JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Under Departementet for de udenlandske Sager: Den 26 April er den hidtil værende KonsulatSeerekretær i Algier, D. Manthey, udnævnt til Legationssekretær i Paris, og Kand. Juris C. J. H. Stub igien beskikket til Konsulat Sekretær i Algier. Under Generalitetet: Den 29 April er den ved det søndenfieldske Jnfanteri Regiment staaende Batallions Kommander, Oberstlieutenant v. Bierck, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Pension og Oberstes Karakteer; de ved det bergenhusiske Jnfanteri Regiment staaende Premier Lieutenanter v. Meidel og Boetsmanligeledes, og den første derhos forundt Kapitains Karakteer; den ved den nordenfieldske Skiløber Batallion staaende Prem. Lieut. v. Schmidt ligeledes afskediget med Pension, og Prem. Lieut. v. Halling af jydske Regiment lette Dragoner, Kornet v. Falck af fyenske dito, og Fændrik v. Lihme, sen for, af flesvigske Jæger, Korps, efter Ansøgning afgaaede. Ved det norden fieldske Jnfanteri Regiment er den karakteriserede Kapitain v. Fischer udnævnt til Chef for det ved Kapitain v. Brauns Død vacant blevne nationale Kompagni; Prem. Lieutenanterne v. Beichmann og v. Blichfeldt til Prem. Lieutenanter ved de Gevorbne; Sec. Lieutenanterne v. Lesser og v. Scheel til Prem. Lieutenanter, ved de Nationale; Fændrikkerne v. Ruge og v. Pohlmann til Sec. Lieutenanter ved de Gevorbne, og Fændrikkerne a lasuite v. Hagemann af vesterlehnske og v. Brock af nordenfieldske Jnfanteri Regiment til virkelige Fændrikker ved sidstbemeldte Regiment. Ved det norske Liv Regiment er karakteriseret Prem. Lieut. Greger beskikket til virkelig Prem. Lieut. og Fændrik v. Nettermann til Sec. Lieut. Ved de Kronborgske Artilleri Garnisons Kompagnier er Sec. Lieut. v. Ploennies udnævnt til Prem. Lieut., og Sec. Lieut. v. Hagedronaf Kongens Regiment ansat som Sec. Lieutenant med Prem. Lieut. Karakteer. Ved Landkadet=Kompagniet er Kadet Baron v. Inel afgaaet, og A. C. v. Glad igien udnævnt til Kadet. Ved de kiøbenhavnske Borger Kompagnier ere i Anledning af St. Annæ Kompagnies Deling, og Vacaneen ved Frimand Kompagni, ved Kapitain Mengs Død, følgende Officerer avancerede Ved Frederiks Stads Kompagni Prem. Lieut. C. Barfred til Kapitain; Fændrik P. Sangaard til Perm. Lieut., Kommandeer Sergeant C. Thomsed til Sec Lieut.; Sergeanterne C. Christensen til virkelig Fændrik og F. G. Kellermann til Fændrik à la suite. Ved St. Annæ Stads Kompagni, Sec. Lieut. J. Holbedtil Kapitain; Fændrikkerne C. Ebbesen til Prem. Lieut. og R. S. Selmer til Sec. Lieut.; Sergenanterne D. C. Funck til virkelig Fændrik og C. Wieck til Fændrik, la suite. Ved Frimands Stads Kompagni; Prem. Lieut. H. Tak til Kapitain; Sec. Lieut, Giandrup, efter Ansøgning, forundt Afsked som Borger Kapitain med Tilladelse at bære Feldttegn, og derimod beskikket Fændrikkerne P. Thortsen til Prem. Lieut.; P. Koefoed til Sec. Lieut., og A. Holm til virkelig Fændrik, samt Kommandeersergeanten Weber til Fændrik à la suite. Desuden er Prem. Lieutenanterne M. O. Busch, G. Ørsleff, S. F. Liunge, A. Kirkerup og P. Jacobsen forundt Borger Kapitains Karakteer og Tilladelse at bære Felttegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Under Rentekammeret: Den 1 May er Kammerherre P. Rosenørn, efter Ansøgning, i Naade forlovet fra Stiftamtmands =Embedet over Fyens Stift og Amtmands=Embedet over Odense. Dalum, Ruggaards og St. Knuds Amter, og Amtmanden over Randers Amt, Kammerherre P. Sosenørn Gersdorff i hans Sted udnævnt til Stiftamtmand og Amtmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Under General=Toldkammeret: Den 24 April er Justitsraad A. Chucheron i Naade, og efter Ansøgning, med Pension entlediget fra at være Told Jnspektør ved Langesunds Toldsted; til Told Jnspektør sammesteds er beskikket Lieutenant F. C. v. Bülow, hidtil Told. Jnspektør i Christiansand, og dennes Tieneste overdraget Told Jnspekrøren i Frederikstad J. W. Dietrichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Jndsendt. At Jndsenderen af indsendte i Ribe Stifts Adresse Aviser No. 35 maae være en Kiender af gode Medicamenter og Priserne deraf, er ingenlunde at tvivle paa, siden han saa vel ved at bedømme Fridericia ApotheksRetskaffenhed, hvorvel der dog findes, indbildte Kyndige som ukyndige Kiendere, der vil dadle baade ham og hans Medicammenter. At nogen Apotheker skulle sælge uduelige Vare var imod hans egen Fordeel, men at et Medicamment ikke alletider og hos alle giør lige Virkning maae derfor ikke kaldes uduelig, da der er Forskiel paa et Menneskets Natur og Sygdommens Omstændigheder ikke alletider ere lige. Hvad Dyrelsen paa et Medicament anbelanger paa et Sted imod et andet, kan Aarsagen være, at den Ene ikke har indkiøbtsine Vare saa dyrt som den Anden, eller ikke endnu er bekiendt om Varenes Forhøielse Udenlands, hvilket er paa adskillige Artikler mere end dobbelt ja tredobbelt saa dere nu, som den Tid Medicinaltaxt blev sat. At Jndsenderen formener at det ene er Doctorens Pligt at se=Apothekeren paa Fingrene, saa tager han derudi storligen Feil, siden alle og enhver som kommer til ham, kan see derpaa, og naar han finder nogen Tvivl, sige ham det, da han saa nok vil give ham hans Grunde for hans Tvivl. Hvad Renseelsen abelanger, saa vil nok enhver retskaffen Mand selv see til derefter, saa tit det giøres fornødent, en eller to Gange om Aaret, uden Doctorens eller nogen andens Hielp. Finder Doctøren ellers nogen Fril ved et eller andet Medicamment, saa vil han nok selv indfinde sig paa Apotheket for at see hvorved Frilen ligger, uden at han i Forveien har nødig at ud tromme det naar dette skeer. Det staaer og alletider en Doctor saavel som en anden frit at eftersee og blive ham foreviist hvad han forlanger at see. Dette er alt som findes fornøden herpaa at svare, fordi den almindelige Mand ikke skal føres bag Lyset, i saa vigtig en Sag, da de ikke ved at bedømme det som de ingen Jnd seende har udi, omendskiønt de dog meeste Tider vil giøre det, og allermeest naar der gives nogen Anledning dertil. At rose en Mand, fordi han udøver sine Pligter, er ikke anstændig, men at laste ham uden grundig Aarsag, er mere skiendig og endnu ydermeere, at fordømme nogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Spørgsmaal med Svar. Hvad Character fortiener en Mand, som bagtaler en anden Mands gode Navn og Rygte, At han er en Sal. Hvad Siel besidder han, en Sal. Hvad er hans fortiente Løn derfor, at Hansen med ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Spørgsmaal. Er det Ret at en Herre belønner en Tiener efter 28 Aars troe Tieneste med, efter Sigende, at vil recommandere ham en Herre, som skal giøre ham Livet kort? Spørgeren ønsker dette i disse Aviser besvaret af en upartisk og kyndig Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Avertissements. Under Stribs Land, er af Niels Hansen Toldbod af Billeshauge Gods, funden en Eege Planke omtrent 3 1/2 Al lang, 3 Tomme tyk, 8 Tomme bred; Eieren som kan lovlig legitimere sin Ret til samme, kan faae samme i gien imod en billig Biergeløn og dette Avertissements Bekostning. Tvor en god Møgdynge er at faae til Kiøbs af 3 Heste, 5 Køer og et Par Sviin, samlet i denne Vinter, anvises fra Adresse Contoiret. Steenstrup om Bøndens Pligter og Rettigheder, efter Lovene. Denne for Bonden nyttige Bog, hvoraf S. T. Hr. Borgemester og Herredsfoged Diechmann har uddeelt et betydeligt Antal iblandt Land beboerne i hans Jurisdiction sælges indbunden for 3 Mk. hos Bogbinder Melbye i Colding. Hvorfor er det saa vanskelig at holde Tienestefolk, og hvorledes kan dette daglig voxende Onde best afhielpes, En Undersøgelse, gieldende for alle danske Huusfædre, og især for Landmanden, trykt og udgivel af S. Hempel, Eier af Fyens Stifts Adresse Contoir, haves her paa Adresse Comtoiret for 12 s. heftet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Hvor en Gaard, bestaaende af 12 Fag Stuehuus, 2 6 Fag Halvtag og 6 Fag Ladehuus, alt godt Muur og Egebinding, er under Haanden at faae til Kiøbs paa billige Vilkaar, derom giver Adresse Contoiret her i Staden nærmere Underretning. Til bemeldte Gaard er overmaade godt Gaardsrum og en anseelig god Frugt og Kiøkkenhange, samt Brønd Gaarden. Gaarden er beliggende i en af Stadens reelleste Gader. Fridericia, den 29de April 1799.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-07
Torsdagen den 21de Maji næstkommende lader Hr. Kammerherre Baron Wedel Jarlsberg paa Ødstedgaard ved offentlig Auction bortselge nogle og tre give Hollænderie Køer, endeel Heste, og deriblandt en Skolereden Ridehæst af bedste Slags, 2de Soe grise og endeel andre Sviin, en Læder Agestoel, samt nogle Speile, Sængesteder, Borde, Stole og andre Meubler, alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt bliver denne: at der gives 6 Maaneders Credit med Auctionspengene. Lysthavende ville behage at indfinde sig paa Ødstedgaard bemelte Dags Formiddag Kl. 10. Fridericia, den 29 April 1799. H. Buhl, Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Kongelig alle Nor Pose, No. 37 Fredagen de Disse Aviser udgives 2 Gange ugentlig for Cassel, den 2 Maji.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved overordentlig Leilighed, er her den ubehagelige Efterretning indløbet, at den 28de April ere de franske Gesandter Roberjor og Bonnier, ved deres Afreise fra Rastadt, myrdet af de Stekler Husarer. Den 29de, forlod den tredie franske Gesandt og RoberjotsFamilie med øvrige Franske, Rastadt, og toge Veien, over Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Wien, den 27 April. Et her udgivet officiel Bilag, bekræfter, at vore Tropper nu ogsaa have indtaget Staden Eglisau, paa den høire Rhinbredde. Fyrst Schwarzenberg opfordrede denne Stads franske Commandant, og da denne værede sig, angreb han ham saa rask, at Fienden, maatte i største Hast forlade samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Fra Jtalien er følgende bekiendtgjort: Den 18de April har Fiendens høire og venstre Fløi trukket sig tilbage over Oglie, og overladt Mantua til sig selv. Vore Streispartier traf et Detaschement af Fiendens venstre Fløi ved Brescia, hvor de trak ind og lukkede Portene. Ved Casel Magjore have vi erobret 36 Pontons, 2 store Koffardieskibe, og giorde 5 Officierer, og 130 Gemene til Fanger. I Cremona erobrede vi1 Kanon. J Castelunovo 14 Kanoner, 4 Mørser og en stor Deel Munition, samt mange Fanger. J Mirauda, faldt 334 Cisalpiner i vort Fangeskab. - Lago Scuro erobrede vi 15 metal Kanoner og 200 jern Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Her er udgivet en Jndbydelse til alle unge Feldskierer, især indenlandske, at indfinde sig ved Armeen, som ne privilegerte. Aar. bo. Cores en 10de Maji 1799. Rdl. aarlig, hos Elmenhoff i Fridericia Fældlæger, da de Syge og Saarede er saa anseelig tiltaget i de Keiserlige Feld=Hospitaler. De faae strax 12 Gylden Maanedlig, og de meest duelige ansættes som Underfeldskiærer ved Lazaretherne. Til ret for Afvor at sortsætte denne med saa vigtige Fordeele begyndte nye Krig, er nu i samtlige Arvelande udskrevet en nye Rekrutering af 60,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ungarn leverer hertil 25000 Mand, hvortil de Keiserlige Kammeral= og Familie=Herskaber sammesteds, give 5000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved den franske Armee i Jtalien, er Desertionen, saa stærk, at General Scherers hele Armee er, efter at have besat Mantua og Peschiera, sammensmeltet til 10,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Breve fra Smyrna og Constantinopel melde, at Buonaparte er med en Deel af sin Armee rykket indi Palæstina, indtaget Jernsalem og marscheerte nu imod Damascus, for at angribe den der forsamlede Tyrkisk Armee. Storherren har desaarsag besluttet, at lade Storviziren selv i Spidsen af en stor Armee, marschere til Syrien - skiønt Storviziren er maaskee ikke meget for denne Æresbeviisning, og blev nok hellere himme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved de Tyroler Grændser i Engadin, er den 27de atter forefaldet en Fægtning, hvorved Frantsoserne tabte nogle Hundrede Mand i Døde og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Roverede den 23 April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Generalerne Kalm og Hohenzøllern, have den 20de, førend Cremona blev indtaget, havt en heftig Lægning med Frantsoserne, hvori de fratage Fienden nogle Kanoner og gjorde eenedel Fanger, samt afskar dem Communicationen med den paa hiin Side Po, i det Ferrariske staaende Division, Østerrigerne vende nu deres Hovedmagt mod Maylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
De Russiske Tropper marschere mod Pizzighettone, og skal efter Sigende, stedse bruges til Stæders Jndtagelse. Ogsaa skal disse angribe Breschias Citadel, som er besat af 1000 Frantsoser og Piemonteser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Et flyvende Korps Østerriger streifer alt indtil Parma, for at hindre Frantsoserne i at komme fra Neapel og Rom tilbage til Genua
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Blandede Efterretninger. Breve fra Strasburg melde: Ved Østerrigernes Fremgang i Jtalien, et dette Lands Jndvaanere i almindelig Opstand imod Frantsoserne, saa man holder hele Jtalien sikkere tabt for Frantsoserne, og beklager de mange Tusinde opofrede Menneskers Liv, dette Lands erobring har kostet. Ogsaa adskillige franske Deparrementer have nægtet at levere meere Mandskab til Grændsernes Forsvar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved Rhin=Armeen er siden 25de April intet vigtige. forefaldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved Offenburg er det den 24de kommet til Fægtning mellem Uhlaanerne og de franske Dragoner, hvorved en fransk Eskadronschef blev ihielstukken og 8 Dragoner og 22 Heste taget. De franskes Heste vare skye for Skud, og kom desaarsag strax i Uorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
General Suparov skal med sine Russer allerede have indtaget Peschiera efter 7 Timers Storm. J Jtalien have Russerne ogsaa massacareret nogle Franske Forooster, og vil vist endnu udøve flere skrækkelige Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
De Neder Østerrigske Stænder have i en Forsamling den 25de, bevilget Keiseren en overordenelig Pengesubsidie, til nærværende Krigs kraftigste Fortsætrelse. foserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
J det Mantuaniske er 58 Stæder i Oprør mod Frank J det Neapolitanske hersker største Nød og Uorden hele Staden Neapel er i Oprør mod Frantsoserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Jndenlandske Efterretninger: Sidstafvigte Mandag den 22 April om Natten Kl. 11 til 12, afbrændte Radsted Præstegaard, tilligemed den af Præsten nye opbygte Enke=Bolig. Jlden mærkedes ei, da alle sov, før alle Bygningerne vare fald færdige, da endelig den syge Præstekone og Huusfolk nogne maatte redde Livet, uden at kunde redde det mindste af deres Klæder og Eindom, Glas og en Mængde Kreature bleve et Rov for Tiden. Hvoraf Jlden er opkommen vides ei, da der i Præstegaarden ei i 14 Dage har været afforet ved Lygte og ingen af Karlene røger Tobak, men da Jlden begyndte fra Faarestien, som først faldt, maatte man slutte: at onde Mennesker havde anlagt Jlden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Fra Helsingøer meldes: Sundet er næsten bestandig impassabel, formedelst Driviis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Fra 26 April til Dato, er ialt passeret igier nem det lille Bylt ved Fridericia, 70 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
I Trondhiem have Kornpriserne begyndt at stige, og Udsigterne desværre ikke haabe stor Tilførsel i Aar. J en privar Skrivelse fra sammesteds af 20de f. Me meldes, at man der Kl. 6 om Aftenen før havde en Rystelse i Jorden, som dog kuns varede en Fierdedeel Minut. Det knagede derves i Vægene. 2 franske Skibe ere ankomne til Spenmor og kiøbte raae Skrey(Fisk, som de salte ned i Skibene. De betale 20 til 21 Rdlr. pr. 100 Stykker, da det høieste Fiskerne have faaet før, kuns er 7 Rdlr. Fiskeriet har i øvrigt kun været maadeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Den største Kulde, det i Vinter har været i Bergen, var den 2den og 3die Januarii, da den steeg til 32 Grader, Regn har man der næsten ingen havt, og Snee kun lidt imellem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Man siger, at omtrent 6000 Matroser skulle komme ned til Kiøbenhavn fra Norge til Skibenes Bemanding. I disse Dage ere adskillige Transporter ankomne i Sundet, og da Skibene endnu ikke ere udlagte, har Borgerne desaarsag faaet Jndqvarteering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Orlogskibet Ditmarsken kommer ikke hiem fra Norge, hvor der har overvinteret, førend Kattegattet er frie for Diviis. Orlogskibet Oldenborg somt Fre garten Jris ere under Eqvivering. Ligeledes Kadet Fregatten Frederichsværn, som kommanderes af Kapitian Snerdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Den 2den d. M. faldt Stadshauptmandens Søn i Kiøbenhavn ved Garderstalden, og døde strax af Krampe. Den 4de indtraf samme Tilfælde med en Kieldermand i Studiistræde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
I Hovedstaden sidder en Jøde arresteret, som har været med at plyndre Posten i det Honnoverske, og skal udleveres dertil, saasnart Vandet bliver aaben. Den 19de d. M. og siden hver Søndag indtil videre, saar ligesom forrige Aar, gaar Brevposten til Jylland, fra Odense til Middelfart.¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Den sidst ommeldte forulykkede Postsæk under Jsen, er igjen funden paa 14 Favnes Dybde, og ligesaa de 2 Postkarle som medfulgte, og vare druknede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Den 7de April fordedes i Skeppanda i Sverrig Enken Elin Truelsdatter 100 Aar og 3 Maaneder gammel, Hendes Afkom udgjør 54 Personer, og hun kunde hele Palmebogen uden ad. Til kort for hun døde havde hun sin fulde Sindstyrke og god Hukommelse, men i de sidste 4 Aar havde hun tabt Synet aldeles.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
En Kone i Sverrig, Moons Olssens Hustrue i Bielsverud, har i denne Tid født 3 Drengebørn, som alle 3 ere friske og raske; men da Forældrene ere fattige Folk, er Raskheden forgaaet dem ved denne uventede, stærke Jndqvarteering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Belt=Passage. Fra Snoghøi. Den 28de April, Den danske Brevsæk til Kiøbenhavn. Den svenske dito til Stockholm. 29de, Hr. Frorcher med Kone fra Holsteen til Kbhvn. Hr. Bang, fra Weile til dito. 30te, Hr. Doctor Hammelev fra Holsteen til Kbhvn. Hr. Regiments Chirurans Feltmaum fra Fridericia til Fyen. Den 1ste Mai, Hr. Tecit og Familie fra Norge til Kbhvn. Hr. Kammerjunker Gierstorf med Frue fra Jylland til Fyen, 2den, Den Hamborg Brevsæk til Kbhvn. Den svenske dito til Stockholm. 4de Hr. Thun med Familie fra Ribe til Nyeborg. Den Hamborg agende Post fra med 11 Læs 4 Passagerer. De Herrer Pister og Staal til Kbhvn, Hr. Schmidt til Nyborg, Hr. Vestphal til Fra Middelfart.Den 29de, Den Kbhvnske Brevsæk til Hamborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Middelfart. Hr. Assossor Somriel fra Norge til Holsteen. Frue Kammerhe inde Moltke og Frøken Theilman tilbage, til Ribe. Agende Post med 5 Læs og 7 Passagerer. Præst Giemsøe til Hadersleb, Blikkenslager Fich til Flensborg, Frøken Volmeier til Altona, Kiøbmand saakman og Tiener til Hamborg, Kiøbmand Schøye, til dito. Gartner Hame og Studis. Krarup til Colding. Tiener Scon til Horsens. 30te, Hr. Major v. Hobek af Remonte=Commissionen og Følge fra Fyen til Jylland. Den svenske Brevsæk til Hamborg, 1ste, Frue Rehr fra Fyen til Holsteen. General Adeler, Professe Wiborg og Følge fra Kbhvn, til Jylland. Estafsette fra Roeskilde til Holteen. 2den, Den svenske Brevsæk fra Kbhvn, til Hamborg. Jndsende. Stakkels Mand, hvo du endog er, som i Ribe Stifts Adresse Avis Nr. 36, gav os de (i dine egne Tanker, vigtige Grunde tilkiende, med hvilken du troer saa mæsterligen at have tilstoppet Munden, paa det Helvedes Barn, som turde vove at fremsætte denne, destoværre noksom grundede Sandhed, at et vist Apothek, frembringer Medikammenter, som ikke allene for en stor Deel ere uduelige, men oven i Kiøbet næsten dobbelt saa dyre, som paa andre nær hos liggende Apotheker. Nei flau, yderst flau ere dine Grunde, der sikkert ikke vil giøre bedre Virkning hos Publikum, end slette og fordærvede Medicammenter hos en Patient; bedre havde du gjort, om du havde behodlt sligt Utøi ved dig selv, du havde da ikke røbet din Forlegenhed med dito Forsvar, som du saa tydelig legger for Dagen; dine Grunde, eller rettere dine Udslugter ere saa paafaldende, at du vist ikke med dem vil dysse nogen i Søvn, langt mindre bevise din Uskyldighed. - Hvad kan dog vel være Aarsag til, at saa mange Familier lader hele Pakker fulde af Medikammenter komme fra andre Apotheker, ja at selv Medici her i Byen, deels selv henter Medicammenter, deels forskriver dem, hvorfor mon de skulle tage dem andre Stæder fra, naar de kunde faae dem ligesaa gode, og for ligesaa billig Priis her i Byen, de maa dog sikkert have deres gyldige Grunde. - Og det, som endnu meere forøger en Apothekers Synde=Register, er, at Medicammenterne ikke altid kan faaes, naar forlanges; som Rygtet siger, hentes det engang (ja vel ikke den eneste, at en vis Familie sendte om Aftenen for Kl. 10 Bud paa Apotheket med en Recept, for efter samme at bringe Medicammenter til en høist farlig Patient, men Apothekeren, siger man, tog sig den Frihed at bede Budet, det skulde komme næste Morgen Kl. 8te, for at afhente samme, da det ikke (ventelig for Uleiligheds Skyld) kunde faaes om Aftenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Til andre Tider kan man om Natten staae halve Timer i Regn og Slud, og neppe faa den Naade at blive indlukket, og naar man ikke strax staar med Penge i Haanden, da at blive haanlig afvist, mon et Sted, saa vigtig som Apotheket, nogensinde burde staae tillukket, eller mon ikke snarere een altid burde være ved Haanden, for saasnart som mueligt, at affærdige dem, som skal nødes til, at flye til ham. Tungt, unægtelig tungt maae det være, at forsvare en Sag, hvis slette Side er alt for mange bekiendt, og mon det derfor ikke havde været bedre, om Manden, som der kunde angaae, i Stilhed hos sig selv havde overtænkt Sagen, og om han fandt sig truffen, da at fatte denne ham selv saa ærende, og Menneskeligheden saa nyttige Beslutning; Jeg maae, jeg vil herefter forbedre mig. Og du Uskyldighedens Forsvarer, som tilsidst med dit lille nette, og af dig selv besvarede Spørgsmaal, titter frem, for med din Lynildsfulde Bandstraale, liig fordum Paven, at styrte en arm Dievel til Haar, fordi han vovede at fremsette en Sandhed i trykken, over hvilken mange med ham længe har raabt Ach og Vee, er du maaskee den store og lede Satanas selv, saa skielver jeg for din Dom, men er du en anden Ufling i menneskelig Skikkelse, saa viid, at det Sted, hvortil du fordommer mig, staar aaben for flere, og hvorfor ikke for dig ogsaa, som saa rask fordømmer en anden. Skielv for denne maaskee ikke ugrundet Tanke, at jeg af en Hændelse kunde faae dig selv at see der, hvor du maaske mindst ventede, og ved Siden af den store og mægtige Satanas, for din alt for overiilende Dom, at have fortient en langt vigtigere Plads, end jeg, velan, skal vi mødes der, saa vil jeg i dybest Underdanighed krumme mig for dig, som i dette Fordømmelses Sted med ham beklæder Dommer Sædet, og udbede mig din høie Bevaagenhed. - For Resten tiener til Efterretning for dig, tillige med den at dig forsvarede uskyldige Mand, at jeg herefter ikke meere agter at sætte Pen til Papiiret, for endnu meere at røre op i denne noksom begjorte Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-05-10
Ved Tallotteriet 609 Trækning i Wandsb. udkom: No. 83, 10, 30, 40, 55.