Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-06
Havet har endog i nyere Tid lidt efter lidt gjort Erobringer fra Øen. Bedagede troværdige Folk have forsikkret Hr. B., at kunne mindes Fyrrippen, hvorpaa det gamle Fyr var, at være flyttet 3 Gange i deres Tid. Aarsagen dertil var Strømmenes Vold, som stedse havde bortlistet et Stykke Land efter det andet af den østre Spidse, hvorfor man og, for at give Fyret fast Land, stedse maatte rykke tilbage dermed vester efter. Hr. B. synes, at ligesom Landet mod Vesten løfter sig til en temmelig Høide, saaledes synker det stedse meer og meer overlang øster efter, indtil dets østligste Odde bliver lavest, og at denne Deel af samme ikke har kunne modstaae Bølgernes Magt, formedelst dens Lavhed, og altsaa usikkre Nabolav dermed. Den yderste Spids er som lavest da først gaaet tabt, og saaledes har Havet med Tiden vundet det ene Stykke efter det andet, alt mod Vesten indtil det Hele var under Vandets Vælde. Da nu ogsaa denne Landodde har været smal, er den bleven befeidet af Storm og Hav paa tre Sider, og for lav til at hæve sig over deres Magt, har den maattet lade sit Dække af Jord, Sand og Steen, bortføre af sine Overvindere, saa at intet er blevet tilbage uden Grundvolden, en Masse af Steen og Sand befæstet i Grunden, og denne staaer endnu, opløftende sin haarde Ryg, uden at disse Fiender have kunne vinde noget fra den. Paa begge Sider af Riffet er et Dyb af 20 til 30 Favne Vand, og især ved Knubben er det dybest. Denne yderste Pynt af Anholt er formodentlig et Skiær, rank opstaaende fra Afgrunden, hvorfor og det største Dyb begynder tæt ved dens Bredder, hvor et stort Skib med Top og Tavl kan finde sin Grav. Ved høit Vand er den oversvømmet, men naar lavt indtræffer staaer den tør. Den skal være skjult med Smaastene og Tang, og er om Sommeren en Samlingsplads for Sælhunde. Meget blidt og roligt maa Havet være, naar det ikke skal prøve sin Styrke mod disse Riffer. J en Storm, især i en sydlig og nordlig, er det et rædsomt skjønt Syn at være Vidne til denne Kamp og den trodsende Modstand, som det haarde Rif viser den oprørte, fraadende, bjerghøie Bølge, der kommer fra det vilde Hav, og fra sin hele Høide omsider falder tørnende mod Riffen, tumlende sig i Fraade. Kjæmpen forvandles til mange Skum støtter. J en Række af Riffets hele Længde sees Constantinopel d. 10 Febr. Til Storvizirens Leier ile nu Forstærkninger. Hans Magt anslaaes til 50,000 Mand og hertil støde ved Schumla60,000 M. under Vely Paschas Befaling. Capudan Paschas og Hosger Paschas Ankomst til Asien her bevirket Contingentens hastigere Afsendelse til Storvirens Leier. Som Belønninger for de Paschaer og Gouverneurer, der vise sig Porten hengivne, er der bleven afsendt over 40 Ærepeltse og 200 Ærekafter. - Paa Flaadernes Udrustning, Skibenes Udbedring, Forsyning med Vaaben er. arbeides paa det ivrigste, saavel i Tøihuset som overalt. Der er afgaaet en Mængde Grækere til Marinen og i det Høieste i April Maaned er hele den tyrkiske Flaade seilfærdig. - Capudan Pascha var afsendt med en Flottille mod Galeongi-OgluAyan af Kemlich, for at tvinge ham til Lydighed og til at stille sit Mandskabsbidrag. Saasnart han blev underrettet om Storadmiralens Ankomst, sendte han samme sin Søn i Møde med rige Foræringer og lovede paa det høitideligste at vise Storherren Troskab og Lydighed og uvægerligen at stille sit Bidrag af 30,000 Mand for næste Feldttog. Hermed var Capudan Pascha fornøiet, sendte andre Foræringer i Stedet for dem, han havde faaet og forsikkrede ham om Storherrens Naade.