Berlingske Tidende, 1752-06-26
Extract af et Brev fra Paris. Man har her for nogen Tid siden seet et særdeeles rart ne. Samme kaldes en Microcosmus, eller heele Verden i et Compendio, og er bygt, som et Tempel efter Romansk Denne Machine, som fra Fodstykket op er 10 Maade. Fod høy og 6 Fod bred, bestaaer egentlig af 4 Parter. 1.) Den indbefatter i den øverste Deel 3 smukke Scener, som alternativement forandres. 2. J den anden Afdeeling er et Uhrverk anbragt, under en Arcade af Corinthisk Orden Dette Uhrverk, som er Primum Mobile af denne kunstrige Machine, præsenterer Synet alle himmelske Phoenomena, først efter det gamle Polomæiske Systema, omendskiønt samme nu ikke meere er i Brug; dernæst efter det Copernicanske eller rette Soel Systema, hvorudi Planeterne løbe periodisk udi aflange Kredse omkring Soelen, men altid saaledes, at de give Himmelens nærværende Situation tilkiende. For at oplyse dette Systemadesbedre, og at gjøre de himmelske Legemers Bevægelser desmere begribelige, har man 3.) føyet til denne Machine fire Planetaria, hvoraf det første forestiller Sølens Systema, med Løbe=Kredsene og deres egne Eccentriciteter, den ene efter den anden proportioneret. Der seer man Planeterne, efter deres Proportion, fuldføre deres aarlige og daglige Lob. Det andet Planetarium er et Systema Jovis, med samme Hoved Planets fire og sig havende Drabanter, som giøre deres Revolutioner tillige med Soelens Systema, hvorunder ogsaa befattes disse Drabanters Jmmersioner og Emersioner udi Jupiters Skygge. Det tredie Plonetarium er et Systema, som forklarer Formørkelsernes Natur og Aarsag; hvorfor ingen Formørkelse kand være uden ved Nye=Maane eller Fuld Maane, og hvorfor der ikke ved hver Fuld Maane eller Nye Maane er een. Endelig beviser det fierde Planetarium Jordens aarlige Bevægelse formedelst det visse Kiendetegn af Plancternes retrogradiske Bevægelse. Hertil kommer en stor Mængde andre Astronomiske Poenomena, som sees i denne Machine, men som vilde være for vidtløftig her at opregne. 4.) Den er fornemmelig inventeret til at vise Skikkelsen og Gangen af pengene de hørde de hvor der der der der der der der de de der der der ere de der heele der der de bedes de en Comet, som, efter Jsaac Newtons Forudsigende, skal A. 177 - - 8. være at see, saavel som Figuren og Anseelmechanisk Stykke, som nu bliver ført omkring i Provinzer, sen af en Formørkelse i Soelen, som skeer den 21 August 1,04, Kl. 10, 9 Min, hvor 10 Tommer 7 Min. af Soelens Skive blive formørkede. Men det rareste og besynderligste Phoenomenon er Planeten Veneris Passage lige over for Soelens Skive den 26 Mai 1761, hvoraf Begyndelsen skeer Kl. 2, 15 Min. om Morgenen, Midten er Kl. 5, 54 Min. og Enden Kl. 9, 35 Min. Heele Tingen forestilles her ved tvende Figurer udi 7 Minutters Tid, hvorvel det virkelige Poenomenon skal vare 7 Timer. Den ene af disse Figurer forestiller Solens Opgang og Veneris Passage lige over for dens Skive, den anden befatter det vidtløftigere i sig, samt forklarer og oplyser hvad som i Henseende til den forrige fremdeles behøves at vide. J den tredie Afdeeling af denne Machine præsenteres et meget smukt Landskab, hvor man seer Havet med Skibe, der seyle og passere forbi hverandre med saadan Bevægelse, som deres synlige Distance udfordrer. Paa Landet sees Karreter, Chaiser og Vogne gaae paa deres Hjul, kjøre frem og tilbage, vendes og forandre deres Skikkelse op og ned af Bakker. Langt fra sees en Veyr-Mølle gaae, og nærmere ved, ned ved en Bæk, sees en Krud Mølle i fuld Drift. Paa Vandet sees Svaner svømme, bukke Hovedet i Vandet, slaae med Vingerne, dreye Halsen om og pluske sig; paa andre Steder sees Hunde lege sammen, Ænder og andre Creature, som ved deres Bevægelser imitere Naturen med største Fuldkommenhed. Denne admirable Machine er det smukkeste Stykke af Mechaniquen, som nogen Tid er seet. Mesteren, som har forfærdiget den, er en Engelsk Mechanicus, Hr. Henrich Bringes. Han har arbeydet derpaa i 25 Aar, og har bragt Verket til saadan Fuldkommenhed, at ingen kand see det uden største Forundring.