Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Men ogsaa i danske Familier har man maaskee aldrig saa stærkt følt Nødvendigheden af det tydske Sprog, som netop nu. Kjøbenhavn har for nærværende Tid, som det synes, alt for stor Befolkning; Handel og Skibsfart er ikke i ønskelig Flor, enhver Haandtering trænger til mere Virksomhed; Land- og Søe-Etaterne ere betydeligen indskrænkede, næsten ethvert Haandværk eier flere Arbeidskræfter end Arbeider. Det er derfor ikke usandsynligt, at en Deel af vor mandlige Ungdom, for at finde Anvendelse for dens Evner, maa søge Virksomhed uden for Statens Grændser - hvor vigtigt derfor, at de have erhvervet sig Færdighed især i det tydske Sprog, der er saa vidt udbredt over den dannede Deel af Verden! Har dog allerede Herr Dr. Kochen tillige med mig havt adskillige Anmodninger fra Udlandet om duelige Subjecter, som vi ikke have kunnet opfylde, fordi fuldkommen Kundskab baade i det danske og tydske Sprog forlangtes som Hovedbetingelse, og slige unge Mennesker hidindtil ikke saa let vare at finde i Kjøbenhavn *). Altsaa *) Ved Aarets Udgang haabe vi at kunne see os i Stand til, efter Pligt og Samvittighed, at fyldestgjøre slige Anmodninger. ikke engang at tale om den høiere Dannelse i Almindelighed og Slægtskabet mellem begge disse fædrenelandske Tungemaal, tager jeg her blot Hensyn til Tidernes Fornødenheder, og skulde een eller anden maaskee indvende herimod, at ved vore danske Skoler allerede tilstrækkelig disse Fornødenheder vilde kunne afhielpes, saa beraaber jeg mig dristigen paa enhver dansk Huusfaders Vidnesbyrd, og fremlægger ham ærlig det Spørgsmaal, om hans Søn vel nogensinde i en dansk Skole saa aldeles har fattet det tydske Sprogs Aand, og i at udtrykke sig baade mundtlig og skriftlig i samme skulde have opnaaet den Færdighed, som er fornøden til at træde i Forbindelse med tydske Folk af den dannede Klasse? Ja, men - saaledes hører jeg spørge - kunde da ikke det Modsatte være at frygte af de tydske Skoler, og skulde man ikke virkeligen staae Fare for, at vor tydske Ungdom der ikke vilde findes brugelig, hvor det finere, dannede danske Omgangsprog, eller Forretningers Afgjørelse i det danske Tungemaal kom i Betragtning? For Alvor og af redelig, upartisk Hjerte vil vel neppe Nogen fremkomme med denne Modsigelse, allermindst i en By, hvor enhver Dreng fra sin spædeste Barndom af intet hører uden det danske Sprog, hvor allerede hans tidligste Barndomslege, ligesom ogsaa hans lidt efter lidt sig dannende ungdommelige Forbindelser uafladeligen holde ham i bestandig, nafbendt Øvelse i det danske Sprog; det Grammatikalske i Henseende til Skrift og Tale har jo siden Skolen at bære Omsorg forOg troer jeg i denne Henseende, uden Overdrivelse, at kunne vove den Paastand - som ogsaa siden nærmere vil bevises - at der virkes i vore tydske Skoler langt mere for det danske Sprog, end hidindtil, ifølge min Erfaring, i de danske Skoler er virket for det tydske Sprog. J det mindste tør jeg paa Ære og Samvittighed forsikkre, at alle de Drenge, der efterhaanden af flere danske Skoler og Jnstituter i Kjøbenhavn ere gaaede over i vor Skole, vare kun meget maadelige i Henseende til deres tydske Sprogkundskaber, og at ingen af dem, uden en ganske færdeles omhyggelig Veiledning, har kunnet bringe det til nogen Fuldkommenhed i det tydske Sprog. Ja, jeg tør endnu gaae et Skridt videre, jeg tør paastaae, at det danske Sprog dyrkes i vor tydske Real-Skole med en Grundighed som for den danske Forretningsmand i Almindelighed, og for det dannede Menneske i Særdeleshed intet mere vil lade blive tilbage at ønske; at altsaa vore Discipler, i Forhold til Talent og Flid, i begge fædrenelandske Tungemaal bringes til den Færdighed, der behøves, for i vore danske og tydske Provindser at kunne bruges i hvad Slags Forretninger det end maatte være, og at de tillige vorde duelige til, selv med Udlandet at træde i nærmere Forbindelser. Og hvorledes er da nu Methoden og Aanden i denne vor her omtalte Realskole, Man læse og dømme. (Slutningen følger.) Forslag til Rigsbanksedlernes Forbedring, og Jnddragelse.