Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-04-04
Den 20de Marts ankom Baronet Sir Alexander Malet med Depescher fra Hertugen af Vellington i St. Petersborg til det udenlandske Departement 1 London. Vi kunne melde, hedder det i dette Blad, at Hertugens Mission begyndte under gunstige Auspicier. Dersom vore Efterretninger ere nøiagtige, saa modtog Hs. Keiserlige Majestæt ham ved hans første Audience, ikke allene i det Heele naadig, men bevidnede ham ogsaa paa en utvetydig Maade sit Biefald med det store Formaal for hans Mission, nemlig at vedligholde Roligheden, uforstyrret i heele Europa. Man erfarer nu det, som vi allerede have meldet dengang Hertugen afreiste, at han er forsynet med det, som man kan kalde Creditiver fra Frankerige, Østerrige og Preusen, ligesaavel som fra Storbrittannien, hvilke alle tiene til at overbevise Cabinettet i St. Petersborg, om, at de omtalte store Magter stemme overeens med hinanden i det Formaal for det første at beskytte Grækerne imod Ottomannerne, og for det andet at beskytte disse imod et Angreb fra Rusland. Hertugen skal have modtaget den beredvillige Forsikkring om den Tilfredshed hvormed Keiseren har modtaget den første Gienstand og om hans fuldkomne Biefald med den anden. De 5 Stater i Christenheden ere nu, som tilføies, blevne enige om, at forene sig til en fælleds peremtorisk Erklæring, til Storherren, at ingen Jnvasion i Grækenland af hans Armee maae længere finde Sted, og at han skal opgive alle Fordringer paa Souverainitet over dette Folk, ligesom at han skal i enhver Henseende ophøre med at falde det besværligt. Det forsikkres, at Grækerne skulle have, saasnart de bemærkede Underhandlingen med Rusland og kunde forudsee at den vilde faae et godt Udfald, tilbudt den constitutionelle Throne i deres Land til tre udenland ske Fyrster efter hinanden; nemlig Hertugen af Susser, Prins Leopold af Coburg og Gustav Adolphs Søn, men alle tre have vægret sig for at modtage den. Man vil imidlertid overlade Grækerne selv at vælge deres Overhoved og deres Regieringsform saaledes som det bedst kan passe til deres Tænkemaade, deres Fornødenheder eller deres Fordomme. - Bladet Coureren indeholder ligeledes beroeliggende Efterretningen om denne saa vigtige Gienstand; det bemærker at det Russiske Senat har vel ikke efter Statsforfatningen Ret til at controllere Regieringens Forholdsregler; men Oplysningens Fremskridt og Keiser Alexanders liberale Grundsætninger har efterhaanden forskaffet det et Slags Jndflydelse, som en viis Monark vil efterhaanden vide at anvende til Statens Fordeel. Keiser Nicolaus skal have gjort det i dette Tilfælde og Senatet skal have erklæret: at da Russernes Forkiærlighed for Grækerne er i en vis Hensernde helliget Religionen, saa ønsker det, at Keiseren vil anvende sin hele Jndflydelse hos Portens til dens Græske Undersaatters Fordeel; men den er af den afgjorte Meening, at man skal undgaae Fiendtligheder; thi Grækerne kunne ikke anderledes betragtes end som Undersaatter der ere i Opstand mod deres Souverain, og man kan derfor ikke komme dem til Hielp uden derved ufeilbarligen at befordre Utilfredsheden i Rusland; da Uroelighederne i dette Land have yttret sig i Armeen, ogsaa mener Coureren at Ruslands Financer ikke tillader det at føre en langvarig og kostbar Krig. (Jmidlertid kunne ikke disse Efterretninger, som dette Blad indeholder, efter dets egen Tilstaaelse ansees for at være anthentiske.) Der berettes fra Varschau under 13de Marts, at Hs. Keiserlige Høihed Erkehertug Ferdinand af Este ankom dertil den 12te. Høistsamme blev i Kownomodtaget af en Adjutant fra Hs. Keiserlige Høihed Cesarevitsch Storfyrste Constantin og i Varschau selv complimenterede Storfyrsten Erkehertugen i den Boelig, som var sat i Beredskab for ham i det Kongelige Palads. Den 14de var der stor Parade, men den 16de afreiste han igien derfra. Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser er nu fuldkommen helbredet og der udgives ikke flere Bulletins. Da Sygdommen var i den største Crisis saa førte Keiserinden sin Læge ind i Keiserens Gemak hvor han holdt en Conference med Hs. Majestæts Livlæge Baron von Stifft, paadrev at nye Aareladninger bleve foretagne, og forskaffede derved den ophøied Parient en betydelig Lettelse. Keiserinden forærede ham derpaa en kostbar Daase og hans Navn er nu i alles Munde.