JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Efter Requisition fra Hr. Procurator Rørbye, som Befuldmægtiget for vedEt kommende Pante= og Udlægshaver, bliver Gaarden Frydenstrand i Frederikshavn, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes : 1ste Auction Tirsdagen den 27de April førstkommende, 2den - . - 11te Mai, 3die 25de Mai, hvilke samtlige 3 Auctioner afholdes paa selve Gaarden, hver Dags Formiddag Kl. 11. Eiendommens Bygninger bestaae af 70 Fag Muur- og Bindingsværk, godt vedligeholdte, og paa ubetydeligt nær teglhængte, samt i Brandkassen, forsikkrede for 8690 Rbd. Til Eiendommen hører en meget smuk Hauge og en Deel Jorder grændser til Gaarden. J en af Bygningerne holdes Frederikshavns Kiøbstæds- og Horns Herredsthing og i en anden, der dog er isoleret de øvrige Bygninger, ere Jurisdictionernes Arrester, samt Arrestforvarernes Boepæl, hvorfor Eieren indtil videre nyder en aarlig Leie af 80 Rbd. Sølv og 1/5 af de af Eiendommen svarende Skatter. Conditionerne ere, forinden Auctionerne, til Eftersyn hos Requirenten.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Dette bekiendtgiøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 3die Marts 1830. Flindt
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Stevning. hans Astrup Fleischer, Kongelig Majestæts Justitsraad, samt Borgermester og Byefoged i Aarhuus; Gjør vitterligt: at efter Begiæring af Procurator Jngerslew, som befalet Sagfører for Aarhuus Stifts høie Øvrighed, i Egenskab af Bestyrere af Stiftets offentlige Midler, og efter allernaadigst Bevilling af 3de f. M. til Mortificationsdoms Erhvervelse over 2de af afgangne Stiftsprovst Secher for et Laan af 5000 Rbd. Sølv af Aarhuus Stifts offentlige Midler, imod Pant i en ham tilhørende Gaard i Aarhuus Kiøbstæd, paa ustemplet Papiir udstædte Gieldsbeviser, nemlig: A. til Aarhuus Stiftsøvrighed et Beviis for af Laanet modtagne 4600 Rbd. Sedler, dat. Aarhuus den 24de Juni 1814, og b. til Kiøbmand Røgind paa Stiftsøvrighedens Vegne, et Beviis for 4687 Rbd. 48 s. Sedler og Tegn, som forklares at være den tilbagestaaende Deel af bemeldte Laan, dateret Aarhuus den 24de Juni 1816, hvilke Beviser skal være bortkomne, og saaledes ei kunne extraderes ved Modtagelsen af den i Udstæderens Boe for Giælden udlagte Betaling, bliver herved, i Kraft af den nævnte Bevilling, samt med Aar og Dags Varsel, som regnes fra den Tid denne Stævning 3de Gange efter hinanden har været indført i den danske Statstidende, Aarhuus Stiftstidende og den altonaiske Mercur, den eller de, som maatte have fornævnte Gieldsbeviser ihænde, indstævnet til, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, inden Aarhuus Byetingsret, som holdes paa Byens Raadhuus, den første Torsdag eller ordinaire Retsdag i Juni Maaned 1831, Kl. 10 Formiddag, da Jngerslew, saafremt ingen dermed melder sig, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, ved paastaae dem ved Dom mortificerede. At Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Forelæggelse og Landag, bringes herved i Erindring.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Jfølge det den høie Stiftsøvrighed forundte Beneficium processus graminudstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir og uden Betaling. Under min Haand og Segl. Aarhuus, den 16de Februar 1830. Fleischer. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1830-03-19
NB. J de første 3de Bekiendtgiørelser stod første Tirsdag eller ord. Rets dag o. s. v. istedetfor Torsdag. Jarcus Pauli v. Schmidten, Kongelig Majestæts Kammerjunker, V. Byefoged i Rudkiøbing, Herredsfoged og Branddirecteur paa Langeland; Giør vitterligt: At for mig haver andraget Procurator Boesgaard af Schrøbeløv, hvorlunde han, som befalet for Fæstegaardmand Lars Andersen i Humble paa Langeland, skal finde sig beføiet til, ifølge Kongelig Bevilling af 18de December f. A., med Aar og Dags Varsel at indstævne den eller de, der maatte være i Besiddelse af en af Selveierhuusmand Jacob Jacobsen i Windebye i Lindelse Sogn til bemeldte Lars Andersen under 11te December 1820 udstædt og ved Langelands Herreds=Ret den 13de Januar 1821 tinglæste Obligation, stor 250 Rbd. Sedler, hvorfor er givet 1ste Prioritet i et Debitor tilhørende Vænge paa 7 Tdr. Land. Thi vorder herved den eller dem, der maatte være i Besiddelse af berørte Panteobligation, indstævnet til at møde for mig inden Langelands Herreds=Ret, den første Løverdag i Julii Maaned 1831, om Formiddagen Kl. 10, for der at fremkomme med Obligationen og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, og paastaae og ved Dom forvente at den ommeldte Obliinden Retten nedlæggende Paastand. Efter Ford af 3die Juni 1794 adgation skal vorde kiendt død og magtesløs, alt efter nærmere og yderligere vares Jndstævnte herhos om, at Forelæggelse eller Lavdag ikke kan forventes. Langelands Herredscontoir, den 4de Marts 1830. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
proclama. ved Proclama, som er læst inden dette Birketing den 3die Februar sidste B leden og vil blive læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof Boet efter afg. Gaardmand Anders Clausen og efterlevende Enke Ma og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have noget Krav paa ren Jensdatter af Hiortespring under Herløv Sogn, dette Birk, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, den 6te Marts 1830. C. O. Rimestad. Æ leden og vil blive læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Ved Proclama, som er læst inden dette Birketing den 3die Februar sidste rensens Enke af Hove Bye, under Smørum Sogn, dette Birk, indkaldede Boet efter afg. Margrethe Mortensdatter, Gaardmand Bendt Sø Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have noget Krav paa med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, den 6te Marts 1830, C. O. Rimestad.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i Christensen Lunds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel 18. - 1823 4 29, afgangne Spisemester ved Varton Hospital Anders til i den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Ved Proclama, som er læst inden dette Birketing den 3die Februar sidste B leden og vil blive læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, der formene sig at have nogen Fordring, af Hiortespring under Herløv Sogn, dette Birk, og forhen afgangne Mand, paa Boet efter afgangne Cathrine Lovise Hornberg, fød Heining, Sognedegn for Ude- og Oppe-Sundbye Menigheder i Sielland FrantBlichfeld Hornberg, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre saadanne deres Fordringer. Med samme Varsel ere berørte 2de Afdødes Arvinger indkaldede til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts nordre Birk, den 6te Marts 1830. C. O. Rimestad.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 5 - 1330 a 31. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maae have Noget at fordre i afgangne forhenværende Portner ved Waisenhuset, Naalemagerfrimester Jørgen Gregorius Malms Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 9de Marts 1830. Hansen. Scheel, Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 32 - 1830 & 31. afgangne Pensionist ved Holmen Niels Johansens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Land Overrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldet med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Ved Proclama af 12te Januar d. A., der saavel er læst ved Under som 2 Overretten, ere samtlige Creditorer i Boet efter afgangne Gaardmand Knud Jacobsen af Bygum, i Rinds Herred, indkaldte med 12 Uger, Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Endvidere indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes efternævnt Arvinger, nemlig: tvende Fader=Halvbrødre, navnlig Laurs Pedersen, og Jens Pedersen, der efter hvad der under Skiftet er angivet, for over 50 Aar siden skal være bortrømte, eller disses muelige efterladte Arvinger, inden fornævnte Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, Hobroe, den 8de Marts 1830. Jansen.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Creditorerne i Stervboet efter Uhrmager Christian Scheel, indkaldes I herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1830. Schmidt. Wølfferdt,
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Creditorerne i Stervboet efter Lieutenant af det 3die jydske Jnfanterie Regiment Rudolf Waldemar v. Rømeling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Skifteretten i Aalborg, den 27de Februar 1830. Schmidt. Wølfferdt. Ane Margrethe Knudsen heri Byen og hendes forhen afgangne hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne EnkeMand Kirkesanger Wittrup Liunge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel benævnte Afdødes Arvinvidere bekiendtgiøres, at en Skiftesamling i bemeldte Boe afholdes paa Slager, saavidt de ere fraværende, for at anmelde og bevise deres Arveret. End gelse Raadhuus, Onsdagen den 31te denne Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved der vil blive at afhandle og tage Bestemmelse om flere af Boets Anliggender. Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 7de Marts 1830. Birch. Gude. 2 ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Over= og Underret, den her i Staden ved Døden afgangne Oberstlieutenant Hans Rudolph. Greve af Trampe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Fridericia Skifteret, den 5te Marts 1830. Rahbek. J. C. Dræbye. Hvo, som i Stervboet efter den i Ørbye, Helgenæs Sogn, ved Døden afgangne Selveiergaardmand Niels Mikkelsen maatte have noget at fordre, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre sit Krav. Ebeltoft, den 3die Marts 1830. Seidelin, const. Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Ja Gaardmand Anders Andersen Ullerup i Østerende Ballum, under Grevskabet Schackenborg, ved Døden er afgaaet, og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placat af 26de October 1792, Afdødes Creditorer med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme med og beviisliggiøre deres lovlige Krav. Tillige indkaldes herved, i Medhold af Forord. af 5te Juli 1822, fornævnte Afdødes fraværende Arvinger til at melde sig hos undertegnede Skiftet, valter og legitimere deres Arveret. Møgeltønder, den 29de Januar 1830. Holm. Langemark Bye, under Grevskabet Samsøe, har opgivet sit Boe til da Huusmand og forrige Baadfører Søren Pedersen Aggerup Deling imellem sine Creditorer, saa indkaldes disse herved, paa den i Placaten af 26de October 1792 bestemte Maade, til inden 12 Uger for mig at at anmelde og bevise deres Fordringer. Grevskabet Samsøes Skriverstue, den 3die Januar 1830. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1830-03-19
Creditorerne i Stervboerne efter1) afdøde Aftægtsmand Lars Hansen og Kone Kirsten Christian, datter i Haundrup Bye, Hellerup Sogn, 2 afdøde Ungkarl Rasmus Rasmussen i Aunslev3) Anders Nortensens Enke Ane Sørensdatter i Skalkende indkaldes herved overeensstemmende med Placaten af 26de October fra Aunslev Sogn, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig som Skifteforvalter i Boerne. Vindinge Herredscontoir, Nyborg, den 9de Marts 1830. G. A. Moltke Hirectionen for det Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgiør foreløbigen herved, at en Auction er besluttet at afholdes i Compagniets Huus medio April d. A., over op diske og chinesiske Vare. Christianshavn, den 1ste Marts 1830. Directionen.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
London, den 12te Marts. Den 8de Marts holdtes i the Cagle Tavern i London en Forsamling angaaende Oprettelsen af en politisk Union i Hovedstaden, til at raadslaae om hvorledes en Parlamentsreform kan tilvejebringes. Omtrent Sexten Tusinde Personer vare nærværende. OConnell førte Ordet.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
J Protocollen af 4de Januar ere Grækenlands Grændse saaledes bestemte i London. "De græske Grændsers Demarcationslinibegynder ved Mundingen af Floden Aspropotamos, løber frem langs med denne Flod indtil Høiden af Søen Archelo=Kastro, gjennem skjærer denne Søe, ligesom Høiden af Vrachori og Sarovitza, vender sig imod Bjerget Artolin, følger Axoss og Octas Bjergaase indtil Bugten ved Zeituni, som den naaer ved Mundingen af Sperchios. Til Grækenland skulle fremdeles høre: hele Øen Negroponte, tilligemed de saa kaldte Diævelsøer, Øen Skyro og Cycladerne." - Dette Grændseskiel vil neppe vinde Grækernes Bifald; ufeilbarligen skee Reclamationer imod det. Men disse tør man ikke love synderligt Held, ved denne ny Grændsebestemmelse faae Grækerne Meer end de med Føje kunne vente; thi, ifølge det af de allierede Magter fastsatte Princip, skulde ikkun den Tal af Grækenlands Befolkning kunne gjøre Krav paa Uafhængighed, der allerede havde tilkjempet sig en factisk Frihed. - Samtlige Actstykker, der angaae Grækerne, vorde Parlamentet snart forelagte.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Vi have faaet Aviser fra Hobarttown, indtil Begyndelsen af Novbr. f. A. Af disse indeholder The Colonial Times en udførlig og interessant Beretning om vor ny Colonie ved Svane, floden, hvorhen saa mange ere dragne i det Haab, der at findet Eldorado. Skildringen, som dette Blad giør af den, er meget ugunstig, men synes at være troværdig. Jordsmonnet er slet, Vandet endnu værre, og - for at bruge Forfatterens Ord - 7de have taget storligen Feil, der holdt Egnen ved Svanefloder, for skikket til Agerdyrkning, Alt hvad man ellers har sagt til dens Roes, har været meget overdrevet, Udgifterne for Marinedepartementet, der, efter Ministrenes Forslag, den 1ste Marts blev voteret, beløbe sig til 5 Mill., 595,000 Pd. Sterling, altsaa 282,939 Pd. Sterl. mindre end i forrige Aar. J Stædet for 32,000 Matroser, som i Fjor behøvedes, forlanger Regjeringen i Aar kun 29,000. Marinedeparten tets Casserer bemærkede, at der nu ere 645 Søe-Officerer færre en i Aaret 1821, og at Gagen er formindsket med et Beløb af 150,2400 Pd. Sterling, hvilken Reduction, i begge Henseender, siden hiint Aar udgjør en tredie Deel af det Hele. Den preussiske Statstidende indeholder følgende Brev fra London. Det Vigtigste, som i de sidste Dage er blevet forhandlet i Parlamentet, i det mindste i universalhistorisk Henseende, var Debatterne om de tyrkiske og græske Anliggender, hvortil Lor Holland gav Anledning i Overhuset, og Lord Russel i Underhuset. Hvad begge disse Lorde, og deres Venner sagde herom, har kun forsaavidt Værd, som det gav Ministrene Leilighed til Forklaringer, der maae være Menneskevennen velkomne, endskjøndt Ministrene, bundne ved høiere Pligter, ikke kunne give Oplysning om Meget hidhørende. Jmidlertid vide vi dog nu for vist, at om Grækenland end ikke faaer Grændsen fra Volo indtil Arta og Candia bliver i Tyrkernes Vold, saa vil den ny Stat dog strække sig langt ud over Peloponesus, og tillige indbefatte Attica. -
Berlingske Tidende, 1830-03-20
I Underhuset have adskillige Debatter fundet Sted, ved hvilke Exministrene (Huskison, Palmersion, Grant) stedse viiste sig som Ministeriets ivrigste Modstandere. Ved Voteringen om Overdragelsen af Flækkens, Cast=Retfords, Valgrettighed til Birmingham, stemte General=Advocaten Sir Scalett mod Ministrene, men, da denne Sag intet Partiespørgsmaal var, uden skadelige Følger for ham selv. Derimod afskedigede Kongen af egen Drift en af sine Kammerherrer, General King, der i Anledning af Debatterne om Adressen havde stemt imod Ministeriet. - Hr. Peel udviklede de Reformer, som han agter at gjøre i Henseende til Rettens Pleie, de ere meget omfattende, og i enhver Henseende beregnede paa at gjøre den hurtigere og mindre kostbar, men især ved at ophæve unyttige Former og afskaffe den skjændige Misbrug, der saa ofte bringer den saakaldte "Ret, Retfærdigheden til Offer. - LordBlandford gjorde et Forslag til Parlamentsreform i det Store, hvilket Ministrene modsatte sig ; i det hele stemte ogsaa ikkun 52 af Husets Medlemmer for det.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Under adskillige meget interessante Debatter har Parlamentets Aand i begge Huse udtalet sig meer bestemt end da Sessionerne begyndte. - Hr. Hume, ellers en temmelig moderat Mand, om end en stræng Dommer i Finantsanliggender, viiste sig under Discussionens Hede fra en Side, som meget mishagede. I hans Foredrag om nødvendige Indskrænkninger appellerede han til den raa Magt, og opfordrede Nationen til at pukke paa Lovene, eller med andre Ord, til at vægre sig ved at betale de constitutionsmæssigen bevilgede Taxer. En saa ublu Opfordring, til aabenbar voldsom Modstand maatte naturligviis enhver sindig Mand harmes over; thi er Parlamentet end - hvad hver Englænder daglig føler meer og meer - høist mangelfuldt sammen sat, saa beroer dog selve en Reform ene og allene paa Loven.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Det var Hr. Peel ikke heller vanskeligt, med det eneste Ord"Rebellion at stoppe Munden paa Opponenten og faae Huse paa sin Side. Anderledes forholdt det sig med den Motion, som Lord Russel gjorde, at de folkerige Byer Manchester, Birmingham og Leeds skulde tilstaaes Ret til at sende Repræsentanter, til Parlamentet (hvilken de ikke have .). Uagtet tre vigtige Fractioner i Parlamentet bestemt erklære sig imod den saa nødvendige Parlamentsreform, nemlig 1) alle Fiender af Forbedringer, fordi Sligt er noget Nyt, 2) Aristocratiets Tilhængere i Underhuset, og 3) Ministeriets krybende Trælle (naturligviis ikkun saalænge det er Forslaget ugunstigt, saa var dog ved Voteringen ikkun en Pluralitet af 48 Stemmer for Ministrene, nemlig 183 mod 140. Aldrig har Stemmernes Antal for en Parlamentsreform, i den Mening, hvori Lord Russel tog dette Ord, været saa stor, et Vidnesbyrd om, at Parlamentets Reform ikke er fjern, og at Tiden er moden dertil. Saaledes see vi efterhaanden paa lovlig Maade og uden Lidenskabelighed en høist vigtig, af Tiden forberedet, Forandring en findig, retviis Parlamentsreform imøde. Saaledes skrider en forstandig og energisk Nation ud af en forældet Tilstand, uden at undergrave selskabelig Ordens Grundpiller.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Grækenland. Det høist vigtige Stykke om Grækenland og den europæiske Diplomatie, som det 9de Bind af Forrign Quarterly Review for 4 Maaneder siden indholdt, er bekjendt af de Udtog, som ogsaa Statstidenden har meddeelt. Nyelig er det 10de Bind udkommet, der indeholder Fortsættelsen, som ypperligen skildter Grækenlands nuværende Tilstand og dets Udsigter. Forfatteren (eller Forfatterne) yttrer, at man i Begyndelsen havde i Sindeat opoffre Negropont, for at frelse Grækenland aldeles fra det tyrkiske Overherredømme. Men man opgav denne Idee, da man indsaae, at den ny Stat allerede fra Candia truedes med Fare, og at den umueligen kunde trives, naar den havde sin Arvefjende langs med sine Kyster. Et Brev fra Admiral Codrington til Redacteuren af F. Quart. Rev. (Gillies), som er indrykket i denne Artikel, lader ikke mindste Tvivl om de i den første Artikel meddeelte Documenters Ægthed, (som man jo desuden er forvisset om fra andre Kilder) tilovers, følgelig ikke heller om, at Forfatteren jo er i Stand til at forskaffe sig de nøiagtigste og paalideligste Efterretninger om dette Anliggende. - Forf. viser paa en overtydende Maade, hvor nødvendigt det er, at forsyne Grækenlands ny Souverain med Penge, fordi det ellers vil være umueligt for ham, at tæmme de vilde Aander, som han kaldtes til at herske over. Efter Forlydende - vedbliver Forf. - er det ogsaa Hovedbetingelsen, under hvilken Prinds Leopold har modtagen Udnævnelsen til Grækenlands Regent, at de tre høje allierede Magter skulle forsyne ham med den fornødne Pengesum, under Navn af Subsidier eller Laan, indtil Grækenland selv vorder i Stand til at bestride hans Regjering.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Paris, den 2den Marts. J disse Dage har det Rygte været udbredt i Krigsdepartementet, at en engelsk Brigade skulde forene sig med vor Expedition mod Algier.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Moniteuren melder, at Grækenlands ny Souverain ventes hertil inden føje Tid, og at han, under sit Ophold her, skal bo i Hotel de Princes.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Wien, den 5te Marts. Den Ulykke, som de ved Jsens sidste Opbrud i Donauflodder, foraarsagede Oversvømmelser have forvoldet i Wiens Forstæder, og i denne Hovedstads Omgivelser, er grændseløs. Antallet af denne skrækkelige Catastrophes Offere, som indtil i Dag ere fundne i de af Oversvømmelsen hjemsøgte Forstæder, er 72. J Omegnen have Sandsynligviis mange Mennesker fundet deres Død i Bølgerne.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
Ved denne skrækkelige Begivenhed har Hs. Maj. vor Keisers landsfaderlige Følelse yttret sig paa en i Sandhed rørende Maade. Allevegne, hvor Nøden var størst, ilede Medlemmer af den keiserlige Familie hen, for at bringe de Betrængte Hielp og Trøst Hs. Maj. har, til at afhielpe Øieblikkets første Fornødenheder, skienket 40,000 Gylden, og H. M. Keiserinden 12,000.
Berlingske Tidende, 1830-03-20
München, den 5te Marts. I Gaar gav et talrigt Selskab af alle vor Residentsstad høiere Stænder til Ære for den store danske Konstner Thorvaldsen, i Odeons rummelige Sal en glimrende Diner, der bestod at omtrent 200 Couverts og oplivedes af den hjerteligste Glæde. Efter Maaltidet blev, ifølge Hs. M. Kongens Foranstaltning, Glyptotheket saavel indvendig som udvendig herligen illumineret. Hver af dem, der havde været nærværende ved Middagsmaaltidet, fik to billetter for sig selv og for et Fruentimmer af hans Familie, til Indtrædelse i hiint Konsttempels oplyste Sale, i hvilke den talrige Forsamling adspredte sig for at betragte Konstværker af alle Slags og alle Former. I den saakaldte Romersal blev det af Statsminister v. Schenk forfattede Digt til Thorvaldsen foredraget af et Sangerchor; det forhøiede ved sit Jndhold, hvortil Ideen var taget af Stædet selv, og findrigt anvendt paa Konstneren, denne skjønne Festligheds Betydning og Hjertelighed. Ved Hofballet næste Aften behagede Hs. M. Dronningen af aabne dette med Thorvaldsen.