Berlingske Tidende, 1792-05-25
Paris, den 11te Mai. Følgende er den af Hr. Pastoret forestaaede Adresse til Armeen, saaledes som den er bleven decreteret af Nationalforsamlingen det franske Rette Repræsentantere ilde for Fædreneler. dertegadnede Dorgere. Vor Fribede, maaskes hele Verdens Frieheds Skudne er leders Hænder. Arville ikke sig adet noget om vores Tillid, den er grændseløs narsomedere Mod. Vi have ikke tillerødset et Krinen og da Kongen forslag os, endelig at havne Ratio ning fornærmede Anseelse modstøde vi lange det ved granskmandenes almindelige Misfornøielse udtrykte Daske. Et godt og frit galt grider nalerne til Vaaben, men det nedlægge er dem atte forginges; de seire eller sønderbrydes i deres Hader. Et evigt Slaveries Qval og Skam skulde ikke net straffe en Nation, som lad den engang erobrede Frihed, ialt forsvinde. Og holsten Gienstand forvinde raaret. mange eders Mad. Den Til er ude mere, da manæKrigere, som bøielige Redskaber for en Snestes Befaler. bevæbne sig ikkun for at forsvare Kongernes Jnteres, Søen. sindighed eller Lidenskaber. Nu er I det selv, dereredere Børn, der erreders Rettigheder, som J forfare. J maa overvinde, eller vende tilbage under Snafgifternes, All. sen, Fanskattens, Krigernestens, Tienden, Hørriets, Lehnsprivilegiernes, vitaarlig Fanalings og an Krige Slags Paalags og Undertrykkellers Hattedømme og Slaverie. Eders private Vilstand, alle deres Lykke, som J. have kiær, er ligeledes paa det nøieste forbunden med Fader. nelandets Bal. Men man er uværdig til at forsøre det, dersom man ikke besidder Død og Mod. De Mennesker. med hvilke vil Dag segte, ere vore Drøde; i Morgen ville de maasker vare vore Venner. grie Kolkere forfærdede Slager, standhaftige i Ulytte, beskrevne efter Stuen, bør modige mod de Fangne. Men der ere begaaede Gen. . vene skalle med retfærdig Strangbedstrant alle Fornærmer ser med Folkeretten og Naturens hellige Ret. Den venter Delønning paa troe Krigere. De skalle stedse kunne, giøre Regning paa alle Frihedens Venners Erkandingsæd. en Sirfald, og dersom de dør Striden, da skalle deres Dørn. være Fadrenelandets Børn. Hvad os angaaer, da ville og prokkelige i alle politiske Urgeligheder paa over alle Com pletter og alle Statens Fiender. Vitten skabte, om deret stort Folke Repræsentaniere, eller naale turpanske Kongers frygtsomme Undersaatter. Vi have hører, hvitten at capitalere med Høymod eller Tyrannet. Vi ville holde og res Eid, Død, Død, Død, eller Stil en Lighed. for at forsikres Seilen, maae Krigsragten havde alle Taverbidens Bevægelser i Orden i aldrig maae Milid have den tilbage eller føre den paa Afveien ingen Sal udenen neilkaarlig Lodighed af Soldaten imod Osten, at Over ren med Generalen og uden deren bestandige og brøderne: ening. Fædrenelandets Kiender vid vel at Briller A. skye vise den tilbage, som vilde giørgaders Dargeriger gadere uforanderlige Troeskab vaklende; mengadere Dagsal. de Midler til at forføre ader. De lade som de inde Da eders Patriolmmel de blande i sammes Udtryk i deres Taler og Stefter, paa en beqvem Maade en Kalene samt Dagen. delsen ikkun er en ringe Foruroligelse ommen duret mange at strafværdig Mistillid. De tale undeder attun om Forraad. rican Troløbbed. Aarer nu paa dem som for dette Sal. og villesart ste at de, under hvad Maan de endog sting. og ere ikkun Smissarier fra det franske stalte stiender anSteidentere, som ere lende at samme Krigeret for den aden Dataillon fra Paris, dette Regiment at de forehagere van kangurder det 3die Regiment at da tettige Saler. banske Halmer og det 19de Jnfanterietaling alle giærne Mønsters forleder iblant den sand. Det have sids at øge Tillid og Lydighed, og har givet saa fortiente at af drenelandet. - Ministeren Dummen, har en den 8de elle Nationalforsamlingen adskillige Udtoge af Ostankefra vore Silandter ved fremme Hoffet, og tiende og berengende for Frankrig. Fra kanden møde Sal. lands Distatning at blive neutral og vednarholde de den bruniske Hande saa nødvendige Fred. Hantagen er S. omtra der naatet Dirige Troppeter, at 300 og lovet faldkommen Neutralet J Mand S. Amand faaet samme Sognerma, og tillader Løfte, et som man endog siger en Contant, i skal saadser. det fordret at Piger, skulde samme dag kan og saarede. Sverrig har erklæret, at der saaledes regen Deel i Krigen. Man kan allene frygte, aard v paastaae at tringe Rearnienii Opfyldten af denne som en af den afdøde Kongs undertegnet Trariards Spaniensaaes Marian, Arande Tænkemaade Dag at ville sig fordeelagtigere for Frankrig. Vare a. dringer formeden de Franskmanden anlagde Ford. ee tilstaaede, og det lader til, at Hr. Baurger antaget som Fransk Mininer. c. S. Aagaard den med de Osterisk Na staaende Armer vanter man aa ingen vigtig Efterlerin marskal Loger kommanderden. Hage. de eller r. Brandags indsendte Rapperigade saldet der, uden at vore Forhaner ved Dergang : den maattet trætte saandage til Mand paa . deles at blanden Dage henden gods. et lamme nerhaande. Efteren senere Dire en ene Tab har an antageligere.