JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-13
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Tjenestepige Malene Pedersdatter heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og bevise deres FordrinStubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 6 Septbr. 1839. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-13
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Jørgen, Andersen Westesen og ligeledes afdøde Kone Ane Jversdatter, af Hyltofte, under Baroniet Sønderkarles Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Raahaugegaard, den 31 August 1839. Bagger. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Lollands Falsters Tivende. Elise Søndagen den 15 September. No 107.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Udenlandske Nyheder. England. Efterretningerne herfra ere siden Parlamentets Opløsning meget ubetydelige, og de vigtigste politiske Begivenheder for Øieblikket, ere Parlamentsvalgene i Cambringe og Manchester Paa det første Sted have Torierne seiret, og deres Candidat Marmers Sutton, en Søn af Underhusets forrige Taler, er bleven valgt, men Modstanderne agte at andrage paa, at Valget erklæres ugyldigt. Manchester synes det derimod at Whiggerne ville seire. Poulet Thomsons Udnævnelse til GeneralGouverneur i Canada vinder ikke meget bifald, og Comiteen for den nordamericanske Colonial-Forening har endog indgivet en formelig Protest mod denne Udnævnelse, hvilken dog ikke er bleven taget til Følge, da Tendentsen for den synes at være Frygt for, at han ikke vil begunstige Canadiernes Monopol paa Træhandelen. - Belgiernes Konge og Dronning ere komne i Besøg til England, og man mener, at dette Besøg staaer i Forbindelse med Dronningens snart forestaaende Giftermaal med en Prinds af Huset Sachsen-Coburg. Ved denne Leilighed gjentages den gamle Historie om Dronningens Tilbøielighed for den unge Lord Elphinston, der dog ikke skal vinde bifald hos hendes Ministre, og uagtet man bestemt paastaaer, at Dronningen ikke ynder den unge coburgske Prinds, saa mener man dog at hans Parti vil seire, og han blive Dronningens Mand. - O'Connel har i Dublin ophævet Præcusor-Foreningen og erklæret at han nu uafbrudt vil arbeide paa Ophævelsen af Unionen mellem Jrland og England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Frankrig. J samtlige Krigshavne vedbliver man endnu stedse at foretage Udrustninger, saa at det synes som Frankrig vil udvikle hele sin maritimeTilvært. Om Ruslands Deeltagelse i de orientalske Anliggender, hører man nu, at det fornemmelig skal være Marschal Soults bestemte Yttringer til den russiske Gesandt i Paris, der har bevæget Rusland til i det mindste tilsyneladende at handle i Forening med de andre Magter. – J Paris taler man atter meget om en forestaaende Ministerforandring, hvorefter Grev Mole skulde have de udenlandske Anliggender, Soult Krigsministeriet og Thiers Bestyrelsen af de indenlandske Anliggender, dog kan man ikke fæste nogen Lid til disse Efterretninger, da de maaskee ene skylde tomme Rygter deres Tilværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Spanien. Om Anliggenderne her har man vel bekjendtgjort en Mængde Telegraph-Efterretninger, men noget tydeligt Begreb om Tilstanden, faaer man dog ikke derved, dog seer man, at Maroto og Don Carlos have adskilt sig, og at Førstnævnte staaer i Underhandlinger med Espartero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Efter disse Beretninger seer man, at Don Carlos ikke i Førstningen har været uvidende om Underhandlingerne, men at han afbrød dem, da han hørte at han og hans Familie skulde udelukkes fra Successionen i Spanien. Maroto brød nu aldeles med Prætendenten, og efter flere Underhandlinger med Espartero blev endelig et Forliig afslutet mellem dem i Bergara d. 31 f. M., hvorefter Espartero, lover at ville formaae Cortesforsamlingen til at sikkre de insurgerede Provindser deres fueres med visse Modificationer, lover at sikkre de carlistiske Officerer deres Officeersposter, og at give de Saarede Pension. Maroto sendte derpaa Efterretninger og denne Begivenhed til General Guillbalde, der commanderede i Dalen ved Anloain og befalede ham at forene sig med ham, Maroto, dersom han vilde nyde Gavn af den sluttede Fred. Guillbalde bekjendtgjorde denne Ordre for sine Tropper, og, med Undtagelse af nogle faa Officerer, erklærede alle sig for Maroto og Freden, hvorpaa de forlode Dalen, der strax efter blev besat af Christinerne. Overalt hvor Budskabet om den afsluttede Fred kom hen, blev det modtaget med Glæde af Jndvaanerne, man ringede med Klokkerne og feirede en fuldkommen Fest. Fremdeles hedder det, at den carlistiske Armee aldeles opløser sig, og Mandskabet vender hjem med Glædesraab for Dronning Jsabella, Freden og fueros. Hele Prætendentens Krigsmateriale faldt i Christinernes Hænder og 35 Kanoner, skulle alt være indbragte til Bilbao. Prætendenten er imidlertid taget til Lecumberg, og GeneralElio dækker denne Plads med 4 Batailloner. Henved 8000 Mand have forladt Prætendenten, og skjøndt han vel endnu har et ligesaa stort Antal hos sig bestaaende af Navarresere, saa er der dog ingen Grund til at antage, at han i lang Tid vil beholde denne Styrke samlet omkring sig, da flere af hans Generaler ere Maroto meget hengivne. Vel har Prætendenten endnu tvende Corps under Greven af Espana og Cabrera, men foruden at han ikke kan komme til dem, er det heller ikke rimeligt at disse i lang Tid ville kunne modstaae Christinerne, naar disse kunne anvende deres hele Magt mod dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Efter den sidste Efterretning af 6te dennes, var Maroto dragen til Bilbao, og Espartero rykket ind i Tolosa. Prætendenten var derimod i Lanz, hvorElio forsvarede ham med Navareserne. Legitimisterne skildre Begivenhederne heelt anderledes, og mene at Prætendentens Sag vil vinde betydeligt nu han er bleven befriet fra Maroto, dog fæster man ingen Lid til disse Forhaabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Tyrkiet. Mehemed Alis Svar skal nu være kommen til Constantinopel, og i dette har han erklæret, at han ikke vil opgive nogen af sine Fordringer, ligesom han og vedbliver sin Paastand og Chosrew Paschas Bortfjernelse. Hvad Diplomaterne nu ville gjøre er ubekjendt, da de først skulle indhente Forholdsregler fra deres Regjeringer. Jmidlertid lader Mehemed Alt ikke Tiden ubenyttet henløbe, men udsender Commissairer overalt i det tyrkiske Rige, for at opmuntre Paschaerne til at gjøre fælleds Sag med sig, og, skjøndt det endnu ei er kommen til Oprør, saa er det dog utvivlsomt, at Mehemed Alt har forstaaet at skaffe sig et betydeligt Antal Tilhængere overalt i Sultanens Lande, ja selv i Constantinopel. Overhovedet ere Muhamedanerne aldeles ikke tilfredse med at Europæerne ville blande sig i deres Anliggender. At Mehemed Ali i det Hele ikke frygter, derom vidner det Svar han nyelig gav den franske General-Consul; thi da denne yttrede, at den forenede Flaade meget snart kunne faae Ordre til at blokkere Alexandrien, svarede Mehemed Alt ganske roligt, at i saa Fald vilde han give Jbrahim Pascha Ordre til at indtage Constantinopel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Fædrelandet. Det er bekjendt, at Striden mellem de nuværende Medlemmer af Selskabet for den danske Literaturs Fremme og dette Selskabs forrige Medlemmer, der formene, at samme lovmæssigen er opløst, ikke alene angaaer Selskabets Bestaaen, men ogsaa udstrækker sig til dets pecuniaire Midler, som den sidstnævnte Part havde disponeret over til et Formaal, der laae udenfor Selskabet. J Anledning af denne Deel af Striden har der nylig mellem de tvistende Parter været forsøgt et Forlig for Stadens Forligelsescammission, men da dette ikke har været at opnaae, er Sagen henviist til den ordinaire Retsbehandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Fra Helsingøer skrives, For Øieblikket har det Communal=Spørgsmaal. Hvorledes skal vort høiere Skolevæsen i Fremtiden ordnes," sikkert nærmest Krav paa vor Jnteresse, og det er derfor saameget mere paafaldende, at der ad Authoritetsveien aldeles Jntet herom meddeles til Oplysning. Om man vil vente hermed, til den lærde Skole i næste Uge har udstødt sine sidste Suk i en 3 Dages Examen over – 3 Disciple, eller der existerer andre Grunde for hiin officielle Taushed, det vide vi ikke, og er i sig selv mindre væsentligt at vide, saalænge Jntet erfares om selve Sagen. Jmidlertid haabe vi, at vore Læsere ville tage tiltakke med den os velvilligen gjorte Meddelelse, at der til næste Foraar kan ventes heri Byen aabnet for offentlig Regning en videnskabelig Realskole, med hvilken mueligen ogsaa vil vorde forenet den saakaldte lærde Underviisning, saafremt de Meninger, som have udtalt sig for saadan Forening, komme i Betragtning. – Et lignende Spørgsmaal kan man gjøre her med Hensyn til Nakskov, hvis lærde Skole og saa som bekjendt snart ophører, uden at man endnu har Kundskab og hvad der skal træde i Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Rentekammeret havde forlangt Cancelliets Betænkning angaaende, hvorvidt det kan paalægges nogle Betjente ved en den kongelige Kasse tilhørende. Hovedgaard, nemlig Dyrlægen, Gartneren, Muur mesteren og Skovfogden, der beboe Huse paa Godset, som ligge isolerede fra Hovedgaarden, at deeltage i Sneekastning. J Anledning heraf har Cancelliet under 25 Mai yttret, at fornævnte Betjente efter Grundsætningerne i Reglementet for Sneekastningen af 20 Decbr. 1799 § 6 og Cancelliets Skrivelse af 8 Decbr. 1804 ikke kunne forskaanes for at deeltage i Sneekastning, da denne Forpligtelse paahviler enhver Gaard- eller Huusbeboer, uden Hensyn til om han boer paa Hovedgaardsgrundeller ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Jfølge Aalb Av. er ved den sidste Classelotterie trækning den største Gevinst 8,000 Rbd. vundet af en Kjøbmand fra Løgstør, som havde arvet Gevinst seddelen efter en Søn, der forulykkede for et Aarstid siden paa en Seiltour i Jssefjorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
J Søndags otte Dage kom Thorvaldsen til Kjøbenhavn fra Nyse, for at modtage sine Kunstskatte, der vare bragte dertil af Fregatten Galathea. Naar de ere udpakkede begiver han sig igjen tilbage til Nyse. Det skal nu være temmelig sikkert, at han endnu vil blive her Vinteren over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Da Thorvaldsen kom til Stedet, hvor hans Kasser vare opstillede, saae han med inderlig bedrøvelse, at man havde ladet dem staae under aaben Himmel, uden at betænke, at den megen Regn i denne Tid kunde trænge igjennem og reent opløse Gibsafstøbningerne. Kun med Ængstelse skred hantil Kassernes Aabning; om han fandt sine Skatte i ufordærvet Stand, vide vi endnu ikke. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Det har behaget Hs. Maj. Kongen at udnævne Herredsfogden i Lunde, Scham og Schoubye Herreder, Justitsraad M. Knutzen, til Etatsraad, samt Proprietair Trolle til Marienlund til Kammerraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Paa indgiven Forespørgsel fra en Fattigcommission, om en Districtschirurg kan beregne sig Diætpenge for nogle Sygebesøg, som have fundet Sted medens han, for at foretage Vaccination, opholdt sig i tvende Sogne, hvor de Syge bleve ham tilbragte, har Cancelliet under 8de Juni d. A. givet et benægtende Svar, i Analogi med Placaten af 21de Marts 1800, ifølge hvilken befalede Procuratorer, der paa samme Tid og Sted have havt flere end een Justitssag, ikkun kunne beregne sig Diætpenge for een Sag. (Coll. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Correspbl. vil, efter Forlydende vide - hvad der forøvrigt hører til de almene Ønsker, – at Generalpostdirectionen skal være færd med at bestemme eensformige Regler og en ny Tarif for Portoen af Aviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
J Berlingstidende" søger en dansk Mand, som har opholdt sig flere Aar i de største af Tydsklands Hovedstæder og sidst tjent i den baierske Armee i Grækenland, hvorfra han med Hæderstegn er hjemvendt, – en Tjenerpost.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Kjøbenhavnsposten underretter uden videre Argumentation Publicum om, at der nylig er blevet forelagt Kjøbenhavns Magistrat et Spørgsmaal, hvis Besvarelse i sine Resultater kan blive af sær Vigtighed for Hovedstadens Jndvaanere. – Spørgsmaalet gaaer nemlig ud paa at erfare om der i Bagernes Laugsartikler eller i den øvrige Lovgivning indeholdes Noget, der kan formene et Selskab at danne sig, som skulde have til Formaal til eget Forbrug at bage sit Brød ved egne dertil antagne Betjente. Spørgsmaalet er foreløbigen af Magistraten sendt til Bagerlaugets Erklæring. Den i vort forrige J ommeldte Officeer, der paa en høist oprørende Maade skal have mishandlet en Soldat under Exerceerøvelserne paa Fælleden er, ifølge Kjøbenhavnsposten, en Lieutenant Thalpitzer. Sagen er, først nu i disse Dage, efterat den Frisindede havde bragt den offentlig paa Bane, overgivet til criminel Undersøgelse, idet et Krigsforhør er foranstaltet paabegyndt over den Paagjældende. Karlen er endnu paa Sygeleiet, og hvorfra det under alle Omstændigheder er tvivlsomt om han mere vil reise sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
J. Nathansen bekjendtgiør, at Cancelliet har fundet sig beføiet til at anmode Amtmand Larenz i Randers at anstille de fornødne Undersøgelser om den umenneskelige Behandling Nathansen og flere Personer har lidt. Tillige har Cancelliet communiceret Amtet i Randers, at Udskrift kan blive ham meddeelt af det forhen afholdte Forhør i hans noksom bekjendte famense Hospitalssag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Nykjøbing. Efterat Høsten nu paa meget Lidet nær er tilendebragt her i Stiftet, og Resultatet først nu med nogenlunde Sikkerhed lader sig udfinde, har det været os magtpaaliggende fra Landets forskjellige Egne at indhente Høstefterretninger fra kyndige og paalidelige Landmænd, hvilke vi efterhaanden som de modtages, skulle meddele. Fra Lollands Sønderherred have vi saaledes modtaget følgende Skrivelse dateret 12 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Høehøsten blev, uagtet det kolde Foraar, bedre end man kunde vente, Engene gave rigeligere Udbytte end i Fjor, men Høet staaer endnu i Stakke, og har ikke været at faae hjem i det ustadige Veir. Kløvermarkerne vare ogsaa stærkere end almindeligt, og det meste blev høstet meget godt; det sildigst modne – følgelig det sidst afslaaede – er derimod enten ude eller støstet temmelig simpelt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Kornhøsten er her endnu ikke tilende; de sidste 2 Dages godt Veir har hjulpet godt, Søndre-Herreds stærk lerede, lavt liggende, og følgelig kolde og fugtige Jorder, bleve sildigere tilsaaede end øster paa Landet; formedelst det kolde og vaade Veir kunde Kornet ikke modnes. Rapsædens Udbytte var meget maadeligt; Rughøsten var temmelig simpel; Hveden tegnede bedre end den fyldte i Laden, men Høsten var dog billig god. Ærter og Bælgsæden vare udsædvanlig gode i Aar; Havren ligeledes meget god, og Bygget ret godt groet, men destoværre troer jeg at megen Sæd er meied for tidlig - førend den var moden, – og meget er kommet maadeligt i Huus hos Bonden; Qvaliteen vil muligen derfor ikke blive saa god som Qvantiteten var, og Tiden vil snart vise, om det nye Korn uden Tørring kan forsendes. Skade, at Kjøbmændene ikke gjøre større Forskjel paa simpelt og godt Korn, især naar Priserne ere i Stigen, Bonden vil alene derved kunde tvinges til at lade Sæden blive moden og tør førend han høster den, og til at rendse den bedre. Beklageligt er det vist nok ogsaa, at Mange ikke have Tillid nok til Alstyreren; den gode Gud giver nok Veirlig til at den Sæd, som han lod voxe, ogsaa kan modnes og komme tør i Huus, naar man har Taalmodighed, men flere Dages Regn gjør destoværre Mange saa lidt troende paa det gode Veir, at de kjøre Sæden vaad i Huus, hvor den da bedærves. Saalænge den staaer paa Marken, kan man dog vende og tumle den, indtil en beleilig Tid indtreffer, er der først gaaet Varme i den i Laderne, saa er baade Kornet og Foderet beskadiget, til uberegneligt Tab for Landmanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
J en anden Skrivelse dateret 10de dennes er Meningen om Høstens Udfald i den østlige Deel af Falster følgende: Hveden er god, Rugen taalelig, Bygget meget godt, Ærter og Havre maadelig. Alt Kornet har en smuk Farve, og Høsten er i det Hele god, men langt fra udmærket, hvor meget den end er udskreget. – Qvaliteten er meget forskjellig, og ikke saa tør som man kunde ønske det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Forhørerne i den tidligere omtalte Tyvebande Sag, der behandles ved denne Byes Politi= og Extraret, ere nu sluttede og indsendte til Stiftamtet til videre Foranstaltning. – Sandsynligviis vil omtrent 30 Jndivider blive satte under Justitiens Tiltale for Jndbrudstyverie, Tyverie, Hælerie og Medviderie m.m. Af disse Personer sidde 16 arresterede. Man kan gjøre sig et Begreb om Omfanget, naar bemærkes, at alene Præliminair=Forhørerne i denne, med megen Flid og Omhyggelighed behandlede Sag, ere beskrevne paa 188 Ark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Blandet. Tourneringen paa Slottet Eslingtown, der i saa lang Tid har beskjæftiget det engelske Aristokratie, er endelig forbi uden at have skaffet den Nydelse man ventede. Onsdagen den 28de f. M. var bestemt til Tourneringens Begyndelse og mange Hundrede af Adelsmænd vare derfor ilede til Slottet deel som Tilskuere og deels som Deeltagere, og forud, visse en stor Mængde Borgerlige, saa at man regner, at henved 30,000 Mennesker vare forsamlede, og da alle skulle være klædte i Middelalderens Constumer, saa havde man her et levende billede af en Walter Scotts Roman. Kun Ridderne vare det tilladt at møde i Rustning, og blandt disse udmærkede sig især Lord Glencyon, der kom med et følge af 200 Svende. Uagtet Regnen nedstyrtede i Strømme, droge dog Ridderne Kl. 2 ud fra Slottet i Procession og Kl. 3 kom de indenfor Skrankerne. Dronningen for Skjønhed,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Lady Seymour, en Datter af Hertugen af Sommerset, indtog nu sit Sæde, der var betrukken med et skarlagensrødt Klæde med brede Guldborter, og Baldachinen over hendes Hoved var behængt med blaat Damask med Sølvborter. Marquis Londondery var Vaabenkonge og opførte sig meget kongeligt. Tourneringen begyndte med en Landsebryden, hvorved Greven af Eslingtown brød tvende Landser mod Marquis Waterford, hvorefter Førstnævnte erholdt Seierskrandsen af Dronningen for Skjønhed. Jmidlertid indløb den Efterretning, at saavel Spisesalen som Dandsesalen vare bortskyllede og Tourneringen blev nu hævet, men da man ikke havde Vogne nok til alle Damerne opstod nu en almindelig Forvirring da man til Fods maatte forlade Pladsen, hvorved naturligviis mange Skoe og Strømper aldeles bleve ødelagte. Alle Ridderne ærgrede sig, som det syntes betydeligt, og kun Marquisen af Waterford viste ved sit vedholdende gode Lune, at dette Uheld morede ham mest. Den 29de tillod Regnen ingen Øvelser og den 30te blev Tourmeringen endt. At det ikke har manglet paa Spotterie kan man begribe, saaledes blev Marquisen af Waterford uagtet han selv lod sig kalde Drageridder, af Folket kaldet Ridder af Morgenstjernen paa Grund af hans Æventyre i Norge, hvor han, som bekjendt, fik Prygl af en Vægter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
J Jassy har der dannet sig en Forening af unge Damer, hvis Bestemmelse det er, at oversætte classiske Mesterværker i det moldanske Sprog. Fen Romaner af Walter Scott, flere Værker af Lord Byron, Goethes Faust o. s. v. ere allerede oversatte af dem. Hospodaren, Fyrst Stourdza, en stor Ven af Literaturen, understøtter af al Magt dette skjønne Foretagende og uddeler Guld- og SølvSkuemønter som Præmier for de bedste Oversættelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Nykjøbings Skibsliste, fra 7 til 14 Septbr. 1839. Jndklarerede: Skipper Chr. Hansen af Marstal, fra Kiel med Stykgods; P. K. Andersen af Marstal, fra Holismed Muur- og Tagsteen; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; J. Albertsen af Marstal fra Stubbekjøbing baglastet; Baadfører A. Olsen af og fra Svendborg, baglastet; Skipper N. Andersen af Svendborg fra Christiania, baglastet. Udklarerede: Skipper J. Hansen af Marstal, til Lübeck, ved Forbiseiling, med garvet Læder og Skind; N. H. Christensen af Marstal, til Frederikshavn med Korn og Flyttegods; J. Albertsen af og til Marstal med Brænde; Baadfører A. Olsen af og til Svendborg med Rødlog; Skipper P. K. Andersen, af Marstal til Holis, baglastet; N. Andersen, af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Bekjendtgjørelser. En duelig Avlsforvalter kan erholde Condition her paa Falster enten strax eller til 1ste November. Reflecterende ville henvende sig til Redactionen, der meddeler nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Auction. Efter passeret Dom og Execution og Udlægshaverens Reqvisition bliver Onsdagen den 25de d. M., Formiddag Kl. 10, i det af Smed Jens Pedersen hidtil beboede Huus i Øster Kippinge afholdt offentlig Auction over bemeldte Huus med tilliggende Jordlod, ansat til 1 Fdkr. 1/2 Alb. Hartkorn, samt over forskjelligt, ligeledes udlagt, Løsøre. Nykjøbing den 12 Sept. 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-15
Rettelse til 106. Jstedetfor at der under Avertissementet om Borrings fransk danske og dansk franske Haand lexicon staaer Andr. Frd. Høst, skal der staae A. SoldinsBoghandling, hvilket herved rettes. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-17
Lollands Falsters Stift Tidende. Tirsdagen den 17 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-17
Udenlandske Nyheder. Schweiz. J Zürich er udbrudt en Revolution, som har havt Regjeringsraadets Opløsning til Følge. Paa Rygtet om at fremmede Tropper vare i Anmarsch, satte Beboerne af flere omliggende Menigheder sig Natten mellem den 5te og 6te ds. i Bevægelse, og droge bevæbnede med Geværer, Stokke og Knipler mod Staden. Regjeringens Udsendinge søgte forgiæves at oplyse Folket om dets Vildfarelse, og ligesaa frugtesløse vare Regjeringens Forsikkringer og at dets Besværinger uopholdeligen skulde blive afhjulpne. Efterat de fornødne Forholdsregler vare trufne i Staden til Ordens Vedligeholdelse, droge Jnsurgenterne, hvis Antal beløb sig til flere Tusinde Bønder, ind i Byen, hvor det Militaire spærrede Adgangen til Tøihuset, og efter en kort Fægtning, hvori flere faldt og saaredes, trak Folket sig tilbage. Regjeringsraadets Ordre til det Militaire og at standse med Fjendtlighederne kom for sildig til at forhindre Blodsudgydelse. De Dødes Antal angives til 8 og de Saaredes til 16. – Blandt de Første nævnes den af alle Partier lige agtede Regjeringsraad Hegetschweiler, der med Opoffrelse af sit Liv blandede sig mellem de Stridende, for at forkynde dem Regjeringens Opløsning. Arsenalet, som Folket derpaa bemægtigede sig, overgaves af Regjeringen til Borger Militairet, og inden Kl. 12 var den fuldkomneste Orden gjenoprettet. Uagtet Forbittrelsen var meget stor saavel mod Troppernes Befalingsmand, Major v. Uebel og dem, der havde skudt paa Folket fra Husene, bleve dog ingen Excesser begaaede. Den provisoriske Regjering, bestaaende af nogle af det forhenværende Statsraad og andre anseete Mænd, og Committeer, har udstædt Proclamationer, hvori Borgerne anbefales Orden og Rolighed og lover at Lovgivningen vil blive ordnet efter Landets Fornødenheder. Folkets Anførere og Hovedmændene
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-09-17
for denne Statsomvæltning vare Præsten Hirzel og Dr. Rahn=Escher.