JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Døde. Den 16de her i Byen, Anders Mogensen, Arbeidsmand, 46 Aar. Den 17de, Niels Sæbyes ældste Datter, Grethe, 11te Aar. D. 22de, Pesterhager Sr. Andreas Harhorns Kone, Mad. Dorthe Marie Baass, fød 1752 d. 9 November.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Bekiendtgiørelse. Den agende Post afgaaer paa Tirsdag den 27de August. Jndleveringen skeer Mandag Formiddag fra Klokken 8 til 12 Slet.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
J Tallotteriet er udkommen: J Altona 557. Trækn. den 13 August No. 7, 50, 52, 61, 89.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Til den forestaaende Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 26. August. Kvangelisk Christelig Palmebog, samlet af et Selskab og udgivet som et Forsøg ved Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop over Siellands Stift, 1ste Hefte, 12 Ark stor, faaes hos mig for 24 s.; heftet 4 s. meere. Sammesteds faaes: Forsvar for Professor Abraham Kall, udi Sagen mod Professor Gadso Coopmans; paadømt i Høieste Ret den 12. Januari 1793.; Fremsagt fra Skranken, og udgivet af P. Rosenstand, Goiske, 24 s.; heftet 4 s. mere. - Originale=Anecdeter og Peter den Store, oversat paa dansk, 88 s. Aalborg Bogtrykkerie, d. 22 Aug. 1793. P. F. Wandall. En Capital stor 1353 Rd. 5 Mk. 7 s.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Umyndiges Arvemidler, er til forestaaende Snapstings Termin at bekomne, hos underskrevne Værge for de Umyndige. Fuglsig, d. 15 Aug. 1793. C. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Under Skiftebehandlingen konge efter her i By lii sidstleden ved Døden afgangne Borger og Vertshuusmand Christen Larsen Toft, er hans Arvinger anmeldt at være: 1.) en Broder Jens Larsen Toft, boende i Hjorthalls i Han Herred, og 2det) en dito Bryder, Niels Larsen Toft, som udi nogle Aar har faret til Søes, men ei vides hvor nu opholder sig; Thi bliver disse Arvinger, (omendskiønt Boets anmeldte Gield langt overstiger sammes Jndtægt.) med 12 Ugers Varsel indkaldet til Møde ved Skiftets videre Foretagelse og formode ut ligge endelige Slutning udi Stervboet den 13de Novemb. først kommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, deres Arveret; at iagttage og paasee; Til hvilken Tid og Creditorerne, om fleere end de allerede bekiendte maatte være til, ville møde, deres Krav beviisligen at angive, til Skiftets lovlige Befordring. Aalborg, den 21de August 1793. C. Rübner. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Torsdagen den 26de September. førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 bliver Auction begyndt og næstfølgende Dage fortsat, over Sal. KrigscomAssairinde Enkefrue Dietrichs Eiende, nemlig først Gaard i paa Allgaden beliggende under No. 367, er meget beqvem indrettet, har mange malede og smukke baade Over= og Under Værelser, bygt af suffisant Eege Tommer, er forsynet med Jndkiørsel fra Gaden, Gaardsrum, og en smuk lille Hauge med adskillige Frugttræer, og kan blive overladt Kiøberen til Beboelse, naar Auctionen er til Ende over Sterrboens Jndboe, som bestaaer af: Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern, Porcellain, Glas og Steentøi, Borde, Stole, Speile, Dragkister, Chatoll, meget fiin og smuk Dækketøi, og Lagener, samt andet Linned og Sengeklæder, et 8te Dages Stueuhr og andet meere; Thi vilde Liebhabere bemelde te Tid behage at indfinde sig. Scheelund Præstegaard, den 20de August 1793. P. Wagaard.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Onsdagen den 25de September. førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2, holder Arvingerne udi Sal. Krigs=Commissairinde Enkefrue DistrichsStervboe, en Samling udi Stervboegaarden, hvor Credi= og Debitorer behagelig vilde melde sig. Scheelund Præstegaard, den 20de August 1793. P. Wagaard.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Skiftet, i Schallerup Sogn, som døde hos Selve Ei efter Niels Thomsen, forhen boende i Klitten er Thomas Jørgensen i Nørre Tornbye i Tornbye Sogn, vore der til 30te Dagen den 5te September og Eftermiddagen Klokken 2 Slet foretaget udi ovenmeldte Thomas Jørgensens Huus i Tornbye, Der herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Hiøring Mølle, d. 12 Augusti 1793. Paa Skifteforvalteren Hs. Excellence Høivelbaarne Hr. Geheimeraad, Ridder og Stiftsbefalingsmand von Levehans Vegne, som Committeret, J. Østrup.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Til behagelig Efterretning for mine Ven C. S. L. ner og Velyndere bekiendtgiøres herved: At den mig tilhørende Aalborg Veirmølle nu saaledes er istandsat, at jeg til Fornøielse kan opvarte enhver, som behager at beære mig med deres Søgning, med den billigste og meest redeligste Behandling.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
NB. Grynværket bliver om 3 Ugers Tid færdigt, hvilket da nærmere skal blive bekiendtgjort til Vid kommendes behagelige Efterretning. Aalborg Veirmølle, d. 13. Aug. 1793. Christen N. Schmit. Af Sohngaardsholms Hovedgaardmantæt ved Aalborg, kan strax erholdes i Fæste paa Livstid, mange Tønder, Land i smaae Lodder af 4 Tdr. Udsæds Størrelse. De som ville bygge derpaa, erholder om forlanges Hielp. Om Vilkaarene haver de Lysthavende at henvende dem til Eieren, Kammerherre Adeler paa Gaarden, eller til Forvalter Carstens paa Ferdinandinesdal.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Sidstleden 14de Julii, Chrinensen Jach i er Huussæsteren Niels Rakkebye paa Hæstrupgaards Gods ved Døden afgangen, og skal have efterladt sig 2de Børn, hvoraf den erne har med ved 30te Dags Forretningen, men den an en ved Navn Ed deel Nielsdatter, skal for nogle og tyve Aar siden være rein til Norge, og der vides ikke hvad enten hun er levende eller død: Jmidlertid bliver hun herved, uagtet intet kan blive at arve, indkaldet at møde ved Skiftesamlingerne, som er berammet at holdes i Stervboestædet den 24 September og 5 November førstkommende. Seilstrup, den 15de August 1793. Paa Skifteforvalteren (S. T.) Hr. Justin raad Wilsbechs Vegn. P. Kraas.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
De, Foraaret i disse Aviser bekiendtgjorte Stude paa usdahl, der sidste Vinter skulle have været staldede, er kommen til Baggesvogn, hvor de findes baade store og i god Stand, og der kan kiøbes for billig Priis. Ligesaa 4 store sorte Heste, et Pr. Follhopper, og en sort Hoppe; Hvilket tiener til Liebhabernes behagelige Efterretning, da intet deraf, herfra er solgt i Sommer. Baggesvogn, den 20. Aug M. Gleerup. - bliver hos Torsdagen den 29de d. M., sto holderen i Lyngbye, holdet en Skiftesamling, hvorved Credi og Debitorer, efter afgangne Degn i Bælum, Christen Tollestrup vilde møde. Brøndum, den 19de August 1793. Jungersen, Provst i Hellum Herred.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Paa Aagersborggaards Gods er Gaardfæster Christen Nul sen Bruus i Giøttrup Bye og Sogn, Øster Han-Herred, ved Døden afgangen. Ved Boets Aabning, Registering og Vurdering samt de allernaadigst betalede Syns- og Taxations Forretninger, holdet den 12te August sidst, befandtes Boet saa ringe, at det ikke nær kan tilstrække til dets allerede angivne Gield; Og da dette fattige Stervboe er taaler nogen ordentlig Proclama, saa bliver det i de Aalborgske Aviser bekiendtgjort: at Skiftet efter bemeldte Christen Bruuse atter bliver foretaget den 9de September førstkommende i Stervboe Gaarden om Formiddagen Klokk. 10 Slet, til hvilken Tid og Sted, Stervboets Credi= og Debitorer herved indkaldes at møde, de førte at betale deres Gield, og de sidste at angive deres Tilgodehavende. Aggersborggaard, den 13de August 1793.
Jyske Efterretninger, 1793-08-23
Speitzer.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Ad.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Om Veir=Regler, angaaende. gammel Sagn skulde legge. (Taaer af det Hadernen? Maaneds Frigt for Juli Maaned.) Følgende Dage ansees sædvanlig som meget vigtige for Veirliget: Alle 4 Quatember: Dage, iblant hvilke ikke en erneste er en faststaaende Aars Dig, Matthias den 24 Febr., Medardus den 8 Junii, Margrethe den 13 Julii, Jacobi den 25 Julii, Egidius den 1 September, og Sanct Gallen, den eneste Dag af god Forvarsel, den 16 Oct. Jeg er ogsaa vis paa, at mangen een, som ellers lidet bekymret sig om Almanaken, dog tager den i Hænderne, naar disse Dage nærme sig, for da at agte paa, hvad Veiret siger. Naar det da f. Er regner paa Medardus eller paa Margrethe Dag, saa giør han Regning paa, at det ikke skal give Tørveir igien i 6 Uger, eller naar det fryser paa Matthias Dag, saa venter han en Vinter af 40 Dage. Vel er det sandt, at stærke Forandringer i Veirliget, f. Ex. fra lang Tørke til Regn, eller fra Regn til Tørke, gierne indfinder sig ved visse Dage i Aaret. Men at disse Forandringer nøiagtigen indfalde paa bestemte og faste Dage, det troer jeg ikke. Jeg haaber ogsaa, at mine Læsere ingen Troe vil fatte eller beholde til sligt, naar de læse det Følgende: J ved vel. I kiere Landboere, at den Calender eller Almangt, som man nu giver Eder i Hænder, er en forbedret Calender. Den gamle Calender, som endnu det Russiske Rige allene vedholder, kaldes den Julianske.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
30 August.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Den første Rommerske Keiser Julius Cæsar, lod den gjøre for over 1800 Aar siden, vel ved forstandige Mænd som vel vidste, at Aaret just ikke nøiagtigen er 365 1/2 Dage langt, men dog for Beqvemheds Skyld lode det saaledes passere. Nu er Aaret i Grunden 11 Minuter længere, det udgiør vel ikkun lidet paa et Aar, men paa 130 Aar en fuld Dag, og for 200 Aar siden beløb denne Misregning sig til fulde 10 Dage. Den korteste Dag som man helst maatte begynde et nyt Aar med, og som sædvanlig indfalder ved den 21 Decembris, skiød sig omsider tilbage til den 11 Decemb. Følgelig bleve alle med Navne belagde og endogsaa Festdage meget forsatte. De betænkelige Veirdage stode derfor ogsaa i den gamle Calender 10 Dage seenere ind som nu, og indfalde nu ogsaa for Russerne virkelig 11 Dage seenere i Tiden Hvo som nærmere vil see dette, den tage den Altonaiske Hof= og Stats=Calender i sin Haand, opsøge Dage under deres Navn først, i den nye Calender, og siden ved samme Datum i den Julianske: Da skal han f. Ex finde, at den onde Matthias Dag i den gamle Calender, indfalder den 7 Martii i den Nye, og Margrethe Dag ved den 24 Julii, det er ikkun een Dag førend Jacobi, Dag Nu ere hine Veir=Regler allerede vedtagne, den Tid den hele Christenhed rettede sig efter den gamle Calender. For 211 Aar siden gav Paven Catholikerne allerførst en forbedret Calender, og satte enhver Calender, Dag igien paa sit rette Sted efter Solens Lov.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Lutheraner og Reformerte i Tydskland vilde i lang Tid ikke følge hines Exempel, men indførde først seent i Aaret 1700, en forbedret Calender. Engelland og Sverrig ere endnu seenere fulgt efter, og Rusland lader det endnu blive ved det Gamle. Nu maae jeg spørge. Om hvilken Matthias eller andre Dage skal disse Veir-Regler gielde? Om den i den gamle, eller den i den nye Calender, Billiqviis dog vel om den gamle. Thi disse Veir-Regler ere og ver 200 Aar gamle, og opkomme i den Tid den gamle Calender endnu gieldte, og siden have disse fastsatte Dage endnu forsat sig en Dags Tid. Har det da for 200 Aar siden været sandt, at den onde Matthias medførde en saa lang Eftervinter, saa gieldte dette ikke om vor 24 Februar, men om den Dag, som nu for os er den 7 Martii. Thi paa den indfalder nu Matthias Dag efter gammel Stiill. Men derpaa tænker nu intet Menneske, men enhver legger sikker Merle til den 24 Febr. efter den nye Calender, og frygter ikkun da for en Eftervinter, naar det fryser paa samme Dag. Dersom dette havde nogen Grud, og dersom det var sandt, at denne nye Matthias havde al den Lumsk hed ved sig som den gamle, saa vilde vi nu være fuldkommen ilde farne. Thi da vilde vi have dobbelt saa mange af de betænkelige Dage imod de ældre Tider at regne. Hvorledes maae det f. Ex. have gaaet til i Tydskland og Dannemark i det forrige Aarhundrede, Naar det den Tid frøs paa den 24 Februari efter den nye Calender, saa vil den Catholske tydske Bønde have sagt: Nu have vi endnu 40 Dages Frost. Jndfaldt dette, og fros det saa endnu den 7 Martii, saa regnede den lutherske Bønde, som holdt sig til den gamle Calender, endnu 40 Dage længere ud. Eller det var Torveir den 24 Febr., saa frygtede Catholiken ingen Eftervinter mere. Men tros det til ældigviis 10 eller 11 Dage derpaa, saa blev Lutheranen først bange. Saaledes havde det sig da og aa med Regndagene, Medardus og Margrethe og sv. Har sligt da nu nogen Grund saa maatte det beroe derpaa, at for Aarbundrede siden forstandige Folk paa de i den gamle Calender benævnte Dage havde lagt Merke til, at i Henseende til Veirliget saa meget beroede paa dem. Men nu ere Dagen heel anderledes i den nye Calender. Nu kan dog vel ingen være saa eenfoldig og antage, at vor Herre Gud havde flyttet den Kraft, som disse Dage fordum havde, benover paa disse NavneDage i den nye Calender, siden at Paven for over 200 Aar siden har forsat disse Navne Dage 10 Dage tilbage. Den gamle Calender kan vi heller ikke længere holde os til, thi deri er det allerede andre Dage, end i de Tider, da man allerførst begyndte at troe paa disse Veirregler. (Slutningen følger.)
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Haag, den 17de August Hvor lidet man kan fæste Troe til de udspredte Rygter, tiener i Besynderlighed dette, at man i Gaar med Vished forsikkrede at Dronningen i Frankrig var henrettet den 12 August, nu modsiges dette, og man legger til, at Revolutionstribunalet har erklæret, at ingen Anklage imod Princessen finder Sted - Man kan altsaa ikke forlade sig paa hvad der skrives i Aviserne; thi den ene modsiger den anden, og da enhver dog er begierlig efter Nyeheder, bliver det best ikke at melde noget, for Tiden lægger det saa klart for Øyne, at det er umodsigeligt sandt hvad der skrives, og fra et eller andet Sted berettes.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Man siger, at Keiseren af Marocto har erklæret Frankrig Krig.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Paris, den 9 August. Den 7de var her paa alle Gader opslaaet en Comoedie=Seddel, hvilken Municipalitetet dog strax lod nedrive. Derpa blev spottelig forkyndet at den 10de August skulle paa Martispladsen opføres 2 Stykker, det forste skulle forestille Jacobinernes sidste Narrerier, det andet den aftvungne Eed. Derefter skulle opføres: Coburg og Gaston, et hervisk Skuespil, og til Efterspil Conventets Liigbegiengelse, eller Ludvig Nol. som blev hævnet ved sine Venner.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Den 10 August skal det franske Museum i forrige Thuilleri Slottets Gallerie aabnes Ministeren for det indre Departement har faaet 100000 Livres, for at lade bidbringe alle de i forrige Kongelige Slotte og i de Emarertes Huse værende Kunstsager; dog skulle de i Versailles og Trianon værende forblive der, London, den 2. August.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Hr. Dale, en meget anseelig Kiøbmand i Glasgow, som, ved at forskaffe mange tusende Mennesker Arbeide, har forebygget deres Udvandring, havde for nogen Tid siden anlagt et meget stort Manufactur i en Landsbye, som han selv havde opbygget Herved fandt mange til sinde Mænd, Qvinder og Børn. Levebrod. Nyelig blev dette hele Manufactur ved en ulykkelig Jldsvaade, laati Aske. Følgende Dag kom mange af de ulykkelige Arbeideres Børn til ham, og begræd hans og deres Skiedne Græder ikke mine gode Børn sagde denne ædle Mand, reders Skjebne skal vorde bedre. Saalænge, indtil Fabriken igien er opbygger, skulle i ikke have andet at giøre, endræde og drikke, og legge, og baade J og beders Forældre skal beholde den sædvanlige Ugeløn, indtil J igien ved Arbeide kan fortiene den.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Danzig, den 30. Julii. Med Fragterne er det nu noget stille, som den varme Aarstid nok har endeel Skyld i, da Kornvare paa en lang Reise let kunne tage Hede til sig og fordærves, men naar Luften neget tempereres, troer man, at Fragt handelen igien kommer til Live. Efter Hvede synes her at være nogen Efterspørgsel, og noget er her ogsaa alle rede bleven kjøbt efter Ordre fra Kiøbenhavn Leipzig, den 18 August.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
J Wien er udkommet et nyt Skrift under følgende Titel: Denunciation af et nyt Monarcie stormende Frimurerie i Frankrig, til Advarsel for Fyrster og Nationer, med Motto: Hvo, som haver Ørne at høre med, han høre.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Aalborg, den 30de August. Under 16de August er Studiosus Frederik, Carl Studsgaard, allernaadigst beskikket til residerende Capellan udi Nyekiøbing paa Falster Land.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Under 23de August er Studiosus Palle Waldemar Vulf, ligeledes beskikket til residerende Capellan udi Hiøring.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Efter Forlydende er den residerende Capellan til Domkirken, i Riber Hr. Mathias Galthen, allernaadigst beskikket til anden residerende Capellan i Randers, og Compastor til Gimming og Lem i Støvring Herred.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Døde. Den 25 hujus her i Byen, Hr. Kiøbmand Hanschous Dotter Jonerne Elle Hauschou, fed den 26 Februar 1777. Den 26de i Hobroe, Hr. Thoer Hansen, 67 Aar.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Bekiendtgiørelse. J Tallotteriet er udkommen: J Kiøbenhavn 690. Frækn. t. 20 August. No. 59, 9, 68, 79, 30
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Til den 691 Trækning i Kiøbenhavn, kan faaes Sedler til den 5 Septemp. Forsøg til Besvarelse af Spørgsmaalet om Posternes bedre Befordring over Belterne, af N. Børcherforsynet med et Kobber, som forestiller Postsmakker; faaes hos mig for 20 sk. Dette Skrivt er blevet tilkiendt Præmie af Grosserer Societetet i Kiøbenhavn. Aalborg Bogtrykkerie, d. 29. August 1793. P. F. Wandall. Umyndiges Midler, 768 Rdlr. 1 Mk. 2 s., ken til forikomgende December Termin faaes til Laan, mod befaled Sik- og Reil hos Conraa Holm i Aalborg. - kan storen. Børnepenge 289 Rdlr. 4 s., hos mai Laans erholdes mod saadan Sikkerhed, som Rescriotet af 10de Julii 1789 befaler. Aalborg den 28 August 1793. Hans Andres Saurbier, Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
ved Vinhandler Hansens, som næsten af nye Broen tal forterdige, duver vækkommende Men kan den 2den September paa Aalborg Raadstue, om Formiddagen Kiøkken 10 Slet, sat til Lientation, tillige med egnedeget Reg fration. Anthorn, d. 10 Luens 1293. I respective Interessentere, som haver 1 B. vodseddeler under min Collection, maatte det behage at indfrie samme til 5te Classe inden den 19de Septemb; Thi i manglende Fald kan de ikke vente, at de gaaer ind til 5te Classe for deres Regning. Aalborgld 20 Aug. 1703. Niels Borup.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Det bekiendtgiøres herved. 5 Marie, J. Et Studiosus, saa 3de Gange forhen er meldt om i disse Efterretninger, agter at give Information i Huset, hos Sr. Peder Larsen paa Graven, 3 Timer og Formiddagen, og 3 om Eftermiddagen, saavel i det Tydske, som og i det Franske Sprog, efter Grammatitalske Regler, tillige med den danske Explication, for meget billig Salarium. De Lynhavende behage derom at tale med ham selv. g søger Condition, for at lære i en Huus En Jomfrie holdne, og vil giøre alt hvad som hende muligt er i et Huus; Anviisning giver Madame Hegelund i Bispensgade. Uden Vesterport er bortkommen en liden hvid Hund med sorttegnet Hoved, hvorfor loves en Douceur; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
I Løverdags Eftermiddag den meder et bruun. hvid Stiern i Panden bortløben her i Byen fra Erich Mortensen i Sophiendal; Hvilket berold efterlyses, om nogen imod en billig Belønning kan give Oplysning om det til Eiermanden, som har spurgt at det samme Aften skal være løbet ud af Østerport.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Cattun=Papiir, bekommes hos Seren Borup smukke Faconer og Couleurer, ved Vesterport i Aalborg, Boqvis for 28 s.; hvor tillige og faaes endeel gangbare Skrifter.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
Med Aalborg Hospitals Har Herrer d. recteurers Ham tykke, vorder Onsdagen den 4de September næstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, udi Conventhuset her i Klosteret, stillet til offentlig Auction: En Fyrre indlagt Draa kiste med Beslag, en dito grøn malet Halvkiste med dito, gode fine Sengeklæder til en Seng, endeel Fruentimmer Hovedtøi, og fiint Underlinned samt andre Gangklæder, tilhørende den i Hospitalet værende Mette Marie Stub Clemmentin; Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg, den 28de August 1793. Trap.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
J Anledning af det fra S. T. Hr. Bye- og Herredsfoged Bassesen i Nibe, fremsatte Spørgsmaal udi den Aalborgske Avis No. 34, finder jeg fornøden at erindre følgende: Sporgsmaalet i sit væsentlige Jndhold, forekommer mig at kunde sættes i Ligning med hvad en vis Autor har berettet om en Doctor Disputats, hvori det tunge Spørgsmaal skulle overveies og besvares: Om den Lyd, som Fluer og andre Jnfecter gave fra sig, kom udaf Munden, eller andensteds, hvorover blev disputeret saa heftia, at Disputen nær havde forvoldet Blods Udavdelse. At afgive mig her med at disputere Hr. Byesoged Bassesens Principier, i Anledning af hans fremsatte Spørgsmaal, ville vist være en Daarlighed, men jeg vil i saa Fald tænke som Salomon skriver i hans Ordsprogs 20 Cap. 3 V. Ellers skal jeg vist til rette Tid forsvare min Paategning, hvilken er affattet med fuldkommen Overlæg, og saaledes som jeg troede den kunde passe som Svar paa Tiltale, og ingens Tanker skal kunde bepligte mig til, at troe en Friltagelse, der aldeles ikke existerer.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
J øvrigt skal jeg vist ikke misunde Hr. Byefoged Bassesen den Ære han har forhvervet sig ved paa denne Maade at have recommenderet sig blant det ærede Publicum. Lundbek, den 28de August 1793. Gierlev. Jensdatter, Borger og Slagter Søren Mortensens af Da ingen af Creditorerne udi Stervboet efter afg. Karen døde Hustrue her i Byen, meldte sig ved 30te Dags Holdelsidstleden 23de Julii, Saa bliver samtlig dette Boes Creditorer med 6 Ugers Varsel indkaldet, for at melde deres Fordringer ved Skiftets videre Foretagelse den 17de Septemb. første kommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, da Skiftet i Følge Creditorernes afgivende Erklæringer, nyder sin Fremme. Aalborg, den 6te August 1793. C. Rübne. Bøggild. El boerne efter afgang. Anne Christensdatter Bøye og Gaards Alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervhos Bager Henrich Aarslef for kort Tid siden ved Døden er karlen Anders Christensen Dam, der begne udi deres Tieneste, afgaaet, ville saadan deres lovlig havende Krav inden 6 Uger, fra Dato anmelde for underskrevne Skifteforvaltere, ligesom og Vedkommende, der ere skyldige til disse Stervboer, især den fremt de vil undgaae, derfor paa lovlig Maade at vorde søgte. sidstes, tilholdes at erlægge samme inden foreskrevne Tid, saa allene ere bekiendte at være en Broder, hvis Navn er vides, Arvingerne efter bemeldte Anders Christensen Dam, der men som afskeediget Rytter, formodes at opholde sig i Randers, indkaldes med lige Varsel, der Arve=Rettighed lovligen et legitimere. Aalborg, den 6te August 1793. C. Rübner Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1793-08-30
efter der i By Under Skiftebehandlingen hans Julii sidstleden ved Døden afgangne Borger og Vertshuusmand Chrisen Larsen Toft, er hans Arvinger anmeldt at være: 1., en Broder Jens Larsen Toft, boende i Hjorthalls i Han-Herred, og 2det) en dito Broder, Niels Larsen Tolt, som udi nogle Thi bliver disse Arvinger, (omendskiønt Boets anmeldte Gield Aar har faret til Søes, men ei vides hvor nu opholder sig; langt overstiger sammes Jndtægt.) med 12 Ugers Varsel indkaldet til Møde ved Skiftets videre Foretagelse og formode ut kommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, deres Arveret lige endelige Slutning udi Stervboet den 13de Novemb. først at i nettage og paasee; Til hvilken Tid og Creditorerne, om res Krav beviisligen at angive, til Skiftets lovlige Befordring. fleere end de allerede bekiendte maatte være til, ville møde, de Aalborg, den 21de August 1793. C. Rübne. Bøggild.