Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-06-09
Hs. Majestæt den Russiske Keiser ankom til Warschau den 24de Mai tilligemed Storfyrste Constantin. Dog begav han sig først til Lystslottet Belvedere, hvor han spadserede i Haven med Storfyrstinden af Lovitz, og ankom først Kl. 9 om Aftenen til Staden. Man troer han vil blive der til den 27de og derpaa fortsætte sin Reise til St. Petersborg. – Keiseren har udstædet en Ukas til Generaten for Jnfanteriet Baron v. d. Osten Sacken som er Chef for den 1ste Armee og bevidnet ham sin Tilfredshed for den gode Tilstand, hvori Keiseren ved Revuen i 1820 havde fundet denne Armee, hvorfore han ogsaa har ophøiet Generalen med sine Efterkommere i Grevestanden. - Den Østerrigske Keiser og Keiserinde ere den 25de Mai ankomne til Lystslottet Schönbrünn. Keiseren har i en Skrivelse til sin Minister Fyrsten af Metternich udnævnet ham til hans Huus-Hof- og Statskanzler formedelst de store Tienester han har beviist Staten ved de sidste politiske Begivenheder. Ogsaa den Tydske Forbundsdag har besluttet at tilkiendegive Fyrsten sin Taksigelse for Meddeelelsen af SlutningsDeclarationen fra Kongressen i Laybach. Den 15de Mai om Eftermiddagen Klokken 2 holdt Kongen af Neapel og Hertugen af Calabrien, som sad ved Siden af ham i hans Vogn, deres høitidelige Jndtog i Neapel under Folkets Frydeskrig, ØsterLigske Tropper havde besat Veine ligefra Grændserne af Kirkestaten og til Hovedstaden. Saasnart Kongen var ankommen dertil blev der holdet et høitideligt Te Deum i Hofcapellet, hvorpaa alle Tropperne defilerede for hans Majestæt, tillige har hans Majestæt bekiendtgjort en Proclamation ifølge hvilken et Raad skal udvælges af redelige og oplyste Mænd, som ufortøvet skal beskiæftige sig med at forfatte de Grundlove, som skulle sikkre Kongerigets Rolighed og Lykke. – Østerrigske Tropper giennemstreife Hovedstaden og Provinserne for at afvæbne Folket og vedligeholde Roelighed. – Mange af det forrige Parlaments Medlemmer blive endnu bestandig arresterede, hvoriblandt Arcovito og Dragonetti. En egen Commission er nedsat for at undersøge Søeofficeerernes Forhold. De Carbonaris Skrifter blive offentligen brændte. – Den Sardinske Regiering lader mange af Conspiranternes Eiendomme seqvestrere. General Latour er afsendt i et vigtigt Ærinde til Kongen i Reggio. Mange interressante, og tildeels vigtige Efterretninger ere indløbne fra Amerika, hvor alt stedse mere, udvikler og former sig paa nye Maader. Englændernes Bestræbelser for at oprette en mægtig Stat Norden for Friestaterne, som kan tiene til en Modvægt mod disse befordres ved den nu afdøde Skottiske Pairs Lord Selkirks Foretagender, som anlagde en Colonie Nordvest for Canada ved den røde Flod; et Foretagende, hvorved han kom i en betydelig Strid med Hudsons-Compagniet og som blev meget dadlet; men som nu har faaet saastor Fasthed, at der i Aar udvandre mange Familier for at etablere sig i disse kolde Egne. – Det ubehageligste for den Engelske Regiering er det, at den Parthieaand, som er alle Friestaters almindelige Plage, ogsaa har indfundet sig i det forresten saameget opblomstrende Canada; Statholderen har offentlig besværet sig over, at Provinsens Parlament har sluttet sine Møder uden at bevilge de til den offentlige Tieneste fornødne Pengesummer, Aarsagen dertil er at der finder en Strid Sted imellem Over- og Underhuset i dette Parlament; da dette paastaaer udelukkende at besidde Ret til at bevilge de offentlige Paalæg, som Overhuset ikke vil indrømme. - Men selv den berømte Frieheds ven Nordamerikaneren Franklin siger i eet af sine Skrifter: Jfølge Sagens Natur skulde man ved troe, at de Enkeltes Jnterresse maatte vige for den almindelige. Men enkelte Personer besørge deres Anliggender med langt mere Flid, Virksomhed og Duelighed end Staten, saa at det Almindelige maae staae tilbage for det Enkelte. Vi forsamle Parlamenter og Stænder for at benytte deres forenede Viisdom, men vi have derved ogsaa uundgaaelig sat deres forenede Lidenskaber, Fordomme og egennyttige Hensigter i Bevægelse. Ved disse overvælde Mennestene Viisdommen, og efter de Forhandlinger og Beslutninger, som mange saadanne Corporationer foretage sig, er en Forsamling af disse Viismænd ofte den største Daarlighed, som man kan forestille sig.