Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-09-13
Fra Ryssel meldes af 25. Aug., at General Houchard med et Corps af 30000 Mand vil marschere Dunkirchen, til Hielp. - D. 23. har Bombardementet taget sin Begyndelse paa Lion. Husene ved Pladsene St. Clair, Saone og Bellecour, Arsenalet og Gaderne Mercier og Dubois stode inden kort Tid i lys Lue. Tabet er uerstattelig. De afbrændte Bygninger og Magaziner vurderes paa 200 Millioner Livres. Den 24de Aug. holdt man inde med Bombardementet, og gjorde ny Freds Forslag, men Lionnerne svarede ved at opstikke den sorte Fane fra alle Taarnene i Staden. Den Officeer, der bragte denne Tidende, erklærede, at Liønnerne ikke uden den yderste Krigsnød kunde overvindes; dog gav han det Haab, at Kellermann med første triumpherende skulle trække ind i Lion. - Til Borgerkrigen kommer nu Hungersnøden, der truer denne umaalelige Hovedstad. Tumulterne for Bagerboderne tage mere til, end af, og Frygt for Mangel er saa stor, at forstæderne lade de til Paris kommende Meelvogne ikke længere komme til Kornhuuset, men proviantere sig paa Stedet. Hovederne for det her herskende Partie Roberspierre- og Danton ere ganske ueenige. Den første er en overmaade rasende Jacobiner, og den sidste, der har Lacroix og Barrere til sine fornemste Medhielpere, giør Klub den den Bebreidelse, at den er for moderat. Forbittrelsen bliver stærkere. Man siger, Roberspierre vil ganske styrte Danton og Lacroix, hvis disse ikke i en Hast komme først. Danton, der i Revolutionens Begyndelse var fattig, holdes nu for at rie 4 Millioner. Lacroix, der er bedre Huusholder, skal eie 6 Millioner. Hertugen af Yorck har den 23de virkelig opfordret Dunkirchen; følgende er Opfordringen: Min Herre. Jeg melder Dem, at den Armee, som jeg commanderer, er for Deres Porte. Deres, uden sande Forsvaremidler værende Stad, har ingen Mødstand at sætte mod de seierrige Vaaben, som jeg paa Stedet kunde bruge imod Dem, hvis jeg ikke vilde undgaae en blomstrende Stads heele Ruin, og hvis Menneskelighed og Ædelmodighed ikke lode mig ønske at spare Menneskeblod. Jeg opfordrer Dem altsaa, min Herre, til at overgive Staden til Hans Storbritannniske Majest, førend jeg bruger den betydelige under min befaling staaende Magt. Jeg forsikrer Dem i øvrigt, at jeg vil give alle Deres Forslag Gehør, naar De ikke ere imod de brittiske Vaabens Agt og Ære og Storbritanniens og dens Allieredes Jnteresse. Gierne tilstaaer jeg Dem en Termin af 24 Timer, til at raadslaae over denne Opfordring. Friderich, Hertug af Forck. - Svar, General. Beklædt med den franske Republiks Fortrolighed, har jeg erholdt Deres Opfordring til at overgive en vigtig Stad. Jeg vil svare derpaa, i det jeg forsikkret Dem, at jeg vil vide at forsvare den med de brave Republikanere, som jeg har den Ære at command. Omoran. General Rossignol har lovet inden 3 Uger at rense laVandee fra alle Rebeller, og derpaa med 36000 Mand at støde til Nord= eller Rhinarmeen. - Man har den vigtige Efterretning, at General Chartaux, efterat han har slaget Marseillerne paa Flugt, har erobret deres Artillerie, og gjort 600 til Fanger, er seierrig draget ind i Staden Marseille. Man vil nu snart igien faae noget tilforladeligt at vide om Arrestanten Orleans, som et falsk Rygte vilde udlevere til Spanierne. - Dronningen viser i sit Fængsel bestandig megen Standhaftighed og Charakterstyrke. Brevene til Prindsen af Coburg, som man forelagde hende, har hun aldeles ikke villet underskrive. Hendes Søn i Temple bliver af sin Gouverneur holdt til mange Legemsøvelser. Han maa dandse Carmagnolen, og adskillige Legekammerater blive førte til ham i Haugen, med hvilke han levende er beskieftiget i adskillige Ungdomspil. - General Custines Skriftefader er derfor bleven arresteret, fordi han raabte til Generalen: Han skulle skattere sig lykkelig, fordi han skulle døe paa selvsamme Plads, som hans Konge var opofret paa. Custines Svigerdatter, der ikke gik fra hans Side under Processen, er arresteret, og bragt til St. Pelagie. - Den bedrøvelige Efterretning fra Vestindien er alt for sand, hvorefter Santonar og Polvere, have i Spidsen af Negerne og farvede Folk ødelagt alle hvide Jndvaanere paa Capo St. Domingo. Blot de, som ere flygtede til Skibs til Nordamerika, omtrent 10000, har ve reddet Livet. Antager man, at der paa St. Domingo vare 40000 hvide Mennesker, saa er denne Blod seene een af de skrækkeligste.