JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Om det af mig i No. 39 i dette Blad yttrede Ønske til Hollænderbyens Gjenopbyggelse og Gaardeviis Adskillelse i vis Afstand paa begge Sider af Køreveien, har jeg hørt nogles Mening, at nemlig en Gade af 50 Alens Brede, ville være alt for Jordspildende for Amager Land, som saa at sige er Hovedstadens Køkkenhave; men dette Jord spilde har aldrig været min Mening; og jeg maae herved nøiere forklare mig. Naar Køreveiens Brede er ansat til 15 a 16 Al. (jeg veed ikke, hvor meget efter sidste Bestemmelse), da er endnu paa hver Side 9 a 10 Al. langs med Bygningerne og langs med de 500 Al., som er foreslaaet til Gaardenes Afstand fra hinanden for at sikre desbedre i Jldebrandstilfælde. Foran Bygningerne kunne da, end og til desstørre Ziir for Gjennemreisende, og til Nytte for Beboerne anlægges Haver med Jndhegning, til Jordfrugter, Blomster eller deslige som der dyrkes, med Forplantning af hastig voxende Træer til Ly. Det omtalte Sted, nemlig ny Bierbye, har vel ikke sine Haver saaledes foran, men bag ved Bygningerne, formedelst at de har Jorder nok til Stederne, og ikke nødig at regne det saa nøie; imidlertid saaledes som mit Forslag og Ønske er for de ulykkelig Afbrændte paa Amager, veed jeg at saadant viser sig paa nogle Steder i Holsteen. J. With. Et Rovdyr fra Havets Bund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Natten til den 17de Februarii havde nogle Fiskere i Opsloe sat gode stærke Flyndre Garn, som vare slaaede af Hyssing, ud ved Hovedøen, der ligger omtrent 1000 Al. fra Christiania. J Haab om en god Fangst, trak de deres Garn ind og saae til deres Forundring og Skræk, at Fangsten var en ualmindelig stor Fisk, for dem ubekjendt, af Systematikeren kaldes Stor Hai (Svalus maximus) Brugde. Denne fremmede Gjæst blev bragt i Land og dræbt med adskillige Stik og derefter examineret, hvor man fandt dens Længde var fra Hovedtippen til den yderste Ende i Halefinnen vel 3 Alen, fra Hovedtippen til Gabet, 10 Tommer; til Brystsinnerne 22 Tommer; Gabet 8 Tommer bredt, 6 Tom. vidt; paa den tykkeste Deel af Bugen 3 Qvarteer bred. Dens ydre Legems Dannelse var som Fiskenes i Almindelighed. Munden aabner sig neden under Hovedet 10 Tommer bagen for Spidsen; 2 temmelig store langagtige Næsebore paa Enden af Hovedet; 2 maadelig store Øine, bagen for hvilke 2 Huller gjennem disse det overflødige Vand stødes ud; 6 Gjælleaabninger paa hver Side, hvilke kan trækkes saa tæt sammen, at de let undgaae Opmærksomheden, hvorfor og nogle have negtet, at de fandtes; 2 Brystsinner, hver 7 Tom. lange; 2 Gatborfinner, hver 4 Tom. lange, næsten sammenvoxne og sluttende tæt om det 2 Tommers brede Gatbor; 2 Rygsinner, hvoraf den foreste var størst, omtrent 4 Tom. lang; Halesinnen eller Spo len den længste hvoraf den øverste Deel gaaer paa skraa ud over den nederste og var 12 Tommer, lang. - Alle Finner have en tyk Hudbedækning og ere korte, saa den rimelig ikke skyder den hurtigste Fart. Kroppen var overalt bedækket med en fjerdedeel Tommes tyk Hud, der var forsynet med tæt til hinanden staaende hvasse beenagtige Ophøininger. Efter at Fisken nylig var kommen op af Vandet, var dens Farve sortgraa, siden blev den mere blaagraa, og saae man da tydelig sorte Tverstriber, som gik fra Ryggen ned af mod Bugen. J Munden fandtes oven 4 Rader spidse Tænder; neden 1 Rad flade, som vare meget skarpe og sad paa skraa i Underkjæven. Af disse Organers Dannelse sees dens røveragtige Natur. Svælget temmelig stort, Maven tykhudet, stor og fandtes i samme megen Jord i Form af en Velling, tilligemed noget Tranagtigt, samt Tangstykker; hvoraf formodes at den ei har truffet nogen heldig Fangst. Dens Tarmekanal var, som hos de flere Rovdy kort og temmelig tyk, Hjertet kantet, Gjællepuls aaren vid og Blodmassen tynd og meget blegrøde Gjællerne af sædvanlig Figur; Leveren af usædvanlig Længde næsten 2 Alen lang, 4 Tommer bred, deelt i 2 Lapper, og meget tranrig, Kjødet fedt, hvidt og paa nogle Steder grovtrævlet. - Denne Fisk er af en ubekjendt Aarsag bleven dreven fra de nordligere Have, og kommen i sin tidlige Ungdom op imod Christiania Bye. Den var kun som Unge 3 Alen, som Voxen bliver den 15-18 Alen. Dens Kjød er mens den er ung, spiseligt og af Leveren udsmeltes herlig Tran. Det er et Særsyn at see dette Dyr ved det sydlige Norges Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Jndenlandske Efterretninger. Den i Naade nylig afskedigede General-Major H.J. H. v. Hesselberg har nu opnaaet en Alder af 75 og i den Tid tjent Kongen i tredsindstyve Aar. Alderens sædvanlige Svagheder have sat ham ud af Stand, til længere at fortsætte denne usædvanlige lange Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
J Løverdags lod den lille Jomfru Schaffner sig høre paa Violin paa det Kongelige Theater, og vandt almindeligt bifald, men de vigtigste Loger stode ledige og Parterret var langt fra ikke fuldt. Havde hun været fra Frankfurt an der Mayn eller Frankfurt an der Oder, saa havde sikkerlig hendes Jndtægt været større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Hr. Foersom havde i Søndags ved sit Declamatorium fuldt Huus og høstede fortjent Bifald. Slaget ved Tripolis af M. C. Bruun og Epilogen behagede især Fladstrand, den 19de April. Et lidet Fartøi. som de Engelske havde taget og indbragt til Marstrand, er af en Styrmand Jønsberg og to Danske Matroser, tilbagetaget og ført med den halve Ladning hertil, De overmandede pludselig den Engelske Priismester og Besætning og førte Skibet lykkelig hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
En Engelsk Convoy af 13 Seilere foruden Bedækning er seet under Skagen at styre Øster i. T
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Engelske Krigskibe ere lagte fra Gothenborg ud forbi Ny Elsborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Heiligenhafen, den 18 April. De fiendtlige Krigskibe, i Orlogskib, 1 Fregat og 1 Cutter, som den 15de toge Station imellem Lolland og Femmern, have i Morges forladt samme og ere gaaede Sønder efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Corsøer, den 23 April. En fiendtlig Convoy er seet Sønder for Omøe, under Bedækning af 10r logskib og 1 Brig. Vor Roesloetille vil, om mueligt, angribe den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
En Svensk Fregat er halet ud fra Landscrona og har lagt sig ved Jndløbet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Rønne, d. 6 April. J Gaar faaes de første fiendtlige Skibe i Aar ved Bornholm. De vare 3 Tallet. Det ene en Fregat, var kommet i Jsen omtrent 1 1/2 Miil fra Rønne, men da Veiret var overordentlig skjønt, lykkedes det den mod Aftenen igjen at komme ud af Jsen, og den skyndte sig derpaa tilligemed de 2de andre igjen Vester efter, hvorfra de vare komne, for ikke at faae for meget med Jsen, denne farlige Fiende, at bestille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
J Beltet er der ankommen Engelske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Rettelse: No. 63. S. 850. Lin. 12 nedenfra; Livsstraf læs, legemlig Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Kjøbenhavn, d. 24 April. Cours af Danske Bancosedler mod Species 231 3/4 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 30 s. Dansk Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren af 14 April beretter, at Keiseren d. 13de om Morgenen er afreist fra Paris og begiver sig til Strasburg, for at nærme sig sin Armee. Keiserinden ledsager ham. - Adskillige Batailloner af den Keiserlige Garde, som ere komne tilbage fra Walladolid, have begivet sig paa Marchen til Strasburg. Trehundrede Fiacres (Hyrekareter, ere satte i Requisition, for at befordre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
General Mardonald har atter faaet en Commando. Han skal commandere den Franske Armee i Jtalien under Vicekongen, som er dens Overgeneral. Den Østerrigske Minister, Grev v. Metternich er endnu i Paris, men lever indgetogen. De Franske Blade begynder at tale i en djerv Tone om Østerrige. Blandt andre leverer Journal de Empire følgende under Artiklen London d. 24 Martii, ledsaget med bidende Anmærkninger: Af flere end en Omstændighed kan man see, at Rusland har forandret sit Sindelav i Henseende til Frankrige. Kongen af Preussens Reise, som han foretog i den strængeste Tid af Vinteren, havde en mægtigere Bevæggrund end et blot Hengivenheds=Beviis. befalingen, at arrettere alle Officierer, som i sidste Krig med Frankrige havde opvakt Mistanke, kunde man ikke give uden i Tillid til Ruslands Understøttelse. - Østerriges Adfærd sætter denne Sandsynlighed i et endnu klarere Lys. Da denne Magts Tarv kræver, at skaane Rusland, vilde det have authoriseret sin Jnternuntius hos Porten, af alle Kræfter at bidrage til, at Freden mellem Tyrken og Engelland blev sluttet, naar denne Fred skulde have kunnet opvække Ruslands Utilfredshed og sætte dets Armeer i Bevægelse mod de Ottomanske Provindser, Det er aabenlyst, at Hr. Adair, for at slutte Freden, maa have været understøttet af een eller anden fremmed Magt. Skede det maaskee ved Frankrig, Uden Tvivl ikke Skulde Rusland have medvirket, hvorledes skulde denne Medvirkning da have kunnet skee i Hemmelighedernes Mørke, og denne Magt turdet vove et saadant Skridt saa kort førend Udbrudet af en Krig med Frankrige, dersom den havde befrygtet at støde Rusland, Hvad os angaaer, da troe vi, det er aabenlyst, at det har handlet saaledes, fordi det vel vidste, ikke at gjøre noget, der mishagede Russerne; ligesaa aabenlyst er det, at Tyrkiet har havt samme Aarsag, at slutte Fred med os. Vi finde en fast Grund til denne Anskuelse, i Følge de sidste Breve fra Holland i Henseende til de angaaende Fredsslutningen mellem Porten og Rusland her skende Rygter, en Omstændighed, der aldeles ikke strider mod vor Forventning. Andre Efterretninger fra Holland forsikkre, at Rusland har erklæret sig for Neutraliteten; dette vilde allerede være et Symptom paa den Franske Jndflydelses Aftagelse i Petersborg. Men naar Ruslands Sindelav iste det for at blive neutral, hældede til at slutte en Alliance med Østerrige, saa vilde det allerede nu bestræbe sig for, at overtale Bonaparte til at troe at dets Hensigt er at vedligeholde Neutraliteten. Endnu nogle Dage, og man vil faae Lys i denne Sag. Jmidlertid har den Franske Regjering faaet de meest beroligende Efterretninger fra Rusland, og Greve Romanzoffs Tilbagekomst har knyttet de Baand, der forene begge Rigerne, endnu tættere. Marchal Augeran reiser til Spanien, hvorhan faaer en Overcommando.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
J den Americanske Kongres er gjort Forslag til, at hvert Forsøg, som Engelske eller Franske Skibe maatte gjøre paa at visitere Americanske Skibe, skal tilbagevises med Magt. Antages dette Forslag, saa kan det foranledige Krig mellem America og Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Det var Natten d. 10 d. M. at den Østerrigske Armee under Erkehertug Carl brød ved Alt heim, Braunau og Reichenhall ind i Bayern. Den Bayerske Armee har, efter befaling, trukket sig tilbage, uden at levere nogen Fægtning. Østerrigernes Operationer skulle strække sig til Tyrol. Den Engelske Regjering skal have givet den Svenske de stærkeste Forsikkringer om sit vedvarende Venskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Videnskabelige Efterretninger. Der gives faa Bøger, om hvilke man baade veed saa meget og saa lidet som om Tusind og een Nat. Spørger man om dette Værks Forfatter, Historie og Fædreneland, saa faaer man til Svar: Hr. Anton Galland, Medlem af Pacademie des inscriptions, Prof. i det Arabiske Sprog ved College Royal o. s. v., som døde 1715, er Oversætteren. - J Aaret 1806 er i Paris udkommen en ny Oversættelse med Tillæg af Caussin de Perceval, Prof. i det Arabiske Sprog ved College Imperial, af hvilken man faaer nogen nøiere Oplysning om dette mærkværdige Genieproduct. Fuldstændige Haandskrifter af den Arabiske Tusind og een Nat ere yderst sieldne, ikke allene i Europa, men ogsaa i Orienten. Desuden ere de faa Haandskrifter, man kjender, meget afvigende fra hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Det Keiserlige Bibliothek i Paris cier to, men meget ufuldstændige. Det første af disse Exemplarer bestaar af 3 smaa Qvartbind, hvert paa 140 Sider, og har tilhørt Hr. Galland. Det endes med den 282 Nat. Sindbads Reiser og andre Historier findes ikke deri. Men blandt alle Manuskripter af Tusind og een Nat er dette, formedelst Stilens Correcthed og Elegance, formedelst Historiernes Udførlighed o. s. v., det fortrinligste, og sandsynligviis den i senere Haandskrifter forfalskede og lemlæstede Original. Sproget er saa gammelt, at endog mange af de nuværende Arabere ikke forstaae det. Heraf kan man slutte, at dette Haandskrift er forfattet omtrent paa samme Tid det er skrevet. Da nu Skrifttegnene synes at være over 200 Aar gamle, saa kan man formode, at Forfatteren har skrevet Bogen i den første Halvdeel af det 16de Aarhundrede. Denne Formodning bliver til Vished ved følgende Notice, der meget fiint og ulæseligt findes skrevet i 3die Bind S. 20. Denne morsomme Bog er bleven læst af N. (et utydeligt Navn, N's Søn, Skriver (Kaleb), i Terablus. Han ønsker Forfatteren et langt Liv. Den 10de Dag i den første Maaned Rabi, i Hedraschs 925de Aar. J en anden Note ved Enden af det andet Bind staaer Hedrasch's 943 Aar. Det første Aar indtræffer 1547 og det andet 1566 efter vor Tidsregning. - Det andet Haandskrift, som findes i det Keiserl. Bibliothek, er en Foliant paa omtrent 800 Sider; men meget ufuldstændig, fuld af Huller, fuld af Gjentagelser, uden Følge, og med fremmede Tilsætninger. Foruden disse to Exemplarer gives der endnu tre i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Foranlediget af Keiser Napoleons Opmerksomhed for Chladnis Opfindelse, at synliggjøre Tonerne (see dette Blad No. 54), har det Franske National-Jnstitut nu opfordret alle Europas Lærde, til at forklare den mathematiske Theorie i den lastiske Overflades Svingninger, og at sammenligne den med Erfaringen. Prisen er en Guldmedaille af 3000 Frankers Værd, som tilkiendes den Vindende i den offentlige Forsamling første Mandag i Januarii 1812. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Bekjendtgjørelse af Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair Etat. (See forrige No.) 3. Second=Lieutenanterne Jens de Hoffmann og Nicolai v. Friis af Husar-Regimentet, samt Christian v. Weideborg og Søren v. Arendrup af det sjællandske Rytter-Regiment, meddeles herved Premier=Lieutenants Caracteer. 4. Bataillons-Commandeur i Prinds Christian Friderichs Regiment, Obrest=Lieutenant Moritz v. Scheel, der er ansat som Jnterims=Commandant paa Cronborg Fæstning, udtræder af Nummer i bemeldte Regiment og ansættes a la suite ved samme med Behold af sin Gage, som godtgjøres extraordinair. 5. Anledning heraf skeer følgende Forsættelse og Avancement i Prinds Christian Frederichs Regiment, OberstLieutenant Detlev Cai Baron v. Holsteen forsættes som Bataillons-Commandeur fra 2den til 1ste Bataillon, Major Christoph Mathias v. Jacobsen udnævnes til Commandeur for 2den Bataillon, Major Ernst Friderich Paul v. Walterstorff forsættes som Major til 1ste Bataillon, Capitain Johan Carl Conrad v. Hanson udnævnes til Major ved 2den Bataillon, Capitain Johan Arnoldus v. Schulz forsættes som Chef for Grenadeer=Compagniet, Stabscapitain Gregorius Benerictus v. Mathiesen udnævnes til Chef for et Musketeer-Compagnie, Premier=Lieutenant Julius Ferdinand v. Wedelfeldt til Stabscapitain og Second-Lieutenant Frederich Carl Emil v. Meyer til Premier=Lieutenant. 6. Commandeuren for det Oldenborgske Jnfanterie-Regiments 3die Bataillon, Major Hans Lemming v. Bildsøe, fratræder efter sit Ønske sin Post ved denne Bataillon, og ansættes la suite ved det Holsteenske Skarpskytter=Corpses 2den Bataillon. 7. Capitain Ulrich Pultz v. Fischer, af det holsteenske Jnfanterie-Regiment, udnævne Vi herved til Major og Commandeur for det oldenborgske Jnfanterie-Regiments 3die Bataillon. 8. J Anledning heraf udvævnes herved: Stabscapitain Prinds Ludvig til Savn Witgenstein Berleburg, til Compagnie-Chef, Premier=Lieutenant Paul Christian v. Ahlefeldt til Stabscapitain, Second-Lieutenant Hans Henrich v. Dreyer til Premier-Lieutenant, og Caracteriseret Second=Lieutenant Kenne Wilhelm Sophus v. Brandt til virkelig Second=Lieutenant, samtlige i det holsteenske Jnfanterie-Regiment. 9. Overcomplet Overadjutant Hans Henrich v. Rømeling oprykker i virkelig Overadjutants Nummer ved General=Adjutant-Staben. 10. Premier=Lieutenant Thomas v. Koed, af det fyenske Jnfanterie-Regiments 3die Bataillon, udtræder af Nummer, og ansættes som Premier-Lieutenant a la suite ved Bataillonen. 11. Overjæger John Bugge, af Vort Livjæger-Corps, og Student Johannes Theodor Koch ansættes som Second-Lieutenanter, den første ved de annecterede Batailloner af det 2det jydske Jnfanterie-Regiment, og den sidste ved Prinds Christian Frederichs Regiments annecterede Batailloner. 12. Fændrik Georg Frederich Andreas Kyhn, af Kronens Regiment, udnævnes herved til SecondLieutenant ved det 1ste jydske Jnfanterie-Regiments 4de Bataillon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Under 19de April. 1. Da forhen værende Major v. Santaubarn under 6te i denne Maaned er oprykket i den ham forbeholdte Brigade Commandeurs Charge i Artillerie-Corpset med Oberst=Lieutenants Caracteer, saa meddele Vi herved allernaadigst Commandeuren for Artillerie-Corpsets norske Brigade, Major Jacob Fussing, v. Wendeel, Oberst=Lieutenants Caracteer fra 6te April dette Aar. 2. Georg Friderich Witte ansættes som Second=Lieutenant ved det oldenborgske Jnfanterie-Regiments annecterede Batailloner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-25
Under 20de April. 1. Second-Lieutenant Hans Johansen v. Lipstadt, af det nyborgske Garnisons Compagnie, oprykker til virkelig Premier=Lieutenant ved samme. 2. Capitain og Compagniechef i norske Livregiments 3die Bataillon Albrecht Frederich Carl v. Witzleben meddele Vi i Naade Afskeed at Krigstjenesten med Majors Caracteer og 400 Rdlr. aarlig under Navn af Vartpenge. 3. Den med Capitains Caracteer uden Anciennetet ved det norske Livregiment a la suite staaende Premier=Lieutenant Friderich Gustav Maximilian v. Kaltenborn, som tillige er ansat ved Landcadet-Corpset, udnævnes herved til Compagniechef for det 3die Compagnie i Regimentets 3die Bataillon med Capitains Anciennetet, men ham forbeholdes sin nu havende Anciennetet i Regimentets 2 første Batailloner. 4. Fændrik uden Anciennetet ved det 3die jydske Jnfanterie-Regiment Hans Hinrich v. Hanssen forsættes i lige Egenskab og uden Anciennetet til Dronningens Livregiment til Fods. 5. Fyrværker Wilhelm Rudolff, af Artillerie=Corpset, ansættes som Second-Lieutenant ved den holsteenske Artillerie Bataillon. Hovedqvarteret i Vor Kongelige Rest dentsstad Kjøbenhavn d. 22de April 1809. Frederik 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Følgende Stykke af vore Digteres Restor, Norges ældste Skjald, vil vel neppe læses uden Jnteresse, især da den viser os hvor megen Aands munterhed denne værdige Olding endnu besidder: J Anledning af Epilogen, som stod i den bergenske Avis No. 5. Saa mangen instpid drøvtygget Kost Herr Schribler mig paa Halsen skikker, At ingen Tid jeg veed mig sikker: Thi intet ligere er Sæk af Post, End hiin Pandoras Æske, hvor Fadæser Fløi og blandt Pest og Gift, Og gjorde lange Rift Paa videlystne stakkels Landsbynæser. Nei, denne Epilog til Kongens Fest, Paa denne jeg mig byder selv til Gjest. Her ingen lyrisk Sukkerbager, Opvarter mig med hine skjønne Sager, Som jeg, nu Mand med sølvgraae Haar, Ei længer har Organer for Her er den føde. Liliedust, er ei engang de Rosenkjæder. Sligt Pilleri ei mig, kun Barnet, glæder, Jeg elsker helst den rene Luft. Her hører jeg en ægte Nordmand tale, Her ingen uindviet Norges Tolk, Her den, som Norge kan for Fredrik male, Og atter male Fredrik for hans Folk. Af saadan en Original. Vær stolt, du bergenske Thalias Sal. Ja, Fredrik selv vil lystes ved at vide: End Skialdespillere hans Norge har, Thi tungest slog dets Heltebard, Naar Skialden qvad ved selve Kongens Side Og, naar paa Heltens Bryst sin Dannebrog Med Stierneglands vor Fredrik lader hænge, Den Kiekkes Navn og Daad i Guders Sprog, Hvor skjønt da klinge de fra gyldne Strænge, C. Frimann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Man vil have Efterretning, at endeel Engelske Krigskibe skulle have ladet sig see ved Bornholm, og at en Flaade af omtrent 6 til 700 Krigs- og Transportfartøier var passeret forbi de Hollandske Kyster,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
J Nærheden af Travemunde have Engellænderne taget 7 Skibe, hvoriblandt 2 Danske, som vare bestemte til Petersborg. To af dem skal de have brændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Paa Børsen, hedte det i Dag, at vore Canon baade ved Nyborg have taget tre Engelske Transportskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Hans Majestæt Kongen har, efter Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, ved Resolution af 17de April d. A., allernaadigst bifaldet: "at Gouverneuren over Bornholm og Christiansøe, skal, naar Communicationen imellem disse Øer og Kjøbenhavn er hindret, være bemyndiget og pligtig til, paa Overadmiralitetsrettens Vegne, at udstæde Stævninger til samme Ret, i de Sager, som ved de paa bemeldte Øer anordnede Priisretter, ere behandlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Under 25de April ere Etatsraad og Professor Callisen, Justitsraad og Politiemester Bagger, Assessor Barens, Doct. Med. Castberg samt Doct. Med. og Stadsphysicus Scheel befalede at sammentræde i en Commission, for, i Anledning af et af bemeldte Doct. Castberg indgivet Forslag, at afgive Betænkning om, hvilke Medicinal-Politiemidler der meest passende kunne træffes til at standse og forebygge den veneriske Syge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Under 25 April er Capitain og Børs-Commissair L. N. Hvidt tillagt kongelig Befaling, at indtræde som Medlem i Commissionen angaaende engelske Varers Angivelse i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Dai General Moltke, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen, har fundet sine Kræfter, saaledes aftagne, at han i sin høie Alder ei længere kan forestaae Overbestyrelsen af Fladstrands Havneanlæg med den Jver, som stedse har besjelet ham, saa har Hs. Majestæt allernaadigst entlediger ham derfra, og, til et Beviis paa Allerhøistsammes Tilfredshed med Hr. Generalens herved udviste Tjeneste, har Hs. Majestæt egenhændigen tilkjendegiver Hr. Generalen Sin allerhøieste Tak og Skjønsomhed for Udførelsen af dette vigtige Arbeide, hvortil Hr. Generalen har lagt Planen, og hvis Nytte noksom bevises udi denne Krig, i det at Samme særdeles har befordret den høistnødvendige Proviantering af Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Et Religionssamfund i Engelland har sammenskudt 200 Pund Sterling til at indkjøbe omtrent 3000 Danske Psalmebøger for de i Engelland værende Danske Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-04-29
Følgende Krigsbøn er bleven holdt i Sverrig strax efter at Regjeringsforandringen lykkelig En var fuldbragt: Alvise, almægtige, algode Gud! J Farens Stund vær Du altid vor sikkre Tilflugt og vort mægtige Forsvar; i Dit faderlige Skjød nedlægge vi vore Bekymringer med Tillid og Haab. - Velsign vore Vaaden med Fremgang, om vi nødes til at fortsætte Striden for Fædrenelandets Redning, god Mod i Krigerens Bryst og Styrke i hans Arm, at forsvare vor Selvstændighed og afholde Vold fra vore Boliger. - Men Freder et Ønske, som opstiger fra alles Hjerter. Frem de Anstalter, som til Fredens Gjenoprettelse ere vedtagne. Tilbageskjenk, en blødende Fosterjord Fredens Rolighed. Maa den blodige Rustning aflægges og vore Kræfter anvendes til fredelige Sysler, Maa Odelsmanden atter i uforstyrret Ro pløie sin arvede Jord, Handel og Næ ringer oplives, Velstand og Lyksalighed udbredes fra Palladset til Hytteen! Den lykkelige Dag fremstraale snart, da vi, frelste fra Faren, kunne med roligt Hjerte samles i Templet, og med forenede Stemmer synge Din Lov for vor Redning og Lykke! Hør vore Bønner, Bønhørelse har Du lovet for Din Søns Jesu Christi Skyld!"¬