JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-02
Trykfeil i forrige Numer, S. 374. L. 13 fra neden staaer Høiden paa Hr. Consul de Conincks Bygning af stampet Jord 50 Alen, læs: 5 Alen. S. 383. L. 24 og 34. Senatus=Consultus læs: Senatus=Consultum. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. D. Mod maa maa Syvende Aargang. No. 26. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 6 Januarii, 1810. San 9 i Anledning af Freden imellem Danmark og Sverrig. af N. T. Bruun. Musikken af Hr. Prof. og Capelmester Kunzen. Til Trillingrigerne i Norden, Du atter smiler, blide Fred! Hvi valgde Du ei hele Jorden. Til Dine Glæders Opholdsted? Til Dana Svea Haanden rækker, og Nora signer deres Pagt; i Palmens Ly, som dem bedækker, er Enighedens Grundvold lagt. Naturen selv med Venskabs Kiæder de trende Riger sammenbandt; og Nordens høie Skytsaand græder ved hver en Draabe Blod, som randt. Hil hver af Eder, elskte Døde! Fred svæve om de Faldnes Grav. For Fædreland de maatte bløde; for det de freidigt Livet gav. O, maatte aldrig Krigens Flamme fortære Danmark, Sverrigs Marv. udbred Din Skygge, Palmestamme, gid Fred og Venskab gaae i Arv, Den svenske Mø, den danske Qvinde den norske, danske, svenske Mand. en Krands af Egeblade binde til Offer for sit Fodeland, Holagtelse vor Pagt har grundet, og nordisk Kraft, skal hævde den. Paa mandig Viis er Freden vundet; svensk Ædling er den danskes Ven. Ei længer skal vi see Dig lide; ældgamle Norge, Kiæmpers Hiem, hver Helt Du sendte ud at stride i Krønniken skal skinne frem. Til fælleds Fryd, til fælleds Hæder vi svore Fredens dyre Eed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
J Broderforbund vi indtræder: det uforstyrret vare ved Gid Danmark, Norge, Sverrig være tre Folkeslag i Vennefavn! det enes Held det andets Ære! det enes Tarv det andets Gavn,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Østerrige har vel tilkjøbt sig Freden, skjønt for en høi Priis, men som en Følge af Krigen har en ny, maaskee mindre forsonlig Fiende - en slet Pongecours - reist sig imod det. De store Bekostninger, som en kort, men længe og med uforholdsmæssig Anstrængelse forberedet Krig, har medført; den uhyre Sum af 30 Millioner i klingende Mynt, der, som Contribution til Frankrige, paa eengang gik ud af Riget; de store, fra alle tabte Provindser sammenstrømmede Summer, Papirpenge, alt dette har bragt den Wienske Cours, til den uhørte Høide af 600 PC. Keiserens Opfordring til sine Undersaattere, at vise Tillid til det Østerrigske Monarkies store Hjelpekilder, og ikke ved Papirpengenes overilede Afhændelse eller Valutas Jndkjøb at forøge det Onde, men trygt at stole paa Monarkens Bestræbelser for at ophielpe Financerne, synes ikke at have frugtet noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Coursen vedbliver med hver Dag at forværre sig, og dersom der ikke vælges hastige og kraftige Midler derimod, ere Følgerne ubereguelige, især naar man seer hen til, at Østerrige, efter Cromes Beregning, har mistet ved sidste Fredeslutning 1/2, af sine Stater, 1, af sin hele Befolkning og 16 Mill. af sine Jndkomster; at dets Gield, som allerede for Krigen var 1,200 Millioner, under saadanne Omstændigheder, maa være stegen saare meget. Vel bliver Østerrige endnu bestandig en Stat af 9066 Mile med 19,687,000 Jndbyggere og 86 Mill. Jndkomster; men det gaaer med Stater som med Menneskets physiske Kraft. Den største Kjæmpes Kræfter have deres Grændser; og jo større en Masse af Kræfter der udtømmes, desmere Tid udfordres til at samle dem igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Porten bekjæmpes endnu bestandig af Rusland, men dens sande Forhold til Engelland vides endnu ikke med bestemt Vished. Russerne allene ville neppe saa lettelig overvinde Osmannerne, som de overvandt de Svenske, thi uagtet de bestandig synes at gaae seirende frem og allerede have til kjæmpet sig vigtige Fordele, ere de dog endnu langt fra det sande Maal. Deres Fremrykken mod Hovedstaden er forbunden med mange og store Vanskeligheder, og saalænge denne ikke er i deres Magt, ville alle de Opoffrelser og Anstrængelser, de hidtil have gjort, være af liden Nytte. Men erklærer Porten sig ikke mod Engelland, saa er der ingen Tvivl om, at Frankrige vil gjøre fælles Sag med Rusland, og da er det ude med det Osmanniske Rige. Ved sin nyeste Grændsendvidelse er Frankrige kommen i nærmere Collision med denne Stat end før, og dens skrømtede Venskab kan og maa blive farligt for den Franske Handel, saavel i Middelhavet, som i det adriatiske Hav og Levanten. Keiser Napoleons Erklæring: "at han skal beskytte Porten, naar den forsager Engellands ulyksalige System, og vide at straffe den, naar den lader sig beherske af snedige og troløse Raadgivere, kaster det klareste Lys paa Frankriges Forhold til denne Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Preussen søger nu i Fredens Ly at samle ny Kræfter efter en haard og blodig Kamp. Dets Hovedstad har endelig seet sin Konge komme tilbage. Den Glands dette Rige har tabt som Krigsmagt, søger man igjen at erstatte ved den Hæder, som Videnskabelighed og Aandscultur fordum forskaffede det lille Athenen. Berlin faaer et Universitet, som upaatvivlelig vil gjøre Preussen, til Hovedsædet for den videnskabelige Cultur i det nordlige Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Sverrig har nu ogsaa sluttet Fred med Dannemark og som en Følge heraf indkaldt sin udkaarede Kronprinds, Prinds Christian af Augustenborg, der modtages med al den Hæder, der skyldes det Svenske Riges tilkommende Regent. Dets Tillid til ham er saa stor, at det allerede har udnævnt hans mandlige Efterkommere til hans Tronfølgere. - Med Frankrige har det endnu ikke sluttet Fred, men at den er meget nær, sees deraf, at de Svenske i Fransk Fangenskab allerede tilbagesendes til Sverrig og de Franske i Svensk Fangenskab til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Hollands Skjebne er endnu bestandig uafgjort. Men at der forestaaer det en betydelig Forandring er vist, dog hvorledes den vil blive kan kun een Mand bestemme. At Frankrige vil vinde derved baade i Udstrækning og Magt, er sikkert, men hvor gavnligt det vil blive for Europas Handel i Almindelighed er et andet Spørgsmaal. Spanien er endnu bestandig i Opstand, og Engellænderne anvende alt for at slaae Olie i den overalt blussende Lue. Spaniernes sidste Anstrængelse ved Orcana med en Armee af 55,000 Mand, faldt, som bekjendt, ud til deres store Skade. Uagtet Antallet af deres Saarede, Døde og Fanger ikke opgives i den Franske officielle Beretning, maa man dog antage, at det har været meget stort, da 3 Generaler, 6 Oberster og 700 andre Officierer faldt i Fransk Fangenskab og Valpladsen var bestrøet med 40,000 Flinter. Vel synes det sidste noget hyperbolisk, naar man betænker, at den hele Spanske Armee kun bestod af 55,000 Mand, men at dens Nederlag har været stort er aabenbart. Jmidlertid vil Opstandsluen, neppe dæmpes førend Napoleons Ankomst, som synes meget nær, og det vil da gaae Spanien som det er gaaet Sverrig og alle de Magter, der lode sig bedaare af Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Rom er nu blevet indlemmet i det Franske Keiserdømme og Pavedømmets verdslige Magt ophørt med Pius den 7de. Saa ubetydelig en Rolle Kirkens hellige Fader end i de senere Aar har spillet i den Europæiske Politik, har hans verdslige Regimentes Ophævelse dog den vigtige Følge, at Engellænderne nu ganske have tabt deres Jndflydelse paa den Jtalienske Halvøe, en Jndflydelse, der, som Sømagt, altid maa have været dem af stor Vigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Endelig have vi nu igjen faaet en Norsk Post; men de seneste Aviser, den har medbragt, ere af 17 Nov. Men upaatvivlelig ville Posterne, nu da vi have Fred med Sverrig, igjen komme til at gaae deres sædvanlige og ordentlige Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Chefen for den Frederiksværnske Canonflottille, Capitain-Lieutenant v. Bille, har i en Opfordring til dem, der have noget at afgjøre med ham, ladet bekjendtgjøre i Christiansandsavis, at han, efter Admiralitetets Befaling, reiser til Dannemark, og at Søecapitain Nissen modtager hans Commando fra 1 Nov. f. A. af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Christiansands Toldkammer har under den 9 Nov. opfordret alle Vedkommende til at opgive alle de til Kornfarten paa Dannemark tjenlige Fartøier, som de have hjemme, og tillige deres Navn og Drægtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
D. 30 Nov. gav det dramatiske Selskab i Drammen Gert Vestphaler og Fusentasterne, tilBedste for de Fangnes Efterladte og andre værdige Trængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Politiemesteren i Christiania har ladet bekjendtgjøre, at der er falske 10 Rdlrs. Assignationsbeviser i Omløb, og opgiver adskillige Mærker, hvorved man kan skille dem fra de rigtige. "Af 10 Rdlrs. Assignationsbeviser - hedder det i Politiemesterens Bekjendtgjørelse – skal der til Dato kun være udgivet indtil No. 216,000, hvorimod de falske skal have et langt høiere No., og den jeg har i Hænde 963520." Dette Kiendemærke synes just ikke at være alt for paalideligt. Saalænge man ikke veed, hvor mange falske Sedler der er i Omløb og man hidtil kun har overkommet en eneste saadan Seddel, lader det sig ikke bestemme, om Numerne ere høiere eller lavere. Nitten Mænd i Nordby og Aas Sogn have nu taget til Gjenmæle mod en Bekjendtgjørelse fra Fogeden og Sorenskriveren i Christiania-Avis No. 86, angaaende et paa Norby begaaet Bedragerie, hvori til Slutningen enhver advares forikke der i Egnen at indlade sig i Handel med nogen Ubekiendt. Mændene udlove en Belønning af 200 Rdlr. til den, som beviisligen kan godtgjøre, at nogen af dem har mindste Deel i ovennævnte Bedragerie eller været tilstede derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
J Christiania=Avis læses følgende: Fra vores berømte Kobberstikker Hr. Clemens i Kjøbenhavn, er til Understøttelses Commissionen bleven indsendt, 12 Exemplarer af Kobberet, forestillende Bataillen den 2den April 1801, med lige saa mange dertil hørende Følgeblade, samt endnu 50 Exemplarer af Kobberet, forestillende Engellændernes sidste Daad paa Nyholm 1807, alt til Fordeel for de i Krigen faldne Brødres Efterladte. Ved offentlig at kundgjøre dette, med hjertelig Tak til Giveren for Gaven, skulle Commissionen ikke undlade at underrette det respective Publicum, at disse Kobbere kan erholdes hos Undertegnede for Subskriptionsprisen, det første for 10 Rdlr. og det sidste for 1 Rdlr. Ohme. 48 s. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Circulaire. Ved allerhøieste Resolution af 22de dennes er det allernaadigst befalet: At uden speciel Kgl. Tilladelse maa aldeles ingen Colonialvarer indføres i Svenske Skibe og at dette tillige skal være Regel for alle Europæiske venskabelige og neutrale Skibe. Nordamericanske Skibe, som directe indføre egne Producter hertil, blive saaledes, indtil videre, de eneste, som, uden specielallerhøiest Tilladelse, kunne indføre Colonialvarer eller Producter, som beviisligen ere Nordamericanske. For Caffe, som med allerhøiest Tilladelse er indgaaet paa Transit, bliver, naar sammes Jndførsel til Forblivelse bevilges, indtil videre, at erlægge alle nu gieldende, altsaa og senest paabudne Afgifter, dobbelt, dog maa saadan Caffe, hvis det af Vedkommende forlanges, indtil videre, overgaae paa Credit-Oplaget. – Naa Bomuld og Hørgarn maa, i Følge allerhøist Reskript af 22de dennes, indtil videre, ikke udføres til fremmede Steder." Dette meldes til Efterretning og Jagttagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer d. 30 Dec. 1809. at luldner, Moltke. Frelsen. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Schleyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Cancellie=Patent, angaaende Ophævelsen af Over-Admiralitetsretterne i Norge og i Slesvig. Efter de nuværende forandrede Omstændigheder, har Hans Majestæt Kongen fundet det meest passende, at de tvende Over=Admiralitetsretter, hvilke hidtil, i Følge Regleinentet for Caperfarten af 14 Sept. 1807, samt Cancellie=Patenterne af 12 Dec. s. A. og 27 April 1808, have havt sit Sæde i Staden Christiania i Norge og Staden Slesvig i Hertugdommer Slesvig, aldeles indgaae, saaledes at alle Prisesager for Fremtiden i sidste Jnstantz behandles og udføres for den Kongelige Over=Admiralitetsret i Kjøbenhavn, med Undtagelse af de Sager, hvilke allerede maatte være anhængiggjorte for bemeldte Over-Admiralitetsretter i Christiania og Slesvig. - Hvilken allerhøieste befaling herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. - Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 29de December 1809. Musting. Jansen. Jensen. Rothe. Hammerich. Spies. Al Paris, d. 25 Dec. Den herværende Kongel. Danske Gesandt, Geheimeraad v. Dreyer, har tilstillet den herværende Americanske Gesandt, Gener. Armstrong, følgende Skrivelse: Hr. General! Jeg iler at underrette Dem om det Brevs rigtige Modtagelse, hvormed De under 16de d. M. har beæret mig, og som indeholdt Forestillinger fra adskillige Capitainer, Supercargoer og Americanske Eiere, hvis Skibe og Ladninger ere ankomne til Tønningen. Jeg har anseet det for min Pligt, at sende saavel disse Breve som de vedføiede Forestillinger, til mit Hof. De mod disse Skibe og Ladninger gjorte haarde Angivelser, at de ere Engelske Producter eller endog Engelsk Eiendom, have bevæget Kongen til at anordne et Beslag paa Ladninger, der i adskillige Holsteenske Havne fandtes oplagte, paa det det ved en ny Undersøgelse kan blive godtgjort, hvorvidt disse Angivelser ere grundede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Da jeg tilfulde kjender Hs. Majestæts venskabelige Sindelav mod de forenede Stater og deres Undersaattere, saa kan jeg forsikkre Dem, min Herre, at alle de Varer, der indtil videre ere lagte under Beslag, ville tilbagegives deres retmæssige Eiere, der godtgjøre deres Egenskab som Americanske Undersaattere. Man vil blot confisquere dem, hvis fiendtlige Eiendom klarligen og øiensynligen bevises. De kjender, min Hr. General, den billighedsaand, der besjeler den Danske Regjering, alt for nøie, til i denne Hensigt at have mindste Bekymring. - Jeg troer, at burde takke Dem for det gjorte Tilbud, at De selv vil undersøge Papirerne og Documenterne af de under Beslag lagte Varer, som kunne synes mistænkelige. Jeg har havt den Ære, at tilkjendegive mit Hof, at jeg anseer dette Tilbud for et authentisk Middel til at indsee Sandheden eller Falskheden af de Angivelser, der have foranlediget Beslaget. - Modtag, Hr. General, Forsikkringen &c. - Paris, d. 20de Dec. 1809. Dreyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
General Armstrong har derpaa udstedt følgende Circulaire til forskjellige Handelshuse: Paris, d. 22 Dec. 1809. Min Herre! Jeg sender Dem indlagt Afskrivten af et Brev, som jeg i Dag har modtaget fra Hs. Maj. Kongen af Dannemark befuldmægtigede Minister ved det herværende Hof. Foruden disse skriftlige For4II. sikkringer har Hr. Dreyer tilføiet adskillige mundtlige, nemlig: "at alt hvad der kan godtgjøres at være een af de forenede Staters Borgeres Eiendom (det være iøvrigt af hvilketsomhelst Lands oprindelige Product) ufortøvet og frit vil vorde tilbagegivet. Jeg selv sætter fuldkommen Lid til denne Forsikkring, saavel i Henseende til mit personlige Kiendskab til den Minister, som giver den, som i Henseende til den Konges almindelig bekiendte Retskaffenhed, som han repræsenterer. Jeg har den Ære &c. John Armstrong.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Skrivelse fra Slesvig af 2 Jan. 1819. Fredstractaten med Sverrig er bleven bekjendtgjort for denne Stads Jndvaanere fra Prækestolen, og Prædikanterne have ved denne Leilighed udmærket sig ved smukke og passende Taler. Denne lykkelige Begivenhed har ogsaa hos os opvakt den Glæde, hvortil den maa opfordre enhver, der føler for sit Fædrenelands Vel. Jmidlertid have de, som ventede en Nedsættelse i Collonialvarenes Priser, fundet si skuffede i deres Haab. Disse Artikler ere meget mere blevne dyrere, og ville udentvivl stige endnu høiere; et afgjørende Beviis paa, at Forbudet mod Engelske Varers Jndførsel strengt overholdes hos os, og at de fleste af vore Medborgere med Glæde forsage enhver Nydelse, som ikke kan kjøbes, uden med Tabet af Landets Uafhængighed, af dets overmodige Fiende. - Priserne paa vort Lands egne Producter vedblive at være billige. - Veirliget er usædvanlig mildt, til stor Lindring for den Fattige, som kan besørge sit Arbeide næsten uden at behøve Kakkelovnsvarme. Saa lidet Luftens nærværende Temperatur er behagelig for den, der ønsker at gjøre sig Bevægelse i fri Luft, og derfor længes efter reen Vinterkulde, saa paastaaes det dog, at dette Veir er meget tjenligt for Helbreden, og den ringe Dødelighed, der finder Sted i nærværende Øieblik, synes at afgive et Beviis derpaa. - Veiene ere naturligviis ufremkommelige paa mange Steder, og Vanskeligheden forøges derved for Landmanden at bringe sine Varer til Torv. De saa, som have brede Felger paa deres Hjul, saaledes som det er brugeligt i Frankrige og Engelland, ere endda bedst farne. - Forpagteren af Raadhuuskielderen her i Staden har faaet Allerhøiest Tilladelse til at give 3 offentlige Maskerader i den saakaldte Dom eller Markedstid, som er nær forestaaende. Maaskee kunne vi ogsaa vente et Skuespillerselskabs Ankomst- Enhver seer vor allernaadigste Konges Fødselsdag imøde med den inderligste Glæde og med de meest levende Ønsker, at en heldig Fremtid maa belønne hans uafladelige Bestræbelser for Tvillingrigets Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Privatefterretninger melde, at Kronprindsen af Sverrig, Prinds Christian af Augustenborg, den 6te d. M. agtede at forlade Christiania, for at begive sig til Stockholm, og at han vilde tage Veien over Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
J Odense have adskillige Honoratiores fattet det roesværdige Forsæt, at indskrænke al Overdaadighed, og især at sætte Grændser for den, der var bleven saa almindelig ved Spisebordene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Odense, den 2 Jan. Det er mærkeligt, at i Fyens Stift er i afvigte Kirkeaar 72 Børn færre fødte end Aaret tilforn, og alligevel vare deriblandt 103 uægte Børn flere end i det forrige Aar, og ialt noget over hvert 8de Barn uægte, for saavidt samme som saadanne vare anmeldte. J Odense Byg var det endnu værre, der har nu i de 2 sidste Aar, siden Krigen begyndte, mere end hvert 4de Barn været uægte, eller i det mindste ikke havt nogen Fader til at bede Fadder. - Nytaarsdag følte Mange i Odense en inderlig Glæde ved at høre Klokkerne ringe igjen, som nu have været forstummede i et Par Aar. Denne Glæde udpersede end- og Taarer hos mangen gammel Matrone!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Under 29 Decbr. f. A. ere samtlige Overøvrigheder, fra det danske Cancellie, blevne tilskrevne saaledes. Ligesom der hidtil af Gebyhrerne for de Kongelige Bevillinger ere beregnede 12 1/2 Procent til Jndtægt for Skatkammerfonden, saaledes skulde Man tjenstligst anmode Dem behageligen at ville tillige beregne samme Fond til Jndtægt den senest paabudne Forhøielse af 50 Procent, som er anført paa Foden af de Dem tilstillede Blanqvetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Auctioner. D. II Jan. Fuldm. Jversen Løsøre paa Østerg. No. 69. D. 18de: Procur. Langballe Løsøre efter afg. Brændevinsbr. Saabye i store Kongensg., Mægler Herløw Ravvare paa Hjørnet af lille Helliggeiststrædet og Amagertorv. D. 16de, Procur. Wilse Løsøre i Kattesundet; Stads=Kæmneren Rudera af Slagterboderne i Skindergaden. D. 23de Mægler Herløw priisdømte Vare liggende paa Bornholm, Auctionen afholdes paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Udenlandske Efterretninger. Smyrna d. 2 Oct. For omtrent 14 Dage siden er der ankommen hertil en Engelsk Convoy fra Malta og 4 Nordamericanere directe fra de forenede Nordamericanske Stater, ladte med Colonialvarer, hvormed denne Stad allerede er vel forsynet. Convoyen medbringer omtrent 3000 Centner Vestindisk Caffe, 500 Baller Peber, 7000 Centner Pudder-Sukker, 250 Kister Ostindisk Jndigo, 70 Fade Cochenille, adskillige Baller med Musseliner og Engelsk Chalons, omtrent 200 Fade Tin og 100 Baller Mocka=Caffe. Jøderne holde i denne Tid deres Fest, hvorved Vare=Afsætningen meget lider. Naar hiin er tilendebragt, vil formodentlig Handelen igjen noget oplives. En Convoy af adskillige Engelske, Nordamericanske og Græske Skibe, alle temmelig riigladte, ere i Gaar afseilet til Malta, for siden derfra at afgaae til andre Steder. De seneste Breve fra Alexandria i Ægypten, melde, at der paa ny er opstaaet Uenighed imellem Paschaen og Beyerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
J Journal de Lempire forsikkres, at Førstendommene Fuld og Erfurt og Grevskabet Hanau skulle ophøies til Storførstendommer og indlemmes i Rhinforbundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Fra Bayonne skrives, at 3000 Fanger ankom der d. 15 Dec., og at man ventede endnu 25000 Mand. Da hele den Spanske Armee ved Occana kun bestod af 75,000, saa maa man altsaa antage, at hver anden Mand blev tagen tilArresse, 22252 Fange. Gustaf Adolph og hans Familie med dens hele Følge er efter 8 Dages Seilads fra Carlscrona, d. 28 Dec. ankommen til Stralsund. Fregatten Camille, ført af Oberst-Lieutenant Trolle, havde bragt dem til Rügen, og derfra seilede de i Baade til Stralsund. J. Følget, som tilligemed Domestiquerne, bestod af 37 Personer, var Gener. Maj. Skjøldebrand, Oberst Bar. v. Otter, 2 Lieutenanter, 1 Læge, 1 Præst &c. Den Kongelige Familie bestaaer, foruden Kongen og Dronningen, af Prinds Gustaf og 3 Prindsesser. Kongen reiser under Navn af Greve af Gottorp. Herfra; tager han om 34 Dage til Schweiz. - Man erindrer, at Gustaf efter Stralsunds Forlis, syg og mismodig forlod Pommern med de Ord: "saaledes forlader den store Gustafs Efterkommer den Tydske Bund!" Nu kunde han maaskee med ligesaa stor Føie sige: "saaledes betræder igjen den store Gustafs Efterkommer den Tydske Bund!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
Den Wienske Hoftidende indeholder under Artiklen Constantinopel den Efterretning, "at Tyrkerne d. 22 Nov. ikke langt fra Silistria have tilkjæmpet sig en Seier over den Russiske Armee, der beleirer denne Fæstning. Fægtningen varede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-01-06
fra tidlig om Morgenen til den indbrydende Nat, og kostede Russerne, der gjorde Angrebet ved Landsbyen Tabariffa langs med den Tyrkiske Leiers hele Linie, over 10,000 Mand. Man fegtede for det meste med dragen Sabel, og den med sit Albaniske, Rytterie tililende Muchbar Pascha gjorde Udslaget. Russerne trak sig tilbage til deres forskandsede Leier ved Silistria. To Dage forhen havde Besætningen gjort et Udfald og dræbt 1000 Mand af de Beleirende. – D. 8 Dec. erholdt Porten endvidere en foreløbig Jndberetning fra Storviziren om et forefaldet Hovedslag, hvori Russerne skulle have liidt et Nederlag og være blevne tvungne til aldeles at rømme deres høire Donaubredde, efterladende sig meget Artillerie, Munition og Bagage; dog lykkedes det blot Jnfanteriet at redde sig over Floden ved Hirsova; Cavalleriet, der dækkede hines Tilbagemarch, maatte, da Tyrkerne havde faaet Broen ødelagt, vælge Veien til Babadag, for at komme ved Matschin over Donau. Men dette Cavallerie, blev imidlertid haardt forfulgt af Tyrkerne, og havde, da Storvizirens Jndberetning af gik, allerede maattet efterlade mange Folk, som gjordes til Fanger af Tyrkerne." – Jndtil manhar læst den Russiske Jndberetning om dette Neder laa bør man opsætte sin Dom om det Hele. Den Tyrkiske Beretning bliver allerede meget mistænkelig derved, at der ikke tales et eneste Ord om Tyrkernes Forlis. Dernæst kan Russernes Tab ikke have været saa stort, som Storviziren vil indbilde os, thi da havde han ikke ladet dem trække sig tilbage til deres forskandsede Leier ved Silistria, i hvis Nabolav Slaget stod. Ligeledes koster det stor Møie at troe, at Tyrkerne, hvis Hovedmagt bestod af Besætningen i den beleirede Fæstning Silistria, skulde kunne slaae den beleirende Armee saa drabeligen, at den hovedkuls maatte søge at redde sig ved en Tilbageflugt over Donau.