JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-28
Kjøbenhavns Børs d. A. Februar 1819. Hamburg 2 M. - a vista 2. Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. Ord. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, - Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 51 3/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 88 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . ..... i Banco. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. os, i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. 4 pCt. Dito Dito . . i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2, 61 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Nyeste kilderie a. Kjøbenhavn. da Sexogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Marts 1829. Nikolai Kirke og dens Historie. (Fortsat fra No. 13.) paagaaraAar 1741 fik St. Nikolai Kirke, som da var brøstfældig en stor Hoved-Reparation ind- og udvendig, som kostede 20,000 Rd., ved hvilken Leilighed Alteret, Prædikestolen, Orgelværket og Chorets høje Tralværk paa Billedhuggerværket blev med rig Forgyldning og smuk Maling ziret og udstafferet. Til Kirken hører Jordskyld af 64 Huusgrunde, hvilke Penge betales af Huusejerne i to Terminer, nemlig Halvdelen deraf hver Paaske og hver Mikkelsdag til Kirkeværgerne. Oprindelsen til saadan Jordskyld, som stedse hæfter paa visse Huusgrunde i Kjøbenhavn, og ikke kan tabes, hidrøver fra ældgamle Tider, nemlig fra Kong Frederik den Førstes Regjerings-Tid i Aaret 1524, da høibemeldte Konge tilligemed Raadet, efter den katholske Biskop Lage Urnes Begjæring confirmerede en Forhandling imellem Capitulet i Kjøbenhavn og samme Stads Magistrat, som bestod deri, at Mag. Knud Walchendorp, Diaconus i Kjøbenhavn og Vor Frue Kirkes Værger havde tilforn handlet med Kjøbenhavns Borgere, at alle de, som havde nogle Capitals Grunde, skulle dem herefter beholde, Arving efter Arving, paa det at de skulle være Kirken og de Geistlige desto villigere i at hielpe dem at imodstaae Luthers Lærdom. Disse Capitulets Jorders Overdragelse skeete med de Vilkaar, at Borgerne skulde derpaa til Stadens Opkomst bygge et Steenhuus ud til Gaden, eller et Huus af Bindingsværk, om deres Vilkaar var ikke at bygge af Steen, og at de af disse Grunde skulle aarlig give saadan Jordskyld, som 4 Mænd af Capitulet, 4 af Vicarier, 4 Raadmænd og 4 fornemme Borgere satte samme Grunde for i rede danske Penge at betale, Halvdelen til Paaske og Halvdelen til Michaelis. Denne Oplysning om Jordskyld, som mange Huusejere i Kjøbenhavn aarlig betale endnu, men vide ikke af hvad Aarsag, er her anført til deres Efterretning. (L. Holbergs Danmarks Hist. 2 D. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
St. Nicolai Kirke staaer under Magistratens Forsvar og har sine beskikkede to Kirkeværger, hvis Regnskaber for Kirkens aarlige Indkomster og Udgifter revideres af Stadens 32 Mænd og qvitteres af Magistraten. Fundatser af adskillige Legater, skjænkede til Kirken og Kirkens Kapellaner findes anførte i H. Hoffmanns Samling af offentlige Stiftelser. Tom. IX. fra S. 253 til 299. Følgende have været Sognepræster ved denne Kirke siden Reformationen. 1) Magist. Hans Tausen. Fra 152 til 1537, i hvilket sidste Aar han blev Præst i Roeskilde, siden Biskop i Ribe. (See Lit. Lexik.) 2) Mag. Christianus Morsianus, fød paa Morsø i Jylland. Blev 153, Sognepræst ved denne Kirke, man maa ikke forvexle ham med Magist. Christian Torkild Morsianus, som var Profess. Medic. ved Universitetet, og dets Vicekantsler, en heller med Magist. Christen Mortensen Morsianus (begge anførte i Lit. Lex.). 3) Magist. Lars Nielsen (Laurentius, Nicolai) fød i Ribe, var Baccalaureus Theol. døde 4) Magist. Frantz Berg eller Bjerrig, fød 1500 i Odense, var 1533 Rektor i Odense; derefter Rector i Viborg. Siden Præst i Ribe. 1546 Sognepræst til St. Nikolai Kirke. 1548 Biskop i Opslo, hvilken Post han beklædte i 43 Aar til sin Død 2 Nov. 1591. 5) Magist. Johan Pedersen Winstrup. Sognepræst ved denne Kirke 1548, døde i Embedet 1558. 6) Magist. Jacob Nielsen. Sognepræst her 1558, døde 1571, 47 Aar gl. 7) Magist. Andreas Jensen Mariager (ogsaa kaldet Andreas lani Marupius, Sognepræst her 1571, døde 1582. 8) Magist. Albert Hansen (Albertsen), Søn af Dr. og Biskop i Sjælland Hans Albertsen, var først Rector i Helsingøers Latinskole, 1582 Sognepræst ved denne Kirke, derefter Hofprædikant hos Kong Frederik d. 2den og siden hos Kong Christian d. 4de. 1591 Biskop i Aarhuus, hvor han døde 1594. (Om ham i 8mergs Sjællandske Kler.) 9) Magist. Jens Gjødesenlanus Ægidis) Sognepræst her 1591, Biskop i Aarhuus 1593. (See Lit. Lex.) 10) Magist. Jsak Grønbeck 1593 Sognepræst her, 1596 Biskop i Tronhjem. (Om ham i Pontoppidans annal. eccl. D. Tom. 3 p. 524. 525 og Liter. Lex.) 11) Magist. Hans Knudsen Weile, eller Wellejus blev 1596 Sognepræst her, 1606 kaldet til Biskop i Fyen, hvortil han 160, blev ordineret. Han blev 1616 dømt paa Kjøbenhavns Slot fra sit bispelige Embede formedelst calvinsk Lærdom, begav sig derefter til calvinske Menigheder i Frankrig, døde 1629 i Francker; f. Holbergs Danmarks Historie. 2 D. 12) Mag. Ole Kock (Olaus Coccius) blev 1606 Sognepræst ved denne Kirke. 1613 suspenderet, og 1614 dømt fra sit Kald. See Litr. Ley. 13) Mag. Mads Jensen Middelfart. 1614 Præst ved denne Kirke. 1616 Hofprædikant. 1620 Biskop i Skaane. (Lit. Lex.) 14) Mag. And. Chr. Arrebo; 1616 Sognepræst her. 1617 Biskop i Tronhjem. (Om denne i Digtekunstens Historie mærkelige Mand see Lit. Lex.) 15) Mag. Thomas Coortsøn Wegner, Sognepræst her 1618. Biskop i Stavanger 1627. (Lit. Lex. 16) Mag. Lauritz Mortensen Scavenius, 1627 Sognepræst ved denne Kirke. 1639.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Professor Theol. ved Universitetet. 1653 Biskop i Sjælland. (Lit. Lex.) 17) Mag. Jens Pedersen Schielderup, 1639 Sognepræst her. 1649 Biskop i Bergen. (Lit. Lex.) 18) Mag. Hans Envoldsen Brochmann, 1649 Sognepræst her. 1660 resignerede han, blev samme Aar Biskop i Aarhuus. (Lit. Lex.) 19) Mag. Michael Henriksen Tistorph, 1660 Sognepræst her, i hvilket Kald han døde 1701, 17 Febr. (Lit. Lex.) 20) Profess. Christen Worm; Blev 1699 d. 31 Jan. adjungeret Tistorph, og 1701 succederede som virkelig Sognepræst. 170, forflyttet til Frue Kirke, siden Biskop i Siælland. (Lit. Lex.) 21) Profess. Jacob Christensen Lod. berg, 1707 Sognepræst her, 1711 ved Fru Kirke, 1717 Biskop i Fyen. (Lit. Lex.) 22) Mag. Jver Brinck, 1711 Sognepræst her, og døde i dette Kald 1728. (See foran S. 132.) 23) Mag. Peder Hunderup. 1728. Sognepræst her, og døde 1733. (Lit. Lex.) 24) Mag. Niels Dorph. 1733, 28 Aug. kaldet til Sognepræst her, 1736 til Frue Kirke; 1738 Biskop i Christiama, hvor han døde 1758. (Giessing 1 D. 501513.) 25) Mag. Hans Mossin. 1736 Sognepræst her, men efter to Aars Forløb suspenderet og derefter ved Dom afsat formedelst en Prædiken han holdt paa Dom. VIII p. Trin, imod samme Kirkes to Katecheters Forhold, hvilke han nævnte. Efter to Aars Forløb kaldet til Sognepræst i Kjøge, hvor han døde 1755. 26) Nicolai Brorson. 5 Apr. 1738. Sognepræst her. Døde 30 Marts 1757. (See Lit. Lex.) 27) Oct. Poul Math. Bildsø. 1757. d. 9 Apr. Sognepræst her. - 1759 til Holmens Kirke. Siden Biskop i Aarhuus. (Lit. Lex.) 28) Hr. Hans Lemming, fød Jan. 1707. Var først residerende Kapellan i Nyborg, derefter Sognepræst for Ude- og Oppesundby Menigheder, i Horns Herred. 1752 Sognepræst til Frelserens Kirke paa Christianshavn. 1759 Sognepræst til St. Nicolai Kirke, i hvilket Embede han døde 1788. i den høje Alder af 81 Aar og 5 Maaneder. 29) Hr. Peder Hersleb Abildgaard. 1788 Sognepræst her. (See foran S. 163.) 30) Hr. Peder Saxtorf. Fra 1774 Kapellan ved denne Kirke, fra 1798 Sognepræst; døde 1803. (Lit. Lex.) Hvorfra hidrøre Klagerne i Jylland, over at det unge Qvæg er for dyrt, og det voxne ved Salget for ringe i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Det er paafaldende, at 2 til 3 aarige Stude i Jylland blive i Forhold betalte dyrere, end de samme, 2 til 3 Aar ældre, sælges som Kjøbmandsvare i Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
For nogle Aar siden var Prisen paa jydske Stude falden saameget, at 5 til 6 aarige Stald stude solgtes Parret for 7072 Rbd. N. V. ved gunstig Cours, den naturlige Følge var, at de yngre Stude ogsaa sank i Prisen, og deraf igjen, at man var mindre tilbøielig til at tillægge. Dertil kom Fodermangelen i Vinteren 18261827, hvorved man i Jylland blev nødt til at formindske Qvægets Antal. Disse Omstændigheder foranledigede en stærkere Efterspørgsel til de større Gaardes Besætning og høiere Priser; desuden blev Tolden til Hertugdommene ophævet, og yngre Qvægshøveder bleve tildeels af deres egne Eiere selv, store Bønder, bragte til Hertugdømmene for at sælges. Dette Misforhold vil efter nogle Aar hæves, men derved ikke Hovedulykken, lave Priser i Udlandet, forandres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Jylland har kun 2 Afsætningssteder, i Østen til Kjøbenhavn, i Syden gjennem Beboerne af den vestlige Deel af Hertugdommene til disse selv, Lybek og især Hamborg med Altona. Til Kjøbenhavn kan Afsætningen ikke blive fordeelagtig, fordi Omkostningerne ere for høie, Qvægets Tab paa Reisen stor, og Prisen formedelst Overfyldning lav. Landmændene paa de danske Øer, som i Sielland, tillægge meget Ungqvæg, dyrke Kartofler o. s. v. til dets Fedning, og bringe dette Qvæg, vel lidet og i maadelig Tilstand, til Kjøbenhavn, faae ikke meget derfor, men hjælpe dog meget til at trykke Prisen. Er deres Afsætning end ikke forbunden med Fordeel, saa er deres Tab dog langtfra ikke at ligne med deres, der hidsende fra Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
J Gjennemsnit vil fra Jylland til Kjøbenhavn enhver Stud medføre en Omkostning af 6 Rbd. Qvægets Tab af Kjød og Talg kan regnes til 10 Rbd., idetmindste 6 Rbd. pr. Stk., og desuden taber det ved Transporten i Godhed. Skulde, som det lader til, den Siellandske Landmand tænke mere paa større Race, bedre Pleie og Fedning af Hornqvæg, saa vilde Kjøbenhavn stedse mindre og mindre blive et Afsætningssted for Jylland. Hertugdømmene have efterhaanden brugt færre Stude, fordi nogle Marskbeboere igjen tage deres Græsmarker under Plougen, og andre ikke have Formue til at kjøbe jydske Stude til deres Græs ganges Besætning, derfor selv tillægge Ungqvæg, eller udleie Græsningen til Andre. Begge Deele virke skadeligt paa Jylland, mere Slagteqvæg kommer til Hovedafsætningsstedet Hamborg, Faa kjøbe i Jylland selv og paa Markederne, og det bliver disse Faa lettere at trykke Prisen. Omkostningerne og Tabet, som Studene foraarsage fra Jylland til Hertugdommene og derfra til Hamborg, komme vel overeens med dem til Kjøbenhavn, og saaledes bliver der kun lidet tilovers for den jydske Landmand. Hvo haaber ikke gierne paa bedre Tider, Men her kunne de kun ved overordentlige politiske Tildragelser finde Sted, som ikke ere vedvarende, og hvorefter Landmanden. ikke tør lægge sin Plan. Hvad kunde og maatte altsaa skee, forat denne Hovedindtægt for Jylland blev mere indbringende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Antallet af Heste og Køer i Kjøbenhavn i de to sidste Aar har været følgende: Den 1 Nov. Heste. Køer. Heste, Køer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Ved Christiansborgs og Rosenborgs Slotte, samt Palaierne, Citadellet Frederikshavn, og samtlige Caserner. Stadens Qvarterer. Øster . . 113. 75. Strand. 49. 36. Snaren Vester. 199. 174. Udenbyes. I. 62. Nørre . . 145. 211.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Klædebo Udenbyes . . Friemand . . Kjøbmager 144. 119. Rosenborg. St. Annæ Øster. St. Annæ Vester. Christianshavns Fra Middelfart skrives d. 19 Febr. følgende: J Løverdags d. 14de vilde en Dreng, 9 1/2 Aar gammel, fra Skrilling Strand gaae over Jsen til Fæn, for at besøge en der tjenende Moster. To Gange forhen havde han gjort samme Tour, men da han omtrent var kommen midt imellem Land kysterne, brast Jsen, og han nedsank. To Fiskere, her fra Byen, som stangede Aal under Landet, ilede vel til for at redde, men næsten selv i Livsfare, da Jsen ikke kunde bære, eftersom det allerede havde tøet i to Dage i Forveien, maatte de opgive Forsøget. Den stakkels Dreng var fra Landsbyen Svendstrup, og blev saaledes det første, Gud give ogsaa det sidste Offer til Neptun i denne Act af Vinteren; thi det er næsten ubegribeligt, med hvilken Forvovenhed man har trukket bepakkede Vogne og Heste, af hvilke dog et Par Stykker ere slupne i, men igien lykkeligen optrukne, over fra Middelfart til Snoghøi og omvendt. Endnu mærkeligere var det, at 4 Haandværksvende, i temmeligen beruset Tilstand, Søndag Aften d. 8 Febr. i taget Veir og Snefog vovede at gaae over, uden Veiviser, da dog Søfolk, som nyelig havde passeret samme, forsikrede, at Jsen ved Land var saa svag, at man kunde stikke igjennem den med en Baadshage. De gik imidlertid og slap heldigen over. (H. A. 28.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Om det Klassenske Fidekommisses Godser og hvad til deres Bedste i Aaret 1827 er udrettet gives i den af Directionen til Hs. Majestæt Kongen afgivne Beretning af 28 Jan. d. A. følgende Forklaring: "Den til Nessgaard i 1826. anskaffede Besætning af engelske Faar vedbliver at trives særdeles vel, og maae vi som et udmærket Held og til Beviis paa, hvor godt de engelske Faar taale Climatet, anføre, at af begge Flokkene ere kun 3 Stkr. af Dishley Racen døde i Foraaret 1827 af forskjellige Sygdomme. Schæferiet er i 1827 forøget med 32 Stkr. Lam, foruden 18 Væderlam som i en Alder af 6 a 7 Maaneder ere solgte ved offentlig Auction for den her i Landet overordentlig høie Priis 8 a 11 Rbdlr. Sedler pr. Stk. Af Ulden var ved Udgang 1827 kun solgt enkelte Prøver, hvorfor vi forbeholder os til næste Aar, desangaaende at gjøre nærmere allerunderdanigst Jndberetning. En Deel Gimmere af Falsters Race ere indkjøbte, for dermed at gjøre Forsøg, hvorvidt Racen ved Blanding kan forbedres. Denne Forbedring er allerede sporet ved Udlaan af Vædere til Hovedgaardenes Forpagtere, ligesom ogsaa flere Bønder have benyttet Leiligheden til at forbedre deres Faareslokke. Og ere Blandings Lammene allerede kjendelige, ei alene ved bedre Uld, men ogsaa ved større Kroppe, saa at de fortrinligen søges og betales af Slagterne. Det er endvidere bemærket, at paa samme Græsning have de engelske Faar holdt sig i ulige bedre Stand, end de falsterske. Det engelske Qvæg vedbliver ligeledes at trives særdeles vel. Paa Auctionen ved Frederiksborg er i 1827 kjøbt 3 Tyre til Brug ved Hovedgaardenes Hollænderier. Gaardmændene og Huusmændene paa Godserne have atter betydeligt forbedret deres Bygninger, og er dertil af Fide-Commisset udleveret 45,000 Stkr. brændte Muursteen og 2,687 Alen Egetømmer, en Deel gratis, en Deel til meget modererede Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
For at opmuntre til Kartoffelavl i det Store har Directionen skjænket 3 Sølvbægere til 3 Gaardmænd paa Godserne, som der have udmærket sig. Trende nye Bønderhauger ere anlagte paa Fide-Commissets Bekostning, og i Alt af Fide-Commissets Gartner udplantet hos Bønderne af Frugttræer circa 500 Stkr., og af vilde Træer og nyttige Værter 5700 Stkr. Plantningen paa Skovene er fortsat og i Alt 26000 Træer udplantede. Paa et passende Sted i Skoven er opført en nye Bolig til en Forstrandidat, der i 1827 er antaget i Fide-Commissets Tjeneste, og især skal have Opsyn med Plantningen og Saaeningen paa Skovene, istædetfor den forrige Holsførster, der ved Døden er afgaaet, og hvis Bolig laae ubeqvemt udenfor Skovene. Den Dreielsvæver og Spinderske, som paa Fide=Commissets Bekostning have været oplærte paa Kjøngs Fabrik, ere nu hjemkomne og etablerede paa Godserne, og har Væveren perfectioneret sig saaledes, at han ved Kjøngs Fabrik har været brugt ved Forfærdigelsen af de meest udmærkede Arbeider. Den indbyrdes Underviisning, som er i god Gang i Fide-Commissets, Skoler, vedbliver stedse at vise de heldigste Frugter. Bogsamlingen paa Corselitze, som aarligt continueres og fornyes, bruges flittig, og forskaffer mange Læselystne baade sand Nytte og Fornøielse. Efter saaledes at have anført, hvad der i 1827 er udrettet til Godsernes Bedste, maae vi allerunderdanigst tilføie, at foruden det aarligt befalede Veiarbeide, ere betydelige Veistrækninger, nemlig 38,924 Alen i Aarene fra 1822, til 1828 anlagte og chausserede, med største Velvillighed og paa lempeligste Maade, af Fiddel-Commissets Bønder under Inspecteurens, Kammerraad Smidths Opsyn, hvortil Fide=Commisset til Slusers Lægning, Godtgjørelser for Gruusgravning samt specielt Opsyn har skjænket circa 300 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Blandede Efterretninger. J et Par Decennier har Staden Hannover, mere end vel nogen anden Stad i Nordtyskland, modtaget betydelige Forskjønnelser, og dagligen udvides dens Forstæder mere og mere. Et gigantisk Arbeide er Waterlo-Monumentet, hvormed man er beskæftiget. Stadens store Paradeplads, hvor samme opføres, har allerede iforveien et skjønt Monument, nemlig for Leibnitz. Den ny opførte Garnisonsskole er en Ziir for Staden. En pragtfuld Krigs-Cancellie-Bygning vil snart opstaae i sin fulde Glands. Mange andre offentlige Bygninger lægges Grund til. A. M. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Om en i Aften reisende tysk Lærd Dr. Heinrich Macklot, fra hvis Haand interessante Undersøgelser ventes, skrives fra Frankfurt under 31 Jan., at han i forrige Vinter er gaaet fra Batavia til Surabaja, derfra sidste Foraar til Øen Celebes eller Makassar, hvor han kun kort har opholdt sig, hvorfra han gik til Amboina, en af Molukkerne. A. M. 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
J München blive de bedækkede Gange, eller Bue=Arkaderne paa Slotspladsen prydede med Fresko Malerier forestillende Scener af den bajerske Historie. Unge Kunstnere af Corneliusskolen male dem. Flere ere allerede færdige, saasom Stamfaderen for det bajerske Dynasti, Otto v. Wittelsbach, i hans blodige Kamp med italienske Oprørere, Otto den Førstes Forlehning, o. a., andre snart fuldendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Den 31 Jan. sidst var i Munchen i Odeon et Kunstnerbal, anordnet med megen Smag. Henimod 2000 Personer vare indbudne dertil. Kongen aabnede Baller med Geheime-Over=Bygnings raad v. Klenzes Frue, Kronprindsen med Frøken v. Woltanger, Prinds Carl med den berømte Maler Ridder Cornelius's Frue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Samfundet i Berlin til Havedyrkningens Fremme har den 8 Febr. holdt sin 73de Forsamling, i hvilken forskjellige Foredrag holdtes, saasom om Kulturen af Orchis Arter til Production af Salep, om Kulturen af Camellier, Hyacinther og Amaryllis; Resultaterne af anstillede Dyrkningsforsøg med forskjellige fra Jtalien komne Hvede Arter, i Hensyn paa Straaletning, af hvilke lader sig slutte, at det er ikke saa meget Hvedearten, som Kulturen og Behandlingsmaaden, hvorpaa det især kommer an, og saaledes mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
J Stettin var Folketallet ved 1828 Aars Udgang 27748 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Warschau med Forstaden Praga har efter sidst foretagne Folketælling 135724 Indbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Antallet af de Studerende ved Bonns Unversitet i dette Semester er 925. Deraf 76 evangeliske, 321 katolske Theol., 215 Jurister, 158 Medicinere, 139 i det philosophiske Fag, og 16 ikke immatriculerede Studerende; af Antallet vare 796 Jndenlandske, 129 Udlændinge. Antallet af de Studerende ved Heidelbergs Universitet er 566, af hvilke 265 Indenlandske og 301 Udlændinger; i Freiburg 66, af hvilke 541 Indenlandske og 16 Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
De Petersborgske Blade indeholde en sammenlignende Overskuelse over de Ulykkestilfælde, der have fundet Sted i det russiske Rige i Løbet af 6 Aar, fra 1823 indtil 1828. Efter sammes Jndhold ere i Aaret 1823 af pludselige Dødstilfælde døde: 12,146, Myrdede. 1,099, ved Selvmord, 96, altsaa i det hele 14,231 Jndividuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
J Aaret 1828 beløb Antallet af pludselige Dødsfald sig til 16,00, af Myrdede til 1,230, og af Selvmordere vare 1,245, i alt 19,175 Jndividuer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
J førstnævnte Aar fandt 210 Røverier og Indbrud Sted, i det sidste kun 124. Ved Jld bleve i Aaret 1823, 52 Kirker og Klostre, 1,324 Huse. i Byer og 23,681 Gaarde i Landsbyer ødelagte, 1828 derimod kun 32 Kirker og Klostre, 1,169 Huse i Byer, og 13,012 Gaarde i Landsbyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
I det første Aar opkom 2,41 Jldebrande ved Uforsigtighed, 96 ved Paasættelser og 220 ved Lynild, i det sidste Aar kun 2,385 ved Uforsigtighed, 75 ved Paasættelse og 19, ved Lynild. Det Tab, der ved Hagelvejr er skeet, udgjorde i Aaret 1823 paa Korn 58,399 Tschetwarts paa 127,076 Dessaitiner Land. J Aaret 182882,169 Tschetwarts paa 133,33, Dessaitiner Land. Ved Høskrækker og Jnsekter blev 1823 kun tre Dessaitiner, men 1828 i alt 4,234 Dess. Land ødelagte. Ved Storme og Oversvømmelse ødelagdes i Aaret 1823. 28 Gaarde og 69 forskjellige Fartøier, men i Aaret 1828, 902 Gaarde og, 2 Fartøier. Ved Qvægsyge 1828, 19,262 Heste, 22,387 Hornqvæg og 2,184 Faar, men 1828. 1,444 Heste, 28,165 Hornqvæg og 6,209 Faar. Preuss. St. 3. 33, Den 30 December døde i Koblenz i sit 78de Aar den saa yndede Digterinde Susanne v. Bandemmer, født v. Franklin, beslægtet med den berømte Amerikaner. J hendes Ungdom levede hun allerede nogen Tid her hos hendes Hjertes Veninde, den berømte Skribentinde Sophie v. Laroche, og i hendes Livs sildige Aften vendte hun igjen tilbage til denne Stad for at tilbringe sine sidste Dage her. Hun stod i venskabelig Forbindelse med Wieland, Herder og Ramler. Hendes sjeldne Lidelser og Skjæbne indeholdes i Klara v. Burgs Historie, et af hendes tidlige Skrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
I Prag vil i tilkommende May et hundrede Aars Jubilæum indtræffe for den hellige Johannes af Nepomuk. Man har utallige Skrifter om denne Helgen, og de Messer der for ham ere læste stige til et højt Tal. Han gjaldt for et Mynster paa Standhaftighed og Taushed, for Beskytter af et godt Navn og Rygte, og for Ærens Forsvarer mod Bagtalelse. Man kan gjøre sig et Begreb om den almindeligen udbredte Ære ham viistes ved Tallet af Messerne, der baade før og efter at han optoges i Helgeners Tal (1729) bleve læste i Prags Domkirke, nemlig i Aaret 1716, 7034 Messer, Aar 1718, 7192 Messer. 1721 steg Tallet til 50672, i Løbet af 5 Aar 1723, 1727 til 327,000 Messer, og i disse samme fem Aar var Tallet af Kommunikantere ved hans Grav, Mill. 286477, nogle Notizer om ham har Profess. Schottky givet i "Monathschrift der Gesellschaft des Bohmischen Museums, et Tidsskrift af Vigtighed. Den benævnte Lærde, bekjendt af sin Samling af østerrigske Folkesange, som han og Zizka have udgivet, og som hører til de ypperligste Samlinger af sit Slags, arbeider paa et stort Værk over Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
En interessant Værk over China er i Paris begyndt at udkomme hæfteviis, nemlig lithographerede Afbildninger, ledsagede med en forklarende Text. Titelen er: La Chine; moeurs, usa ges, costumes, arts & metiers, peines civiles & militaires, ceremonies religicuses, monumens paysages; par M. M. Deveria, Regner, SchaalSchmit, Vidal & antres artistes connus, aver des notices explicatives & une introduction, presentant Petat actuel de lempire chinois sa statistique, som gouvernement ses institutionsetc., par M. D. B. de Malpiere. Paris 1826. 1827. Firmin Didot. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Dagen efter det store Slag ved Wien den 13de Septbr. 1683, paa hvilken Johan Sobiesky slog Tyrkerne og erobrede deres Leir, faldt ogsaa Mohameds hellige Fane i Sejerherrens Hænder. - Han sendte den til Paven, tilligemed et Brev, hvori forekom de Ord ven, vidi vici. - Om der nu gives flere af den store Profets Faner, eller – om Originalen igjen er blevet afleveret Tyrkerne til deres nuværende Krig mod Russerne - det er Spørgsmaalet. (Abendz.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-03
Læsespaaner.