JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-08
De Søndag Aften indleverede Breve til Afgang med Dampskibet Løven, afgaae fra Nykjøbing over Stubbekjøbing og Gaabense til Vordingborg, og de Torsdag Aften indleverede Breve til Afgang med bemeldte Dampskib, afgaae fra Nykjøbing over Saxkjøbing, Mariboe og Nakskov til Taars.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-08
Foruden at der med Dampskibet Frederik den Sjette paa sammes Retour fra Kiel til Kjøbenhavn vil blive forsendt en Postsæk med Breve og Aviser til Nykjøbing fra Hamborg, Altona og Udlandet samt fra Stederne paa Routen fra Hamborg til Kiel, hvilken Postsæk ankommer til Nykjøbing Søndag Morgen, vil der ogsaa med Dampskibet Løven paa dets Tour fra Kiel til Vordingborg blive fremsendt en Postsætmed Breve og Aviser til Nykjøbing, hvilken Post vil ankomme til Nykjøbing over Taars hver Torsdag og Søndag Aften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-08
J Forbindelse med Foranførte meddeles, at der under Dampskibet Løvens Fart modtages paa Nykjøbings Postcontoir hver Onsdag Formiddag, i den sædvanlige Jndleveringstid fra Kl. 9 til 12, Breve til Vordingborg, Stege, Præstøe, Kjøge, Kjøbenhavn, Roeskilde, Lyngbye, Hirschholm, Helsingøer samt til Norge, Gothenborg, Alingsas, Skara og Mariestad; hvilke samtlige Breve afgaae over Nakskov, Taars og Vordingborg til Kjøbenhavn, hvor de indtræffe Fredag Morgen tidligt, og kunne saaledes de til Norge, og til de anførte Steder i Sverrig bestemte Breve afsendes videre med det fra Kjøbenhavn Fredag Eftermiddag afgaaende Norske Dampskib. Da Pakkeposten midlertidigen først skal afgaae fra Nykjøbing om Onsdagen 3 Timer efter Ankomsten, kunne Breve til Afsendelse med Posten over Nakskov og Taars indleveres indtil 1/2 Time førend dens Afgang, fra de Corresponderende, til hvem Breve med denne Post ere ankomne og strax afleverede. Nykjøbings Postcontoir den 28de April 1840. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Lollands 11 Falsters Stisk, Tidende. No 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Søndagen den 10 Mai. Gen af dette Stifts Hædersmænd Kammerherre Grev C. D. Reventlow, har i et lidet Skrift betitlet: Til mine Medchristne søgt at vise den indvortes Forbindelse imellem de tvende Læresætninger om Helvedstraffenes Evighed og omen personlig Diævel, samt ved Grunde, hentede baade fra Fornuft og Bibel, søgt at bekæmpe disse efter hans Mening i lige Grad foruroligende og skadelige Lærdomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Hvorledes man end vil dømme om dette Skrift, saa vil man ikke kunne miskjende den ædle Hensigt, der har ledet Forfatterens Pen, jal man maa hos ham høiagte den Jver og Varme for hvad han erkjender for Sandhed, som har ladet ham overvinde enhver Betænkelighed ved at træde frem paa den theologiske Polemiks Gebeet og drevet ham til frit og aabent at udtale sit Hjertes Overbeviisning for Publikum. At han vil møde Modsigelse fra flere Sider, vil ikke være ham uventet; men ogsaa hos sine Modstandere vil han ere deres Overbeviisning, og som han selv er sig en redelig Hensigt bevidst, bevidst, at han dreves ikke af noget personligt Hensyn eller utilbørlig Animositet, men kun af Kjærlighed til sine Medmenneskeer og Omsorg for deres aandelige Tarv - saaledes vil han visselig tiltroe sine Modstandere det Samme. Over Skriftet selv, som formodentlig endnu ikke er almindelig bekjendt, vil Jndsenderen ligesaalidet ved Roes som ved Daddel foregribe Læsernes Dom, kun tillader han sig, idet han henvender Stiftstidendens Læseres Opmærksomhed til dette Skrift, tillige at gjøre den høivelbaarne Forfatter opmærksom paa en Ufuldstændighed i hans Beviisførelse, der vel kan være begrundet i den Plan, han ved Skriftets Udarbeidelse har villet følge, men som dog hos mange Læsere synes at maatte svækkeBevisernes Styrke og som han endnu vil kunne raade Bod paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Det vil nemlig ikke kunne være en saa alsidig dannet Forfatter ubekiendt, at de Læresætninger, han angriber, ikke udelukkende tilhøre det kirkelige Partie, som han nærmest træder op imod, men den hele lutherske Kirke, da de jo med Bestemthed fremsættes i dens Hovedsymbol: den augsborgske Confession Art. 2 og 19, der jo ogsaa for den danske Kirke endnu er Lærenorm og hvortil alle dens Lærere ved deres Ordinationseed ere bundne. Nu er vel denne Omstændighed intet afgjørende Beviis for disse Sætningers Sandhed, og Forfatteren har fuld Ret til at protestere derimod. Men, da den lutherske Kirke unægtelig har villet bygge sig alene paa Guds Ord, saa synes en Forfatter, der, saaledes som den ædle Greve, vil bygge paa samme Grund, naar han finder sig opfordret til offentlig at bestride nogen af Kirkens Læresætninger, ikke vel at kunne undslaae sig for at tage Hensyn til de Skriftsteder, hvorpaa vor Kirkes Fædre øiensynligen have grundet deres Paastande, og at vise at de have feilet i Forklaringen af disse Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Med Hensyn til Læren om Diævelen, som Forf. kun i Korthed og ligesom i Forbigaaende har omtalt, har han, maaskee netop af denne Grund, ikke beraabt sig paa bestemte Skriftsteder, men kun i Almindelighed fremstillet denne Lære som uforenelig med Christendommens Hovedlære og Guds Kjærlighed. Derimod anfører han nogle Steder af Bibelen som Beviser for sin Paastand om evige Helvedsstraffes absolut Umulighed, og det er da især ved denne Paastand, hvis Udvikling udgjør Skriftets Hovedindhold, at man skulde have ventet, at Forf. havde viist, hvorledes de Ord af Herren og hans Apostle, hvori Straffenes Evighed synes at læres, kunde gives en anden og mildere Fortolkning. Med Rette siger nemlig Forf., at ingen Forestilling er i sig selv for Mennesker saa forfærdelig, som Forestillingen og evige Straffe. Har altsaa denne Forestilling dog gjort sig gjældende hos mange oprigtige Christne jal i vor Kirkes symbolske Bøger, saa maa der unægtelig være nogen Sandsynlighed for at Guds Ord i denne Henseende maae være meget bestemte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Da det nu øiensynligt er den høivelbaarne Forfatters Hensigt ved sit Skrift at berolige dem af hans Medchristne, der ængstedes ved Tanken om evige Straffe, saa vil han visselig med Glæde efterkomme den Opfordring, som herved skeer til ham, at vise, hvorledes da de Ord af Christus og hans Apostle, hvorved Straffenes Evighed synes at læres, ere at forstaae i Samklang med hans Paastand; og tillader Jndsenderen sig at henlede hans Opmærksomhed paa følgende Skriftsteder: a) Christi Ord: Matth. 12, 32 ef. Marc. 3,29. Hvo, som taler mod den Helligaand, ham skal det ikke forlades hverken i denne Verden, ei heller i den tilkommende; han haver ingen Forladelse, men er skyldig til en evig Dom. Matth. 18, 8. Marc. 9, 43. 44. Matth. 25, 41. 46, hvor Herren fremstiller de Fordømtes Tilstand under billedet af en evig, undslukkelig Jld, en Orm, som ikke døer." Matth. 26, 24, hvor Jesus siger og Jndas: Det var dette Menneske bedre, om han aldrig var fød." b) Apostienes Ord: Hebr. 6, 5. 10, 26. 27, hvor Apostlen taler og Synder, for hvilke det er umuligt, at Mennesker atter kunne fornyes til Omvendelse; 1 Joh. 5, 16, hvor Apostlen taler og "Synder til Døden, for hvilke det er forgiæves at bede. Vistnok kunne hertil føies mange lignende Ord af Christus og hans Opostle, hvor Straffenes Evighed synes at læres; men det er indlysende, at hvis det er lykket den ædle Forfatter paa en tilfredsstillende Maade at forklare disse Steder overeensstemmende med hans Paastand, da ville de øvrige Steder heller ingen Vanskelighed gjøre. Naturligviis er her ikke Spørgsmaal om, hvilke Synder, der maae betragtes som Dødsynder og maae medføre den evige Fortabelse - eller hvilke Syndere. det var bedre, om de aldrig vare fødte – men kunom man kan nægte, at evige Straffes Mulighed bestemt læres i den hellige Skrift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Med Hensyn til det vistnok for Syndere saare trøstelige Sted, som den ædle Greve anfører 1 Cor 3, 11-15 (han selv skal blive frelst, da vil dette Sted neppe befindes aldeles afgjørende for Forf.'s Paastand. Der er nemlig kun Tale om de Mennesker, der dog slutte sig i Troen til Christum, og Meningen af Stedet synes at være denne. Dersom Nogen bygger paa denne Grundvold, hvilken er Jesus Christus, da skal han, uagtet hine mange Skrøbeligheder og Synder, dog selv frelses, skjøndt det vistnok vil være ham Skade, at hans Troe ikke har baaret saadanne Frugter i Livet, som Herren kræver af Sine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
(Jndsendt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet beretter, at Uldmarkedet i Kjøbenhavn vil, efter flere Uldproducenters Forlangende, blive afholdt den 15de og 16de Junii. Da der i Anledning af det sidste Uldmarked herskede nogen Misforstaaelse mellem Kjøbenhavnerne og Uldproducenterne her i Stiftet, der fornemmelig have fremkaldt Markedet, saa er det at haabe, at man denne Gang vil søge at træffe den fornødne Aftale forinden Markedet tager sin Begyndelse, noget der vel bedst lod sig udføre naar Landmændene her i Stiftet udnævnte en Comitee, der kunde træde i Forbindelse med den i Kjøbenhavn valgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Ogsaa fra Øen St. Thomas er der i disse Dage ankommen en Adresse til Kongen i Anledning af hans Tronbestigelse, og som gaaer ud paa Ønsket om at fremskynde Almeenaandens Udvikling ved at grundlægge en fast og fri Communalforfatning, og at lade disse Øers Beboere vorde deelagtige i de Goder og Friheder, som Kongen maatte tildeele det øvrige danske Folk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Sjællandsposten har fornyet det gamle Forslag om at beskatte de kongelige Obligationer, der efter den nuværende Tingenes Orden ene gaae fri for Skat, medens derimod de Capitaler, der anvendes i Handel og Jndustrie, ere meget høit beskattede. Vi nægte ingenlunde, at den nu gjældende Beskatningsmaade er mindre rigtig, men vi troe dog, at man lettere vilde naae det attraaede Maal ved at følge andre Staters Exempel og benytte Fiuantsernes bebudede bedre Forfatning til at foreBres tage en almindelig Rentereduction, samt ved at anvise Sparekassernes og Overformynderiernes betydelige Capitaler en anden Anvendelse end den, at indbetale dem til Forretning i Statskassen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
J Kjøbenhavn have i Ugen fra den 18de til den 25de April Fødslernes Antal oversteget Dødsfaldenes med den betydelige Sum af 58.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Foranlediget af at en Comitee er nedsat forat regulere Embedsmændenes Jndskud i den almindelige Enkekasse, gjør Syd-Sjællandsk Avis opmærksom paa det meget ringe Udbytte, Sjællands Stifts geistlige Enkekasse giver, og foreslaaer flere Forandringer i samme, der maaskee og andetsteds kunne trænge til at komme under Overveielse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Jfølge en bemærkning af Redacteuren af Hempels Avis, Hr. Carl Bagger, skal de samtidige Digtere i Danmark have med Velvillie erklæret H.C. Andersen for at være deres geniale Overhoved. Hvor slig Erklæring er afgivet, var i Sandhed vel værd at vide; thi man kan vistnok godt anerkjende Digteren Andersens Dygtighed, uden derfor at erkjende, at han er de samtidige Digteres Overhoved, hvad han vel neppe selv gjør Fordring paa at være.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Fra Rendsborg bemærkes, at denne Bye har erholdt den negative Udmærkelse, at den er den eneste, som ikke har erholdt Svar paa den i Anledning af Tronskiftet fremsendte Adresse. Som tidligere berettet, skal Adressen være sendt leilighedsviis med en Toldofficiant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Politiet i Slesvig opfordres til at have nøie Jndseende med de mange Spillehuse, som skulle findes der i Byen, en Opfordring, der vel kunde anvendes paa flere Byer, end den nævnte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Archiater Schønberg er bleven udnævnt til Livlæge hos Hendes Majestæt Dronningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
(Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Jfølge gammel Praxis har Justitiarius i den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret hidtil udnævnt de Assessorer, som i Rettens Navn skulle afsige Dom i Sagerne. Mod denne Fremgangsmaade have nu Dhrr. Magister Monrad og Procurator Christensen nedlagt Protest og paastaaet at enten Retten in corpore skulde dømme i de mod dem anlagte Trykkefrihedssager, eller og at hele Retten selv udvalgte de 5 Assessorer som skulle afsige Dom i disse Sager. Denne Paastand er, som man kunde vente, ikke bygget paa nogen Mistillid, enten til Justitiarius eller nogen af de øvrige af Rettens Tilforordnede, men hidrører alene fra at i Pressesager maa efter vor Lovgivning saa saare meget beroe paa Dommerens Subjectivitet og politiske Anskuelser, og da disse, som bekjendt, stedse have været og maae blive meget forskjellige, saa formenes det ganske at have billighed for sig, at Retten, forsaavidt den ikke in corpore deeltager i Bedømmelsen, dog selv udnævner dem, der skulle dømme i dens Navn. Saavel Monrads som Christensens motiverede Protester findes i Fædrelandet, og i den sidstes findes tillige en Protest mod enhver Jndblanding af nogensomhelst administrativ Autoritet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Den 22de Mai, Sølvbryllupsdagen, skal et Linieskib, Christian den Ottende, løbe af Stabelen. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Man har for Tiden - skrives fra Kjøbenhavn meget travlt med det kongelige Sølvbryllup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Til Balparden, der, som, bekjendt i denne Anledning vil blive given, vil kun de 5 første Rangelasser, blive indbudne, eller omtrent 2000 Personer, og flere kunne der ikke rummes i Riddersalen paa Christiansborg. Under sit Ophold her i Sommer skal Kronprindsen boe paa dette Slot, hvor en Suite Værelser ere indrettede for ham. Til Sommeropholdsted har Generallieutenant Frieboe indrømmet ham sin bekjendte delige Villa tæt ved Sorgenfri. - Det er ellers mærkeligt, at man i et Land, hvor man for ikke ret mange Aar siden kunde tælle 12 til 14 kongelige Lystslotte blot her i Sjælland, og hvor man endnu er meget vel forsynet med denne Artikel, skal see sig nødt til at leie eller laane et Sommerlyststed af en Privatmand til Landets Kronprinds. – Man anslaaer her Udgifterne ved Sølvbryllupet til 70,000 Rbd.; men ifølge Velunderrettedes Yttringer og denne Sag, maa man antage, at denne Sum ikke vil forslaae. Jfølge Frederiksborg Amtstid. er i disse Dage i Hillerød bekjendtgjort et Forbud imod, at Jndvaanerne afbenyte i Kronningstiden deres Værelser paa anden Maade, end til Qvarteer for de Hoffolk og Rangspersoner, der skulle bivaane Salvings-Høitideligheden. - Hvis dette er anthentisk, kan man vel spørge: Skulle da Hillerøds Jndvaanere under Kronningstiden ligge paa Gaden, siden de ikke maae afbenytte deres egne Værelser paa anden Maade, end til Qvarteer for Hoffolk,) - Kronningsgjæsternes Antal skal fra Hofmarschallatet være angivet til 700 foruden Domestiqver, som alle skulle overnatte, hvorimod derpaa Kroningsdagen selv kun vil behøves Aftrædelseslocaler til 300 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Den nylig afholdte latinsk-juridiske Examen er bleven absolveret af Efterfølgende: J. Jetsmark, Land.; C. S. C. Heltzen, Laud.; J. C. Jessen, Laud.; C. A. Fonnesbech, Land.; C. G. G. Simonsen, Land.; J. C. J. Cederfeld de Simonsen, Land.; J. J. F. W. Ronge, Land. H. C. W. F. J. K. Kjerulff, Hand illand.; H. C.S. Kolbye, Haud illand.; C. W. Seydewitz, Haud illand.; G. S. Rehling, Haud illand.; P.L. C. Uldall, Land. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Udenlandske Efterretninger. England. Parlamentsforhandlingerne vedblive at beholde en usædvanlig Tørhed, formodentlig som en Følge af den Frygt, Partierne gjensidigen nære for hinanden, og som hindrer Ministrene i at fremkomme med noget vigtigt LovforOm Grændsestridighederne i Canada har slag. Lord Russell afgivet den Erklæring, at han med det Første ventede at see dem afgjorte paa en for begge Lande tilfredstillende Maade. – Fra China har man ingen Efterretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Frankrig. I Anledning af Hertugen af Nemours Formæling, har Kongen udstædt en almindelig Amnestie for de politiske Forbrydelser som ere begaaede for 8de Mai 1837, og som er modtagen med megen Tilfredshed i Landet. De fra flere Sider yttrede Forhaabninger om at Kongen tillige vil udvide Amnestien for den senere Tid, er der endnu ingen Udsigt til at ville gaae i Opfyldelse. – En betydelig Forandring af Embedspersonalet i Provindserne forestaaer, og da denne naturligviis fornemmelig vil ramme dem, der under de foregaaende Ministerier have stræbt efter at lægge deres conservative Anskuelser for Dagen, har denne Efterretning vakt megen Frygt blandt de Conservative, der gjennem Bladene søge at gjøre denne Foranstaltning forhadt, medens det derimod fra andre Sider bliver bemærket, at Ministeriet naturligviis ikke kan være tjent med at have Embedsmænd, der handle i en fra det aldeles modsat Aand. – J Deputeretkammeret et der ikke forefaldet noget af Vigtighed. – Fra Neapel har man Efterretning om, at Kongen har modtaget Frankrigs Tilbud om dets Mægling i Striden om Svovelmonopolet. – At Hertugen af Nemours Bryllup endnu ikke er bleven offentlig bekjendtgjort i de officielle Blade, har vakt megen Opsigt, og mangfoldige Rygter ere i denne Anledning i Omløb, blandt hvilke man især nævner, at Hertugen er bleven uenig med sin Svigerfader, fordi denne holdt ham en moralsk Forelæsning over den forbigangne Tids Begivenheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Neapel. Kongen har vel, som tidligere meldt, antaget Frankrigs Mægling i Stridighederne med England, men forinden denne Efterretning blev bekjendt, havde de engelske Skibe alt begyndt Fjendtlighederne, ved at bemægtige sig flere neapolitanske Handelskibe. Forvirringen er derfor temmelig almindelig i Neapel, da man endnu ikke fra Regjeringens Side har seet Forholdsregler, der tyde paa Eftergivenhed, hvorimod man meget mere taler og at Kongen har yttret Lyst til at spille en Napoleon. Folket er imidlertid ingenlunde ugunstigt stemt mod Englænderne, og dette i Forening med at Englænderne vistnok ere gaaede noget voldsomme frem i denne Sag, vil formodentlig snart gjøre begge Parter tilbøielige til at slutte Forlig, især da hele det øvrige Europa, som oftere bemærket, vil anvende Alt for at hindre en Krig. Jfølge de temmelig forvirrede Efterretninger, man faaer fra Neapel, synes det ogsaa, at baade den engelske Gesandt og Admiral Stopford med Længsel vente paa bestemte Forholdsregler fra Ministeriet i London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Holland. Da Kongen mærkede, at Generalstaterne atter vilde forkaste Budgettet, har han gjennem Finantsministeren underrettet Centralisectionen om, at under Forudsætning af, at der vilde blive Tid til at fastsætte det nærværende Budget Udkast, vilde han drage Omsorg for, at Generalstaterne ved Forhandlingerne og Finantsloven for 1841 erholdt fuldstændig Kundskab og hele Landets finantsielle Tilstand, samt alle dets Jndtægter og Udgifter, der vilde vise, at med den størst mulige Sparsomhed vilde Jndtægterne være tilstrækkelige til at dække Udgifterne, saa at man ikke i Fremtiden behøvede at tage sin Tilflugt til Laan. Denne Erklæring synes imidlertid ikke fuldelig at have tilfredsstillet Sectionen; thi den spurgte Finantsministeren, om til denne Borgen for Fremtiden endnu vilde komme ministeriel Ansvarlighed, da uden denne, det Øvrige forekom Kammeret utilstrækkeligt. Herpaa formaaede Ministeren dog ingen Underretning at give, da han efter sit eget Forlangende var aldeles uvidende om Forhandlingerne med Hensyn til Grundlovens Revision. - Bladene, som commentere over disse Forhandlinger, ansee en Statsbankerot som ikke usandsynlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Blandinger. Den chinesiske Keiser skal have givet Ordre til at ihjelslaae alle Englændere, som antræffes inden det himmelske Riges Grændser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
J Hamborg har en Mand, der var tiltalt for Mordbrand, under de i den Anledning anstillede Undersøgelser, tillige tilstaaet, at han for 3 Aar siden har forgiftet sin Brud, for at kunne ægte sin nu havende Kone. Ved at opgrave Liget, fandt man dette i aldeles uforraadnet Tilstand, saa at det kunde underkastes en fuldstændig Obduction, og man vil nu chemisk undersøge Maven, for at udfinde hvad Gift Morderen har betjent sig af.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Medens Waterloo-Broen i London har kostet 1,200,000 Pd. St., har den under Themsen udgravede Tunnel kun hidtil kostet 363,000 Pd. St. og man mener, at inden den bliver aldeles færdig, ville Udgifterne beløbe sig til 1/2 Mill. Pd. St. 34,000 Personer have i Aaret 1839 besøgt Tunnellen og derfor betalt ialt 1572 Pd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Hamborgeraviser berette, at der i denne Stad er en Fabrik, som forfærdiger Spadserestokke ved Damp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
J Daarekisterne i og omkring London findes for Tiden ikke færre end 60 Personer, der alle ansee sig for den retmæssige, men ikke anerkjendte Dronning af England. En af dem paastaaer, at hun er bragt derhen paa Lord Melbournes Befaling, fordi han vilde have paa Tronen en Dame, som han elsker. Hun gaaer majestætisk omkring og raaber: tilbage, gjør Plads for eders ophøiede Dronning!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Handelsefterretninger. Kjøbenhavn den 8de Mai. 1840. Af Rug er i de danske Provindser afsat nogle Partier, 120-121 Pd. til 24 Mk.; 2-radet Byg, 22 1/2-23 Mk.; Raps, 9 3/10 Rbd.; Havre, 80 Pd. af Fyen, 13 Mk. 4 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
(Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Dødsfald. Fru C. M. Seegers, f. Grünau, 83 Aar; Enkefrue L. C. Buhl, f. Randleff, Grosserer I. Gordon; Seilmager P. H. Randrup, 76 Aar; H. S. Knoph; Mad. M. Böschen, fra Bergen; Øltapper N. Christensen, 20 Aar; Mad. A. C. Herreborg, f. Petersen, 34 Aar; Maler ved den kongl. Porcellainsfabrik, L. F. Foght, 27 Aar; Alle i Kjøbenhavn. Mad. M. Møller i Odense, 60 Aar; Sognepræst for Kjærte Menighed i Fyen, F. Storm, 38 Aar; Sognepræst for Bjerth Menighed, J. Walther, 64 Aar; Stadsyndicus, Justitsraad Witthöfft i Kiel; Oberstlieutenantinde Funch i Randers; Landmaaler I. C. Pingel paa Lille-Grunnet ved Veile, 88 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Ved Tallotteriets 1322de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Skibsliste fra 2 til 9 Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Jndklarerede: Skipper C. Smørholm af Nyborg, fra Nakskov ved Forbiseiling, med Smør; D. C. Schrøder af og fra Vordingborg med Flyttegods; J. Hansen af Svendborg, Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. fra Kiel med Stykgods; J. Jensen af og fra Nyborg med Stykgods; H. J. Hansen af Marstal, fra Lübeck med Stykgods; L. Madsen af Stege, fra Norge med Trælast; C. H. Kromann af Marstal, fra Kjøbenhavn med Stykgods og Trælast. Udklarerede: Skipper C. Albertsen af Marstal, til Kiel ved Forbiseiling, med Korn; D. C. Schrøder af Vordingborg, til Præst, baglastet; J. L. Petersen af Porsgrund, til England med Kreaturbeen; Hans Hansen af Marstal, til Flensborg med Aske og Korn; Marqvardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Flyttegods og Korn; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; P. C. Lyngs af og til Kjøbenhavn med Brænde; J. Jensen af og til Nyborg, baglastet; J. Hansen af Marstal, til Nysted med Stykgods; J. Hansen, af og til Svendborg, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-10
Nykjøbings Torvepriser den 9de Mai. Hvede 7 Rbd. 3 Mk.; Rug 23 Mk.; Byg 21 Mk.; Havre 14 Mk.; Alt pr. Tønde. Oxekjød 9 a 10 s.; Kalvekjød, 2 a 3 s.; fersk Flesk 12 s.; Ost 6 s.; Alt pr. Pd. Æg, Snesen 12 s.; Kartofler pr. Tde. 1 Rbd.; Smaagrise 1 Rbd. 2 Mk. Stk. (Forlangt indrykket.) Vi Clodskov Gaardmænd, som, Gud og Konge være lovet, nu ere blevne Hoverifri, føle, at det og er vor Pligt og Skyldighed at takke vore Velgjørere - baade Høie og Lave, som saa kraftigen medvirkede til vor Frihed. Hjerteligen takke vi og de Ædle, der med saa meget patriotisk Ridkjærhed understøttede os med Raad og Daad til at kunne opnaae vort længe nærede, saa meget attraaede og saa haardelig trængende, uskatteerlige Held. De hoverifrie Gaardmænd i Clodskov.