Jyske Efterretninger, 1797-10-27
Haag, den 14 October. Efterat den Hollandske Fløde af 15 Linieskibe, 12 Fregatter og Cutter, under Admiral de Winters Commando, den 7 dennes var udløben af Terlen, holdt den sig i Nærheden af Kysterne til den 11 dennes, indtil den Engelske Admiral Duncan, med 16 Linieskibe lod sig tilsyne, for at levere Hollænderne et Slag. Fægtningen begyndte Kl. 10 om Formiddagen paa Høiden af Wyck, og her ved Haag kunde man høre denne stærke Kanonade. Slaget var blodig og endte sig med vor Flodes gandske Nederlag. Af Admiral de Winters Beretning som er geraadet i fiendtlig Fangenskab, hvilken Beretning er skreven omBorde paa det Engelske Admiralskib og som sidste Nat er ankommen hertil, erfares, at 8 Hollandske Linieskibe, ere blevne tagne af Engelænderne, nemlig: Frieheden, under Admiral de Winters Commando paa 74 Kanoner; Jupiter, under Vice-Admiral Reintses paa 74 Kanoner; Hertulus, paa 64; Wassenger, paa 64; Haarlem, paa 68; Delst, paa 56; de Vies, paa 68 og Liigheden, paa 68 Kanoner. Angaaende de øvrige Skibes Skjæbne vidste Winter ikke noget. Man venter i Dag en anden og nærmere Efterretning. Man siger, at Skibet Alsmaar paa 56 Kanoner skal være boeret til Grunde. Fiskerne fra Schevenningen, have i Søen, opfisket mange Skibsredskaber, Segl, Matratzer &c. Antallet af de Blevne vil man først faae at vide i nærmeste Beretning. 2 Capitainer ere blevne; Admiralen og Vide Admiralen er fangen. Da Admiral de Winter skrev hans Beretning, talte han 10 Engelske Skibe som laae omkring hannem; formodentlig have de øvrige endnu været beskjæftigede med at opsøge Hollandske Skibe, men i dette Øieblik erfarer man, at Resten af den Hollandske Flode, nemlig 19 Seglere ere tilbagekomne i Havnen Texlen, Helvorlsluis og Vliessingen. Man siger at et engelsk Skib, af det hollandske Linieskib, Generalstaben, under Contre Admiral Storps Commando, er bleven skudt til Grunde; men denne Efterretning er ikke officiel og behøver Stadfæstelse. Udine, den 1 October. Den 26 September ankom Greve Cobenzl hertil med uindskrænkte Fuldmagter fra Keiseren. Den følgende Dag indtraf General, Bunaparte hertil fra Slottet Passeriano, og aflagde den første Visite hos Greve Cobenzl i Pallaiet Flori, som varede en heel Time. Greven giengieldte General Buonaparte Visiten i det Erkebiskoppelige Pallai, og derfra begave sig begge med hinanden til Pallalet Antonini, hvor Marqvis de Gallo boer. Her indsluttede sig Greve Cobenzl, General Meerfeld, General Buonaparte og Masseng med Marqvis de Gallo i et Kammer, og blev tilsammen til Kl. 1 om Natten, siden spiste de ved sidstes Taffel og gik først om Morgenen Kl. 3 meget fornøiet fra hinanden. Om anden Dagen spiste GreveCobenzi, Marqvis de Gallo a. hos General Buonaparte i Passeriana. J benævnte Samtale er bleven besluttet at forlænge Vaabenstilstanden paa 3 Uger og det Franske Directioriums Erklæring i Paris paa det Svar Keiseren har givet paa det franske Ultimatum, vil nu være afgiørende. Jmidlertid sætter de Franske sig bestandig i Bevægelse. Omkring Palma ere alle Træet afhuggede og de tilgrændsende Byes ere bleven forladte af deres Jndvaanere. Denne Morgen har man begyndt med at nedrive Byen St. Laurenz; den 3 dennes skal Byen Palmade og siden de 2 øvrige blive nedrevne og ødelægges.