JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
J Aaret 1661 var Beløbet af Forpagtnings=Contracterne og Skatterne 84,222,096 Livres; i 1683 var det 116,873,478. Colbert formerede altsaa Kongens Jndtægter paa 32,651,382 Livres, efter den Beregning, som Brødrene Paris gjorde i deres Memoires; men efter Colberts Tid blev der evig Uorden i Finanzerne. Kongen havde faaet af min Oldefader, den forhadte Grundsætning, som han vedblev i sit Testamente. Da 1) Cardinal Richelen; man erindre sig, at det er MarkelRichelien, som her taler. 15. Julii. Folket den Gang var vandt til Oprør, besluttede man at lade det have Rolighed, for at dempe dets Bevægelser. Men de Midler, som dertil bleve valgte, kan regnes til de Tiders Vildfarelser, hvis Ubillighed man siden har indseet. Alle Politici, saa taler han i det Capitel om Folket, ere enige om, at naar Folket nyder alt for megen Velstand, er det umueligt at holde det inden sine Grændser. Da det ikke har saa mange Kundskaber, som de andre Stænder i Staten, saa vilde det neppe blive ved de af Fornuften og Lovene foreskrevne Regler, dersom det ikke blev holdt tilbage ved Nødvendighed. Fornuften tillader ikke at befrie Folket fra alle Paalæg, da det derved vilde tabe Erindringen om sin Underdanighed og sin Stand, og naar det blev befriet for Skat, vilde det ogsaa være betænkt paa at befrie sig for Lydighed. Man kan ligne Folket med Muulæster, der ere vandte til at bære Byrder, de fordærves mere ved lang Rolighed, end ved Arbeide. Dog siger Cardinalen siden, at Byrden ikke maae være saa svær, at Folket skulde styrte under den.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Dette var Ministrenes Hovedgrundsætning, som man vedblev alt for længe, indtil en nye Philosophie ved Midten af dette Aarhundrede kom Kongerne i Europa og deres Ministre til at blues derved, og hævede Menneskeslægten fra den Fornedrelse, hvori Overmagten havde styrtet den. Opdragen i disse Grundsætninger, havde Ludvig den Fiortende udtænkt alle Arter af Paalæg paa alle Menneskers Handlinger, og de Subsidier ere utallige, som han drog af sine Undersaatter. Alle Stæder i hans Rige, enhver Stand, ethvert Element, enhver Fliids= eller Jord=Product, alle menneskelige Handlinger bleve belagte med Skat. (Her anfører Hertugen adskillige Slags Paalæg, 33 i Tallet, som endes med &c.) Tilsidst blev hvert Menneskes Hoved belagt med Skat, og nu kunde han sige med Cardinal Richelien, at han belæssede Franske, den som en Muulæsel paa det at han ved Skatten riglig kunde vide hvad Afhængighed han levede udi. Man har beregnet at han trak mere af sine Undersaatter end alle hans Formænd, og dette var vist ikke den gode Henrichs Ønske ved Jnd faldet og Hønen i Gryden. Men Ludvig den 14de lod ogsaa anlægge Versailles; Guldet, Sølvet, Statuerne, Vandspringene, Marmor og prægtige Bygninger forkyndte der hans Magt. (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Danzig den 21. Junii. J Handelen bliver det endnu ved at være temmelig stille. Nogle smaae danske Skibe ere hidkomne for at lade med Kornvare. Nogle Flensborgere have været her for at søge Fragt, men forgieves; siden ere de seilede til Riga, nogle for at søge Fragt, og andre for at lade med Tømmer for egen Regning.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Coursen steeg i Dag paa Amsterdam 6 gl. paa een Gang, thi her var endeel Penge for Warschauer Regning paa Børsen, og kun saa Trassenter.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Riga den 15. Junii. Antallet af de danske Skibe, som i dette Aar hertil ere ankomne, beløber sig til 70, men mange af den ligge her uden Fragter, fordi adskillige Ordres paa Korn ere blevne contremanderede. Veirliget er her overalt saa frugtbart, at man med temmelig god Grund haaber en overflødig Høst.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Kiøbenhavn den 8 Julii. Den 6 Julii ankom Chinaskibet, Juliane Marie ført af Capt. Kirksteen, forlod China den 14 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
12 engelske Chinaskibe, som afseilede derfra den 3 Febr. ankom tillige med vores til St. Helene.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Tvende Grønlandsfarere, tilhørende Raadmand Rahrs Enke i Ribe, ere i god Behold ankomne til Fanøe Havn ved Ribe med nogenledes Fangst. J Aar skal Fangsten overalt have været maadelig, da 22 Quardeler, som et Skib fra Hamborg har hiembragt, er den høieste.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Aalborg den 15. Julii. Dølde. Schlesvig, Hans Excellence Hr. Joachim Ulrich von Sperling. Ridder af Dannebrog den 10 Maji 1767, Geheime=Conferentsraad, Ordens=Secretair og Amtmand paa Gottorf.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Den 2den hujus her i Byen, Vertshuusmand Christen Møllers Søn, Søren, 3 Aar og 7 Uger gammel. Den 14, Jacob Wass, en Søn af Handelshuuset de Hr. Holcke et WalsHamborg, 19 Aar.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Bekiendtgiørelse. I Tal=Lotteriet er udkommen: I Altona 505. Træka. d. 7. Julii. No. 36, 54, 77, 51, 2.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
De forestaaende Trækninger ere i Wandsbech og i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Smukke og nye indrettede Visit=Sedler faaes hos mig tilkjøbs, paa fiin Kortpapiir, Dosinet for 6 s. og paa Skrivpapiir, Dosinet for 4 s. Saa og Æreminde over Hr. C. C. von Kleist, Kongelig Preusisk Major, for 6 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Subscriptions=Plan. Ved mange Aars Fliid og Grandskning, har jeg Undertegnede søgt at skaffe mig en litterair Kundskab, om de i Danmark, siden Bogtrykker=Konstens Jndforsel, udkomne, deels Original danske, deels i dansk oversatte Skrifter. Dette mit Arbeide har jeg agtet at udgive under Titel: Forsøg til en Fortegnelse over de til 1789 Aars Udgang udkomne, saavel originale som oversatte danske Skrifter. Udi Skriftet opregnes i Alphabetisk Orden, alle, baade inden, og udenlandske Skribenteres Navne og deres Skrifter, bestemmes Begernes Størrelse, og, hos en Deel af dem, er Prisen, tilføiet. Bogens Størrelse kan jeg ikke saa nøie bestemme; Efter Formodning vil Prisen blive mellem 1 Rdlr. og 9 Mark, og trykkes i Bergen in 8vo. Subskribenternes Antal vil bestemme, om dette Verk skal komme for Lyset. Her paa Stedet modtages Subscription hos mig selv; Enhver af mine Velyndere, der, uden for Bergen, ville behage at paatage sig sammes Besørgelse, tilstaaes et Exemplar af 10, og tre af 20 Exemplarer. Subskriptions=Tiden vedvarer til dette Aars Udgang; og kan Bogen ventes færdig til Foraaret. Bergen, den 25de Maji 1791. Claus Lydersen Fasting, Collexa Scholz Bergensis, Paa dette Skrift modtages Subscription her paa Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Mandagen den 1ste August førstkommende, om Eftermiddagen Klokk. 2, vorder ved offentlig Auction udi den residerende Capellan Hr. Wandalls iboende Gaard bortsolgt, endeel af Læse=Selskabets Bøger, samt nogle andre Skrifter; den derover trykte Fortegnelse kan faaes paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Den nyelig udkomne Placat om bestemt Hoverie, kan faaes tilkjøbs paa Post-Contoiret i Aalborg. Samtale. e imellem Michel Jensen og Just Madsen om deres Hosbond Hr. Ugle von der Linkphert, i Anledning af Jorddrotternes Klage til Kronprindsen, trykt paa Skrivpapiir, faaes til Kiøbs i Bogtrykkeriet for 14 s.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Det Skrivt, som Jørgen Kieding, Compas Flag- og Seilmager i Bergen, nyelig har udgivet og kaldes: Nøglen for Jord= og Himmel=Kuglernes Brug, til Nytte for Begyndere udi Geographien og Astronomien, saa og ved mange og adskillige Tilfælde særdeles tu ries til de Søefarendes Nytte samt andre Elskere af denne Videnskab, i Dansk forfattet, og med hosføiede Kaabertryk og Figurer forsynet, er endnu at saae til Kiøbs for Subscriptions=Priis. - De som maatte have Lyst til at ville eie benævnte Skrivt, som udgiør, foruden Tilskriften, Fortalen og Fortegnelsen over Kapitlernes Jndhold, 38 Ark, og er forsynet med 19 Kobbere, behage derom at henvende sig til Forfatterens Commissionair i Sæbye Sr. Arnoldus Lund, som da forskaffer de forlangte Exemplarer, naar de derom melde sig hos ham inden Julii Maaneds Udgang. - Den trykte Jnvitations=Liste er imidlertid her paa Bogtrykkeriet indlagt og kan samme hos mig faaes til behageligst Eftersyn. Aalborg den 30te Junii 1791. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
J Følge Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling, af Dato 24 Junii sidst, indkaldes herved sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de gange efter hinanden alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter den paa Hovedgaarden Halkier i Aalborghuus Amt ved Døden afgangne Hestehandler Just Roedsted, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb, for mig som Skifte=Forvalter at anmelde og beviisliggiøre. Skiftet. foretages ellers paa fornævnte Halkier førstkommende 2. Augusti Klok. 9 Formiddag, hvilket herved bekiendtgiøres ei allene til Creditorers, men endog til Arvingernes og Vedkommendes Efterretning, da disse selv eller ved lovlig befuldmægtigede ville møde ved Skiftet og Papirernes Revision og iagttage hvad de kunde finde nødvendig og til Bedste for Boet, at Skiftet kan nyde al muelig Fremme. Aalborg Slot den 6 Julii 1791. T. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Til Liebhaberes Efterretning bekjendtgiøres herved: at der i Nørholm Præstegaard førstkommende 22. Julii, om Eftermiddagen Klok. 1 foretages offentlig Auction, over afg. Madame Anne Dorthea Falck, Kiøbmand Morten Juls Hustrue af Arendahl, som nogen Tid opholdt sig og døde i bemeldte Nørholm, hendes Efterladenskab, bestaaende af Silke= og andre Gangklæder, Linned og Sengeklæder med videre; ligesom det og tiener Creditorer og andre, som i Stervboet maatte have Fordringer eller noget at erindre, til Efterretning, at saasnart Auctionen er forbie, bliver Skiftet samme Dag og sammesteds foretaget Aalborg Slot den 11. Julii 1791. T. Levetzau. Torstkommende 21de Juli om Formiddagen Klokk. 10 Slet, U bliver udi Stervboet efter afgangne Mad. Jversen, udi dets Leiehuus i Set. Hans Gade ved Østerport, foretaget offentlig Auction over sammes tilhørende Jndboe, bestaaende af: Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing og Kiøkkentøi, Borde, Stole, Speile, Chatol, Dragkister, Sengestæder, endeel nye og gode Sengeklæder, ligesaa Dækketøi og Lagner, Fruentimmer Gange og Lin=Klæder m.v. Samme Tid og Sted bliver tillige bortsolgt afg. Studiosus Sr. Andreas Graabs Stervboes Effecter, et Chatol, Mands Gang= og Linklæder, og endeel meere. Aalborg den 12te Julii 1791. gangne Sr. Andreas Graah, bliver videre frem Skiftet efter her i Byen den 21de Maji sidst ved Døden an met paa Aalborg Raadstue, 6 Uger fra Dato den 23. Aug. om Formiddagen Klokk. 10 Slet, til hvilken Tid enhver som udi dette Stervboe maatte have noget at erindre eller under Skiftet at paastaae, ville anmelde hvis de udi saadan Henseende maatte finde fornøden, da enhver efter Boets Omstændigheder, skal vorde tildeelt den Ret, dem efter Loven kan tilkomme. Aalborg den 12te Julii 1791. C. Rübner. F. C. Wormstrup. Ved Mad. Karen Naschou, Studiosus Sr. Andreas handling, og videre dermed paa 30te Dagen efter Loven, den 21de Maji, er Stervboets Eiendeele taget under BeJsversens Hustrues dødelige Afgang her i Byen sidstleAfdødes af første og andet Ægteskab efterladte 5 umyndige fortfaret, til Skifte og Deeling imellem Enkemanden og den at der til Boet skulle være fleere ubekiendte Creditorer, bli Gield under Skiftet er vorden anmeldet; saa i Tilfælde af Børn; Og da den største Deel af Stervboets formodende ver samme herved med 6 Ugers Varsel indkaldet at melde deres Fordringer ved Skifters videre Fremme paa Aalborg, Raadstue den 24de August førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet, da man til saadan Tid tillige formoder, fra Vedkommende at have erholdt saadan Oplysning, hvorefter Stervboets Jndtægt kan blive bragt i Rigtighed. Aalborg, den 13de Julii 1791. C. Kübner. F. C. Wormstrup. ceers Telt er tilkjøbs. Nærmere Efterretning forEn meget vel conditionert og rummelig Stabs=Osside Lysthavende kan erholdes her i Aalborg, paa Allgaden No. 439, hos General=Major Kreber.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Mit Sted i Skomagergaden beregnet med No. 279, er underhaanden at faae hos mig tilkjøbs. Severin Tveden. tabt paa Gaden. Den som har fundet samme vil Et fiirkantet Sølv Knæespende er i Fredags Aften le aflevere det paa Bogtrykkeriet imod billig Findeløn, hvor Magen dertil forevises.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
NB. Torsdagen gaden en Tegnebog med nogle den 14 Julii, er funden paa Al Papiirer og Banco=Sedler udi, naar den som har tabt samme, kan give fuldkommen Oplysning om hvad der skal findes og være i samme Brevtaske, kan denne imod billig Findeløn og dette Avertissements Bekostning afhentes paa Bogtrykkeriet, hvortil den er afleveret, for at vorde herved oplyst.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Her i Aalborg opholder sig endnu en fransk Farver navnlig Fontaine, som sar ver allehaande Silkestoffer eller Tei, som Kioler, Skiorter, gamle Hatte, Garnitur, Baand, Floer, Crepefloer, med alle Slags ægte Farver, som forlanges saa at det faaer rigtig Glands og seer ud lige som ganske nyt fra Fabriquen; han vasker Silkestrømper, og Silketøi med Glands ligesom nyt, naar Liebhavere lyster at betroe ham dette, alt for billigt Priis, han logerer hos Moses Joseph Uhrmager ved Vesterport. Adskilligt til Forsvar, imod Hr. Etatsraad Colbiørnsen, i sælges pr. Commiss. her paa Bogtrykkeriet for 10 sk. Ligeledes kan og endnu faaes: En Gemalinde af det sieldne Slags et Ægteskabs Skilderie for Foelsomme, indeholdende en Fortælling om tvende Ægtefolks Uenighed og indbyrdes Had, som ved en særdeles Hændelse igien bleve forenede, for 12 s.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
vor god og sund Rug kan faaes i smaae Partier til O billig Priis, anviiser Skoleholder Møller ved Budolphi Kirke.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Onsdagen den 6te Julii ven bortsaltsidstafvigte er ble af et Sovekammer her i Byen, et Sølv Lomme=Uhr, med et sort Baand, hvori hængte et Sølv Signete med Bogstaver H.N. H., og en Sølv Nøgle. Hvo som kan opdage dette Tyvet rie, eller give nogen Oplysning, ville behage at anmelde samme i Bogtrykkeriet, da den eller de, som kan opdage Tyven, loves en efter Omnændighederne caisonabel Douceur. Til de Brandlidte i Nørre-Sundbye, har Sr. Dessiderius Madsen i Hebbelstrup givet, og selv transporteret til dem, 18 Læs Tag, samt desuden en stor Deel Rug, Bog, Flesk og andre Feedevahre, hvorfore disse Nødlidende skyldigst takker denne ædeltænkende Velgiører. Pit tilhørende og iboende Sted, beliggende paa Hjørnet af Nyegade og Brødregade her i Byen, agter jeg underhaanden at bortsælge, tilligemed sammes tilhørende 2de Leie huuse. Bygningerne er i overmaade god Stand, og særdeles beqvem til Bryggen og Brændeviins=Brænderie, forsynet med fornøden Gaardsrum, hvorudi er en Post, som indeholder godt Vand samt en liden Hauge. Stedet kan af den Kiøbende, om faa Uger tiltrædes, og i Kiøbet kan følge et godt BrændeviinsVærk paa 2 Tønders Rum, med Kar og endeel videre behøvende Huusgeraad, alt ved billig Accordt. Liebhabere, ville behage at henvende sig enten til Hr. Procurator Rommedahl paa Weygaard, som der har min Commission, eller og til mig selv, for om Kiøbet at accordere. Aalborg den 13. Julii 1791. Hans C. Hietting. Leie enten strax eller til førstkommende Flyttetid, hos Uhr Jøde Værelser med behørige Commoditeter er at faae til mager Moses Joseph paa Vestergaden.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Da afg. Jens Pedersen i Gudberg paa Albech Præstegaards Grund, hans samtlige Eiendele og Efterladenskaber, nu ved Auction er gjort i Penge, og hans i Fæste havende StedsBrøstfæld og Besætning, paa Lovbefalet Maade er taxeret, saa erfares, at Stervboet ikke vil blive tilstrækkelig til Hosbondens prioriterede Fordringers Betaling, meget mindre til de mange indkomne Regningers; ikke destomindre tilkiendegives herved Stervboens Creditorer, at en Skiftesamling, bliver foretaget i Stervboen den 2den Augustii næstkommende, om de noget ved samme finder fornøden at erindre, førend Skiftet optages til Decision. Albech Præstegaard den 8de Julii 1791. J. Asmussen, Præst for Albech, og Moer=Meenigheder. Jacob Aarestrup, beggende paa Nørregade i Muurmesters iboende Gaard, Aalborg, bliver anstillet til offentlig Auction Tirsdagen den 26 Julii førstkommende om Formiddagen Klokk. 10 Slet, og da saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse bortsolgt. Gaarden som ligger paa et særdeles nærsom Sted, nær ved Østerport, er rummelig og beqvem foren Handlende eller Brændeviinsmand, samt hvad anden Borgerlig Næring man maatte finde for godt, er forsynet med Portrum, Jndkjørsel og rummelig Gaardsrum, samt en stor og ma mange gode Frugttræer former Haure. Gaarden og Endommen kan tiltrædes til næstkommende Michen Flyttetid, desom Conditionerne, som bemeldte Tid og Sted skal vorde bekiendtgjort, i alle Deele findes billige for Kiøberen. Liebhabere ville derfor behage fornævnte Dag og Sted at indfinde sig. Wengaard den 6te Julii 1791. Paa Vedkommendes Vegne som committeret Rommedahl.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
Credi= og Debitorer Niels Sørensen, i Stervboen efter afg. som boede og døde i et mig tilhørende Huus i Løth i Jerslev Sogn, indkaldes herved at møde ved Skifteholdelse hos mig i Steerup 6te Ugersdagen fra undertegnede Dato, de først hvoraf nogle skal være i Aalborg, saasom han i nogle Aar har brugt lidet Handel, at anmelde og bevise deres Fordringer, og de sidste at betale deres Gield. Steerup den 27. Juni 179. T. C. Kamp. Auction. Men de og følgende Dage bliver udi Ran Mandagen den 1ste August førstkommenders Kiøbstæd opbuden, og uden flere Auctions Holdelse, bortsolgt, afg. Hr. Agent Simesens og efterlevende EnkeFrues fælleds Boe tilhørende: 1.) Det for Aarhuus Stift allernaadigst privilegerede SukkerRaffinaderie, som bestaaer: a. Af Hovedbygninger, 29 Fag 2 Etager høi, til Familiets Beboelse, med 2 Jndkiørsels Porte og Kieldere under Huset. b. Et Sidehuus, 12 Fag 2 Etager. c. en Bygning af 35 Fag, 2 Etager, indrettet til Beboelse samt Stald, Vogn=Remisser og Materialhuuse, d. Raffinaderie=Fabriqven med alt Inventarium, 20 Fag 3 Etager høi, med Pokhuus og et lidet Observatsrium over.
Jyske Efterretninger, 1791-07-15
et Foruden de til Raffina deriet henhørende og udi det Jnventarii-Liste benævnte Kakkelovne ere 15 Stkr. Kakkelovne i Gaarden, hvoraf den ene er af Porcellain; Gaarden selv som haver god Gaardsrum og Frugthauge, er forsynet med Pompevand i Overflødighed; Jblandt andre Privilegier som disse Bygninger have, er Befrielse for Grundskat og Jndqvartering, saalænge Raffinaderiet drives derudi. 2) Et grundmuuret Magazinhuus ved Gaarden. 3) En dito Gaard, beliggende i Nærheden af Synderbro. med Frugthauge m. m. 4) Endeel Markjorder paa Randers Byes Mark. 5.) En stor Deel mathematiske Jnstrumenter, Sang- og Stue=Uhre, Musicalier, Uhrmager= og Guldsmed Redskaber, med videre Værktøi samt en Samling Bøger, hvorover Catalogus kan faaes paa efterfølgende Stader, nemlig i Kiøbenhavn hos Hr. Urtekræmmer Schou. paa Hjørnet af lille Kiøbmagergade og Kultorvet, og enkelte Exemplarer udi Aalborg og Viborg paa Bogtrykkerierne; i Horsens, Aarhuus, Weile, Colding og Grenaae paa Post-Contoirerne; i Schive paa Amts stuen; i Hadersleben hos Hr. Raadmand Hjort; og end videre i Randers hos Herredsfoged Stadfeldt. Alle de Friheder som Sukker=Roffinaderiet allernaadig er forundt ved Bevilling af 1752, kan behagelig faaes til Eftersyn, og Jnventarierne tages i Øiesyn udi Stervboestedet forinden Auctionen, hvor Conditionerne ligeledes skal blive foreviist; J øvrigt tiener til Efterretning: at ved Værket selv haves Beholdninger, saavel af forarbeidet som halvrassiveret Sukker. Randers den 14de Junii 1791.
Jyske Efterretninger, 1791-07-22
Fortsættelse om Financeforvaltningen i Frankrig under Ludvig den 14de. (See forrige No. Ludvig den 14de elskede ikke Staden Paris, og saa længe han levede, erindrede han med megen Følelse dens Rebellion i hans yngre Aar. Med denne Tænkemaade kunde han ikke ligne Henrich den 4de, som ved Velgierninger gjorde Hovedstaden Vaabenløs, nødde den til at elske sin Konge, var fornøiet med det Palais han havde og kunde ikke dølge for de fremmede Ministre, som han viiste om i sine Haver, sin Glæde over at see Byen Paris ved Enden deraf. Disse Haver og Slotte vare nu ikke gode nok for hans Neven; han elskede Pragt, og opreiste sine Bygninger paa et høit Sted, næsten ved Kanten af en Precipice, hvis Steilhed han formindskede. Han elskede det store, og fandt Behag i at overgaae Naturen paa dette Sted; han hadede Paris, reiste fire Mile derfra, og begav sig til Versailles. Kongens militaire Regiering, hans Slotte, hans Haver, hans Statuer, Foræringer til hans Hofmænd, hans Ministres ustraffede Plyndringer, hans Ødselhed, de Stæder han kiøbte, og hans Trang til at fyldestgiøre sine tøileløse Lidenskaber, frembragte Actiehandel og konstigt Finanzvæsen, som man for hans Tid ikke havde kiendt, og der opkom i Frankrig et nyt Slags Borgere, som samlede sig til et Hierarchie. Over-Jntendanten negocierede med Jntendanten for Finanzerne, derefter kom Skatmesteren, Forpagterne, Cassererne, Jnddriverne. En Armee af Traitans, Financiers og Commis oversvømmede Frankrig, og uendelige tiltagende Proces ler med fiskalisk Jnqvisition blev indført i Riget. 22. Julii.
Jyske Efterretninger, 1791-07-22
Kongen havde saa maadelige Jndsigter i Finangernes Bestyrelse, at han engang faldt paa at bestemme Dødsstraf for enhver Forpagter, der understod sig at giøre Forskud paa de nye Paalæg; dog ophævede han selv kort efter denne Beslutning, da han behøvede store Summer af sine Financiers, som ikke vovede at forlange. Forandring i denne Lov. Han overlod, saalænge han var Konge, denne Deel af Regieringen til Ministerens uindskrænkede Villie. Colbert var nu ikke meere, og Hoffets Ødselhed, Bygninger og Krigsomkostninger tiltog daglig i saa høi Grad, at Kongen fik det Jndfald, at sælge Adelskab, endog med det Fortrin, at være frie for Skatter i de Lande, som hans Jntendanter regierede. Under Ludvig den 14de opfandt man at betale Gield med Papiir, at gjøre Pengesedler, billets dustensiles, billets de subsistance, der havde samme Skjæbne, som unge udsvævende Standspersoners Forskrivninger. Kongen solgte Titel af Raad, han sorøgede Øvrigheds personernes Antal, og Resolutioner fra hans Conseil kunde giøre Alting, endog Prindser af Blodet.
Jyske Efterretninger, 1791-07-22
(Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1791-07-22
Amsterdam, den 9 Julii. Klokken 2 om Natten, imellem den 5 og 6 i den ne Maaned, opkom Jldebrand i det her værende Admiralitets Magazin eller Tøihuus, som saaledes tog Overhaand, at hele Bygningen med alt hvad der var udi, inden Klokken 4 stod i lys Lue, og deraf intet er reddet, saa er Admiralitets=Collegiet nu i nogle Maaneder ikke i Stand til at udruste et eneste Krigskib.
Jyske Efterretninger, 1791-07-22
Assens den 7 Julii. Natten til Mandagen den 4de i d. M. var en af de skrækkeligste, som man her i Byen kan mindes. Klokk. imellem 12 og 1 havde den heftigste Jld antændt Kiøbmand Gumme Clemmeusens og afg. Claus Johan Hansens Søsters Baghuuse strax inden for Østerport beliggende, som vare overalt bespændte med Flammer, førend Anskrig blev gjort, og Folk bleve opvakte af deres Senge. Bemeldte Eiers Gaarde, saavel Stue som Side= og Baghuuse bleve paa 2 a 3 Timer et Rov for Luen, dog blev et Stykke af Clemmensens Stuehuus. skiønt næsten ganske spoleret, staaende saavelsom et nyt grundmuret, ei fuldkommen færdig bygt Tømmerhuusud til Haugen. Af Naboernes tilstødende Huuse blev Bager Jacob Stephansens Baghuus med Stalde og Lade huus afbrændt og Bager Joh. Frider. Blots Baghuus beskadiget. Kiøbmand Clemmensen har lidt et anseeligt Tab, ikke alleneste i Henseende til Gaard og Bygninger, der var en af de bedste i Byen, men og i Henseende til at omtrent 3000 Td. Korn, et betydeligt Forraad af Fielle, grove og fine Kiøbmands Vahre af alle Slags, 7 Køer, 1 Kalv, 1 Hest, og en stor Deel Boehave og Brænde bleve opbrændt, saa hans Tab sikkert kantregnes imod 12000 Rdlr.