JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Disse i Revolutionshistorien berømte Navne bringes herved i fornyet Erindring. Francois Barthelem er en Neven af den berømte Abbed Bartheleny, Forfatter til den unge Anacharsis Reise i Grækenland. J sin Ungdom gjorde han en Reise i Schweiz og derpaa i Sverrig, hvor han blev Legationssecretair hos den franske Ambassadeur ved dette Hof, d'Adhemar. Ved dennes Tilbagekaldelse blev han der en Tidlang som Minister plenip. endog under Luzernes Ambassade. Den franske Rewolution forflyttede ham snart til det engelske Hof. tog i Dec. 1791 til det schweizerske. Den 12 April 795 undertegnede han i Basel Freden med Preussen i den franske Regjerings Navn, den 22 Julii s. A. den med Spanien og den 28 Aug. den imed Hessen. Han havde ogsaa samme Aar nogle strugtesløse Communicationer med Wickham angaaende en Fred med Engelland. J det Hele viste Barthelem megen Maadehold i sin Sendelse til Schweiz. Da Latourneur afgik som Medlem af Directoriet, valgtes Barthelem i hans Sted. Hans Maadehold gjorde ham ikke vel skikket til denne Post. Han blev den 18de Fructidor Aar 6 (4 Sept. 1797) indviklet i Proscriptionen, og deporteret. Ved sin Ankomst til Catenne blev han dødelig syg, men efter nogle Maaneders Fangenskab undkom han tilligemed 6 af sine Ulykkes Fæller, og en Tjener (Tillier) eller rettere en trofast Ven, der frivillig fulgte ham i hans Landsforviisning. Han opholdt sig derpaa i de engelske Besiddelser, gik siden til Engelland, og derfra igjen til Fastlandet, og blev tilbagekaldet af Buonaparte i December 1799. - Greven af Valence var før Revolutionen Oberst ved Dragonerne. Nogen Tid efter samme ægtede han en Datter af Mad. de Genlis, og allerede 1789 slog han sig til Orleans Partie, og blev 1791 General. 1792 blev han ansat ved Luckners Armee, commanderede en Division i Affairen ved Valm, og tjente siden under Dumourie. J Sept. fik han Deellons Post: ved Ardennes Armeen, forfulgte Preusserne paa deres Tilbagetog, modtog Verduns og Lonwis Capitulation, bemægtigede sig efterhaanden, efter Slaget ved Jemappe, Charlerol, Namur og Fortet ved denne Stad. J Begyndelsen af Feldttoget 1793 gav Dumourie; ham Commanden over den Armee, der stod lige for Prindsen af Coburg, men hans Forposter bleve slagne d. 2 Martii, han selv næste Dags Morgen, og han bad nu Dumourie; at ile ham til Hjelp. Den 18de samme Maaned blev han saaret i Slaget ved Neerwinden i Spidsen af Cavalleriet. Siden havde han nogle Ubehageligheder, der ikke tillode ham at blive i Frankrige. Han holdt sig til Mad. de Genlis, blev nenig med Dumourier og gik til det Holsteenske, hvor han levede ubekjendt og indgetøgent. Omsider kom han tilbage til Frankrige, til Fordeel for Regjerings forandringen i November 1799, og blev i April 1800 udslettet af Emigrantlisten. - Pastoret
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
J. D.) var før Revolutionen Mutre des requettes ved Skattecollegiet i Paris, Medlem af Jndskrifternes og de skjønne Videnskabers Academie, og bekjendt af adskillige Værker om Lovgivningen. Da han havde erklæret sig til Fordeel for Revolutionen, udnævnte Kongen ham til Minister for det Jndre i Sept. 1790 i St. Priests Sted, men han beklædte kun i kort Tid denne Post, og valates den 30 Jan. 1790 til Præsident for Departementet Paris, d. 14 Febr. til Procureur Syndig i samme Depart. d. 3 Sept. til Parises Deputeret i Lovgivningscorpset, og d. 3 Oct. til Præsident i denne Forsamling. J det Øieblik Mirabeau døde fremtraadte han i Nationalforsamlingens Skranke, som Departementets Præsident, og foreslog at bestemme Kirken St. Genevieve til at optage Asken af store Mænd, som det lovgivende Corps maatte finde værdige til denne Hæder. J det lovgivende Corps's første Møde adresserede han til den const. Forsamling en Tale, hvori han holdt en Lovtale over sine Formænd. Han kalde ogsaa siden med Eftertryk mod Emigrationen, paastod Universitetstribunalets Afskaffelse og Negerslaveriets Ophævelse, understøttede kraftigen Forslaget at erklære Østerrige Krig, udvirkede et Decket, som befalede at opreise en Frihedsstøtte paa det Sted, hvor Bastillen havde staaer, og gjorde overalt mange i de Dage vigtige Forslag. Efterat han havde overlevet Rædsels regieringen blev han 1795 valgt til Var=Departementets Deputeret i 600 Raadet; han var der bestandig en ivrig Forsvarer af Mandeholdsystemet, og modsatte sig stedse de voldsomme og revolutionaire Midler. Den 10de Februarii 1796 anholdt han om Montesquiens Optagelse i Pantheon, og d. 14 Juni holdt han en skjøn Tale angaaende den Agtelse, der skyldes de Hedenfarne. Han talde med Varme de exporterede Præsters Sag, som man straffede efter en religiøs Constitution, der ikke var til mere. Med Følelse og Jndsigt ivrede han mod Fængslernes Bestyrelse i Frankrige, og blev derpaa Præsident i Raadet. Han tog, adskillige Gange med mandig Veltalenhed Trykkefriheden i Forsvar, som Directoriet vilde undertrykke, og sammenlignede dens Fordeele og Ulempe med hinanden. Han tog sig paa ny af de flygtede Præsters Sag. Den Uforbeholdenhed, hvormed han bestandig under Directoriets Regjering ivrede mod Misbrug og Forbrydelser, gjorde ham, ligesom hans Energie og Veltalenhed, frygtelig for Triumpiratet, og Følgen deraf. var, at han blev eet af de første Offere paa Deportationslisten d. 5 Sept. 1795. Men han undkom fra Cajenne, begav sig i Jan. 1798 til Oleron og blev tilbagekaldet af Buonaparte i Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Indenlandske Efterretninger. Anordning, som bestemmer, hvad Bekjendere af den mosaiske Religion, der opholde sig 8. Kongeriget Danmark, have at lagttage. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naada Konge til Danmark &c., gjøre vitterligt: at Vi have fundet for godt at give følgende Bestemmelser med Hensyn til de Bekjendere af den mosaiske Religion, der opholde sig i Vort Rige Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
5. 6, Ægtepagter og Testamenter, som Bekjendere af den mosaiske Religion efter denne Vor Anordnings Bekjendtgjørelse oprette, og som indeholde Bestemmelser, der ere udenfor eller stride imod de danske Loves Forskrifter, skulle ikke medføre nogen Forbindtlighed eller Kraft, med mindre de blive forsynede med Vor allernaadigste Confirmation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
De Ægtepagter og Testamenter, som, ved denne Anordnings Kundgjørelse, allerede maatte være oprettede, skulle, naar de inden et Aars Forløb, indsendes til Vort Danske Cancellie, med ordrette Oversættelser, om de ikke ere affattede i det danske Sprog, og med sidemerede Gjenparter af Oversættelsen, efter Omstændighederne blive forsynede med allernaadigst Confirmation, om de end i noget maatte være afvigende fra de Regler, som ellers gielde for slige Documenters Confirmation; hvorimod de, der ikke paa saadan Maade inden forberorte Tids Forløb indsendes til Confirmation, ville, forsaavidt de ikke have Hjemmel i Landets Love, blive at ansee som aldeles ugyldige. §. 6. Jnter Ægteskab, som er stridende imod de danske Love, maa tilstedes imellem Bekjendere, af den mosaiske Religion, med mindre dertil haves Vor særdeles allerhøieste Tilladelse, §. 7. Skilsmisse fra Bord og Seng imellem Bekjendere af den mosaiske Religion maa ikke skee paa anden Maade, end ved Øvrighedens, i Overeensstemmelse med Forordningen af 28 Maji 1800. meddeelte Bevilling, og intet Ægteskab maa aldeles ophæves, uden ved Dom eller Vor igjennem Vort Danske Cancellie meddeelte allernaadigste Bevilling. §. 8. Hverken Repræsentanter, Præster eller noget andet Medlem af et mosaisk Religions Samfund maae fordriste sig til, under Skin eller Paaskud af Religionen, i mindste Maade at forhindre eller forstyrre nogen af denne Religions Bekjendere, i sine lovlige Handlingers Udøvelse, eller tiltage sig. nogen Magt over deres hunslige Forfatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 April. Cours. Altona Avista 450, London 16 1/12 Rbdlr., Amsterdam 4163, Spec. 460. - Specier solgtes til 27 1/4 a 28 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-26
Blandede Efterretninger. Strax efterat Keiser Alexander og Kongen af Preussen vare indrykkede i Paris, var det første de gjorde, at lade nedtage i Jnvalidernes Hotel de Faner, Standarter &c., som de Franske i tidligere Feldtslag havde erobret, og her vare opdyngede. Disse Seierstegn fandtes egentlig i dette Hotels Domkirke, som beskrives af Kotzebue, (i hans Erindring fra Paris, 2den Deel S. 88-90) paa følgende Maade: "Hvad der hæver Sielen paa en ganske besynderlig Maade, er den store Domkirke, fra hvis Hvælvinger den utallige Mængde Faner hænge ned, enhver af dem er Bogstavet af en Jndskrivt, som forkynder Nationens Seiervindinger, Hieroglypher, saa læselige, som endnu aldrig nogen tilforn hove været. Det bramme mæsten alle Nationers Faner, men hvor meget jeg endog saae mig omkring, kunde jeg dog ikke faae Øie paa nogen preussisk. De Hesterumper, Halvmaaner o. s. v., som ere erobrede i Egypten, ere malerisk grupperede rundt om Colonnerne. Fanerne udgjøre vist i Alt nogle Tusinde, og man gaaer som under et umaadelig stort Telt. - Men man maae dog ikke blot see i Veiret, Sidevæggene ere ikke mindre mærkværdige. Saasnart man kommer ind, er Muren paa begge Sider høit opincrusteret med Marmor, og - ligesom de gamle græske Tavler i Museum Napoleon, der forevige Navnene paa Heltene af Erechtidernes Stamme- saaledes læser man her Navnene paa alle de Krigere, der have udmærket sig i de forskjellige Armeer, eller som ere blevne paa Ærens Seng. Disse Tavler ville engang tiene Franskmændene til Adelspatenter. - Jeg gaaer fremad, for at betragte Malerierne. Det allerstørste Smigerstykke, det som forestiller den 18de Brumaire, har slet intet Jndtryk gjort paa mig; for det første, fordi jeg i Almindelighed kun har saare liden Følelse for Allegorier, og for det andet, fordi denne Æres plads er bleven indrømmet det meget for tidlig. Pladserne i Domkirken i Invalidernes Hotel, saavelsom i Pantheon, skulde kun Efterverdenen uddele. - Ludvig den Fjortendes Seire hænge rigtig nok paa deres Plads, men der er kun lidet at see paa dem, thi de malede Slag ligne hinanden allesammen. Det Malerie derimod, som forestiller den heeltemodige Opoffrelse af den unge Officier i Nancy (man veed at han stillede sig foran en Canon, for at hindre at den ikke skulde blive affyret paa Borgerne, og saaledes blev han et Offer for sin Patriotisme) dette Malerie er skjønt, og at det hænger her, er endnu skjønnere. Træder jeg omsider hen under den store Kuppel, dette runde Tempel, som er bygt i den høitideligste Stiil og synes at hige op imod Himmelen, saa seer jeg strax det eneste, i enhver Henseende eneste Prydelse: Turennes Gravmæle. De Been, som bleve bjergede af Hulen i St. Denis, hville virkelig her. Mindemærket er det selvsamme, som hans Børn engang lode opreise for ham i St. Denis. - Noget undrede mig dog ved Kuppelen i dette Tempel. Man seer nemlig den de tolv Apostler malede, og nedenunder dem Basreliefs af Voltaire, Rousseau o. fl. & Hvorledes komme Voltaire og Roussean blandt Invaliderne og Apostlerne 3
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Nyeste. ere af Kjøbenhavn. co Ellevte Aargang. No. 35. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 April 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
(Fortsættelse.)¬ De Biographer, Napoleone Buonaparte har havt, ere saa mange, at hans Historie, gientagen, saaledes som man hidtil har skildret os den, neppe kunde læses med synderlig Deeltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
J en fransk Ordbog fandtes det Ord: Spoliateur, Bomparte. Forfatteren drages strax til Ansvar, som om han havde begaaet en Majestætsforbrydelse, og paa hans Erklæring, at han ikkun havde anført dette Ord saaledes, fordi han ikke havde anden Hjemmet for samme end det, at Bonaparte havde betjent sig deraf i 500 Raadet ved hans Tilbagekomst fra Egypten, slap han vel, men det Blad, hvorpaa Ordet fandtes, maatte udskjæres J Førerindrinaf alle de trykte Exemplarer. gen til en 1812 udkommen tydsk Roman: Der Gesandte oder d. Vermahlung durch Procuration a. von Jul. v. Votz, forsikkres: at ingen maa søge heri noget virkeligt, nogen Hentydning paa det Tilværende; men at Alt er taget af Drommeverdenen og kun omgivet med et Gevandt af det Muelige. - Saa ængstelige vare Skribenterne! J Han til Fiender havde Jld, Jord og Hav Men beseires dem til Verdens Held helst døende Løve, vilde smerte mig; men ingen fortænke Anatomikeren, at han, efter at have oppebiet Løvens Død, beskriver dens Anatomie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Til hans Lykke udbrød nu i Paris Sectionsvevolutionen (d. 3, 4 og 5 Oct. 1795). Barras, som var Dagens Helt, lod ham kalde til sig, og bidrog i Forening med ham til Conventets Seir. Fra dette Øieblik af var Barras, der maa betragtes som hans Lykkes første Skaber, hans Beskytter, fik ham udnævnt til Divisionsgeneral, og strax derefter til General en Chef for Armeen i det Jndre. J Vinteren samme Aar ægtede han den quilletinerede General Beauharnois's rige Enke, en Veninde af Barras, og blev derpaa ansat som Hovedanfører for den italienske Armee. At gjentage her Buonapartes Bedrivter i Jtalien vilde være overflødigt, da de kiendes af alle, lige fra Borgen til Hytten. At han ved alle Leiligheder viste megen personlig Tapperhed, udmærket Krigsnildhed, beundringsværdig Aandstyrke i Modgang, uudtømmelig Opfindelseskraft til at skabe sig Hielpekilder, og bøde paa Mangler, sjeldne Gaver til at benytte sig af sine Modstanderes Feil, og et næsten til Fortryllelse grændsende Genie til ved Taler at opflamme sine Soldaters Mod og vække Jtalienernes Sands for Republikanismen - alt dette er noget, som ikke kan nægtes. Men man bør tillige ikke glemme: at Ordene Frihed og Lighed gik som to Cheruber med dragne Sværd foran ham, og bortryddede enhver mødende Hindring; at han havde den herskende Mening for sig, medens hans Fiender havde den imod sig; at Nødvendigheden og Omstændighederne lærte ham, at hans Tropper altid maatte vide at leve paa Fiendernes Bekostning. Dertil komme endnu adskillige andre for ham lykkelige Tilfælde: Jtalien var deelt i alt for mange smaa Stater, hvis Jnteresse lettelig maatte støde sammen og komme i Modsigelse; Wurmser, den tappre og indsigtsfulde østerrigske Hærfører, med hvis Nederlag Jtaliens Skjebne afgjordes, var en udlevet Olding, der med solvgraa Haar havde en forrig, modig, af store Planer beruset ung Mand paa 28 Aar imod sig - overveier man alt dette, saa vil den Omstændighed, at Buonaparte med 25,000 Mand Jnfanterie, 10,000 Mand Cavallerie, som for en Deel manglede Heste, kunde overvinde Jtalien, tabe meget af sin Vidunderlighed. Overgangen over Broen ved Lodi, som har gjort Buonaparte saa berømt, viste, at han forstod at trodse Alt, og, for saavidt man bør bedømme et Foretagende efter dets Udfald, at seire ved kraftige Midler. Men den, som denne Overgang har gjort virkelig udødelig, var Berthier, der uagtet han havde modsat sig den i det holdte Krigsraad, galloperede i Spidsen for de fremstyrtende, men vaklende Colonner, og raabte: "fremad, følger mig Venner!" Beslutningen at lade en Armee gaae over en med 30 Canoner besat og 200 Favne lang Bro caracteriserede ganske den Maade, man i de Dage pleiede at føre Krig paa. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Udenlandske Efterretninger. Ved Reskript af 12te d. M. til Kjøbenhavns Magistrat er det fastsat, at, uagtet Freden er sluttet, skal det i Henseende til Flyttetiden i Kjøben. havn have sit Forblivende ved Reskriptet af 16de Febr. 1812 saaledes, at der kun bliver en lovbestemt Flyttedag om Aaret, der af Magistraten hvert Aar fastsættes til en Dag i Slutningen af Mai Maaned; derimod er Reskriptet af 19de Mai 1812. forandret derhen, at det skal være enhver uformeent at indgaae og slutte Leiecontracter paa kortere og længere Tid og imod saadan extraordinair Opsigelses Tid, hvorom Eier og Leier maatte blive enige, kun, at, naar der i Contracten ikke er bestemt nogen extraordinair Flyttetid, bliver Reskriptet af 16de Febr. 1812 Regelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Det har behaget Hs. Majestæt Kongen, paa Cancelliets derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, under 23de d. M., allernaadigst at resolvere: at det maa være Alle og Enhver tilladt overalt at fiske efter blinde Ankere, hvorved forstaaes saadanne, ved hvilke der ikke findes Bøyer flydende paa Vandet, samt beholde slige opfiskede Ankere, uden Tiltale af Eierne, hvo disse end maatte være, dog at de først tilbydes Søe=Etaten, for om de til den Kongelige Tieneste skulde behøves indkjøbte. - Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Afterlevelse. - Det Kongl. Danske Cancellie, d. 25. Marts 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Jgiennem det Kgl. Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under d. 23 April d. A., for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, under 20de d. M., allernaadigst at resolvere Følgende Da Tidsomstændighederne fordre, at der endnu nogen Tid maae anvises frit Qvarteer til Officiererne, og at Mandskabet maae gives Bespiisnings penge og Bespiisning hos deres Værter; saa skal Forordningen af 9de Maji 1806 i Henseende til frit Qvarteer i Garnisoner og Distrikter, saavel for samtlige Officerer af Linietropperne, som af de annecterede Batailloner, forblive i Kraft indtil den 31 Julii d. A., og disse Officierer saavel i Dannemark som Hertugdømmerne blive altsaa indtil den Tid at anvise frit Qvarteer. Endvidere skal Udbetalingen af Bespiisningspengene for Mandskabet, og deres Bespiisning hos Værterne, efter Forordningen af 9de Maji 1806 vedblive som hidtil indtil formeldte 31te Julii d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Jgiennem det Kgl. Rentekammer er, under d. 18 April d. A., udfærdiget et Patent for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen af følgende Jndhold: "Det har behaget Hs. Maj. Kongen, paa Rentekammerets derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, under 16de d. M. at bifalde, at den under 1ste Der. f. A. fastsatte Termin, til Modtagelsen af de indtil 1ste Augusti forrige Aar i Restance forblevne Skatter og Afgifter til Allerhøistsammes Casse, endnu maae forlænges til næstkommende Junii Maaneds Udgang, saaledes at indtil denne Tid de før 1ste Augusti f. A. i Restance forblevne Skatter og Afgifter maae erlægges i Rigsbanksedler efter disses for nærværende Tid bestemte Cours, hvorimod samme efter denne Termin, forsaavidt de endnu ikke maatte være erlagte, skulle betales i Sølvmynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Forordning angaaende hvorledes de i Selskab eller Bander omreisende mistænkelige Personer skulle straffes, for Hertugdømmerne Slesvig- og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naabe Konge til Danmark a., gjøre vitterligt: For at hindre ved de alvorligste Midler de, i saa mange Henseender, for Vore Undersaatteres Eiendom og Sikkerhed skadelige Følger af, at flere i Selskab eller endog i hele Bander forenede mistænkelige Personer reise omkring, have Vi funden fornødent allernaadigst at befale Følgende: §. 1. Naar Familier eller flere voxne Mandfolk, som benge en eller anden af de Haandteringer, der drives ved Omreisen i Landet, saasom Kjedelflikkere, Sigtemagere, Skjærslibere o. s. v. reise i Selskab med hverandre i deres ellers lovlige Forretninger, da skulle de ikke allene være forsynede med tilbørlige Passer, eller andre tilstrækkelige Beviser, men tillige have en Øvrigheds Attest, som nøiagtigen viser Aarsagen, hvorfor de reise sammen; og skal Tilladelsen til saadan Omreisen ikke meddeles nogen, uden efter en foregaaende tilstrækkelig Undersøgelse. §. 2. Dersom der i en og samme Familie af denne Slags ere flere voxne Mandfolk, og de ikke have den forommeldte Øvrigheds=Attest, da skulle de skille sig fra hinanden. §. 8. En saadan Familie maa hverken reise i Selskab med en anden Familie, eller med andre saadanne voxne Mandfolk, som maatte ville forene sig med den. 5. 4. Skulde saadanne Personer (S. 2, 3) hændelsesviis træffe sammen paa Veien, da skulle de snarest mueligt skille sig fra hinanden. Reise de længere sammen end en halv Dag, eller opholde de sig, vidende derom, i et og samme Herberge længere end een Nat, da skulle de for Politieøvrigheden paa saadant deres Opholdsted oplyse Aarsagen, hvorfor de reise tilsammen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Det Kongelige General Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium er bleven meddeelt fra det Kongelige Departement for de udenlandske Sager,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
de uhyre Speculationer paa faste Eiendomme, vilde de offentlige Stiftelser og private Hypothekhavere været blevne frie for de følelige Tab, som Fog Jan. 1813 er kunde rædde dem før
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Kjøbenhavns Børs, den 29 April. J disse Dage solgtes her ved Auction, Kongl. Creditcasseobligationer 58 Rbdlr. pr. 100, Kgl. Obligationer 49 a 50 Rbdlr., Depositocasse dito 48 Rbdlr., Caper dito 50 Rbdlr., Brandcasse dito 108 Rbd. pr. 100 i Committeesedler og 8 PC. Omkostninger i Ropenge. - Cours. Spec. 486. - Specier solgtes til 29 a 29 1/4 Rbmk. - For Committeesedler blev givet 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Blandede Efterretninger. J Aarene 1812 og 1818 bleve i Frankrige, udtagne: Jfølge Senatsconsultet af 20 Decbr. 1811 af Classen for 1792, 120,000 Mand; efter Senatsconsultet af 14 Martii 1812 af Classerne fra 1787 til 1792, til Nationalgaardens første Ban, og efter Senatsconsultet af 11 Jan. 1813 indlemmet i Armeen 100,000 M.; efter Senatsronsultet af 1 Sept. 1812 af Classen for 17932. 137,000 M.; efter Senatsconsultet af 11 Jan. 1813 af Classerne fra 1789 til 1792: 100,000 M., og af Classen for 1794. 160,000 M.; efter Senatsconsultet af 3 April 1813 af Classerne fra 1787 til 1792, 80,000 Mand, og Æresgarde 10,000 M.; efter Senatsconsultet af 24 Augusti 1813 af Classerne fra 1792 til 1794 i de 26 Spanien nærmest liggende Departementer, 30,000 Mand; efter Senatsconsultet af 7 Oct. 1813 af samme Classer i de øvrige Departementer. 120,000 M., og af Classen for 1795. 160,000 M.; efter Senatsconsultet af 17 Novbr. 1813 af Classerne fra 1786 til 1794, 300,000 M. Tilsammen 1,307,000 Mand. - Til disse Udskrivninger have dog ikke de 19 Hanseatiske, Hollandske, Toscansk og Romerske Departementer bidraget, eftersom Conscriptionen der blot var anordnet ved et Keiserlige Decret, og uden Senatets Samtykke; men det ældre Frankriges 111 Departementer, hvis Folkemængde udgjør omtrent 36 Millioner, have stillet denne Masse. Det franske Riges Føde= og Dødelister godtgjøre, at Generationen i Frankrige fornyes hvert 30 Aar, og at der i de nævnte III Departementer aarlig fødes 1,200,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Hørckes Enke, i store Helliggeiststræde No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Nyeste. derie af Kjøbenhavn. Gaas-- Ellevte Aargang. No. 36. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Maji 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Bidrag til Dagens Historie.