JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Denne veldædige Indretning vil saa meget mere svare til alle Menneskevenners Forventning, som vi ligesaalidet kunne nægte de af Beretningen fremlysende sande menneskekierlige og patriotiske Hensigter og Sindelav vor høieste Agtelse, som vi ikke uden Deeltagelse kunne læse de skjønne Virkninger, der allerede krone agtværdige og ædeltænkende Menneskers Bestræbelser. Enhver, der besøger Colonien Frederiksgade, kan umueligt forlade den, uden at yde de Mænd, der lede dens middelbare og umiddelbare Bestyrelse Taknemmelighedens billigste og reneste Tribut. Maatte man dog fæste et stadigt Øie paa vor Tids Erfaring, Maatte man erkjende de Fordele, som prøvede velgjørende Jnstituter kunne forskaffe det Hele, da vilde Staten ikke have nogen Tigger at føde, men tvertimod lette denne fattige Menneskeclasses Kaar. Kiel, i December 1823. Om Hertugdømmenes Befolkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Om de geographiske Anmærkninger. til Statstidenden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Statstidenden begynder nu at levere geographiske Anmærkninger til sine politiske Efterretninger. Hvor meget end Anmelderen heri erkjender Redactionens gode Villie for at fremme sine Læseres Tarv, og hvor lidet han end vil nægte, at enkelte af disse maaskee ønske samme, saa troer han dog, at kun den allermindste Deel kan have Nytte af disse Anmærkninger. Forhvilke Læsere ere de egentligen bestemte, Neppe for dem, der ville trænge dybere ind i Politiken; thi de kunne jo let finde i deres Geographie og paa deres Kort de Stæder, Floder &c., Talen er om, og skulde disse Anmærkninger være tilfredsstillende, saa kræve de en større Vidtløftighed end en Avis har Plads til. Læg Folk kunne have endnu mindre Nytte deraf. Siger man dem f. Ex. (see Statstidenden No. 17 for d. A.), at "Anatolikon (Antolien) formodentlig er det samme som Anafoliko, det gamle Doliche, en Øe med en Bye inde i en Bugt, som dannes tildeels af den Landtunge, hvorpaa Mesolongi ligger", saa ere de, der lige saa lidet kiende de Gamles Doliche, som Mesolongi, jo lige kloge. Hvor er det overalt mueligt, at give den, der mangler de fornødne Forkundskaber, til fuldkommen at forstaae alle Artiklerne i en Avis, de Oplysninger, han kunde behøve? Det vilde i alt Fald ikke være nok, at man gav ham geographiske Oplysninger, men han maatte ogsaa finde historiske, militariske, statistiske og Gud veed, hvor mange flere Anmærkninger, hvorved Noterne altsaa bleve vidtløftigere end Texten. Vilde man gaae videre, saa maatte selv medicinsk chirurgiske Anmærkninger ikke mangle, naar læg Mand, med virkelig Nytte, skulde kunne læse de i Statstidenden jevnligen indrykkede Efterretninger om det medicinske Selskabs Forhandlinger. Veed en Kromand og hans Gjæster f. Ex. hvad os sacrum - Vener - aud. pyrolignos, er? Neppe vide de engang hvad sub poena præclusi & perpetui silentii er, skjøndt det ugentligen læses en Halv Snees Gange i Tillægget til Statstidenden. Vel er det en politisk Tidendes Bestemmelse at læses af alle, men neppe at forstaaes af alle, thi til at forstaae enhver af dens Artikler udfordres Forkundskaber, som man ikke lærer ved simple Anmærkninger. Om Declamatorier. Hvad er Declameren? – At foredrage et poetisk Arbeide paa den mueligst fuldkomne Maade og med de Gesticulationer, som Digtets Natur udfordrer. At declamere er altsaa en Konst. Men at oplæse et poetisk Arbeide, saaledes som man ved Trommeslag oplæser en Placat, eller Lysning efter bortkomne Sager i Kjøbstæderne, fortjener neppe denne Benævnelse. Kun under den Forudsætning, at de, som declamere, forstaae deres Konst, og at det, som declameres, fortjener offentligen at foredrages, kunne de saakaldte Declamatorier baade gavne og fornøie. Men mangler Declamateuren et bøieligt og behageligt Organ, kjender han intet til de Regler, hvorpaa Declamation er bygget; kort, kan han ikke tilfredsstille de Fordringer, som man med Ret kan gjøre, naar Nogen tilbyder sig at foredrage et Mesterværk paa en mesterlig Maade, saa seer jeg ingen Forskjel mellem en saakaldt Declameren og en simpel Oplæsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Et Declamatorium, der skal behage Kienderen, lader sig derfor ikke saa let organisere, som mange troe. Det er en aandig Udstilling af aandige Konstværker. Det Foredragne bør være virkelige Konstværker og den Foredragende en virkelig Konstner. Mangler een af Delene, eller endog begge, saa gjør man rigtigst i at holde sine Udstillinger i Eenrum og indenfor lukte Dørre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Literatur. Vor Literatur, bemærkede nyligen en Recensent meget rigtigen, er i de senere Aar blevet saare rig paa det farveløse Steentrykkerarbeide, som ved utallige Aftryk mangfoldiggjør de snart optalte Mesterværker. Det er kommet saavidt, at de begyndende Digtere alt besidde en Række af steretypiske Æmner, blandt hvilke de troe at burde vælge deres Svendestykker. Dertil hører f. Ex. en Havmand eller Havfrue, en Underblomst (Kierlighed, Venskab, Troskab, en Pige i slaarende Slør (Haab, Erindring, Poesie, Religion). En Kiender skjelner let mellem de levende Væxter, der staae i deres Fædrenejord og et i fremmede Haver og Marker, samlet herbarium – (Næsten er det ikke gaaet et Haar bedre med den nyere saakaldte periodiske Literatur. Tilforn hørte der store Forberedelser, mange Medarbeidere, et lykkeligt Sammenstød, af gunstige Omstændigheder, et forhen i det mindste ikke ufordeelagtigt bekiendt Navn til at grunde et saadant literairt Jnstitut, der kunde overleve Generationer. Nu er det som Fod i Hose. Man opretter det, ligesom tilforn een af de rullende Boutiquer paa Amagertorv. En oversat Fortælling af van der Velden, eller Clauren, eller Pratzel, nogle Brudstykker af Walter, Scott, et Par Leilighedsvers, en Charade, nogle tørre Theaternoticer, og see - man har Hoved ingredientserne til et Uge= eller Maanedsskrift. Dette anmeldt i Aviserne med stort Skryd, med Løvte om at stoppe et væsentligt Hul i den periodiske Literatur, med bittre Klager over alle de andre Tidsskrifters Usselhed og Ubetydelighed, er den Madding, der udkastes for at lokke fire fem Snese Abonnenter til at holde Liv i en Vantrivning, hvis Fødsel er Død, og som druknes i den periodiske Literaturs Hav, lig visse Unger, der kastes i Vandet førend de endnu have seet Verdens Lys.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Indenlandske Efterretninger. Udgiveren af det i Aaret 1822 udkomne Skrift: "Nicolaus Helvader's Chronik der Stadt Schleswig, vom Jahre 1803 bis zum Jahre 1822. fortgeführt", er Mechanicus i Schleswig, og har i 50 Aar beskjæftiget sig med Forfærdigelsen af musicalske, optiske og mathematiske Jnstrumenter, saasom Claverer, Fortepianoer, Orgeler, Lynafledere, Briller, Teleskoper, Mikroskoper, periskopiske Glas, Soeluhre og adskillige andre Maskiner. Hans ældste Søn har helliget sig samme Fag, og forfærdiger Fløiter efter den nyeste Opfindelse, hvilke have fundet Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
J September 1822 kom Skibscapitain Sivert Levsen fra Føhr, som var den første Japanfarer fra denne Egn, tilbage Han havde i hollandsk Tieneste fra Batavien af, to Gange, i Aaret 1820 og 1821, ført et af de to Skibe, som Hollænderne aarligen sende til Japan, didhen. Desværre blev han snart efter sin Hjemkomst syg, da han allerede medbragte Spiren til sin Sygdom, som han havde paadraget sig ved Strabadser, Clima og Ærgrelse, og døde til sin Families største Bedrøvelse og virkeligen beklaget af sine Landsmænd, i sit 37te Aar. Hr. Landfoged von Colditz vil bære Omsorg, for, at det, som Levsen har medbragt af Kort, Tegninger og Efterretninger om Japan, skal blive samlet, og, om mueligt, offentligen udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
J forrige Aar vilde man sælge de parcellerede Jorder af den saakaldte Moorsee ved Kiel, ved hvis Udtørring der er vundet 300 Tønder Land, men den Sum, der blev buden, var imidlertid saa ubetydelig, at Salget ikke fandt Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
J Staatsburgerliches Magazin forsikkres, at det danske Sprog endnu er saa ualmindeligt Hertugdommene, at de Bestallinger (f. Ex. Præsters) som, i Følge Kgl. Befaling af 4 Dec. f. A., uden Undtagelse skulle være forfattede paa Dansk, og offentligen forelæses, kun forstaaes, af meget saa blandt Tilhørerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Maleren Begasse i Rom har malet Thorwaldsens Portrait med saa stort Held, at det blandt de forskjellige, som gives, skal være det fortrinligste. Hovedet er efter en Tegning af Begasse med megen Nøiagtighed og Birlighed nu stukket i Kobber af Hr. Amsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-06
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 83 a 83 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 104. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 20. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Marts 1824. En Barselstue 1824. Et Sidestykke til den Holbergske 1724.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Doct. Maa jeg bede om Pen og Blæk, saa skal jeg foreskrive Dem noget. Barselk. Men De veed, Hr. Doctor, jeg holder ikke af de sædvanlige Midler for Obstruction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Doct. Dem skal De ogsaa blive fri forNu er det ikke meere Skik at give almindelige Midler. Tak skee Konstens gode Genius. Vi have noget, som vi kalde Cretonolie, hvoraf et Fjerdedeel Gran er nok til at skaffe Beneficium ventris. Barselk. Et Fjerdedeel Gran! Det maa jo være en stærk Medicin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Doct. Tilvisse. En Draabe curerer tre derimod dræbe. Barselk. Man maa jo gyse ved at tage sligt ind. Doct. Aldeles ikke. Man veed jo hvorvidt man gaaer. Nu tildags betjener man sig overalt af herviske Midler. Vi bruge f. Ex. et nyt Lægemiddel, som kaldes Narcotin eller Derosnesk Stof. Det er saa kraftigt, at det endog frembringer et Slags Epilepsi. Men naar jeg i min Praxis bruger stærkere Dosis deraf, saa blander jeg det med Eddikesyre, da frembringer det i det Høieste kun conpulsiviske Bevægelser med Skum for Munden. Barselk. Hjelper det da Doct. Det er probat. Enten cureres Patienten fra Grunden af, eller han døer. J min Praxis har jeg hidtil brugt det syv Gange. Barselk. Og hvorledes gik det Patienterne?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Doct. De døde. Varselk. Saa kunde Hr. Doctoren jo have sparet det herviske Middel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Indenlandske Efterretninger. Boghandler Besser i Hamborg har for en Tid siden foræret det Kjøbenhavnske Konstacademies Bog- og Kobbersamling, som han underet Besøg her i Hovedstaden havde taget i Øiesyn, en Deel fortræffelige Stykker i Steentryk, bestaaende af Portraiter, historiske Stykker a., der nu udgjør een af Samlingens skjønneste Prydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Endeel af det Kongl. Konstkammers Sieldenheder er nu opstillet i den dertil kjøbte Gaard i Dronningens Tvergade. Det Locale, hvor Konstkammeret siden 1680 eller Kong Christian den Femtes Tid har befundet sig, skal indrømmes det Kgl. Bibliothek, som da faaer saameget bedre Leilighed til at ordne sin saa berømte og i nyere Tider saa meget forøgede Samling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Som et mærkeligt Exempel paa Bygningspladsers lave Priser i Hovedstaden, fortjener det at anføres, at nyligen solgtes til Magistraten i Kjøbenhavn, ved offentlig Auction, Grunden paa Hjørnet af Skindergaden og lille Kannikestrædet for 53 Rbdlr. 24 s. S., og Grunden i Skindergaden No. 22 for 10 Rbd. S. og 65 Rbd. 9 s. S. og T. - Det synes, at næsten Jngen, under Gaardes og Huses nuværende lave Priser, har Lyst til at bygge, da man er blevet afskrækket af de Uheldiges Exempel, som for adskillige Aar siden have bygget til en slet Cours, og derved have tabt betydelige Capitaler og tildeels ovenikjøbet ere komne i en Gield, som de ikke see sig istand til at betale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Blandede Efterretninger. Efter et offentligt Regnskab ville de aarlige Statsudgivter, for de 3 Aar fra 1ste Juli 1824 i Norge overstige Indtægterne 81,484 Sp. 78 1/2 s. aarlig, hvilken Mangel man haaber at dække ved Forhøielsen af nogle af de vigtigste Jndførsels artikler, som Caffe, Tobak, Viin, Druebrændeviin og nogle flere. J Tilfælde, at Forhaabningerne om denne Forhøielse ikke opfyldes, venter man at finde Resourcer i de endnu udestaaende Skatterestancer af omtrent 600,000 Sp., og i den Beholdning, Statscassen maatte have til 1ste Juli 1824; men da paa Tilstrækkeligheden. heraf ikke tør regnes, saa er der gjort Forslag, at Storthinget skal fornye for Kongen det Creditiv til Optagelse af et Laan hos Banken indtil 345,000 Sp., imod derfor at stille til Sikkerhed, 600,000 Sp., i de Staten tilhørende Pante forskrivelser for dens Fordringer hos Private, hvilke det overordentlige Storthing i Aaret 1822. udstedte, men som H. M. K. ikke har benyttet. Den berømte Mineralog og Geolog W. L. v. Eschweg gjorde, under sit Ophold i Brasilien, en Reise fra Villa Rica af over Maianna til den fra Østen til Vesten løbende Bjergkjæde, hvis Bearbeidelse siden Opdagelsen har leveret Europa saa mange Millioner Guld. J dette Jordstrøg fandt han alle Bjergleierne saa ge paa Guldgehalt, at endog Støvet og Skarnet medfører Gulddele, som fattige Slaver ofte nøisomt søge at drage Nytte af. Hovedsædet for det hidtil vundne Guld er let sønderrivelige Qvarestene (Panellas) af overordentlig Rigdom; under andre Skikkelser agter man kun lidet paa Indholdet og forstaaer sjeldent at benytte den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
J München døde d. 21 Febr. Hertugen af Leuchtenberg (Eugen Beauharnois), født d. 3 Sept. 1780. Han var en Søn af Vicomte Alexander Beauharnois og Josephine Tascher de la Pagerie, siden Napoleons Gemalinde og Keiserinde af Frankrig. Han var opdraget til Kriger. Som tolvaarigt Barn ledsagede han sin Fader, der anførte Rhinarmeen, og siden fra sit sextende Aar af sin Stiffader Napoleon paa alle hans Feldttoge i Jtalien. Tidligen smilede Lykken til ham i disse saa gunstige Forhold. Allerede i sit 25de Aar (1805) var han ophøiet til Prinds og Vicekonge af Jtalien, og derpaa, efter endt Feldtog mod Østerrige, hvori han udmærkede sig, formælet med Prindsessen af Bayern. Napoleon havde adopteret ham som sin Søn og Arving til Jtalien. Efter Napoleons Skilsmisse, fra Josephine blev han Fyrsteprimas af Frankfurt. Han commanderede og under sin Stiffader i Rusland og aflagde der Prøver paa store militaire Talenter. Han havde saaledes fulgt Napoleons lykkelige Stierne ligge fra det, den oprandt i Jtaliens yndige Dale, indtil den dalede og for evigen forsvandt paa Ruslands JsslætterVed en Forordning af Kongen af Bayern blev han 1817 erklæret for Hertug af Leuchtenberg, Fyrstendommet Eichstadt, under bayersk Lands høihed, ham indrømmet, og hans Efterfølgere, i Tilfælde af den bayerske Linie skulde uddøe, for arveberettigede. - Han efterlader en Søn og 5 Døttre, hvoraf den ældste Prindsesse er formælet med Kronprinds Oscar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Da for omtrent ni Aar siden nogle Bønder ved Rom vilde plante Viinstokke, stødte de paa et Gulv af Mosaik, som de i Midten sloge i Stykker for at nedsætte deres Viinstokke deri, uden at betænke, at denne Finding var tusinde Gange saa meget værd, som hele Viinhøsten. J forrige Aar er denne Mosaik paa ny kommen tilsyne og bleven kjøbt af Antiqvitethandler Vescopali for 112 Scudi. Han solgte den paa Stedet igjen til en Engellænder for 700 Seudi. Denne lod den sønderstykke for at gjøre Bord plader deraf,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Kjøbenhavns Børs, d. 9 Martii. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 Dec. 1823) 852. a 86. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 a 16 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 pC. Obligationer Bcomk. 105 1/2. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 Marts 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Jndsendt fra Landet. J min lille Afkrog er det een af mine behageligste Sysler i de lange Vinteraftener, at læse de vigtigste Tidsskrifter. Uagtet jeg i flere end halvtredsindstyve Aar har betragtet Levnetsbeskrivelser, som det bedste Bidrag til Menneskekundskab, og for een af de interessanteste Læsninger, saa have dog de for hver Dag i Aaret indførte smaa Biographier i Dagen, som Reminescenser, været mig, og, som jeg haaber, mange Andre, saa behagelige, at jeg ikke kan andet end opmuntre Bladets Redacteur, at vedblive. Slige smaa blographiske Noticer have den Nytte, 1) at hos den, som har læst de udførligere Biographier, Erindringen derom opfriskes; 2) at meenig Mand paa en let og behagelig Maade bibringes saare mange interessante historiske Kundskaber, som ellers maaskee vare blevne aldeles fremmede for ham; 3) at naar i een Aargang, saaledes som lovet er, Tusinde historiske Biographier in nuce kunne anbringes, den Masse af Kundskaber, som paa denne Maade kan udbredes, er af stor Vigtighed; 4) at de yde os den Behagelighed, at kunne mærke sig den Dag, paa hvilken den eller hiin af vore Venner har fælles Fødselsdag med os. Men paa det hvert omtalt Navn desto bedre maatte kunne indpræge sig, vilde det være godt, at der, hvor det er gjørligt, tillige maatte anføres den verdenshistoriske Mærkelighed, som samme Dag er forefalden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Da der i vor Tidsalder sættes meer end almindelig Værdie paa Fødselsdage, og de ere saa vigtigt et Vehikel for Familiefester; ja, da man endog har begyndt i Adresseavisen, at lykønske Folk paa den Dag, de første Gang saae Vordens Lys, er en saadan staaende biographisk Artikel i et yndet Tidsblad af dobbelt Nytte. Den kan give Stof til mange Jdeer og Jndfald, som ellers, naar et saadant Repositorium ikke havdes, vilde undgaae de Flestes Opmærksom ed. Jeg antager, for at nævne et Exempel, at Nogen vilde skrive et Lykønskningsver til en Maler, som hedte Peter Odvardo, og som just var født samme Dag, som Leonardo da Vinci, saa kunde man begynde Verset omtrent saaledes: O lykkelige Dag, der saae to Lys oprinde, Som fast man ei paa to og mindst paa een vil finde; Du Dag, som Livet gav den store Leonardo, Og desforuden og til Peter Odvardo. Saaledes kunne mange behagelige Allusioner anbringes, naar man er bekjendt med den Dags mærkværdige Fødsler, paa hvilken den Mand, man vil gratulere, er født. Jeg kunde maaskee fremsætte flere Beviser, paa Gavnligheden af saadanne biographiske Noticer, men jeg lader mig nøie med de her anførte, overtydet om, at ingen Upartisk, vil drage deres Nytte og Hensigtsmæssighed mere i Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Nogle bemærkninger til Recensenten af Vaarviolerne i Dansk Literaturtidende for 1824, No. 6. Wie komts, o Vos, das jeder seichte Narr Jn Deutschland dentsche Dichter richten will, Und richten darf, das ihm, som oft ers thut, Ein seidner Pøbel lachelt, und die ZunstDer hochgelahrten Schwitzer Beifall schielt: F. L. Stolberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Naar vi med et opmærksomt Blik betragte den menneskelige Viden og Aands Virken, saa maa vi komme til den Erkiendelse, at Literaturen og dens større eller mindre Grene, ligesom alt øvrigt, hvad der tilhører os, bevæger sig i store Bølger fra en Tid i en anden, fra et Folk til et andet, fra en Erkjændelses Maade til en anden, ligesom det Stød, Tiden giver den, jevner og sletter den menneskelige Aands Folder; men i denne almindelige Bølgegang finder endnu en underordnet Bevægelse Sted, som mindre Svingninger i de større Bølger, der ikke saa meget beroe paa de virkende Kræfters Styrke, som den Maade, hvorpaa de forskjelligartede Kræfter indvirke paa hinanden, og den Synspunkt, hvorfra deres virkelige eller tilsyneladende indbyrdes Kamp betragtes. Det er ganske nødvendigt, at der tages Hensyn hertil ved Bedømmelsen af ethvert Aandsarbeide, hvis Værd dog ikke med mathematisk Nøiagtighed lader sig beregne, endskjøndt Erfaringen lærer, at dette ligesaa lidet finder Sted i Poestens, som ethvert andet af Literaturens Riger, uden Hensyn til at Arbeider i det poetiske Fag maa staae tilbage for det Sandselige i Formen, Billedhuggeren kan giver sine Frembringelser, eller Maleren, der desuden, ved at lægge sit stumme Digt paa en Flade, sætter Betragteren istand til i en eneste Overskuen at modtage Totalindtrykket af Compositionen og Farvernes Tryllerie, uden Hensyn til, at Poesien heller ikke kan tilegne sig Tone kunstens Bestemthed og Præcision, men fremfor enhver af disse, ved Nydelsen, maa speile sig i Læsernes Tankegang og Bedømmernes meer eller mindre individuelle Synsmaade. En æsthetisk Recenfent er derfor ubillig, naar han ved Bedømmelsen af ethvert Arbeide fordrer, at man, ligesom paa et Kobberaftryk af Leonardo's Nadvere Apostlerne sees at sidde tilbord, skal vise ham Vingolf aaben og Freig i en Kreds af Asynier, bered til at modtage Sielene af de Piger, der døe af Kjærlighed til Mænd, hvilke de vare alt for dydige til at lyksaliggjøre her paa Jorden, eller paa den anden Side, at stilles paa Spidsen af en Klippe og see Afgrunden under hans Fødder, imedens Underverdnen aabner sine Svælg og Helvede frembyder alle sine Rædsler. Forfatterne skulle nu, som Megara siger om Alciden, Senecas Hercules furens, act. II. v. 423: Inferna tetigit, posset at supera assequistige personlig ned i Helvede, for siden at kunne komme i Himmelen; ellers er deres Arbeide ikke originalt, træffende, stort, høit, imposant, Hjertet gribende, og dets Værd maa da staae i samme Forhold til Recensentens Fordringer, som Skrattet af den døende Oldings forstenede Hjertekammer til Ungdomsfyldens fuldblodige Pulslag i de udvidede Aarer, og Forfatterne være unge Mennesker med opvakte Hoveder, men ufordøie Læsning, som paa den uskyldige Kunsts Ruin bygge sig et Tempel for barnlig Naivitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-13
Men den lyriske Poeste kan lige saa lidet vente sin største Seier, den episke eller tragiske Muse sin høieste Triumph i et Bind af Smaadigte, som man med Føie kan gjøre de samme Fordringer til den, der skriver et Stykke til en elskværdig Gienstand, og den, der har bebudet en Fremstilling af den yderste Dag, og naar en Recensent derfor med saadanne Fordringer tager et Arbeide for sig og gaaer det igjennem, saa kan man ogsaa let, uden endnu at see noget deraf, slutte sig til Udfaldet. Lad Recensenten derimod nedstemme overdrevne Fordringer; istedetfor vilkaarlige og spidsfindige Distinctioner, give en kort Fremstilling af Poesiens Væsen, t. Ex. Aristoteles lærte, at Poesien bestod i en skjøn Efterligning af Naturen, som efter Batteur's Mening skete ved at overføre Træk, der findes i Naturen, paa Gienstande, hvilke de ikke oprindelig tilkom, og Simonides hos Plutarch gav den Forklaring derover, at den var et talende Malerie; bad ham erindre sit Kald, ikke blot at opremse et Arbeides Svagheder, hvilket kun avler Misnøie og Mistillid til Recensenten, kyser Publicum og svækker de Forfatteres Mod, der endnu ikke have vundet noget Navn, men vise ethvert Arbeides saavel gode som onde Sider, de sidste for at Forfatteren kan undgaae de Ufuldkommenheder, han er meest tilbøielig til, og de første for at de, som have Grundlag, kunne fatte Mod til noget bedre, kort, hvad Forfatteren absolut og relativ, d. c. efter Omstændigheder og Forhold, burde og kunde levere, saa vil Sagen faae et andet Udseende og man ikke saa let være udsat for en mislig Bedømmelse. Da det derimod viser sig, at Recensenten ikke har gaaet denne Vei, finder jeg mig beføiet til nærmere at gjennemgaae de af Recens. gjorte almindelige Bemærkninger og anførte Exempler. (Fortsættes.)