydskland Staden Lüttich blev efter Jndtagelsen af Prindsen af Coburg paalagt en Brandskat af 600000 Gylden, og alle Forestillinger og Umueligheden af at tilveiebringe denne Summe vare forgieves, da man under Revolutionen havde viist sig ikke at være saa trængende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
De Franske forliiste der et anseeligt Magazin foruden endeel Ammunition. For at drive de Allierede tilbage ud af det Lüttichske, forlod General Dumourier med den største Deel af sine Tropper det hollandske Gebeet, forenede sig med adskillige andre Franske Corps og angreb den østerrigske Armee under Prindsen af Coburg og General Clairsalt imellem Løwen og Tirlemont den 16de 17 og især den 18 Martii, men maat stedse vige. Efter de Allieredes Beretninger have de Franske i disse Attaquer forliist over 4000 M. og henimod 30 Canoner; Dumourier derimod i sin Beretning til N. C. nedsætter de Franskes Tab til det Halve. Paa østerrigsk Side beregnedes Tabet til 1500 Mand. Den 22de Martii forefaldt atter ved Løwen en Trefning i mellem begge Armeer under forbemeldte Anførere; men ogsaa her blev Sejeren paa østerrigsk Side. De Franske mistede paa nye, efter de østerrigske Beretninger, over 4000 Mand, og maatte forlade Løwen, Bryssel, og Antwerpen; det østerrigske Forliis var derimod ikke engang 1000 Mand. Den franske Besætning i Breda og Gertrudenberg var saaledes afskaaren fra al Undsætning. Rigstropperne fordeeles ved de allierede Armeer; Sachserne, som allerede vare ankomne til Rigstaden Frankfurt, blive tilligemed Hesserne ved den Preussiske Krigshær; de andre Rigstænders Tropper forenes med Østerrigerne. - Til at gaae over Rhinstrømmen og angribe Maynz; havde de Allierede gjort store Tilberedelser, og man ventede, at dette Angreb skulde gaae forsig i Begyndelsen af denne Maaned. Man søgde at omringe General Custine i Maynz saaledes, at han hverken skulde kunde komme tilbage til Landan eller Elsas. Hertil skulde den preussiske Armee virke i Forening med 2 østerrigske Corps, af hvilke det ene under Fyrsten af Hohenlohe allerede var rykket frem af det Trierske, og havde besat Stæderne Bin gen og Kreusnach, det andet skulde udjage de Franske af Worm og Speyer. - Da den franske Resident i Hamburg efter keiserlig og preussisk Forestilling maatte forlade denne Stad, saa have de Franske deraf taget Anledning til at opbringe de hamburgske, lybekske og bremiske Skibe. At bemeldte Resident skulde have arbeidet paa at oprette en Jacobiner Club i Hamburg, hører vist til de løse og ugrundede Rygter, hvoraf saa mange nu omstunder findes i offentlige Tidender. - Den forrige preussiske Statsminister Carl Abraham Baron af Jedlitz, som under den store Friderich forestod det geistlige Departement, men blev efter Ansøgning entlediget derfra af den nu værende Konge, og fik Geheimeraad von Wøllner til Eftermand, er død paa sit Landgods i Schlesien. Han var en saare tolerant Mand, der ved sin Omhygelighed og Retsindighed meget befordrede Videnskabernes heldige Fremgang i de preussiske Lande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Storbrittannien. Neppe var Krigen mod Frankerig udbrudt, førend nogle anseelige Handelshuse i London erklærede sig uformuende til at betale, og man frygtede, at det samme vilde indtreffe med fleere, baade i og uden for London. - Admiral Gardeners Escadre, som skulde have afseilet til Vestindien i de sidste Dage af Februar, fik Ordre at opsætte sin Reise, for at modtage Forstærkning saavel af Mandskab, som Skibe, da man havde faaet Efterretning, at en talrigere fransk Flaade var i Begreb med at afseile didhen. Dog var nu alt færdigt til Afreisen. - Den Flagde, som under Lord Hoods Commando sendes til Middelhavet, ansættes til 12 Linieskibe, hvortil skulde støde endeel Spanske. - Af det saa nyttige Brødfrugttræe har Capitain Bligh. bragt fra Otaheite et betydeligt Antal Planter til Vestindien, hvor de ere blevne fordeelte paa de engelske Colonier til videre Forplantning. - Til Krigens Fortsættelse har Ministeren, Hr. Pitt, i Underhuuset forlangt store Pengesummer, nemlig: til Søe=Etaten 3 Millioner 971000 Pund Sterling, (i Fredstider var denne Udgivt 1 Million 900000 Pd. St.), til Land=Etaten 3 Millioner 968000 Pd. St. (Udgivten var i Fredstider 1 Million 662000 Pd. St.) hvorunder vare 457000 Pd. St. iberegnede for de hannoverske Hielpetropper. Han forlangde desuden til uforudseete Udgivter 1 1/2 Milion Pd. St., efterdi de bevilgede 45000 Matroser neppe vilde forslaae, og man maaskee kunde tage fleere fremmede Tropper i Sold. Beregningen over disse samt lige Udgivter beløb sig til 11 Millioner og 182000 Pd. St., hvilke skulde hæves deels afde sedvanlige Afgivter, der kunde udgiøre 6 Millioner 645000 Pd. St., deels ved et Laan, hvis Renter skulde betales ved at forhøie Afgiften paa Vexelbreve, Brændeviin, Jagtbevillinger o. s. v. Han forsikkrede, at og Krigen ikke skulde blive tilendebragt i dette Aar, hvilket ikke syntes rimeligt, vilde der findes Hielpekilder til det andet Krigstog uden at gribe til nye eller forhøjede Paaleg. Oppositions=Partiet, som beskylder Ministerne for at have opvakt Krigen ved deres Opførsel i mod de franske Gesandtere, havde vel meget at indvende imod disse store Bekostninger, men det var uden Virkning. - Den berømte Lovkyndige, Lord Mansfield, som i mange Aar var Chef for Justitien i England er død i en hos Alder; hans efterladte store Midler tilligemed Navn og Titel tilfalde Lord Storment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
De engelske Krydsere havde allerede ovbragt mange franske Caperskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Polen. Staden Danzig blev den 8de Martii blokeret af et preussisk Corps under General Raumer, som forlangde Overgivel, sen af de yderste Fæstningsværker og Castellet Weichselmunde med alt det der værende Skyds. Efter nogle Dages Raadslagning bragt de nogle Deputerede af Raadet, Kiøbmand skabet og Haandværkerne Generalen den Erklæring at Weichselmundes Overgivelse ikke kunde bevilges; de overleverede ham tillige en Skrivelse fra Raadet til Hs. preussiske Majestæt, hvori de overgive Staden og dens Distrikt til Høistsamme, og udbede sig Commissarier for at handle og Vilkaarene. Generalen afsendte strax Stafetter til Berlin og og Frankfurt am Mayn. Jmidlertid vedvarede Blokaden, og Handelen var standset. Den 26de Marti kom Svar tilbage fra Kongen af Preussen at Hs. Majestæt vilde give alle billige Betingelser Gehør, men fordrede, at de preussiske Tropper skulle inden 3 Dage indlades i Staden. Efter al Anseende af d. foretage ne Raadslagninger bliver ogsaa dette Forlangende opfyldt. I den udgivne preussiske Declaration om Staden Danzigs og dens Districts Besættelse siges der: at Danzig i en lang Rad af Aar ikke have viist sig venskabelig findet imod den preussiske Stat, og at den nu var bleven en Rede for Jacobinere, som derfra søgde at udbrede til alle Sider deres afskyelige og forgiftige Grundsætninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
J Warschau have 3 anseelige Handelshuse gjort en Bankerot, der synes at blive følelig for andre Stæders Handlende. – Kongens Reise til Rigsdagen i Grodno var bestemt at skee den 4 April. - Østerrigske Tropper have nu og besat nogle tilgrændsende polske Landstrækninger, og man syntes at forudsee en nye Deeling af Polens Lande imellem Naboe=Magterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Prinds Joseph Poniatowsky, Kongens Brodersøn, der i forrige Aar anførde de polske Tropper imod Russerne, og siden efter disses Overmagt og den nye Constitutions Omstyrtelse reiste til Dreøden, vil ikke vende tilbage til Polen, men har begiver sig til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Kiøbslutning. Den 20de Martii er Østergaard Hovedgaard i Salling ved offentlig Auction solgt til Hr. Thomsen paa Windumovergaard for 42000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Udi Ribe ere i de 3 Maaneder Januarii, Februar og Marts af indeværende Aar i Domkirkens Meenighed ægteviede 2 Par; Fødte, af Mandkiøn 6, af Qvindekiøn 6 ; Døde af Mandkiøn 6, af Qvindekiøn 6. I St. Catharina Meenighed ægteviet 1 Par; Fødte af Mandkiøn 8, af Qvindekiøn 35 Døde af Mandkiøn 8, af Qvindekiøn 11. J Hospitalet er død 1 Mands= og 1 Qvindesperson; Tilsammen Ægteviede 3 Par; Fødte 23; Døde 33.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
J Fridericia ere i samme Tid i Trinitatis Meenighed 5 Par Ægteviede; Fødte 16, Døde 15. J Michaelis Meenighed Fødte 9, Døde 12. I den reformeerte Meenighed; Fødte 4, Døde 4; Tilsammen 29 Fødte, 31 Døde. - Sidstafvigte Søndag bleve i Trinitatis Kirke confirmerede 30 Drenge, 34 Piger, af hvilke 14 Drenge og 17 Piger vare fra Annexet Veilbye; J Michaelis Kirke 11 Drenge, 18 Piger; J den reformeerte Kirke ere til Paasken confirmerede 3 Drenge, 3 Piger. Tilsammen confirmerede 44 Drenge, og 55 Piger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Jgiennem det lille Belte ere passerede fra Januarii Maaneds Begyndelse til 31 Martii, 76 Skibe, Jagter og Baade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Dødsfald. Den 4de April døde i Odense Frue Generallieutenantinde Ahlefeldt, født Juel, til Bramstrup og Lindved. Den salige Afdøde skal efter tilforladelige Efterretninger have tilsiddelagt een i mange Aar samlet Capital af 8410 Rd., hvoraf hun ved sin dødelige Afgang har beder hendes efterladte Mand, at lade Renterne aarlig uddeele til Bramstrup og Lindved Godses Fattige. - En sand Glæde var det, at kunde ofte anføre slige følgeværdige, Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Bekiendtgiørelser. Da afskediget Vagtmester Niels Sibbern, som i nogle Aar har opholdt sig her i Byen, er ved Døden afgangen, og hans lidet Efterladenskab taget af os under Forsegling til videre Skiftebehandling efter Loven, saa bliver herved med 12 Ugers Varsel indkaldte dette Boes Creditorer, til for os at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand, Ligeledes anmeldes til Efterretning for bemeldte Afdødes myndige Arvinger og de Umyndiges Værger, at Registering, og Vurdering foretages i Boet den 3die Maji først kommende om Formiddagen Kl. 9. Colding Raadstue d. 10 April 1795. ang. Achmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Mandagen den 29 April bliver foretaaet Auction over Sal. Provstinde Cillods efterladte Effecter bestaaende af Sølv, Guld, Sænge og Lind klæder, Kobber, Tin, Messing, Speile, Stole, Borde, samt levende Creaturer med videre, som ved trykte Catalogi bekiendtgiøres. Auctionen tager sin Begyndelse Kl. 9 Slet Formiddag i Sal. Provstindens forhen iboede Gaard her i Staden. Fridericia d. 10 April 1793. ausen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Mandagen den 22de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 sl. bliver udi afg. Raadmand, og Kiøbmand Knud Bruuns Stervboes tilhørende Gaard beliggende udi Colding Byes Laasbyes Gaade ved den nordre Port, ved Auction til den Høistbydende bortsolgt endeel Løsøre og Effecter, bemeldte Raadmand Bruuns Stervboe tilhørende, og bestaaer samme udi Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Glas, Steentøi, Linnet, blegede og ublegede Lærreder, samt Bolster, en stor Deel meget gode Sengeklæder, Meubler og Træe=Vahre, en stor Deel Jern=Vindovne af 3de og 2de Etager med Kobber Røer og Dør, Brændeviins=Redskaber, en Chalse, en Postvogn, en Kane og andre Vogne, samt alle behørige Avls=Redskaber, en Deel gode Kiør og Heste, samt en Deel Hestetøi, en Deel udtærsket Hvede, Rung og Byg, samt Kiærve=Korn af alle Sorter, Garleber Humle og Hør af forskiellige Sorter, Colding den 30te Martii 1793. H. J. Bang. Borgemester og Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Siden det er befunden ved Boens Aabning 30te Dag den 16 Martii sidst, efter Aftægtsmanden Sal. Søren Jensen Berg i Stabye Sogn, Riber Stift, at denne har efterladt sig endeel Udarvinger, hvoraf den største Mængde ved første Skifte=Samling var nærværende; Mens som der tillige blev anmeldt en Broder=Søn Jens Jensen, boende i Winding Sogn, der var fraværende. Saa seer Retten sig nødt til, denne eller og fleere ere til, i Stiftets Aviser at lade indkalde, for at observere det fornødne under Skiftet, Arve=Rettigheden vedkommende, saavelsom Boens Credi= og Debitorer, de første for at modtage efter Beviis tilkommende, og sidste at erlægge hvad skyldig er. Til den Ende er en Skiftesamling berammet i Stervboen paa bemeldte Berg den 11 Maji næstkommende, til hvilken Tildøvrige vedkommende og ville give Møde, da enhver skal blive behandlet efter Stervboets Omstændigheder og Lovens Medfør. Pallisberg den 20de Martii 1793. D. Linnet. Forvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg underhaanden at bortsælge min paaboende frie indkiøbte Selveier=Gaard, beliggende i Smidstrup Sogn, Haastrup Bye, Brusch Herred udi Coldinghuus Amts behageligste og frugthareste Egn, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 2 Fkr., samt Skovskyld 1 Fkr. 2 Alb. Gaarden er beliggende 2de Miile nær de 3de Kiøbstæder Colding, Weile og Fridericia. Dens Beliggenhed er endeel Afsides fra det øvrige af Byen, som giør Boepælen saameget meere behagelig, især da den tæt indtil Gaarden paagrændses af dens betydelige Engbund og Agermark. Bygningen bestaaer af 71 Fag god Ege Bindingsværk foruden et Leiehuus i Byen der er forsikkret i den almindelige Brand=Kasse for 1050 Rdlr. Stuehuset bestaaer af 18 Fag og indeholder 6 reelle Værelser, saa at en honet Familie her kan finde en beqvem og fornøielig Boepæl. Til Gaarden er Skov af Eeg og Bog meere end til Fornødenhed; Ligeledes Tørveskiær, Gaardens Jorder ere udskiftede af Fælledskab og af deelt i 6 Lykker eller Kaabler, det ene ved det andet, og indhegnet med dobbelte Grøfter og tillige med levende Gierder. Dens Udsæd er det ene Aar mod det andet 10 Tdr. Rug, 12 a 13 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre, 5 Tdr., Boghvede. 2 Tdr., Ertre og Vikker, 3 Skpr. Hørfrøe og 2 Skipp. Hampfrøe. Høe=Avlen er aarlig 90 a 1000 Læs. Gaardens Besætning som den kan foere og græsse er 8 a 10 Bester, 20 Køer, 20 Stude og 16 Faar. Gaardens øvrige Herligheder vil jeg forbiegaae at berøre eller roese, da Liebhaberne ved at tage Eiendommen i Øiesyn, selv bedst kan bedømme dem. Gaarden kan af Kiøberen, enten næstkommende St. Harsdag, eller Mikkelsdag, sigesom behages, tiltrædes, og hvem som maatte have Lyst at accordere derom, ville behage at henvende sig enten til Hr. Raadmand Buhls i Fridericia eller mig selv. Haastrup den 26 Martii 1793. Niels Ebbesen. . . . Hos Giestgiver M. L. Thun i Riibe faaes ogsaa i Aar ligesom tilforn, alle meest brugelige Slags Haugefrøer, paalidelige friske, og af fortrinlig Godhed til billige Priiser. Han modtager ogsaa denne Sommer ligesom forrige, Lærreder, Dreiel, at til Bleg, en 8 a 10 Uger efter Jndleveringen kan samme ventes tilbage fra Blegen, de indleverede Stykker maa kiendelig være merkede i begge Ender, enten med indsyede eller med rødt Kride tegne de Bogstaver, og vel forsynede med behørige Stropper. Prisen for Blegning er for ordinaire Lærreder 2 Skl. dansk pr. Alen, men for Dreiel, og meer end ordinair fiine eller brede, Lærreder i Forhold noget meere. Ribe den 2den April 1793.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
Her i Bogtrykkeriet er fra Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-04-12
udkommen. Liigtale over Sal. Hr. Konferentsraad de HOFFMANN. holdt d. 19 Februarii ved hans Bisættelse i Michaelis i Kirke af Hr. Provst Hasse, er heftet til Kiøbs her paa Addressecontoiret for 8 Skl. paa Skrivpapiir og 6 Skil paa Trykpapiir. Ligeledes er den at faae til Kiøbs hos Bogbinderen i Colding og Weile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
Hist. Polit. Magazin, for April Freiheits=Unwesen der Franzosen in Deutschland. Skade, at Mennesket saa sielden følger den gyldne Middelvei, De Franske søge paa samme voldsomme Maade at bibringe Tydskerne Lyst til Friehed, som Karl den Store indprentede den christelige Religion iblant dem, og derved have de gjort deres Friehedsystem saa forhadt over hele Germanien; men denne deres utæmmede Vildhed er en naturlig Følge, af det Slaverie, hvorunder de tilforn sukkede, og som de nu ere slupne ud af2) Fortsetzung der Rede Condorcets im Namen des Constitutions=Ausschuses uber, die zu entwerfendConstitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
Jndeholder gode philosophiske Grundsetninger og er veed at læse. 3) Schreben der Revolutions=Commission der Bataver an das Niederlandische Volk. Hvori Bataverne opmuntre Hollænderne til at tage imod Dumourier, som deres Befrier; men Tingene have taget. en anden Vending siden den Tid. 4) Verstellungen des Volks zu Neapolis an den Kønig bey der Nachricht von denn Tode Ludewigs 16. De raade deres Konge at samle alle sine Kræfter for at udslette en saa syndig Nation som den Franske, dog bliver der neppe Kongen af begge Sicilier, der kan udføre saa stort et Foretagende og til Dato tænker han endnu fornuftigt nok til at være neutral. 5) General Dumourier an die Franzosische Nation. Man veed, at hans store Project at omstøbe hele Nationen efter sit Hoved, strandede. 6) Erste Erklarung des Prinsen von Sachsen=Coburg an die Franzosen. durch Dumouriers Erklarung ver anlagt. Zweite Erklarung Ejusdem. Ere bekiendte af Hamborger Aviser. 3) Schreben des Herrn Jammes Charles For an die Wahlherren der Stadt und Freiheit von Westminster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
Vi vil anføre Hr. Wittenbergs Mening herom, da Skrivtet selv er vidtløstigt:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
Ved at medde mine Læsere dette Hr. Fores fortreffelige Skrivt troer jeg at have gjort mig dem meer forbundne, end om jeg med hiin liden seer i Altona havde leveret dem Spaadomme om forunderlige Statsforandringer, der kuns have været til i hans Hierne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
Dette Skrivt er i kort Tid oplagt 10 Gange, hvoraf kan sluttes, med hvilken Begierlighed det er læst i England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-01
De sørgelige Følger i England, nemlig de mangfoldige Bankerotter, vise ogsaa, hvor grundet Ang Hr. For havde, til at sette sig imod en Krig, med Frankerig. Maatte den dog snart faae Ende Der National=Convent an die Belgische Armee. Hvori man søger at vise Krigsbæren. Dumouriers Forræderie og opmuntre dem til Troeskab. 10) Merkværdige Rede des Grasen. von Metternich, kaserlichen bevollmachtigten Ministers, bey der Wiedereinsetzung des Raths von Brabant. Hvori loves meget fra Keiserens Side, om man agter at holde det, vil Tiden lære. Dette er ellers heelt indrykket i Ugebladet Nr. 22.11) Königlichspanisches Manifest und Krigserklarung gegen die Frankosen. 2) Zweite Proclamation des General Dumotrier. Virkede ligesaa meget som den første. 13) Memoire des grosbrittanischen. Bothschafters Lord Auckland, und des kaserlichen ausserordentlichen. Gesandten, Grafen von Stahremberg, an die General=Staten, ubergeben den 5 April 1793. 14) Schreben aus Paris uber Du mourier. Da Manden her paa det tydeligste skildres, tages vi ei i Betænkning at indføre af dette Brev alt, hvad der angaaer Dumourier.