JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Den Preusiske Gesandt lod sig see i Gothenborg, den Engelske Hr. Elliot var der allerede, og disse truede Danmark med et Jndfald i Holsteen. Der blev sluttet en Vaabenstilstand, under hvilken de Svenske paa en troeløs Maade borttage en Transport af Norske Baade med Levnetsmidler, og de Kanoner, som vi havde frataget deres Tropper under Obrist Tranefeldt og General Hierta. Man vægrede at give dem tilbage, uagtet begge Mediateurerne paastode det. Paa disse Baade havde man fundet en Kasse med chirurgiske Jnstrumenter, hvortil der efter befaling blev føiet Lænker og andre Ting, og altsammen bragt paa Raadstuen; her blev holdt Tale til Folket, og Jnstrumenterne foreviiste, med det Tillæg: "at dette var Tortur=Jnstrumenter, som de Danske havde medbragt for at fornye Christian den Andens Scener i Sverrig, Alt dette er utroeligt, men det er bogstavelig sandt. Prins Carl vilde ikke indgaae den forlængede Vaabenstilstand, førend Baadene vare tilbage givne. Mediateurerne holdte stærk an hos Kongen, som skrev et truende Brev til Prinsen af Hessen; men en Coureer, som begge mæglende Magters Ministre lode følge efter, bragte et Brev fra dem, med indstændig Begiering, ikke at agte paa hiint Brev, fordi - - Prinsen af Hessen paastod sin Ret. Mediateurerne vare meget vel fornøiede med ham og Danmark, men yderlig misfornøiede med Kongen af Sverrig. Prins Carl udskrev altsaa en Brandskat af 100000 Rdlr. Spec. til Betaling for Baadene og Ladningerne, da Kongen af Sverrig havde lovet at betale dem, hvilket ikke skeede. Kongen skrev derpaa et Bønnebrev til Kronprindsen, og bad meget og Kanonerne. Kronprindsen skienkede ham dem, dog under den Betingelse, at det øvrige skulde betales. Dette kunde ikke skee, hvorfor Prins Carl tog tvende Kiøbmænd, som Gidsler for 50000 Rdlr. Spec. med sig, og disse ere meget bekomrede for, at de Handlende komme til at tabe Pengene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Armeen er nu i Norge igien. Foruden tildflerne har den medbragt endnu en anden Karl, som Svenskerne havde brugt til at uddeele Geværer iblandt de Bønder, som allerede havde overgivet sig, og følgelig til at begaae et Forræderie, som vilde have kostet meget Blod, dersom man ikke i Tide havde opdaget Spionen. Han skal, som det hedder, i Christiania have 50 paa sine posteriora, og derpaa lader man ham løbe. Begge Gidslerne gaae omkring hvor de vil, paa deres Parole, blive hverDag budne til Giæst, og overvældede med Høfligheder, Alt dette er Facta Preussens Jalousie mod Rusland, som tydelig viser sig i Pohlen, og Fortrydelse over at Rusland afslog Preussens Mediation Frygt for at Sverrig aldeles skulde synke, og maaskee ere Motiverne til Preussens Opførsel. Saa meget er imidlertid vist, at Sverrig ikke havde Løvte og bistand, hverken fra Preussen eller Engeland, da Kongen vovede, Skridtet. Over heele Europa seer der nu meere ud til Krig end til Fred, Gud veed hvad Udfaldet vil blive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Prædikanterne paa 5te Søndag efter Paaske. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Bekiendtgiørelser. Os underskrevne, er allernaadigst tilhænde kommet Hs. Majestets allernaadigste Commissorium, saaledes lydende: smus Christian den Syvende, J af Guds Naade, Konge til 4 Rdlr. 1. Danmark og Norge, de Ven 1788. ders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maae J. Michael Seidelin, Borgemester i Vor Kiøbsted Odense, og Hans Jørgen Trøiel, Birkedommer og Skriver ved Scheelenborg Birk Vort Land Fyen, at eftersom Andreas Baar paa lille Hesberggaard i bemeldte Fyen, og Os elskelige Justitsraad Peter von Westen, Tolder og Consumptions=Casserer i Vor Stabelstad Fridericia, hos Os allerunderdanigst haver anholdt og 2de Commissarier, til at tage afgangne Etatsraad Jens Baars og ligeledes afdøde Hustrue Frue Birgitha Catharina von Bergens fælleds. Boe under Behandling, til Skifte og Deling imellem Arvingerne; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at rette Eders Leilighed efter, som SkifteCommissarier, at foretage Eder bemeldte Skifte, og derved i alle Maader forholde Eder efter den fra Vores danske Cancellie under 14de Junii 1771 udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongl. Residents=Stad Kiøbenhavn den 21de November 1783. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schov. Colbiørnsen. Andreas Baar paa lille Hesberg i Fyen, og Justitsraad Peter von Westen af Fridericia Commission til Hr. Borgemester Seidelin og Birkedommer Trøiel af bemeldte Fyen, anlangende, at forrette Skifte og Deling efter af gangne Etatsraad Jens Baar og Hustrue. Foreviist i Skifte Samlingen efter Salig Etatzraad Baar og Frue den 1ste Decbr. 1788 og en Gienpart deraf leveret til Forretningens Jndlemmelse. Paa Amtmanden Hs. Excellence Hr. Geheime Conference Raad Bille Brahes. J. Orten. Vegne. Fuldmægtig. Allerunderdanigst fremlagt og læst ved Skifte=Commissionen efter Sal. Hr. Etatzraad Baar og Frue. den 31te Januarii 1789. Trøiel. Seidelin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Udi allerunderdanigst Følge heraf (da adskillige Ventilationer, imellem de myndige Arvinger, har udsat denne Jndkaldelse til nu bliver alle og Enhver, som ikke have meldt sig, der maatte have noget at fordre, udi Stervboen efter afgangne Hr. Etatraad Jens Baar og tillig afdøde Hustrue Frue Birgithe Catharine von Bergen, som boede og døde paa lille Hesberggaard udi Rauneberg Herred her i Fyen, deres Stervboe, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldte for os, at møde i Skifte=Commissionen, som holdes hos Hr. Birkedommer Lund ud hans iboende Gaard udi Odense, at anmelde eres Krav, og under Commissionen lovbefalet. at beviisliggjøre samme; hvorefter enhver skal blive tilkiendt sin lovlige Ret; Og meldes herhos tillige, at de for Creditorerne i Særdeleshed fastsatte første 2de Samlinger, ere berammede at holdes den 24de Junii og 5te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Odense, den 29de April 1789. Seidelin. Trøiel. Nr. 8. Læst inden Fyenboe, Landsting, Onsdagen den 29de April 1789. L. M. Bendz. J. J. Mylius. J. Uldahl. Protocolleret af R. Rasmussen. Ligeledes læst inden Odense Raadstue Ret, Onsdagen den 29de April 1789. Seidelin. A. Biørnsen. Nr. 2. Læst og Protocolleret inden Rauneberg Herredstings Ret, Torsdagen den 30te April testerer. J. J. Mylius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
J Følge Hs. Majestets allernaadigste Resolution af 13de Julii 1788 bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning: 1) De der vil erholde Laan af Credit Kassen. til 11te December i samme eller 11te Junii i paafølgende Aar, maae indgive deres Ansøgning fra October Maaneds Begyndelse til April Maaneds Udgang, da den Kongelige Credit=Kasses Direction i de 4re Maaneder, Julius, Augustus, September og October ikke foretager Ansøgninger om nye Laan af Credit Kassen. 2) Efter Omstændighederne og med den i ethvert enkelt Tilfælde nærmere bestemmende Forsig ighed tilstaaes af Credit=Kassen ogsaa Forholdsmæssig større eller mindre Laan til FæsteBønder, for at tilkiøbe dem Eiendom af der i paabdende Gaarder; Af saadanne Laan svares aarlig 4 pro Cento Renter, og efter de 2 første Aars Forløb desuden 2 pro Cento aarlig Afdrag paa Capitalen, saaledes, at Bønderne i de 2 første Aar have at betale 4 pro Cento. og i de næste 28 Aar 6 pro Cento af den hele Capital, hvorpaa Obligationen lyder, hvorved Capitalen tilbage betales paa en for dem umærkelig Maade, saa at de efter bemeldte Tids Forløb intet meere skylder til Credit=Cassen. 3) For at Penge Cirkulationen ikke skulle forøges, uden at Producterne tillige formeres i samme Forhold, er Directionen anthoriseret. til i alle Tilfælde, da den udlaaner Penge, imod 4 pro Cento Rente, under Kongelig Guarantie at optage de dertil behøvende Penge, igjen hos Private mod samme Rente. De som ønske at udlaane Penge paa disse Vilkaar, kunne altsaa i det seeneste 6 Uger førend hvert Aars 11 Junii og 11 December Termin, henvende dem til Directionens Expeditions=Contoir, hvor de kan faae Underretning, om og hvor mange Penge kunne blive antagne. 4) Den udførlige Forklaring, som Directionen hvert Aar forelægger Hs. Majestet om dem der have faaet Laan af Credit=Kassen, samt til hvad Brug samme er dem tilstaaet, bliver ved Trykken bekiendtgjort, paa det at enhver kunne blive fuldstændig underrettet om til hvilke Gienstande Penge tilstaaes af Credit=Kassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Af Conferenz Raad de Hofmans Bibligebeque er udlaant følgende Bøger, som Vedkommende har længe haft, og ikke sendt tilbage, og derom ombedes at tilbagelevere. Fundationer for Danmark den 9de Tomme in Qvarto. Vadskiers Vers om Christiansborg Slot in 4. Hermanni Reisen 2 Tom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-15
Holbergs Commediers den 7 Tom. Pammela 3die og 4de Tom. Villiams Nordische Reisen Danmark, Schveden 1779 2 Voll. Robinzon Kruse 1 og 2 Deel 1721 den 3 og 4 Deel har jeg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Forordning, for Kongelige Danmark, angaaende er Laan, paa Annuiterer til 3 Procent i Forbindelse med den under 11te Marti dette Aar allernaadigst paabudne Skat. Vi Christian den Syvende, a. a.; giøre des: Saa have Vi end videre taget i Oververden under 11te Marti dette Aar allernaadigst paabudne Skat. Vi Christian den Syvende, a. a.; giøre alle vitterligt: Ligesom Vi ved Vores Forordning af 11te Marti sidstleden have tilkiendegivet Vore kiere og troe Undersaatter, hvorledes Vi have været nødsaget, af dem at fordre en overordentlig Understøttelse, for dermed nogenledes at erstatte de Bekostninger, der ere blevne anvendte til de Foranstaltninger og Udrustninger, som deels have været en Følge af de her i Norden, udbrudte Uroeligheder, deels uomgiængelig for nødne til Vore Staters Betryggelse; og derudi tillige bestemt, paa hvad Maade og efter hvilket Forhold denne Understøttelse skal udreedes: Saa have Vi end videre taget i Oververelse, ved hvilke Midler enten det kunde tilverebringes, som endnu maatte udfordres til og venanførte Hensigters Opnaaelse, dersom imod Vore Ønsker og Bestræbelser disse Udrustninger og Krigsforberedelser fremdeles skulle blive f. : nødne eller endog tilbage; eller ogsaa, om denne Vores Attraae opfyldes, den Orden, som Vii have befalet i Henseende til Vore Finantsers Forvaltning, igien oprettes og vedligeholdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Ved Valget af de til disse Øyemeed førende Midler have Vi fornemmelig deels at Renterne af de hertil anskaffende fornødne Fonds, som i Fremtiden vil paaligge Vores Kasse kunde forblive i Landet; deels ogsaa at Anskaffelsen selv maate endog for Vedkommende indeholde et Middel, hvorved den Byrde for en stor Deel kunde lettes, som Vi have maatte paalægge Vere kiære Undersaatter ved ovenmeldte Forordning. og følgelig være saaledes indrettet, at, saavidt det paa nogen Maade er giørligt, alle kunde deeltage derudi, enhver efter sin Evne og Formue. J Følge her af og det Os af Vores Finants=Collegio desangaaende gjorte allerunderdanigste Forslag fastsætte og anordne Vi derfor, som følger: Alle og enhver som, foruden den Skat, de ifølge Vores Forordning af 11te Martiid. A. bør erlægge, vil forstrække Vores Kasse det tredobbelte af samme Beløb, skal gives for denne extraordinaire indskudte Summe, saavel som for Skattens Beløbet transportable Annuitets Beviis, som efter en i det følgende bestemmende Orden i sin Tid med dets fulde paalydende Summe igien indfries, og hvoraf, indtil det skeer, betales en aarlig Rente af Tre Procent. Naar altsaa den, som efter benævnte Forordnings Forskrivt skulle erlægge 100 Rdlr. i Skat, foruden disse 100 Rdlr. endnu indskyder 300 Rdlr. i Vores Kasse, saa gives ham Annuitets Beviser for 400 Rdlr., som paa anførte Maade i sin Tid med lige Summe udbetales, og hvoraf han imidlertid nyder aarlig 12 Rdlr. i Renter, Efter samme Forhold skeer Bestemmelsen med større eller mindre Summer. Renterne af disse Annuitets=Beviser, saavel som det bestemmende Afdrag paa Capitalen skal i de fastsatte Terminer, det være sig i Freds eller Krigs=Tider, uden noget Ophold eller Afkortning betales til deres Eiere, og i alle disse Tilfælde ansees lige med andre Statens Creditorer; saa skulle og de i Overeensstemmelse med de herefter givende Forskrivter udstedte Annuitets : Beviser være lige saa forbindende for Os og Vore Efterkommere i Regieringen, som andre af Os egenhændig underskrevne Obligationer, og skal ikke allene samtlige Jndkomster af Vore Riger og Lande, men og i Særdeleshed, den ved Vores Placat af 8de Julii 1785 oprettede Rente og synkende Fonds tiene til Borgen. for denne Renternes og Capitalens ufeilbarlige Betaling. Denne Anordning skal imidlertid ikke giøre ringeste Forandring udi den angaaende Paalægget udgangne Forordning, men de deri befalede. Foranstaltninger have deres Fremgang, uden noget Ophold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Den som agter paa den i 1ste Post foreskrevne Maade at deeltage udi dette Laan, skal i det seeneste ved Erlæggelsen af den udi Forordningen af 11te Martii d. A. paabudne første Skatte=Termin hos den Oppebørsels Betient, hvor Skatten skal betales, skrivtlig erklære, at han vil have anseet den betalte første Skat Termin, som den første Termin af den Forstrækning han agter at giøre Vores Kaffe, og udi saadan Erklæring formelig forpligte sig til de øvriTerminers forskrivtmæssige Betaling. For saavidt den i første Termin erlæggende Skat eller endeel deraf, skulde som en Gage, Pension eller Vartpenge af Vores Kasse, være indeholdt udi dette Aars andet Qvartal, bør den her foreskrevne Erklæring for denne Deel af Skatten gives i det seeneste inden dette Aars Julii Maaneds Udgang. Da første Skatte Termins Betaling paa Landet i Norge er bestemt til dette Aars sidste Skatteting, saabør deres Erklæringer, som paa disse Steder vil deeltage i Laanet, være indgivne hos hvert Steds Foged, forinden denne Termin betales og inden dette Aars Julii Maaned. Udgang. Denne Erklæring, bør være indrettet efter følgende Formular: Jeg N. N. erklærer herved, at jeg anseer den ifølge Forordningen af 11te Martii dette Aar Cunder denne Dato til Hans Majestets Kasse. (Bahlkassen. Stiftamtstuen. Amtstuen. Hier med 12 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Fogderiet. erlagte første Skatte Termin,) udi dette Aars andet Qvartal ved Zahlkassen. Saftamtstuen. - af min Amtstuen Fogderiet. Gage. Vartpenge, med - . Rdlr. Pension. indeholdte første Skate=Termin, )
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
som den første Termin af det Indskud jeg i Overeensstemmelse med den Kongelige allernaadigste Forordning af 1ste Mai d. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
angaaende et Laan paa Annuiteter til 3 Procent agter at giøre, og underkaster jeg mig alle de Betingelser og Forskrivter, som udi ovenmeldte Forordning desangaaende ere fastsatte. Naar saadan skrivtlig Erklæring er givet, ansees alle Terminer, som ifølge denne Forordnings Bydende derefter skal erlægges, som pligtige Afgivter, og skal ved deres Forfaldstid strax kunne inddrives som resterende Skatter, med alle de Fortrins Rettigheder, som Vore Skatter ere tillagtte. (Resten følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Prædikanterne paa 6te Søndag efter Paaske. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Bekiendtgiørelser. Os underskrevne, er allernaadigst tilhænde kommet Hs. Majestets allernaadigste Commissorium, saaledes lydende: 7mus. i Christian den Syvende, J af Guds Naade, Konge til 14 Rdlr. Danmark og Norge, de Ven 1788. " ders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maae J! Michael Seidelin, Borgemester i Vor Kiøbsted Odense, og Hans Jørgen Trøiel, Birkedommer og Skriver ved Scheelenborg Birk Vort Land Fyen, at eftersom Andreas Baar paa lille Hesberggaard i bemeldte Fyen, og Os elskelige Justitsraad Peter von Westen, Tolder og Consumptions=Casserer i Vor Stabelstad Fridericia, hos Os allerunderdanigst haver anholdt som 2de Commissarier, til at tage afgangne Etatzraad Jens Baars og ligeledes afdøde Hustrues, Frue Birgitha Catharina von Bergens fælleds. Boe under Behandling, til Skifte og Deling imellem Arvingerne; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at i rette Eders Leilighed efter, som SkifteCommissarier, at foretage Eder bemeldte Skifte, og derved i alle Maader forholde Eder efter den fra Vores danske Cancellie under 14de Junii 1771 udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongl. Residents=Stad Kiøbenhavn den 21de No. vember 1788. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schov. Colbiørnsen. Andreas Baar paa lille Hesberg i Fyen, og Justitsraad Peter von Westen af Fridericia Commission til Borgemester Seidelin og Birkedommer Trøiel af bemeldte Fyen, anlangende, at forrette Skifte og Deling efter af gangne Etatsraad Jens Baar og Hustrue, Foreviist i Skifte Samlingen efter Salig Etatzraad Baar og Frue den 1ste Decbr. 1788. og en Gienpart deraf leveret til Forretningens Jndlemmelse. Paa Amtmandens Hs. Excellence Hr. Geheime Conference Raad Bille Brahes Vegne. J. Orten. Fuldmægtig. Allerunderdanigst fremlagt og læst ved Skifte=Commissionen efter Sal. Hr. Etatraad Baar og Frue. den 31te Januarii 1789. Seidelin. Trøjel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Udi allerunderdanigst Følge heraf (da adskillige Ventilationer, imellem de myndige Arvinger, har udsat denne Jndkaldelse til nu bliver alle og Enhver, som ikke have meldt sig, der maatte have noget at fordre, udi Stervboen efter afgangne Hr. Etatsraad Jens Baar og tillige afdøde Hustrue Frue Birgithe Catharine von Bergen, som boede og døde paa lille Hesberggaard udi Rauneberg Herred her i Fyen, deres Stervboe, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldte for os, at møde i Skifte=Commissionen, som holdes hos Hr. Birkedommer Lund udi hans iboende Gaard udi Odense, at anmelde deres Krav, og under Commissionen lovbefalet. at beviisliggiøre samme; hvorefter enhver skal blive tilkiendt sin lovlige Ret; Og meldes herhos tillige, at de for Creditorerne i Særdeleshed fastsatte første 2de Samlinger, ere berammede at holdes den 24de Junii og 5te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Odense, den 29de April 1789. Seidelin. Trøiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
No. 8 Læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 29de April 1789. L. M. Bendz. J. J. Mylius. J. Uldahl. Protocolleret af R. Rasmussen. Ligeledes læst inden Odense Raadstue Ret, Onsdagen den 29de April 1789. Seidelin. A. Biørnsen. Nr. 2. Læst og Protocolleret inden Rauneberg. Herredstings Ret, Torsdagen den 30te April testerer. J. J. Mylius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
J Følge Hs. Majestets allernaadigste Resolution af 13de Julii 1788 bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning: 1) De der vil erholde Laan af Credit Kassen. til 11te December i samme eller 11te Junii i paa følgende Aar, maae indgive deres Ansøgning fra October Maaneds Begyndelse til April Maaneds Udgang, da den Kongelige Credit=Kasses Direction i de 4re Maaneder, Julius, Augustus, September og October ikke foretager Ansøgninger om nye Laalt af Credit Kassen. 2) Efter Omstændighederne og med den i ethvert enkelt Tilfælde nærmere bestemmende Forsigtighed tilstaaes af Credit=Kassen ogsaa Forholdsmæssig større eller mindre Laan til FæsteBønder, for at tilkiøbe dem Eiendom af deres paabdende Gaarder; Af saadanne Laan svares aarlig 4 pro Cento Renter, og efter de 2 første Aars Forløb desuden 2 pro Cento aarlig Afdrag paa Capitalen, saaledes, at Bønderne i de 2 første Aar have at betale 4 pro Cento, og i de næste 28 Aar 6 pro Cento af den hele Capital, hvorpaa Obligationen lyder, hvorved Capitalen tilbage betales paa en for dem umærkelig Maade, saa at de efter bemeldte Tids Forløb intet meere skylder til Credit=Cassen. 3) For at Penge Cirkulationen ikke skulle forøges, uden at Producterne tillige formeres i samme Forhold, er Directionen anthoriseret til i alle Tilfælde, da den udlaaner Penge imod 4 pro Cento Rente, under Kongelig Gaarantie at optage de dertil behøvende Penge, igjen hos Private mod samme Rente. De som ønske at udlaane Penge paa disse Vilkaar, kunne altsaa i det seeneste 6 Uger førend hver Aars 11 Junii og 11 December Termin, henvende dem til Directionens Expeditions=Contoir, hvor de kan faae Underretning, om og hvor mange Penge kunne blive antagne. 4) Den udførlige Forklaring, som Directionen hvert Aar forelægger Hs. Majestet om dem der have faaet Laan af Credit=Kassen, samt til hvad Brug samme er dem tilstaaet, bliver ved Trykken bekiendtgjort, paa det at enhver kunne blive fuldstændig underrettet om, til hvilke Gienstande Penge tilstaaes af Credit=Kassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-22
Skipper Ran lader alle og enhver herved bekientgiøre at han er seglet med sin Jagt til Kiøbenhaun, hvorfra han saa hastigt som muligt agter sig igien til Fridericia: Alle, som matte vilde have noget med ham, vilde ifør jo hellere Melde samme. 2 Sipper Christian Jensen Møller af Fridericia lader herved til alles Efterretning bekiendtgiøre, at han agter sig om 14 Dage at afseile herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende, som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham, vilde jo før jo hellere og i seneste til ommeldte Tid melde sig hos ham, ligesom han og medtager Passagerer, naar de betimelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Fortsættelsen af Forordningen. For Kongeriget Danmark, angaaende et Laan paa Annuiteter til 3 Procent i Forbindelse med den under 11te Martii dette Aar allernaadigst paabudne Skat. (See forrige Avis Nr. 21). den under 11te Martii dette Aar allernaadigst paabudne Skat. (See forrige Avis Nr. 21).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Vi antorisere herved allernaadigst alle Formyndere og Administratorer, der forvalte Umyndiges eller offentlige Stiftelsers og Jnstituters Midler, efter Forgotbefindende paa den her foreskrevne, saavelsom den i 16de H. benævnte Maade at deeltage i Laanet.