JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1838-07-02
At Hr. Clausens Beretning forsaavidt jeg kjender til Tildragelsen efter Jyllandsposten No. 12, som jeg har i mit Værge og som jeg adskillige Gange har gjennemlæst, i Eet og Alt indeholder den rene Sandhed, dette bevidnes, ligesom jeg naar og hvor det fordres vil aflægge min Eed paa det her afgivne Vidnesbyrd. Veierslev, den 14de Juni 1833. Erick Christensen, forhenværende Sognefoged i Veierslev.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Som Vitterligheds Vidner C. L. Nissen. E. Christensen. Efter Forlangende tilstaaes, at jeg Undertegnede - for at sikkre min Mand for selv at høre sin Dom forkynde paa Thinget, hvortil han var indstævnet og som græmmede ham saa stærkt, at jeg ei troede han havde udholdt det, da han fandt sig ærekrænket uden al Skyld og ansaae det for en Skam at komme fra Tjenesten, især da overdrevne Rygter endog løb omkring i Egnen, som meldte at min Mand ei slap denne Historie under 60 Specier - selv gik til Commerceraaden i Hampel og traf ham i Gaarden, hvor han sagde til mig at Domme i over min Mand lod sig nu ei forandre, og det var hans egen Skyld, thi han vilde ei udlægge Præsten, og naar han havde gjort dette, skulde han have viist Præsten noget andet og maaskee skilt ham baade fra Kjole og Krave. Dette kan bevidnes med Eed om forlanges. Veierslev, den 14de Juni 1838. Else Marie Christensen.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Som Vitterligheds Vidner, E. L. Nissen. E. Christensen.
Jyllandsposten, 1838-07-02
At jeg Undertegnede den Dag den Døvstumme C. Pedersen blev begravet i Markedsskjellet paa Borre Hede kastede Jord paa ham, dette bevidnes efter Forlangende, ligeledes blev paa Opfordring af de Omstaaende disse Ord af mig udtalt ved Begravelsen. "Af Jord est du kommen, det haver Gud gjort, "Til Jord skal du blive, det har din Synd forvoldet dig, Af Jord skal du igjen opstaae, det haver Christus forhvervet dig." Hvilket jeg med min Eed om forlanges kan bekræfte. Veierslev, den 18de Juni 1838. Jens Nielsen Borre. (Egenhændig.) Udskrift af Fattigvæsens Protocollen for Veierslev, Agt, og Torsøe, Aar 1832. "Christen Pedersen Sahl og Kiersten Jørgensdatters Forhold var ikke saa ganske rigtig godt mod hendes afdøde Mand, saasom han i levende Live løb fra Huus og Kone, klagede til Præsten over Christen Pedersen Sahl. og Kiersten Jørgensdatter, og Præsten maatte da søge at forene Ægteparret. Hassager, Christen Nielsen, (Stedets forhenværende Præst.) (Sognefoged.) Udskriftens Rigtighed bevidner. Hansen, Jens Jensen. Søren Jensen. Rasmus Pedersen. Stedets Præst. Christen Pedersen, den Døvstumme, var død og begravet førend jeg blev Sognepræst. Men da han endnu efter sin Død har vakt almindelig Jnteresse, har jeg ikke undladt at erkyndige mig om hans Forhold, saa nøie som muligt. Og intet Menneske har jeg hørt tale ilde om ham, derimod have Alle erklæret ham for et særdeles flinkt Menneske, der efter den stilling han var i, endog kunde kaldes opvakt. Stedse skal han have opført sig sædelig og ved sin Gudsfrygtighed have erhvervet sig sine Medmenneskers Agtelse og Kjærlighed. - Desværre, flere Ministerialbøger vidne om, at hans Kone og en vis Christen Sahl ikke have behandlet ham paa den bedste og kjærligste Maade. Veierslev, den 14de Juni 1838. Hansen, Stedets Præst.
Jyllandsposten, 1838-07-02
J Gierning Sogns Kirkebog findes følgende Selvmordere, anførte: 1824, Ane Marie Nielsdatter fra Find, død d. 5te November og jordet den 9de, hængte sig i Sindsforvirring. 1828, d. 29de Septbr. død og den 2den Octbr. jordet, Jacob Pedersen Borritzøe, han havde hængt sig i Vildelse. 1832, d. 10de Octbr. død og d. 16de jordet. Niels Mogensen i Danstrup, som havde hængt sig i Sindsvaghed. 1833, d. 1ste Septbr. død og d. 6te f. M. jordet, Niels Sørensen fra Rysholdt, som hængte sig selv, 17 Aar gl.,men Aarsagen dertil findes ikke anført i Kirkebogen. Disse 4 ere begravede paa Kirkegaarden med Jordpaakastelse ifølge Vedkommendes Tilladelse. Derimod har Almisselem Christen Joseph med Tilnavn Trold, hængtsig d. 6te Novbr. og jordet d. 9de Novbr. 1832, som følge af Ondskab og slet Forhold, og begravet paa Kirkegaarden uden Jordspaakastelse eller andre Ceremonier ifølge Vedkommendes Resolution. Hvorslev Præstegaard d. 18de Juni 1838. Borgen, Provst i Hvorslev.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Tillægsblad, til Veland, Viken. Mandag den 2den Juli. Nr. 2.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Overkigscommissair Christensen oplæste et Forslag fra Proprietair Neergaard til Gunderslevholm i Sielland om Forandring i Lovgivningen og skadeligt Vands Afledning, idet han derhos bemærkede, at da han følte sig overbeviist om, at denne for Landvæsenet vigtige Lovgivning ikke mindre trængte til en Reform i Jylland end paa Øerne, tog han ikke i Betænkning at gjøre Forslaget til sit.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Efterat Kammerjunker Mylius, Kammerherre, Güldencrone, Justitsraad Holm, Lauris Borberg, Proprietair la Cour til Thimgaard og Justitsraad Fielstrup havde udtalt sig for en Committees Nedsættelse i Anledning af det oplæste Forslag, hvis Gjenstand de alle erkjendte for at være af særdeles Vigtighed for Landbruget, besluttede Forsamlingen eenstemmigen med 49 Stemmer at lade Forslaget prøve af en Committee. Valget af dennes Medlemmer blev imidlertid udsat indtil et af Procurator Petersen anmeldt Forslag, der stod i nær Forbindelse med det nu antagne, var blevet foretaget. Procurator Petersen oplæste derefter sit Forslag om Afbenyttelsen af det paa Ens Jorder værende Vand.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Det blev indstillet: At den ærede Forsamling, efter Sagens foregaaende Prøvelse og Overveielse, indgiver allerunderdanigst Petiton til Hs. Maj. Kongen om en Lov, hvorved bestemmes de Jndskrænkninger, en Grundeier til Fordeel for Andre skal være underkastet, og de Rettigheder, han, uden directe Hjemmel i sin Grundbesiddelse, mod Andre kan udøve i Henseende til Afbenyttelsen af det Vand, som har sit Udspring paa eller flyder igjennem hans Eiendom, navnlig til derved at vande sine Jorder." Justitsraad Holm, Justitsraad Fielstrup og Ritmester Friis erklærede sig, med Hensyn til den i Forslaget behandlede Gjenstands almene Jnteresse, for at Sagen toges under nærmere Overveielse af en Committee, Procurator Ostenfeldt formeente derimod, at Forslagets Jværksættelse vilde have indgribende skadelige Følger for Vandmøllerne, og endogsaa paa mange Steder kunne bevirke en formelig Mølletrang, og han fandt det derfor ikke egnet til at komme under en Committees Overveielse. Det blev derefter af Forsamlingen med 44 Stemmer mod 3 vedtaget, at Forslaget skulle prøves af en Committee, hvorhos det bestemtes, at dette og det foregaaende af Overkrigscommissair Christensen fremlagte Forslag skulde tages under Overveielse af een og samme Committee, der skulde bestaae af 5 Medlemmer, og hertil bleve dernæst med Stemmefleerhed, valgte: Landvæsenscommissair Birch, Justitsraad Holm, Kammerjunker Mylius, Justitsraad Fielstrup og Procurator Ostenfeldt. Laurs Pind oplæste et Forslag om Udarbeidelsen, af en ny Lovbog.
Jyllandsposten, 1838-07-02
Det blev af Forsamlingen med 39 Stemmer mod 5 besluttet, at der ikke i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee. Møller Knudstrup oplæste derefter et Forslag om Forandring i den Byrde, der paahviler de paa Postrouterne Boende til i visse Tilfælde at ledsage Posterne. Flere af Forsamlingens Medlemmer oplyste ved Exempler det Trykkende i den i Forslaget omhandlede Byrde, især i Vintre som den afvigte, men da der, efter hvad der i Forsamlingen blev yttret, var Anledning til at antage, at det Foreslaaede var sat i Bevægelse af den collegiale Vei, blev det anseet rigtigst, at Forsamlingen endnu ikke tog nogen Beslutning med Hensyn til Forslaget, men oppebiede vedkommende Collegii Resolution; og da den kongl. Commissarius lovede at skaffe Forsamlingen nærmere Underretning i denne Henseende, blev Sagen efter Proponentens Ønske udsat i 3 Uger. Proprietair Ægidius oplæste derpaa et Forslag om en bedre Indretning ved Ottesunds Færgested. Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af det oplæste Forslag skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 45 Stemmer mod 3 besvaret benægtende. Ole Kirk oplæste et Forslag om Tilbagebetaling af de af endeel Amtsforvaltere formeentligen uden Hjemmel oppebaarne Skriverpenge af Tiender. Det blev med 45 Stemmer mod 3 besluttet at lade Forslaget prøve af en Committee; men Valget af dennes Medlemmer blev udsat indtil et andet af Proponenten indgivet Forslag, som angik en beslægtet Gjenstand, var blevet foretaget. Møller Tøstesen oplæste et Forslag om at Ribe Amtstuedistrict ved indtræffende Vacance maaatte deles i to Districter. Det blev sat under Afstemning, om der i Anledning af samme skulde nedsættes nogen Committee, hvilket med 41 Stemmer mod 7 blev besvaret benægtende. Mødet den 11te Junii. Præsidenten anmeldte, at han ved den 2den Deputerede for Kjøbstædernes 3die Valgdistrikt, Oberst Brock, havde modtaget et Andragende fra Smedelauget i Randers, angaaende Landsbyesmedenes og Fleres Jndgreb i deres Rettigheder; hvilket vil blive afgivet til den Committee, der er nedsat i Anledning af Etatsraad Brink-Seidelins og Oberst Brocks Forslag om Kjøbstædernes Beskyttelse i deres fortrinlige Rettighed til Haandværksbrug. (Fortsættes.)
Jyllandsposten, 1838-07-09
Tyrandsp. ten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen Nr. 28. Mandag den 9de Juli. Maa trykkes. Nielsen. Gjensvar, i Anledning af Hesteavlens Fremme i Danmark.
Jyllandsposten, 1838-07-09
J No. 20 af "Jyllandsposten for i Aar findes et lille Stykke med Overskrivt om de forestaaende Væddeløb ved Randers, der deels er stilet imod den utidige Vedhængen ved gammel Vane, deels indeholder en Opfordring til den for Jylland valgte Committee for Selskabet til Hesteavlens Fremme at rette nogle formeentlig uhensigtsmæssige Bestemmelser ved Anvendelsen af de 3000 Rbd. r. S., som Hs. Maj. Kongen allernaadigst har bevilget, aarlig, i et Tidsrum af 6 Aar, at anvendes i Jylland til Hesteavlens Fremme i Danmark. Den Anerkjendelse, som Gjennemførelsen af det saa ofte angrebne Princip finder, maa glæde saavel Enhver der er overbeviist om den forædlede Hesteavls Fortrin, som den nu fratraadte Committee, der i et Tidsrum af 6 Aar, med liden Satisfaction har arbeidet for overbevisende at fremstille den store Fordeel der flyder af Hesteracens Forædling ved Fuldblod og at underkaste Tillægsdyrene Væddeløbsprøven for derved at forvisse sig om, at disse tiltage i de Egenskaber, som forøge deres Brugbarhed; og ligesom den ærede Forfatter skjænker Committeen det bifald, som dens Bestræbelser efter hans Formening fortjener, saaledes udtaler han sig og frimodig om dens Vildfarelser. En saadan Tiltale fortjener vistnok Svar og dette burde vel udgaae fra den Committee som med f. As. Udgang nedlagde dens Function; men da denne ved en tidligere Anledning har seet sig nødsaget at erklære, at den ingen Deel kunde tage i offentlige Discussioner og denne Gjenstand, saa vil den ærede Forfatter tillade et enkelt Medlem af denne at fremsætte sine egne bemærkninger, der dog i Hovedsagen ogsaa er den omtalte Committees.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Væddeløbenes Jndførelse her i Provindsen og Fuldblodshingsters Anskaffelse mødte ved Selskabets første Fremtræden ligesaa megen Opposition, som nu den foreslaaede Anvendelse af den Sum som Hs. Maj. Kongen allernaadigst, gjennem Stutterie=Directionen og Central-Administrationen, lader udbetale til Committeen for Jylland; og havde den dengang ladet sig afskrække af Oppositionen vilde det hele Foretagende været gaaet i Staae og den forædlede Hesteavls Udbredelse her i Provindsen endnu staaet mere tilbage, end for Øieblikke er Tilfældet, og som vi vel tør antage ei uden Tab for den.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Hermed følger Tillægsblad Nr. 7. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Tillæg blad. til Frantseren. Mandag den 9de Juli. Nr. 3.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Maa trykkes. Nielsen.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Udtog af Forhandlingerne ved Provindsialstænderne for Nørrejylland. Mødet den 11te Junii. (Fortsat.) Ole Kirk oplæste et Forslag fra Beboerne af Gudum Sogn under Holstebroe Amtstuedistrict om Nedsættelse i Amtsforvalternes Skriverpenge. Det blev indstillet at indgaae med en allerunderdanigst Petition til Hs. Maj. Kongen om: At Skriverpengene til de ældre, før Frdg. 14de Juli 1819, ansatte Amtsforvaltere nedsættes til det halve Beløb; eller: at den Deel, det ene Amtstuedistrikt udreder i saa Henseende meere end det andet, maatte for Fremtiden udredes af Statskassen, saaledes at enhver Skatteyder bidrager ligemeget i Skriverpenge, i hvilket Amtstuedistrikt han end boer.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 35 Stemmer mod 15 besvaret benægtende. Til at danne den Committee, som Forsamlingen i forrige Møde beslutttede at nedsætte til at prøve Ole Kirks Forslag om Tilbagebetalingen af de i sin Tid formeentlig uden Hjemmel oppebaarne Skriverpenge af Tiender, bleve, efterat man var bleven enig om, at den skulde bestaae af tre Medlemmer, med Stemmefleerhed valgte: Kammerraad Christensen, Stiftamtmand Rosenørn og Kammerraad Aagaard. Landvæsenscommissair Wulff oplæste et Forslag angaaende Reguleringen af de saakaldte blandede Districter. Med 47 Stemmer mod 3 blev det derefter besluttet at lade Forslaget prøve af en Committee, og til at danne denne, som vedtoges at skulle bestaae af tre Medlemmer, valgtes derefter med Stemmefleerhed; Justitsraad Holm, Landvæsenscommissair Wulff og Stifts kasserer Warming.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Forligelsescommissair Kolbye oplæste et Forslag om en forandret Jnddeeling af Lægedistricterne.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, blev dette Spørgsmaal med 42 Stemmer mod 8 besvaret bekræftende. Valget af Committeens Medlemmer blev imidlertid udsat indtil tvende Forslag, der vare indgivne om beslægtede Gjenstande, vare blevne foretagne. Christen Skou oplæste derefter sit Forslag om at der maatte sættes en Taxt for Læger. Ved Afstemning blev det derefter med 32 Stemmer mod 18 afgjort, at der i Anledning af Forslaget, ikke skulde nedsættes nogen Committee. Landvæsenscommissair Wulff oplæste et Forslag om Afholdelsen af et Marked i Egtved By. Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committee, blev dette Spørgsmaal med 32 Stemmer mod 18 besvaret benægtende. Mødet den 12te Junii. Assessor With oplæste et Forslag om Foreningen af begge de danske Provindsialstænder=Forsamlinger, og tillod sig at foreslaae: 1) At de tvende danske Forsamlinger af Provindsialstænder forenes i een fælleds Stænderforsamling. 2) At der foregaaer en Forandring med de bestaaende Valgdistricter, og at de Deputeredes Antal bliver reduceret, samt at det Udkast, som i denne Henseende bliver at udarbeide, maatte vorde forelagt, Stænderne i næste Forsamling.
Jyllandsposten, 1838-07-09
At de forenede Stænder maatte blive sammenkaldte vexelviis i Viborg og Roeskilde, eller for bestandig i Odense eller Fredericia.Det blev med 30 Stemmer mod 20 afgjort at Forslaget skulde tages under nærmere Overveielse af en Committee, men Valget af dennes Medlemmer blev udsat indtil en af Oberst Brock indgiven dermed beslægtet Proposition var bleven foretaget. Oberst Brock fremlagde et Forslag om nogle Forandringer i Frong, 28de Mai 1831 og Frong. 15de Mai 1834.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Da det sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, blev dette Spørgsmaal med 35 Stemmer mod 15 besvaret benægtende. Til at danne den Committee, som efter Forsamlingens tidligere Beslutning skulde prøve Asses for Withs Forslag om Foreningen af de to danske Stænderforsamlinger, bleve, efterat man var bleven enig om, at den skulde bestaae af fem Medlemmer med Stemmeflerhed valgte: Stiftamtmand Rosenørn, Kammerjunker Mylius, Etatsraad Brink-Seidelin, Stiftsprovst Hald og Justitsraad Fielstrup. Mødet den 13de Junii.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Ole Kirk yttrede, at da nu den 20de Juni, denne mindeværdige Dag, da Kongen for 50 Aar siden saameget bidrog til at løse det Baand, der knyttede en heel Stand til dens Fødested, nærmede sig, formeente han, at Forsamlingen passende vilde kunne bidrage til at fuldkommengjøre den Glæde, hvormed Hs. Maj. nu maatte see Bondestandens frie og lykkelige Tilstand, fremfor i hine ældre Tider, naar den i eget og Folkets Navn i en allerunderdanigst Skrivelse lykønskede Allerhøistsamme til denne Dag og bevidnede ham Nationens taknemmelige Erkjendelse. Saa vist som han nærede det Haab, at Hs. Maj. med allernaadigst Velbehag vilde modtage en saadan Skrivelse fra Forsamlingen, troede han ogsaa, at man ved at henlede Tanken paa hiin Tid, vilde kunne bidrage til, at den Stand, som Stavnsbaandets Løsning kom til Bedste, vilde føle sig end lykkeligere, og end meere hjerteligen elske og takke den Fader, der skjænkede den den Velgierning over alle Velgierninger: - Friheden. Han henstillede saaledes Forslaget til Forsamlingens nærmere Overveielse, idet han sluttelig bemærkede, at den var fremkaldt af en Følelse i hans Jndre, som han ikke havde kunnet tilbageholde, og som han vidste at hans Medbrødre nærede med ham. Præsidenten yttrede, at det ogsaa forekom ham aldeles passende, at Forsamlingen lykønskede Kongen til at have oplevet 50 Aarsdagen efter Jndførelsen af en saa heldbringende Forandring i Bondens Tilstand. Hvad Hs. Maj. saaledes virkede kort efter at han blev deelagtig i Regjeringen, og som har baaret saa rige Frugter, staaer ikke som et afsondret Værk; det er fredet og fremmet ved virksomme Foranstaltninger til Bondestandens Underviisning, ved flere gavnlige Landboelove, og senest ved den Adgang til Stænderforsamlingerne, han har aabnet denne Stand. Efterat flere havde understøttet Propositionen, kunat der yttredes forskjellige Meninger og Maaden, hvorpaa Forsamlingen skulde tolke Hs. Maj. sine taknemmelige Følelser i den omhandlede Henseende, enten ved selv at indgive en allerunderdanigst Adresse, eller ved at anmode den kongl. Commissarius og for Forsamlingen at udføre hiint Hverv, blev man med Stemmefleerhed enig om at foretrække dette sidste Alternativ; hvorefter den kongl. Commissarius erklærede, at det skulde være ham en sand Glæde at opfylde Forsamlingens Ønske om at bevidne Hs. Maj. de Følelser, som i Forsamlingen vare udtalte, og som Commissarius ikke kunde andet end deele med sine Medborgere. Følgende Forslag bleve foredragne af Committeens Referent, Stiftsprovst Hald: 1) Et af Biskop Øllgaard indleveret Andragende fra Bjergerne paa Læsøe og at det i Henseende til Accord eller Fastsættelse af Bjergeløn maa, forsaavidt Læsøe angaaer, forblive ved de for Forordningen 28de Decbr. 1836 gjældende Lovbestemmelser.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Tohundrede Aar ere næsten siden den Tid forløbne, og hvor gandske anderledes have Forholdene dannet sig. Det samme Aar, der gjengav Bonden sin Frihed, lagde ogsaa Grundvolden til hiin Bygning, som vor elskelige Konge i Aaret 1814 indviede. Fra at være Fremmede vare de blevne Borgere, fra at være underkuede og overgivne til Vankundighed og de dermed forbundne Onder, vare alle Culturens Kilder dem aabnede, til hvilke de i Hobetal strømmede for at slukke deres i Aartusinder ei lædskede Tørst. Hvad Under, at Glæde opfyldte deres Bryst, at den reneste og meest luttrede, Fædrelandskjærlighed luede i deres Hjerter for Konge- og Fødeland. Men denne rene ublandede Fryd skulde ikke vare længe. Stænderinstitutionen bebudedes, og som et Forbud paa en bedre og lysere Fremtid blev den af Folket, og, som en integrerende Deel af dette, af Jøderne hilset med Jubel; men hvor smerteligt skuffedes de ei, da de saae, at Kongen, som de ei blot elskede som deres Landsfader, men som de velsignede som deres Velgjører - at Kongen gjorde en Adskillelse mellem dem og sine øvrige Undersaatter, og fjernede dem fra det Baand, hvormed han søgte nøiere at sammenknytte Regjeringen og Folket. Ei ville vi her skildre deres Smerte og Sorg, og de maatte i Sandhed ei heller være værdige til Frihed og Borgerret, naar ei en saadan Tilsidesættelse, en saadan Adskillelse dybt havde grebet dem. Ængsteligen søgte de at finde en Grund til denne Bestemmelse, der hos Mange, som ei nøie kjendte vor humane Lovgivning og ei vidste, at en Berøvelse af det alt erholdte Gode var en moralsk Umulighed, opvakte dunkle Anelser om en Fremtid ligesaa sørgelig som Fortiden. Da fremtraadre Ussing med sit Forslag, og med Glæde saae de, at han, ligesom de, Jntet kunde see, som kunde være til Hinder for deres Ønsker, men med en endnu større og inderligere Fryd saae de, at denne frisindede, kraftige og med sin Skarpsindighed og sit Vid Alt beseirende Mand vilde antage sig deres Sag, og i Forveien lovede dem Seier. Og i Sandhed! Seier vil denne, som enhver retfærdig Sag, vinde enten tidlig eller sildigt. Skulde Stænderne, hvad ei er tænkeligt, denne Gang ei tilfulde skjænke deres Ønske bifald, da vil det skee 2den eller 3die Gang, og ikke heller her vil Ussing stikke sit gode Sværd i Skeden, saalænge Fjenden staaer opreist.
Jyllandsposten, 1838-07-09
Uagtet Jndsenderen saaledes fra Stændernes Side ikke venter nogen Jndsigelse mod Forslaget, og uagtet han ei troer, at de Jndvendinger, han her har til Hensigt at fremsætte, ville faae Indgang i Forsamlingen, vil han dog samvittighedsfuld underkaste Alt det, som han troer paa nogen Maade kan fremsættes imod Sagen, en nøiagtig Drøftelse Og her kan han ei nok takke Gud for, at det er en dansk Forsamling, han skal tænke paa, og ei en tydsk. En Forsamling, der har Schouw til Formand og Ørsted til Commissarius kan kun lyde Fornuftens Stemme, og vil baand lyse enhver Fordom, den være saa gammel, den være saa indgroet den vil. Med mere Frygt vilde Jndsenderen ogsaa tale til en engelsk Forsamling. Her vilde vel ei heller de et klarere Lys skyende Fordomme vove at vise sig, men Sagen vilde maaskee strande formedelst tvende politiske Partiers Kamp, saaledes som alt er skeet, idet Whiggerne og de Radicale i denne Sag, har maattet bukke under for Toryerne, og saadanne, Vi ville her blot minde vore Læsere og de latterlige Grunde, der i den holsteenske Stænderforsamling ere blevne fremførte mod denne Sag af den Deputerede, Løck, saasom med Hensyn til deres Spisen, Drikken og m. m. af samme Slags. - Hvor vi iøvrigt tale om tydske Forhold i Modsætning til liberale Anskuelser, tage vi især Hensyn til den Maade, hvorpaa Sagen i den senere Tid er bleven behandlet i Holsteen, Hannover, Sachsen, Baden og Preussen. Vi erkjende fuldkomment, med hvor stor Liberalitet denne Sag er bleven afgjort af enkelte tydske Stænderforsamlinger, navnligen den hessiske og wirtembergske. Sagen selv glemmende Partier, kjende vi Gud skee Lov, ei her. Nei, det danske Folks Nationalcharacteer, borger for, at Sagen vil blive veiet rolig og med Besindighed, og en saadan Dom kan en saadan Sag er frygte.