Viborger Samler, 1828-07-29
Orienten. Efterretningerne fra Constantinopel gaae heller ikke denne Gang længere end til den 26de Juni, og indeholde intet væsentligt Nyt. En almindelig Opfordring til Muselmændene i Constantinopel fra det 12te til det 60de Aar at væbne sig har efter den østerrigske Jagttager fornemmelig til Hensigt at danne en Borgermilits til at vedligeholde Orden i Hovedstaden, i de regulaire Troppers Fraværelse. Troppemarscherne vedvare bestandig, men i smaae Afdelinger og uden Opsigt. Hussem Paschas hele Styrke ved Adrianopel angives til 15,000 Mand. Hidtil er Talen endnu ikke om Sultanens eller Storvezierens Afreise til Armeen ligesaalidt som om at plante Prophelens Fane, skjøndt Sultanen tidligere har erklæret, at han, hvis Russerne trængte frem paa denne Side Donau, vilde plante Blodfanen, selv stige til Hest og, ledsaget at Kjernen af den ottomanniske Nation, gaae Fjender, imode, for enten at seire eller gaae under. - Den 20de Juni var Caputan=Pascha, som med en anseelig Magt laae for Anker i den store Canal, uformodentlig indtruffet til Constantinopel, og har medbragt foruroligende Efteretninger om en russisk Esca dres Ankomst til de europæiske Kyster af det sorte Hav. Det nyligen af Regjeringen kjøbte Dampskib lob derpaa ind i det sorte Hav for at bugsere de sig den befindende tyrkiske Krigskibe tilbage til Canalen. Disse vare imidlertid tagne af Russerne paa to nær, som det med megen Anstrængesse lykkedes Dampskibet af redde. Porten har herved seet sig nødsaget til at forstærke de faste Pladser paa Kysterne, og 60 Kanoner bleve den 25de afsendte til Varna. Man har derfor begyndt at nære det Haab at Porten under disse mislige Omstændigheder skulde lade sig bevæge til Antagelsen af Tractaten af 6te Juli, hvilket dog modsiges af Reis-Effendis Note af 18de Juni til den nederlandske Minister, hvori han meget trodsig erklærer, at, hvis det havde kunnet falde Porten ind, at den paa sine venskabelige Skrivelser til den franske og engelske Minister ikke skulde faae et passende Svar, den da vilde have overladt til Tiden at bestemme Magternes Beslutning. - Den af Capitain Philippowic; overbragte Erklæring, at Østerrig vil under nærværende Krig mellem Rusland og Porten forblive neutral, skal have gjort ligesaa stort Jndtryk paa det tyrkiske Ministerium, som Admiral Rig nys i en Skrivelse til den nederlandske Gesandt yttrede Formening, at Gesandternes Tilbagekomst til Constantinopel kun da var at ansee for mulig, naar Jndbydelsen stottede sig paa Mæglingstractatens Antagelse. I Øvrigt beskjæftiger Barramsfesten Tyrkerne nu saa aldeles, at de ingen Tid har tilovers for politiske Sorger. - De græske Biskopper, som skulde bringe Amnestiedecretet til deres Bundsforvandte, bleve tilbagesendte af Capodistrias med følgende Ord: Gaae De tilbage, hvor de kom fra, og sig den høie Port, at den græske Nation ingen Naadesbeviisninger behøver, og at den har kjøbt sin Frihed alt for dyrt, til at den skulde opoffre sig for tomme og til Tiderne upassende Løfter. - Janitscharerne skulle i Erierum være i fuld Opstand. - Efterretninger fra Bucharest af 4de Juli sige, at Keiserens Hovedqvarteer endnu var i Karassu den 29de Junii, og at han der ventede paa den første Efterretning om General Roths Overgang over Donau for at begynde Operationerne mod Schumla. Roth var med sin Hovedstyrke ankommen til Hirsora, og Arriergarden skulde ufortøvet følge efter. Gen. Witts Avantgarde vilde den 5te indtræffe til Bucharest. Garderne, som staae i Tultscha, havde faaet Ordre at rykke frem, hvoraf man vilde slutte sig til Keiserens Hensigt at gaae løs paa Constantinopel. - En Skrivelse fra Bisstriz taler og 3 smaae tyrkiske Afdelinger, der vare afskaarne af Russerne, og havde søgt og fundet Tilflugt i Siebenbürgen. General Hermann var den 15de Juni med to Jægerregimenter og 2 Kanoner rykket mod Giurgewo, hvis Commandant, Kutschuk Achmed Pascha forbereder et haardnakket Forsvar. I det lille Vallachie har General Gorgakow drevet 1100 Tyrker tilbage til Brohovedet ved Widdin. Alle Tropper i og om denne Fæstning staae under Derwisch Pascha. Alle Bjergpasser som fører til Siebenbürgen ere besatte af Kosakkerne. -Man troer at Oprøret i Bosnien vil have en afgjørende Jndflydelse paa Servierne. Det hedder, at en høi Geistlig blandt disse skal have henvendt sig til Admiral Heyden, for af ham at udbede sig Forholdsregler og Understøttelse af Krigsfornødenheder, men af ham havde erholdt til Svar, at den russiske Regjering ikke vilde betjene sig af nogen ulovlige (?) Midler til Opnaaelsen af dens Hensigter. Portugal.