JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1773-01-25
Danmarkes Kirkehistorie, som nu skal gives i Trykken, siden den skal indeholde alt det interesserende af E. Pontoppidans tydske Annales, der er 4 store Tomer i Qvart; da har den en stor Deel, som ikke før i det Danske Sprog er seet: Det vil uden tvil blive en Fornøielse at læse om de gamle adelige Katolske Biskopper, og deres Afgang ved Reformationen, hvorudi de ikke vel kunde finde sig; mange Familier her i Landet faaer en stor Fornøielse af at see deres Familier iblant de Evangeliske Biskopper siden Reformationen som alle her skal findes baade for Danmark og Norge. Foruden maae findes endnu mangen opbyggelig Historie, og er det venteligt, at mangen klog Bonde vil herefter vide at fortælle af den, siden en Daler er det meste af det den koster. Til Præsteskabet kunde de Lysthaven, de uden tvil vende sig. Aarslev Præstegaard den 17 Januarii 1773. J. Lillelund.
Viborger Samler, 1773-01-25
Da et uventet Ophold ved Trykken har hidtil standset det forlængst averterede Historiske Skrift om Danske og Nordske Jubel=Lærere; dog imidlertid flere Historier og Stamtavler tilsendt fra Jsland, Norge, og andre Stæder, hvormed Skriftet forøges til omtrent 2de Alphabeter stort; Saa kunde herpaa endnu indtil Februari Udgang, med 2 Skl. Arket paa TrykPapiir og 3 Skl. Arket paa Post=Papiir, behagelig subscriberes hos S. T. Biskoppernes Amanuenser i Jylland, saa og hos Hr. Mag. Hasse og Hr. Bogtrykker Mangor i Viborg, og Hr. Bogtrykker Biering i Odense.
Viborger Samler, 1773-01-25
Skriftet er indrettet efter Sal. Hr. Treschows Udgave (dette er tilkjøbs paa Mad. Kannewurffs Boglade i Kiøbenhavn) og inddeelt i 2de Classer. Den 1ste Classe haver de afdøde Jubel=Lærere, om hvilke kan gives fuldstændig Underretning. Den 2den Classe indeholder de endnu ubekiendte afdøde Jubel=Lærere, om hvilke ingen Underretning haves, uden hvor og hvorlænge de have tjent.
Viborger Samler, 1773-01-25
Af Hr. Treschows ubekiendte Jubel=Lærere er funden over 30, hvis Historier og Stamtavler kan gives fuldstændig; foruden disse skal gives i denne Samling over 200 Jubel=Lærere, og ved de flestes Historier en hosføiet Stamtavle, haabende, det uden Tvil vil fornøie Læseren at see saa mange mærkværdige Geistliges Stamtavler, af hvilke her ikkun anføres Familierne af Anchersen, Bagge, Bagger, Biørn (Ursin) Brorsen, Bøgh, Cold, Colstrup, Dorph, Dorschhæus, Egede, Fog, Fridenreich, Friemann, Friis, German, Geelmuden, Glud, Harboe, Holmboe, Horrebow, Kragelund, Krahe, Leganger, Lundius, Lundt, Monrad, Muule, Muus, Pontoppidan, Ramus, Randulf, Riese, Saabye, Schytte, Seidelin, Stemann, Thestrup, Wedel, Windekilde, Winther, Woldike, 3dega, og flere Familiers Stamtavler med Historiske Anmærkninger. Underdanigst og ydmygst anmodes Deres Høiærværdigheder, Biskopperne, De Høistærede Herrer Provster og Geistlige, samt alle andre Høistærede Liebhabere af vor Fædrenelands Historie, at maatte nyde til dette kostelige Værk Deres Gunstige Recommendation og Subscription, som betales imod Skriftets Levering. Saadant jeg med største Taksigelse vil erkiende, og med lige saa stor Tak erkiender Deres Høi og Velærværdigheders Godhed med Subscription paa Tychoniana 1 og 2det Bind, som jeg vilde continuere, dersom jeg maatte være forvisset om Deres Gunstige Subscription paa de følgende, ligesom paa de forrige. Roeskilde d. 30. Dec. 1772. Christopher Giessing.
Viborger Samler, 1773-01-25
AVERTISSEMENT. Den 2den Martii førstkommende bliver samtlige afg. AmtsForvalter Uttrups Stervboe tilhørende Gaarde og Mark=Jorder stillet til offentlig Auction i Skive, og om fornøielig Bud skeer, bortsolgte; Nemlig 1.) Amtstue=Gaardens Over= og NederGaard; Den første bestaaende af 88 Fag Teilhengt, og den anden af 48 Fag Straae=Tække, som begge udgiøre een afdeelt Gaard; Samme er ei allene saare magelig, af nye indrettet, forsynet med Over=Værelser og Kielder, Udhuse, Stalde og Vogn=Remiser, fersk Pompe=Vand i Bryggerset og Brønd i Gaarden, med dobbelte Gaards=Rumme og Hønse=Gaard, men endog med een stor og vel indretted Frugthave, hvorudi findes 3 Fiske=Damme. Herforuden 2) Et paa Torvet liggende Magasin=Huus, og 3) Et ditto, begge 31 Fag Straatekkede. 4) Et Huus med tilliggende Plads paa 9 Fag Straatekke. 5) Et Huus Teilhengt paa 7 Fag. 6) Nok en stor velindbygget Kiøbmands=Gaard, forhen beboet af Peder Svindt, bestaaende af 24 Fag til Gaden med Jord=Kielder, samt 69 Fag i Gaarden, til største Deelen Teilhengt, 4 Bilægger=Kakkelovne, med fersk Pompe=Vand, en vel anlagt Have, desforuden en Enghave, med tvende Fiske=Damme, samt tvende ved samme liggende Agre med meere, som nærmere behagelig maatte tages i Øiesyn. Her i Bogtrykkeriet er i afvigte Aar 1772, trykt Hr. Brinkmans Prædiken, holden paa anden Jule=Dag, til Høimesse i Viborg Domkirke 1771. og selges her for sk.
Viborger Samler, 1773-02-01
Mandagen den 1 Februarii. (Fortsettelse af No. 4) Man vide maaskee først undvende, at der findes Borgerlige Selskaber uden Religion, og bevise dette med Grønlændernes og Hottentotternes, samt adskillige Vestindiske Folkes Exempel. Men uden Tvil vil denne Jndvending falde hen ved følgende Betragtninger. 1) Ere disse Folk ei saa aldeles uden Religion, som man har forestillet sig, og adskillige af de nyeste og beste Reisebeskrivelser forsikre dog, at de have nogle skiønt mørke Begreb om et høieste Væsen, der kræver af dem at giøre Ret. Og det bliver uden Tvil ubeviisligt, naar man enten om dem eller noget Folk i Verden vil forsikkre en fuldkommen Uvidenhed om Gud og Pligterne. 2) Man maa vist nok tilstaae, at hvor Kundskaben om Gud er saa mørk og ufuldstændig, er det Borgerlige Selskab og kun i slet Forfatning. Jeg beraaber mig paa de foranførte Nationer, der ei endnu vide med samlede Kræfter at fremme fælles Beste, uden for saa vidt, at de følges af paa deres Jagt og Fiskerie. Vel indrettet Næring, Agerdyrkning, Kunster og Videnskaber ere dem ubekiendte endog indtil Navnene. 3) Bør det ei negtes, at en mørk og saare indskrænket Kundskab om Gud og hans Dyrkelse ofte ved en god Opdragelse, reene Sæder og uforargelige Exempler gjor stærkere Jndtryk paa et Folk, og udretter langt meere til dets Lyksalighed, end en meget fuldkommere Religion uden disse Fordeele, hvorpaa Chineserne og de gamle Romere ere Exempel. Den anden Jndvending, som jeg venter, og som tildeels er besvaret under den første, er denne at Historien synes at vidne, at den Christelige Religion ei i alle Henseender har gavnet Staterne, men at mange af dem, den uagtet, i alle Tider have aftaget, og undertiden nærmet sig til deres Undergang. Men foruden det, jeg allerede har erindret om rigtig ge Betragtninger i Religionen, hvortil Sæderne er altid svare, beder jeg, at følgende Anmærkninger maa tages i Betragtning. 1) Den Christelige Religion er kommen i Menneskens Hænder, hvis Maade det gjerne er ved Kunsten at forderve Naturen, og de have indført saamange fiine Klygter i den, og yppet om dem saa mange lærde Klammerier, at det Væsentlige næsten blev glemt. Det 3. 4. 5. Aarhundrede efter Christum maa være Exempler.
Viborger Samler, 1773-02-01
2) Paven og den Romerske Geistlighed fandt det overeensstemmende med deres Fordeel at skiule Bibelen, som er Kilden til den væsentlige Christendom, og tvertimod at fylde Verden med Canones, Decreta og Aflads=Breve. Af dem er og indført den med Christendommens Aand saa stridige Forfølgelses Aand. 3) Endog i de Meenigheder, som Luther og Calvin unddrog fra Pavens Tyrannie, er blevet noget tilbage af den Papistiske Tænkemaade, saasom Overtroe, Tillid til blind Orthodorie eller Kirkens Lærdom, alt for stor Høiagtelse for visse Mænd og deres taabelige Efterabelse, Haardhed imod dem, der vige fra de almindelige Meeninger, stive Fordomme, med meere. 4.) Sædelæren forsømmes, og i Kirkerne, Academierne og Skolerne driver man blot paa at indprente Folk de efter Landets Bekiendelse afpassede Meeninger, uden at bekymre sig om Hiertets og Sædernes Forbedring. 5.) Ungdommens Opdragelse, Studeremaade, den almindelige Tænkemaade og Levemaade er forvendt, og ingenlunde indrettet efter Statens Beste. 6) Af alt dette sees lettelig Forskiellen paa den væsentlige eller uforsalskede, og den indbildte eller forfalskede Christendom. 7.) Og nu tør jeg til at besvare Jndvendingen frit paastaae, at den væsentlige og uforsalskede Christendom altid skal giøre et Folk, som hiertelig antager den, lykkeligt og mægtigt, og at alle de Uheld, som Religionen synes at have anrettet, bør skrives paa Overtroens, Vantroens, og Fordervelsens Regning. Lad Korstogene, de Hussitiske og Hugenottiske Forfølgelser af en Voltaire ansees for Pletter paa den Christelige Religion, de besmitte dog i alle Retsindiges Tanker kun den Blindhed og Overtroe, der paa den Tiid herskede blant de Christne.
Viborger Samler, 1773-02-01
J Sandhed Erfaringen har tilstrækkelig vist, og vil ventelig vise, at jo nærmere den Christelige Religion bringes til sin første Reenhed, jo storre Virkning den faaer paa Sæderne, jo lykkeligere ville Staterne og blive ved den. Men saa længe et Folk beherskes af Ureedelighed, Overdaadighed, Ukydskhed, Ladhed og andre Laster, tilstaaer jeg, at det kan være ligegyldigt, enten et Folk kalder sig Christne eller Hedninger, uden maaskee det sidste skulde være det beste, fordi i dette Fald en falsk Trøst ei oploste den naturlige Religions Baand. Jmidlertid bor vi ei nægte, at Christendommen, uagtet alle hindringer af Vantroe og Overtroe, jo er Verden til største Nytte, endog der, hvor denne fulde Kraft ei viser sig. Det er den, der har fordrevet de despotiske Regieringer af Vesten, der har indført Friehed, Eiendom, Arbeidsomhed, Kunster og Viidenskaber, det er den, der har forhvervet os Sikkerhed paa Landeveiene og i Huusene, det er den, der endnu vedligeholder nogen Orden i Krigshæren og ved Domstolene; Kort sagt, Tilstanden er, Christendommen uagtet, temmelig fordervet, men vilde uden Christendom blive gandske utaalelig Ribe, den 27 Januarii.
Viborger Samler, 1773-02-01
Mandagen den 25 Januarii sidstleden var den høistsørgelige Dag for Riber Bye og Stift, da de Jordiske Levninger af den i Livet Høiædle Høiærværdige og Høilærde Hr. Mag. Jørgen, Karstens Block, S. S. Theologie Doctor og Biskop over Riber Stift, bleve hensatte til sit Hvile sted i St. Ibs Capel i Riber Domkirke. Løverdagen tilforn, var ved 2de Marskaller skeet Jndbydelse til at følge Liget, baade til Militaire, Geistlige og Verdslige her i Byen; Hvilke og mestendeels alle indfandt sig i Bispegaarden, Mandag Middag Klokken 112, da Klokkerne i Stadens begge Kirker begyndte at ringe; Da de indbudne vare forsamlede, blev Liget udtaget af nogle af de fornemste Borgere i Byen, og ved samme henbaaret til Riber Domkirke, hvorhen det forsamlede høianseelige og meget tal riige Sørge=Følge fulgte; Ved Kirke=Porten begyndte Skolen. at synge, hvilket vedvarede, til Liget var indsat i Capellet, og der var kastet Jord paa samme, ja endog noget efter, indtil alle tilstædeværende havde søgt hver sin Plads i Kirken; Da Sørge Musiqven paa Orgelværket begyndte, og vedvarede indtil StiftsProvsten Hr. Consistorial=Raad Brorson traadde paa Prædikestolen for at holde Liigprædiken; Det var begiert af Hans Høiærværdighed at tale over Joh. 5. 35, hvilket og skeede med hans sædvanlige Grundighed, Orden og Veltalenhed; Han havde udvalgt til Indgang Esaiæ 60. v. 20. Herren skal være dig til et Lys, og dine Sorrigs Dage ere da fuldendte; og i Andledning af samme Ord forestillede: Herren selv, som et evigt Lys for Kirken heroven til; Og efter en kort Application paa Sal. Biskoppen vendte han sig til sin Textes Afhandling, og af Texten viiste: En Herrens Tiener, som et Lys for Kirken her neden til. 1.) J henseende til Hans for Kirken nyttige Liv. 2.) J henseende til Hans for Kirken sørgelige Død. Hvilket alt han paa det nøieste henegnede paa Sal. Biskoppen ved begge hans Afhandlings Deele, og det saa vel, at alle, som det hørte, maatte tilstaae, at hans Text var et Contrafei af Sal. Biskoppen, og i alle henseende passende. Efter at Ligtalen var til Ende, begyndte igien Sørge=Musiqven, som vedvarede til det gandske Sørge=Følge gik af Kirken tilbage til Bispe=Gaarden.
Viborger Samler, 1773-02-01
Tirsdagen den 26 Januarii blev Klokken 9 om Morgenen ringet med een af de største Klokker i Domkirkens Taarn, for at give tilkiende, at nu skulde den Latinske Parentation i Riber Cathedral=Skole begynde, hvortil ei aleene Geistlige og Verdslige i Byen, men endog de Geistlige paa nogle Miiles Distance uden for Byen vare forud indbudne. Efter en kort Musiqve opført af Skolens Cantor Mr. Grønlund traadde Hr. Conrector Sevel i Cathedra, og ved en meget net og ziirlig Latinsk Tale udførlig viiste Stiftets Tab i Almindelighed og Skolernes i Særdeleshed ved Sal. Biskop Bloks Død, i henseende til hans besynderlige Omsorg for samme, da vores Lærde Talere ei glemte at give Sal. Biskoppen sin velfortiente Roes, saavel i henseende til Hans mange vare priselige Egenskaber, som i henseende til Hans Nidkiærhed i sit Embedes Førelse. Efter Talen blev atter musiceret, og da det var endt, gik de tilstædeværende (som meest vare Geistlige fra Byen og Landet) hver til sit, beklagende i Stilhed deres Tab, da de ei aleene havde mistet deres Biskop, men i Ham en Fader, Forsvar og troefast Ven. Jnscriptionen paa Kistens Plade. Læsere, Stat og See, Under dette Laag gjemmes Asken af den 1 Livet. Hædle, Høiærværdige og Høilærde Hr. Mag. IÖRGEN KARSTENS BLOCH S. S. Theol. Doctor og Biskop over Riber Stift, Som Som var En Helgen iblandt Mennisker
Viborger Samler, 1773-02-01
En om Mage for sin Ægtefælle En troe Hielpere for de Trængende En Aaron iblandt Herrens Præster En Fader for fine Geistlige Et Skinnende Lys iblandt de Lærde, Thi Hans Lærdom var fortreffeliHans Tænkekraft ugemeen Hans Tale yndig og krydet med Viisdoms Salt Hans Gange reene og ustraffelige Hans Hierte fuld af Menniskekiærlighed, Derfore blev Han Beundret af nogle Höitagtet af alle Ogyndet af de Høieste paa Jorden. Han kom, Til Verden i Odense den 12 Junii 1717, Til Academiet som Student Anno 1736.
Viborger Samler, 1773-02-01
Til Guarnisons Kirken i Kiöbenhavn som Catechet 1742, Til Qvæsthuuset og Holmens Meenighed som fierde Præst den 8 Februari 1743.
Viborger Samler, 1773-02-01
Til Christiansborg Slot som Kongelig Dansk Slots Præst den 27 October 1752. Til Riber Bispe-Stoel som Stiftets Biskop den 10 August 1764. Blev Gift Med Hans dybsörgende Enke=Frue Hölædle og Velbaarne Frue Jonana Dorornaa Rosture, den 21 Mai 1743. Ved Hende Fader.
Viborger Samler, 1773-02-01
Til 2de Sönner, som döde i deres Barndom Og döde selv.
Viborger Samler, 1773-02-01
J Riber Bispe-Gaard den 7 Januarii 1773. Til Største Hierte-Sorg for Enke, Slægtninge, Fattige, Stiftets Geistlige og alle Retsindige i Stiftet og Landet, Som alle beklage, At Hans priisværdige Liv ei kunde naae længere End til 55 Aar og 8 7 Maaneder mindre 5 Dage, Förend Denne troe, Tienere gik bort til sin Herres Glæde.
Viborger Samler, 1773-02-08
Mandagen den 8 Februarii.
Viborger Samler, 1773-02-08
En af Viborg Stifts=Præsters underdanigste Besvarelse paa det fra det Danske Cancellie under 28 November 1772. frem, satte Spørsmaal, saaledes lydende: Hvad er Aarsagen til at Betleriet nu omstunder tager Overhaand, og at de derimod udgangne Forordninger og gjorde Anstalter ikke kan handthæves? Velsignet være Kongen og Hans vise Mænd, som viser Deres Menneske=Kierlighed at strekke sig til Betlerens Nød at lindre, hvis Tal er nu saa stort, at min Beretning neppe vil synes troværdig, naar jeg forsikkrer at have haft een Dag nesten ligesaa mange Fattige, ved min Dør, som Personer til Offers en HøitidsDag i Kirken, skiønt min anbetroede Menighed bestaaer omtrent af 500 Communicantere. Aarsagerne ere adskillige.
Viborger Samler, 1773-02-08
Randers. Et talrigt Selskab af de beste og anseeligste Borgere her i Byen forsamlede sig paa Hans Majestets Fødselsdag den 29 Januarii sidst, for høitideligen at erindre samme, hos Kiøbmanden Sr. Jens Budt, efterat de tilforn havde til samme Fest ladet indbyde Stadens Geistlighed og Magistrat. Ved Ankomsten blev enhver imodtagen med Panker og Trompetter, og da Selskabet var samlet om Eftermiddagen Kl. 6 slet, begyndte Dansen, indtil mod Kl. 10 slet, da enhver blev herligen beværtet ved et vel bedækket Bord, hvor i en Pocal blev erindret det Ærende, hvorfor man var samlet, for at bede got for Kongen, og ønske Hans Majestet et langt Liv og et lyksaligt Regimente. Ved hver Skaal bleve Kanonerne affyrede, som vare plantede i den store Gaard, samt Paukerne og Trompetterne rørte. Hvorpaa efter fuldendet Maaltid Dansen igjen begyndte, som vedvarede til om Morgenen, da enhver gik vel fornøiet hiem. Viborg. Ved Landstinget den 27 Januarii 1773. blev afsagt Dom udi Sagerne: 1) J hvilken Hr. Proc. Gierulf af Viborg var Actor, mod den efter Paagribelsen undvigte Arrestant Henrich Hansen Møl berg, som er tildømt for begangne Tyverie i Terp udi Wester Welling=Sogn, at betale Tvigield 22 Rdlr. 4 Mk. til Kongens Casse, da Jgielden forbiegaaes, siden Vahrene og det bortstiaalne er bekommet tilbage, saa og derhen at have hans Hovedlod forbrudt, men endog naar han antreffes, at kagstryges og arbeide i Jern hans Livstid ved Kiøbenhavns Fæstning, og Skarpretteren betales for Kagstrygning 5 Rdlr. 2) Anlagt af Actor Hr. Procurator Lund, mod Arrestanten Niels Christensen Høygaard, og Medskyldige af Nye hauge Gods. 1) Niels Christensen Høygaard for begangne Jndbrud og Tyverie om Nattetider paa Ryehauge Kornloft, bør kagstryges, og have Tyvsmærke paa hans Pande, samt hans Livstid arbeide i Jern ved Kiøbenhavns Fæstning, saaog betale Jgield og Tvigield af det første stiaalne Rug med 5 Rdlr. 1 Mkr. 8 Sk., men for det sidste allene Tvigield med 5 Rdlr., 4 Mkr. 8 Sk., og have hans Hovedlod til hans Herskab forbrudt, og nyder Skarpretteren for Executionen 9 Rdlr. 2) Den afdøde Jens Conradsens Arvinger bøde Jgield og Tvigield af de stiaalne Koster, og hans Hovedlod at være forbrudt. 3) Christen Andersen Høygaard henstilles til Straf til det gevorbne Regiment, hvorunder han sorterer. 4) Liebmann, som ved Tyveriet tiente Obrist=Lieutenant Schested, bør være sagesløs. 5) Severin Gleerup, blev Actor Hr. Procurator Lund, paalagt, for hans vidt overdrevne og utilbørlige Defension, forderligst at anlægge lovlig Søgsmaal imod og hænde Dom. Dødsfald. J Randers, Garver Jens Christian Hassing, og Guldsmed Niels Brasch. J Hald er død PræsteEnken Mad. Wibeke Hutfeldt, Afg. Hr. Thomas Hee, fordum Sognepræst for Borup og Hald Menigheder, hans Efterleverske, efter et langvarigt Leie paa sin Sygeseng. Her i Byen Bolle Maria Faarup fød Brønlund, død i sit Alders 40 Aar. Henrich Henrichsen Avlsmand, død i sit Alders 90 Aar, meget hastig. Præste=Enken Mad. Bisted.
Viborger Samler, 1773-02-08
Natten imellen den 2 og 3 Februarii var Kulden efter et i frie Luft hengende afpasset Thermometre paa Reaumurs Maade, 7 Grader under Frysepuncten, hvorved er merkelig, at Mercurius i et Morlandinsk Barometer stod næsten 2 Afdelinger over 48 Grader, og altsaa 7 fulde Grader over høieste Beregning. Dette Veierglas har Eieren haft i mange Aar, og nøie lagt taget Luftens Bevægelse, men til den Høide som i Nat erQvægsølvet aldrig stegen. 1754. den 12 Octob. faldt det 2de Afdelinger under dybeste Fald, og altsaa 8 Grader neden for 48, hvorpaa fulgte en Orcan. Den 7 Octob. 1756, sank Mercurius, just til samme Sted, og Regnen som derpaa fulgte hos os, var udsædvanlig stærk, ligesom Vandet i Elven traadde over sine Grendser; Om denne overordentlige Opstigelse nu vil betyde langvarig Tørke, det overgaaer min Jndseende forud at forkynde.
Viborger Samler, 1773-02-08
Proclama. J Landstinget den 27 Jan. sidst er læst: Proclama til Debi= og Creditorernes Jndkaldelse i Jens Hadslunds ConcursBoe i Mariager. Dat. 16 Jan. 1773.
Viborger Samler, 1773-02-08
Bekientgiørelse. Danmarkes Kirkehistorie, som nu skal gives i Trykken, siden den skal indeholde alt det interesserende af E. Pontoppidans tydske. tydske Annales, der er 4 store Tymer i Qvart; da har den en stor Deel, som ikke før i det Danske Sprog er seet: Det vil uden tvil blive en Fornøielse at læse om de gamle adelige Katolske Biskopper, og deres Afgang ved Reformationen, hvorudi de ikke vel kunde finde sig; mange Familier her i Landet faaer en stor Fornøielse af at see deres Familier iblant de Evangeliske Biskopper siden Reformationen som alle her skal findes baade for Danmark og Norge. Foruden maae findes endnu mangen opbyggelig Historie, og er det venteligt, at mangen klog Bonde vil herefter vide at fortælle af den, siden en Daler er det meste af det den koster. Til Præsteskabet kunde de Lysthavende uden tvil vende sig. Aarslev Præstegaard den 17 Januarii 1773. J. Lillelund.
Viborger Samler, 1773-02-08
Da Trækningen af det Syttende Altonae Stad=Lotterie, formedelst at Jnspecteuren paa nogen Tiid er indkaldt til Kiøbenhavn, til den 10 Maji a. c. er udsat; Saa bekiendtgiøres herved, at Lodder af bemeldte Lotterie for 1 Rdlr. Stykket, hos mig indtil April Udgang ere at faae. Viborg den 8 Febr. 1773. M. Tonboe. A. F. Efter de Publicationer, som in Julii sidst ere skeede i de Kiøbenhavnske og Aalborgske Tidender, giøres det herved end videre bekient: At Auctionen over Tvilumgaard og Gods bliver holt i Giern=Bye, Godset tilhørende, Tirsdagen den 23 Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og at Conditionerne med videre, samme Dag og forinden, kan faaes til Eftersyn hos Rættens Middel i Schanderborg, og underskrevne. Grauballegaard pr. Viborg den 3 Febr. 1773. Andreas Fischer. NB. Her fra Bogtrykkeriet gives Efterretning, hvor der paa en liden Gaard, i en sund Egn, hvor Qvæg-Svagheden, hverken, Gud være lovet er, eller haver været siden Aaret 1763, kan faaes til Kiøbs 50 til 55 Stykker udsøgte 4 a 5 Aars Stude, hvoraf det meste er Skovfæe; Samme kand og efter accorderede Conditioner blive foeret, om forlanges, til sidst i Martii Maaned førstkommende, hos Eieren. Heri Bogtrykkeriet kan faaes: Tanker at synge til Kongens høie Fødselsdag, for 6 Sk. Musernes Jndfald i Anledning af 17 Januarii 1772, 6 Sk.
Viborger Samler, 1773-02-15
Mandagen den 15 Februarii.
Viborger Samler, 1773-02-15
Efterstaaende smukke Vers har vi troet en Deel af vore Læsere skulle finde Behag udi, og derfor her indrykket det, saasom hidtil utrykt. Lyksalighed, Du mit og fleres ønskte Maal, Du Sielens sande Liv og Livets bliide Soel, Som lig hin Titan i Naturens lyse Rige, Udbreder Lys og Lyst og muntert Mod tillige, Ei noksom priiste Skat, som alle hige til, Med aldrig trættet Drift og faae dog kiende vil Har Du ei reent forladt den uroefulde Jord, Hvor gjerne sminket Sorg i Glædskabs Følge gaaer, Hvor Siele-Roe er Rov for villig valgte Plager, Og den Dig nævner meest, Dig ofte meest forsager, Hvor Philosopher selv ei kiende, hvad Du er, Og Daarer nøies, naar de kun Din Skygge seer. Nævn da hvad heldigt Sted Du agted værdig nok, At vælge Dig til Boe: Jeg seer den store Flok, Som ivrig kappes frem i Haab Dig vist at vinde. Uenig kives om, den bedste Vei at finde. Een raaber her, See her, en anden: Der er Vei Hvo er da den der naaer, hvo den der naaer Dig ei Jeg fandt den sikre Vei paa Ærens vide Mark, Saa taler Grækernes hin modige Monark, Naar han ved Hykleres og Slavers Smiger glædet Som meer end jordisk Helt, som Jovis Søn tilbedet, Seer Fyrster knæle for hans Blodbestænkte Fod, Og troer, at ævig Roes vist krone vil hans Mod. Ei mindre æresyg men meere magelig, Troer Hamans stolte Aand, at den er lykkelig, Som stor ved Fyrstens Gunst og nær Monarkens Side, Kan see sit Forgemak fyldt til bestemte Tilde, Som deeler Kronens Glands, fra Kronens Byrde frie, Og nyder Fedmen af det Land han lever i Patroclis føler ei en Hamans Ærelyst, Hvad er dog, siger han, et Liv i andres Bryst? Kun Smaaeting, som en Klog med rette bør foragte Men Guld, det dyre Guld er værd at eftertragte, Fik jeg en Croest Skat, blev jeg som Midas riig, Da fandt min Siel sin Lyst, da blev jeg lykkelig. En fei Epikuræer foragter Gnierie, Men under dog sig selv i lige Slaverie, Misbrugte Sandsers Drift at lyde, følge, føie, Er det ham allermeest i Livet kan fornøie, Har han kun Vellyst nok, troer han sig lykkelig, En Sardanapals Hof blev ham et Himmerig.