JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongl. Rentekammer er under 7de Julii d. A. udfærdiget en Placat, angaaende Forhøielse i Betalingen for Landinspecteurernes og Landmaalernes Forretninger i Danmark. Dens Jndhold er følgende: "Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekjendtgjøre herved: at Hans Kongelige Majestæt under 30te i forrige Maaned har allernaadigst resolveret: 1) at den Betaling, som det ved Forordningen af 23de April 1781, §. 27, og den ved Kammer-Placat af 20de September 1806 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af 19de næstforhen er tilladt Landinspecteurer og Landmaalere at oppebære for Jord- og Skov-Op 18, og sine Tale alle. At i d. A. maalinger og Udskiftninger i Danmark, maae herefter indtil videre være forhøiet, saaledes, at de maae lade sig betale indtil i alt: a) for Ager og Engs Opmaaling, samt Korter og Beregninger derover, paa jævnt Land 10 og, naar Ager og Eng har vanskelig Beliggenhed imellem Skove og Buske, 14 Skilling for hver 14000 Qvadrat-Alen; b) for Ager og Engs Udskiftning efter egen Opmaaling 8 og, efter en andens, 10 Skilling for hver 14000 Qvadrat=Alen; c) for Skoves Opmaaling, samt Korter og Beregninger derover, til paafølgende Udskiftning efter Forordningen af 27de September 1805, som hidtil, fra 10 til 16 Skill. for hver 14000 Qvadrat=Alen, men, hvor der tillige skeer speciel Opmaaling af enkelte Skovskifter, som hver Lodseier især maatte have eiet i Fælledskabet, desuden fra 6 til 12 Skilling for hver 14000 Qvadrat=Alen af det saaledes speciel Op maalte, alt efter Opmaalingens større eller mindre Vanskelighed, og, i Tilfælde af Tvist, efter Landvæsens-Commissionens Eragtning, eller, saafremt Vedkommende ikke dermed ere fornøiede, efter Rentekammerets endelige Kiendelse; og d) for Skoves Udskiftning efter nysnævnte Forordning af 27de September 1805, naar den skeer efter egen Opmaaling, 8 og, naar den skeer efter en andens 12 Skilling for hver 14000 Qvadrat-Alen; 2) at i de Tilfælde, hvor Landinspecteurer og Landmaalere, efter fornævnte §. af Forordningen af 23 April 1781 og allerhøistbemeldte Resolution af 19de September 1806, samt, i Anledning af Nivellerings=Forretninger, efter den ved Kammer Placat af 10de November 1797 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af 2den næstforhen, kunne tilkomme Diætpenge, maae disse være forhøiede med 1 Rigsdaler, saa at de herefter indtil videre skulle være bestemte til 3 Rigsdaler dagligen; og 3) at det i øvrigt i Henseende til Betalingen for Over dreves, Søers og Mosers Opmaaling og Overdreves og Hedes Udskiftning skal have sit Forblivende ved hvad, der er bestemt i meerbemeldte §. 27 af Forordningen af 23de April 1781, og i Henseende til Betalingen af Nivellerings=Forretninger ved hvad, allerhøistbemeldte Resolution af 22 November 1791 har fastsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Udtog af en Skrivelse fra Rendsborg af 12 Julii 1810. Høesletten har nu taget sin Begyndelse her i Landet. Paa nogle Steder er den kun udfaldet maadelig, paa andre derimod bedre, alt efter Jordbundens forskjellige Beskaffenhed. Den Varme, som vi have havt i de seneste Uger, bidrager ogsaa til at modne Kornet, og vi tør med Sikkerhed vente, at man først i næste Maaned næsten allevegne vil kunne begynde at sysselsætte sig med Høsten. Efter alt Udseende vil den paa de fleste Steder blive god. - For nogen Tid siden er den sædvanlige Fugleskydning bleven foretaget her i Staden. Den her bosatte Borger Mahrt gjorde det første Skud for H. M. Kongen, hvorpaa der faldt en Gevinst af en Sølvskee. Denne blev ogsaa sendt til Kjøbenhavn, for i al Underdanighed at overleveres Hans Majestæt. - Postmester Løve her i Staden er allernaadigst bleven udnævnt til Cancellieraad. Ogsaa har det behaget Hs. Maj. at beskikke den hidtilværende Chef for Stadens borgerlige Artillerie, Capit. Kirchner, til Stadshauptmand og Chef for Rendsborgs samtlige Borgervæbnings Dele, og derhos at tillægge ham Rang med Majorer af Kjøbenhavns Borgervæbning. - Da den hidtilværende Conrector Henrichsen i Husum er bleven valgt til Præst i Schwesing, saa er hans Embede derved bleven vacant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Under 8de Julii har det behaget Hs. Maj. naadigst at udnævne Hans Høihed Prinds Friderich Ferdinand til Danmark, Ridder af Elephanten, Oberst af Cavalleriet og Regimentschef, til Generalmajor med den Ham reserverede Anciennetet; og de virkelige Generalkrigskommissairer i Hertugdømmene Christian v. Hein og Henrich Friderich v. Røepstorff, Riddere af Dannebrog, tillægges Rang med No. 6 i Rangforordningen af 12 Augusti 1808 dens 2den Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Under 10de Julii har det behaget Hs. Maj. at resolvere: Bureauchef ved det norske Commissariats-Collegium, Justitsraad Gottlieb Hermannetorff, afskediges i Naade fra sit hidtil havte Embede med Pension, og er han, med Hensyn til hans lange, tro og nidkjære Tjeneste, udnævnt til virkelig Etatsraad, aldeles gratis; og adjungeret og succederende Bureauchef ved bemeldte Collegio, Krigscancellie Secretair Christian Emanuel Fischer, udnævnes til virkelig Bureanchef ved samme paa hans nuhavende Gage 780 Rdlr. aarlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Ved Landemodet i Ribe Domkirke d. 4de d. M. holdt Stiftsprovsten Hr. Doct. Theol. Koefoed Tale over Math. 5, 16. 17, og tog derved Anledning til at vise det urigtige, ugrundede og ubeviste i den af Cand. Theol. Grundtvig udgivne Dimisprædiken: Hvi er Herrens Ord forsvundne af hans Huus, I Gaar er den hertil indbragte rigeste Prise, det Americanske Skib the Swift, blevet ved Underretten prisdømt. Ladningen vurderes for 6 Tønder Guld. Der er kun 10 Actier i den Caper som opbragte den, hvoraf hver kun har kostet 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Paa Auctionen d. 19 Julii over det priisdømte Skib Nereid vare Priserne saaledes: Maryland Tobak 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. 2 1/2 s. pr. Pd., Virgin Tobak 2 Mk. 12 s. a 3 Mk. 12 s., Caffe 6 Mk. 12 s., 7 Mk. a 7 Mk. 5 s., hvid Havannah 5 Mk. Pd., guul dito 4 Mk. 12 s., Georgia Bomuld 6 Mk. 8 s., Orlean 19 Mk. 8 s. a 20 Mk. 4 s., Campechetræ 25 Rdlr. 3 Mk. pr. 100 Pd., Nanquiner 28 Mk. pr. Styk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Den 6 Julii vare Danske Bancosedler noterede i Stockholm 20 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Kjøbenhavns Vexelcours d. 20 Julii. Banquen solgte intet; men under Haanden var Coursen 418 til 420. - Hamb. Cours 420 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 10 Julii. Moniteuren indeholder Kongen af Hollands Frasigelses=Act. Derpaa følger en Jndberetning fra Hertugen af Cadore (Champagny), hvori Ministeren forestiller Monarken at denne Act burde, førend den udkom have været aftalt med Keiseren, og at den uden hans Stadfæstelse ikke kan have nogen Kraft. - Belgiens Forening med Frankrige, vedbliver han, har forstyrret Hollands Uafhængighed; Frankriges System er nødvendigt blevet Hollands; det er forpligtet til at tage Deel i alle Frankriges Søkrige som om det var een af dets Provindser. Siden Schelde Arsenalets Oprettelse og Foreningen af de Provindser, der udgjøre Departementerne Rhin og Scheldemunding var Hollands Handelsexistence uvis. Den Deel af Holland, som er Riget endnu fremmed, er berøvet den Fordeel, som den med samme forenede Deel nyder. Desuagtet tvunget til at gjøre fælles Sag med Frankrige vil Holland, bære Byrderne af denne Sammenvirken, uden at deeltage i dens Velgierninger. - Holland er nedbøiet under Vægten af en Gield af 85 til 90 Millioner, som udgjør en Fjerdedeel meer end hele det forenede Riges Gield, og om end Landets Regjering gjorde Forslag til en Reduction, saa staaer det alligevel ikke i dens Magt, at være Borgen, for denne Anordnings Overholdelse og Fasthed, da denne Gield, endog nedsat til 30 Millioner, endnu bestandig vilde overstige Landets Kræfter. Man antager, at Holland betaler trefold saa meget som der betales i Frankrige. Folket sukker under 23 forskjellige Afgivter, den Hollandske Nation segner under sine Afgivter, den kan ikke betale dem mere. Regjeringens Udgivter kræve desuden at Afgivterne forøges. Marine=Budgettet for 1809 bestod kun af 3 Mill. Gylden, der neppe vare tilstrækkelige at lønne Marinens Embedsmænd, Generalskab, og Marinecorpset, og underholde Arsenalerne, der ikke tillade at udruste et eneste Skib. For at bestride de i Aaret 1810 anordnede Rustninger, der dog ere Mimium af den til Hollands Forsvar passende Magt udfordres en trefold saa stor Sum. Krigsbudgetet har neppe ydet Underholdning til Fæstningerne og 16 Batailloner, og medens to Departementer af saadan Vigtighed mangle det, der er nødvendig til at vedligeholde Æren og Uafhængigheden, har man ophørt at betale Renterne af den offentlige Gield; de staae endnu til Rest for mere end 1 1/2 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Efterat Ministeren saaledes har skildret Rigets slette Tilstand, siger han, at naar en Prinds i en kraftfuld Alder har ladet dette Land blive i en saa lidende Forfatning, hvad kan det da vente af en lang Mindreaarighed, Men det kan dog ved en ny Orden i Tingen reddes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Foreningen med det store Rige er den eneste faste Tilstand, hvori Holland i Fremtiden vil kunne hvile sig efter sin Liden og Omskiftningen i dets Skjebne. Jkke allene Hollands egen Tarv, men ogsaa en anden Jnteresse byder denne Forening. Holland, hedder det endvidere, er ligesom Udløbet af det Franske Gebeet; det er Rigets Ende; ganske at besidde Rhinen maa Deres Maj. gaae til Zunder=Søen. Da vil hele Løbet af de Vande, der udspringe i Frankrige eller skylle op til dets Grændser, tilhøre Dem indtil Havet. At lade vore Floders Mundinger i fremmede Hænder, er at indskrænke Deres Majestæts Magt til et slet begrændset Monarkie, istedet for at oprette en Keiserlig Trone. At lade Rhinens, Maas's og Schel dens Mundinger i fremmede Hænder, er at underkaste Dem deres egen Lovgivning, og at gjøre Deres Staters Handel og Manufacturer skatskyldige af disse Mundingers Besiddere, er at tillade en fremmed Jndflydelse paa det, der ligger deres Undersaatters Lykke nærmest. Hollands Forening er desuden nødvendig, for at gjøre Rigets System fuldstændigt, især siden den Brittiske Cabinetsordre af November 1807. - Endelig siger Hertugen, at Keiseren to Gange har været nødt til at lukke sine Toldsteder for Hollands Handel, hvorved dette afsondredes fra Fastlandet; at han efter Wiener Freden havde i Sinde at udføre denne Forening, men blev hindret deri af andre Aarsager, der ikke mere finder Sted; at Keiseren lod sig nøie med Tractaten af 14 Martii, der forøgede Hollands Lidelser, uden at opfylde nogen af H. M. Hensigter; at disse Skranker nu ere bortryddede, og at der gives ingen gunstigere Leilighed til Foreningens Udførsel, at H. M. har oprettet et mægtigt Arsenal i Antverpen, og at Schelde allerede bærer 20 Skibe af første Rang, men at H. M. store Planer i den Henseende kun kunne udføres i deres hele Fuldkommenhed ved Hollands Forening; at denne Forening ikke allene er Frankriges, men hele Fastlandets Jnteresse, da man derved kan bekjæmpe Engelland paa dets eget Element; at Hollands Forening er en naturlig følge af Belgiens. Hvad den unge Prinds angaaer, da behøver han ingen anden Besiddelse end Storhertugdømmet Berg, som Keiseren allerede har givet ham. Derpaa følger et Keiserligt Decret, som fastsætter, at Holland skal være forenet med Frankrige, at Amsterdam skal være den tredie Stad i Riget; at Holland skal have 6 Senatorer, 6 Deputerede i Statsraadet, 25 Deputerede i det lovgivende Corps og 2 Dommere i Cassationshoffet. Land- og Søofficiererne forblive i deres Tjeneste; den Kgl. Garde forenes med den Keiserlige; Hertugen af Piacenza skal præsidere i Minister conseilet og besørge Forretningerne; fra 1 Jan. 1811 af svares samme Afgivter som i de øvrige Dele af Riget; de Colonialvarer, der findes i Holland, skulle mod en Afgivt af 50 PC. tilhøre deres Eiere, og da kunne indføres i Frankrige. Hollands lovgivende Corps skal udnævne, 15 Medlemmer, der skulle forføie sig til Paris, for at udgjøre et Conseil, hvis Hensigt skal være definitiv at regulere alt hvad der har Hensyn til den offentlige og Communialgield og bringe Foreningens Grundsætninger i Overeensstemmelse med Landets Localiteter og Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Paris d. 8 Julii. Den berømte Opfinder af Luftmaskiner, Josef Montgolfiere, er død d. 26 f.M. i sit 70de Aar. - Decretet angaaende Fouches Udnævnelse til Generalgouverneur over Romer bleven tilbagekaldet. Det hedder, man har anvist ham et Opholdsted i hans Sanatorie i Aux i Provence. - Prindsessen af Leyen er død af den Skade, hun fik i Jldebranden d. 2 d. M. Ogsaa for Prinds Kourakins Liv frygter man.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Amsterdam d. 9 Julii. Alt Hollandsk Militair har nu forladt Hovedstaden og er marcheret til Arnheim. De fra Tid til anden udmarcherende Franske Tropper afløses bestandig af ny Corfu er nu stærkere indsluttet end nogensinde før, imidlertid er man ikke bekymret for denne vigtige Plads. Den er godt forsynet med Levnetsmidler, og Gener. Donzelot, som commanderer der, giver det bedste Haab. Garnisonen er bleven forstærket med nogle tusinde Mand. - Keiseren har sat Corfu Divisionen under Kongen af Neapels befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Russerne skulle den 16 Junii have tilfegtet sig nye afgjørende Seiere over Tyrkerne, hvorved Jsmail Bay og Først Kallemachi med 4000 Mand ere tagne til Fanger og over 10000 Mand dræbte og saarede. Den Russiske Armee skal være i Begreb med at rykke rask frem; efterat den længe i Forveien skal være gaaet over Donau ved Hirstewa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Ved Bazartscheks Bestormelse bleve 8000 Tyrker nedsablede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
J de Preussiske Stater ere Classe- og Tallotterierne aldeles blvene ophævede og i deres Sted oprettet et saakaldt Quine=Lotterie. Statscassen faaer derved en Jndtægt af 200,000 Rdlr. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Kongen af Holland ventes til Kenndorf, hvor han vil bruge Svovlbadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
London d. 30 Junii. (Over Frankrige.) Commandanten paa St. Thomas har erklæret sig uafhængig. - Garvet eller ugarvet Læder, Horn, Talg, Uld, Bomuld undtagen, og Gjedeskind, er for 6 Maaneder tilladt at indføres, det komme fra hvilken Havn det vil. (Et tydeligt Beviis paa hvor meget Engelland trænger til disse Artikler.)Man venter at Krigsfangernes Udvexling snart vil finde Sted. – Til Sicilien ere 4 Linieskibe og 2 Fregatter afgaaede, der skulle beskytte Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Det hedder, at Wellington har afslaaet det Slag, som Marchal Massena har tilbudt ham, og at han har givet befaling at rømme Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
De sidste Jndige Auctioner, i London, have ydet saa stor Fordeel, at det Ostindiske Compagnie har befalet, saa meget som mueligt at befordre denne kostbare Plantes Dyrkning i Gouvernementet Calcutta og Madras. J Henseende til Peber, hvis sidste Salg er faldet meget slet ud, har man anordnet det Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
J offentlige Blade hedder det nu, at der skal anlægges en Canal, der forbinder Verner-Søen, med Østersøen. De Svenske, hedder det der fremdeles, ville da formedelst denne Canal, der aabner en fri Gjennemfart imellem hiin Sø og Nordsøen, ikke behøve mere at seile igjennem Sundet (?). Den ne projecterede Canal skal forene Viken, BottenNoren- og Aspalange=Søen. Planen er forfattet af den Engelske Mechanicus Tilford, under Baron v. Platens Opsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
J Stockholm er nu ogsaa anlagt et Jnstitut, for Døvstumme, som gjør dets Stifters Jndsigter Ære. - J Upsala og Lund ere oprettede Præste seminarier, af hvilke man lover sig duelige Prædicanter, som Sverrig høilig trænger til J Canterburry hændte sig nylig en snurriBegivenhed. En Soldat af eet af de Regimenter, som ligge der, døde, og hans Lig blev henbragt paa det Sted, som er bestemt til Liigs Optagelse. Om Fredagen, da Jordefærden skulde gaae for sig, kom hans Kammerater for at afhente Liget, og da de fandt en Ligkiste paa det sædvanlige Sted, forudsatte de, at Liget laae deri, og bragte den hen paa Kirkegaarden, hvor Begravelsen gik for sig. Da man sænkede Kisten ned i Graven gik Laaget op ved et Stød, Kisten fik. Til alle Tilskuernes Forbauselse fandt man nu, at Kisten ikke indbefattede andet end Ligklædet. Nogle gik nu tilbage til det Sted, hvorfra man havde hentet Kisten, og de fandt der Liget, som derpaa blev jordet efter at Begravelsesceremonierne paa ny vare fuldbyrdede. Man erfarede nu, at Vedkommende, som ikke vare blevne underrettede om den til Ligegjængelsen bestemte Tid, havde forsømt at give Befaling til at lægge den Døde i Kisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
J Maji Hefte af polit. Journal læses en Efterretning om Hamborger Correspondents Oprindelse. Denne Avis udkom allerførst i Schiffbeck i det Holsteenske 1711, ophørte 1714, begyndte igjen i April 1721 og blev derpaa fortsat i 10 Aar i Schiffbeck, indtil den 1731 udkom i Hamborg paa Grunds Forlag. J Correspondentens Privilegium af 1 Dec. 1730 paalægger Senatet i Hamborg Udgiveren "at beflitte sig paa at skrive en god Stiil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Beløbet af Engelske Banknoter paa 5 L. og derover, som vare i Omløb indtil d. 12 Jan. d. A. var 14,668,640 L. af Bank Post Bills, 384, 120 L., af Banknoter under 5 Pund 8,546, 170, som udgjør i det Hele henved 21 1/2 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Moniteuren indeholder følgende: Americanske Skibe vise sig i Nordsøens og Østersøens Havne med foregivne Oprindelses-Certificater fra Franske Consuler. Vi ere bemyndigede til, offentlig at erklære, at disse Certificater ere falske og sammes Jhændehavere bør ansees som Falsknere. Disse Papirer ere sandsynlig fabricerede i Engelland. Hs. Majestæts Consuler i America have ikke i lang Tid meddeelt saadanne Certificater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Auctioner. Den 27 Julii, Advocat Bilsted, Løsøre i No. 138 i Gothersgaden; d. 30. Secret. Stilling, dito i Laxegaden, og strax der efter i store Kongensgade. D. 2 Augusti. Copiist Brask, Løsøre i St. Pederstrædet, d. 13, Proc. Top, Løsøre og Bøger efter afg. Assessor Lenz. Opløsning af Metaphrasen i No. 64. Præsens imperfectum, præteritum perfectum, plusqvamperfectum futurum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes En
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Sverrig forestaaer nu en vigtig Crisis. Rigsdagen i Ørebro. Hvorfor man just har valgt dette Sted, der har et med Vand omgivet Slot og ligger over 20 Mile fra Stockholm, er let at indsee. Den halvofficielle Journal de l'Empire har i en Artikel, som har gjort megen Opsigt i Kjøbenhavn, allerede ladet sig forlyde med, at Prindsen af Oldenborg og Kongen af Danmark vil komme med paa Valglisten, og tilføier, at Engellænderne stedse have skjelvet for, at Skandinaviens Kræfter skulde blive forenede til et politisk Heelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Hr. Grundtvig har ogsaa i et lidet Skrift besvaret det Spørgsmaal: "Er Nordens Forening ønskelig." Han har stilet sit Skrift til det Svenske Folk og taler med Fynd. Han siger til Slutningen: "Da gamle Nor skiftede Landene mellem sine Børn, da fik Gautur Land mellem begge Sødskende og hans Odel Lighed med begges, saa han kunde række den ene Haand til Broderen paa det høie Field og den anden til Søsteren i Dal. Der stande de nu begge og vente ham, thi, troer mig svenske Brødre. J høre gennem mig ei en enkelt Røst, men en forenet Stemme af alle Danmark og Norriges Ædle. Derfor rækker os Haand, ærlig og trofast, som vi byde, og dette Haandslag skal være det sidste Slag i Norden!" – At Skandinavien kunde blive hvad det under en Magarethe engang har været, derom er vel ingen Tvivl. Havde Gustav den 4de, istedet for at kaste sig i Engellands falske Arme, sluttet sig fast til Danmark, hans naturlige Bundsforvandte, og i Forening med dette bekjæmpet Souhyret, da havde han endnu siddet paa Tronen, da havde Finland endnu været Svensk og Strømme af Menneskeblod sparet. Hele Norden havde endnu staaet i sin herligste Glands, frit, selvstændigt og uafhængigt som i dets skjønneste Dage. Med vort Capervæsen gaaer det meget heldigt. Dagligen prisdømmes Skibe, der overbevises om, at have drevet Smughandel. Den Nytte, der opnaaes herved, er dobbelt, deels komme derved mange Varer ind i Landet, som vi ellers maatte forskrive udenlands fra og altsaa end mere vilde forværre vor ufordeelagtige Cours, deels beredes herved paa det kraftigste den Engelske Handels Undergang og de Engelske Manufacturers Ødelæggelse. Jo farligere vore Capere blive for Engellænderne, desto frygtsommere blive de Engelske Assurandeurer, og jo frygtsommere disse blive, desto mere forhøie de Assurancepræmien. Jo høiere Assurancepræmien er, desto høiere Priis maa de Engelske Manufacturister sætte paa deres Artikler. En naturlig Følge heraf er, at Engelske Manufacturvarer, formedelst deres overdrevne Dyrhed, efterhaanden maa ganske forsvinde fra de Europæiske Markeder, og at man lader komme Franske og Tydske Manufacturvarer, der kunne faaes saa meget billigere. Saaledes maa Caperiet paa den ene Side styrte de Engelske Manufacturer, ligesom det paa den anden maa ophielpe de indenlandske og neutrale. Under nærværende Omstændigheder er Capervæsenet det vigtigste og kraftigste Middel til at knække Engellands Magt. Vor Beliggenhed er af den Natur, at fiendtlige og paa fiendtlige Lande handlende Kjøbmandsskibe ikke aldeles kunne undgaae os, gik de end under nok saa svære Convoyer. - Men saa levende Caperiet i denne Tid drives, saa stille, saa aldeles stille, er det i Handelen. Her ere især Colonialvarer i Overflødighed, men deres vigtigste Afløbskilde er stoppet. De falde og maa falde med hver Dag, fordi de ikke kunne udsendes. Vel synes det for den Jkkehandlende at være gavnligt, at man kan faae Caff- og Sukker for godt Kjøb, men vare disse Artikler dyrere, det vil sige, kunde de udsendes, saa vilde langt vigtigere Artikler, f. Ex. Smør, være meget billigere. Vor Cours vilde da ikke være 420.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Det tilsyneladende Gode at visse Colonialvarer ere, efter Tid og Omstændighederne, billige, gjør os saaledes i Grunden stor Skade. Forbudet mod Colonialvarers Jndførsel i Hamborg har havt uheldige Virkninger paa vor Cours. Den holdt sig længe imellem 400 og 405, fordi Banquen bestandig solgte saa meget Banco der begiertes til en med den Hamborger forholdsmæssig Cours. Men aldrig saasnart har Banquen ophørt at sælge Banco, førend den med raske Skridt løb i Veiret i Hamborg. J en Tid af 14 Dage er den stegen 30 PC. Himlen forbyde, at den ganske skulde faae Tøilen! Den eneste Trøst man har, er den, at Agioteurerne sædvanligen sørge for at den daler igjen noget, naar den er dreven til en vis Høide, paa det de siden kunne kjøbe Banco ind igjen til lavere Priser, og atter sælge den til høiere. Men det værste er, at Coursen besidder en vis Centralkraft, og sædvanlig tilsidst trækker sig op igjen til den Punct, hvorfra den udgik. De sørgelige Virkninger af denne vor ufordeelagtige Pengecours ere imidlertid uberegnelige. Alt hvad vi skal have udenlands fra maa betales tre, ja fire Gange saa dyrt som tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.