Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
En Chur-Sachsisk (huis Ærinde, er ubevist) og en Muckovitisk, som paa Carens vegne skal hafve gjort et Forbaand med Kæjseren och de Alliirte, at næmeligen Cgaren skal føre nogle 1000. Mænd i Marken imod Suensken, dersom hand angriber ber nogen af de Alliirte med Krig Pariser Brefve tale om et andet For baand, som skal være gjort imellom Kæjseren, en stor Monarch, Chur-Førsten af Saxen och Førsten af Lüneburg til de Brandenburgiske Landis Beskyttelse, oc siunis at være det, som Amsterdamer Brefve mælde om saaledis: Vi haabe ikke alleeniste at faae det gandske Romerske, Rige, men oc nogle Potentater och Førster, som hid indtil hafve været upartiiske, paa vor Side. IV. De gamle Kæiserlige Regimenter i Riget oc Arfvelandene ere giorde fulde i Mandtallet med nyt Folk, oc blifve ny Hverfve-Brefve med det første udgifne paa nogle 1000. Mænd. Riget. I. Kæjseren hafver ladet Forsamlingen til Regenssborig skriftligen foreholde, at samme tilholder Krædserne, som hafve udgjort deris Anpart Folk til Rigets Tieniste, at de endnu ville være tiltænkt til deris egen Beskiermelse och Rigets Nødtørst at føre end saa mange paa Beenene igien, och de Krædser som ikke hafve endnu lefveret deris Anpart fra sig, at sam ne uden videre Ophold, lefvere deris Anpart dubbelt saa stærk, som først esluttet var. II. Kæjseren hafver afskaffet Biscopens af Strassborig Fuldmægtigis Stæd och Stæmme i Rigets Forsamling til Regensborig indtil hand aflyder de Kæiserlige Afmanings Brefve och forsoner sig med Kæjseren. Det Amt Hochkirch, hørendis til Biscopsdommet af Strassborig, hafver hand gifvet Chur Pfaltz til Vederleg for den Skade, hand hafver lidt af de Frandske, och tillagt Førsten af Nassau Administrationen, som Biscopen før hafde. Sammeledis fortfaris der strængeligen imod alle samme Kæiserlige Affmanings Brefvis Ofvertrædere, som hafve deris Gods i Riget och ville dog forblifve i Frankerigis Tienniste, saa en fornæm Adels-Mands Gods i det Sachsen-Lauenburgiske Land, som tienner Kongen aff Frankerige for en Øfverst, er hannem frataget, och torde det saa vel inden kort Tjd skee fleere i Riget: Thi paa det ingen skal undskylde sig med U-vitterlighed, blifve disse Brefve ikke alleeniste opslagne i alle store och Fri-Stæder i Riget, men och Førsterne och Stænderne tilskikkede, at de aff Prædikestoelene skulle forkyndis, och effter Wismarske Brefvis Berætning, skal saadan Forkyndelse allerede være skeed i Meckelburg. III. Højest. Ee ii. III. Højest bemældte Kæjserlige Majestæt hafver och skrevet ChurBæyrn til, at hand enten skal aftakke hans Folk, eller støde dennem til den Kæiserlige Hær, at de kundne brugis imod Rigets Fiender, huis hand ikke vil forklaris for Rigets Fiende och der efter medhandlis. IV. Hertugen af Saxen-Lauenburg hafver som General-Lieutenant, ofver Rigets Krigs-Hær gjort hans Eed til Regensborig. V. Den Kæiserlige Krigs-Hær ved Needer-Rhinen under General Spork er en Deel i Stift Cøln, en Deel i det Lyttiske Land gaaet i Vinter-Quarteer, hafver bemægtiget sig foruden Dinant, som dyre betalte det, at den fordreff den Kæiserlige Besætning, disse Casteller i det Lyttiske Land næmelig: Huy, Warfysse, Haneffe, Honon, Aggremont, Champasseran och andre fleere. Lyttich besuærer sig vel ofver saadan Medfart, men Generalitætet vil ingen Upartieskhed vide af at sige.