JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Gaarden Tøjen, uden for Christiania, der i Følge Kgl. Resol. af 5 Sept. f. A. er kjøbt til Eiendom for det Norske Universitet og paa hvilken dets Bygninger bestemtes at opføres, bestaaer egentlig af en samlet Sædegaards Eiendom, og indbefatter 11 a 1200 Maal Jord eller circa 255 Tdr. Land; deraf ere omtrent 800 Maal bortforpagtede, men 350 Maal Jordvei ere til øieblikkelig fuld Raadighed, hvilket betydelige Areal i Tiden kan forøges, efterhaanden som de bortforpagtede Lodder falde tilbage. Af alle paatankte eller tilbudne Pladse frembød denne, efter Overbygningsdirecteurens Erklæring, den skjønneste Beliggenhed og er tillige beqvem til et Observatoriums Anlæg. Sat i Forbindelse med Byen ved mellembygte Professorgaarde kunde den danne et nyt Qvarteer af samme, smukkere end noget af dem, Staden allere de har, Omkring Universitetsbygningerne kunde anlægges Plantninger til de ellers ved Christiania nu aldeles savnede Spadseregange saavel for Studerende som for Byens Jndvaanere. Professorer, ne, som fik Boliger omkring Universitetsbygningerne, kunde gives tillige, ikke allene rummelige Haver, men endog saa megen Jord, at de kunde holde sig hver et Par Køer, hvilket for Familier i Christiania, af lige Classe med dem, er et Slags Nødvendighed, for Professorernes Huusholdninger vilde det ogsaa være til Beqvemmelighed, at de komme til at boe i Nærheden af Vaterlands=Torvet, hvor den egentlige Handel med Victualier foregaaer. Skulde Universitetsbygninger, Professorer og Studerende samles i den nu meest bebyggede Deel af Byen, vilde denne rige Tilvext af Bygninger og Personer mueligen end mere fordyre Vaaningsleiligheder m.v., hvilket mindre kunde befrygtes, naar Universitets bygningerne ikke alleye aldeles vare sikere for Jldsvaade fra Byen af, men ogsaa ligge uden for Fæstningens Skudvidde. Dens Afstand fra Byen kunde vel synes at medføre nogen Ubeqvemmelighed for Professorer og Studerende, men denne Afstand, beregnet fra den yderste Deel af Byen mod den Side eller fra Lakkegaden, udgjor dog ikke over 1200 Alen (en Strækning, som den fra Enden af Gothersgaden mod Volden til omtrent midt paa Kongens Nytorv). Disse og flere overveiende Grunde bevægede Directionen til at indstille til allerhøieste Resolution, at forbemeldte Eiendom. maatte kjøbes for det Nerske Universitet. (Uddraget af Univ. og Sk. Annaler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Paa de fleste Steder i Sjælland staaer Rugen i Aar fortreffelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Torsdagen den 17de Junii holdtes i Regentsanditoriet den sædvanlige aarlige Høitidelighed i Anledning af Rectoratets Omskiftelse. Dertil var indbudet ved et Programma af Hr. Professor Thorlacius, som deri meddelte den lærde Verden, et Par Anecdota af den græske Skribent fra det 14de Seculum: Manuel Philas. – Talen, som holdtes af den afgaaende Rector Magnificus Hr. Conferentsraad Schlegel, Ridder af Dannebrog, handlede om den Agt, som skyldes Fortidens Lovgivning. Efterat dette Æmne var afhandlet, overleverede han de for academiske Prisopgavers Besvarelse i afvigte Aar vundne Præmier til de tilstedeværende Herrer Candidater Jensen, Rosen. vinge, og Howitz. Hr. Lieutenant von Krag, hvis mathematiske Afhandling ogsaa var kjendt Prisen værdig, men som den ikke efter Statuterne kunde meddeles, da han, ved at træde ind paa sin nærværende Bane, har ophørt at være academisk Borger, blev omtalt med Hæder. - Acten sluttedes med, at Rectoratets Jnsignig overgaves til den er proclamerede Rector Magnificus ovennævnte Hr. Professor Thorlacius. Christiansand. (Skrevet i Aaret 1805.)(Fortsat, see No. 47. Af egentlige Fabriker er her for Resten slet ingen anden end Jrlænderens, Robert Majors Garverie. Til dette Garverie er opbygt en anselig Bygning, som er 70 Alen lang, 18 Alen bred, indeholder 50 Garverkar, eller fiirkantede Kummer, hvis Øverste er lige med Gulvet, og ere kun skilte fra hinanden ved Planker. J det samme Huus er og Barkmøllen, hvis Jndretning er ganske den samme, som paa en almindelig Kaffe værn, kun at Jnstrumentet, som forretter Kuusningen eller sønderskjærer Barken har circa 20 Tommers Tvermaal. Det er af støbt Jern, dog Knivene eller de i Skrueform anbragte Knive staal satte, af smeddet Jern paaskeuede. Den dreies rundt ved en under den yderste Ende af en 8 Alen lang Vægtstang forspændt Hest. Den er saaledes yderst simpel og kan ei være synderlig kostbar. Der er intet Hjulværk til Qværnens hurtigere Dreining. - Fabriken er først et Par Aar 4 Gang. Dens Bestemmelse er om ei eene saa dog fornemmeligen at tilvirke tykt Saalelæder. Ma fors Agt er derfor blot at bruge de sværeste irske Huder, eller saadanne af indemandsk Product, naar de blive at faae. De til hans Brug alene tjenlige Huder ere saadanne, som veie 100 til 130 Pd. Stk., af hvilke hver koster henved 20 Rd., medens de indenlandske almindeligen kun veie 24. 40 Pd. Hvert Kar rummer kun 20 af hine stoer Huder. Naar alle Karrene ere fyldte, indtage de saaledes raae Huder for henved 20,000 Rd. Han forbruger aarlig 4500 Skpd. Tegebark, det eneste Garvemiddel han bruger. Til Svellingen, bruger han blot Rugmeel. Læderets sande Godhed beroer, efter hans Paastand, ene næst Hudens egen Godhed, paa behørig fuldstændig derfor langsom Barkning, hvilken, paastaaer han, gjør at Garvningen ei bør og skal i hans Garverie ikke fuldendes i Lortere Tid end 2 fulde Aar. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Udenlandske Efterrætninger. Det hedder i en Beretning fra Petersborg, De litterariske Producter af ethvert Slags ere for nærværende Tid hos os i en saadan exorbitant Priis og saa vanskelige og sjeldne var erholde, at mange Lærde ikke blot her i Staden, men endnu langt mere i andre Rigets Stader og fjerne Egne ere nødsagede til, at opsøge og recapitulere det Gamle. Saaledes koster f. Ex den Halliske Litteratur=Tidende 45 Rubler, den Jenaiske 44, den Leipziger 42, Minerva 48, den Hamborgske politiske Tidende 68 o. s. v. Derhos erfarer man saa lidet fra fremmede Lande, at vi i denne Henseende leve i en sand Armod og ønske snart en Forandring i Tiderne. (Leipz. Litt. Zeit.) Postifterer enten i nogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Hamborg, d. 14 Junii. Følgende ere Hovedbetingelserne for den d. 4 Junii imellem de krigførende Magters Befuldmægtigede sluttede Vaabenstilstand. Fiendtlighederne skulle paa alle Puncter, ned Notification af Vaabenstilstanden, som varer indtil den 20 Julii og desuden endnu 6 Dage indtil Opsigelsens Forløb, ophøre. Armeens DemarcationsLinie begynder fra den Grændse, der støder til Bøhmen, gaaer over Seifershans, Gammel-Ramnitz, langs med den lille Flod, der udgyder sig i Hober, derpaa fra Bober til Lahn, derfra til NeuLirch, ved Katsbach og Løbet af denne Flod indtil Oder. Den forenede Armees Demarcations-Linibegynder fra de Bøhmske Grændser, gaaer overDittersbach, Pfaffendorff, Landestruth, følger Bo ber til Ruderstadt, gaaer over Bokkenholm og Striegau, følger Striegader Vandet indtil Canth og løber ved Oder over Bettlern, Oltachim og Althoff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Breslau er med indbefattet i Neutraliteten. Den Franske Linie begynder igjen ved Jndløbet af Kats bach i Oder, følger Løbet af Oder indtil den Sach fiske og Preussiske Grændse, støder igjen til Elben, i det den ikke langt fra Mühlrose dreier af fra Oder, og følger den Preuss, Grændse, saaledes at Besættelsen, af hele Sachsen, det Dessauiske og de smaa Nabostater af Rhinforbundet tilhører den Franske Armee og af hele Preussen den forenede Armee. De enelqverede Preuss. Besiddelser i Sachsen ere neutrale og kunne af ingen Tropper besættes. Elben indtil dens Munding ender Demarcationslinien mellem de rig førende Armeer, med Undtagelse af de Lande, som den Franske Armee holdt besat de 8de Junii ved Mid nu paa den høire Elbbredde. Som bekjendt var paa den Tid Hamborg, Bergedorf, Lübeck og Travemunde besat af de Franske. Danzig, Zamosk, Modlin, Stettin og Castrin skulle efter deres Be sætnings Styrke hver femte Dag provianteres af Blocadetroppernes Commanderende. En Commissair, udnævnt af hver Fæstnings Commandant, skal befinde sig ved Beleiringstropperne, for at paasee, at de fastsatte Levnetsmidler rigtig vorde afleverede. Enhver Fæstning skal have en fri Omfang af en Fransk Miil, og denne Strækning skal være neutral. Prisen paa Levnetsmidlerne bestemmes af de Commissairer, der udnævnes fra begge Sider, og de betales i Sintningen af hver Maaned af Armeens Casserer. D. 12te Junii skulde hver Armee indtage sin nye Linie, og alle Troppeafdelinger, der vare udenfor samme, maatte paa den Tid vende tilbage dertil. For at forebygge enhvad Misforstaaelse befinde sig to af begge Partier udnævnte Gener. Commissairer i Neumark, indenfor Neutralitetslinien, for at vaage over Stipulationernes Udførelse. (Hamb. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Paris d. 8 Junii, Keiserinden har under d. 130te f. M. modraget følgende Efterretninger fra Armeen: "En Artillerie-Convoy af 50 Vogne, der var afgaaet fra Augsburg, forlod Armee Veien og gik fra Augsburg over Bayreuth. De fiendtlige Partiegængere angrebe Convoyen imellem wi skau og Chemnitz, hvilket forveldte et Tab af 200 Mand og 300 Heste, der bleve tagne, af 7 til 8 Canoner, og af endeel Vogne, der bleve ødelagte. Canonerne har man taget igjen. Hs. Majestæt har befalet, at anstille en Undersøgelse, for at erfare, hvo der har paataget at forandre Armee Veien. Det være en General eller en Krigscommissair, saa maa han straffes efter Lovens Strænghed, da Armee Veien er bleven anordnet fra Augsburg over Würzburg og Fulda. – Gener. Poinsot, som med en Marsch Cavallerie-Regim. af 400 M. kom fra Brunsvig, er bleven angreben af 7 til 8000 M. fiendtligt Cavallerie ved Halle; han blev med 100 M. tagen til Fange; 200 M. kom tilbage til Leipzig. - Hertugen af Padug er ankommen til Leipzig, hvor han forener sit samtlige Cavallerie, for at rense hele den venstre Elbbred de. H. M., Keiserinden har erholdt følgende Efterretninger angaaende Armeens Stilling d. 31te om Aftenen. "Hert. af Vicenza, Grev Schumaloff, og General Kleist have i Klosteret Wahlstadt ved Liegnig havt 13 Timers Conference. J Gaar Kl. 5 om Eftermiddagen skiltes de ad. Resultatet er endnu ubekjendt. Man er, som det hedder, kommen overens og Grundsætninger for en Vaabenstilstand; men man synes endnu ikke at være enig om de Grændser, der skulle danne Demareutionslinien. D. 34de om Aftenen begyndte Conferencerne igjen ved Striegau. - Keiserens Hovedqvarteer var i Neumarkt og Fyrsten af Moskia, under, hvem Generalerne Laurision og Reynier stode, havde sit Hoved i Lissa. Hert. af Tarent og Grev Bertrand vare imellem Janer og Striegau. Hert. af Ragusa befandt sig imellem Moys og Neumark. Hert. af Bellun var i Steinau ved Oder. Giv gau var ganske blokeret. Garnisonen har ved sine Udfald bestandig havt Lykke. Denne Fæstning er endnu forsynet med Levnetsmidler paa 7 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
D. 28de var Hert. af Regio bleven angreben af et 15 til 1800. M. stærkt Corps under General Bülow. Fienden blev paa alle Puncter dreven tilbage og forfulgt 2 Mile langt. Den 12 Maji indtog Gen. Vandamme Vilhelmsburg, der ligger for Hamborg. D. 24de var Prindsen af Schmuhls Hovedqvarteer, i Harburg. Adskillige Bomber var faldne i Hamborg, og de Russ. Tropper syntes at rømme denne Stad, der blev aabnet Underhandlinger til Byens Rømning. (S. Bl.). Liegnitz, d. 29 Maji. D. 27 Maji rykkede. Keiser Napoleon ind her. Den Keis. Livgarde er ganske fortræffelig. Vi erfare at H. M. agter at reise herfra, men hvorhen veed ingen. - Førend Russerne droge herfra brændte de et stort Hør og Halmmagazin uden for vor Stad. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Breslau, d. 3 Junii. J dette Øieblik indtræffer her den glædelige Efterretning, at der paa alle Puncter af de kjæmpende Armeer finder en Vaabenstilstand Sted. (Alt Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Hamborg, d. 13 Junii. Hver Besidder af nogen Eiendom, der tilhører en Authoritet eller offentlig Embedsmand, er, i Følge et af Prindsen af Edmuhl udstedte Decret af 7 d. M., forbunden til at udlevere ham samme, paa hvilken Maade han end er kommen i Besiddelse deraf. (S. R.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Paris, d. 8 Junii. (Slutningen af Beretningen af 31 Maji.) Den 12te Maji indtog General=Lieutenant Vandamme Wilhelinsburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Den 24de var Prindsen af Eckmuhls Hovedqvarteer i Harburg. Adskillige Bomber vare nedfaldne i Hamburg, og de Russiske Tropper syntes at rømme denne Stad. Underhandlinger derom vare begyndte. De Danske Tropper gjorde fælles Sag med de Franske. D. 25de skulde en Conference finde Sted med de Danske Generaler, for at aftale Opeationsplanen. Den Kongel. Danske Præsident v. Kaas var afreist til det Keiserlige Hovedvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Blandede Efterretninger. Bekjendtgjørelse. Flere Ansøgninger og Anholdelsestilfælde vise, at Mange staae i den urigtige Formening, at Jndførsel af forbudne Varer til eget Brug skulde mindre stride mod de kongelige Anordninger, end Jndførsel til Forhandling, hvorfor Hans Majestæt Kongen allernaadigst har befalet Kamret, at gjøre Enhver opmærksom paa, at Forbudenes Hensigt, at indskrænke Brugen af fremmede Fabrikater, forat ophielpe den indenlandske Jndustrie, aldeles vilde forfeiles, saafremt det blev Nogen særskilt tilladt til eget Brug at indføre de forbudne Varer, og derved paa den skadeligste Maade at pirke mod den endnu kun svage Lyst til at hielpe sig med indenlandske Frembringelser, som hver velsindet og tænksom Statsborger burde gjøre sig til ufravigelig Pligt; Enhver bør derfor vide at afholde sig fra Bestillinger af forbudne Varer, da Jndførsels tilladelse under Paaskud at Varerne ere til eget Brug, ligesaalidet kan forventes, som til offentlig Handel. – Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, den 15de Junii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Aalborg d. 13 Junii. Natten imellem den 31te Maji og 1ste Junii sidstleden hjemsøgtes Røde-Mølle, beliggende 1 1/2 Miil fra Nibe i Store-Alstrup Sogn, Sleth Herred, af en meget voldsom og hastig om sig gribende Jldsvaade, hvorved hele Møllehuset og Mølleværkerne med en ikke ubetydelig Deel Korn forvandledes til Aske. Eieren, Peter Hansen, var fraværende. Hvad man fra Luerne har kunnet redde, er høist ubetydeligt. Da Konen for tredie Gang vilde voye sig ind i det brændende Huus, for at bjerge Sengeklæder, søgde man forgjeves at afholde hende derfra. Hun holdt det vel for farligt, men ikke, for umueligt. Hun gik ind, fulgt af sin ældste Datter. Da deres Fraværelse syntes den ældste Søn at vare for længe, vilde han opsøge sin Moder og Søster. Lue og Røg og den ligesaa smertelige Overbeviisning. at hans Moder og Søster vare i Luerne blevne Offere for deres Bestræbelser, syntes at ville ogsaa tilintetgjøre ham. Den Vei, han var kommen indad, var af den hastigt tiltagende Brand bleven afskaaren. Dog det tredie Offer skulde ikke falde, og det lykkedes denne Yngling, at bane sig en Udvei igjennem Mølleværket. Han er noget beskadiget af Jlden; men vil snart blive helbredet. Den redelige, men ulykkelige P. Hansen havde forkort Tid siden ladet foretage en Hovedreparation, ved den nu i Aske liggende Mølle, samt ladet forstørre Maskineriet, saa at det bestod af 3 Qværne. Han var velhavende og meget lykkelig som Mand og Fader. Faa Timer havde berøvet ham alle disse i deres Natur meget forskjellige Rigdomme. Menneskevenner. Gode, ædle Jyder! J, som saa tidt have viist, at Godgiørenhed er eder en Vellyst, lader os lindre den Deel af Mandens tunge Skjebne, som staaer i vores Formue, Lader os hielpe denne Ulykkelige, at han atter kan komme ind i sin Næringsvei, og finde Lye med de Kjære, han endnu har tilovers, (Aalb. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
J Aarhuus Avis læses følgende om ubekosteligt Vox, J Foraaret samler man af de mange klæbrige Blomster, som voxe paa Poppeltræerne. Disse stamper man først, bløder dem derpaa i kogende Vand. Naar de ere fuldkommen bløde, kommer man dem i Poser og presser dem i Haand presse. Ved Presningen udflyder en Materie, som, naar den er afkjolet, seer guul ud, og er blød at føle paa, ligesom nylig størknet Vox. Lidt efter lidt gaaer Kuløren over til et smudsigt Graat. Denne Materie brænder meget godt, naar man støber Lys deraf, og udbreder tillige en behagelig Lugt. Doppelen er altsaa et europæisk Voxtræe, Fattige Folk, Børn og andre, som ville fortjene sig noget, kunne i Poppeltræets Blomstringstid, forskaffe sig en ikke ubetydelig Jndtægt ved at samle Blomsterne. - og formuende Folk kunne med en ringe Bekostning anskaffe sig en Materie, der betydelig kunde formindske Talglysenes Dyrhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Hoste Gar Tiende Aargang. No. 51. have Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. - Løverdagen den 26 Junii 1813 Udtog af Kong Christian den Femtes Danske Lov, a) i Henseende til deri bestemte Lovens Bøder for Forgribelse i Kongens Vildbane m.v., og b) i Henseende til der fastsatte Sølvbøder formedelst Forbrydelser imod Lovene, nemlig fra 2000 Lod til 1/2 Qvintin, foruden æreløse Tremarksbøder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Det er under alle Lovgivninger saa ofte Tilfældet, at fastsatte Bestemmelser for begaaet Brøde og Forseelse imod Lovene, efterat de ere vitterlig gjorte ved Læsning, Paaskrivning og Protocollation, ligesaa ofte henkastes i evig Lethargie eller Forglemmelse, uagtet at senere Love eller Anordninger ikke have kaldet dem af Kraft. En fornyet Gjentagelse deraf, for at bringe dem i Erindring, forekommer mig at kunne have sin Nytte til hver Statens Borgers Efterretning. J denne Henseende meddeles dette Udtog af Undertegnede, med Anmærkning: at som dette lange Tidsrum fra Lovens første Publication, nemlig 130 Aar, nødvendig efter Tidernes Tarv har maattet foraarsage mange Forandringer i Lovvæsenets egentlige Forskrivter, dem de Lovkyndige selv vide at lagttage; saa henhører dette Sølvbøders Udtog ikkun til Menigmands Efterretning, og maaskee kunde et saadant afbenyttes i de Danske Skoler, da Kundskab om Landets Love er, næst Religionskundskab, for alle Staters Borgere den vigtigste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Kbhavn, i Junii 1813. Jens With, virkelig Kammerraad. a) Lovens Bøder. Rdlr. Pagina. 1000. for en Hjort skal en Hosbond) 800. for en Hind, Daadyr, bøde som sky eller andet sort, der i Kon Dyr eller Vildt i gens Vildba800. 600. for et Raadyr ne, 5 Bog 400. for en Hare 10 Cap. 35 200. for Vildtfugle Alt. giver en Jøde, som sig lader finde uden Kongens Leidebrev, 3201. 563. b) Sølvsbøder. Lod Sølv. 2000. boder Trold- og Signefolk, m.v. Sølveboder. Lod Sølv. Pagina. 400. Om Husbond eller Herskab befindes at ligge i nogen aabenbare Synder, skal Kongens Befalingsmand og Superintendenten Kongen det tilkjendegive, eller betale forskrevne Bøder, 2924.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Som Udfordring ankyndiger eller Car tel frembærer, 683. skulle Dommere give, om de opsætte Sagen længere end 6 Uger, 158. Som gjør Skade paa Afhug eller Saar, 69. 2. Den som hugger eller stikker i anden Mands Bord, Vægge, Dørre, BeSlag, Vinduer eller andet saadant Boskab, 696. Om man binder nogen i hans eget Huus uden Skyld, 6 99. Om han hugger eller stikker nogen saadet bløder og vorder Saar, 6917. Som overfalder nogen paa Torvevei, Gade eller Stræde, 69. 24. for Vold og Herværk skal bodes, For Vold Rov, 6 163. Som forsætligen dræber anden Mands Qvæg, 6 - 20 2. og sine 3 Mark, den som skammelig Logn paasætter sin Øvrighed og andre hæderlige Folk og ærlige Hustruer eller Møer sætter nogen Skamflik paa, 6217. om den Dødes Slægt fordrister sig at feide eller eide lade Manddraberen, eller hans Slægt, 6 12-10. 100. Den som uden Fornødenhed lader døbe Barn, eller meddele Nadverens Sal. tramente i Huus, 253. 100. For hver Jagthund nogen holder som ikke Jagtfrihed haver, 5. 1039. (Fortsæt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem General-Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium er, under d. 15 Junii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Kongelige Majestæt, med Hensyn til Forandringen i Pengevæsenet, og den Cours for Rigsbankpenge Sølvværdie, som Rigsbanken har at bestemme hvert Aars 1ste Februar og 1ste August, i Henseende til den under den almindelige Brandforsikkring for Landbygningerne i Danmark ved Placat af 12te Maji 1807 bestemte aarlige Contingents Erlæggelse forud, og den ved Placat af 13de Martii sidstleden bestemte, Erstatning i Rigsbankpenge for Brandskaderne siden 1ste Januar i Aar, ved allerhøieste Resolution af 12te d. M. allernaadigst at befale: 1) At Brandskaderne fra 1ste Januar til 31te Julii indeværende Aar skal erstattes i Rigsbankpenge Navneværdie, og saaledes udredes af den forsikkrede Sum ved Julii Maaneds Udgang i det mindste med 5 Rigsbankskilling af hvert forsikkret 100 Rigsbankdaler; da Overskudet deraf, og af de forhen efter Placaten af 12te Maji 1807 dertil erlagte 5 Skilling dansk Courant af 100 Rdlr., ligesom hidtil, kommer til Afgang under næste Repartition. 2) At af bemeldte ved Julii Maaneds Udgang forsikkrede Summa tillige forud skal erlægges 5 Rigsbankskilling af hvert 100 Rbdlr. til Brandskader og Udgivter fra 1ste August i Aar til 31te Januar næstkommende Aar, efter den af Rigsbanken den 1ste August fast sættende Cours for Sølvværdie, og disse Brand skaders Erstatning efter denne Cours beregnes og udbetales. 3) At af den forsikkrede Sum den 31te Januar næstkommende Aar, ligeledes forud skal erlægges 5 Rigsbankskilling af 100 Rbdlr. til Brandskader og Udgivter fra 1ste Februar til 31te Julii f. A., efter den Cours for Sølvværdie, som af Rigsbanken bestemmes den 1ste Februar, og disse Brandskaders Erstatning efter denne Cours beregnes og udbetales. 4) At saaledes for Fremtiden, aarligen skal forholdes, og naar i øvrigt Udgivterne i noget af benævnte Halvaar skulde udfordre mere end det, som saaledes forud beregnes og erlægges, det Manglende da skal udredes efter Repartition paa samme Maade, som hidindtil.