Aalborg Stiftstidende, 1836-02-13
Anklageacten imod Deeltagerne i Attentatet den 28de Juli deler sig i følgende Hovedpuncter, Fieschi har været den egentlige Udøver af Forbrydelsen, og med sin Maskine, dræbt 18 Personer og saaret 20 andre. Maskinen var hans egen Opfindelse, men Jdeen, at bruge den mod Kongens Liv, tilhører Morey, og det er denne, som, ved at meddele Planen til Pepin, bragte denne i Forbindelse med Fieschi og fik ham til at gjøre de fornødne Pengeforskud. Disse to sidste have i Forening opsøgt en Bolig for Fieschi paa Boulevarden, kjøbt de fornødne Flinteløb og Kofferten, hvori de lagdes og som siden skulde skaffes til Siden af Morey, som tillige var den, der ladede Flinteløbene og skaffede Fieschi nok en Hjælpershjælper, under Navnet Bescher. Alle disse Facta ere byggede paa Nina Lassaves Udsagn. - Pepin har skaffet de fornødne Penge til Attentatet, har betalt Fieschis Logis og Meublement og hiulpet ham ved de Forsøg, som anstilledes, for at prøve, om Jlden hurtigt nok vilde meddele sig til alle Løbene; han har laant Voireau sin Hest og ladet denne ride forbi Fieschis Vindue, for at han kunde give Løbne den rigtige Retning. Disse beskyldninger grunde sig paa Fieschis Udsagn. - Boireauser bekjendt som exalteret Republikaner og som saadan traadt i Fordindelse med Fieschi og Pepin. Han har forskaffet hiin det Jnstrument, hvormed han gjorde Fænghullerne skikkede til at tændes med Løbeild; det til Ladningen fornødne Krudt har han kjøbt, og han var, som ovenfor sagt, behjælpelig tilat forberede Løbenes rigtige Retning. Jmod ham har Fieschi selv kun udsagt Lidet, men flere Vidner have gjort Beskyldninger imod ham. - Bescher, som ved sin Bekjendt, Morey, blev inddragen i Complottet, har forskaffet Fieschi det Pas, som han nogle Dage iforveien lod udfærdigede til en Reise til Auxerre. - Selskabet for Menneskerettigheder, af hvilket Pe pin, Morey og Bescher have været Medlemmer, og hvis Tendents ikke er fremmed for Kongemord, bliver haardt medtaget i Slutningen af Anklageacten. Forhørene i Sagen fortsættes, men ere naturligt for vidtløftige til her at meddeles med nogen Fuldstændighed. Dette Blad maa indskrænke sig til at hentyde paa enkelte vigtige Mommenter, forsaavidt de indeholde noget hidtil Ubekjendt eller have anden særdeles Jnteresse. Meningerne ere meget deelte om, hvorvidt Fieschis Beskyldninger imod Pepin, Boireau og Morey i det Hele medføre Sandhed eller ikke. Beschers Rolle i dette Drama er saa aldeles en Birolle, at man ikke engang antager, at hans er udsat for at lide Dødsstraf. Jmidlertid er det vel meget for tidligt at fatte nogen Mening om Sagens endelige Udfald, saameget mere, som man af Postdagens Efterretninger seer, at Fieschis formeentlige Medskyldige have taget det Parti i Forhøret for Pairsretten forstørstedelen at benægte al den Deeltagelse i Attentatet, hvorfor de beskyldes. Vidneforhøreneere nu begyndte; imod de Anklagede vare 76 Mandfolk og 25 Fruentimmer tilstede som Vidner; for dem i Alt 50 Fieschis Svar paa det Spørgsmaal, hvilke Forholdsregler der egentlig vare forberedte, i Tilfælde, at Attentatet var lykkedes, vare meget ubestemte. Han undskyldte sig med, at Omsorgen derfor var overladt til Pepin og Moren. Denne Sidste havde erklæret, at han vilde gjøre alle Mennesker lykkelige, at Folk, som vare i Besiddelse af 100,000 til 200,000 Fr., skulde faae Lov til at beholde deres Eiendom ubeskaaret, saafremt de havde erhvervet dem ved deres Arbeide, Millionairer derimod, som havde sammendynget deres Skatte paa en uretfærdig Maade og paa Folkets Bekostningse), skulde miste deres Eiendomme og disse slaaes til Nationaleiendom. men. Det første Skridt, efterat Attentatet var lykkedes, skulde bestaaet i at tilintetgjøre alle Telegrapherne og dernæst at sætte Jld paa Landboernes Eiendomme i Omegnen af Paris, for derved at give dem nok at tænke paa i deres egne Sager og saaledes hindre dem i at yde Monarkiet Bistand. Det var Morens Mening, at Alt skulde være afgjort, naar Seieren, var vunden i Parises Gader og siden skulde intet Blod flyd mere; Pepin derimod havde langt blodtørstigere Planer, og imod den Paastand af ham, at alle Royalisters, baade de ældres og yngres Hoveder, burde springe, bemærker Fieschi at have gjort den Jndvending: at en blodig Sæd bærer blodige Frugter. -