Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1794-01-03
No. 5, den løndonske danske lutheriske Kirkes Fordring, saavel for de 5 Aar afg. Biskoppen ej har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2 April 1789, udgiør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s., men hvoraf ikkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til Biskop Ramus rigtig var afleveret, men ej afsendt som sædvanlig til 11 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just Biskoppen ved Døden afgik, kan ansees i Boet af samme Natur som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6. Helsingøers Hospital og Skoles Contingent for det sidste Aar biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785. have været afsendt, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 1789. beløber sig til 350 Rdlr. hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næst forrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depostkum Da nu alle Deposita allerførst frem for noget andet af et Stervboe bør udtages, saavidt samme der nemlig maatte forefindes, og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. M. fremlagte Attest fra Skifte Commissarierne i afg. Biskop Ramusses Stervboe a Dato 8 Febr. d. A. erfares, at ved Stervboets Aabning fandtes ikkun af Redepenge i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 sk. saa kan fornævnte 3 Deposita ik knus herudi pro qvota nyde forlods Udlæg, da de i Henseende til det øvrige manglende bør lige at concurrere med de øvrige publiqve Stiftelser, efter den Maade som ovenanført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorium af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i Biskop Ramuffes Stervboets beholdne Midler paa samtlige publiqve Stiftelses Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nermere Beregning for hver Stiftelse at lagttages: saa vil Citanten forvente og for Os i Vores Høiesteret contra lade paastaae, at fornævnte Dom maa vorde confirmeret skierpet, samt forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere giørende Demonstration og Paastand Thi byde og hermed allernaadigst befale Vi eder fornævnte Commissarier at Jnretter eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for dette Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour og Hovedstævningens Dato til nærmere allernaadigst Paa kjendelse foretages, Eders afsagde Dom at til og forsvare. Som Hoved Vederpart og Sagvolder, contra indstevnes Geheime-Conferenceraadinde bille Brahe med Laugværge for Contra-Citantens Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre til Sagen med Omkostninger og alt hvad deraf dependerer at svare, og Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig indstevnes Odense Stiftsprovst og St. Kunds Sognepræst Os elskelig Doctor Theologi og Professor Hr. Lorenz Anker, Sognepræst til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Grünner, Tobias Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dan; Odense Byes Magistrat Borgmester Christian Seidelin og Raadmand Abraham Biørn sen, saavelsom og forrige Raadmand Matthias, Kurrelbaums Stervboe og Arvinger, MargaardsEier Os elskelige General=Adjutant og Major von Schiøller, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Matthias Jacob Kanneworff, Professor Gymuasii a) nu værende Hr. Christian Gott holdt Seidlitz, Ole Nicolai Bützow, Hans Sibbern; b) de forhenværende Roeskilde latinske Skoles Rector Os elskelige Professor Johan Henrich Tauber; afg. Professor og Doctor, Theologi Nicolai Engelhardt Nannestads Enke med Laugværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, og afg. Professor og Courector Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere; Casserer for den Fyenske geistlige Enkekasse Os elskelig Cancellie-Assessor Hieronymus Langsted, tilligemed Stiftets Provster; afg. Professor og Rector Søren Ankersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere; Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup; Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Fillippant Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn og forrige Byefoged nu Etatsraad og Politiemester, Flindt, samt Fattiges Forstander Thomas Basballe; Præsten over Bjergherred Hr. Jørgen Rasmussen Fogh, Stiftsbefalingsmand over Lolland og Falster Os elskelig Kammerherre og Baron Frederich Kragh Juel Wind; Sognepræsten Hr. Jørgen Stanning, Byefoged Mathias Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstander. Kiøbmand Krøyer; Sognepræsten Os elskelig Hr. Confistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm i Colding og Kirkeværger, Østerfeldt; Arvingerne efter afg. Biskop over Siellands Stift Hr. Ludvig Harboe, Kammer. herre Johan Frederich de Lindencrone, Hr. Biskop Nicolai Balle og Cancellieraad Atke; og endelig Skifte Commissarierne i afg. Biskop Ramus's Stervboe Os elskelige Kammerrage, og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulle nogle flere af forbemelte være døde, da deres Stervboer, Enker, og Arvinger med Værger og Formyndere, for samtlig enhver for sit vedkommende Procedure, Paastand og Dom at anhøre og modtage. Enhver medtage det Fornødne, da i Sagen skal blive dømt hvad Ret er. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 4 Julii 1793. Under Vort Signet. (L. S.) Allerunderdanigst læst paa Frue GeheimeConfereneraadinde bille Brahes Vegne af Troiel.