JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Indenlandske Efterretninger. Den 17 Jan, solgtes i Wordingborg den pris dømte Galease der ringende Jacobs Ladning. Priserne vare saaledes: Cacao 2 Rdlr. til 10 Mk. 8 s. Caffe 6 Mk. 4 s. til 6 Mk. 12 s. (en slettere Sort betaltes med 5 Mk. til 3 Mk. 6 s.) Topsukker 5 Mk. 1s. til 6 Mk. 15 s., Bøffelhuder 6 Mk. 7 s. til 9 Mk. 7 s. (Cacaden og Bøffelhuderne solgtes fri for Told. Af Caffe og Topsukker betaler Kjøberne de anordnede 42 s. Told pr. Pundet. Omkostningerne betaler Kjøberne med 8 PC.) Galeasen der ringende Jacob (30 Danske Commercelæster, solgtes for 4375 Rdlr. til Proprietair Hastrop. Samme Dag solgtes ved Auction i Wordingborg Ladningen i det af Caperfører Rager med Caperen Prøven opbragte Skib Fortung. Priserne vare saaledes: trykte Sirtser 67 a 61 Rdlr. Stykket, de fleste a 63 Rdlr. (Tolden 16 PC. og Auctions Salarium 8 PC. betalte Kjøberne), Caffe 7 Mk. 4 s. til 6 Mk. 8 s., Havannah Sukker, 4 Mk. a 4 Mk. 8 s., Bomuld 3 Mk. a 3 Mk. 4 s., Campechetræ 16 til 12 Rdlr. pr. 100 Pd. (Af de fire sidste Artikler betalte Kjøberne Told og Salarium. Skibet Fortuna solgtes for 5050 Rdlr. til Proprietair Hastrop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Den 15 Jan, solgtes ved Auction i Wordingborg Ladningen i det af Caperfører Hammer opbragte Americanske Brigskib Canton. Priserne vare saaledes: Bomuld 3 Mk. 4 s. til 3 Mk. 16 s., Cassia Lignea 4 Rdlr. 6 s. til 4 Rdlr. 20 s. for Pakken a 4 Pd., Riis 34 til 36 Rdlr. pr. 100 Pd., Haysan Schin 26 Mk. 4 s. til 26 Mk., 3 Zioung, Thee 23 Mk. til 24 Mk. 6 s., Bladetobak 4 Mk. 6 s., Bomuldsgarn 6 Rdlr. til 6 Rdlr. 4 s. Pundet, Campechetræ 10 Rdlr. 1 Mk. 8 s. til 11 Rdlr. 3 Mk. 8 s. pr. 100 Pd. (Kjøberne betale den paabudne Told og 8 PC. Auctionsomkostninger. Credit gives paa 3 Maaneder). Skibet Canton, drægtig 11 Tons, solgtes for 6000 Rdlr. til P. C. Benzon, og Jnteressentere Hans Egholm, J. P. Benzon, F. C. Brock, Terpager Staal og Capit. Hammer. J store Magleby paa Amager, hvor man efter gammel Skik hidtil prædikede den ene Søndag Dansk og den anden Plattydsk, skal herefter det Danske Sprog ene bruges saavel ved Gudstienesten som ved Skoleunderviisningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Hr. Reservechirurg Ludvig Jacobsen har indsendt til det Kgl. Danske Videnskabers Selskab en Beskrivelse over et hidtil ubekjendt Afsondringsorgan i Næsen af adskillige Pattedyr. Denne Afhandling har fundet Selskabets Bifald og den bliver at indføre i dets Skrifter. For denne vakkre Opdagelse har Selskabet tilkjendt Forfatteren dets Medaille i Sølv som et Agtelsestegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Fædrenelandet har nu den Udsigt, at beholde sin længe savnede og med Rette saa yndede Digter Baggesen i sit Skjød, da han nylig af Hs. Majestæt er bleven udnævnt til Professor i det danske Sprog og Litteratur ved Universitetet i Kiel. Vel bliver det altsaa ikke Digterens egentlige Fødeland, hvori han erholder sit tilkommende Opholdsted, men end- ogsaa der, vil han erhverve sig en ny Fortieneste af Dannersproget, ved at bidrage til dets Udbredelse i en Egn, hvor det hidindtil var lidet kjendt og dyrket. Og hvem kan bedre virke til dette Øiemed, end den Lærer, der med egne Mønstere saa fortrinligen kan oplyse de Sætninger, som han vil foredrage, J Gage solgtes ved Auction paa Børsen 2 af det Kal. Finants Collegium den 11 Det 1801 udgivne Obligationer, hver paa 100 Rdlr. D. C. hvoraf Renten betales Halvdelen i Species og den anden Halvdeel i D. C., for 120 Rdlr. Stkr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Ved et Cancellie-Reseript af 22de d. M. til Kjøbenhavns Politiemester, er Politiemesteren bleven bemyndiget til, under passende Mulcter, at forbyde Verts huusholdere, Billardholdere, Conditorer og Restaurateurer at tillade Skoledisciple og Elever af de i Kjøbenhavn værende civile og militaire Jnstituter Adgang i deres Huse, eller at sælge noget til disse af deres Boutiquer, med mindre saadanne unge Mennesker ere i Følge med ældre, som for deres Handlinger kunne være ansvarlige, ligesom og at indskjærpe alle Vedkommende Lovens 5 – 310, angaaende at ingen maa kjøbe med Umyndige, med Tilføiende, at ifald nogen Boghandler, Marchandiser eller andre afkjøbe Børn og de herværende Jnstituters Elever Bøger og andre til deres Underviisning henhørende Ting, uden deres Foresattes Vidende og Samtykke, ville de, foruden at blive behandlede efter bemeldte Lovsted for deres bedragelige Forhold, efter Omstændighederne med Mullet blive anseete.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Kjøbenhavns Vexelcours d. 25de Jan. 100 tre Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
(Af Børsenhalle.) D. 27 Dec. f. A. bleve Ratificationerne af Conventionen angaaende Grændsebestemmelsen mellem Rusland og Sverrig udvexlede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Den bekjendte Franske Digter Chenier er død i en Alder af 47 Aar. J the Conrer gjendrives det Rygte, at Be slutningerne angaaende Regentskabets Jndskrænkning ere i Underhuset blevne tilbagekaldte. Fra Oppositionens Side er tvertimod intet fremført mod disse Beslutninger. Vel fremlagde Skatkammer Lorden et Amendement til den sidste Beslutning, som havde Hensyn til samme angaaende den Kgl. Hofstat; men dette sigtede blot til, igjen at indrette Beslutningen som den oprindelig var, nemlig førend Lord Govers Amendement, som d. 1 Jan. blev antaget med en Flerhed af 13 Stemmer. Ved Debatterne d. 2 Jan. blev Ministernes Amendament forkastet med en Flerhed af 13 Stemmer. Denne Stemmesterhed betragtes som en stor Stien over Ministerne.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Efter de sidste Sundheds-Bullerins, som gaae til d. 7 Jan., befinder Kongen af Engelland sig temmelig vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
London, d. 10 Jan. Kongen befinder sig endnu bestandig bedre. – Deputationen fra begge Husene har i Morges begivet sig til Windsor, for at meddele Dronningen Beslutningerne, og den Deputation, der er udnævnt at begive sig til Prindsen af Wallis, for at meddele ham samme Beslutninger, har Kl. 1 begivet sig til Cartonhouse. Hendes Majestæts og Prindsen af Wallis's Svar vil i Aften meddeles Underhuset, og i Morgen Overhuset. – Man forsikkrer os, at Hs. Kgl. H. skal have sagt, at hans Pligter mod Kongen og hans Agtelse for begge Husene foranlediger ham, at paatage sig den tunge Byrde, der paalægges ham, det han vil finde sig i Jndskrænkningerne. Morning Chronicle indeholder følgende Efterretning fra Val di Santarem af 16 Dec. staae her kun en halv Miil fra Fienden og Forposterne staae kun i en Afstand af 100 Roder fra hinanden, adskilte ved en liden Bæk Vi ere saa lidet betænkte paa en Træfning eller endog kun paa en Bevægelse, at jeg har befalet, at bygge en Camin i min Hytte. Jeg sover hver Nat i min Hytte uden Frygt for at forstyrres i Søvnen, en Nydelse, som jeg længe har savnet."J Følge Efterretninger fra Caraccas fra først i December befinder denne Colonie sig i en Tilstand af fuldkommen Opløsning. Daglig ventes der en Contrarevolution; mange rige og enseere Familier have begivet sig bort og medtaget alt hvad der lod sig medføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Hamborg, d. 22 Jan. Amsterdam og Bordeaux, Breve. Paris, Penge. Basel, ingen Omsætning. Genua, Livorno og Breslau, Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Kjøbenhavn, Breve. Wien og Prag, Breve og Penge. Augsburg, Breve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Den 22de Jan, noteredes i Hamborg Coursen paa Kjøbenhavn 700 kort Sigt, Corregio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-26
Hans berømteste Værk er Natten, Maria og Barnet. Det første Stykke har Corregio forfærdiget for Hertugen af Modena for den ubetydelige Sum 600 Livres. - Denne store Konstner døde i Aaret 1534. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saaskaaskeOttende Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 29 Januarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
(Jndsendt.) Den 28de Januarii 1811. Mel. Jeg fremmed her til Stedet kom &c.J Dag blev Du vor Fredrik fød Mon nogen Dag paa hele Jorden Saa livlig skjøn, saa blid frembrød, Som Fredriks Fødselsdag i Norden; Paa den, trods Vintrens Jis, er varm Hver Dannemands, hver Nordmands Barm, Hver ædel Olding beyder udJ det han sig forynget reiser Af Fader-Leiet – Store Gud, Til ingen Konge, ingen Kejser Send Du meer huldrigt, naadigt Blik End til vor elskte Frederik, Han brændende af Jver beer O Gud, forkast Du ei hans Bønner, Hans Hjertes Jnderste Du seer, Og vist hans Ærlighed belønner Vor Konges Held er Lønnen, som Han ene Dig anraaber omAf Manddom stærk og fuld af Mod Hver Yngling nu sin Sang istemmer; Hans Aand, hans Øje, Arm og Fod Forkynde Fryd, – af Sorg van glemmer; Han tumler sig i Glæders KredOg ingen er som han tilfreds Algodhed skienk, saa synger han Vor Konge Fred, Fred disse Egne, Men hvis vor Bøn ej høres kan Da skulle vi saaledes hegne Om Ham, om dem, at Vee Enhver Der kommer Ham og dem for nærDa, Fredrik, skulle vore Slag. Vort Mod, vor Trofasthed Dig lære, At hvad vi love Dig i Dag, Maa evig helligt for os være. Vi bede Gud for Dig om Fred; Men kommer Fjenden – gaae vi med Jmens hver Mand saa hylder Dig, Jmens de Unge og de Gamle Man seer i tætte Skarer sig Om Fædrelandets Alter samle, Hvor høit de sværge frie og froe At være Dig vor Fredrik troe, En Flok af muntre Piger fremSig snoer i lette Høitids=Dandse, Og hulde Mødre følge dem Med Blomsterkjæder og med Krandse Meer Uskyld, Ynde, Troskab, Mod. Om nogen Første aldrig stod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
J Dag blev Du vor Fredrik fød Mon nogen Dag paa hele Jorden Saa livlig skjøn, saa blid frembrød, Som Fredriks Fødselsdag i Norden, Paa den, trods Vintrens Jis, er varm Hver Dannemands, hver Nordmands Barm. Den Krigsfangne. En Phantasie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Det er bekiendt at Lieutenant og Literatus Hr. K. H. Seidelin jævnlig i sit Blad indfører Efterretninger, for hvis Sandhed og Rigtighed ingen anden Hiemmel haves, end at de læses paa Prent i Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Naar hans Læsere skaffes ved Byrygter om Smaating, hvis Falskhed eller Sandhed er lige ubetydelig og ligegyldig for Almeenheden, vil det ikke falde nogen ind at kalde ham til Regnskab. Naar han om en Mand, agtet som Menneske og Forfatter af den ædlere Deel af Nationen, vil meddele personlige Efterretninger, da skylder han ikke blot sin Retfærdighed, men sin Patriotisme, om han har denne i mere end Ord og Udraab, at grunde disse Efterretninger paa historisk Sandhed, og at meddeele dem saa nøiagtige og fuldstændige, at ingen forsærlig eller uforsætlig Skygge, som Gienstanden, selv ikke kaster, meddeles Misforstand eller skadefro Avind. Naar Hr. Lieutenant Seidelin saaledes vil fortælte Publicum, at Hr. Landidat Grundtvig har modtaget en Consistorial-Jrettesættelse for Trykningen af hans Dimisprædiken, da er det hans Pligt, at fortælle dette historiske Factum heelt og med behørig Hiemmel, og ei at dølge hverken nærmere eller fiernere Aarsager, eller nogen Omstændighed, der sætter Sagen i sit rette Lys. En modsat Handlemaade karakteriserer sig selv. Et Kongebud er helligt, og det vil adlydes uden Knurren, uden forfængelig Stolthed, og med Hengivenhed i Guds og Kongens Villie. Saaledes har Hr. Candidat Grundtvig modtaget den Jrettesættelse, som efter høiere befaling blev ham meddeelt af Universitetets Consistorium. Hvo der, som Undertegnede, heller vilde være i hans Sted, der modtog den, end i dens eller deres Sted, der foranledigede den, og i Hr. Lieutenant Seidelins, der fortalte den - han ønske med mig, gid det gaae Grundtvig vel, og enhver, der som han er Gud, Konge og Fædreland tro. C. Molbech, Amanuensis ved det Kongelige Bibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Indenlandske Efterretninger. J Løverdags Aftes gav Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen den lovede Forestilling paa det Kgl. Danske Theater til Fordeel for Danske og Norske Sømænd i Engelsk Fangenskab og disses Koner og Børn. Da Dækket gik op saaes Orlogskibet Phoenix saaledes som det nylig var løbet af Stabelen. Paa Bagsternen, som vendte ud mod Tilskuerne, læstes Navnet hoenix med transparente Bogstaver. Paa hver Side af Skuepladsen stode Skibsbyggermestere, Høibaadsmænd, Overcanonerere, Qvarteermand, Formænd, Canonerere, Constabler, Tommermænd, faste Matroser, indrollerede Matroser af alle Districter, Soldater af alle Regimenter, Sergeanter, Underofficierer. Den største Deel vare Dannebrogsmænd eller havde Medaillen af 2den April eller for 25 Aars tro Tjeneste. Alle havde deres Stads uniform paa, og Haandværksstokkens Folk vare forsynede med deres Redskaber. Man hørte 9 Canonskud. Derpaafremtraadte Hr. Knudsen som Fædrenelandets frivillige Sanger, fremsagde en Prolog, forfattet af Prof. Oehlenschlæger. Hr. Knudsen havde den heldige Jdee at fremvise Tilskuerne den Fregat af Knokler, som danske Krigsfanger i Engelland havde forfærdiget, og hvortil der i Prologen var hentydet. Prologen sluttedes med en Sang efter Melodien: Vi alle dig elske livsalige Fred &c. hvoraf hvert Omqvæd istemtes af den hele Forsamling paa Skuepladsen; det Hele endtes med Udraabet: Gud velsigne Kongen. - Derpaa opførtes Balletten Rolf Blaaskjæg. – Efter denne gaves en Epilog, forfattet af Hr. N. T. Bruun. Skuepladsen forestillede en Lund, hvor man faae syv Mindestøtter med forskjellige Paaskrifter. Den forreste fra den Kongelige Loge var en Støtte for de paa Orlogsskibet Prinds Christian faldne Krigere. Paa den modsatte Side stod en anden for Norges Forsvarere. Dernæst en tredie for de, som faldt i Fægtningen med det Engelske Orlogskib Africain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
J Midten stod et Minde for den 2den Aprils Faldne. Bag dette et andet for de af Kongens Livcorps, som faldt for Bomberne paa Volden saavelsom de Krigere, som faldt d. 3 Sept. 1807. Endelig faaes og en Støtte for dem, som af det borgerlige Jnfanterie, Artillerie, Livjægercorpset o. s. v. vare faldne i alle Udfaldene samme Aar. Ved hvert Gravminde stode to hvidklædte Piger hver med en Myrthekrands om Hovedet og en Laurbærkrands i Haanden. Hr. Knudsen, klædt som en fiirsindstyveaars Sømand, med et Træbeen og 2 Aprils Medaille, fremsagde Epilogen, hvori han i Korthed fortalte sine Sønners Skjebne, som alle havde helliget sig Fædrenelandets Tjeneste. Medens Oldingen med inderlig Følelse sang Abrahamsons skjønne Qvad, værer Fred med eder alle bekrandsede Pigerne ved det sidste Vers Mindestøtterne med en Laurbærkrands, og det Hele endtes med et varmt Hurra for Kongen, som alle Tilskuerne med Enthusiasme istemte. H. M. Kongen og H. K. H. Kronprindsesse Caroline forskjønnede denne sande Nationalfest med deres høie Nærværelse. Ogsaa de øvrige Prindser og Prindsesser af det Kongelige Huus vare nærværende. Huset var propfuldt, og især saae man her overalt hvor man kun henvendte sit Øie Danske Sømænd, og Søkrigere, som gjorde sig her en dobbelt Fornøielse af at nedlægge deres Skjærv paa Ædelmodig hedens Alter og under den reneste Glædes Nydelse at lindre fangne Brødres tunge Kaar. Da Prologen var forbi, var der sørget for at en Deel af de Krigere, som havde forherliget Festen paa Skuepladsen, sit Plads i den øverste Etage og paa Parterret, hvor de vare Vidne til hvorledes Danske Krigeres Fortjeneste hædres og paaskjønnes af Nationen. Denne Aftens Jndkomst var saa anseelig, at Hr. Knudsen paa Hs. Majestæts Fødselsdag har allerunderdanigst overleveret sin Konge en Sum af 12,000 Rdlr. Ved denne Leilighed viste sig overalt den Danske Ædelmodighed i det skjønneste Lys. Borgerbevæbningen gav for sin Billet 4285 Rdlr., Hs. Exc. Hr. Geheimeraad Rosencrone 600 Rdlr., og en Deel af Mandskabet paa den strandede Caperskonnert Danneskjold 280 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
J nærværende Januarii Maaned have 7 Candidater fremstillet sig til Latinsk juridisk Examen. Af disse have 6 erholdet Caracteren laudabilem og T hand illandabilem, saa at denne Examens Udfald i det Hele taget har været meget heldig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
(Af et Brev, fra en Embedmand i Norge af 31 Dec. 1810). Odels Sager grasserer her i Landet for nærværende Tid særdeles hyppig, saa man maa befrygte, naar Conjuncturerne ikke snart ville gjøre en Forandring i Tingen eller Majestæten, ikke allernaadigst maatte behage at sætte nogen Grændse for den vindelystne Odelsmand, at denne fra Fortiden formeentlig gavnlige Jndstiftelse nu ville blive det modsatte af sit tilsigtede Øiemed og paadrage Landet Elendighed. Det er let at indsee hvad som bevirker disse Sagers Mangfoldighed, dette nemlig: vor Pengevæsens nærværende Forfatning. Den Gaard, som før Krigens Udbrud kjøbtes for 1000 Rdlr., gielder nu 4 a 5000 Rdlr. Det er altsaa ikke at undre over, at den OdelsPrætendent, som har en Fordeel for Øine af 33 4000 Rdlr., ikke lader sig dette Bytte gaae af Hænderne. Den Omstændighed, at Retterne paalægge ham at gjøre Eed paa, at han skal løse Godset sig selv til Odel i Overeensstemmelse med Lovens 537, er ikke noget væsentligt Baand for Prætendenten, thi naar han blot har taget Gaarden i Besiddelse, om Tiden end er aldrig saa kort, troer han derved at have frelst sin Eed, og overlader derpaa Gaarden igjen til hvem, som derfor vil betale meest. Men den visse Følge er: at mange værdige Familier og vindskibelige Landmænd styrtes i den yderste Nød og Elendighed, blottet for Boepæl og Alt. Jkke uden den Bemidlede kan modstaae Hændelsen. Hvor saare ønskeligt for Almeenpellet var det ikke, om Majestæten gav den Bestemmelse, at enhver Odelsprætendent skulde løse Godset efter Taxt, og hvor retfærdig maatte ikke denne Bestemmelse ansees, Gaardens Værd er i Grunden den samme som før Krigens Udbrud, men Pengene ikke. 1000 Rdlr. før var det samme som 4 a 5000 Rdlr. nu, og efter dette Forhold burde Løsnings Summen bestemmes, naar Fratræderen skulde kunde siges at nyde fuld Erstatning eller Tilbagebetaling for den erlagte Kjøbesum. Den tilønskede Taxt ville formeentlig pas gende kunne substituere Pengenes mere eller mindre Værd og befordre den tilsigtede Virkning. Give End den saare maatte opnaaes, Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
(Af Børsenhalle.) Hamborg d. 23 Jan. J Gaar bragte en Estaffette fra Paris følgende officielle Efterretning: Fæstningen Tortosa har, efterat Trancherne kunhavde været aabnet i nogle Dage, overgivet sig til de Franske. Man har fundet i denne Fæstning en Besætning af 12,000 Mand, hvoriblandt 400 Officierer, 200 Canoner, 2 Mill. Patroner, og et stort Forraad af alt Slags Mundprovision. Beleiringscorpset commanderedes af General Suchet. Tortosas Jndtagelse er af stor Vigtighed. Den aabner de Franske Kongeriget Valencia og sikkre dem ganske Chros Løb. Mailand. Vicedronningen er i god Bedring. Den nyfødte Prinds og begge de ældre Prindser nyde den bedste Helbred. Her hersker i denne Tid, formedelst Hoffets Nærværelse, megen Liv og ved de Fabriker, der drives, den største Velstand. Vore Vexelhuse have meget at bestille og ikke et eneste af dem har i denne vanskelige Til vaklet. Den ny Forbindelse mellem Frankrige Tyrkiet igjennem de ny Jllyriske Provindser vil ogsaa udbrede mere Drivtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Danzig. H. M. Keiseren har befalet, at enhver Soldat af Danzigs Besætning skal af de i Østersøen tagne Varer have et Par Manchesters Vinterbuxer og et Par Nankins Sommerbuxer. De 60 Fr. Told, der er lagt paa hver Tønde for Danzigs Handel saavelsom Afgivten af Colonialvarer, som oppebæres af det Keis. Toldkammer, skal tilfalde Staden Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Kongen af Sachsen har overdraget Prof. En hardt i Leipzig og Justitsr. Tittmann i Dresden at forfatte et Udkast til en Criminal=Lovbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Moniteuren af d. 18 d. M. indeholder senere Efterretninger fra Spanien, der noksom gjendrive de Rygter, som Engellændernes Jldesindethed endnu bestandig søger at udbrede. Der er ikke mere nogen Tvivl om, at de Franske Armeer i Spanien befinde sig i den lykkeligste Forfatning at Engellændernes Jntriquer overalt strande og at Ordenen, Roligheden og Fortroligheden igjen vil være tilveiebragt inden næste Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Cadix's Beleiring. Hertugen af Bellune har ladet den Franske Flottille afgaae over Lands Rio San Pedro til Trocadero. Den blev trukke paa Rulle Træer 500 Toiser langt. D. 11 De vare alle Flottille Fartøierne ankomne til Trocaders J samme Øieblik begyndte Jlden. Der blev kastet gloende Kugler og Bomber ind i Staden Man har bragt det saa vidt at man kaster 12 Tommers Bomber i en Afstand af 2000 Tøiser og 8 Tommers Haubitser 2150 Toiser langt. Allarmen og Bevægelsen i Cadix er yderst stor Porteene ere lukkede, og med Forstæderne staaer Byen kun ved de største Forsigtighedsanstalter i Forbindelse. Dyrheden er stegen til det Høieste, og den gule Feber anretter der stor Ødelæggelse. - Den Franske Armee i Andalusien, Grenada og Murcia befinder sig ved den bedste Helbred. De Syge, der som en Følge af den store Hede, vare bragte i Hospitalerne, ere komne sig igjen. J Søndre Armeens Arrondissement hersker den største Rolighed. Man reiser der uden Escorte. Armeen har den største Overflødighed. – J Grenada har General Sebastini aabnet Løbegravene for Fortet Marbella. De bevæbnede Hobe have adspredt sig. J Castilien hersker Rolighed. Hertugen af Jstrien Bessieres) har paataget sig Commanden over Armeen i det nordlige Spanien. Astution holder General Bonnet besat med sine Tropper. Hans Avantgarde under Gener. Vallataux blev af Jnsurgenterne angreben d. 29 Nov. paa Landeveien mellem Miranda og Belmonte. Denne Fægtning mellem 1500 Franske og 6000 Jnsurgent er gjorde Gener. Vallataux megen Ære. Jnsurgenterne bleve slagne og forfulgte, og Landeveiene bedækkede med Liig. J Gouvernementerne Valladolid, Bur god og Biscana gives ingen betydelige bevæbnede Hobe. Nogle Bander holde sig endnu skjulte i Bjergene, og overfalde enkelte Personer. Men de adspredes af Patrouillerne. - Cataloniens Armee. D. 13 Dec. lode 2 Engelske Linieskibe, 1 Fregat og 4 til 5 andre Fartøier sig see uden for Palmos og satte Vesten for Havnen 900 Engellændere med 4 Feltstykker i Land. Jmidlertid seilede 1 Fregat, 1 Corvet og 1 Brig til den anden Side og satte 200 Mand i Land, som skulde bemægtige sig Havnen. Disse 1100 Engellændere troede at deres Forehavende var lykket, men de bleve igjen forbrevne. 800 af dem bleve dræbte og tagne til Fanger; det er uvist om de 300 ere blevne reddede. 5 Officierer, hvoriblandt Fregat-Capitain James, og 150 Soldater ere førte som Fanger til Perpignan. Paa Fransk Side havdes 8 Døde og 15 Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Saasnart de Engelske Krigskibe saae Expeditionens uheldige Udfald gik de under Seil og forsvandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Hertugen af Tarent, der macherede fra Barcellona til Tarragona, har opfanget en meget betydelig Convoy, som Jnsurgenterne vilde føre til den sidste Den Afdeling af den Ottomanske Ports Flaade, der var bestemt til det sorte Hav, er kommen tilbage. Hs. Høiheds Afgang til Armeen er udsat til næste Foraars Feldttog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Moniteuren indeholder følgende fra London d. 3 Jan. (Morning Chronicle.) Af efterfølgende Breve seer man Tingenes Tilstand i Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-29
Kønigsberg, d. 19 Dec. Vi maa melde Den, at over 500 Skibe ere borttagne i forskjellige Østersøiske Havne. Deres Ladninger sælges til de Høist bydende for den Franske Regjerings Regning, som ligeledes vil oppebære 40 PC. af disse Varer.