JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Forordning. Under 7de October 1795 har Hans Majestæt allernaadigst behaget at udgive en Forordning af følgende Jndhold: Endskiønt Vi ved Vores Forordning af 24de August 1791 have, indtil videre ophævet Kornskattens Ydelse in Natura, fordi samme blev befundet at være deels forenet med større Besværlighed for de Skattepligtige, end i Forhold til den Jndtægt, som deraf tilflød Vores Kasse, og deels i adskillige Henseender trykkende for Landmanden, fornemmelig i de mindre frugtbare og dyre Aaringer, og, i Stedet for denne Korn-Skat, paabudet en efter et Middeltal af 20 Aars Capitels Taxt beregnet Afgivt i Penge, hvilken Vi have troet nogenledes tilstrækkelig til derfor at anskaffe de til Vor Tieneste aarligen fornødne Kornvare, der og siden den Tid ere ved Licitationer blevne tilveiebrag. te, saa have dog de ved den seenest afholdte Licitation budnet Priser paa de Kornvare, som til Vores Tieneste for det næstkommende Aar behøves leverede, saameget oversteget de forhen i lige Tilfælde antagne Priser, at Anskaffelselsen af disse Kornvare paa denne Maade vil de blive alt for byrdefuld for Vores Kasse, og modtage en langt større Sum, end den, der ved de paabudne Kornskats=Penge indkommer. Vi finde Os derfor nødsagede til at paabyde en extraordinaire Korn=Leverance af det contribeable Hartkorn i Vort Rige Danmark, for en bestemt Betaling, til Vores Tieneste i det tilkommende Aar 1796, hvilken Udskrivning dog ikke kan ansees at blive byrdefuld for Yderne, i Betragtning af at de Priser, Vi efter 2den Artikel allernaadigst tilstaae dem, ere saa høie, at et ei ubetydeligt Qvantum af de udskrivende Kornsorter ere efter den afholdte Licitation i dette Efteraar til samme Priser ved frivillig Leverance tilveibragte; men da denne Korn udskrivning altsaa er aldeles forskiellig fra den forhen paabudne Kornskat in Natura, som Vi ved bemeldte Vores Forordning af 24de August 1791 have indtil videre ophævet; saa følger det af sig selv, at de ved nysnævnte Vores Forordning paabudne Kornskats=Penge ligefuldt blive at erlægge for det næstkommende Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Bekiendtgiørelser. Da jeg har opfunden, og selv erfaret, ved at støde Lys meget er at profitere, det være saavel ved usmeltet som smeltet Tælg, og saadant eet Lys som efter min Angivelse veier 4 Lod, skal brænde en Time længere, som et andet Tælg=Lys, af samme Vægt, og lyse bedre som det andet. Specien som skal bruges dertil, koster til 100 Pund Tælg 2 Mark, hvem som vilde benytte sig heraf, betaler mig 1 Rdlr. med Brevet frankeert. Fra her i Staden forlanger jeg ingen Betaling strax, og ikke førend samme er proberet og har staaet sin Prøve. Udbeder mig af de Herrer som forlange disse Specier at vide, vilde det behagelig holde ved sig selv. Fridericia boendes i Venders Gaa J. D. Wittmack. den Nr. 480.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Da Kiøbmand Daniel Philip Rasches Opbudsboe hidindtil har staaet usluttet i Anledning af Ventilationer imellem samme og Hr. Cancellieraad Toft i Henseende Prioritet. i Nør=Sneede Kroe og endeel Bøndergods, som til begge vare pandtsatte med 1ste Prioritet, og siden Procurator Roested nu paa Hr. Cancellieraad Tofts Vegne, har paastaaet alle Boets Vedkommende indkaldet for at afgive deres Erklæring i denne Henseende; saa indkaldes herved alle og enhver, som fornævnte Daniel Philip Rasches Opbudsbod i nogen Maade vedkommer, at behagentlig tage Møde ved Opbudsboets videre Behandling paa Viborg Raadstue den 8de December førstkommende, for saavel at afgive deres Deklarationer bemeldte Prioritets Dispute angaaende, som og at fremkomme med hvad enhver under Boet videre kunde have at andrage, paa detat samme til benævnte Tid uden videre Ophold kunde blive sluttet og afgjort. Viborg, den 25de September 1795. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Da Enkefrue Justitsraadinde Anna Johanne von Westeen, fød Baar, er her i Staden ved Døden afgangen, og hendes Stervboe, af undertegnede civile Skifteforvaltere er taget under lovlig Skiftebehandling; Saa indkaldes den Afdødes Credi og Debitorer herved, med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, ligesom saadant og er skeet ved Proclama efter Loven, de første for at bevise deres Krav, og de sidste forat betale hvad de til Stervboen maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia den 7de October 1795. P. Lorenzen. J. J. Bruun. H. Geelmuyden. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Da Examinatus Juris Andreas Baar, er her i Staden ved Døden afgangen, og hans Stervboe af undertegnede civile Skifteforvaltere er taget under lovlig Skiftebehandling; Saa indkaldes den Afdødes Credi= og Debitorer herved, med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, ligesom saadant og er skeet ved Proclama efter Loven, de første for at bevise deres Krav, og de sidste for at betale hvad de til Stevboen, maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Fridericia den 7de October 1795. P. Lorenzen. J Bruun. H. Geelmuyden. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Efter Domme og Jndførseler bliver Foldingbroe Kroergaard i Riberhuus=Amt den 18de November førstkommende stillet til offentlig Auction, og uden flere Auctioners Holdelse bortsolgt, strax eller til 1ste Maji 1796 at tiltrædes. Gaarden staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 3 Tdr. 7 Skp. 1 Fkr. en enhalv Alb., og ufri 1 Td. 4 Skp. Dens Bygninger ere nye, suffisante og beqvemme; Eiendommene af Ager og Eng betydelige. Stedet er privilegeret til at holde Vertshuus, og ligger ved det mellemste Toldsted i Landet, hvor der falder sterk Passage imellem Holsteen og Jylland, saa at enhver vindskibelig Familie upaatvivlelig der kan rundelig have sin Udkomme. Samme Dag sælges Gaardens gode Besætning. Roestmøllegaard den 8de og Jndboe. H. Warthoe. October 1795. Auctions-Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Da Urup og Sophienlyst ei bleve bortforpagtede ved Auctionen den 19de sidstleden i Hol sens, ere disse Gaarde underhaanden at faae Forpagtning til 1ste Mai 1796, naar de Lysthavende derom med første ville behage at henvende sig til Eieren paa Urup eller i hans Fraværelse til Hr. Raadmand Kruse i Horsens. Urup, den 24de September 1795. Schmidten. Hillerup Gaardens Eiendomme tilligemed nogle Parceller af Elling=Lodden, der alt er frie Hovedgaards Taxt og forhen i de offentlige Tidender anmeldt, ere underhaanden at faae tilkiøbs samlede, eller Parceller deraf, og kan tiltrædes til 1ste Mai 1796, naar Kiøberne. derom henvende sig til Eieren paa Urup. Urup den 24de September 1795. Schmidten. Hierting Bye, Skads Herred, Ribe, J huus Amt, er død Snedker Jens BlotsKone Karen Pedersdatter Hebo. Boet er taget under lovlig Skifte, men det er fattigt, og efter ald Anseende bliver Jntet at arve. J blandt hendes mange Arvinger er anmeldt en Brodersøn Sr. Hans Tonnissen, der ei vides hvor er, men skal opholde sig i det Slesvigske. Han, og og flere end de ellers Anmeldte er til, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, selv eller ved Fuldmægtige hos mig at godtgiøre deres Arveret, og under Skiftet iagttage Samme. Andre, som har Krav eller Skyld til Boet, ville imidlertid legitimere Hiint og betale Denne. Varde, den 15 Octob. 1795. A. Nørup. committeret Skifteforvalter. J allerunderdanigst Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de August d. A. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formeener sig at have noget at fordre i forrige Sognepræst i Middelfart. Hr. Hans Jørgen Birks Stervboe, hermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre. Weilbye Præstegaard, pr. Middelfart den 14 Septemb. Hans Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Provst i Wend Herred og Sognepræst for Weilbye Meenighed. Kathrinedahl i Tyrsting Herred, Bryrup Sogn, 3 1/2 Miil fra Horsens, 1 1/2 Miil fra Silkeborg, er underhaanden til Kiøbs, da der ved Auctionen ei skeedte det antagelige Bud. Til Liebhabernes Efterretning meldes blott: At det er en kiøn Egn, god Skov, smuk Bygning (i Brandkassen for 5000 Rdlr.) Møllen som er nye, indrenter en 600 Rdlr. aarlig. Hartkorn Ager og Eng omtrendt 6 Tdr., og derfor henved 150 Tdr. Agerland, 40 Tønder Engbund og 300 Tønder Heedejord. Gaarden kan tiltrædes. strax med Avl af 55 Læsser Høe, der kan fordobles, og 90 Traver Rug foruden andet Kornmod at svare et halv Aars Rente fra 11 Decbr. De totrediedeele af Kiøbe=Summen maae blive staaende i Gaarden paa første Prioritet og lovformelig Pandte=Forskrivning. Man hen vender sig til Landsdommer Hoff paa Silkeborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af Dato 19de September d. A., der tillader os, som Skifte Commissarier. udi Stervboet efter nu afgangne og tilforn paa Vartpenge standne Major Carl Philip von Bremen i Colding, med 12 Ugers Varsel, at indkalde sub pæna præclusi & perpetui silentii, forommelte Afdødes Arvinger og Creditorer, som og Stervboets Debitorer, blive alle de, som formeene sig at have noget at arve eller fordre i dette Stervboe, herved indkaldte til at møde for os her i Hadersleb, og beviisliggiøre, de første deres Arverettigheder og de sidste deres havende Krav, ligesom og Stervboets Debito; rer anmodes at indkomme med deres Skyldige, til behørige Tider. Hadersleb, den 16de September 1795. R. Simmesen. N. Schmidt. Regiments QvarStabs Chirurgus og Regimentsfeldskier. termester og Anditeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
J Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling de Dato 18de September sidstleden, som den 21de jusdem er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte have noget at fordte udi afg. Etatsraad Niels Lunde Rejersens Boe, enten i Anledning af hans førte Firma Rejersen & Compagnie, eller i andre Henseender, deres havende Krav, for os, som Skifte=Commissarier i bemeldte Boe, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1ste October 1795. Engelbreth. Biørnsen. Brandorph.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Torsdagen den 19de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Raadhuuset her i Veile foretaget Skiftet efter afg. Procurator Andreas Bagger og forhen afdøde Hustrue Bodil Vang; hvilket herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Veile, den 10de September H. M. Lange.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-16
Skifte=Forvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
J Anledning af de ved Hr. Amtmandens Skrivelse af 7de Julii sidstleden indsendte Forespørgseler, hvorledes bør forholdes med Hegnet paa de Steder, hvor nogen Mands Lod til støder en almindelig Vei, eller og en saadan Vei gaaer over Lodden, skulde Vi ikke undlade tienstligst at tilmelde Hr. Amtmanden til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse som Vedkommende, at det i disse Tilfælde, for hvilke intet er bestemt ved de Kongel. Anordninger, maae forblive ved Lovens almindelige Grundsætning i D. L. 3. 13. 40, hvorefter man anseer det at være enhver Vedkommendes egen Sag, som attraaer sin Jord Veien fra hegnet, ved Grøft og Gierde at skaffe sig saadan Fred, som han finder fornøden, dog at det i henseende til de almindelige Landeveies Jndgrøftning forholdes efter Forordningen af 13de December 1793. Rentekammeret, den 10de October 1795. Colbiønsen. Høe. Schiønning. Meincke. Johannsen. Vorndran. Wadum. Mandix. Til Hr. Amtmand Ferslev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Storbrittanniens Omhue for den polske Republiks Varighed i Aaret 1792. ) Til at understytte den polske Nation i at forsvare dens nye Constitution a) holdtes Forsamlinger ei allene i London, men ogsaa i Liverpool, Bristol, Bath, Manchester, Birmingham, Sheffield, Edinborg, Glasgow og flere Stæder i det brittiske Rige, og allevegne med god Fremgang. Men imedens man samlede Guineer i Eng, land, vare de russiske Tropper, som allerede stode i Polen ikke ørkesløse: de rykkede frem med Magt, adspredte de polske Corps og kuldkastede den nye Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Britternes virksomme Aand og Ædelmodighed kunde altsaa ikkun vise sig i en meget kort Tid ved denne Leilighed; thi imedens man ilede til at subskribere, og Avistrykkerne gjorde Bekiendtgiørelser herom for intet, kom der hastigere, end man havde ventet, Tidende om Forandring i de polske Sager. Det heele Verk fik altsaa, efterat have beskaftiget den brittiske Nation nogle Uger, en pludselig Ende. Skiemtende sagde man herom, at det havde frembragt det Særsyn: at Bogtrykker=Presserne i alle tre Riger havde været forenede til een Hensigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Den 27de September holdt Societet i London sin sidste Forsamling, hvori Hr. Hopkins, Lord Major, præsiderede. Det var et Slags=Sørge=Ceremonie, som blev holdt udenGiesterering og Glæde; Sammenkomsten hold tes derfor ogsaa i det Huus, hvori Lord=Mac) Storbrittannien var da hverken i Krig med Frankerig, eller een af Ruslands Allierede." 7) Formedelst denne Couritution blev den polske Republik et Bytte for sin Naboer i Aaret 1795, og Storbrittannien havde intet herimod, thi nu var det een at Ruslands Allierede, og i Krig, med Frankerig. for boer. Her besluttede man eenstemmigen, at giøre følgende merkværdige Declaration bekiendt. Vi havde det Haab, at være i Stand, til, nogenledes at medvirke til den polske Nations Understyttelse. Dette Haab er dog blevet kuldkastet ved en stærkere Magts lykkelige Operationer, hvilke de ganske hielpeløse Polske ikke formaaede at imodstaae, uagtet de anvendte alle deres Kræfter til at forsvare deres Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Det er nu vor eneste Pligt at tilkiendegive vor Mening om denne Tildragelse. Vor eneste Trøst bliver den Tanke, at vi, som enkelte Mennesker, have gjort alt hvad vi kunde, forat redde den brittiske Nations Karakteer fra den Skam, at vise en usel Neutralitet, eller være ligegyldige ved en Handling, hvorved et størt, Kongeriges Uafhængighed og Millioner Menneskers Frihed bleve et Offer for en lovstridig Voldsomhed, og disse Menneskeer styrtede i et fremmet Tyrannie. Gierningen er barbarisk og Exemplet opvækker Bekymring. I een hielpeløs Nations Undergang, som ikke har fornærmet nogen, maa de andre Stater i Europa, og vor Fædreneland især, see et advarende Exempel i disse nye Ærgierrigheds Grundsætninger: og deres Udøvelse, hvad deres egen Skiebne, kan blive, naar Raden kommer til dem. Vi kunne ikke overtyde os om, at de hastige Progresser og den militairiske Magts Udvidelse, at en stor Confoederations synlige Beslutning, forat deele det heele faste Land af Europa imellem de Confoedereerte, ere Ting og Tildragelser, hvori vor Nation ikke behøver at tage Deel. Kan man vel troe, at Kongen af Polen skulde være bleven saa aldeles forladt af Ruslands naturlige Fiender og Rivaler, dersom denne voldsomme militairiske Lovgivning af en fremmed Magt, denne virkelige Erobring, ikke var en Deel af et meere udstrakt og i Forveien aftalet System. Et System, hvorefter Polen er ikkun det første Offer, og som vil give de andre forenede Partier Midler i Hænderne, til ligeledes at udvide deres Stater. Vi slaae vel vor Liid til vor indvortes Styrke, vi have og Aarsag til at stole paa vore Rigers Beliggenhed, der som Øer ere adskilte fra det faste Land. Men hvo kan være os Borgen for, at denne mygtige Confoederation ikke kan komme, i Stand til at skabe en Søemagt, der kan være Britternes overlegen, Skulde dette nogentid skee, da kunde et eneste ulykkeligt Tilfælde være tilstrækkeligt nok til at lade disse Øer overrumples af disciplinerede Barbarers Hære, der have tvanget Europa under Aaget. Naar Magten er stor nok, da mangler man aldrig Skingrunde. I Henseende til Polen havde man dog ingen. Alt hvad vi have hørt, er, at det ikke stemmede overeens med Ruslands Hensigter, at der i Polen, skulde være noget Slags indskrænket Monarkie, en arvelig Krone eller en fornuftig Constitution, eller at Almen kunde have Love, hvorpaa den kunde beraabe sig; og en Regiering, der kunde beskytte den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Disse Betragtninger underkaste vi den brittiske Nations Viisdom og Ædelmodighed, i den faste Overbeviisning, at denne Viisdom og Ædelmodighed vil bringe den til det samme Resultat, ved at overveie forbemeldte store Gienstand. Vi tvivle ingenlunde, at jo de bekiendtgjorte Adresser vilde have tilveiebragt 5) Denne offentlige Erklæring skeete den 27de September 1792, og i Marts Maaned 1793 paa fulgte saa mange polske Landes orderlige Jndlemmelse i de preussiske og russiske Monarkier. en saadan Sum, som vi havde kunnet tilbyde, med Ære, og den polske Nation havde kunnet med Ære modtage. Men nu er Hensigten ophævet. Derfor have vi besluttet, at give de indleverede Penge tilbage til Subskribenterne. Dog fradroges heri Societetets havte Omkostninger, der beregnedes til 300 Pund Sterling. De Penge, der ikke afhentedes bleve givne til de Fattige. Kongen af Polen, der var meget rørt og ver dette Foretagende af Britterne, sendte ved sin Minister i London Guld=Medailler til nogle Befordrere af denne ædelmodige Handling; for at vise sin Højagtelse og Taknemlighed. Stor brittaniens Konge, Georg den 3die bifaldt oflentlig dette Foretagende af den polske Friheds Venner; thi faa Dage efter den sidste Forsam ing, slog han Lord=Majoren, Hoppins, til Ridder. Noget om de franske Emigrantere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Man har beregnet at der allerede i October 1792 vare 30000 franske Emigeerte i London, og 80000 i heele England. Deriblant vare mange Hertuger, Prindser, Exministre, Exgeneraler, fordums Ambassadeurer og Gesandtere, Erkebisper og Bisper, Admiraler, Statholdere, Commandanter i Fæstninger, academiske Lemmer, General Toldforpagtere, Hof. betientere og Hofdamer, med et Ord: QvintEssencen af den fiine Verden fra Paris, Versailles og de største Stæder i Frankerig, Europas største Lærere og Mynstere i alt det, der kunde forfine og forædle det selskabelige Liv, eller ogsaa forderve det. Dog fandtes heriblant ogsaa ædle, sande Patrioter, der havde flygtet med deres Familier for Anarchiets Skyld; saasom: den forfine store Kundskaber og Retskaffenhed saa berømte Taleyrand, biskop i Autun; den forrige Krigsminister Narbønne; Lally Tolendal; den ulykkelige la Favettes Gemalinde, og hans findrige Slægtning Princesse Henin. Nogle af disse havde flygtet med Besværlighed og aabenbar Livsfare. Mange Damer ankom forklædte som Fiskere eller som Matroser; saaledes reddede den bekiendte Marquis Bouille Gemahl. inde sig Nogle havde krøbet indt store Kofferter, bleve saaledes indpakkede bragte i Paketbaaden. Andre vovede deres Liv paa Havet i aabne Baade, allene for at naae den engelske Kyst Dette gjorde ogsaa Hertuginden af Biron, som betalede 200 Louisdorer til 2 Mænd for denne farlige Overfart. Hun kom halvdød til Brighton. Men disse Ulykkelige havde endnu større Krænkelser at udstaae. Den Jntolerants der saa meget hersker hos de engelske orthodere, Zeloter, kom nu i Bevægelse ved at see saa mange Præster af en Religion, som den engelske Pøbel afskyer og holder for overtroiske. Protestantiske Fanatikere fremstode nu mod carholske Fanatikere. Man saae Flokke staae paa Gader og offentlige Pladse i London for at høre Gaadepræster, der udlagde Tidernes Tegn, og saade meget ondt om den babyloniske Hore hvorved man afmalede de bigotte franske Flygtninge, som de sletteste onde Menneskeer under So Her ere de Ord, som en saadan Londonsk Gadepræst pladrede for en Hob gabende Skabninger. Have J ikke hørt om den Massakreren i Paris og om de mange Mord i alle Forsamlings Deele, Alt dette have de Præster stiftet, som nu krybe omkring hos os. De absolvere deres Tilhængere fra enhver Forbrydelse, og Mord er alle catholske Landes Last. Vinteren nærmer sig, og dersom Regieringen ikke strax skaffer dem bort, da maa Himlen være os naadig! Thi hvilke Grundsætninger have vi ikke at vente af denne Armee, bestaaende af 30000 romerske Præsterl."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Bekiendtgiørelser. ade hidtil gjorte Bud i de 4re holdte Auctioner over Ribe Stifts=Adresse-Contoirs Privilegium og Bogtrykkerie, afg. Justitsraad von Westens og Frues Stervboe tilhørende, ikke bleve antagne; saa er Ugebladet deels derved, deels formedelst Bogtrykkeriets Omstytning siden Stervboe Gaardens Salg, sat over 4 Uger tilbage; hvilket herved erindres, efterdi det ellers maatte synes underligt, at nogle Avertissementer ere af seenere Datum, end Ugebladet. Jagtet det heri Byen værende Bogtrykkerie, Ar og Adresse=Contoir, tilhørende afgangne Justitsraad von Westens og Frues Stervboe, har været opbuden til Bortsælgelse ved 4 Auctioner, er dog intet antageligt Bud derpaa skeet; hvorfor Skifteretten og Arvingerne har reqvireret 5te Auction over samme, som er berammet at holdes paa Fridericia Raadstue den 5te December næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, ved hvilken Auction bemeldte Bogtrykkerie til høistbydende bortsælges uden fleere Auctioners Holdelse. Trykkeriet har udelukkende Privilegium for Ribe Stift, og sælges med alle dets Jnventarier og Forlags=Skrivter uden Undtagelse, saa at den Mand, som kan holde Værket i behørig Drift, vil derved finde et godt Levebrød. Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor AuctionsConditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de Novbr. 1795. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
af Umyndiges Midler ved Fridericia Over l formynderie er til næstanstundende 11te December Termin 1795 at faae til Laans efterfølgende Capitaler, en paa 617 Rdlr. 17 s. en paa 84 Rdlr. 77 1/2 s., og en paa 45 Rdlr. 76 s., imod saadan Sikkerhed som for slige Midler er befalet, hvorom Vedkommende ville behage jo før jo hellere at melde sig hos Fridericia Overformynderie den 24de No. vember 1795. Anders Andersen. N. Madsen. 2 den 19de December næst Løverdagen kommende om Eftermiddagen Klokken 1 slet bliver udi afg. Kiøbmand Hans Ulvs Gaard i Warde ved en eneste offentlig Auction til Bortsælgelse separat eller conjunctim opraabt efterskrevne bemeldte Boetilhørende Eiendomme nemlig: 1. Stervboegaarden beliggende paa Vestergaden, hvis Huuse, som ere i god Stand, bestaaer af 4re indbygte Længder i alt 68 Fag, med 4 re Kakkelovne, rummelig Gaards Plads, en stor og for største Deelen med Tornhække indhegnet Hauge, en Kaaber Brændeviins=Kiedel til 3 Tønder, med Svale Tønde, MæskeKar, a., som med god Held er bleven drevet, samt Gaardens Jorder i Marken efter 200de Rdlrs Grund Taxt. Gaarden er med Kielder meget beqvem indrettet for en Kiøbmand, Brændeviinsbrænder og Avlsmand. 2. En Eng ved Varde, Skibskrog kaldet, som opraabes i 3 lige Deele. 3. En Dito Eng, Skidenhals kaldet. 4. Det Gaarden ved Udskiftningen tildeelte Kjær Skifte. Til hvilket Alt Liebhaberne herved indbydes. Conditionerne kan 14 Dage forud saaes til Eftersyn hos Hr. Byefoged Fogtmann i Varde og hos Raadmand Lund i Ribe. Den eller de som maatte have nogen beviislig og lovlig Fordring i Stervboet efter den her i Byen den 17de September sidst afvig, te afdøde Borger og Vognmand Mads Jensen, anmodes herved 3de Gange efter hinanden, dermed at melde sig forinden 12 Uger fra Dato, enten i Stervboet ved de der holdte Skiftesamlinger, eller hos underskrevne som SkifteForvalter efter den Afdøde. Ribe den 10de November 1795. K. Simonsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Raadmand i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-10-23
Nor nogen Tid siden er her i Ribe bortdød, 2 en Tienestepige navnlig Maren Pedersdatter; Det lidet hun efterlod sig, og som ved Auction blev udbragt til 8 Rdlr. 3 Mrk 9 Skl., har neppe været tilstrækkelig til det hendes Begravelse har kostet, mindre til det som paa hendes Pleie i hendes Sygdom er bleven anvendt; Hendes Arvinger skal efter Beretning boe eller opholde sig i Omme Sogn, norden Warde, hvilke herved indkaldes, for enten forinden, eller ved Skiftetsslutning sidst i nest kommende December Maaned at melde sig, og tillige at angive, om bemeldte afdøde Pige enten i Arv eller i andre Maader har efterladt sig meere end her foran er meldt. Ribe den 10de November 1795. K. Simonsen.