JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mosaatzonteSextende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Marti 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Om det paa Hs. Majest., Dronningens, Fødselsdag, den 28de October 1815, stiftede qvindelige velgjørende Selskabs Forhandlinger, fra 31de Dec. 1817. til 31de Decbr. 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Selskabet har, i dette dets tredie Aar, fortsat sin velgjørende Virken efter den i de forrige Aaringer lagte Plan. Tjenestepige=Skolen, som nu tæller 15 Børn, lover de bedste Frugter, da Valget har truffet sig saa hældigt, at Bestyrelsen tilfulde vil kunde anbefale alle Børnene, som gode og skikkelige Piger, naar de fra Skolen udsættes i Tjeneste. Hvormeget de under deres duelige Lærerinde have vundet i Haandarbeider, er til behageligt Eftersyn for enhver af Selskabets Medlemmer, som ogsaa kunne for en billig Betaling faae al Slags Syning, Strikning, Stopning &c.a. udført efter Ønske af Børnene. De Penge herfor maatte indkomme henlægges i en Kasse til Hielp for Børnene, naar de udtræde af Skolen. Der holdes ikke længer nogen Tjenestepige, men Børnene skiftes til at forrette dennes Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Da Udgivterne i de forrige Aar for Medicin for Børnene ikke havde været ubetydelige, anmodede Selskabets Secretair Apotheker Groth om, som Bidrag for sin Kone til Selskabet, uden Betaling til Skolen at levere den fornødne Medicin. Hr. Groth opfyldte dette Ønske med største Beredvillighed, og vandtes derved, foruden ikke ubetydelig Besparelse, at Selskabet er fri for en uvis Udgivt, som ikke nøie kan beregnes og er vanskelig at holde Kontrol med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Professor Theologiæ v. Schubert fra Greifsvalde i Pommern, henvendte sig paa sin Reise igjennem Kjøbenhavn til Selskabets Sekretair, forat faae de nødvendige Oplysninger om Selskabets Organisation og videre Fremvært, for om mueligen derefter at stifte et lignende Selskab i sit Hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Foruden de 10 Børn, der ere udtagne fra Fødsels- og Pleie=Stiftelsen og udsatte paa Gisselfeldte Gods under mit, Grevinde Danneskjold Samsøes, specielle Tilsyn, har Bestyrelsen, endnu antaget sig et spædt Barn her i Byen. Moderen er en aldeles fattig Embedmands Enke, som hensad med to smaae Børn, hvoraf det ældste er 4 Aar, og 2de Maaneder efter Mandens Død nedkom hun med det tredie, til hvilket Selskabet i de første 3 Aar har besluttet at give, hvad der betales for et Pleiebarn paa Gisselfeldte Gods, og altsaa for i Aar 100 Rbdlr. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Den ulykkelige Moder, som i forrige Aar tilstodes 1 Rbd. N. V. ugentligen for sit Barns Pleie, vedbliver i Aar at modtage samme Gave. Fast overtydet om, at det er gavnligere at forhindre Fattigdommen, end at understøtte den Fattige, har Selskabet igjen i Aar bestemt Laan til duelige trængende Haandværkere, nemlig i 11te Juni Ternan til 9, og i 11te Decbr. Termin til 6, hvilke Laan terminviis tilbagebetales i flere Aar efter enhvers Evne. J 11te Juni Termin ere Laanene tilstædede i N. V. imod lovlige 5 PC. Renter og i 11te December i Sølv efter Qvartals Cursen mod 4 PC. Saaledes har Selskabet i forrige og dette Aar understøttet 30 værdige, men trængende Haandværkere, som derved ere blevne satte i Stand til at gjøre Jndkjøb af Materialier og fortsætte deres Profession. Bestyrelsen smigrer sig endog med, at have reddet nogle fra Bettelstaven, da det har været Tilfældet hos flere af dem, at Væverredskaber eller andet Værktøi ellers skulde have været bortsolgt, hvorved de Trængende aldeles havde været sat ud af Stand til at fortsætte deres Profession, og altsaa tilsidst med Familie kommet Fattigvæsenet til Byrde. Ligesaa afgjort som dette er, ligesaa meget venter Bestyrelsen, at Selskabets Medlemmer ere tilfredse med, at der tages fortrinlig Hensyn paa Anbefaling fra Medlemmerne, hvor de Ansøgende ere lige værdige. Ligeledes har man stræbt at give nogle af Haandværkerne Arbeide, hvorved Afdragene paa deres Gjæld til Selskabet ere blevne dem umærkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Ligesom i Fjor havde Bestyrelsen bekjendtgjort i Addresseavisen, at den paa Deres Majestæts Fødselsdag vilde uddele 10 Præmier til Tjenestepiger, for lang og tro Tjeneste paa eet Sted i Kjøbenhavn, hvorved den mindste Tjenestetid antoges at være 15 Aar. 181 Ansøgninger indkom desangaaende. Deres Majestæt havde den Naade, foruden Deres aarlige Bidrag, til dette Øiemeed at skjænke 100 Rbd. i Sedler, Bestyrelsen besluttede at fordoble denne Gave, og saaledes uddeeltes Præmier til 20 af de Værdigste, hvoraf 14 have tjent fra 3040 Aar og derover; ja en endog tjent een Familie i 70 Aar og tjener endnu, forsaavidt hendes 82 Aars Alder maatte tillade det. Selskabet har saaledes i Fjor og i Aar belønnet 30 værdige Tjenestepiger for deres udviiste Troskab og Hengivenhed for deres Herskab, og derved, – bør man haabe - opmuntret de Yngre. Ogsaa her for man bemærke, at det tages fortrinlig Hensyn paa Medlemmernes Anbefaling, hvor de Ansøgende ere lige værdige Præmierne for i Aar beløbe sig til 540 Rbd. Sedler, og er derunder iberegnet fire, som i Fjor og i Aar for mere end 40 Aars Tjeneste have faaet Løvte om en aarlig Pension for deres Livstid. – Bestyrelsens Hensigt, med Tjenestepige Skolen at danne en bedre Ungdom i denne Klasse og med Præmierne at belønne den velførte Alderdom, synes derved at række hinanden Hænder. - Den vidtløftigere Forhandling desangaaende findes indrykket i Addresseavisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Paa Deres Majestæts Fødselsdag, glædedes Børnene ved et bedre, end sædvanligt, Maaltid. Tillige bleve Børnene nyt opklædte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Selskabet har ogsaa i Aar skjænket 300 Rbd. N. V. til det saa hældbringende Kongelige Jnstitut, for Blinde. Ligesom Bestyrelsen vover at forhaabe Deres Majestæts allernaadigste Tilfredshed, med hvad Selskabet i Aar har virket, ligeledes smigrer den sig med, at Selskabets Medlemmer vilde finde Løn for deres goddædigen ydede Bidrag, i at have medvirket til, 1) Tjenestepige Skolens heldige Fremgang; 2) til Pleiebørns Udsættelse paa Landet fra Fødsels-Stiftelsen; 3) til at understøtte trængende Haandværkere; 4) til at belønne værdige Tjenestepiger og 5) til at understøtte det Kongelige Jnstitut for Blinde. Har denne Selskabets femdobbelte Virkekreds vundet Medlemmernes Tilfredshed, saa tør man ogsaa haabe, at Deres Jver derfor ikke vil kjøles, men dets Medlemmer stedse tiltage og Enhver velvilligen vedblive at yde sit Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Foruden at Bestyrerne af det Hofraad Meyerske Legat har fundet Selskabets Virken værdig til en Gave af 5000 Rbd. Sølv, hvorom Selskabet har faaet det bestemteste Løvte, ved den forventende allerhøieste Confirmation af Hs. Majestæt Kongen, har Selskabet atter i Aar Deres Majestæt, som allernaadigst Beskytterinde for Selskabet, at takke for en ikke ubetydelig Gave, nemlig: for det af Kniplings=Fabrikant Than sen i Møgeltøndern indsendte transportable Stats fonds Beviis paa 400 Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Ligesom det er at beklage, at Dødsfald og andre Omstændigheder have nødt enkelte, efter medfølgende Liste, til at udtræde af Selskabet, ligesaa behageligt er det, at kunde anføre de Godgjørendes Navne, der ere indtraadte i Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Det er Bestyrelselsen en kjær Pligt at bevidne Selskabets dybtfølte Erkjendtlighed til: 1) Hr. Etatsraad, Regjeringsraad og Ridder Smidt, som atter i Aar har indsamlet Bidrag i Vestindien for Aaret 1817.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
2) Hr. Dr. Medicinæ Rhalff, der saa ufortrøden vedbliver, uden Betaling, at være Læge ved Skolen, saavel for de Børn, der bestandigen ere i Skolen, som ogsaa for dem, der ere i Huset hos deres Forældre. 3) Hr. H. L. Schive, Premier=Lieutenant ved Hans Maj. Kongens Livcorps, der med saa megen Opofrelse af Tid, har sparet Selskabet Løn til den i Planen fastsatte Expedient.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Bestyrelsen i det qvindelige velgjørende Selskab, den 31de December 1818. F. de Maase. H. Danneskjold-Samsøe. R. Lindholm. E. Collbjørnsen. W. Bardenfleth. H. M. Duntzfeldt. C. Brorson. M. Lewetzau. E. Nathanson. M. sal. Koefoed. A. C. Krieger. A. M. Wlengel. Schønberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Efterat ovenstaaende allerunderdanigste Jndberetning ved en Deputation af Overbestyrerinden Hendes Naade, Kammerfrøken de Maase, Frue Etatsraadinde M. Kofved og Frue Commandeurinde Wlengel den 22de Januar 1819, i en allernaadigst forundt Audience, var bleven Hendes Majestæt Dronningen, Selskabets allerhøieste Beskytterinde, overrakt, har det allernaadigst behaget Allerhøistsamme at lade Bestyrerinderne følgende allernaadigste Skrivelse tilstille, Af den Os forelagte Jndberetning fra det "qvindelige velgjørende Selskab, have Vi med allernaadigst Velbehag erfaret, at Selskabet vedbliver stadigen at arbeide til det tilsigtede "Maal, og at det ved flere patriotiske Bidrag, "har seet sig i Stand til i afvigte Aar at udvide dets Virkekreds, ved end mere at bidrage og opmuntre til Udbredelse af Flid og Sædelighed i den arbeidende og tjenende BorgerClasse.""Oversigten af Selskabets occonomiske Forfatning og Tilværten af dets Jndtægter overbeviser Os om, at Selskabets Formaal fremdeles finder bifald og Deeltagelse; Vi glæde Os ved denne Yttring af sand og ædel Borgersind, og ved at ønske Selskabet heldig Fremgang i dets gavnlige Virksomhed, paalægge Vi dets Bestyrerinder at bevidne Selskabet Vor allerhøieste Velbehag, og at forsikkre det Vor allernaadigste Beskyttelse, og kraftigste Understøttelse ved alle dets velgjørende Foranstaltninger, som saa ganske svare til Vore Ønsker og Vore Hensigter. Kjøbenhavn, d. 6 Febr. 1819. Marie. Bestyrerinderne for det qvindelige velgjørende Selskab i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Af den leverede Liste over Til- og Afgang iblandt Selskabets Medlemmer, sees, at 16 ere indgaaede, som deels have bidraget eengang for alle 6800 Rbd. Sølv i Obligationer og 125 Rbd. i Sedler, deels lovet et aarligt Bidrag af 350 Rbdlr. i Sedler. - 20 have udmeldt sig med 337 Rbd. Sedlers aarligt Bidrag. - 410 Rbd. i Sedler aarlige Bidrag ere ikke indkomne fra 11 for Øieblikket bortreiste Medlemmer. Selskabet eiede den 31de December 1818. 2800 Rbd. rede Sølv, 15730 Rbd. Sølv, og 21022 Rbdlr. i Sedler i Obligationer, samt i Kassebeholdning 1188 Rbd. 71 s. i Sedler og Tegn og 38 Rbd. 72 s. i rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Jndenlandske Efterretninger. Ved Forordning af 10 Febr. d. A. har det behaget Hs. Maj., i Anledning af de Bestemmelser, som ved det Kgl. aabne Brev af 6 April f.A. ere anordnede, i Henseende til Passagepengene ved Bommen paa de nye Landeveie i Danmark, allernaadigst at befale saaledes: I. De ved Forordningen af 15de Februari 1786 paabudne Passagepenge ved Bommen paa de nye Landeveie i Vort Rige Danmark skulle, i Stedet for det Beløb, hvormed de nu, efter Placat af 18de Febr. 1813 og Forordning af 13de Martii 1816, erlægges, fra næstkommende 1ste Maji være bestemte saaledes for Stykket af Bøndervogne eller Slæder, hvorunder forstaaes Bøndernes Arbeidsvogne, Færreds- og Torvevogne og Slæder, men ikke deres Kurvevogne, saa og for en Bondekarre med 2 Hjul 2 Skilling Sølv, for Stykket af andre Vogne eller Slæder, hvorunder forstaaes saavel Bønders og andre Landboeres, som Kjøbstæd Beboeres Post eller Kurvevogne og Slæder, samt Herregaardenes Torvevogne og Slæder, med 2 Heste 4 Skill. S., med flere Heste 7 Skill. S. for en Kane med 1 eller 2 Heste 2 Skill. S.; for en Kariol med 2 Hjul, hvad enten den har Fordæk, eller ei, 4 Skill. S.; for en Jagtvogn, hvorunder forstaaes en Chaise med 4 Hjul uden Fordæk, med 1 eller 2 Heste 5 Skill. S., med flere Heste 7 Skill. S.; for en Chaise, hvorunder forstaaes en saadan Vogn med Fordæk, med 1 eller 2 Heste 7 Skill. S., med flere Heste 8 Skill. S.; for een af de brugelige Wiener-, Berliner eller andre udenlandske Reisevogne med Fordæk, med 2 Heste 7 Skill. S., med 4 Heste 8 Skill. S., med 6 eller flere Heste 10 Skill. S.; for en Karet med 2 Heste 8 Skill. S., med 4 Heste 10 Skill. S., med 6 eller flere Heste 13 Skill. S.; for en Ridende 2 Skill. S.; for Heste, Stykket 2 Skill. S.; for Hornqvæg, Stykket 2 Skill. S.; for ringede Sviin, 2 Stykker 1 Skill. S.; og for Faar eller Lam, 4 Stykker 1 Skill. S. - 2. Disse Passagepenge erlægges med Rigsbankpenge, enten rede Sølv, eller Tegn efter den ved Betalings-Tiden gieldende Qvartals-Cours, da det staaer den Betalende frit for at vælge, hvilken af disse Erlæggelses Maader han vil. Og, ligesom paa det Bræt, som, i Følge Forordningen af 15de Februari 1786, §. 5, bør hænge ved hver Bom, skal være malet den ovenanførte Taxt med dens Beløb i Sølv, saa skal og tillige ved hver Bom findes opslaaet en Bekjendtgjørelse om Taxtens Beløb i Rigsbanktegn efter Qvartals-Coursen. - 8. For Resten forbliver det ved de hidtil gieldende Bestemmelser for Oppebørselen, af Passagepengene ved Bommene paa de nye Landeveie i Vort Rige Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
D. 11te d. M. holdtes Generalforsamling det Kgl. octroyerede Asiatiske Compagnie. Først underrettedes Jnteressenterne om Directionens Forestilling om det Væsentligste, som er foregaaet ved Compagniet fra d. 30 Dec. 1816 til d. 31 Dec. 1818. Man erfarede deraf, at Compagniet, som ved Krigs uheld havde mistet ligesaa meget som Jnteressenternes Jndskud tilsammentagen udgjorde, begunstiget af sa deles lykkelige Omstændigheder, i de sidste Aar blef sat i Stand til at udsende en Expedition til Ostindien med Skibet Kronprindsessen, Capit. Ørgaard, og nu er i Begreb med at udsende en ny til China med Skibet Christianshavn, Capit. Stage Det er aabenlyst, at Compagniet ved sin Uvirksomhed har vundet, da forhen under Pengevæse nets Ustadighed enhver Expedition ikke vilde kunde blevet gjort med nogen Fordeel. Blandt de for Compagniet heldige Omstændigheder høre, at dets Fond af 2,177,000 Rbdlr. Kongel. Obligationer ved deres Stigen i Værd er voxet betydeligen, og at 800,000 Rbdlr. deraf ere realiserede til 92 a 90 Rbdlr. for hver 100; at det til Afdrag paa sit Tilgodehavende i Ostindien har, som bekjendt, faaet sendt en Ladning med Skibet Frederik den Sjette, hvoraf der er solgt for circa 370,000 Rbdlr., men hvoraf Cattunvarerne endnu ere usolgte. Til Justitsdirecteur valgtes paa ny Hr. Justitsraad og Høiesterets Advocat Kling berg, og til Revisor Hr. Commerceraad og Grosserer Rabeholm. Den bestandige Commissions Forslag om Afhændelse af Compagniets Værft, Wilders Plads kaldet, blev ikke antaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
J Gaar solgtes ved Auction paa BørseObligationer til følgende Priser (Alt foruden 8 pCt. Omkostninger), 1 Priisobligation 70 1/2, 2 Depositocasseobligationer 73 1/2, 4 Brandcasseobligationer (uopsigelige) 79, 1 Consignabel Bankfonds til3 1/2 pCt. Rente, 148 Rbd. pr. 100 Spec. J sidste Hefte af Hr. A. F. Elmquists Lesefrugter findes det Spørgsmaal: Kan Jorden for gaae og hvorledes, paa en interessant Maade undersøgt af Hr. Dr. og Prof. Larsen. Under den Forudsætning, at i Jordens øverste Lag, naar man blot regner, at i 1/2 Deel af dens Halvdig meter findes Huller, hvis Bund vi ikke kunne sinde, nogle opfyldte af det indtrængte Vand, andre uopfyldte, antager Forf. det for muligt, af ved en saadan Vægs Springen, det være nu ved Havvandets Jndtrængelse, ved Udvidelsen af Dam pene fra de vulcanske Arnesteder, eller ved disses egen Sammenstyrtning, vil skee hvad een, maaskee flere Gange tilforn er skeet. En ny Forrykning af Jordaxelen vil finde Sted, og en heel Naturrevolution, i hvilken alle levende Skabninger maa tilintetgjøres, maa fremkomme. Odense, d. 9 Mares. J Middags ankom hertil Odense Slot, Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed Prinds Friederich af Hessen-Cassel, vor elskede Dronnings eneste Broder, som commanderede det danske Armee-Contingent i Frankrig, og som ventes at glæde Odense i nogle Dage med sin høie Nærværelse. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Norge. Den 30te Januar ankom Ole Sangesand til Christiansand med circa 150 Rensdyr, som han har medbragt fra Lapmarken. Dyrene vare tilskue for Byens Jndvaanere paa det Kongl. Værft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Ole Sangesand takker i Avisen Byens Jndvaanere for deres Bidrag til Jndkjøb af Forgift, til Ulvenes Udrøddelse omkring Rensdyrenes Opholdssteder, og kundgiør, at han agter at lade forevise endeel Rensdyr, deels trækkende Læs, deels bærende Kløv, paa den Maade, Laplænderne dermed transportere deres Varer. 5 af Dyrene trække nemlig i en Række kuns i eet Toug 4 Læs imellem hverandre. Touget gaaer imellem Benene paa alle Dyrene, der styres af een Mand med en Tømme, som er bunden omkring Hornene. - Han har ikke kunnet forevise dette paa de andre Steder i Landet, hvilke han har gjennemreist, af Mangel paa Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Den 1ste Febr. passerede tvende Flokke Vildgæs forbi Christiansand fra Syd til Nord, hvilket, efter gammelt Mærke, bebuder et tidligt Foraar. – (Een af de største Mærkværdigheder i Naturen er Fuglenes Vandring. Aarsagerne til deres Bortrandring ere vel forskjellige, men den vigtigste er Varmen og Kulden. Derimod er det vanskeligere at udfinde Aarsagerne til deres Tilbagevandring til de kolde Egne om Foraaret, naar det begynder at blive varmt. Een af de vigtigste er imidlertid de ved den hyppigt faldende Snee paa de høieste Laplandske Fielde fremkommende Sumpe, som om Sommeren optøe, og hvori der findes en talløs Mængde Myg (Culer pipiens),der tjene disse Fugle til Føde. De lange og lyse Sommerdage, man har i de nordligste Lande, giver dem selv og deres graadige Unger Leilighed til, beqvemt at indrette der deres Magaziner. De derværende store tætte Skove, er de beleiligste Tilflugtsteder for disse Skabninger, som skye Mennesker og al Støi. Den store Hede i de sydlige Lande tilskynde disse overalt med Fjer bedækkede Dyr, især Svømme fuglene, til at søge de koldere Egne. De nordiske Vandfugle vandre hvert Efteraar, førend Vandet fryser, til Syden; Sumpene i Polen og Lithauen, ere om Høsten bedækkede med Vildænder, Svaner, og Vildgjæs, og derfra trække de i store Skarer gjennem forskjellige Floder til det sorte Hav. Naar nu Foraaret nærmer sig, og Sommerheden begynder at blive dem besværlig, saa bryde de op, og drage i hele Skarer til de nordiske Søer og Sumpe, hvor de lægge deres Æg. De iagttage alle deres Flugt en vis Orden, og formere en lige Linie, saaledes at de dække hinanden paa Siden. Andre danne en Vinkel, saa at den mellemste gjennemskjærer først Luften, derpaa den næstfølgende o. s. v. Endnu andre flyve i Form af en Kile. Jsær i Lapland finde de, som forhen anført, deres Yndlingsføde Myggene (Culex pipiens), thi disse holde sig, som alle Myg, op i Vandet, saalænge de ikke have faaet Vinger. - Paa sin Reise i Lapland saae den store Linne (1732) hele Culipfloden i otte Dage bedækket med saa mange Vildænder, at han forsikkrer, aldrig at have tænkt sig Mueligheden af en saa uhyre Mængde Fugle. Naar man nu forestiller sig de øvrige Laplandske Flode ligesaa bedækkede med disse Fugle, saa forbauses man over de talløse Skarer, som allene drage bort fra Lapland. For Laplænderne ere disse Fugle en stor Velgierning; thi de Myg, som tjener disse til Føde, flyve omkring i saadanne Sværme, at Jndbyggerne neppe kunne drage Aande, uden at de flyve dem ind i Munden. - At Vildgjæssen, i Aar allerede den 1ste Februari vende fra Syden tilbage til Norden, er et Beviis paa, at de spore en mildere Luft i Norden, og at de aller de vente sig der Myggene, som udgjøre deres Føde
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Kjøbenhavns Børs d. 18 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 208, a vista 21 Amsterdam 2 M. - Paris - . London 2 M.Spec. 212. - Specier solgtes til 12 Rbmk. 138. a 12 Rbmk. 14 s. Obligationer 74 1/2 a 75 1/2. Norske Rgsbksedler 17 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-13
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. avacanthaveSextende Aargang. No. 22. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 Marti 1819. Om den Lancasterske Undervisningsmaade. Denne nye Undervisningsmaade, der med Rette fortjener Navn af den indbyrdes Undervisning er forhen omtalet i Skilderiet. Opfindelsen er vel oprindeligen engelsk, men i Frankrig er den som saa mangen anden, Manen i høi Grad forbedret. Aarsagen ligger i begge Nationers Aand. Lancaster tænkde først paa at bringe den i Udførelse, og paa mange Steder fører den derfor hans Med Jver grebe de Franske Jdeen Navn. udførte den videre, og gav den Navn af den indbyrdes Undervisning. Hovediden af denne Læremaade er at lade det ene Barn undervise det andet. De Fordele, som derved opnaaes, ere: at Lærere spares, da 3 til 4, ja 500 Børn blive underviste af en eneste Mand; at der hos Børnene opvækkes derved en stor Kappelyst; at det der læres, snart indpræges, thi ingen Repeteren er saa indskjærpende som den, at lære fra sig Man indseer ved første Øjekast, hvor store og vig tige disse trende Fordeele ere. Ligesom paa den ene Side gavnlig Oplysnings Udbredelse blandt menig Mand er en sand Velgierning for enhver Stat, saaledes er det paa den anden uhensigtsmæssigt, at ville gjøre Lærde af den egentlige Almueclasse, noget, som ganske strider mod dens virkelige Bestemmelse. J Frankrig har man længe indseet denne Sandhed. De franske Statsmænd og Lærde have derfor med Jver taget den ny Læremaade i Forsvar og Beskyttelse. De ansee med føje som Maaler for Almuens Undervisning, at ethvert Barn bør kunne skrive tydeligt, læse med Færdighed i enhver i Modersmaalet forfattet Bog og regne indtil Regula de tri. Næst den hensigtsmæssige Læremaade er det og nødvendigt at vække hos Almuen Lyst til at holde Børnene til Skolen. Jdeligen hører man Bondealmuen hos os klage over, at det faldet den saa vanskeligen at lade Børnene besøge Skolen, saaledes som Skoleanordningen foreskriver, deels fordi de medgaaende Omkostninger stundom ere den for store, deels fordi de allerede tidligen trænge til Børnenes Medhielp i landlige Sysler. Lyst til Skolegangen kan altsaa kun opvækkes og fremmes, naar man søger at gjøre den Tid, der udfordres til at søge Skolen, saa kort som mueligt, og Bekostningen, som medgaaer dertil, saa liden som mueligt. Derved sættes Børnene istand til tidligen at begynde deres Fædres Hverv, som i Almindelighed kræver svært Arbeide, der fra den tidligste Ungdom maa tilvænnes, naar det i en modnere Alder skal kunne udholdes og drives med Nytte. Begge hine store Fordele opnaaes, ved den nye Læremaade, og de bestaae saaledes baade i Tidsbesparelse og Pengebesparelse: Fordele, som ere af uberegnelige Virkninger her, netop fordi den talrigeste og productiveste Stand i Staten nyder dem.