JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En Ditto beliggende omtrent 1/2 Miil fra Randers, meget smukt, og hvis Bygninger afgive en herskabelig Leilighed for en Familie af Stand. Hartkornet er 4 Tdr. og Arealet omtr. 85 Tdr. Land udmærkede Jorder. Udsæden er 12 1/2 Tde Rug, 15 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælgsæd, Kjøbesumma c. 12,000 Rbd., hvoraf kun forlanges udbetalt 2 a 3000 Rbd.; Resten kan blive indestaaende, imod Prioritet i Eiendommen, i flere Aar. En Ditto omtrent 3 Mile nordvest for Horsens, med gode Bygninger og et Areal af omtrent 160 Tdr. Land, gode Jorder og hvortil holdes en Besætning af 4 a 6 Heste og 16 a 20 Køer; Kjøbes. 8 a 9000 Rbd. 5. En Ditto i samme Egn med gode Bygninger og Beboelse for en honnet Familie, hvortil hører omtr. 60 Tdr. Land udmærkede Jorder og holdes en Besætning af 4 Heste og 10 Køer, foruden Ungkreaturer. Kjøbes. 5000 Rbd., hvoraf Halvdelen kan forblive indestaaende i Eiendommen. En Ditto beliggende omtrent 4 1/2 Miil nordvest for Aarhuus, med gode Bygninger og et Areal af 110 Tdr. Land, g. M., Agerjord, 18 Tdr. Land Eng og Torve jord, og 1 a 2 Tdr. Land med ung Skov. Der er afvigte Efteraar besaaet: 9 Tdr. Land med Raps, 1 Tde Hvede, 16 Tdr. Rug, og til Foraaret vil blive faaet 12 Tdr. Byg, 2 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Vikkerhavre, 4 Tdr. Land med Boghvede, 30 a 40 Tdr. Havre samt 40 Tdr. Kartofler og 14 Tdr. Land med Spærgel. Kjøbes. 7,500 Rbd., hvoraf - om ønskes - 5000 Rbd. kunne blive indestaaende. En Ditto, ikke langt fra Sidstomskrevne, med circa 100 Tdr. Land gode Jorder, beliggende særdeles smukt. Hertil haves Skov og Tørvejord til Fornødenhed. AfEnghø avles aarl. 30 Læs. Bygningerne, der ere beliggende omtrent midt i Marken, ere gode; men dog afgiver Stuehuset fortiden kun Bopæl for en Familie at Bondestanden, Kjøbes. 6 a 7000 Rbd., med billige Udbetalings-Terminer. En Ditto paa c. 50 Tdr. Land, beliggende paa Mols, i en frugtbar Egn, og hvis Jorder ere tjenlige til at Slags Sæd. For faa Aar siden er paa Eiendommen, opført en 15 Fag grundmuret Bygning, 13 Al. viid, tildeels indrettet til Beboelse. Betydeligt Aalefiskeri hører til Eiendommen, hvormed flere Næringsveie passende kunne forenes; Kjøbes. 25 a 2600 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Et godt opbygget Huus paa Aaby Mark ved Aarhuus, med c. 4 Tdr. Land, særdeles gode Jorder; Kjøbes. c. 800 Rbd., med 300 Rbdlrs Udbetaling. Et Ditto paa 8 Fag, med Hauge, i Egnen af Frysenborg; Kjøbes. 250 Rbd. 1. Et Ditto med en stor Hauge i Sønder=Salthen, tilKjøbesumma 350 Rbd. NB. Disse 3 sidste Eiendomme egne sig for Professionister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
J. En udmærket Vand, Veir= og Hestemølle, beliggende ved en af Jyllands største og bedste Kjøbstæder. Til denne særdeles indbringende Eiendom høre betydelige Jorder og ypperlige Enge, samt god Aalefiskeri. Denne Eiendom kan kjøbes for en særdeles billig Priis, i Forhold til dens virkelige Værdi, og kun 1/2 Deel af Kjøbesummen forlanges udbetalt; Resten kan forblive indestaaende i Eiendommen imod 1ste Prioritet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En udmærket god Vandmølle, omtrent 2 Mile fra Aarhuus, med omtrent 100 Tdr. Agerland særdeles gode Jorder. Denne Eiendom, der vist kan henregnes til en af de bedre Vandmøller i Jylland, er beliggende i en smuk, meget beboet og kornriig Egn, og kan kjøbes for 36,000 Rbd. a. En Ditto, beliggende omtr. 2 Mile fra Horsens og 2 1/2 Miil fra Skanderborg, til Kjøbes. 25,000 Rbd. 6. En Ditto omtrent 4 Mile nordvest for Horsens, til Kjøbes. 22,000 Rbd. an. En Ditto, beliggende i Nærheden af en af Jyllands vestlige Kjøbstæder; Kjøbes. 11,000 Rbd. b. Et Krosted, 3 Mile fra Viborg, paa Landeveien fra sidstnævnte By til Veile og Horsens; Kjøbesumma 5000 Rbd., hvoraf Halvdelen forlanges udbetalt. c. Et Ditto, omtrent 3 Mile nordvest for Horsens, med nye, smukke, solide og beqvemt indrettede Bygninger; Kjøbes. 5000 Rbd., hvoraf 2/3 Dele kunne forblive indestaaende i Eiendommen, der i Mangel af Salg ogsaa kan bortbyttes med en anden Eiendom eller bortforpagtes. Desuden anvises fra mit Contoir til Salg: de. En udmærket god Kjøbmandsgaard i Colding, til Kjøbes. 4,500 Rbd., med 1000 Rbdlrs Udbetaling. er. En Gaard i Veile, hvortil hører c. 12 Tdr. Land udmærkede Jorder. Kjøbes. 6000 Rbd.; og fr. 8 forskjellige større og mindre Eiendomme her i Byen, hvoraf nogle ere skikkede og godt beliggende for Handel og anden Næringsdrift. Nærmere Oplysning om og Anviisning paa foranberørte Eiendomme meddeles, naar man personlig eller i frankerede Breve melder sig hos mig, med Opgivelse af, hvilke Eiendomme det er der forlanges Oplysning om. Aarhuus Commissionscontoir i April 1845. A. Hansen. Til forestaaende Paaske Flyttetid. er et smukt Værelse, med Sovekammer og Kjøkken a. at faae tilleie. Det er beliggende i Nærheden af det lille Torv og er meget passende for en eenlig Herre eller Dame. Man henvender sig til Commissionair A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Klæder-Magazin. Til Efterretning, for saavel Jnden; som Udenbyes, har jeg den Ære at bekjendtgjøre, at min Boutik i denne Tid er bleven forøget med et Parti Sommerarbeide, bestaaende af moderne Sommerfrakker i alle Størrelser og Fiinheder, dito Mandarinfrakker, med og uden Vatering, dito Beenklæder af alle Couleurer; endvidere et stort Parti Veste af det moderneste Tøi. Ligeledes er til Salg endeel brugte Klæder, som sælges langt under deres Værd, og bemærkes tillige: at deriblandt er en Deel passende for Confirmanter. C. Christensen, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Efterat have forfærdiget Mesterstykke i Snedker=Professionen, har jeg nu, ved at overtage en Deel af min Faders Værksted, etableret mig som saadan, hvorfor jeg anbefaler mig til Enhver, der vil forunde mig deres Arbeide, som jeg stedse skal bestræbe mig for at udføre til Enhvers Tilfredshed; ligeledes anbefaler jeg mig med alleslags Billede og Ornamentskjæreri, Alt til billigste Priser. Vestergade 664. Bech, junior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Extra godt nyt schlesisk Kloverfrøe, Thimothei Frøe, fortrinlig Sædehørfrøe, Vikker, Sædehavre a. faaes meget billig hos N. W. Bastrup i Kolding. Nykjærnet Smør til 24 pr. T. og fød Fløde til 20 s. pr. Pot kan fra nu af daglig erholdes i Meieriet paa Marselisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En Candidatus pharmaciæ ønsker til 1ste Mai Condition, og anvises fra Adresse-Contoiret i Aarhuus. 266 3 31 6 Sølv, Umyndiges Midler under Katholm Gods, kan i 11te December Termin erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderibestyrer. Katholm, d. 21de Marts 1845. Brøndsted. Aarhus-Paquetten "ANDERS SANDOE ORSTED", Capt. P. Michelsen, afgaaer snarest mueligt til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Skipper N. Andersen, førende Jagten Adonis, ligger under Ladning til Kjøbenhavn, og afseiler saasnart Farvandet bliver fri for Jis, medtagende Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Skipper Koch seiler fra Kolding til Kjøbenhavn med første aabne Vande, medtagende Passagerer og Fragtgods. Kolding, d. 26de Marts 1845. J. S. Borch. Skipper Rasmus Holbek af Ebeltoft, som agter at afseile til Kjøbenhavn ved første aabne Vande, medtager Fragtgods og Passagerer, og vedbliver fremdeles i samme Tour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Nye Bøger. Aktstykker, vedkommende Staden Aarhuus, 9 ½, Beretning om den nye Studenterforenings nordiske Høitid, 1 A, Meredith, Roman af Blessington, 13 D., 22 s; Tydske Stiiløvelser af H. Lorenzen, 4 88 ; Prøver af en ny dansk Oversættelse af det gamle Testament, 2183, ere at faae hos S. Warberg. Med dette Ne slutter indeværende Qvartal. Nye Bestillinger modtages paa alle kongl. Postcontoirer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
No 56. den 1ste April. Tirsdagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Nyheder fra Udlandet. Den preussiske Regjering vil i Schlesien være kommen paa Spor efter en Sammensværgelse, der gaaer ud paa, med Magt at indføre en Constitution. Det havde i Breslau vakt megen Opsigt, at den anseete Kjøbmand og Fabrikeier Schløffel den 14de Marts var bleven fængslet, og alle hans Papirer lagte under Beslag. Borgerrepræsentanterne havde derfor i et overordentligt Møde besluttet, at sende en Deputation til Overpræsidenten, for at erholde Oplysning om, hvorfor man saa pludseligt havde fængslet en saa anseet Borger, og derved sættes istand til at berolige deres Medborgere. Overpræsidenten erklærede da, at man i Risenbjergene var kommen paa Spor efter en Forbindelse, der strækker sig igjennem hele Bjergegnen til det Glasiske og langs med Sudeterne til dybt ind i Tydskland, og som skal have til Hensigt, med Magt at indføre en Constitution. Man vilde endog overrumple Schweidnitz, en stærkt befæstet Stad ved Foden af Risenbjergene. Tolv Personer vare allerede fængslede, af hvilke Nogle havde denunceret Hr. Schløffel som Medlem af Foreningen. Deputationen takkede Overpræsidenten for den viste Tillid, og begav sig tilbage til Forsamlingen, for at berolige Gemytterne. Ved den anstillede Undersøgelse skal man have forefundet Udkastet til den Constitution, man vilde have indført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
J Storfyrstendømmet Posen ligger, nogle Miil nedenfor Staden Posen, ved Floden Warthe, en lille By, som hedder Birnhaum. J denne har man funde en stor Mængde skjulte Vaaben. Sex med franske Vin ladede Flodskibe vare nemlig indfrosne der, og en Matros, der vilde smage Vinen, ved hemmeligt at bore Hul i et af Fadene, har givet Anledning til den Opdagelse, at alle Fadene vare pakkede fulde af Geværer. Om disse vare bestemte for Preussen eller Polen, derom ere Meningerne endnu deelte; men Opdagelsen har voldt stor Sensation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Tydskland er i denne Tid i en stor religiens Bevægelse paa det ene Sted efter det andet løsriver man sig fra Pavedømmet og danner nye, af Paven i Rom aldeles uafhængige tydske eller evangelisk catholske Menigheder. Saadanne ere allerede oprettede i Berlin, Buntzen, Bingen, Bochum, Breslau, Brunsvig, Carlsrube, Chemnitz, Elberfeldt, Leipzig, Marienburg, Konigsberg, Halberstadt, Magdeburg, Offenbach, FuldaDortmund, Glogau, Schneidemühl, Nürnberg, Lands hut, Stadtberg, Ulm, Wesel, Worms, Wiesbaden, Wismar, o. fl. Deres Afvigelser fra Papismen gaae i det Væsentlige ud paa følgende Punkter: Afskaffelse af Fasten, Helgeners Anraabelse, Reliqviernes Tilbedelse, Messens Afholdelse i et uforstaaeligt (det latinske) Sprog, Afskaffelse af det hemmelige Skriftemaal, ligeledes af Aflad, af Præsternes Coelibat, og de umenneskelige Love mod de saakaldte blandede Ægteskaber osv. Og endelig frasige de sig al Afhængighed af den romerske Pave. – Et saa omsiggribende Røre i den alene saliggjørende Kirke, stærkere end nogensinde siden Luthers Tid, har naturligviis forskrækket Paven, der i sin Angst er tyet til de tydsk-catholske Hoffer, (man siger, ogsaa til et stort protestantisk, for at faae en Dæmning opstillet imod den rivende Strøm. Bayern og Østerrig ville neppe, som der menes, tolerere noget Frafald fra Rom, men da der baade i Ungarn og Bøhmen yttre sig Sympathier for den ny-catholske Kirke, ville Regjeringerne faae meget at tage vare paa Fra Wien skal der i denne Anledning afsendes en Gesandt til den tydske Forbundsdag med særegne Jnstructioner angaaende hiint kirkelige Anliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Ogsaa i det urgamle Stift Hildesheim har en tydsk-catholsk Menighed constitueret sig, og antaget følgende Troesbekiendelse: "J Guds og Stifteren af den christelige Religion, Jesu Christi Navn, løssige vi os herved høitideligt fra den romerske Kirke, og ville fremdeles intet Samqvem have med den romerske Stols og dens Tilhængeres Vranglære. Amen, Vi erklære, at vi i Aanden betragte os som Lemmer af en ny christelig catholsk Menighed og uden al Undseelse ville betragtes som saadanne. Som Grundlag for den nye Menigheds kirkelige Bekjendelse anerkjende vi Jesu Christi rene Lære, saaledes som han selv og hans Apostle have lært denne og efterladt os den i det hellige Evangelium. Vi slutte os saaledes til de Menigheder, der allerede have dannet sig paa flere Steder, og vi forlade ikke den catholske Religion. Jndtil den Tid, da en almindelig Kirkeforsamling fastsætter noget Bestemt med Hensyn til den for alle nye Menigheder antagne fælles Troesbekiendelse, antage vi imidlertid Troesbekjendelsen af 19de Octbr. 1844 for den christelig catholske Meenighed i Schneidemühl (i Storfyrstend. Posen).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
J denne Stad lod den catholske Præst Czerski, som er valgt til den nye Menigheds Sjælesørger, sig nylig, som en anden Luther, ægtevie til sin trolovede Brud. En evangelisk Præst fuldbyrdede Vielsen, efter den evangeliske Kirkes Ritus. Tre Dage derefter blev Czerskilyst i Kirkens Ban fra Prædikestolene i alle Storfyrstendømmets romersk-catholske Kirker. Og denne Banlysning skulde ikke alene gjælde hans egen Person, men ogsaa hans Tilhængere. Ronge er valgt til Præst i Breslau, hvor den nye Menighed allerede tæller over 12000 Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
J Berlin er arresteret en Viinhandler Fahnrich, som gjentagne Gange havde prøvet paa at trænge ind i Kongens Kabinet. Jforveien havde han sendt Kongen flere Breve, hvori han havde gjort Hs. M. de eventyrligste Forslag til en Statsforandring, og forlangt en personlig Sammenkomst. Kongen havde befalet, at man skulde sætte ham i Daarekisten, hvor han har gebærdet sig saa rasende, at man har maattet paalægge ham Tvangstrøien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Fra Hamborg meldes, at den svenske Hofsangerinde, Demoiselle Jenny Lind, er ankommen dertil, og vilde i Løverdags optræde i Operaen: "Norma Fra Hamborg agter hun sig til Kjøbenhavn. Fem Studenter – hedder det fra Lund – gik fra Kjøbenhavn Tirsdag Middag, for at komme hjensamme Dag. Da de vare komne et Stykke ud paa Jsen, reiste der sig en stærk Østenstorm med Sneeveir, og Vinden var dem imod. Een af dem blev saa medtagen af Træthed og Kulde, at han ikke kunde gaa længere; han blev saa søvnig, at han ikke kunde holde sig vaagen, og lagde sig paa Jsen, hans Kammerater formaaede ikke at bære ham. De skiltes ad; de To gik tilbage til Danmark, de To til Skaane. Nogle, som kom kjørende paa en Slæde fra Kjøbenhavn, toge hine op, tilligemed ham, der laa paa Jsen, som de ansaae for død, da han var næsten frossen fast dertil, Da Veiret var saa strængt, toge de Coursen til Fiskerleiet Wikhogaraa, hvor Studenterne toge ind i en Fiskerhytte. Den Skindøde lagde man forsigtig i et koldt Værelse, og ved Midnat kom han atter tillive og førtes næste Morgen til Lazarethet i Lund. De, som gik mod den svenske Kyst, bleve tilsidst saa udmattede, at de faldt om paa Jsen langt fra hinanden og bleve liggende. En Husar fra Valkarra, som kom fra Kjøbenhavn, fandt den Ene, som han tog med sig, og som senere efter kom tillive igjen. Den Anden, Hr. Lagerblad, fandtes først og Torsdagen, aldeles frossen fast til Jsen, af nogle Fiskere fra Lomma, og blev om Torsdag Nat bragt til Lund, uden mindste Haab om at bringe ham tillive igjen. Samme Dag var ogsaa en Bondepige funden halvdød paa Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Kjøbenhavn, den 28de Marts. - Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter have iaftes været forsamlede og blandt Andet forhandlet om Antagelsen af den omtalte Adresse til Kongen, angaaende den slesvigholsteenske Sag. Med Undtagelse af een Stemme er hele Forsamlingen bleven enig om Adressens Form, efter at et Amendement af et af Forsamlingens Medlemmer, hvilket gik ud paa at andrage, paa Anvendelsen af det eneste tilstrækkelige og meest folkelige Middel til hiin usalige Strids fuldkomne Bilæggelse, var blevet taget tilbage af Proponenten, ifølge nogle doctrinaire Ubetimeligheds=Politikeres ligesaa bestemte som forsigtigt beregnende Jndsigelser derimod. Det er ved en saadan Leilighed dobbelt Skade, at Forsamlingen ikke holder sine Møder offentligt, da Communens Borgere derved kunde faae et dybt Jnd blik i flere af deres Repræsentanters politiske Anskuelser. - Man tør vel iøvrigt nu saameget mere vente, at Magistraten, der jo, foruden Politikeren Raadmand David, ogsaa tæller Arvefølge=Declarations=Proponenten blandt sine Medlemmer, ikke vil undslaae sig for at tiltræde den antagne Adresse. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Commissionsdommen mod de tvende af Straffeanstalten udbrudte Forbrydere: Julius Brandrup og P. Rasmussen, er ligeledes ved den igaar afsagte Høiesteretsdom bleven stadfæstet. Dommen lyder paa, at de Tiltalte have deres Liv forbrudte. (Bl. Td.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
- Den igaar Aftes, i Nærheden af Byen udbrudte Jld, var paa Jslemark, tilhørende Grosserer Beyer. Samtlige Bygninger ere nedbrændte, ligesom ogsaa hele Besætningen, bestaaende af 24 Køer og 11 Heste, ere indebrændte. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Pressesagernes Antal er blevet forøget med to nye, idet det kongl. danske Cancelli har meddeelt Sognepræsten for Handrup og Søllerød Menigheder, Hr. Friis, fri Proces til at sagsøge baade Flyvepostens Redacteur for at have omtalt det Passerede imellem Pastoren og en Selveierhuusmand ang, nogle Sidstnævnte idømte Skolemulcter; og Kjøbenhavnspostens" Redacteur for et Jnserat med Overskrift: "Mulctering for Skoleforsømmelser i Handrup Skole district, Roeskilde Amt."(Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Contra=Admiral M. J. P. Bille er død ved et Anfald af Apoplexie. Den Afdøde, Een af de Sidste af Heltene fra 1801, var født den 8de Novbr. 1769 paa Møen, hvor hans Fader var Jndrulleringschef. J Slaget den 2den April var han Næstcommanderende paa Prøvestenen, hvis nederste Batteri, han commanderede, og var saaledes der, hvor det gik hedest til i dette blodige Slag. Han var Commandeur af Dannebrogen og Ridder af den preussiske røde Ørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
(Aftenbl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
- Til Concerten i Aftes i Christiansborg SlotsRidehuus, til Jndtægt for Frederik den Sjettes Asol, havde et meget talrigt Publicum indfundet sig – c. 3000 – og den ovennævnte Stiftelse kan saaledes glæde sig til en ikke ubetydelig Tilvæxt i sine Jndtægter. Desværre maatte to af de smukkeste Sangnumere: Duet af Bellinis Monteechi e Capuletti, og Scenen af Operaen Alceste af Gluck, udelades paa Grund af Mad. Rungs pludselige Sygdom. - Ved de faa Forestillinger, det italienske Operaselskab endnu giver – som bekjendt ophører dets Saison med Marts Maaneds Udgang vil Rossini's berømte Opera Semiramide" blive opført. Paa Tirsdag gives den sidste Forestilling, til Benefice for Selskabets dygtige Capelmester, Paolo Sperati. – H. P. Holst har skrevet et nyt lille dramatisk Arbeide: "Kun tyve Aar, som med det Første kan ventes opført. (Aftenbl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
- Oehlenschlæger har nu forladt Paris, og er paa Tilbagereisen til sit Fædreland, hvor han kan ventes i Løbet af næste Maaned. – Lumbye er under sit Ophold i Wien bleven engageret ved et af de derværende Theatre, for selv at dirigere ved Udførelsen, af hans Dandse. Dette Engagement er udløben først i næste Maaned, da han saa agter at begive sig paa Tilbagereisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
- Det milde Veir, som nu pludseligt indtraf i Paasken, har sat Alt under Vand. Jsen, som i saa lang Tid var landfast, er nu en stor Vandmasse, og Martssolen viser først nu, at den har Kraft. Desuagtet var endnu igaar Formiddags ankommen en svensk Slæde hertil fra Landscrona. Der tales om at en Slæde med 4 Mennesker og 2 Heste skal være forulykket ved den svenske Kyst. (Flyvep.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Paa Onsdag disputerer Reservemedicus Hassing for Licentiatgraden. Det afg. Conferentsr. Stendrups Arvinger tilhørende Lyststed i Gjentofte, blev ved 4de Auction til slaaet Fabr. Taagerup for 3500 P.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Helsingøer, den 27de Marts. Sundet er endelig brudt op, og de første Skibe passerede forbi Kronborg, igaar, da Farvandet pludseligt var blevet aabent. Det var meget interessant at see, hvilken Magt en stærk Strømgang kan udøve: endnu Kl. 5 om Efterm. ankom to Svenske hertil over Jsen, og 10 Minuter efter var den store Jismark, som i saa lang Tid havde baaret mange Tusinder af Mennesker, løsrevet og sat i Drift. Det aabne Farvand strækker sig lige hertil Havnen. Men Syd efter staaer endnu Jsen fast saalangt som man kan øine. J Mandags brød Jsen op ud for Dragø, saa at omtrent 2 Miil sydefter og nordpaa til Middelgrunden haves aabent Vande ude i Farvandet. (Hels. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Kiel, den 27de Marts. Fra Bordesholm er indtruffen den sørgelige Efterretning, at Kammerherre, og Landraad Christian Greve af Reventlow, Amtmand over Amterne Kiel, Cronshagen og Bordesholm, kgl. Commissarius for den Altona=Kieler Jernbane, er imorges ved Døden afgaaet paa Bordes holm, efter i nogen Tid at have lidt af et Halsonde, som var gaaet over til en Nervefeber, der, efter faa Dages Forløb, endte hans Liv. (Alt. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Altona, den 27de Marts. J afvigte Nat sattes vi atter i Skræk ved en udbrudt Jldebrand. Warnckes Veirmølle paa Bürgerweide stod i lys Lue, og var ikke til at redde. Da Møllen var nedbrændt, vendte Folk hjem igien; men neppe havde de begivet sig til Ro, for der atter raabtes Brand!" En anden Mølle, der laa tusinde Skridt fra den forrige, stod nu ogsaa i Brand, formodentlig antændt af Gnisterne fra den sidstafbrændte. Ogsaa den blev lagt i Aske. Folk fik saaledes ikke megen Ro den Nat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Slesvig, den 24de Marts. Den nylig her, afet apoplectisk Tilfælde afdøde Frøken Bjelke, Eierinde, af det saakaldte Bjelkeske Palais, var en meget stor Kunstveninde og Malerisamlerske; Kunst og fædrelandsk Jndustri tabte i hende en stor Beskytterinde. Samme, Dag som hun døde, begroves den Saarige Skolelærer, Jensen, der i 60 Aar havde været Lærer her i Byen, og altsaa havde meddeelt Underviisning til flere Generationer. - Den Kieler Theaterdirection lader her subskribere paa 16 Forestillinger, der skulle begynde midt i April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Haderslev, den 26de Marts. Det indtraadte Tøveir har her sat alle Gaderne under Vand, saa at det paa nogle Steder er umuligt at komme frem, en rivende Strøm har, ifølge Dannevirke", adskilt dets Officin fra Lyna's, og Byens nordvestlige Deel fra det øvrige Slesvig=Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Ribe, den 26de Marts. Natten imellem den 22de og 23de de afbrændte Kjærgaards Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Colding, den 28de Marts. Gaarsdagen var en sand Høitidsfest for vor Byes Borgere, da det paa den Dag var 25 Aar siden, at vor agtede og elskede Borgemester, Hr. Justitsraad, Ridder Estrup, for første Gang var forsamlet her paa det gamle Raadhuus med de Eligerede. Bemeldte Dags Formiddag Kl. 11 vare Borgerne, tilligemed Byens Embedsmænd, forsamlede paa Raadhuset, og efter at en Deputation af Borgere havde indbudt Justitsraaden dertil, blev han dersteds modtaget med en Tale af Borgerrepræsentant, Kjøbmand Warming, som sanddru udhævede hans mange Fortjenester og hans Virksomhed for Byens Vel, saavelsom hans sjeldne Ugennyttighed, Godhed og Godgjørenhed mod Trængende, og til Slutning overrakte ham en, ved frivillige Bidrag tilveiebragt, Hædersgave, nemlig en smuk Sølv=Blomster vase, som et Erkjendtligheds=Beviis fra taknemmelige Borgere. Paa Torvet paraderede hele Borgervæbningen, og gjorde Honneurs for Justitsraaden; senere ved hans eget Huus. Om Aftenen var der arrangeret et Borgerbal, hvori Byens Embedsmænd deeltoge, hvortil Justitsraaden og hans Frøken Datter vare inviterede, og hvor Skaaler bleve udbragte for ham og Datter, for Borgerenighed a. Ballet vedva(Md.) rede til den lyse Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Skibs-Efterretninger. Fra Curhaven meldes, at baade Havn og Farvand nu er aldeles fri for Jis, og Skibsfarten paany igang. Ogsaa ved Hamborg og Altona har Jsen løsnet sig, og er i fuld Drivt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-01
Handels-Efterretninger. Den vedholdende stærke Frost har i England bevirket en Stigen og levende Omsætning i Hvede. Man frygter for, at Frosten har skadet Vintersæden. Jmidlertid er Prisen dog ikke stegen meere (Brig. Td.) end 1 a 2 Sk. pr. Qvarteer.