Berlingske Tidende, 1797-05-19
Ved Bekiendtgiørelsen af Fredspræliminariernes Undertegnelse holdte blandt andre Borgeren Dumas i 100des Raadet en Tale af følgende Jndhold: " Dag, faae han, og der os tilladt, at foreene en remællig Stønhed med den fran. ske Ædelmodighed. Saa er det da langt, at det engelsk Gouvernement ikke har været i Stand til med alt nu kland. underkaste Nationerne sin Palitit, og haandhæve sterdammetildes. Saa en det da sandt at Holbedens Gemang har d. ret, og at Frantrigs Vaaben Kalle dring som pas Debien, i Stand Jerningebut, da den franske Alleranders Gaard, byggede saa mange Jutiquers nogladelige Kande over til kommer det alde foruroligede Nationers sane, at af altsenesenbille Bedeldener af Anged og Kallagaae. Den tillammer og at antlage Stifterne af de blodige Scener og Deelæggelser paa det faae Lands da som uophorng have drevet paa en almindelig Kiede og endog bedre det vort egen Gouvernement at detternet har satteret hammes Velgierning af Jndbydelse paa Myntinens Detande. Et have bestandigust og moderate og ædelmodige. De Spanien lagterdammerrand ogsaa bevæbnet Neutralitet Mølle og endda en og og Deelenge Alliane maatte maae den, men hvis derantsomt et og ved tilgade en vitte i det Øllvat da J fordøvede Repudinens Sal. maat give Durpaa Anledning til at tage at Jette uari. langelfuld forlangende paa denne forskattelige Kl. som bevidnede det i Eders Taler. Vinelig kunde ere Al. meens Fremaridt i Jtalien og ved Rhinente lade Karinet Et Dames paaet paadom, at trings og til at antage det. Betinger og Dimandinger som driande die Dademsøger Desaatte Strandsidder og skulde have bran, dalland tilbagegan under de forrige paa. Dag har med disse gientage oplematiske Spagterier i lader og henden per sig paa verandste Bestræbelser praad Saution til de erholden. Empaa maa nu domme om det : honettigeller England som har vant Kirken antages som ansattige Buonaparten lignanmoderater Til Port det Kapitaling som under og Mare alle har oppabilens Forventningen ganske og om han endne. meeseddenne sin Moderation og Menninghedsendgraae Kammede haver det Nationens Kiørn. Medens sængeland samt 12 Dele af Jordinalinterandse lensig ande det allene bestemme vore Orands. Det nudengaldte tilsalg paa det faste Lands og angaard. en aabnedes Slædne dito som allerede langs ulemmer. var undertallet samme i den franske Repants Tilv. men og Vanden paae ginget Salen. . det ægte blind Latte ante ialt Stand, men her aldeles pringen Mad overe Generals len. mer og Baanaparten ene som have det ene paa denne Tringen maatvadsgarnæste den simeraad og den paalang saa det mannstand. D. stal den en da de forstaaen holdinger. enseende denne Sammenderes m. de den og opdagede ogsaa S. senesed nogen og dansaaes gode Soldater. dre Generaler fortiene meer Lekiendtlighed og hvile . lenninger maae vil ikke berede for dem i Bl maae benytte et denne Leilighed til at sige vare tagte Armeer, at fra dettiDiret af, skulle det Heles Vedvarene den offentlige vilt, somme Magt, og ethvert Jndsosonums Slæde være Gienstanden for vor bestandige Omserg. Denne vigtige Deel af Lovgivningen maae fornemmelig beskjæftige begge Raaden. det næste Forsamlinger. Vi maae lagttage den strængen og nandgaaeng nødvendige Saarsmed, men vi maae till. sog at giøre alle Grene af den offentlige Velfærd blomstrend et maae giøre alt hvad d. Dallighed og Erkiendtlig. fordrer at og for at betale ædrenelandets hellige ovenVimaarittert Diralgade paa mangstavre Officier, og S. dales Slangeland og og omendstlandt det maatte har sentidlig at har andet ved Retermilde maatte hosiges naar de egentlige Udgivters Tilstandsvinger og tilansenge Redn. tioner, saa givender dog Midler til at beholdt alle disse Jnd dues en vitte Tienen. Men det og aldringer der di foreløbende Degnede om dog paaligge Armeere Danne sengeldstid, vil jeg afhænger angade Eders Ulaandbesøger at bevilge og Deslutning at vore Armes have giør, sig ellertid at havrenelandet og Menneskeheden.