JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-11-10
Stænderforsamlingen i Viborg. J den Discussion, som fandt Sted i Anledning af Gaardeier BallingsKlage over Viborg Amtsraad, vare fornemmelig Provst Møller og Gaardeier Lydersen de, der udtalte sig imod Klagens Begrundelse, og Producenten (Procur. Jespersen) og Kjøbmand Ree fornemmelig de, der udtalte sig for samme. Lydersen, meente, at dømme efter det oplæste Andragende samt efter de Avisskrig og Aviisskraal han havde hørt i denne Sag, at det var ham der var meent med den eneste Mand, der havde foranlediget Klagerne over Chr. Balling, uagtet Beskyldningen om Cementets Forfalskning slet ikke var gjort af ham, og 4 a 5 andre Klager over Ballings Forhold vare indkomne. Han troede derfor først at burde feie for sin egen Dør og vilde til den Ende begynde med af Hukommelsen at oplæse sin engang indgivne Klage over Balling. Dette, saavelsom enhver Fremstilling af den hele Sag, formeentes ham af Præsidenten, fordi Spørgsmaalet kun dreiede sig om, hvorvidt hiin Klage burde nægtes udleveret til Balling eller ikke. Hertil bemærkede Lydersen, at Forsamlingen ellers ikke pleiede at tage det saa knapt med Tiden at han jo nok kunde faae Lov til at oplæse Klagen samt give Oplysninger angaaende Sagens Realitet, som Forsamlingen ikke kjendte uden gjennem en duelig Jurists Pen. Heraf udspandt sig nu en Dialog mellem Præsidenten og Lydersen, som ikke var uden dramatisk Jnteresse. Hvergang Lydersen begyndte at ville fortælle hvorledes det hængte sammen med hele Historien, for at retfærdiggjøre sig og Amtsraadet, blev han afbrudt af Præsidenten (et Par Gange af andre Deputerede) og henviist til Andragendets egentlige Hovedpunct. Men naar den ærede Producent, udbrød engang Lydersen, virkelig ikke har indstillet mere end blot at Forsamlingen skulde nedsætte en Comitee til at tage under Bedømmelse, om Klagen burde udleveres, saa synes det mig underligt at forlange, at Forsamlingen skal nedsætte Comitee i en Sag, som den lidet eller intet kjender til; og fra den anden Side er det dog vist, at den ærede Producent har oplæst en vidtløftig Besværing over Amtsraadet og Flere, og vedkommende Personer staae næsten som værgeløse, naar de ikke faae Besværingen gjendreven og nærmere Forklaring given; men at Sagen skal uden videre Belysning gaae over i Stændertidenden, det finder jeg ikke passende, hverken for mit eget personlige Vedkommende eller for Amtsraadets, og endnu mindre for mine Vælgeres, som kjende saa nøie til Sagen.
Viborger Samler, 1846-11-10
Af Kjøbmand Ree's Foredrag ville vi meddele Følgende: Den høitagtede kongelige Commissarius har i den Udvikling, han har forudskikket Behandlingen af nærværende Sag, yttret den Formening, at der ikke var Grund til Foruroligelse over de Grundsætninger, Cancelliet heri har fulgt. Jeg kan imidlertid ikke see andet, end at der heri netop er største Grund til Foruroligelse for Retssikkerheden; thi hvortil nytter det, sædvanlig at høre vor Retstilstand lovpriist som den, derved Loven yder Enhver sin Beskyttelse, naar Loven ikke kan kommetil Anvendelse, naar Middellet til at søge Beskyttelse ved denne unddrages, Allerede det hemmelige Embedserklæringssystem har noget Odieust hos sig og kan føde mangehaande Misbrug; men naar dette nu endog udvides til at give privat Mand Leilighed til Angreb paa anden Mands Ære, uden at denne kan værne sig herimod, saa seer jeg ikke andet, end at Rets sikkerheden i høi Grad nedbrydes, idet der herved constituerer sig en hemmelig Ret, som paa løse Angivelser gjør sig til Dommer over anden Mands Ære. Forsaavidt forøvrigt saadanne Angivelser fremkomme som Oplysninger til Autoriteterne for som saadanne at benyttes, erholder Sagen et andet Udseende, men naar Angivelserne nævnes som Præmisser, hvorefter den Angivne dømmes, ja dømmes for en bedragerisk Handling, maa han vistnok have det retfærdigste Krav paa at fordre disse Præmisser undersøgte, for at faae afgjort ved Domstolene, om han har gjort sig skyldig i det, der saa brat afsiger Dommen over hans Ære. Jeg maa saameget mere undre mig over, at Cancelliet har billiget eller ratthaberet Amtsraadets Fremgangsmaade, da det dog maatte træde klart frem for det, at det er en heel besynderlig Maade, hvorpaa den hele Praxis har udviklet sig, idet man med en Hurtighed, der er ganske usædvanlig, har expederet en saadan Sag uden at indhente den Paagjældendes Erklæring, og fra Klage, saa at sige, umiddelbart er gaaet over til Dom; men denne Betragtning maatte stille sig saameget mere for Øie, naar, som af Producenten udviklet, den Plet, der ved den omhandlede Beskyldning er tilføiet, med et stærkere Stempel er paatrykt ved Offentliggjørelsen og den Maade, hvorpaa denne er benyttet. Jeg maa spørge, hvorledes man vil bedømme den Mands Forhold, der, ved i sin Embedstilling at give et Referat af Forhandlingerne, betegner dette som en Extract af Protocollen, selv undertegner det in sidem, og desuagtet til lider sig at foretage Forandringer og Tilføininger, som indeholde et saa væsentligt Æresangreb, og samtidigt nægter Middellet til at forsvare sig herimod, Jeg troer, at det maa være tilstrækkelig klart for Enhver, at Forsamlingen ikke blot er i sin Ret, men at der ogsaa maa være største Pligt tilstede for den, til at lade en Sag som denne ved en Comitee komme til Undersøgelse. – Til Comitee, der efter Forsamlingens eenstemmige Beslutning nedsattes, valgtes Justitsraad Fleischer, Justitsraad With og Proprietair Boserup.
Viborger Samler, 1846-11-10
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 6te November. Hamborg 2 M. - a vista 196. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Banco=Vexler 6 pCt. Norske Speciessedler 192 a 193 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 103 Rbd. S. Nationalbank=Actier 178 Rbd. i r. S. Roeskilde Jernbane=Actietegning 73 1/2 a 74 1/2 Rbd. r. S. Øst Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 1/4 i Bance.
Viborger Samler, 1846-11-10
Skibs= og Handels-Efterretninger. En til Helsingør ankommet Engelsk Brig har den 25de October ved Anholt seet en Brig med Nødsignaler i en Hagelbygge pludseligt at synke, saaledes at kun Bramtoppen med det Engelske Flag ragede over Vandet. Besætningen formodes iforveien at have forladt Skibet. Nordvestenden af Anholt peiledes SV. til S. i omtrent 8 engl. Milles Afstand. (Hls. Av.)
Viborger Samler, 1846-11-10
Havnecommissionen i Aarhuus har under 29de f. M. bekjendtgjort Følgende: Paa den yderste Ende af den endnu ufuldendte Tilbygning til Aarhuus Havns søndre Mole er anbragt et Lygtefyr, lig det i Frederikshavn og paa Trekroner, 33 Fod over Vandet, og som kan sees circa 2 Mile i Søen. Er Veiret saa haardt at Lodserne ikke kunne komme ud, da maa dette Fyr løbes tæt an om Bagbordside for at undgaae den nordre Mole, som naaer indtil 37 Favne Nr. til N. fra dette Fyr. Saasnart Fyrret er passeret, rettes Coursen SV. eller S. V. og holdes B. B. Anker klar til at lade falde paa 12 a 8 Fod Vand. – Da dette Fyr ansees tilstrækkeligt, vil fra 5te November af de 2de ældre Fyr blive slukkede; men skulde overhændig Storm og Sø, saalænge Tilbygningen endnu er ufuldendt, gjøre det umuligt at tænde det nye Fyr, da vil det ældre Fyr paa den søndre Mole brænde med et rødt Skiær dette er da 32 Favne i No. til N. Retning fra Enden af Tilbygningen.
Viborger Samler, 1846-11-10
Hovedgaarden Lengsholm i Egnen af Frederikshavn er i disse Dage solgt af Hr. Eibe til Eieren af Lengsholm Mølle, Hr. F. Kahler, for 30000 Rbd.
Viborger Samler, 1846-11-10
Fallit. Agent og Kjøbmand Jens Larsen i Frederikshavn.
Viborger Samler, 1846-11-10
Copulerede i Randers, den 8de November: Kjøbmand Andreas Falkenberg og Frøken Sara Marie Poulsen.
Viborger Samler, 1846-11-10
Theatret i Viborg. Søndagen den 15de November (første Abonnementsforestilling) for første Gang: Ude og hjemme, Lystspil i 3 Acter efter det Franske.
Viborger Samler, 1846-11-10
Mandagen den 16de November (anden Abonnementsforestilling). Americaneren, Lystspil i 4 Acter. Derefter: Ulla skal paa Ball, en hellmansk Situation i 1 Act af Professor Heiberg; Musikken af SyngemeJ. Müller. ster Rung.
Viborger Samler, 1846-11-10
AVERTISSEMENTS. At rores elskede lille Datter, Cora Con stine, 4 Maaneder gammel, ved Døden blev os berøret den 29de f. M. af en acut Hjernebetændelse, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hendes sørgende Forældre. Skive, den 3die November 1816. Boe Bojesen, Jensine Mathilde Bojesen, født Opitius.
Viborger Samler, 1846-11-10
practiserende Læge.
Viborger Samler, 1846-11-10
Nyt Farveri i Viborg. Efter erholdt kongelig allernaadigst Privilegium, har Undertegnede, der er oplært i et Fabriks=Farveri og senere har forestaaet samme, samt conditioneret flere Aar i Hertugdømmerne, etableret sig som Farver her i Byen.
Viborger Samler, 1846-11-10
Alt Slags Tøi og Garn faaes af mig med ægte og gode Couleurer, ligesom jeg og presser, overskjærer og modtager Tøi til Stampning. Falmede Silketøier opfarves med hvilke Couleurer man ønsker, og meddeles ganske deres forrige Glands. Den reelleste Behandling og hurtigste Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Min Bopæl er i Vestergade (Brændeviins gade) imellem Dhrr. Kjøbmænd Sandberg og Samson. Viborg, den 9de November 1846. A. F. Aaboe.
Viborger Samler, 1846-11-10
Bedste Sort russiske Sengefjer og Duun, faaes atter hos G. Boye. Hør. Hvid og graae Rakitsker, samt Libauer= 3 Bands=Hør, kan nu faaes hos G. Boye.
Viborger Samler, 1846-11-12
Nr. 178.
Viborger Samler, 1846-11-12
74 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret StiftsTidende. hvor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Dannananananandsensgaargarnanansang. Dannananananandsensgaargarnanansang. Torsdagen den 12te November 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-11-12
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. "Börsenhalles Londonercorrespondent J. skriver fra London (den 3die Novbr.): "Hvad vi allerede for flere Uger siden have forudseet og udhævet i vore Meddelelser, er nu indtruffet, nemlig en Dalen af c. 5 pCt. i alleslags Kornvarer, med Udsigt til at Priserne ville dale endnu mere. Dette er en naturlig Følge af en extravagant Anskuelse med Hensyn til Deficitet i indeværende Aars Kornhøst i Europa, hvilken Anskuelse foranledigede, at der i Aug. og Septbr. - deels her, deels paa det europæiske Continent - fandt store Opkjøb Sted af Bælgfrugter. Efter disse, ofte overilede, Opkjøb bemærker man, at alle Kornsorter ere stegne 40 a 50 pCt. med Hensyn til den Priis, i hvilken disse stode i Begyndelsen af Aaret; at stor Oeconomie indtræder i Forbrugen; at, trods den Kiendsgierning at Kartofler ere mislykkede i høi Grad, Tabet deraf dog ganske eller tildeels vil kunne erstattes ved et Surplusaf Kornudbyttet i Europa og i de forenede Fristater, og endelig at de gamle Forraad, ihvorvel ikke store, desuagtet ikke ere ganske ubetydelige. Billige Priser i Løbet af den forestaaende Vinter ere ikke tænkelige, men vel jævne god engl. Hvede fra omtrent 55 a 65 sk. pr. Qvtr., i Forhold til Qvaliteten, – ere sandsynlige indtil i næste Foraar 1847 stærkere og større Tilførsler fra de langte bortliggende Productionslande kunne indtræffe og beskytte imod Mangel. Nu for Tiden er Værdien mere end 10 pCt. høiere end foranførte Priser. Men Legislaturen og de forstandigste Mænds Bestræbelser have i det sidste Decennium havt til Formaal at tilsigte og bevirke ikke overvættes lave Priser, men kun at forebygge uforholdsmæssige høie Priser, og dette Formaal er i det mindste i denne Saison ikke opnaaet, thi en Told af 4 sk. pr. Qvtr. hviler endnu paa Hveden fra Udlandet, og dette Tryk er utaaleligt med Hensyn til den nu i alle Jndustriegrene fremherskende Tendents: at producere alle Gienstande til de laveste Priser.
Viborger Samler, 1846-11-12
Man dadler Whigministeriet, fordi det for to Maaneder siden af egen Drift bragte paa Bane Hensigtsmæssigheden af ganske at ophæve Korntolden og tillade af brygge Øl og brænde Brændeviin af Sukker istedetfor afMalt, og fordi det nu sidder roligt med Hænderne i Skjødet og hverken gjør det Ene eller det Andet. Ved sidstnævnte Forholdsregel vilde der bespares saa meget Korn, at det maaskee kunde yde en 1/1 af Nationen Underholdning i et heelt Aar. Vi frygte for at Mangel paa Energie, hvorved dette Ministerium styrtedes i Aaret 1841, atter vil lægge Hindringer i Veien for dets kraftfulde holdning, endskjøndt dette Ministerium iøvrigt besidder en stor Deel af Nationens Agtelse og Velvillie. Hvede til en Priis af 60 a 20 sk. pr. Qvtr. - den nuværende Priis – er altfor høi for de Formaal og Virkninger, free trade (Frihandel) tilsigter, og for Udvidelsen af alle Jndustrigrene. Saalænge der endnu existere legitime og forstandige Midler, skulde de ikke forblive ubenyttede; thi i modsat Tilfælde kunne de skadelige Følger ikke udeblive . . . Paa vore Pengemarkeder er ingen Forandring. Jernbanevæsenet og de mange nye Anlæg af Jernbaner have hidtil ikke yttret nogen skadelig Jndflydelse paa Pengecirculationen eller hemmet denne, og da den engelske Bank endnu er i Besiddelse af et Metalforraad af henved 15 Mill. Lstl., saa næres ingen Frygt for en nærforestaaende Pengemangel og for en stærk Forhøielse af Rentefoden.
Viborger Samler, 1846-11-12
The Times har i et af sine nyeste Numere optaget den af Journ. des Debats henkastede Stridshandske.
Viborger Samler, 1846-11-12
Efterat den engl. Journal har søgt at vise, at England ikke har bestræbt sig for at opstille en Prinds af Coburg som Ægteskabscandidat for at slaae den franske Politik i det spanske Ægteskabsanliggende af Marken, men at Enkedronning Christine derimod underhaanden har yttret det Ønske at see sin Datter (Dronningen) formælet med Prindsen af Koburg, forudsat at hun kunde gjøre Regning paa Englands Understøttelse, siger den: Vi troe at dette Andragende er paa en høflig, men tillige bestemt Maade, tilbageviist af Lord Palmerston, saaledes som tidligere af Lord Aberdeen. Den britiske Regjering har afslaaet enhver Indblanding i hiint Anliggende, og den har handler klogt. Der er nemlig megen Grund til at troe, at hine Meddelelser fra Marie Christine til Fordeel for Koburgprindsen kun har været en Fælde (a trap, opstillet forden britiske Regjering, og at, saafremt Lord Palmerston ubesindigen havde indladt sig i en saadan Underhandling med Enkedronningen, vilde denne snart have ladet ham i Stikken, saa at Frankerig derved vilde have erholdt grundet Anledning til at realisere sin Plan, imedens det nu maa indskrænke sig til jammerlige Paaskud og en plump Opdigtelse. Saadanne Paaskud vil den franske Regjering udlede deraf: 1) at Lord Palmerston i en Depesche, hvori han anførte de rivaliserende Ægteskabscandidater, tilfældigviis allerførst havde nævnet Koburgerprindsen; og 2) at Journalen the Times i en Artikel har søgt at deducere, at Prindsen af Koburg var den engelske Kongefamilie aldeles uvedkommende, hvilken Artikel, for at give den et Slags Beydning - den franske Regjering har bestræbt sig for at fremstille som et Manifest fra Lord Palmerston, - en Characterisering, der er ligesaa ugrundet som den absurde Paastand, at den britiske Regjering skulde have givet Prindsen af Koburg nogetsomhelst Fortrin i Ægteskabssanliggendet." Times slutter sin Artikel med disse Ord: "J selvsamme Forhold, hvori de politiske Planer ere lykkedes for Frankerigs Beherskere, i selvsamme Grad ere de sunkne ei alene i Englands, men og i det øvrige Europas Agtelse; og de meest afgjorte Fiender af Dynastiet Orleans have nu Aarsag til at rose sig af, at deres Anskuelser om dette Dynasties Characteer ere retfærdiggjorte."
Viborger Samler, 1846-11-12
London, d. 6te Novbr. Agitationen til Fordeel for øieblikkelig Frigivelse af Kornindførselen vedbliver; dog sees af Lord Russels bestemte Svar den 3die til en Deputation af Kjøbmænd fra London, at Ministrene nu ikke ansee en saadan Forholdsregel for nødvendig, og at de alene ville lade sig bestemme af Omstændighederne.
Viborger Samler, 1846-11-12
Bruddet imellem det gamle og nye Jrland er nu fuldstændigt. J den sidst afholdte Repealforsamling i Dublin har O'Connell selv anseet en Udsoning imellem fornævnte Partier for umulig. Nødstilstanden i Jrland skildrer han med frygtelig mørke Farver; efter hans Paastand vilde man bitteert skuffes, dersom man formeente, at den i Jrland herskende Nød vilde ophøre efter 6 eller endog 8 Maaneders Forløb. Jøvrigt roste han Auctoriteternes, og fremfor alle Andre Lord Lieutenantens ivrige Bestræbelser for at formindske den herskende Nød, og tilbagekaldte ogsaa sin tidligere Besværing over at de underordnede Embedsmænd udviste Ligegyldighed; han forsikkrede, at enhver Embedsmand nu gjorde Alt hvad der stod i hans Magt for at lindre Ondet. Torpournaler ville tilskrive O'Connels forandrede Anskuelse en af hans Sønners Udnævnelse til Archiv-Registrator med en Gage af 1200 Lstrl.; i ethvert Tilfælde er det klart at O'Connell ganske har udsonet sig med Whigpartiet.
Viborger Samler, 1846-11-12
Frankerig. Paris, den 5te Novbr. MarschalBugeand er fra Cette afseilet til Algier. Trods det frygtelig slette Veirlig ere de franske Tropper i Mascara ilede imod Ørkenen, fordi Rygtet gik at Abdel Kader havde vendt sig imod Syden. General Arbouville, der allerede var trængt frem til Sidi-bel=Abbes, fandt Stammerne rolige; desuagtet marscherede han til den yderste Grændse af Telldistrictet. Man antager imidlertid, at de Franske dennegang have ladet sig forlede af falske Rygter til en saa anstrengende Marsch.
Viborger Samler, 1846-11-12
Journ. des Deb. melder at den russisk franske Handelstractat foreligger Keiser Nicolaus til Ratification, og at Keiseren har tilbageviist Lord Palmersions Andragende om at antage Lordens Politik.
Viborger Samler, 1846-11-12
Portugal. Den portugisiske Regjering har omsider afkastet Masken. De nyeste til England ankomne Breve fra Lissabon af 30te Octbr. bringe nemlig et under samme Dag dateret Decret fra Dronningen, hvorved hun beklæder sig med absolut Magt, – saalænge som den nuværende Rebellion vedvarer. Ved et andet Decret ere Geverne das Antas og de Mello, Marquis af Loule, Viscorde Saa da Bander og Baron Algrøde berøvede deres Tiller og Værdigheder, fordi de have grebet til Vaaden imod Regjeringen. Gen. Salazar har ikke lidt et Nederlag; han er derimod afløst af Gen. Schwalbach, der skal have slaaet Jnsurgenterne i Algarve. Baron Cazal skal ogsaa Villareal have slaaet en Jnsurgenthob. Jmod Oporto skulle 5000 Md. rykke under Kongens Commando. Gen. Vinhas har med 1500 Md. erklæret sig for Regieringen; derimod vedvarer den miguelistiske Bevægelse i Cintra. Den britiske Flaade er kaldet til Lissabon efter Dronningens udtrykkelige Ønske, Diario melder fremdeles at Dronningen har forlangt Understøttelse af Spanien.
Viborger Samler, 1846-11-12
Efter Efterretninger fra Oporto er Hertugen af Terceira endnu i Jnsurgenternes Hænder.
Viborger Samler, 1846-11-12
Ved Moselen har man erholdt en saadan Mængde Viin, at der ingen Fade kan tilveiebringes til deri at opbevare samme, hvorfor man har seet sig nødsaget til at opmure Gruber hertil. J Winningen fandtes blandt andre store Drueklaser eet, som var 1 1/2 Alen langt, 3/4 Al. bredt og veiede 8 1/2 Pd.; Bærrene vare saa store som Valnødder. Af Blade og skjønne Druer har man derpaa forfærdiget en Krone, anbragt den store Drue i Midten og ophængt det Hele i St. Castorkirken i Coblenz, som et Takoffer.
Viborger Samler, 1846-11-12
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Heri Staden skal i denne Tid circulere en Opfordring til vore Capitalister om at contrahere et stort Laan (paa 3 Millioner) for Lehnsbesidderne i Østergotland, hvilket skal anvendes til at opdyrke de store, lidet dyrkede Landstrækninger, som findes i denne Deel af Sverrig.
Viborger Samler, 1846-11-12
J Løverdags havde 150 af Hr. Mag. og Pastor Monrads Venner og Bekjendte, og deriblandt Borgerrepræsentanterne, hans forhenværende Colleger, forsamlet sig paa Skydebanen, hvor der gaves ham et Festmaaltid i Anledning af hans Afreise her fra Byen til hans Embede paa Lolland. (Bri. Td.)
Viborger Samler, 1846-11-12
Theologisk Embedsexamen. Til den mundtlige Deel af denne Examen indstillede sig i October 1846 23 Candidater, hvoraf 6 erholdt Characteren Landabilis, 16 Haud illand. og t Non contemnendus. Juridisk Examen for Ustuderede. Løverdag d. 7de Novbr.: A. T. H. Borch og J. C. S. M. Engberg Beqvem; A. C. Schumacher og J. C. F. Weber Ei ubeqvem. Almindelig Forberedelsesexamen. Til den i dette Efteraar afholdte almindelige Forberedelsesexamen meldte sig 53, nemlig 23 Jurister, hvoraf 3 erholdt ma., 5 godt, 9 maadelig og 6 ikke antagne; 7 Polytechnikere, hvoraf 6 erholdt godt og 1 ikke antagen; 7 Veterinairer, hvoraf 4 erholdt godt, 1 mdl. og 2 ikke antagne: 12 Pharmacenter, hvoraf 1 erholdt m., 4 dl. og 7 ikke antagne; 4 Forststuderende, hvoraf 2 erholdt godt, 1 mdl. og 1 ikke antagen. Anmeldte 53. Resultatet, var: 4 erholdt m., 17 godt, 15 maadelig og 17 ikke antagne.
Viborger Samler, 1846-11-12
Vore Domstole ville maaskee faae Leilighed til at gjentage Salomons Dom. Paa Christianshavn, i et af de fattige Huse, skal der nemlig være opstaaet alvorlig Tvistighed mellem to Mødre, som boede sammen og hver nylig var nedkommen med en lille Pige, der havde en almindelig Liighed med hinanden. Den ene Moder var fraværende en Eftermiddag og havde overladt sit Barn til den Andens Pleie. Men da hun kom hjem om Aftenen, fandt hun sit Barn dødt. Hun meente imidlertid at gienkjende sit Barns Træk i det andet, og hun fandt saameget mere Stadfæstelse i denne Formodning, som det andet Barn havde skrantet og været meget svageligt. Hun paastod derfor, at det levende Barn var hendes, og da hun ikke har villet opgive sin Mødreneret, skal hun have henvendt sig til Domstolene i denne vanskelige Sag. "Den Frisindede vedbliver at udgaae efter at have erholdt en ansvarhavende Redacteur ved Navn Preisler. Udgiver af Bladet vedbliver Hr. Claudius Rosenhoff at være. Udgiver af Bladet vedblive
Viborger Samler, 1846-11-12
Fra Eideren, den 7de Novbr. De 9 Professorer, have erholdt en Jrettesættelse, fordi de have ladet trykke deres Skrift, forinden den kgl. Resolution var meddeelt.
Viborger Samler, 1846-11-12
Alt. Merc." har offentliggjort følgende Skrivelse fra den kgl. Commissarius til Stænder-Præsidenten: J den slesvigske Provindsialstænderforlamlings andet Møde tillod jeg mig at gjøre den ærede Forsamling opmærksom paa, at en paatænkt Adresse til Hs. M. Kongen maatte forhandles og discuteres i Overeensstemmelse med det i den allerh. Forordning af 15de Mai 1834 indeholdte Forretnings-Reglement, og at i modsat Fald denne formelle Mangel vilde kunne motivere Adressens Jkke=Modtagelse uden Hensyn til Jndholdet. Forsamlingen har ikke fundet det hensigtsmæssigt, at denne Paaberaabelse paa Loven fik nogen Jndflydelse; tvertimod tilstilledes mig igaar Aftes med en Skrivelse fra Præsidenten en Adresse at indsende til Hs. M. Kongen; ved Forhandlingerne af samme har man imidlertid ikke fulgt Forskrifterne i 8, 50, 63 og 72 i Frdn. 15de Mai 1834.