JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den November 1804, indkaldes hermed, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som have noget at fordre i her afdøde Madame Claire Feraud Audrys Stervboe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at dette Proklama er læst for Kiøbenhavns Hof og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 3 Maaneder Varsel at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige Danske Eillande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførte Enande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tid Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thomæ borgerlige Skifteret, den 15de November 1804. S. H. Beck, Smith. Medskifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret den 1ste Julii 1805. Borch.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 2den November 1804, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui sentii, allede, som have noget at fordre i afg. SalomonDeleons og efterlevende Enkes Sarab Delions Stervboe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hs. Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne at dette Proklama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur ; og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongl. danske Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. St. Thomæ borgerlige Skifteret den 15de Novbr. 1804. Smith. S. H. Beck, Medskifteforvalter. næst i den Kongel. Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret den 1ste Julii 1805. Borch.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Krigs-Cancellie-Stkretair. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 10de Junii Borch.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste Februari. 1305, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle de som have noget at fordre i her afdøde JsaaSalzedos og efterlevende Enke Ester Salzedos fælleds Boe, af hvad Navn nævnes kan, saavel i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at dette Proclama er læst ved Kiøbenhøres Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hmanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige danske Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførte Ellande boende og sig opholdende Creditorer med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thoma borgerlige Skifteret den 8de Februarii 1805. Smith. S. H. Beck, Medskifteforvalter. Læst i den Kongelig Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret den 1ste Julii 1805. Borch.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de November 1804, indkaldes herved, sub poena præclusi & pepetui silentii, alle de, som have noget at fordre i her afdøde JeanSaptiste Oliviers Boe, af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at dette Proklama er læst for Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proklama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige Danske Eilande i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførte Eillande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thoma borgerlige Skifteret, den 8de Februarii 1805. Smith. S. H. Beck. Medskifteforvalter. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Staveresi Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 1ste Juli, Porch. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19de November 1804, indkaldes herved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som maatte have noget at fordre i afg. James Corbells Stervboe af hvad Navn nævnes kan, saavel de i Hans Majestæts Riger og Lande, som Udenlands boende med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at dette Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse-Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Merkur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Underretter paa de Kongelige danske Eilland i Vestindien, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle benævnte Boes paa foranførste Ellande boende og sig opholdende Creditorer med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre. St. Thomæ borgerlige SkifSmah. S. H. Beck, Medskifteforvalter. teret den 8de Februarii 1801. Læst i den Kongelige Lands Overret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 1ste Julii Borch.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Arvingerne efter Kiøbmand Carl Friderik KiøbebeAl i Hillerød, indkaldes herved til at melde sig inden 6 og 12 Uger fra Dato, for, efter behørig Legitimation, at modtage enhver sin Deel af de hos mig, ved hans Enke Jndtrædelse i nye Ægteskab, deponerede til Rigsdaler, som i Følge et under 25 Januarii 1802 allernaadigst stadfæstet Testamente er at Enken betalt. Frideriksborg, den 29 Junii 1805. J. Jensen, Slots= og Sognepræst.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Auctioner. Sophiendahl beliggende i Aarhuus Amt, Hielmslew Herred, Wenge Sogn, som bestaaer af skattefter Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 17 Tdr. 2 Alb., skattepligtig Hartkorn 2 Fdkr. og dito Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb., med tilliggende Wenge Sogns Kongetiende, matriculeret for 13 Tdr. 4 Skpr. og dito Kirketiende 17 Tdr. 6 Skpr., som begge haver tiendeydende Hartkorn 372 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb., item 30 Huse i omkringliggende Javngyde, Wenge, Høver, Haabye og Nørre Wissing Byer, stilles til offentlig Auktion paa Postgaarden i Skanderborg, Mandagen den 5te August førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hovedgaarden har 152 Tdr. Pløieland, 46 Tdr. Engbund og 300 Tdr. Land bevoxet med Skov, alt geometrisk Maal. Paa den Maade den hidtil har været bedredet pleier den aarlige Udsæd at være 24 til 30 Tdr. Rug, 14 til 16 Tdr. Byg, 20 til 24 Tdr. Havre, 16 til 20 Tdr. Boghvede, 2 Tdr. Ærter, 10 a 12 Skpr. Hørtrøe. Horavlet har været 2500 til 300 Læs og Besætningen 12 Heste, 70 til 80 Fæeshoveder og 60 Faar. Gaardens særdeles skiønne Beliggenhed ved Skov og Søe, Skovens ypperlige Vext og store Værdie, Eiendommens øvrige Herlighed Jagt og Fiskerie kan bedst erfares ved at tages i Øiesyn, og de Lysthavende kan vente sig de billigste Conditioner, endog med Hensyn til Betalingen, 3 Uger for Auktionen kan bemeldte Conditioner faaes til Eftersyn i Kiøbenhavn, Odense, Aarhuus, Horsens, Colding og Randers paa Postgaarden og de flere Stedersom nærmere skal blive bekiendtgjort. Thi ville de Indhavende benævnte Tid og Sted behage at tage Møde. Efter Ordre af den Kongelige Direction for Stutterie=VæseEnet og Veterinair=Skolen, bekiendtgiøres herved: at Mandagen den 12te August førstkommende bliver paa Friderichsborg Ladegaard ved offentlig Auktion bortsolgt endeel Vædre af reen spansk Race, endeel Faar og Giennere af Lynggaardens Stamme, samt endeel Beder, efter de Conditioner som paa Auktionsstedet nærmere bekiendtgiøres. Frederichsborg Ladegaard, den 8de Julii 1805. Nielsen, Kongelig Sturmester og Inspekteur. for Schæfferiet.
Berlingske Tidende, 1805-07-22
Tirsdagen den 13de August førstkommende, Eftermiddag Kl. & 2 Slet, bliver i Bachebølle Bye under Wordingborg Sogn og Præstøe Amt ved en eneste Auction bortsolgt et i bemeldte Bachebølle Bye beliggende og af Jacob Giælf hidtil beboet Boelsted, hvis Bygninger bestaaer af 5 Fag Stuehuus og 10 Fag Lade og Udhuus, alt i beboelig Stand, med dertil liggende gode Kiøkkenhauge og de tæt op til Stedet liggende og dertil hørende 16 Tønder Land Jord, matrikuleret for Hartkorn 1 Tønde 1 Skieppe. Bygningerne kan tiltrædes den 14de Dag efter Mikkelsdag, og Jorderne tages i Brug og Besiddelse, saasnart den derpaa staaende Sæd er afhøstet. De øvrige Conditioner skal paa Auktionsstedet nærmere blive bekiendtgjort, ligesom og i Fald denne Eiendom underhaanden, forinden skulle blive bortsolgt, denne Auction da betimelig skal vorde aflyst.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Semlin den 24de Junii. Bekir Pacha, der marscherer med Servien med 16000 Mand, er standset ved Grændserne af Bosnien. De fleste af de serviske Tropper, som marschere mod ham, ere ligeledes ankomne til Grændserne af Bosnien, have posteret sig lige over for ham og synes ikkun at vente paa et Vink til Angreb. J den serviske Hovedler er man af den Mening, at Porten vil vove det sidste Forsøg paa at bringe Servierne til Lydighed ved Magt; men man frygter ikke dette Forsøg, og alle have besluttet, at værge sig til sidste Mand. Servier nes Overhoveder ere saa sikkre i deres Sag, at de allerede have begyndt, at organisere deres Fædreneland. De have inddeelt det i 12 Commitater eller Kredse og i enhver Kreds ansat en Overamtmand, der igien udnævner en Underamt mand for ethvert enkelt District. Czerny Georg er alles Overhoved og har til sin Bistand 12 Bisiddere eller Raader, som udgiøre det øverste Tribunal. Alt afgiøres uden vidtløftig Procedure.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
De tyrkiske Jndbyggere i Belgrad indsee deres Fare og bortsende deres bedste Eiendomme derfra.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Madrid, den 28de Junii. Udrustningerne i vore Havne vedvare med største Jver, J Cadix ere 4 Linieskibe, hvoriblant et paa 136 Kanoner, udlagte paa Rheden. To Linieskibe afseilede fra Cadix den 4de, men kom snart tilbage. Linieskibet Glorioso skal være taget af Engellænderne. Ved Tørre Gorde formeres er Leir og Linierne ved St. Roch forøges anseelig; 1000 Mand af den spanske og walloniske Garde skal uopholdelig marschere herfra til St. Roch. En Deel af Garnisonen i Barcellona har ligeledes faaet Ordre, at marschere til St. Roch.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Genua den 5te Julii. Keiseren har ved sidste Høitidelighed givet endeel gennesiske og franske Militairversoner Æreslegionens Orden. Cardinal Spina. Hironymus Duratzo, Canbioso og Boccardi ere udnævnte til Officierer ved Æreslegionen, og August Fieschi, Georg Doria, Vintent Spinola og 6 genuesiske Biskopper til Medlemmer af Legionen.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
J Mayland har Keiseren udnævnt 4 Statsraads-Consultatorer, hvoriblandt Paradist og Moscatii, og tillige 12 lovgivende Statsraader. Keiseren har ladet alle Medlemmerne af Æresvagten i Brescia indskrive med Officierrang: den kongel. Garde. Da Keiseren holdt sit Jndtog i Bologna, bad Municipalitetets Præsident, da han overrakte ham Nøglerne til Staden, om Tilladelse, at Jndbyggerne maatte trække Keiserens Vogn. Keiseren svarede, at han ikke kunde tillade dette og at han ikke behøvede et sligt Beviis paa sit Folks Kierlighed. Men han tillod, at Folket samledes omkring Vognen og sang en Hymne, som Staden, havde ladet forfærdige, og modtog et paa Silke aftrykt Ex emplar deraf. Fæstningsværkerne ved Bologna skulle sløifes og Terrainet anvendes til Haver og offentlige Promenader. Keiseren har tilladt Republiken St. Marinos Jndvaanere, at udføre toldfri Høsten af de Viinbierge, som de eie i Kongeriget Jtaliens Gebeet.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Wien, den 10de Julii. Ved de Uroligheder, som for 3 Dage siden udbrøde her i Staden, havde Militairet Ordte, at vise største Skaansel; men da dette ikke vilde hielpe, maatte man skride til strengere Midler, hvorved alt strax blev bragt i Rolighed, da man havde grebet Ophavsmændene. Jkkun 6 af disse Fredsforstyrrere bleve dræbte, nogle flere bleve saarede og mange arresterede, hvilke nu forhøres af en dertil nedsat Commission. Nogle anseelige Kiøbmænd og andre Jndbyggere have allerede sammenskudt en betydelig Summa, for at belønne Militairet for sammes udviste Tieneste.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Leiren ved Simmering er bleven hævet og 2 Reg. af samme ere ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Paris den 15de Julii. Keiseren er ankommen til Fontainebleau den 11te. J Gaar vrimlede Veien herfra til Fontainebleau af Vogne, da alle høie Embedsmænd begave sig til Keiseren. Hele Hoffet er nu forsamlet i Fontainebleau. Keiseren har strax efter sin Ankomst arbeidet med de tilstædeværende Ministre. Moniteuren anmelder Keiserens Ankomst med følgende Ord: Keiseren lod den 8de d. M. i Turin det 5te Linie= og 19de Jægerregiment maneurere fra Kl. 3 om Morgenen til Kl. 9 om Formiddagen. Derpaa besteeg han med Keiserinden, Reisevognen og tog Frokost i Klosteret paa Bierget Cenis. Om Eftermiddagen Kl. 3 kjørte han derfra og ankom Torsdag Aften, efter 80 Timers Reise, til Fontainebleau. Han reiste igiennem alle Stæder incognito og under den indenlandske Ministers Navn. Keiserinden har fuldkommen vel overstaaet Reisen.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Vi have nu endelig faaet officielle Efterretninger om Toulonner=Flaaden. Moniteuren indeholder følgende Beret, ning til Søeministeren fra Lieutenant Clanet, som den 6te d. M. er ankommen med Briggen Lyux til Bordeaux fra Martiniqve: "Den keiserl. Flaade under Admiral Villenenve, som var bleven forstærket med 2 Linieskibe og 1 Fregat, er den 14de Maji ankommen til Fort de France paa Martinique. Den havde ingen Skade liidt paa Reisen og Mandskabet nød den bedste Sundhed. Da jeg den 27de Maji igien seilede fra Martinique, havde Flaaden forsynet sig med Vand og Levnetsmidler, og ventede, for at løbe ud, blot paa Admiral Gravina, hvis Bestemmelse ikke var bekiendt. Den engelske Eskadre under Admiral Cochranvar i 20 Dage ikke bleven seet ved Øerne under Vinden; man troede, den var seilet tilbage til Europa. Demant klippen blev erobret den 27de Maji. Der gik det Rygte, at Jndvaanerne paa Trinidad vare flygtede til Øens inderste Egne og at denne Colonie ikke kunde giøre en Skibsdivision Modstand. Jeg mødte ved de atoriske Øer et nordamericansk Skib der forsikkrede mig, at den spanske Division, som havde skilt sig fra Admiral Villeneuve, havde sat 2000 Mand i Land paa Trinidad, hvilke havde erobret Øen.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Alle Efterretninger fra Santo Domingo bekræfte det Rygte, at Negrene ere med et uhyre stort Tab fordrevne fra den spanske Deel af Øen af General Ferrand. Dessalines's Armee var deelt i adskillige Partier, imellem hvilke det allerede var kommet til Blodsudgydelse. Clauet.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Moniteuren meddeler et Brev fra Admiral Villeneure til Søeministeren, dat. Martinique den 17de Maji, af følgende Jndhold: "Admiralen løb ud fra Toulon den 30te Martii. Den 9de April fik han Gibraltar i Sagte. Da han gik igiennem Strædet, bleve alle Allarmkanonerne i Gibraltar affyrede. Admiralens Fregatter gjorde Signal for ham, at 1 engelsk Linieskib og 2 Fregatter toge Flugten for ham; strax derpaa signalerede man 6 engelske Linieskibe. og 5 Fregatter, som ligeledes flygtede. Han lod alle Seil sætte til, men Fienden var for langt borte til at man kunde haabe, at indhente ham; Natten faldt paa og Admiralen tog Coursen til Cadix. Uden for Bugten kom en spansk Officeer ombord til ham og meldte, at 8 spanske Linieskibe skulde løbe ud. De kom ogsaa ud af Havnen før Midnat. A miralen sendte sin Adjutant til Admiral Gravina, for at erindre ham, hvor kostbar Tiden var og at Toulonner=Flaaden uopholdelig maatte afseile til sin Bestemmelse. Admiral Gravina svarede, at han var fuldkommen færdig. Den 10de April om Morgenen Kl. 2 var hele den franske og en Deel af den spanske Flaade under Seil. Samme Dag stødte Admiral Gravina til Toulonner=Flaaden med 6 Linie. skibe og 2 Fregatter. Admiral Villenenve havde de spanske Skibe i Sigte til Aften, men næste Morgen faae han dem ikke mere, og troede, de vare afseilede til deres Bestemmelse. Siden blev hans Reise ikkun standset af Modvind og Havblik. Han mødte kuns faa Skibe. Fregatterne Hortense og Hermine, som han havde sendt forud, stødte til ham den 13de Maji, efterat have erobret en engelsk Corvette paa 24 Kanoner og 125 Mand. Samme, Dag fik han Martinique i Sigte og den 14de Maji ankrede han ved Martinique tilligemed 2 spanske Linieskibe og en Fregat. Han var ifærd med at tage Vand ind. Colonien var overflødig forsynet med Levnetsmidler. General Lauriston var i Begreb med at reise til Guadeloupe, for at samle alle de Transportskibe, man kunde faae. Admiralen maatte, i Følge de indløbne Efterretninger, troe, at Admiral Gravina ingen Vanskeligheder vilde finde ved sin Expedition. Saasnart Admiral Gravina igien havde forenet sig med ham, vilde han uden Tidspilde afgaae til sin Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Moniteuren indeholder en anden Depesche fra AdmiraVilleneuve, der melder fra Martinique under 21 Maji, at alle de engelske Øer ere erklærede i Beleiringsstand, men at han ingen bestemt Efterretning havde faaet om TrinidadsErobring.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Moniteuren melder fra Ny-York under 14de Junii, at der var lagt Embargo paa alle Skibe i Havannah og at man havde lagt Beslag paa alle Transporskibe sammesteds, som bleve provianterede for 40 til 45 Dage; man troede, det skulde bringe 1500 Mand franske og 1500 Mand spanske Tropper til St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Moniteuren modsiger de engelske Tidenders Efterretning, at Toulønner Flaaden skulde have mange Syge ombord. De Lister, som Admiral Villeneuve har indsendt, ere meget beroligende herom. Der vare ikkun 3 til 4 Syg paa hvert Skib.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Alle Officierer og Soldater paa Flottillen i Boulogne maae sove hver Nat ombord. Alle Personer, som nu reise imellem Frankerig og Holland, maae tage Veien over Brussel og Mastricht, fordi Veien til Antverpen er opfyldt med Tropper.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
En engelsk Corvette er strandet ved Dunkirchen og stukket i Brand af Mandskabet.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Den preussiske Gesandt Macquis Luchesini er ankommer hertil fra Tydskland samme Dag, da Keiseren ankom til Fontainebleau.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Bankactierne ere igien faldne til 1350 Fr. og de 5 Procent consol. til 62 Fr. 30 Cent.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Moniteuren indeholder følgende mærkelige Anmærkninger: "Man har udbredt det Rygte, at Keiseren vil formælPrinds Engen med Dronningen af Etrurien. Dette Rygte er blevet udbredt i den ondskabsfulde Hensigt, at ville tilkiendegive, at Keiseren vil forene Toscana med Kongeriget Jtalien. Men denne Tanke er ikke heldig. Dronningen af Etrurien har Børn og kan altsaa ikke bringe Kongeriger Etrurien i Medgivt. Denne eneste Anmærkning viser til strækkelig dette Rygtes Urimelighed. Man har ogsaa sagt, at der arbeides paa at formælden Prinds af den keiserl. Familie med en Datter af Dronningen af Neapel. Dette Rygte er endnu urimeligere. Vore egne Tidender have meddeelt en ligesaa latterlig som flau Genealogie af Huset Bonaparte. Slige Grandskninger ere meget barnagtige: thi paa det Spørgsmaal, fra hvilken Tid Huset Bonaparte nedstammer, er Svaret meget let: Det nedstamme fra den 9de Novbr. 1799. Er det en Forfatter, som har villet smigre Keiseren ved ovennævnte Artikel, saa ner det just her Tilfældet at sige: Jngen er farligere, end en taabelig Ven.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelse fra Haag, den 16de Julii. Escadren i Texel er løbet ud under Admiral de Winters Commando, men er samme Dag kommet tilbage igien Det var blot et Forsøg, for at øve Tropperne, da det formedelst Sandbankerne er meget vanskeligt, at løbe ud med en Flaade. Et batavisk og 2 franske Regimenter vare ombord paa Escadren. Daglig afgaae Tropper og Artillerie til Texel. Man siger nu, at General Boudet skal commandere Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Skrivelser fra London den 16de og 19de Julii. Fra Admiral Nelson er ikke siden indløben Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Et Brev fra en Officeer paa hans Flagskib, dat. den 12te Junii, indeholder blot en Beretning om vor Flaades Om seilen for at træffe Fienden, som har kiendt alle vore Bevægelser; han slutter med, at Relsons uventede Ankomst har frelst de vestindiske Kolonier, hvis Erobring sikkert har været Fiendens Hensigt. Jmidlertid er man her meget misfornøiet over, at Nelson var gandske blottet for Efterretninger og Fiendens Bevægelser ved sin Ankomst i de vestindiske Vande. Skylden falder langt fra ikke paa denne kiekke Admiral, men det bliver til virkelig Bebreidelse, at man ikke i Vestindien har havt Krydsere og hurtigseilende Skibe, som kunde give fuldkomme Efterretninger, saavel om Fiendens Foretagender, som hvad Cours han havde taget. Denne Forsømmelse fortiener billig Dadel, da den har været til saa megen Skade for den offentlige Tieneste. Dersom Lord Nelson havde funden sikker Efterretning paa Barbados, havde han ikke gaaet til Trinidad, hvorved han rimeligviis blev misledt fra at træffFienden. Den fiendtlige Flaade har stedse havt Frygt for en Flaade fra Europa og havde derforstationeret en Fregat Nærheden af Madeira for at give Underretning, naar vor Flaade skulde nærme sig. Frygt for Lord Nelson har upaatvivlelig dreven den bort Haabet bliver allene tilbage, at Lord Nelson vil, om han ikke skulde træffe de fiendtlige Flaader, naae Cax St. Vintent eller Strædet ved Gibraltar førend samme, dersom de ikke skulle være gaaet nordlig, som man holder for usandsynligt.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Fra Admiral Cornmallis har man faaet Depescher. Det berettes, at den fiendtlige Søemagt i Ferrol, bestaaende af 13 Linieskibe, gjør Bevægelser for at komme ud. Rimeligt er det, at den franske Regiering, saasnart den kan vente de fiendtlige forenede Flaaders Tilbagekomst, vil vise stærke Bevægelser i dens forskjellige Havne, for at giøre en Diversion og beskieftige vore Flaaders Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Admiral Russel er ankommen til Yarmouth fra Kysterne af Holland med 4 Linieskibe. Admiral Douglas kom ligeledes i disse Dage fra Stationen for Boulogne til Dungense med en Deel af sin Eskadre.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Krigskibet Orestes, under Capitain Browns Kommando, som var beordret at angribe den franske Flottille, er nylig tabt. Det gjorde Angrebet med Held, men kom paa Grund. Fienden var strax i Bevægelse med en stor DeeKanoneerbaade og Pramme. Man gjorde alt for at faae Skibet af; men da det ikke vilde lykkes, forlod Capitainen det tilligemed Mandskabet i deres Baade, efter at have stukket det i Brand, hvorpaa det sprang nogle Timer efter.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
En Coureer er ankommen til Cork med Depescher til SiEyre Corte. Man troer, at denne General ufortøvet skal indskibe sig med 4 Regimenter til Jamaica. Et Brev fra Cork melder, at to Leire skal formeres, en paa 18000 og en paa 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1805-07-26
Sir Home Popham faaer en ny Kommando paa Linieskibet Dladem.