Berlingske Tidende, 1836-09-02
Spanien. Jnden Dronning-Regentinden holdt sit Jndtog i Madrid, var der forefaldet voldsomme Optrin herForuden at Ministeriet af Frygt for Constitutionens Venner havde erklæret Hovedstaden i Beleringstilstand, truedes denne af Carlisterne, der under Commando af Basilio, som for nogle Uger siden havde forladt Navarra med sin Bande, havde indtaget en Stilling ved Medinaceli, nogle og tyve Mile fra Madrid, paa Hovedlandeveien til Saragossa, afskaaret al Forbindelse med Norden og derved gjort enhver Meddelelse fra England og Frankerig umulig. Medens Utilfredsheden med denne Tingenes Stilling var i Tiltagen, indtraf Efterretningen og Constitutionens Proclamation i San Jldefonso. Ministerne traadte strax sammen, og Quesaada gjorde sine Tilberedelser, for at kunne møde en Opstand fra Folkets Side, i hvilket Øjemeed han blandt Andet lod befæste Fredsfyrstens forrige Pallads i Enden af Alcala-Gaden, der tjener til Artilleri Depot; dobbelte Patrouiller droge igjennem Stadens Gader. Tillige erfarede man, at Ministerne havde besluttet en afgjort Modstand mod enhversomhelst Folkebevægelse, da de ansaae Dronningens Decret angaaende Constitutionens Antagelse for aftvunget og altsaa ugyldigt. Disse Forholdsregler havde den 14de bragt Gjæringen til det høieste Punkt. Nationalgarden, der fik hemmelige Efterretninger fra SanJldefonso, skrabede Vaaben sammen, hvor og hvorledes de kunde faae fat paa dem. Ogsaa Tropperne syntes at ville vende sig til Folkepartiet, men bleve dog endnu holdte nogenledes i Tømme ved den almindeligt frygtede Quesadas Nærværelse. De droge gjennem Staden og besatte Hovedgaderne med fjorten Stykker Skyts, ved hvilke Artilleristerne stode færdige med brændende Lunter. Folkets første Yttringer til Bedste for Constitutionen sporedes ved Puerta deel Sol, der kan betragtes som Stadens Midtpunkt, da alle Hovedgaderne forene sig der. Da man hørte Raabet: "Constitutionen leve!" fik Garde-Kyrassererne Ordre til at drive Mængden fra hinanden; de blevne modtagne med det gjentagne Raab: "Constitutionen leve!" man raabte til dem, at de ikke skulde kæmpe mod deres Landsmænd, at deres Anstrengelser vare forgjeves; thi inden fire og tyve Timer vilde Forfatningen sikkerligt ogsaa være proclameret i Hovedstaden. Disse Formaninger gjorde Jndtryk paa Soldaterne. Officeren, der commanderede Kyrassererne, stak sin Pallask i Skeden med det Raab: "Constitutionen leve!" hvorpaa Soldaterne ligeledes raabte: den leve Fodgarden modstod haardnakket Folkets Opfordringer, indtil General Barutell, Madrids Militair-Gouverneur, traadte hen til dem og bød dem at følge deres Kammeraters Exempel, Soldaterne begyndte derpaa at fraternisere med Nationalgardisterne, og Alt syntes at ville løbe fredeligt af, da General Quesada, fulgt af en talrig Stab og en Escadron Cavalleri viste sig i CanetasGaden, der ender ved Puerta det Sol. Hans Dragoner fyrede strax paa Folket og forfulgte de Flygtende op af Geronima-Gaden. Mange bleve over redne, dog skal Jngen være blevet farligt saaret. Generalen selv vendte sig derpaa til Kyrassererne og Fodgarden, der havde erklæret sig for Constitutionen, og rettede nogle haarde Ord til dem, der syntes at vække Angst og at ville bringe dem tilbage til Lydighed. Kyrasseer-Officeren blev fængslet, efterat han forgjeves havde forsøgt paa at bevæge sit Mandskab til Modstand. Quesaada traf derpaa de nødvendige Anordninger ved Puerta det Sol, og gjennemstrøifede Gaderne, idet han overalt og Folket fra hinanden, hvilket ikke kunde skee uden Blodsudgydelse. Navnlig havde paa Plazuela det Cabada en større Folkesværm samlet sig, ogsaa nogle Cavallerister af Nationalgarden, og som først kunde drives fra hinanden efterat Skud vare faldne paa begge Sider, ved hvilken Leilighed en Deel Soldater, Nationalgardister og Oberst Calvet bleve dræbte. 500 Nationalgardister havde skjult sig i Kirken San Basilio, og bleve ikke drevne ud af den førend Kanoner kjørtes op mod Kirkedørren. Om Aftenen den 14de vare alle Hovedgader stærkt besatte med Tropper, og man kunde ikke uden Fare lade sig see udenfor Husene. Den 15de skete dog en Forandring i denne Tilstand ved Mende; Vigos Ankomst med det af Regentinden, undertegnede Decret om Ministerial-Forandringen.