JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Haag, den 17de September. Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen er formedelst de nærværende krigerske Omstændigheder, og af ingen anden Aarsag, reist til Breda, for sammestæds at føie alle Anstalte, til Forsvar. Hans Tilbagekomst vil hænge af Underhandlingernes Fortgang i Frankrige over de tvende bekiendte Præliminair=Punkter, hvorom man daglig forventer en Coureer.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Fra vore Deputerte i Wien er atter ankommen en Coureer, Grev Maillebois, som er bleven udnævnt til General en Chef over de Hollandske Tropper for at commandere under Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen, skal ikke reise til Herzogenbusch, førend den Coureer, som ventes, er ankommen hertil. For Resten har man her den Efterretning, at 6000 Mand Østerrigske Tropper ere ankomne til Maas fra Siden af Mastricht, men have endnu ikke sat Fod paa det Hollandske Gebet.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Amsterdam, den 17de September. Man forsikrer her, at vi ikke af Frygt skulle lade os bringe til fornedrende Betingelser, men hellere oppebie de Keiserlige Tropper. Som man her siger, skal og en liden Begyndelse til Krig finde Sted men, føier man til, da skal og Sagen enten strax blive bilagt, eller Krigen blive almindeligere. og altsaa mindre farlig for os. Nogletroe, at man paa Keiserlig Side bygger Haabet og et godt Udfald paa visse Efterretninger om vore indenlandske Sagers Tilstand, og tænker at det nu just var Tiid, at vove en lykkelig Streg imod os. J ald Fald er det og allerede saa langt ud paa Aaret, at man ikke i dette Aar kan fortsætte nogen Krig imod os. Paa Børsen have Krigsrygterne endnu ikke gjort den allerringste Forandring.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Frankfurt, den 17de September. Fra Wien skriver man, at et Fredsbrud imellem Rusland og Porten skal være gandske nær, og dersom dette skeer, saa ville vi ved Magt inddrive vore Fordringer, og tage det i Besiddelse, som tilhører os, med mindre at Sagernes nærværende Forfatning i Tydskland skulde tvinge os til at opsætte alt indtil gunstigere Tider.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
J dette Øieblik har man faaet at vide, at de allerede paa Marchen til Nederlandene værende Keiserl. Tropper have faaet Ordre til at giøre Holdt indtil videre. - Finansraadet af Brussel har den 23de August under svær Straf forbudet Jndførselen af Stokfisk fra fremmede Lande.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Haag, den 20de September. Den Franske Ambassadeur, Marquis de Vera, har med en Coureer fra Paris i Onsdags Aftes faaet den Efterretning. at Grev von Mercy, Keiserlig Ambassadeur sammesteds, har tilstaaet Hoffet i Versailles endnu en Tidsfrist af 6 Dage, hvorved den Termin, som Keiseren har inddrømmet Republiken til Erklæring, er bleven forlænget fra den 15de til den 21de hujus. - Man seer her mange Bevægelser, men man veed og, at der i Paris bliver stærk underhandlet, og at man er kommet de Keiserlige Fordringer noget nærmere, hvorpaa den fornævnte Forlængelse af ErklæringsTerminen er et Beviis - Jmidlertid gaae alle vore Foranstaltninger ud paa, ikke at blive overrumple af de Keiserlig Bevægelser, i Fald Underhandlingerne i en Hast skulle blive afbrudte, og derfor ere og vore Tropper paa Grændserne: fuld Bevægelse. J Forgaars gik 200 Mand Cavallerie af den Mailleboiske Legion fra Ryewik til Herzogenbusch, hvorhen og Jnfanteriet af dette Corps i Gaar fulgte. General Doumolin skal og allerede være reist til Flandern. Jkke destomindre smigrer man sig endnu bestandig med, at det ikke skulde komme til noget Fredsbrud imellem denne Stat og Keiseren.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Nederelben, den 23de September. Efterretningerne og krigerske Foranstaltninger i de Østerrigske Nederlande blive hver Postdag alvorligere og meere truende. Deere og virkelig af den Beskaffenhed, at man i Holland selv ikke kan begribe, hvorledes saa store Summen, paa Troppe-Marcher, Artillerie=Jndskibninger, Proviant, Forsendelse og andre Anstalter kunne blive anvendte, dersom ikke alvorlige Hensigter havdes derved til Grund. Allene fra Mecheln til Antwerpen er der nylig bleven bragt 4000 Bom ber, 110 Kanoner og 15 store Barker med Kugler. Alle Forpagtere og Bønder i de Østerrigske Nederlande have faaet Ordre til at udtærske deres Korn, paa det de kunne levere Halm. Ved disse Omstændigheder har Gouverneuren i Mastricht, Prinds Frederich af Hessen-Cassel, faaet en Coureer fra Haag med den Advarsel, at være aarvaagen paa sin Post.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Colding, den 21de September. J Løverdags, som var den 17de, havde vi atter den Lykke af Deres Kongelige Høiheders Arveprindsens og Hans høiGemahlindes Nærværelse. De ankom hertil omtrent Kl. 3. om Aftenen, ledsagede ved 12 Postillions som herfra vare udsendte med Laterner. Det høie Herskab stod af paa den Kongelige Slot Coldinghuus, hvor de bleve imodtagne saavel af Stiftets høie Øvrighed, Hr. Kammerherre og Stift, befalingsmand Urne og Hr. Biskop Bloch, som af Amtets Øvrighed, Hr. Conferentsraad Hoffmann, tilligemed Magistraten og Geistligheden i Byen, foruden en stor Deel fornemme Standspersoner, som derhen, for at giøre Deres underdanigste Opvartning, ligesom forrige Gang ved de Kongelige Personers Udreise, havde begivet sig. Efter given Cour begav det høie Herskab sig til Taffets, da Hr. Conferentsraad Sporon havde den Naade, ligesom ved Ud reisen, at beværte Deres Kongelige Høiheder. Taffelet bestod, foruden de Kongelige Personer, af henved 30, deels Deres Kongelige Høiheders Følge, deels ovenmeldte Standspersoner, og var det ligesom forrige Gang, til Byens og Egnens megen Glæde, naadigst tilladt velklædte og sædelige Folk at begive sig i Gemakket og see de Kongelige Personer ved Taffelet. Samme Aften var i Byen Lys i Vinduerne, og ved Raadhuset af Magistraten en Decoration foranstaltet. Dagen efter Kl. 9 begave de høie Personer sig til Snoghøy, for videre at fortsætte Reisen, geleidede af adskillige af bemeldte Standspersoner. Baade ved Ankomsten og Bortreisen paraderede det hele Borgerskab.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Helsingøer, den 26de September. Den 20de hujus var Vinden S. O. med tyk Luft og Reg veir, og ankom samme Dag her i Sundet 86 Skibe, hvoriblant var den Danske Fregat, Store Belt, som føres af Capitain Kierulf. Den 21de var Vinden N. V. og godt Veir, og ankom 39 Skibe fra Nordsøen. Den 22de var Vinden N. O. med klar Luft om Formiddagen, men om Eftermiddagen stærk Blæst og Regnveir, og ankom 21 Skibe. Den 23de var Vinden S. O., tyk Luft og Regnveir, og ankom 10 Skibe. Den 24de var Vinden S. O. med stærkt Regnveir, og ankom 29 Skibe. Den 25de var Vinden, S. S. V., og ankom 40 Skibe. J Dag er Vinden N. V., tyk Luft og Regnveir. Ved Postens Afgang vare ingen Skibe ankomne, og ovenmeldte Danske Fregat laae endnu her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Kiøbenhavn, den 26de September. Under Dato Frederichsberg den 2den September 1785 har det behaget Hans Majestæt at lade udgaae en Placat, angaaende Straf for dem, som, uden at være tilsagde eller have lovligt Ærinde, indfinde sig ved Forstrandene i Danmark, naar Vrag ankommer, eller sligt kan være formodende.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Ved Tal=Lotteriets 354 Trækning i Altona udkom: No. 78, 7, 67, 18, 30.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande for Aaret 1785.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
(See Tillægget No. 76.) Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsætte, kan æskes inden December Maaneds Udgang 1789, men de kan ikke vindes, med mindre Attesterne tydeligen forklarer, naar Anlægget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie æskes, alle ved Synet, som maae tages i Sommeren 1789, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Det maatte ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, da Selskabet vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden at de ere optrukne af Kjerner, eller Frøe. J øvrigt udsættes Premierne efter Stæderne saaledes: a. For det første udsættes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne. b. Dernæst udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Frideriksberg, imod at vindes for dobbelte Mængder. c. Udsættes de ligeledes for Landet stiftvis efter de 6 geistlige Stifter, saa at Kjøbstæd sam æsker mod Kjøbstæd og Landmand mod Landmand, dog med den Forskiel, at Huusmænd kan samæske for halve Mængder. d. Tre Premier af lige Værdie udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbstæder og for dem, som boer i Nærheden af dem, for følgende Mængder, nemlig: 200, 150 og 100 Træer. e. De Landmænd i Norge, som boer over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan ei allenræske den ovenmeldte største Premie; men for dem udsættes følgende særskilte Premier for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stiftsvis. Dersom fleres Æskninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlægget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant i Attesterne maatte forklares, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsynede. 43. For den beste Peberod, i alle Maader lig den Tydske som indføres, her i Dannemark avlet, giver Selskabet disse Premier: For ikke mindre end 1000 Pund, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 800 Pund, Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 600 Pund, Selskabets tredie Solv Medalje eller 5 Rdlr. Det maae gotgjøres, at Peberoden her i Landet er avlet, og ved Afsætning befunden efter Hensigten, og indsendes en liden Prøve, et Pund eller to deraf. Ogsaa maae man offentlig i Aviserne have budt den tilfals under Egenskab at være saa god som den Tydske, hvilket i indsendte Attester om Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1788 modtages Æskningerne, og maae Anlægget være gjort efter Bekjendtgjørelsen, af denne Liste, i det mindste i indeværende Aar 1785. 44.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Da Pløining og Kjørsel med Stude er paa faa Steder i Dannemark i Brug, saa udsættes for den Bonde, som beviser at have i Aaret 1786 eller 1787 faaet Stude tilvendt til at pløie og kjøre med for sig selv, ikke mindre end tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end eet Par, 10 Rdlr. Det maae vedbørligen bevises ved Æskningen, til hvilken Tiid man har begyndt dette Foretagende, da Premie kun gives for de Stude, som ere tilvandte efter denne Listes Bekjendtgjørelse. Ligeledes maae og anmeldes hvad Arbeide der paa denne Maade omtrent er forrettet. Premierne udsættes for de 6geistlige Stifter i Dannemark, og kan æskes til Udgangen af Aaret 1787. 45. Da det er erfaret, at de jydske Stald=Stude, som de Slesvig=Holsteenske Mærsk Bønder først paa Aaret indkjøber i Jylland og derefter sætter paa deres Græsgange, paa en langt kraftigere Maade til Slutning fredes i Mær sken, end i lige lang Tiid paa de jydske Staldgaarde, og Hamborg, som disse især tilføres, endog derved, andre Aarsager ej at berøre, kan have det fedeste Oxekjød langt bedre og til ringere Priser end Kjøbenhavn, ej at tale om det meget Korn, som ved denne Fedning spares, og at forbigaae de mange røgede Oxebryster af danske Øxen, hvorfor Penge udgaaer fra Dannemark til Hamborg, hvilke maaskee dog og en Gang kunde blive ufornødne; saa udsætter Selskabet og saa meget meere som mange Staldgaard i Jylland nu forvandles til Hollænderier, for selv at erfare Forskjellen i Priserne og Godheden i Fedningen paa indførte Øren fra Mær sken i Ligning mod de fra Jylland til Kjøbenhavn overførte, følgende Premier: For den Slagter i Kjøbenhavn, som i tilstundende Aars Sommer, Høst eller Efteraar fører fra en af de Slesvigske Stæder: Apenrade, Flensborg, Cappel Eckernførde eller andre, Øxen fra jydske Staldgaarde, fede de i Mærsken, til noget Sted i Sielland og derfra til Kjøbenhavn, ikke mindre end 30 Par, 100 Rdlr. For ikke mindre end 15 Par, orte paa lige Vilkaar, 50 Rdlr. MedÆskningen, som indsendes inden Udgangen af Aaret 1786, maae følge trovær lige Attester fra Stæderne, hvor Oxerne ere indkjøbte, at de virkeligen ere jydske Stalderen overfeedede i Mærsken. Om Fedningens Beskaffenhed og Priserne, det ene med det andet beregnet, forbeholder Selskabet sig efter Omstændighederne af Tiid og Leilighed hos Vedkommende at indhente mundtlig eller skriftlig Oplysning her, ligesom og at tage Kreaturene selv i Øiesyn, til hvilken Ende demaatte Selskabet tilkjendegives, naar de ere ankomne, uagtet man endnu ikke har indsendt sin Premie=Æskning derfor Dersom en Slagter har selv gjort Jndkjøbet i Mærsken og besørget Studene derfra overførte, og saaledes derved erhvervet sig en fornøden Erfarenhed om denne Handel i sin egen Omkreds, da vil saadant, foruden Premien i Penge, efter Vigtigheden af den anvendte Flid derpaa og den Oplysninhan derom kan give, desuden med en eller anden Medalje vorde belønnet. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Vacancer: Sognekaldet paa Øen Anholt, 220 Rigsdaler; Soelberg og Sundbye Sognekald i Aalborg Stift, 235 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Fra den 10de til 17de September d. A. ere her i Staden, copulerte 24 Par, fødte Drenge 27, Piger 30, tilsammen 57, døde Mænd 12, Qvinder 13, Drenge 12, Piger 17, tilsammen 54; ere altsaa 3 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 1, Apoplexie 1, Brystsyge 4, Falden til Døde 1, Forraadnelses=Feber 1, Gicht 1, Hidsig=Feber 1, Hoste 1. Kopper 11, Slag 9, Sprinkler 1, Sting 1, Tænder 1, Tærende Syge 177, Uangivne Svagheder 2, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
AVERIISSEMENTS. Jen lærde Hr. Professor Norberg ved Universitetet Lund Skaane, har besluttet nu at udgive det berømte Syrisk Heraplariske Haandskrift, der, indeholdende en betydelig Deel af det gamle Tonamente, findes paa det Ambrosianske Bibliothed i Mayland, og hvoraf han paa Stædet for 6 Aar siden har taget en nøiagtig Afskrift. Og da Hr. Professoren har oversendt mig en trykt Subscriptions=Plan, hvori en Prøve gives af Haandskriftet med Begiering her at gjøre den bekiendt, saa tilkiendegives dem, som ynde og befordre grundig theologisk Lærdom hos os, at samme Plan hos mig gratis kan bekommes. Andreas Christian Hwiid, Professor og Provst ved det Kongel. Communiter, og Regenzen. Det andet Bind af Hr. Professor Hansens Prækener over Evangeliske Texter, stor 8vo, sælges hos Boghandler Proft paa Børsen No. 11. 12 og 13. for 1 Rdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 1 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivp. Den 1ste Deel kan ligeledes bekommes for 1 Rdlr. paa Trykp. og 1 Rdlr. 2 Mk. Skrivpapiir. Til Laans søges nogle Tusinde Rigsdaler strax eller i førstkomEt kommende 11te December Termin at erholde, mod Panten ten af Kongel. Obligationer eller faste Eiendomme. J en samlet Summa, mod første Pante Ret i to store Jordegodser, søges til Laans 50,000 Rdlr. at modtage tilkommende Aars 11te Junii Termin. Til samme Tiid er at faae til Laans To Capitaler, een paa 24,000 Rdlr. og en paa 16,000 Rdlr. mod første Pante=Ret i Jordegodser. - En for et Herskab vel indrettet stor Gaard her i Staden falbydes. - Nærmere Efterretning herom faaes hos Mauriz Frydensberg, boende i Pilestrædet No. 71.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
J Følge Deres Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Horsens udi Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte. "Forvaltere udi Kiøbmand Claus Hansens Opbudsboe sammesteds, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gan lige efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Claus Hansens Opbudsboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Horsens Magistrat, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 19de Augustii 1785. Under Vort Signet; (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Magistraten i Horsens, som Skifteforvalter i Kiøbmand Claus Hansens Opbudsboe sammesteds, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemeldte Opbudsboes Creditorer. Bliver herved indkaldet alle de, som formene sig at have noget at fordre hos Kiøbmand Claus Hansen her i Horsens, itemenhver, som maatte være noget skyldig til hannem eller hans Opbudsboe, at indfinde sig paa Horsens Raadstue, som holdes hver Mandag Formiddag. De inden Provindsen inden 6, og de uden Provindsen inden 12 Uger, men de uden Riget inden Aar og Dag fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelses Dato Creditorerne at anmelde deres Krav, og af i hændehavende Beviser, at afgive bekræftede Gienparter ved Protocollen, og Debitorerne at clarere hvis de ere skyldige; hvorefter skal blive handlet og decideret, som Lov og Ret er gemæs. Horsens Raadstue, den 29de August 1785. A Flensburg. Daniel Grundahl. J. C. Füsson. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgmester i Vor Kiøbstæd Aarhuus, og Niels Hvid Raadmand og Byefoged sammesteds, som Skifte=Forvaltere, udi Kiøbmand Daniel Bøggild af bemelte Aarhuus, hans Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi bemelte Dammel BøggildsOpbudsboe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Skifte Forvaltere, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Byetinget og Raadstue=Retter i meerbemelte Aarhuus; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 5te August 1785. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle de, som formeene sig at have noget at fordre udi forbemelte Kiøbmand Daniel Bøggilds Opbudsboe, at indfinde sig hos og underskrevne Skifte=Forvaltere i Boet inden de i Loven foreskrevne Tider, for at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Prætensioner; ligeledes advares de, som maatte skylde noget til Boet, at afgiøre samme, for at skaane sig og Boet for Uleylighed med Søgsmaal. Aarhuus Raadstue, den 22de August 1785. N. Rohde, N. Hvild, Borgemester. Raadmand og Byefoged. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Borgmester Niels Rohde og Raadmand samt Byefoged Niels Hviid, af Vor Kiøbstæd Aarhuus, som Skifte Forvaltere sammesteds, for Os allerunderdanigst haver andraget, at i bemelte Aarhuus er den 21de Decembris f. A. ved Døden afgangen er gammel Kone, navnlig Johanne Frands Datter, hvis efterladte Boe, efter et imellem hende og forhen i Aaret 1738 bortdøde Mand Frands Mortensen oprettede og den 7de Martii 1783 allernaadigst confirmerede Testamente, skal deles imellem begges Arvinger efter Loven, men hvilke sidste ikke vides hvor eller hvem ere, saa have Vi, efter fornævnete Borgmester Rohdes og Raadmand Hvids derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jnd ske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel indkalde fornævnte afg. Frands Moret tensen og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Frands Datters Arvinger, at melde sig hos dem, som Skifte=Forvaltere, inden fornævnte Tids Forløb og deres Arve=Ret lovligen at legitimere, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 5te August 1785. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
Efter Hans Kongel Majests allernaadigste Befaling Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved Arvingerne efter forbemelte afg. Frands Mortensen og hans ligeledes afg Hustrue Johanne Frands Datter, at indfinde sig hos os som Skifte=Forvaltere i Boet, inden Aar og Dags Forløb, for at anmelde og beviisliggiøre deres Arve=Ret. Aarhuus Raadstue, den 22de August 1785. N. Rohde. N. Hvid, Borgemester. Raadmand og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1785-09-26
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Hr. Henrich Bille, Ridder, Vores Geheime-Conference Raad og Stiftsbefalingsmand over Vore Lande Fyen og Langeland samt Amtmand over Odense, Dalam, St. Knuds og Rug gaards Amter, som Skifte=Forvalter efter forrige Amtmand over Sønderborg og Nordborg Amter, afg. Conference, Raad Niels de Hofman paa Bottigersholm, i bemelte Fyen, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed belge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Fyens Stifts almindelige Aviser, og Odense Adresse Contoirs Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Conferente Raad de Hofman, at indfinde sig inden den i Løver fastsatte Tid hos fornævnte Geheime-Conferkner=Raad Bille, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være Angesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læse for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvor Hunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdamgst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resia denne Stad Kiøbenhavn, den 29de Julii 1785. under Vort Signet (L. S.