Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1820-07-12
Note. (Forlangt indrykket.) Paa en Tid da Statens productive Borgerklasse er haardt trykket, maae Trykket (uomtalt hvorfra; det hidrøret) nødvendigen afstedkommet at Politielovene desværre overtrædes, fordi at Nødens haarde Lov, der hos Jndividet har endnu mere Vægt, er sat i stærk Opposition mod hine; thi om enkelte slet bekjendte Jurisdictioner er her ikke Talen. Anmelde nen vover derfor ikke, med somme Andre, at benævne hiin yttrede Jndvirkning af Nødens Lov, med Folkets Umoralitet; da en slig snarere har yttret sig blandt de Stænder, der ikke høre til de egentlig productive og staae mindre, eller aldeles ikke, under hiin haarde Lovs stundom ulegale Fordringer. Exempe let paa Statsforbrydelser, Underslæb og dristig Tilsidesættelse af Embedspligt fattes ikke, til de mindre evidente Yttringer af Umoralitet blandt de høiere Stænder kunne regnes de hyppige Tilfælde: at medens en at Bonde aldeles gaaer til Grunde, i det han, under allehaande Tyngder, ingen Erstatning faaer, for i flere Aar at have maattet afgive sin Mark til Exerceerplads. Under denne Epoke at ville indføre det af Landhuusholdningselskabet kronede og foreslaaede Udkast til en ny, meget kombineret Land politie-Jndretning, hvorved et stort Antal sletlønnede Embedsmænd skulde ansættes for at holde Justits, der hvor det langt mindre end andetsteds behøves, vilde udentvivl være, at gode Olie i Jlden og Resultatet blive, her ligesom i Jtalien Politiets og Banditteriets Sammensmeltning. Megen Tak fortjener derfor Hr. Doctor Baden, der med Grundighed og Sagkyndighed har meddeelt sin Betænkning imod hiint Produkt, hvor det retskafne, stræbsomme, men nedbørede danske Folk afmales som demoraliseret. sikkert kan dette Udkast og dets Forslag ikke andet end misbillige af enhver saakyndig Mand, og især af enhver Landekonom, der ikke er blot Dilettant, eller en Opdragling af den saakaldede nye Skole, hvis Anskuelsespunkt fornemmelig ligger, inden for Dunstkredsen af Kjøbenhavn og sammes Lyststæder; der lidet eller intet bekjendt med Land og Stat, sammes Oekonomie, Trang og Tarv, uprovet og udet i anstrængende Forretninger, kun sysselsat med Smagheder eller i en arbeidsløs Embedstilling, indbildsk og egennyttigen bovner af idelige Projectmagerier, der aldeles ligne dem Holberg saa træffende skildrer. Jndstændigen maae enhver sand Patriot anmode Concelliet (som er opfordret til at bringe Forslaget i Udøvelse) om et saakyndige Mænd i Provindserne maae blive paalagte at meddele deres Betænkning over dette og lignende Projekter, hvoriblandt Anmelderen blot vil pege paa et ham nøie bekjendt, som det Kjøbenhavnske Landhuusholdningsselskabs Foresatte indgav til Rentekammeret Aar 1815 og hvis Hoved formaal var deels at hæve Forpligtelsen til at hegne (rimeligen som ufornøden hvor der staldforet) deels (pudseerlig nok) at paabyde Forbud af Evret; det er: Forbud med Brugen af Eftergræsning. Anmelderen stoler iøvrigt paa, at Jngen vil miskjende hans Hensigt ved Meddelelsen af denne Note, hvortil Folelsen for den gode Sag imodstaaeligen henriver ham, idet han med vor Ochlenschlæger istemmer: Styrk Himlens Fader fra Din Naades Trone, Vort Fædreland og Fædrelandets Helte. I dette Jordskjælv, som Naturen ryster, Lad ........ og Østersøens Belte Og Heltens Sværd forsvare Kongens Krone! Lad Viisdom være Tapperhedens Søster! Forlag hver ussel Trold fra vore Kyster - Bankundighed og Mørke, Som qvæler Heltens Styrke! Og hun, som suger Fædrelandets Bryster, Hun. Egennytten! Afmagts grumme DatteriStyet hende til sit Helved! Og Himlen hvælvet os omfavner atter, Den 7de Juli solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 14 s. a 14 Mk. 14 1/2 s. Obligat. 66 a 66 1/2. Norske Rigsbanks. 15 1/4 a 15 1/2. Svenske Sedler 56 a 57 s. - Disconto 6 Proc.