Ribe Stifts Adresseaviser, 1805-08-05
Algier, den 4de Julii. Aarsagen til de her forefaldne Uroligheder, er ene og allene en Jøde, ved Navn: Naftale Bus nah. Denne havde vidst at erhverve sig saa stor Jndflydelse hos Deyen, at han upaatale kunde giøre hvad han vilde, og leed ikke at nogen fremmed Gesandt nærmede sig Deyen, uden at have underhandlet med ham. Han besat de offentlige Embeder, indsatte og afsatte Provindsernes Gouvernører, bestemte de Summer de skulde sende Deyen, og skaltede og valtede med Statens Skatte efter eget Behag, til hvilke han ogsaa var betroet Nøglen. Marinen i Algier og og øvrige Havne herskede han over, og Korsarernes Udløb, skeete naar han fandt det for godt, efter de Efterretninger han havde fra Europa, hvorpaa han førte en stor Brevvexling; og kom Korsarerne hiem med Priser, saa tog Busnah dem egenraadig til sig. Allerede for 4 Aar siden ulmede en Sammensværgelse imod Regieringen, hvorved blev udsat en Præmie paa Jøden Busnahs Hoved, og hans Magasiners Plyndring. For 15 Maaneder siden blev Busnah givet Stokkeprygl, af nogle ubekiendte Personer, 4 Tyrker. overfaldt og saarede Deyen, og alt dette var BusnahSkyld i Busnah vedblev desuagtet sine egen nyttige slette Handlinger. Landets Kornmagasiner udtømte han, og sendte til Regieringens Fiender; og den følende Mangel, kunde altsaa ikke andet end forbittre Gemytterne, selv hos Deyens Militair, hvilke For føren Elmenhof, som tillige er sammes Rebakkeur. bittrelser bleve forøgede ved Oprør fra flere Provindser. - Den 28de Juni om Morgenen Kl. 7, traf et Pistolskud ham, ved Deyens Bopæl, en Tyrk ved Navn Yohia, affyrede den paa ham, og raabte: Hils Gouverneuren! Nogle af Deyens Garde ilede til, og vilde have arretteret Morderen; men han blev rolig staaende med en anden ladt Pistol i Haanden, og sagde: jeg har dræbt den lumpne Jøde, som saa længe har tyrraniseret os, og hvis J giøre mig noget, ere J. ikke bedre end han Garderne gik fra ham, og den saarede Busnah blev bragt hiem, hvor han 3 Timer derefter døde. Morderen Yohia tilstod offentlig for sine Kammerater, at det var ham, der havde skudt Busnah, og det hele Militaire saavelsom mange af Algiers Beboere svore ham til, hellere at vilde døe, end at han skulde udleveres til Straf ; han blev ogsaa af Deyen paa sædvanlig Maade givet Pardon; og Busnahs Liig blev ved en stærk Vagt bragt til sit Hvilested, da Pøbelen ellers vilde have brændt Liiget og stenet de som har det. Den 29de Juni, om Morgenen, trængte Militairet ud af Kasernerne, myrdede alle Jøder de fandt paa Gaderne, og plyndrede Busnahs Huus og Magasiner. Pøbelen stødte til dem, og nu gik det løs paa alle Jøders Huse, og da denne Uorden og Plyndring vedvarede nogle Timer, saa udsendte Deyen nogle af Divanets Lemmer, med Erklæring til Militairet: at Deyen ligesaa lidet som Militairet yndede Jøderne, og ifald Militairet forlangte det, saa vilde han allene taale de Jøder i sine Stater, som dret Haandværker. Dette beroligede Militairet, som efterhaanden gik i deres Kaserner, og Regieringen lod ved Slaver bortføre de paa Gaden liggende dræbte Jøder, som under Folkets Frydeskriig blev brændt paa Pladsen Babel=Qued., Den følgende Dag var alting, rolig. Den 1ste Juli blev saa mange Jøder indskibet.