JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
Hr. K. Schytte, Alterdegn ved Demkirken i Aarhuus, indbyder til Subscribtion paa en kortfattet Beskrivelse over denne gamle ærværdige Bygning, til Veiledning og fuldstændigere Underretning for Reisende, der besøge Kirken, end den, som mundtlig kan gives. Til Deputeret for det 18de Distriet af de mindre Landeiendomsbesiddere blev valgt Hr. SørenHjarildsen af Vium Mølle i Salling, og til Suppleant Hr. Proprietair Dalsgaard til Krabbesholm (Vib. Saml.) pe. Skibe. Kjøbenhavns Boes den 30te Decbr. 1834. Coure Hamb. 2 Mk. - a vista 206, Spe les 206 1/2 Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s.; B. Disconto 4 pCento, norske Speciessedler pr. 100 Specier 170 1/2 a 171 Rbd. Sdl.: sv. Sal pr. Rd. Rigsgjæld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a 91 Rbd. Sed. tr. (88 a - i Banco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 27 Decbr. 1834. Holsteensk Hvede Rbd. - Mk. - s. A. Rbd. Mk. - s.; Siellandsk dito 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s.; Byg itoradet) 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 s.; Dito sexradet) 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3, Mk. 10 s.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Ærter 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
AVERTISSEMENTS. Fortegnelse. over de ved Thisted Postcontoir henliggende uindløste Breve for sidste Halvaar 1834. Porto og Gebyhr. Rbs. Tegn. Niels Clemmensen ved Hvidberg Kirke paa Thyholm fra Aalborg . . Madame Svint Ydbye Kirkegaard fra Ditto . Lieutenant v. Toft til Landlyst fra Ditto Consul P. Nisson fra Altona. 5 Lützhøft et Bendirsen fra Ditto W. Werner fra Ditto . .J. G. Lund fra Hamborg. Ditto fra Ditto Jomfrue Jenny Toft paa Landlyst fra Hjørring . . .P. Præstmark paa Lynggaard i Thyland fra Horsens Smedemester Anders Jørgensen fra
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
Kjøbenhavn . . Rbs. C. Petersen, Eier af Bjergets Mølle i Jylland fra Ditto Mads Skaarup i Tobbel, Westervig Sogn fra Ditto. Maren Andersdatter Willerup, Thisted Amt aflægges hos Poul Thegersen i Willerup fra Ditto 15 Proprietair S. Chr. Winther til Veilegaard fra Ditto Anton Kappen fra Ditto Consul Lund fra Ditto .M. Sørensen, Sognedegn for Hillerslev og Kaastrup Menigheder ved Thisted fra Ditto Niels Jensen, boende i Hassing Refs Herreds Tinghuus i Westervig Sogn fra Ditto . Christ. Kjer til Helligkildegaard paa Thyholm fra Nyekjøbing i Jylland, Søren Søndergaard i Heltborg Sogn fra Ringkjøbing.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
Gaardmand Christen Pedersen i Silstrup Bye pr. Thisted fra Ringsted, Pastor Friis, Sognepræst til Tømmerbye, i Kjærup Præstegaard fra Rødbye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
J. Chrisens paa det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Snedsted fra Skive . .P. Krogsgaard, Kirkeværge, og Stempletpapiirsforvalter i Thisted, fra Svendborg . . . . Madame Ane Fogh paa Lyngborg gaard i Westervig Sogn pr. Thisted fra Warde. Gaardmand Jens Christensen Randrup i Westervig Sogn i Randrup fra Wiborg. Thisted Postcontoir, den 6te Januar 1835. O. Carstensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-07
To spæde eller nøgtre Kalve ønskes tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
No 1. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenvildende, eller: Den nordtimbrike Tilthuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 10 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Politiske Nyheder. Engeland. Hoftidenden meddeler nu den Kongelige Proclamation af 29de Decbr., hvormed det nærværende Parlament opløses, og en Titto Proclamation, hvorved et nyt Parlament sammenkaldes til 19de Febr. Det nye Cabiret er nu ogsaa fuldtalligt, og skjøndt man venter, at det ikke vil være af lang Varighed, saa have dog de Torryes den Fornøielse, at see Ministeriet fuldstændigt. Det engelske Blad Courier siger, i Anledning af Sir Robert Peel: "at han har opfyldt Cabisettet, ikke alene med Partiemennesker, men med de hæftigste Medlemmer af den orangistiske Faction, med Dødsfiender af Folkets Rettigheder og Frihed, og med skamløse og ubøielige Forfægtere af ethvert Slags Misbrug. Han har ikke blændet nogen ved sine Løfter, men vi ere Følge vores Overbeviisning, tvungne til at bekjende, at hans Opførsel mod Landet, er i høieste Maade krænkende og foragtelig. Jkke gang Lord Castleregh, ville have vovet un er nærværende Omstændigheder, at befordreorderne Roden, Stormont, Sir Edward Knatchhille og Oberst Perceval til saa betydelige Poster i Staten. Dog der skee, hvad skee haae, Landet tør og kan ikke taale saadanne Menneskers Herredømme, Brittanien vil i det mindste ikke i det 19de Aarhundrede, lade sig regiere af blinde, rasende og intolerante Fanatikker." – Bladet Spectatar siger at Hertugen af Wellingtons Stilling (hvem han anseer for virkelig Premierminister) efter de UltraTorries Udnævnelse til Cabinetsmister, ligner den, som den engelske Hær havde indtaget ved Waterloo – ethvert Tilbagetog er ham afskaaret. Hvad den nominelle Premierminister Sir R. Peel angaaer, da har han allerede tilkjendegivet flere af sine Tilhængere, at Tingenes Tilstand, begynder nu for første Gang at opvække Bekymring hos ham. Bladet Sun dry Herald paastaaer, at Lord Brougham har skrevet til O'Connell, og opfordret ham til at være forsigtig ved alt hvad han foretager sig, thi man har fra Regjeringens Side, den Hensigt at gaae løs paa ham ved første Anledning. - Efterretninger fra Canada, lyde høist foruroligende; i Montreal var Animositeten mellem Jndvaanerne af det liberale og conservative Partie, brudt ud i aabenbare, Fiendskab og Haandgemæng, og der herskede et fuldkommen Anarchie. En Dag befandt Staden sig fuldkommen i Pøbelens Magt af det conservative Partie, der bevæbnet sysselsatte sig med at ødelægge de liberale, Deputeredes Huse af Colonialforsamlingen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Portugal. Dronningen Donna Maria g har den 18de Decbr. prorogeret de Cortes ved en Tale, hvori hun takker dem for deres Bestræbelser til Landets Vel; Pairskammeret havde forhen antaget Finantsministerens Forslag om Salget af Nationalgodser, og National-Credittens Consolidering. Beretninger fra Lissabon tale om de fremmede Tropper, som ligge uvirksomme og ere utilfredse med deres Sold og Kost, imidlertid skal Regjeringen nu have forandret sin Bestemmelse, da den spanske Gesandt skal have gjort Forestilling imod sammes Afskedigelse, paa Grund af, at da den spanske Regjering havde seet sig nødsaget til at drage sine Tropper fra Grændsen, var det nødvendigt at lade 6 a 8000 Md. marschere derhen. Det blev ogsaa besluttet i Cabinetsraadet, at anvende alt, for at søge at beholde de fremmede Tropper i Tjenesten, og at sende 2 Regimenter til Gallicien. Det Rygte, der var udbredt at der var udbrudt en Opstand i Gallicien i Faveur af Don Carlos, feiler endnu al Bekræftelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Spanien. Den 16de og 17de synes det igjen at være kommen til en fornyet Kamp i Navarra, mellem Dronningens Tropper og Carlisterne, efter at Affairen den 15de paa begge Sider har været meget blodig. General Cordovas Beretning om Træfningen den 15de Decbr., er Følgende: "De Tropper, der staae under min befaling, have leveret 2 hæftige Træfninger mod alle Rebellernes Divisioner, hvilke efter at være slaaet paa Sletterne ved Berrueza, hve flygtet med Prætendenten til Bjergene i Santa Crur de Campeza, da de ansaae sig tilstrækkelig beskyttet paa de stærke Positioner og Skovene ved Argnias og Zuniga. Medens jeg angreb denne første Punci Fronten, anfaldt Brigaderen Oroa den anden Position, og Fienden blev tvungen til at flygte i største Uorden, da tillige Oberst Gurea, fra en anden Side brød ind i Dalen. Brigaderens Tab kjender jeg ikke, mit er kun 100 Md., jeg sætter mig nu i Marsch for at forene mig med Oroa, og i Fælledsskab med ham at forfølge Fienden, Rebellerne ere demoralise, rede, kun for Halvdelen munderede, og givne til Priis for Utilfredshed og Forvirring. Overbefalingshaveren for de baskiske Provindser, Mina; drog ud med 4 Batailloner, da han hørte Jlden. Den interimistiske Befalingshaver Osena, tilkjendegav mig ved en Depesche af 16de, at Fienden flygtede i største Forvirring, og kastede Gevæhrerne fra sig." Bladet Indicateur de Bordeaux siger, at den spanske Jnsurrection nærmer sig sin Ende, den 15de Decbr. havde man fægtet i 7 Timer, Natten gjorde Ende paa Kampen, og begge Partier, tilregne sig Seiren; Dagen maae have været meget blodig, da efter begge Partiers Opgigivende, 1000 Md. skulle være blevne paa Valdpladsen, men den 16de og 17de vare 2000 Md. friske Tropper, under Minas personlige Anførsel, stødte til Generalerne Cordovas og Oroas Divisioner; Garnisonen i Vittoria havde ogsaa begivet sig til dette Punct, og General Manso med 3000 Md., ventedes ogsaa paa Kamppladsen, saa at det synes, som at noget Afgjørende skulle foretages. (N. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Blandinger. To Mordanfald og et udøvet Mord meldes med sidste Post fra Tydskland: J Frankfurth blev Hr. Golmich et anseet Medlem af Theaterorchestret Juleaften, da han ville gaae hjem, angrebet af flere Personer paa en aaben Plads, kastet til Jorden, og saaret i Nærheden af Hjertet med et skarpt Jnstrument, uden at dog saaret var dødelige; han slæbte sig den til en Familie, hvorfra en Dam strax ilede den til en vagthavende Officeer, der just laae og slumrede paa en Sopha, da hun traadte ind, og som forskrækket ved Allarmen for op, og da han halv i Søvne indbildte sig, at det var en Frihedsbellinde, der kom for at myrde ham, trak han Sabelen, men lod sig dog strax igjen berolige. Jmidlertid har man endnu ikke kundet opdage den intenderede Morder, men troer det maae være en af hans Colleger. Det andet Mordanfold er foretaget i Würtberg, hvor en Skuespiller Lange, gik ind til en derværende Bankør Hiesch og truede ham med at han var dødsens, hvis han ikke leverede ham 100 Dukater, men He Hiesch greb strax Skurken, tog fra ham en Kniv, som han imidlertid havde trukket frem, og overleverede ham til Politiet. Han et sat paa Fæstningen. Endelig meldes fra Dres en under 29de Decbr., at en Pige Sordie Rich ser, som tjente hos en Frøken Wetzborff er bleven byrdet mod Kl. 8 en Morgen paa den grusom Maade, af en Pige, som havde tjent i Forening hed hende, og som af Misundelse og Hav skal hav gaaet Handlingen. Forbeydersken er arresteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
(Neue Zeit)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Nogle af Tinbjergværkerne i Cornvallis gaae al rede i en betydelig Strækning den under Have afgive et af de mærkeligste Beviset paa de en ske Bjergfolks Udholdenhed og Dristighed. Den trømte Grude Huebrok, i Sognet St. Just, er 80 Favne dyb og udstrækker sig langt hen under Haget. Paa nogle Steder er den Klippemasse, som ge imellem Havet og Stollen, ikkun 3 Farne mæg sig, saa at man ofte det mærker til Bølgernes fryg lige Larm Tydeligt, og lig en fjeen Torden for mærkes, hvorledes Klippemasser henvæltes af Bør Dine paa Havbunden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
J Rüdesheim er Vinen iaar bleven indsamlet, ader Snee og Stud, og Viindosten først tilende. ragt midt i November, Fingrene vare nær ved at store stire paa Jndsamlerne; men" hedder der Jngen skal kunne mærke paa Rüdesheimeren fra 324, at dens Jld er næret under Snee." Ogsaa tekier Viinkjergene, i Ungarn, begyndte Viin sten først i November. J Heilbeonn holdt man a 23de Novbr. en kirkelig Takkefest for den tigelsignelse, Viinstokken iaar har ydet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Den paa Curteusiteter rige Dorfzeitung, for eller os at Americanerne ikke engang i Spil og af nogen Konge at sige. J Missouri spilles de Ud Kegler og en Præsident.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Den berygtede Mestertyv og undvegne Slave i Pedersen Høiland, streifer nu atter omkring Rand. Av.) tistiansands Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Jndenlandsk. Ved allerhøieste Resolution af 27de Decbr. sidst, det behaget Hs. Maist Kongen at befale Causlet at lade de til Deputerede og Suppleanter til hovindsialstændernes Forsamling for Sjællands us og Lollands Falsters Stifter valgte Mæne af medsklassen tilkjendegive: at det med Hensyn til ses Embedstilling Jntet haves imod, at de over ge de Poster, hvortil de saaledes ere valgte, (Coll Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Jfølge de nu tilendebragte Valg til Stænderforlingen i Roeskilde vil denne komme til at bede af 70 Medlemmer, foruden den kgl. Commis som endnu ikke er udnævnt. Af disse hende A. til den lærde Stand 3. Conferentsraad Schie(valgt af Hs. M. Kongen.) Prof. Finn Magnussen (ker Jsland af Hs. M. Kongen) og Prof. juris Bang (for Kbhvn, B. Geistlig, 2: Bisker Mynster og Provst Biich af Hs. M. R.) C. Civile Embedsmænd 10. D. Godseiere og andre Proprietatter 27. E. Procuratorer 4. F. Kjøbmæn7. G. Andre næringsdrivende Borgere 8. H. Landbragere og mindre Gaardelere 9
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Den 1ste Jan om Natten Kl. 1 blev Hovedstadens Jndvaanere vækkede ved Brandtabet. Jlden var i et Plankeværk i Studiistrædet, og blev ved deres fertræffelige Brandanstalter strax slukket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Classelotterie=Jnspecteuren Kammerjunker v. Heinen er død af Mæslinger. Nys døde i Valdbye Particulier Neergaard (der under Krigen deede paa Samsøe,) en Mand af eriginal Tænkemaade og stor Formue. Han var aldrig gift. Naar han følte Anstød af Sygden, pleiede han at skrive et Testamente, naar ham forsig pleiede han igjen at tilintetgjøre det. Han fik dennegang et apeplectisk Tilfælde, og døde uden at efterlade sig nogen sidste Villie. Hans Midler anslaaes til en Tønde Guld.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Som man seer af, Kjøbenhavnsposten" har der allerede i længere Tid været tale om Forberedelsen, til en stor festlig Forsamling i Anledning af de tilendebragte Valg i Hovedstaden; men Stadens deputerede Borgere, som fra adskillige Mænd af forskjellige Borgerklasser skriftlig vare blevne opfør deele til at foranstalte Samme, have undskyldt sig med Vanskeligheden af dertil at finde et passende Locale, da en saadan Sammenkomst ville blive at dettagte som en almindelig Borgerfest hvortil ender Borger og Jndvaaner maatte have Adgang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Da de af de deputerede Borgere berørte Vanskeligheder sandsynligviis ville blive eens større for de pridate Entrepreneurer, saa have de Mænd fra hvem Opfordringen udgik, heller ikke troet at kunnestille sig i Spidsen for et saadant Foretagende og saaledes vil den paatænkte Fest sandsynligvis ikke fin Rd. Av.)de Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Jfølge allerhøieste befaling er Professor David, bleven suspenderet fra sine Embedet, som Lærer ved Universiteret og den militaire Høistole. Ogsaa Con soren, Justitsraad Thomsen, er bleven entlediget fra sine Functioner. (Af Apene. Avis og st. han ske Blade)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
J forrige Uge var i Staden Kjøbenhavn 34 sete døde end fødte. Blandt de Døde vare 24 af Meslinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Altonaische Merkun melder fra Kjøbenhavn. . efter Forlydende skal en egen Committe nedsæt, ter at affatte en nye Presselov, for derved at afbjelpe en Feranstaltning, som i den senere Tid skal være savnet Fra Altena skrives at Architecten O. J. Schmidt, har ved hans Nærværelse i Kjøbenhavn af det ton gelige Academie for de skjønne Kunster erholdt dets store Guldmedaille, som han modtog af dets Præses Hs. K. Høihed Prinds Christians egne Hænder Der skrives fra det Holsteenske, at paa befaling af Hs. Maist Kongen, er en af den bekiendte Orgter Harto Harting under Titel "Møde, udgivet Samling af Digte bleven suppeimeret, N. 31.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Mandskabet paa det ved Altona stationerede Kutter Elben, der under Capt Bodenhoffs Commande bidrag til at slukke en voldsom udbrugt Jldebranpaa den hamborgske Eib Øe Waltershof, har af det Billewarder Assuranceselskab faa en Erkiendtlig Aarh. Av. bedsgave paa 300 Mk. C.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Desværte hører man igjen tale om mislige Forhold af nogle gl. Embedsmænd. Suspensioner skul et have fundet Sted. Ogsaa en fornem Skolemand har indviklet sig i betydelige Forlegenheder Peder Jensen i Nørre-Tornby bekjendtgjør i Aalb Avis Udfaldet af en under 24de Novbr. sidstl. af ham indanket Politisag imod Kjøbmand Jensentes Berg af Hjørring, for verbale Jnjurter, hvorved saadant Forlig blev indgaaet: "Jndstævnte Kjøkmand Bergh, som erklæret at have brugt Skjæles ordene Tyv og Røyer med Mere imod Peder Jen len, declarerede: at han havde sagt Saadant i Overtielse og uden at beførelse, hvorfor de gjorte Beskytsninger tilintetgjøres og fordandt Bergh sig til at betale denne Sags Omkostninger i sin hele Om lang, samt for sit udveste Forhold en Mulct af Red Sedler til Taarnd Sogns Fattige, Alt un(Rand. Av.)der Executionstvang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
J Jversens Avis læses, under Jndsendt, et Digt til Cancellieraad S. Hempet paa den 3die Januar." denne almeen agtede Mands 60de Fødselesaa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Det tilchenske Skuespiller-Selskab agter i indeværende Uge for dennesinde at slutte sine Forestillinger i Horsens hvorfra det begivet sig til Nyborg De wagriske Blade meddele en Afhandling, hvorefter den Mængde af forskjellige Slags Been, der ifjør et funden udenfor den saakaldte Borgvold ved Oldenborg, maa ansees som Levninger af hedenske Offere, som man havde nedgravet paa det indviede Offersteds Grund. J hiin fjerne Tid har nemlig umiddelbar i Nærheden af Staden Oldenborg eengang Stadegaard : den gamle Stad, staaet en til den vendiske Afgus Prove indviet Skov, hvori denne blev tykket ved Der- og Christen Offere(Rand. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Døde. Tømmerup Præstegaard; Sognepræst te Tømmerup Menighed i Sjælland, Peter Johan Rattrup 58 Aar. - Gjersløv Bartholine Kirstine Justesen, i Engberg, 28 Aar. - Storehedinge: Niels Capple Petersen, 13 Aar - Assens, Maren Lilletune, f. Rasmus sen 51 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Jndk. Den 2den Januar, B. P. Brandi Klitmøller fra Altona med Stykgods. Den 7de Mads Neergaard af og til Thisted fra Aalborg me Ditto. Den 9de, Chr. Madsen af og til Thugfra Kjøbenhavn med Brændentiu.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Ved Tallotteriets 1277. Trækn. i Altona uttem: 50, 83, 71, 63, 3
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
AVERTISSEMENTS. Da en Deel Foustager med Æddike, Viiss- og Cognac m. m., er inddrevet paa Vestinsten af Jylland, som formodes at være fra det i October Maaned f. A., paa Reisen fo Altona til Aalborg forliste Skib "Dragedulken, ført af Skipper Ths. Winther, sa anmodes de ubekjendte Modtagere af Val med bemeldte Skipper, at indsende deres vigitimations-Documenter til Undertegnede, de besørger Reclamationen. Thisted, den 10de Januar 1835. P. Nisson.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Bekjendtgjørelse. Efter Sigende, skal det Rygte være udbredt, at jeg skulle have givet Een i Commission af kjøbe Heste for mig, men dette erklærer jeg herved for Usandhed; de Heste som jeg kan bruge her fra Jylland, kjøber jeg selv. Holstebroe, den 2den Januar 1835. A. N. Cerf,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Hestehandler fra Metz i Frankrig. Paa Sønderhaae Eiendomme, gaae en Deel fremmede klippede og ikke klippede Faar, hvorom kunne erholdes nærmere Oplysning, naar man betaler dette Avertissements Bekostning og henvender sig til Jestrup i Sønderhaae Sogn, den 7de Januar 1835. C. Knattrup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-10
Paa Mandag udkommer en Extre Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
No 5. No. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordimbrike Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 12 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Klisted af J. S. Lund. Fadrelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
Den schlesvig-holsteenske Regjering i GotForff, hvis Virksomhed man hidtil har havt Anledning til at yde den fortjente Roes, fordelst den hurtige Expedition af de løbende Sager, har i den senere Tid udstædt flere Cirlairer, som bevise, at uagtet Mængden af de udløbende Forretninger, har den derfor ikke tabt Landets meere almene og dybere liggende Trang af Øie. Et Circulaire af 9de Decbr. J. A. angaaende Fattigvæsenet, opfordrer saaledes vedkommende Embedsmænd, til at afgive Beretning paa 13 opkastede Qvæstioner, med Hensyn til denne, i den senere Tid saameget somtalte Deel af den offentlige Bestyrelse. Et ditto Circulaire af 22de Decbr., er udstædt til Overøvrighederne i Amterne og Landskaberne, hvilke anmodes fornemmelig i Følge de opgivne Puncter, at afgive Betænkning om Organisationen af Amternes communale Repræsentation med Hensyn til Personen, som Amtsforstander, samt i Henseende til Commusnalvæsenets hensigtsmæssige Indretning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
Paa Nytaarsdag blev i Glückstadt, feiret en sjelden Fest, da Generalmajor Leschly, Chef for Hs. Maj. Dronningens Regiment, høitideligholdt sit 60aarige Tjeneste Jubilæum, alle bestræbede sig for at give denne værdige Mand Beviis paa deres Agtelse og Kjærlighed. Hs. Majestæt Kongen behagede at oversende Jubel-Oldingen en smuk Ridehest, ledsaget af en egenhændig Skrivelse; Regimentet forærede ham en pragtfuld Kaarde, en Forening af Civillister overrakte ham en Ærespokal, alle Stadens Embedsmænd bragte ham deres Lykønskninger, og det derværende harmoniske Selskab havde foranstaltet et Festmaaltid, hvor man tolkede den Enthusiasme, man saa levende føler for ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
Regjeringen i Gottorff har forordnet, at under hele Kieler-Omslag, ville bevæbnede Folk til Hest og Fod, patrouillere paa alle til Kiel førende Hovedlandeveie. Forøvrigt er siden det omtalte Røverie og Mord-Attentat, intet senere indberettet om at Landeveien skulle være usikker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
J Hempels Avis læses under Jndsendt følgende: At geuse Veie med Penge er godt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-01-12
Hr. Cancellieraad Hempel skriver i sin Avis Ne 202, Side 807 om Thye og Siellands Veie. Aar 1812 skete Udskiftningen i Skiøbeles Sogn paa Langland. Stiftslandinspecteuren blev beerdret at undersøge Udskiftningen, efter det Hørkongelige Rentekammers flere Ordres, hvilket dog et skeere for 1816, saa Reise der kunde gjøres paa en Dag naar man var heldig, varede udi 4 Aar. Enhver Landmand vil vist nok skjønne, at en Bonde, der ved Udskiftningen havde faaet Lodder, der over det Hele var en Afvexling af sur, Moser, Krat og Sandjorder, og skulle ingen Forbedringer kunne gjøres i 4 Aar, maatte lide et tille bitte Tab. - da saadanne 4 Aar som disse vistnok aldrig kommer for Bonden mere – Jeg kunde ei heller befatte mig med Veien ved men Plan, nemlig Kirkeveien, særdeles da det høie Collegiums sidste Resolution gik ud paa, at det maatte undersøges, om jeg kunde ansees fornærmet ved denne Vets Forlæggelse i Anledning af Udskiftningen af Byens Jorder Denne Resolution kom mig ei til Nytte, endskjøndt den var mig fuldkommen god, saa jeg skylder min allernaadigste Konge og høie Collegium min allerunderdanigste Tak og Tjeneste; men da Vetkommende havde udført et Stykke Arbeide paa bemeldte Vei, paa min Bekostning maatte jeg betale 20 Rbd. for ei at faae plyndret mit Huus ved Udvantning men da dette syntes mig alt for drøit, lod jeg 2de kyndige Landmænd syne Arbeidet der var gjort som afsagde: at en Karl kunde gjøre dette Arbeide i 1 1/2 Dag, saa man kunde mene. En Rigsdaler kunde være god Dagleie derfor, saa jeg et veed hvor de 9 Rbd. blev af. Man skulle snart troe, at det var lagt et Lag i Bunden af Pengene i dette lille Stykke Vei, da den holder sig saa fortrinlig god, da der findes Stykker paa samme Vei det næsten er ufremkommelig baade for Folk og Fæe, saa at Stedets Sognepræst neppe kan komme dertil. Skrøbelov paa Langeland den 27de Decbr. 1834. Jens Mortensen, Anner-Bonde.