JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Den Preussiske Gesandt Baron Jacobi opholder sig endnu i London, og man haaber, at han aldeles ikke vil komme til at reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
De sidste Communicationer imellem vor og den Franske Regjering have, som man nu paastaaer, ikke havt andet Øiemed, end Fangernes Udvexling, og man venter, at samme snart vil blive iværksat paa billige Vilkaar. Vor Regjering har, efter Forlydende, vægret sig ved at værdige andre Forslag nogen Opmærksomhed, saalænge som denne Punct ikke er bragt i Rigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Hvalfangsten i Davisstrædet har i Aar været saa heldig, at de fleste Skibe have fanget 8 til 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Hvaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Lissabon d. 10 Junii. Den herværende Hanseatiske Consul har erklæret, at Prinds Regenten vil lade det Hamburgske Skib, som en Tripolitansk Caper har taget, reclamere. - Keiseren af Marocco har sluttet Fred med Lübeck og Bremen, og vil frigive de 9 Fanger, som findes der. Men i Henseende til de her liggende og til Hamburg bestemte Skibe er intet besluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
De Danske Skibe Anna Christina, Skipper Ahlmann, fra Barcelona til Lübeck, og Cometen, Skipper Anderson fra Bourdeaux, ere indsendte til Plymouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Det under d. 14 Aug. 1803 i Rusland op rettede Compagnie for Sildefangsten paa det hvide Hav, har nu 11 Skibe, hvoraf 1 udrustes til Hvalfangst. Adskillige Skibe ere allerede komne tilbage fra Jishavet til Archangel med en rig Ladning Tran, Fisk og Peltsværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-12
Tönningen d. 4 Julii. Her er ankommen d. 1ste, M. Eie fra Plymouth, J. Smith, W. Linder jun. og J. Johnson fra London, J. Kruse. fra Mallaga, J. F. Pronk fra Amsterdam, H. Henriks fra Rotterdam og H. Klein fra Carthagena. D. 2den: C. Brady og W. Findlay fra Hull, R. Richie, Pattison og H. Himsly fra Newkastle, og A. A. Bakker fra Amsterdam. D. 4de W. Hemsby fra Sunderland og Noble fra Newkasti¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Tirsdagen den 15 Julii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Fødselstiftelsen. Denne Stiftelse er det skjønneste Mindesmærte, Menneskekjerligheden har opreist sig i Kongestaden. Jntet følende Hjerte gaaer den forbi, uden inderlig Bevægelse, uden at offre Dannemarks uforglemmelige Lovise - alle forladte og ulykkelige Børns Moder - en taknemmelig Taare. Hende var det, som vi fornemmelig bør takke for denne menneskekierlige Indretning; hende var det, som, rørt ved at see, saa mangen en ulykkelig Moder hensukke sine Dage i Fængsel eller ende sit Liv under Bøddelens Sværd, fordi hun af Blussel havde født eller omkommet sit Barn i Dølgsmaal, bødede paa Lovens Strenghed ved at forekomme Forbrydelser, af den Natur. O. Lovise, du som døde i Opfyldelsen af dit helligste Moderkald, endnu lever dit Minde i alle Danskes Hjerte, endnu er du dem kjer, Et halv Seculum efter din Død, kan jeg ikke nedskrive dit Navn uden at væde det med Taarer. En saadan Hylding synes maaskee ringe, men hvor ringe den end synes, kunde en nordisk Semiramis dog ikke forskaffe sig den, hverken med Persers Blod eller Jndiens Skatte. Despoten kan opreise sig usle Smigerstøtter af Marmor og Metal, tvinge Nutiden til at falde i Støvet og tilbede ham, men han kan ikke aftvinge Menneskevennen en eneste Taknemmelighedstaare, om han end udtømte al sin Vælde og alt sit Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Aaret 1750 blev denne Stiftelse oprettet, i den ædle Hensigt, at forebygge Barnefødsel i Dølgsmaal. For den Tid vare Børne mord meget almindelige; ideligen saae man ulykkelige Offere for Forførelse og Skjændsel blive henrettede midt i Hovedstaden. Men Aarsagen ophørte med Virkningen i det Øieblik, da det saakaldte privilegerede Gjordemoderhuus blev oprettet. Da dette i Aaret 1759 blev forenet med Frederiks Hospital, som blev anlagt samme Aar, vare indtil den Tid 2841 Børn fødte: fra 1759 til 1770. 3169, og fra 1771 til 1780, 4552. J en Række af 30 Aar vare saaledes 10562 Børn fødte. Hvor mange blandt disse bleve ikke tillige med deres Mødre reddede fra en skjændig Død,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Aaret 1771 blev Indretningen end mere udvidet. Ved Siden af Hospitalets Port blev der indrettet en stor Casse, hvorover der med gyldne Bogstaver stod udhuggen i Steen ulykkelige Børns Frelse. Børn, som stode Fare for at blive et Offer for deres Forældres Armod eller Skjødesløshed, kunde lægges heri. Cassen gik ind af sig selv, og foraarsagede, at tre Klokker til forskjellige Værelser i Hospitalet paa eengang ringede og tilkjendegave, at et af sine Forældre forladt Barn raabte om Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
De Børn, som saaledes bleve overladte til Stiftelsens Omsorg, bleve paa dens Bekostning, ligesom endnu er Tilfældet, udsatte hos Bønder, paa Landet til Opdragelse. Men ogsaa denne menneskekierlige Indretning blev paa det uforsvarligste misbrugt. Udenlandske Børn bleve indførte, ryggesløse Forældre skilte sig her ved deres Børn, for at spare hvad deres Underholdning kostede; følesløse Bønder, indbragte her deres egne Børn, for at faae dem tilbage igjen tilligemed ugenlig Betaling. Disse Misbrug gave Anledning til, at der 1774. udkom et Kongebud, efter hvilket denne Caffe skulde lukkes. Men dog befalede Kongen, at de Mødre, der ikke kunne betale de bestemte tyve Rigsdaler til Barnets Opdragelse, skulde, naar de vilde tage Barnet med sig, og forlange ma Hjelp til dets Underholdning, henvises til Sognecommissionen, men at de ingenlunde skulde tvinges til at medtage Børnene, som Pleieanstalten bør besørge opdragne paa Landet, under den Forpligtelse, at Moderens Navn som forhen bør forties. J Aaret 1780 vare i Alt 362, Børn saaledes udsatte. - Siden den Tid er Stiftelsen alt mere bleven bragt Fuldkommenheden nærmere. Ved ædelmodige Menneskers Understøttelse er dens Jndkomster blevne forøgede. Den er nu ikke blot ulykkelige Mødres Tilflugtsted, men ogsaa lykkelige og formuende tage derud, og forløses der mod en billig Betaling. Den Omhu og Pleie, de her finde, overgaaer al Forestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Hvorfor kom der aldrig noget Svar paa det Spørgsmaal i Dagen No. 80, hvem den fattige Pige er, som i Aar har nydt de 2000 Rdlr. til Udstyr af det Brokske Legat, eller er maaskee samme endnu er givet bort? Dette ønsker en Person (som troer sig berettiget til at kunne nyde dette Legat) besvaret. ) Om hvilke man ofte med Føie kan sige: Got teen afleen and Pake.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Inden og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. Hidtil havde alle Jndbyggerne i Frederiksberg By Nøgel til Frederiksberg Allee. Men da man i saa udstrakt Forstand benyttede sig af denne Frihed, at man endog kjørte derigjennem med Arbeidsvogne, Gjødning a., saa er Laasene nu bleven forandrede, og ingen andre end de, der have de ny Nøgler, kunne nu kjøre eller ride denne Vei Denne Forandring er til stor Beqvemhed for alle Fodgjængere og Spadserende, da de nu ikke meere ere udsatte for at blive overstøvede af den Mængde Kjørende og Ridende, som især om Søndagen hidtil pleiede i fuld Fart at jage igjennem denne skjønne Allee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Løverdags gave de Franske Skuespillere Syngestykket Deserteuren, som allerede for mange Aar siden er deserteuret fra den Danske Skueplads. Hr. Bernard, som denne Aftens Jndkomst tilfaldt, spillede Deserteurens Rolle med Smag og Følelse, Man gjenkaldtes her i Erindring med vemodsøde Følelser de henvundne Tider, da Musted og Rossing, Schwarz og Kemp, glimrede i dette Stykke. De ere henvundne disse Dage, og ville ikke saa let komme igien. - Da begge Stykkerne vare tilende, fremsagde Hr. Bernard en kort Epilog med Eftertryk og Varme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Over tyve Danske og andre Skibe ere blevne anholdte og opbragte til Engelske Havne. D. 10 d. M. skulde er Corps af 7500 Mand forsamle sig paa Bramstedter Hede, i Segeberg Amt, i Holsteen; Jnfanteriet, bestaaende af 2 1/2 Regimenter, opslaaer en Leir ved Bokel. Det ridende Artillerie og Cavalleriet cantonere i Egnen af Bramstedt; H. K. H. Kronprindsen og Staben, tage Qvarteer hos Sognefoged Wohlt i Bramstedt. Cavalleriet bestaaer af 15 Escadroner, nemlig, Escadroner Husarer, 4 Escadroner Liv=Ryttere og 4 Escadroner af det Holsteenske Rytterregiment. Epolutionerne og Manoeuvrene under H. K. Høiheds Anførsel, ville vare indtil den 16de, og den 17de komme Tropperne igjen i deres forrige Qvarteer. Fra Bramstedt fortsætter H. K. H. sin Mønstringsreise, for at holde en Special=Revue over de forskjellige Regimenter i det Holsteenske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Biskop Hansen i Odensee har i en meget hjertelig Bekjendtgjørelse indbudet alle ædle Menneskevenner til at bidrage til Understøttelse for de Brandlidte i Ringsted. J i Aar, siger han, har et nøie Baand forenet ham med denne By, som dens Lærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Fra Trondhjem meldes under d. 4 Julii, af Kornvarer have vi kun havt liden Tilførsel, de ere faa og dyre, faae vi ikke klækkelig Tilførsel, vil Mangel og Hunger snart indfinde sig. Den Fattige, som maa kjøbe hos Høkeren, maa give 7 s. for et Pund Rugmeel, og 6 s. for et Pund Bygmeel. Omtrent 900 Engelske Skibe fra forskjellige Havne, som alle have hentet Trælast, have indfundet sig siden Fartens Begyndelse i Aar. Førend disse ankom gjeldte 36 Pd. Hvedemeel 8 a 9 Rd. og man maa tilstaae, at de og i Aar have bragt os adskillige Fødevarer, da de ellers pleie at være tomme. - J hele 3 Maaneder har intet indenlandsk Skib herfra til Kjøbenhavn fundet Fragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Brændeviin og Tobak er som sædvanlig godt Kjøb her. En Pot Fransk Brændeviin kjøbes for 28 s. og 1 Pd. Tobak for 40 sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Som et Beviis paa Snapsting Tyvenes Snedighed tjener til Exempel, at de fra en Mand, der røgte Tobak, stial uformærkt et Pibehoved, medens han beholdt Røret i Munden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
En Gaardmand, C. O. Skjeppestad, kom sidste St. Hansdag fra Sunds Anner i Ondalen til Christiania, for at indkjøbe Korn og andre Fødevarer. Han havde egentlig ingen rede Penge med, men da han har en Capital staaende paa Renter, saa leverede han en Panteobligation paa 399 1/2 Rdlr. til Sikkerhed for hvad han kjøbte. Denne velhavende Bonde var nedrigsindet nok til at stiele alt hvad han saae sig istand til at rapse. Han logerede paa to forskjellige Steder, og begik Tyverie paa begge. Paa det første stial han 7 Rdlr. og paa det sidste - hos en Bondekone - noget Garn &c. Den virksomme Politiemester Wulffsberg blev snart opmærksom derpaa, og forskaffede nu Personen et tredie Logis paa Raadstuen. At Bønder i Almindelighed, siger Politiemesteren i sin Bekjendtgjørelse, kjøbe alle de stiaalne Koster, der tilbydes dem, er slemt nok, men at formuende Gaardmænd reise til Byen, for at stiele, er langt værre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Classelotteriets fjerde Classe udkom No. 37983 med 12,000 Rdlr. hos Sørensen i Flensborg. Sidste Langfredag, den 4 April, blev efter Kirketjenesten holdt første Gang offentlig Examen i den publique Skole i Sæby, i Overværelse af Byens Embedsmænd og respective Borgere. Cancellieraad og Herredsfoged Boeck holdt ved denne Leilighed en passende Tale, og indsamlede derpaa hos de Tilstedeværende anseelige Bidrag til Præmier og Skolebøger for Børnene. Et Drengebarn paa 7 til 8 Aar udmærkede sig især i at besvare de fremsatte Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Jtalienske Capere opbragte d. 31 Junii to Danske Skibe, Skipper Neukirchen og Bahnsen, som begge for neutral Regning vare bestemte fra de Joniske Øer til Triest, og ladte med Olie til Ancona; men de bleve snart igjen frigivne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Det Danske Skib Staden Rønne, Skipper, C. Marker, med en Ladning Hvede, er total forlist paa Kysten af Curland, 5 Mile fra Riga. Mandskabet er reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Den Americanske Regjering har bestemt vor Consul i Tripolis, Hr. Nissen, som et Beviis paa sin Erkjendtlighed for de Tjenester, han beviste de der fangne Americanere, en Sølvvase, som med det første ventes hertil. Tönningen, d. 7 Julii. Her er ankommen J. D. Probst fra Guadeloupe, C. J. Stein fra Puerto Cabello, P. N. Jensen fra Exon, C. P. Haslop fra Rochelle, P. Lassen fra Barcelona, J.H. Jaborg fra St. Andero, O. Benedict fra Hoorn, H. Jürgens fra Borkum, M. Kunatten fra London, F. Remts fra Amsterdam, J. Kruse, H. Schmidt, B. Not, M. J. Weichand, S. Galle, H. Petersen, H. Riesbeck, N. Andersen og J. M. Wallis fra Riga, og B. Willems fra Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Udenlandske Efterretninger. Libau d. 15 Junii. De Preussiske Havnes Bloquering af de Svenske er Aarsag i, at der kommer mange fremmede Skibe hertil, og denne Omstændighed maa man tilskrive de høie Kornpriser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Man har tilsidst betalt 120 til 126pundig Hvede med 130 a 140 Rd. Alb., for 112 til 117pundig Rug 102 a 105 Rdlr. Alb. og for 98 til 103pundig Byg, 63 a 66 Rdlr. Under disse Priser vil man nu ikke kunne kjøbe disse Artikler. Der spørges ikke mere om Havre, og den vil derfor nu kunne kjøbes for 54 til 57 Rdlr. Alb. Læsten. Tilførslen af Salt har ikke været betydelig Man har tilsidst betalt i Fragt til Lissabon 65 Mk. Hamb. Banco for Læsten af Hvede og til Maas 40 Holl. Cour. Cette d. 24 Junii. Polsk (hochbunter) Hvede noteres 750 til 800 Fl. og indenl. Hvede 650 til 720 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Madrid d. 29 Maji. Ved bemandingen af de 21 Linieskibe, som vor Marine endnu bestaaer af, er der stor Mangel paa duelige Matroser. En ikke mindre slem Omstændighed er det, at alle disse 21 Linieskibe ligge adspredte i alle Spanske Krigs havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Man er her temmelig ubekymret for General Mirandas Planer paa det Spanske America. Jmidlertid ere to Kongel. Corvetter, som skulde bringe Forholdsordre til America, blevne opsnappede af Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Da de Americanske Skatte udeblive, saa begynder Pengemanglen at blive følelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
London d. 1 Julii. Der vexles endnu bestandig Depecher imellem vor Regjering og den Franske, og først i Fredags gik atter en Baad herfra til Calais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Forgaars Eftermiddags ankom i Deal Depecher, som strax bleve sendte til Ministeren. Man troer at de ere afsendte fra Boulogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Et Brev fra Curacca melder under 1 Maji, at General Mirandas Flaade 8 Dage forhen var seilet luvarts forbi denne Stad, og at alle Forretninger i Landet ligge, fordi man bestandig frygter for, at Miranda vil gjøre Landgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Paa Lloyds Caffehuus frygter man meget for den Vestindiske Flaade, som ventes hjem. Ameritanske Skibe have medbragt den Efterretning, at adskillige Skibe ere faldne i fiendlige Hænder. Amsterdam d. 5 Julii. D. 3de er afseilet L. Schomberg til Trondhjem, d. 4de er ankommen A. N. Amberensen fra Norge, og et Dansk Pink skib. Afseilet: T. Torngrensen til Norge. - Efter Breve fra Yarmouth blev d. 14 Junii opbragt det Danske Skib Haabet herfra til Smyrna, men efter Breve fra d. 26de var det den Gang allerede frigivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Mallaga ligger Skipper Ulrichsen, bestemt fra Cette til Kiøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Uagtet alle Tidender talde med Bestemthed om de Franskes Tilbagemarch fra Bayern d. 27 Junii og Fæstningen Braunans Overgivelse til Østerrige, skede dog hverken det ene eller det andet; der kom tvertimod d. 27 Junii bestemt Contra-Ordre. Den Franske Justitsminister faaer fra 1 Januarii 1807 af 2 Millioner aarligen til at forøge Dommernes Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Anney, i Frankrige, ere de hellige Levninger af to Helgene, som en Kjøbmand under Revolutionens Storme hemmelig havde gjemt, i en høitidelig Procession blevne bragte til Hovedieken ved Biskoppen af Gen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Parisernes Lyst til Skuespil er i denne Tid saa stor, at de paa en eneste Dag offre 16000 Franker paa Thalia's og Melpomene's Altar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
D. 3 Julii holdt Kongen og Dronningen af Holland med deres Søn, Kronprindsen, deres høitidelige Indtog i Rotterdam. Stadens Guldnøgler præsenteredes Kongen paa en prægtig Pude, og 12 unge Piger bestroede Dronningens Vei med Roser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Befolkningen af Staden Amsterdam, som Kongen af Holland nu har erklæret for Rigets Hovedstad, regnes for 230,000 Mennesker, og Stads indkomsterne, som Magistraten daglig hæver, for henved 100,000 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Det hedder nu, at en anseelig Fransk Magt skal marchere til Asien mod det Engelske Ostindien. Den bestemmes til 3 Corpser, hvert paa 20,000 Mand. Livegenskabet i Svensk Pommern ophæves aldeles i Aaret 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Undersøgelsen af Beskyldningen mod Prindsessen (ikke Prindsen, som ved en Trykfeil stod i nogle Aftryk af forrige No.) af Wales, er nu tilende. Det Hele bliver officiel bekjendtgjort. Efter at Undersøgelsen var endt, gav Prindsessen en stor Diner, hvilket beviser, at den er faldet ud til hendes Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
J Engelland døde nylig den berømte Skribent Sheridan, forhen Krigssecretair i Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Hr. Opbrik, forhen Russisk Charge d'Affaires ved det Franske Hof, er ankommen i Strasburg, og reiser derfra til Paris. Krigens Efterveer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Ulm. Saare meget har Ulm og dets Omegn lidt ved den sidste Krig, men endnu sørgeligere er de Franske Troppers vedholdende Ophold i vore Egne. Der er aldeles ikke at tænke paa, at Borgeren og Bonden nu vil kunne komme sig af de udstandne Trængsler. Tropperne ligge i Landet uden Sold; Borgeren kan altsaa ikke fortjene noget hos dem, adskillige Haandteringer ligge ganske og Svendene have maattet forlade deres Tjeneste. Selv de rige og velhavende Borgere lade ikke forfærdige andet end det Uundværligste, fordi Underholdningen af de mange Officierer a. fra det store Hovedqvarteer kræve saa store Udgivter. Vintermarkene kunne formedelst Krigsurolighederne ikke dyrkes, og dette har allerede været til stor Skade for Jordavlingen. Alle Landsbyer ere desuden bebyrdede med Standqvarterer, endog de, som have lidt meest. Soldaternes Begjerlighed er ikke mindre i Fred end i Krig; Bonden mishandles, maa yde mere end hans Kræfter formaae, og bringes ved Udsuelse til Bettelstaven. Hvad skal vel nu give ham Lyst og Mod til Arbeide? Hvorfra skal han tage de ved Extra-Skatter forhøiede Afgivter, som han skylder Landsherren, – Hvor vanskeligt det iøvrigt falder, at faae Skatterne inddrevne og de Afgivter tilveiebragte, som de vedholdende Jndqvarterings Tyngder kræve, sees af adskillige Forordninger, og blandt andre af en, som General=Landcommissariatet i Ulm under d. 14 Maji har udstedt i Anledning af Provindsen Schadens Sognegield. Heri hedder det blandt andet: de uhyre Fornødenheder til de Keiserlige Franske Troppers Underhold, som allerede siden adskillige Maaneder have cantoneret i de ved nærværende Krig saa særdeles udtømmede Provindser, have allerede længe ikke kunnet blive tilveiebragte ved Natural-Bidrag fra de, for den største Deel for Forraad blottede Undersaatter, men have allerede i en rum Tid maattet blive anskaffede ved Livrandeurer. Under disse sørgelige Forhold seer General-Commissarigtet sig nødsaget til, for ikke at unddrage Undersaatterne Livets første Fornødenheder, at tilstede de Sogne, som ikke kunne levere de fornødne Levnedsmidler in natura, at indgaae en Accord, og at opfylde samme ved at optage Penge af Sognets Capitaler. - For at iværksætte dette, paatager Lands directionen sig Garantien af alle de Capitaler, der optages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Augsburg d. 9 Junii. Byerne paa begge Sider af Lechstrømmen ere uafbrudt besatte med Franske Tropper, og Jndvaanerne i samme sukke under trykkende Jndqvarteringer. Staden Augsburg, som siden den sidste Krig har bragt saa store Offere, er indtil dette Øieblik saa opfylde med Tropper, at allerede mange Familier have tabe deres hele Formue, ja endog ere styrtede i den storste Armod. J Qvarteerslisterne seer man allerede hele Foliosidder, hvorpaa Navnene paa saadanne Ulykkelige ere betegnede med den sørgelige Anmærkning, at de ere uformuende til at taale Jndqvarteringer, ja at de endog ere overladte til Fattigvæsenets Omsorg, og man maa desværre formode, at denne Lod endnu forestaaer mange. Mærkeligt er det ogsaa, som et af Tidernes sørgelige Tegn, at der efter en paalidelig Beretning, er død i Augsburg ligesaamange Mennesker i de 4 første Maaneder af dette Aar, som ellers sædvanlig i et heelt Aar. - Jkke mindre stor er Dødeligheden i München, hvor der i den sidste Uge af Maji Maaned døde 52 Mennesker, da derimod kun ialt 22 Børn fødtes. Fra Rhinegnene. J det Nassau Ussing ske er, formedelst de miserable Tider, alle offentlige Forlystelser, saasom Musik og Dans, blevne forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-15
Handels- og Skibsefterretninger. Danzig. Endnu kunne ingen Skibe afgaae herfra, formedelst Forholdene imellem Engelland og Preussen. Fra det Russiske Polen kommer intet til os, ligesaalidet fra det Østerrigske, ja selv med Dannemark kunne vi ikke handle, fordi en Svensk Fregat bloquerer vor Havn, og ikke tillader noget Skib at løbe ind eller ud. Den har endog taget et Fartøi, fordi det, foruden Brændeved, havde Skibsbygningstømmer inden Bort de. Alt dette foraarsager og stor Skade. J En gelland er der lagt Beslag paa omtrent 20 Danziger Skibe. Da de ere smukke, store Skibe, saa vilde Skaden blive betydelig for vor vore Redere, dersom de bleve erklærede for gode Priser. Da Handelen med Polen er standset, og aldeles ligger søvært, saa lide her over 1000 Mennesker paa det føleligste. Efter en moderat Beretning taber vor Stad, dersom Skibene tillige condemmeres, henved 20 Millioner Ducater. Dertil kommer endnu mange Ægtekoners, Forældres og Trolovede, Sorg over deres Elskede og Paarørende, som nu tilligemed Skibene holdes fast i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Løverdagen den 19 Julii, 1806. Jis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
For tyve Aar siden gaves der kun faa Mennester i Kjøbenhavn, der havde noget rigtigt Begreb om Jis. Den kom kun paa de Stores Taffel, og Smaafolk loe af fuld Hals, naar man fortalde dem, at Jis kunde spises som en Forfriskning. Nu omstunder ere Menneskene saavel heri, som i saa meget andet, blevne meget klogere. Der gives intet Barselgilde, fra den dybeste Kielder til den høieste Qviststue, hvor man ikke finder i det mindste to Sorter Jis paa Bordet. Vort Siælland er i dette Tilfælde et sandt Jsland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-07-19
Den menneskelige Forfinelse har neppe opfundet er herligere Forfriskningsmiddel, og en Blgeler er en sand Konstner. Midt i den stærkeste Sommerhede fremtryller han den koldeste Substance, og forener Vinterens Production med Vaarens skjønneste Frugter. Udenfor benhavn kan man reise mange Snese Mile, uden i begge Rigerne at kunne faae et eneste Glas Jis, og den er saa at sige et af Hovedstadens eiendommelige Producter. Her finder man Jis af Hindbær, Chocolade, Vanille og Jordbær. Hvor lidet vort kolde, fugtige og stormende Clima end trænger til en saadan svalende Forfriskelse, er den dog vore Damers Yndlingsnydelse. J den senere Tid kan den kun faaes paa et eneste offenligt Sted i Kjøbenhavn, nemlig hos Conditor Courtein. Alle de øvrige Restaurateurer have vel havt den før, men nu kan den ikke faaes mere hos dem. For at tillave den konstige Jis, udkræves der en stor, hvælvet Jskjelder, hvor den naturlige kan gjemmes Sommeren over og en saadan Kjelders Indretning koster adskillige tusinde Rigsdaler.