Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-24
J Tyrkiet. - Det synes Ægypternes Hensigt, at marschere lige imod Hovedstaden, og vente paa deres Flaades Medvirkning, for at angribe denne. Storviziren kan derfor, med Levningerne af de tyrkiske Tropper, ikke gjøre Regning paa mere, end at sysselsætte Fienden saalænge, indtil de efter Forlydende fra Rusland forventede Hielpetropper indtræffe. Den russiske Ambassadeur skal nemlig have tilbudet Sultanen Keiserens Understøttelse imod hans oprørske Pascha, og, som Man tilføier, gjøres der alt i Odessa Anstalter til russiske Troppers Overskibning og en russisk Esta dres Forening med den tyrkiske, hvortil ogsaa de stedfundne Troppebevægelser i de sydlige russiske Provindser skulle sigte. Verden vilde saaledes endnu opleve det Skuespil, at den tyrkiske Halvmaane maatte tye til sin gamle Arvefiendes Beskyttelse. Det fortjener i denne Henseende at bemærkes, at Sultanen allerede har tildeelt Keiseren af Rusland den afham stiftede nye Orden af første Klasse, indfattet i Diamanter. Jmidlertid skal dog ogsaa i Divanet endnu findes mange Tilhængere af det gamle System, og da det Spørgsmaal opkastedes: om det ikke under saa piinlige Omstændigheder var raadeligt, at søge Hielp hos den russiske Keiser, opstod der slig en Murren, at Sultanen, af Frygt for alvorlige Følger, maatte tage Forslaget tilbage. Mindre Misfornøielse opvækker den fra Engelland ansøgte Hjelp. Mange finde det utroligt, at de europæiske Regjeringer med Ligegyldighed skulde see paa et Riges Undergang, for hvis Opholdelse alle Kabinetter endnu for 5 Aar siden saa meget interesserede sig; ligesom det og er af Vigtighed for den ungdommelige græske Stat, der har langt mindre at frygte af Sultanen end af Mehemed Ali. - J Forbindelse hermed kan anføres, at der virkelig i Paris den 14 d. M. er aabnet en ny diplomatisk Konferents angaaende de tyrkiske Anliggender og det russiske Kabinets Jndflydelse paa samme, hvori de Deeltagende, nemlig Hertugen af Broglio, den 3 Sk. østerrigske og brittiske Minister, siges at være meget enige. kelig af Dagpostens Aviser, Belgien. - Jndtil den 17de var intet videre af Vigtighed forefaldet ved Antwerpen. Det afskyelige Veir er de Franske til stor Hinder ved Beleiringens Fortsættelse, og for den i de sidste Dage noget strantende General Gerards fuldkomne Helbredelse vil det neppe komme til noget Storm Angreb. General Schramms Division er nu ligeledes ankommen og har alt forrettet Tjeneste i Trancheerne. Derimod er Hertugen af Orleans den 17de beordret tilbage til Grændsen, for at stille sig i Spidsen for sin Brigade, da Alt lader formode en Nærmelse af den hollandske Hær. J Londonner Blade læses nu ogsaa den i Øieblikket mærkelige Erklæring, som Preussen ved sin Gesandt Hr. Ragier, den 6 Decbr. har ladet overgive til den tydske Forbundsdag, angaaende befalingen til det 7de Armeekorps at gaae over Rhinen og tage en Stilling imellem Aachen og Geldern, medens det 8de Korps opstilles som Reserve ved Rhinen - Alt for at dække Maasflodens høire Bred, saavel imod franske som belgiske og hollandske Tropper. Uagtet det i denne Erklæring udtrykkelig hedder: "Østerrig, Preussen og Rusland have ikke undladt at gjøre de fornødne Skridt, for at modsætte sig de af Storbrittannien og Frankerig besluttede Tvangsforholdsregler imod en uafhængig Stat som Holland, ligesom disse 5 Magter have vægret sig ved at deeltage eller samtykke i samme, saa vedblive dog de engelske ministerielle Blade at finde dette Sprog meget fredeligt. Derimod skal Forbundsdagen eenstemmig have ydet Preussen sin Tak for dets Omhu for Tydsklands Sikkerhed. Portugal. - Fra Oporto haves fremdeles Efterretning til den 9d. M. Den Miguel var endnu i Besiddelse af Batterierne ved Douro=Flodens Jndløb, og der blev vedvarende skudt ind i Staden og mange Mennesker dræbte. Den 6 d. gjorde den konstitutionelle Armee atter et Udfald til den sydlige Side af Floden, medens Miguelisterne holdt deres Middag, nedsablede Mange af dem og stak deres Leir i Brand. Den Miguel har dog engang, paa den engelske Admiral Parkers Besværing over Kutteren Ravens Beskydning, viist sig saa galant at misbillige samme og lovet Hs. brittiske Majestæt og Admiralen fuldkommen Fyldestgjørelse. - Der tales nu stærkere end nogensinde om Dronning Marias Erkjendelse af Engelland og Frankerig.