JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Det var at forudsee, at tyve Millioner nye Sedlers Skabelse paa en Tid, som denne, kunde, hvor megen Sikkerhed der end lovedes, ikke virke fordeelagtigen paa Crediten; thi et Land, hvis Papirmasse med eet forøges 1 1/2 Gange, kan i en critisk Tidspunkt ikke vente sig andet end Creditsvækkelse. Dette var, som Erfaringen lærte, virkeligen ogsaa Tilfældet. Strax efter at Skatkammerbeviserne vare komne i Omløb, gik vor Cours med stærke Skridt frem til det Værre, og steg til henved 200 Mange stode i den Formening, at det havde været bedre, strax at udskrive en Formueskat, men naar man betænker, hvor mange der allerede havde liidt ved fiendtlig Opbringelse, ved Kjøbenhavns Bombardement, ved deres Næringsveies Standsning, saa synes Udskrivningen af en Skat af 20 Millioner at ville have frembragt et langt ubehageligere Jndtryk, og, i deres Følger, mueligen langt sørgeligere Virkninger end 20 Millioner nye Sedler. Disse kunde dog kun gradviis virke paa Coursen, men en Skat havde paa eengang, ligesom ved et eneste Slag, rammet hele Landets Velstand, og Coursen, vilde siden, naar Krigen vedblev, ligefuldt gaaet sin Forværrelse i Møde. - Det Laan i Banco, man paa den Tid saae sig foranlediget at tilbyde Regjeringen, havde den bedste Fremgang. Allerede i November Maaned 1808 var der subskriberet for 2,600,000 Rd., hvoraf Handelshuset D. Meyer & Comp. alene havde tegnet sig for 250,000 Mk. Bco. - J Slutningen af Aaret 1808 (24 Dec.) udkom en Kongel. Opfordring til Tarvelighed og til Opmærksomhed paa indenlandske Fabrik- og Konst-Varer, som ikke allene nu kunde virke til Fordeel for Statens Pengecours og til at give den indenlandske Flid Fortjeneste og Afvexling, men ogsaa lægge Grunden til det samme Gode, naar Freden paa ny velsigner Kongens Riger og Lande."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Fra den Tid af begyndte man alt mere og mere at lægge Vind paa den indenlandske Konstflid. Ogsaa søgte man at udfinde Surrogater, der kunde bøde paa Manglen af udenlandske Fornødenheder. Mere med god Villie end synderligt Held, rønsede man saaledes blandt andet paa at uddrage Salt af Tang. Men fremfor Alt troede man, ved at bandlyse engelske Manufacturvarer, baade at gavne Staten og skade Engelland. Med større Enthusiasme end dybt Blik i Statsvæsenets sande Forhold, lød en bekiendt Videnskabsmand udgaae en Jndbydelse til alle Danmark og Nør ges Mænd, om forenede at understøtte de indenlandske Manufacturer, og skade Fienden, ved høitideligen at forpligte sig til, ikke herefter at kjøbe engelske Varer. Vist nok er det, som Engelland selv ved sit Exempel lærer os, hvert Folks Pligt, paa hver muelig Maade, at gjøre sig uafhængigt af Fremmede, ved at gjøre sig deres Producter, undværlige, men saadant Øiemed opnaaes neppe ved høitidelige Forpligtelser om ikke at kjøbe deres Varer. Denne Uafhængighed maa komme af sig selv; man maa undlade at kjøbe fremmede Varer, ikke for at skade den Nation, hvis Konstflid frembringer dem, men fordi Landets egne Manufacturer levere dem ligesaa gode og ligesaa billige At føre Krig mod et Folks Konstflid er i Grunden mere at opmuntre end at skade den. Det var heller ikke tænkeligt, at en saadan Forbindelse, hvor høitideligen den end i Enthusiasmens første Øieblik blev indgaaet, længe og tilbørligen kunde overholdes. Vanskelighederne i Forslagets Udførelse, indfaaes ogsaa allerede i første Øjeblik, hvor meget Tidsaanden end var skikket til at begunstige Jdeen. Vel gav den Anledning til et nyt, gavnligt Samfund, Selskabet for indenlandsk Konstflid, men Jndustriens Fremme blev dets Hovedøjemed, og det foresatte Maal, ved Exempel, Opmuntring og Vedtægter, saa vidt mueligt at hindre fremmede ufornødne Varers Jndtrængelse. og Forbrug her i Landet, kun en Bihensigt, der hidtil kun er lidet opnaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Da indenlandsk Konstflids Opmuntring og fremmede Fornødenheders Fortrængelse nu ganske hørte til Dagens Orden, saa manglede der ikke paa excentriske Mennesker, der, uden at tænke paa, at Forholdene let kunde forandre sig, i det mindste ikke vilde vare evigen, endog ansaae det foren Brøde, at Nogen falbod, var det end kun en Ost, med Tillægsordet engelsk, og som kjendte saa lidet til Verden og Mennesket, at de glemte, hvorledes de fleste Dødelige helst ønske at faae, hvad man ikke vil tilstede dem at faae, ja at man i Engelland er ligesaa meget indtaget af franske Varer, som i Frankrig af engelske, netop fordi de ere udenlandske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
En af de første Konstflidsgrene, der i denne Tidspunkt og under disse Omstændigheder, med usædvanlig Kraft fremblomstrede, vare Klæde manufacturer. Det er naturligt, at et Land, som Danmark, der eier det første raa Product til denne Artikel i saa stor Overflødighed, at den kunde udsendes i Mængde, og siden tildeels hentes forarbeidet tilbage igjen fra Udlandet, nærmest kunde være tjent med at faae Klæde af egen Fabrication. Allerede siden 1737 havde Regjeringen givet dette Slags Manufacturer, stor Understøttelse, og for endeel Aar siden skal man virkelig have frembragt hos os Klæde, der fuldkomment kunde sættes ved Siden af det udenlandske. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
da man i nyere Tider lettere kunde forskrive denne Artikel udenlands fra, saa indskrænkede vore faa Fabriker sig til, for det meste at levere simplere Sorter. De ældre Klædefabriker bleve drevne paa Guldhuset, Jonstrup, Userød, og i Kjøbenhavn af Branner, Schule &c. Paa at levere ret fiint Klæde havde man længe ikke været betænkt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Pastor Frechland, som i adskillige Aar gjorde Jagttagelser over Bier i Glaskuber, som han selv har indrettet, har nu fundet Bekræftelse paa den af Pastor Hornbostel i Hamborg, og Thor ley i Engelland først gjorte Erfaring, at der i den bagerste Deel af Bien er, foruden Honning posen, Giftblæren og Jndvoldene, et Sted, hvor Voxet præpareres til at blive Vox, ligesom Honningen i Honningposen til at blive Honning, og Giften til Gift i Giftposen. Det udgaaer som Sveed fra de 6 Ringe under Biens Bug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
J Glaskuberne kan man see, hvorledes Bierne kunne med deres Been bringe dette Vox til Munden. Det er saa lidet og fiint, som om man vilde klippe den yderste Ende af deres to største Vinger. Saasnart dette tynde Voxblad er bragt til Munden, bliver det strax æltet med Mund og Fødder. Er det nogen Aande (Fugtighed) paa Glasset, da kommer det ret tilpas. Bierne flikke det af, for dermed desto bedre at kunne behandle denne Voxdei, og faae den klæbet til det andet Vox, hvoraf Cellerne bestaae. Disse smaa Voxblade vil man og kunne blive vaer paa Standbredtet af en Sværm, som er fattet samme Dag eller Dagen i Forveien. Formodentligen ere de faldne fra Bierne ved deres forvirrede Sammenblanding, og den derved foraarsagede store Varme. De blive ellers optagne og brugte af Nybyggerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
J Glaskuber kan man kun ved enkelte Leiligheder, komme til at see, hvorledes de bringe dette Vox fra Ringene under deres Bug til Munden. Men man kan let faae at see, at de gaae dermed i Munden og hefte det, hvor de finde det bedst passende. - Denne Erfaring lærer os, hvorfor Bie-Avlen lykkedes saa godt her tillands i Oldtiden, og hvorfor den mislykkes saa meget nu. Det er høist fandsynligt, at Bierne fordum fordet meste lagde deres Vox og Honning i hule Træstammer, hvor det var meget lunere end i vore nu brugelige Bikuber, og naar det maa antages, at Voxet er et Slags Sveed, saa er det meget naturligt, at den under Uddunstningen af denne Sveed ikke kunne taale den sædvanlige Kulde i vore almindelige Kuber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Det asiatiske Compagnie agter med det første at gjøre en Expedition, i hvilket Øiemed der er berammet en Auction over forskjellige Materialier og Provisionsforter til d. 13de d. M. i Compagniets Huus paa Christianshavn. Det er den første Expedition fra dette Compagnie siden Krigens Udbrud. Brandskaden for Karethfabrikant Jansens afbrændte Gaard i lille Strandstrædet, saavelsom for de tilstødende ved Jlden meer eller mindre beskadigede Bygninger, er vurderet ialt for 47,000 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
I Kjøbenhavn haves nu, foruden et Oplag, af Liigkister, ogsaa et Oplag af Vugger. Begge Næringsveie ere hinanden ganske modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
J den ene maa bestandigen haabes paa Død, i den anden paa Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Mariboe, d. 3 Juli. Til Rødbye Marked, igaar indfandt sig en stor Mængde Sælgere; men da saavel der, som næsten alle andre Steder, den almindelige Epidemie, Pengemangelen, herskede, var der i Handelen den yderste Flanhed. Et Par Støvler kostede 6 til 7 Rbd. - Paa det ny Domhuus, Daarekiste, Tyvehuller o. s. v. her i Mariboe, begynder Arbeidet førstkommende Mandag, der nu underhaanden er overdraget til Hr. Muurmester Mertins i Nykjøbing, da det første Licitationsbud ikke blev antaget. Sprøiterne og Tyvene ere i den Anledning indqvarterede hist og her i Mariboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Den 15de d. M. blev ved ulykkelig Jldsvaade Arvefæstegaardmand Frederik Frederiksens Gaard i Sviinsberg, i Nørreherred her i Loll. ud, aldeles lagt i Aske. Jlden fortærede en stor Deel af hans Korn, 4 Qvæghøveder, en Hest 2 Aar gl., 4 Sviin, Jndboe og Avlsredskaber m. m. Aarsagen til Jlden vides egentlig ikke, men eftersom Mandens Folk bagte Brød bemeldte Dag, formodes dette at være Aarsagen. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Odense, d. 3 Juli. Vore Rigsbanksedler, ere da nu nær ved at blive det, de fra Begyndelsen skulde have været, al pari med Rigsbankens rede Sølv. En Rbd. Seddel er nu allerede omtrent 24 Ls. S. H. C. At Capitaler og Renter i denne Juni Termin kunde betales med rede Sølv, har bragt meget Sølv i Circulation, hvis Søgning i Hamborg har drevet det der saaledes op, at Specier nu holdes 5 Procent bedre end Hamborger Bco., som nok aldrig før har existeret. Men, ifald nu det afgivne Hr. Bco. for at kiøbe Specier, dækkes igjen med Sedler, hvad bliver saa Tilfældet, (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Odense, d. 3 Juli. J Løverdags døde først en Pige paa en Gaard ved Nyborg, som for næsten 2 Maaneder siden nedslugte en drøi Portion Skedevand, efter Sigende af Blusel over et begaaet Feiltrin. Ved Lægens Hielp, som strax blev kaldet, forenet med den sjeldne Omhu og Pleie, der vistes hende af de gode Folk, hos hvem hun tjente, og hendes ellers raske Legems=Konstitution fristedes hendes Liv saa længe, uagtet hun allerede i de første Dage ansaaes for redningsløs og leed utrolige Smerter. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Aarhuus, d. 3 Juli. Soelberg Kroe (mellem Horsens og Aarhuus) med dens Privilegier, Rettigheder og Eiendomme, tilsloges forleden Dag ved slette Auction, Hr. Kjøbmand Ludvig Fr. Bloch i Aarhuus, for circa 4000 Rbd. rede Sølv. (Aarhuus Ap.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Viborg, d. 1 Juli. Snapstinget begyndte i Aar meget sildig. - Mange som havde med Terminen at bestille, kom først d. 25de. - Pengemangelen var almindelig og særdeles trykkende for Mange. - Der gaves ventelig ikke Nogen, som fik sin Forventning opfyldt. Fra Kieler-Bank var hidsendt til Omvexling mod Sedler 40,000 Specier, som kostede 17 Mk. 8 s. N. V. Dette, som og det hos Private til Omvexling og Salg anbudne, gavnede Enhver, som skulle og kunde betale Sølvværdie=Gield; man saae derfor og det Usædvanlige, at Folk har tungt paa det Sølv, som i mange Aar var saa stor en Sieldenhed. Af Boutiker vare en tilstrækkelig Mængde, skjønt Varene sælges noget bedre Kjøb end før, synes de dog ikke endnu nedstemte efter Sølvets Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Mølleren Holer fra Bierres Mølle i Hanherred døde pludselig i Lordags Aftes paa Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Næste Dag fandtes en gammel Tjenestekarl druknet i Søen. - Ved den i Samleren Nr. 74 omtalte Jldebrand i Thisted, afbrændte Hr. Justitsraad Langelands nye og smukke Gaard, samt et Par tilstødende Huse af Naboernes. - Jlden opkom i en nærved boende Bagers Gaard. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 254. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M., 10 3/4 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 s. a 15 Rbmk. 9 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 3/4 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 92 3/4. Norske Rigsbanks. 20 1/2. Svenske Sedler 72 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Blandede Efterretninger. Hamborg, d. 1 Juli 1818. J Gaar beærede H. H. Prinds Christian af Danmark og høie Gemalinde vort Theater med deres Nærværelse. Ved Indgangen bleve de modtagne af en Senator og Syndicussen von Sienen. J Skuespilhuset, var meget knap Plads. Derpaa supperede D. H. hos den residerende hollandske Gesandt Huygens, og toge om Morgenen Kl. 4, ledsagede af Minutskud, tilbage herfra til Altona. - Grev v. Reventlow er reist herigjennem til Pyrmont. Statsr. Rachel og Senator Lange i Altona reise til Wis baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Den 10 Juni bekjendtgjordes i Wien, at man kunde faae Nationalbankens Original actier d. 15 s. M. - Derpaa blev der paa Børsen kjøbt og solgt over adskillige Millioner af disse Papirer. Overhoved synes dette Jnstitut engang at ville vorde Østerriges Stolthed; Banken har forskjellige velgjørende Øiemed paa eengang, især befordrer den Handel og Jndustrie, og forskaffer W. W. tillige deres Credit igien. Ved Arrosementet ere allerede 200 Mill. W. W. tilintetgjorte, ved Banken sættes endnu 100 Mill. ud af Omløb, og saaledes synes det ufeilbart, at W. W. igjen vil naae den Standpunkt, de havde 1812 nemlig 125. Allerede hører man fra alle Kanter istedet for Klager over for mange Papir penge og Mangel paa Sølvpenge, det Modsatte; overalt mangler der paa W. W., selv her kan man faae Sølv i Overflødighed til 5 a 6 PC. men W. W. er til 10 a 12 PC. Disconto paa de første Huse neppe at faae. Betænker man, at endnu 80 til 85 tilintetgjøres ved Nationalbanken, saa vil ikke findes den Formodning overdreven, at Coursen paa W. W. vil komme paa 125. Desuden lønnes Embedsmændene og det Militaire allerede siden et Aar halv i Sølv, en stor Deel af Statsgielden forrentes i Sølv; ved en velgjørende Amortisationsfond tvinges 40 til 50. Mill. Obligationer ud af Omløb. Paa Grund heraf staae alle Statspapirer tre Gange høiere nu end i Aaret 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
J Grev C. B. Schwerins Lasning til Udbredande af medborgerlige Kundskaper, læses følgende Oversigt over Sverrigs indere Forhold: Jde nordlige Provindser 200 Mile Land, 250, Mile Søer, 66, 10 Jndb. og 25 paa Milen; Vestnorland, Jemteland, Gotheborgs og FalunsLehn 2000 Mile Land, 111 Mile Søer, 295,926 Jndb. og 148 paa Milen; de vestlige og smaal. Provindser 1274 Mile Land, 67 Mile Søer, 891,201 Jndb. og 700 paa Milen; Stockholm, Upsala's, Nykiøpings, Vesteras, Skaraborgs Lehn og Skaane 1100 . Mile Land, 240 Mile Søer, 1, 124,690 Jndb. og 1022 paa Milen. Summa 7674 Mile, Land, 686 Mile Søer, 2,377,821 Jndb. og 1885 paa Milen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
70 Fabrikentrepreneurer i Rhinlandene ere indkomne til Kongen med en Forestilling, hvori de beklage sig over, at deres Næringsvei er siunken, siden de ophørte at høre til det franske Rige, der aabnede et stort Mayked for dem, og udelukkede enhver Udlænding fra sin Toldlinie. Efterat de ere komne tilbage til deres tydske Fædreneland, er deres fordum saa blomstrende Stilling ganske kommen i Forfald. Deres Begjering er, at det maatte tages under Overveielse, om det under de Kongelige Staters Stilling, og de øvrige til det tydske Forbund hørende Staters Stilling ikke vilde, til de tydske Fabrikers Ophielpning, være hensigtsmæssigt, om alle Tolde i det Jndre af Tydskland, bleve ophævede, og blot Grændse- og Søtolde oppebares!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
J Paul Sivinius maleriske Reise igjennem Nordamerica (der gaaer til 1813 og er trykt i Petersborg 1815) findes følgende interessante bemærkninger: Jndbyggerne i de nordamericanske Stater dele sig i tre Hovedclasser. Den første og vigtigste bestaar af Europæerne og deres Efterkommere; den anden af africanske Sorte, og den tredie af indfødte Jndianere. De nordlige Egne ere næsten ganske beboede af Engellændere og Jrlændere, de mellemste tildeels af Tydske og Hollændere, og de sydlige af Franske. Efter den sidste Tælling fandtes i alle Staterne tilsammen 106,000 Frinegere, og 1, 185,823 Negerslaver; men allerede i sex af de nordlige Provindser er alt Slaverie ophævet. De indfødte Jndbyggere gaae deres fuldkomne Udryddelse med stærke Skridt, i Møde. Kopperne og den umaadelige Nydelse af stærke Drikke har allerede overordentligen formindsket deres Tal. Af nogle fordum talrige Folkestammer ere nu kun faa Familier tilbage, og i alle forenede Stater tælles kun endnu 60,000 Jndianere. - Krigsmagten anslaaes, Militsen, iberegnet, som altid maa være fuldkommen organiseret, til 700,000 Mand. J Fredstider holdes kun 5000 Mand staaende Tropper, men siden 1813 dog 25,000 Mand. Flaaden bestaar af 28 Seilere, hvoriblandt 10 store Fregatter, og 100 Canonbaade; 1818 bygtes endnu 10 nye Fregatter. Men Regjeringen har alle Midler i Hænde til at holde sin just ikke talrige Flaade i fortræffelig Stand, da den har at vælge blandt 200,000 raske og øvede Matroser. - Jngen Regjering behøver at bekymre sig saa lidet om nyttige Anstalters Vedligeholdelse, som den nordamericanske. Veie, Canaler og Broer bygges og vedligeholdes af Privatpersoner, og er en Enkelt ikke istand til at udføre et almeennyttigt Foretagende, saa findes der altid Deeltagere, der understøtte ham. Veiene holdes stedse i god Stand; 1813 anslog man Postveiene allene til 37,000 engelske Mile, hvoriblandt 10,000 Mile Chausseer. Broerne ere især saare mærkelige. 1811 bygtes een over Floden Schullkill, ikke langt fra Philladelphia, af Træ, som bestaar af en eneste Bue af 340 Fods Vide. - Der læses her meget, og Bogtrykkerierne ere i bestandig Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Hver nyt i Engelland udkommende Værk efter trykkes der strax. Newyork og Boston have forskjellige Tidsskrifter, der finde stor Afsætning. JNewyork udkomme, 19 forskjellige Tidender, af hvilke udgaae hver Morgen 5, og ligesaa mange hver Aften. J Philladelphia og Bosten udkomme ikke færre. Alle Stænder læse der flittigen Aviserne; thi Handelsforholdene, der ere adskillelige fra Politiken, interessere Enhver, og enhver Borger ønsker nøie Kundskab om Statsanliggendernes Gang, da han ved sin Stemmeret har Deel i Statsforvaltningen. - J alle store Stæder findes et offentligt Bibliothek, og det i Philladelphia indbefatter 100,000 Bind. J de skjønne Konster have Americanerne ikke udmærket sig, men de kunne dog være stolte af adskillige fortræffelige Malere, som en West, Tournbull og Stuart. Af milde Stiftelser findes her især en Mængde. Næsten i hver Stad, hver Flekke, ved hver Kirke er en velgjørende Anstalt; Newyork allene tæller 20. Derfor seer man i de forenede Stater heller ingen Tigger. Fængslerne ligne snarere Manufacturer end Fangehuse. De mange forskjellige Secter, som findes her, leve i største Samdrægtighed, og de mærkeligste iblandt dem ere Methodisterne og Giendøberne. Methodisternes Gudstjeneste bivaanede Forf.; den blev holdt i en stor, af nogle Fakler kun svagt oplyst Sahl, hvis Vægge vare sorte af Røg, hvis Vinduesruder, vare istykker og Stole sønderbrudte. Hele Salen, var opfyldt med Sorte; Mandfolkene vare adskilte fra Fruentimmerne. Et sort, fælt Been raad oplæste fra Prækestolen en Psalme, af Bibelen, og da den var tilende, istemte Forsamlingen et Chor. Da Prædicanten havde holdt op at læse, faldt Tilhørerne paa Knæ og udstødte et græsseligt Skrig. Efter at have afsjunget en Psalme, begyndte Prædicanten at prædike om Helved=Qvaler og Guds Vrede. Fra alle Sider hørtes ynkelige Sukke, og da han tilsidst skildrede Verdens Undergang og Syndernes, skrækkelige Piinsler, gjenlød et frygteligt Brøl, og mange af Tilhørerne tede sig som Besatte og Afsindige, for at betegne den onde Aands Udfart. Denne Sect staaer under en Biskop. Giendøberne (Tunkers) findes talrigest i Pensylvanien. lade sig, efter Johannes's Exempel, døbe i Floder, og det først i deres 30de Aar. Den første Mandag i hver Maaned foretages Daabsacten, uden Hensyn til Veirliget. J de nordlige Provindser, gjøres i dette Øiemed om Vinteren Aabninger i Jsen, og uden at bryde sig om Kulden, bliver man næsten en heel Time, ligge til Beltet i Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Misceller. (Fortsatte, see No. 50.) Vogt Dem, siger Johannes Müller i en Skrivelse til en Ven, for Sammenblandingen af den populære Fortælling og philosophiske Konst formularer. Finder De hos Polyb, Cæsar Sallust, platoniske eller academiske Konstsprog, J saa Fald vare de ulæselige, som saa mange fortræffelige Tænkere fra Middelalderen; men de have udholdt 20 Aarhundreders Prøve, fordi de fulgte den evige Natur." - Kun Faa synes imidlertid i nyere Tider at bekymre sig om denne store og indlysende Sandhed. Alting skal have et vist Tilsnit af en bestemt Skole, og det, som mangler et saadant Tilsnit, kaldes uvidenskabeligt. Schiller siger: Alles wiederholt sich nu im Loben, Ewig jung ist nur die Phantasie, Was sich me und nirgends har begeben, Das alle in veraltet nie, Hvor sandt og hvor skjønt Alt hvad vi see i Naturen, som i Menneskelivet, er kun Gjentagelse, i det Høieste Gjenfødsel. Saaledes som Rosen blomstrer nu, blomstrede den engang for Jordens allerførste Menneske. Saaledes som Solen skinner i Dag, skinnede den ved Verdens Skabelse. Hvad der skeer nu, er allerede skeet under en noget forandret Form, for Aartusinder, siden. Den, som bestandig vil see, høre og føle noget Nyt, han flye fra Virkelighedens Rige til Phantasiens - der vil han finde et evig foranderligt Kaleidoskop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Dr., en Menneskefiende, der elskede Skjemt, sagde engang, da der blev talet om Menneskenes Slethed, kun det første Syndefalds Frugtesløshed, afholder vor Herre fra at sende en ny. Tydsken siger vel: at man skal gjøre Ret og ikke være bange for Fanden selv. Men hvad er Ret. Hvilket Menneske handler saa feilfrit, i juridisk Begreb, at en Procurator jo ti Gange om Aaret vilde kunne bevise i sit Jndlæg, dersom Sagen kom for Domstolen, at han havde gjort Uret? – Schiller opkaster det naive Retsspørgsmaal: Jahre lang schon bedien ich mich meiner Nasezum Riechen, Hab ich denn wirklich an sie auch ein erweisliches Recht? (Alt i mange Aar betjener jeg mig af min Næse til Lugten, Har jeg da virkelig til den en beviislig Ret?) Ved ikke faa Leiligheder nødes man til at huske paa Herremanden, der, saalænge hans Criminal proces stod paa, lod sit Skjæg voxe, fordi, som han sagde, han ikke vilde lade sig rage, førend han vidste, om ogsaa Hovedet tilhørte ham, da han i modsat Fald let kunde gjøre Jndgreb i Eiendomsretten, der bør være enhver Mand af Ære hellig. Hr. v. Boulainvilliers, et Menneske uden Hoved, men fuldt af Stolthed og Forfængelighed paa sit Ridderbaand, sagde engang da han hængte det om sig, til en Bekjendt, ønsker De ikke ogsaa at have en saadan Prydelse? Nei, svarede denne, men jeg gad nok havt hvad den kostede Dem. - Han har Baandet paa Grund af en Post, han havde kjøbt for 50,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-11
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. os, Femtende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 Juli 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-11
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-07-11
Ved Krigens Udbrud fandtes i Kjøbenhavn kun 15 Klædefabriker, der i Aaret 1807 leverede 386. Stykker Klæde, Calmuk, Bay, Multum &c., eller 19,304 Alen. Deres Tal havde, fra 1795 til 1806, været imellem 25 og 31, fra 1806 til 1806 havde det formindsket sig fra 27 til 19: og mærkeligt nok er det, at uagtet de 25 Fabricanter som gaves 1795, fabrikerede 1274 Stykker, Tøjer, saa leverede de 31, der gaves 1799 kun 833 Stykker.