JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Kbhvn, er udk: "Svar til Captain H. J. Blom af Hs. Majestæt Kongens Regiment, fra den af ham opfordrede Recensent. (24 s.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J den Hempelske Avis yttres, at Snedkersvend Gislesen vel snarere var ophidset af Zeloterne mod Pastor Gad end han kunde kaldes skrøbelig i Troen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Avisen for Roeskilde Bye og Omegn, der trykkes i Kjøbenhavn, og hvoraf der udkommer eet Nr. om Ugen, udgives siden Septbr. Maaneds Begyndelse af Cand. med. Broberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Lollands og Falsters nye Biskop, Dr. R. Møller, har faaet følgende Testamonium af Magister Lindberg, i hans Maanedsskrift: Han er en lærd og kristelig Mand, som er nidkjer for den sande Oplysningens Fremme, saa at alle Kristne i Landet ville glæde sig ved denne Udnævnelse, og forenede nedbede Herrens Velsignelse over ham, at han maa iføres Kraft fra det Høie, til mandelig at rygte det store Kald, ham er betroet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Jmod det som Grundtvig har skrevet imod Prof. Clausens Skrift, skriver nu en theol. Student H. A. Laurent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Kbhvn. er udkommen en Veiviser med et Kaart over Familiebegravelserne paa Assistence-Kirkegaarden (10 Mk.) som roses som et kjerkomment og meget nyttigt Værk, da der ikke skal kunde findes Rede i dette Labyrinth af Grave og Monumenter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Et stieldent Exempel i Viborg Tugthuus er, at der fortiden hensidde fire Fruentimmere, bestaaende af Datter, Moder, Bestemoder og Oldemoder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Overretsprocurator Abrahamson i Kbhvn., anviser tilkjøbs, et godt Apothek i Jylland, som Eieren formedelst forandret Bestemmelse vil afhænde for en moderat Sum.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Skolecommissionen i Giislev i Fyen efterlyser en for omtr. 4 Maaneder siden bortgaaet 10aars Dreng, Johan Knudsen, der er braknæset, har røde Haar, fremstaaende Mund og læspende Udtale.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J Odense, Apenrade, Jtzehoe og paa flere Steder er man betænkt paa, i forestaaende Vintermaaneder at anlægge Bespiisningsanstalter for Fattige. J Odense ville de Trængende fra denne Anstalt kunne erholde en Portion varm Mad for 3 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Fra Liebau skrives, at der fra Danmark her ere betydelige Commissioner til Jndkjøb af Rug og Byg næsten 20 Transportskibe ladte med Rug ere i Begreb med at løbe ud fra Liebaus Havn. Foranlediget af forekommen Besværing over at flere skulle have unddraget sig den borgerlige militaire Tjeneste i Aarhuus, har Stiftamtmanden befalet, at Session skal afholdes den 22de, 23de, 25de, 29de og 30te D., samt 2den Debr. paa Byens Raadhuus, hvortil samtlige Borgere, Jndvaanere og Tiende, med Undtagelse af Embedsmænd, eller de, som ved særdeles Privilegier, eller ifølge deres Alder ere fritagne for at træde under Borgervæbningen, under de for Udeblivelse i Lovgivningen foreskrevne Mulcter, ere tilsagte at give Møde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Odense Byes Sparekasse er ophævet, og en ny Sparekasse for hele Fyens Stift i det Sted oprettet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
De kjøbenhavnske Blade ere fulde af Dagens theologiske Stridigheder, men faa eller ingen af de Stridende ere paa Lindbergs Side.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Den hæderligen bekjendte Kunstner, Oldingen Profesfor Clemens, R. af D., var født i Pommern 1748, vandt den store Guldmedaille ved Kunstacademiet i Kbhvn. 1765, reiste derpaa udenlands og opholdt sig hos den berømte Ville i Paris. Efter hans Tilbagekomst kaldtes han til Berlin, for at stikke Frederik den Andens Revner og derpaa til London, hvor han stak Montgomerys Død. Han har desuden leveret en Mængde skjønne Blade. Den danske Præsts mislige Forhold til Ritualet. (Sluttet, see forrige Avis.) Forfatteren vedbliver: "Og har Lovgiveren paa en Tid, da Ritualet var nyt, da baade Geistlighed og Almue stode paa et langt lavere Trin af aandelig Dannelse end nu, viist saamegen Liberalitet, saa megen Tillid til Præsternes Sands for det Værdige og Sømmelige, da kan det vel ikke antages, at Regjeringen nu skulde finde Anledning til at gaae frem efter ganske andre Grundsætninger. Thi hvorledes vilde vel en Anordning, der i vore Dage paalagde Præsterne en Slavisk Bogstavtvang, lade sig forene - jeg vil ikke sige med hvad der er skeet og end skeer i andre protestantiske Lande imod Nord og Syd. - men med Regjeringens yttrede Anskuelser ved at indføre en Agende i Hertugdømmene, med de Skridt, ved hvilke den i vort Fædreland selv har erkjendt Ritualets Mangler og henvendt Opmærksomheden derpaa; med den Omhu endelig, hvormed der endog er sørget for en forbedret Form af Liturgien i de grønlandske Colonier, skulde vel den danske Geistlighed, over hvis Vilkaarlighed saa faa Klager ere hørte i det lange Tidsrum, i hvilket Ritualet ikke har svaret til Tidens Fordringer, fortjene nu at bindes til det forældede Bogstav, som Soldaten til sit Reglement? Skulde da Landets ædleste, virksomste, gudsfrygtigste Geistlige i det sidste halve Seculum have talt og skrevet forgiæves, Skulde de Hædersmænd, der fraraadede en Omstøbning af Ritualet, en Udslettelse af det ærværdige Oldtids-Præg, men bleve sig selv lige og den sande kristelige Aand tro ved at tilraade faa, men nødvendige, med Viisdom, Varsomhed og Ærbødighed foretagne Forbedringer, faae Grund til at fortryde deres Maadehold? Det ville Gud forbyde, og Danmarks ædle fordomsfrie Konge, hvis Viisdom forsvarede det Hellige imod de Angreb, Fortidens Frivolitet tillod sig, vil ogsaa vide at betrygge os mod det Bogstavslaverie, som pharisæisk Sekraand og Fanatisme nu saa gjerne vil paatvinge os.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
J det Land, hvor der under hans lange Styrelse er gjort saa meget for Oplysning og Videnskabelighed, for borgerlig og aandelig Frihed, er man kommet for vidt til at den evangelisksindede Præst skulde have noget at frygte for den Frihed, uden hvilken han kun kan arbeide sukkende i sit Kald, enten af det zelotiske Skrig, der opløftes af et lidet, af jesuitiske Grundsætninger ledet Partie, eller af den aandløse Jndifferentisme hos enkelt Statsmand, der, nu som fordum, betragtet Religion og Kirke som politiske Jndretninger, der ikke have anden Fasthed og Betryggelse end den, de erholde fra de borgerlige Love, og i alle Maader maa blive uforandrede og urørte, for ikke aldeles at falde sammen; - kommet for vidt, til at det skulde kunne bringes dertil, at symbolske Bøger sættes over den hellige Skrift, og Ritualet atter over disse. - - - Og ligesom der dog maa være Forskiel i den Maade, hvorpaa kirkelige Formularer og juridiske Formaliteter betragtes og behandles, saaledes maae og de kirkelige Anliggender, og navnlig de liturgiske, betragtes og behandles anderledes i en Kirke som den katholske, hvor den offentlige Gudsdyrkelse er en mekanisk Ceremonie tjeneste, hvor Præsterne skulle være blinde Redskaber, og Menighederne trælbundne Slaver, end i en Kirke, som den protestantiske, der ved sin Gudstjeneste vil virke Opbyggelse, og derfor gjør Regning hos sine Præster paa levende Overbeviisning, hos Folket paa Forstand og Eftertanke. Det er vistnok fuldkommen grundet, hvad man antager og saa ofte og gjerne minder om, at det ikke kan eller bør koste de Fornuftigere og meere Oplyste Meget at lempe sig efter de Skrøbeligere, saavidt det kan skee med frelst Samvittighed; men naar det drives saavidt, at man vil have vor Frihed indskrænket ved Magtsprog efter Skrøbelighedens eller vel endog efter Jntolerancens Maalestok, da faaer Sagen et andet Udseende. Fornuften har dog ogsaa en Ret, en hellig og evig Ret; paatales den maaskee sjeldnere og mindre lydeligt end det kunde ventes og ønskes, da er det, fordi man ikke tvivler om dens Magt og Kraft til at forsvare sig selv; men bliver den antastet, da ville dens Talsmænd ikke udeblive, og vi tør i vore Dage vel stole paa, at ingen Regiering vil give Fanatismens vilde, trodsende, ophidsende Skrig Medhold imod den Tone og et andet Sprog, men som - det vove vi at haabe - ikke er det ringeste Vidnesbyrd om denne Sags Retfærdighed." - - (Skriftet koster 32 s.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Hals Skibsliste. Den 14de Novbr. indkom: S. P. Hansen af Aalborg fra Libau med Rug. A. Davidsen af og fra Christiansand med Stangjern. P. Halvorsen og N. Petersen af og fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilet: L. Nisted af Aalborg til Gothenborg med Byg. L. Hansen af Haderslev til Kolding med Ballast. H. Hansen af Aalborg til Skagen med Fløttegods. Den 15de indkom: O. L. Sørensen af og fra Kragerøe med Trælast. A. Lorensen af Aasgaardstrand fra Holmestrand med Trælast. N. Lundt af og fra Drammen med Stangjern. Den 16de indkom: J. Solberg af og til Drammen med Trælast og Stangjern. J. Jensen af Aalborg fra Gothenborg med Salt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Vinden. Den 14de Novbr., NB., den 15de, N. O. med Snebyger, om Eftrid. N.; den 16de, VV., om Eftmd. NB.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Aalborg Torvepriser, den 19de Novbr. Oxekjød 4 a 5 s., Herregaardssmør 22 a 24 s., Bøndersmør 15 a 16 s. Pundet. - Kartofler 10 a 12 s. Skp. - Ny Rug 4 Mk. a 4 Mk. 8 s. Skp.; Æg 18 a 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Aalborg Kirker. Femogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i FrueKirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Døbte. Den 30te October, Skomager Dahls Søn, Frederich Carl Christian Dahl, Fadd. Mad. Berg, Jomfru Meldal, Cap. v. Schaumburg, Cap. Bluhme, Kjøbmændenne Ferslev, Hassing og Waleur, Garveri-Eier Smith, Coffardie-Capitain Antonisen, Handelsbetjent Wissing. - Den 6te November, Skræder Standts Søn, Andreas Schandorff Staudt; Fadd. Mad. Christensen, Jomfru Floridon, Skræderm. Jngstrup, Svendsen, Nyborg, Winding og Seerup, Stømpevæver Standt, Skomager Jens Thomsen, Smedemester Balling, Skrædersvendene Buchmann, og Rommedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Ved Tallotteriets 1355de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 39. 28. 33. 68. 43.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Bekjendtgjøreløer. Byens Jndvaanere blive herved advarede om, forinden 8 Dage fra Dato, til Skatte-Jndcassator Lütken at indbetale hvad der af Fattigskatten for indeværende 4de Qvartal endnu maatte staae tilbage, da Restanceliste efter saadan Tids Forløb udfærdiges, for at foranstaltes approberet til Jnddrivelse ved Udvantning. Aalborg, i Commissionen for Fattigvæsenet, den 19de November 1831. Stochholm. Henneberg. Krarup. Schmidt. Wølfferdt. Spreckelsen. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Moderne Vier-Krøller forfærdiges af Amalia Fibech. Den 17de Dennes er af min Stue bortstiaalen et Lommeuhr med 2de Sølvkasser, paa Skiven staaer: London. Marchvich. Marchham; samme Navne findes og paa selve Værket, samt Nr. 1822. For dets Tilveiebringelse loves en Douceur af Snedker Østergaards Enke. Hvedemeel faaes i Nye Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Udblødt Stokfisk faaes hos Mad. Berg, i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
De Aftener, der gives Forestillinger i Dramatiken, beværter Conditor Werner med Conditorvarer m.m. i Hr. Karlebys Leiested. Indgangen er paa venstre Haand ved Siden af Dramatiken.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Maler Maynzhusen modtager Bestillinger paa smukt forgyldte Skilderie=Rammer (med og uden Zirater, og leverer samme til billigste Priser. En brugt 1 a 1 1/2 Skpds. Bilægger=Kakkelovn ønskes tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
At en Skiftesamling, i Boet efter afgangne Justitsraad Hviid og Frue, paa Kokkedahl, vil vorde afholdt her paa Contoiret, Onsdagen den 21de October førstkommende, Kl. 11 Formiddag, hvorved den forventende Udvexling af Skjøde paa Kokkedahl og de Boet overdragne Penge-Effecter, formeentlig vil finde Sted, bliver herved, foranlediget af det Kongelige danske Cancellies Skrivelse, af 25de f. M., bekjendtgjort for Boets Arvinger og øvrige Vedkommende, ifølge Plakaten af 21de April 1824. Han-Herredernes-Contoir paa Aagaard, den 13de November 1831. Silkeborg, const.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Til Efterretning for min sal. Mands Handelsvenner bekjendtgjöres herved, at jeg for det Første fortsætter den af ham drevne Viinhandel, da jeg agter underhaanden at udsælge mit Lager til saa billige Priser som muligt. Aalborg, den 16de November 1831. Cathrine sal. Borregaards.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Af en indgrøftet Eng ved Lindenborg, er Natten mellem den 5te og 6te October, bortkommen en Stud, mærket K. Oplag af Bundtmagerarbeide i Aalborg. Dette mit Oplag hos Hr. Philipson & Lipmann er nu bleven forsynet med endeel smukke Vinterkasketter af mange nye Facons, ogsaa Jagtkasketter, som ere særdeles beqvemme. Med Pelsforede Damestøvler, saavel af Sælskind, Fidtlæder og lakeert Læder, Mands Reise=Støvler og Handsker, Mands Kraver til Frakker og Pelise, Dame Pallantiner og Pelleriner af forskjellige Sorter Skind, de nu moderne Boas, saavel lange som korte, og moderne Muffer, som nu bruges, Kaabe- og Peltsbesætninger i forskjellige Breder, med flere Sorter Bundtmagerarbeide. Priserne ere særdeles billige, og vil enhver Kjøber overbevise sig derom ved den første Forespørgsel, thi Varerne blive solgte for en bestemt og fast nedsat billig Priis. Ogsaa antager der. Philipson & Lipmann ethvert Stykke Arbeide, som henhører til denne Profession, og bliver af mig hastig og promte besørget. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
NB. Hr. Chr. H. Nielsen, Kiøbmand i Hiørring, er af mig ligeledes forsynet med ovennævnte Bundtmagerarbeide og sælger samme ligeledes for billig og fast nedsat Priis. Heelt og stødt Lumpen-Sukker i større og mindre Partier er at faae for billig Priis hos Kjøbmand J. F. Østengaard. Aalborg, den 7de November 1831. Fiin graa Brabant=Hør, Drujaner Rakitsker Ditto, der ikke har været underkastet Røgning eller Rendsning, store hollandske Oste, gode franske Svedsker, Ditto Catrineblommer, nye hollandske Tøndebaand, 2de Foustager Zement, Rhinske Møllestene af flere Dimensioner, moderne Vindovne af indenlandske Støberier, diverse ovale Stegegryder, med flere forskjellige Varer, kunne erholdes til billige Priser hos C. W. Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Proclamata. Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gartner Jacob Bruusgaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifte=Retten i Aalborg, den 12te November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Auctioner. Da aldeles intet Bud skete ved 3die Auction, den 11te Dennes, over det Tømmermester Michael Tomras Enke forhen tilhørende Sted Nr. 511, paa Hjørnet af Møllergaden og Hjelmerstald,, som er udlagt Stervboet efter forhenværende Handelsbetjent Jens Berthelsen Mørch, for den deri indestaaende Prioritets-Gield, saa bliver bemeldte Sted, herved stilles til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv, Fredagen den 25de Dennes om Formiddagen Kl. 10; thi ville Liebhabere behage at indfinde dem ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 16de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-19
Da det ved 3die Auction, den 12te Dennes, gjorte høieste Bud, paa det Kjøbmand Selgen Bjerring forhen tilhørende Sted, Nr. 574 i St. Hansgade, som er udlagt Stervboet efter Skipper Ribers Enke for den deri indestaaende Prioritets Gield, ikke er bleven approberet, saa bliver bemeldte Sted herved stillet til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv, Torsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10; thi ville Liebhavere behage at indfinde dem ovenmældte Tid og Sted. Aalborg, den 16de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
Loven om Pairværdigheden er endnu ikke forelagt Pairkammeret, fordi man ikke kan komme istand med de nye Udnævnelser, paa Grund af at flere Personer, som man har tiltænkt denne Værdighed, have vægret sig ved at modtage den. Andre, som have meldt sig dertil, ere blevne afviste af Præsidenten i Conseilet, fordi de endnu ikke have udmærket sig paa Tribunen, dog med Løfte om at opnaae denne Ære til Nytaar eller paa Kongens Navnedag. Jøvrigt hedder det, at adskillige af Pairkammerets Medlemmer ville protestere mod nye Udnævnelser, som stridende imod Chartet af 1830. Ogsaa det Rygte er i Omløb, at Ministeriet, skulde have opgivet sin Plan med nye Udnævnelser, men truer derimod Pairerne, hvis disse skulde vise dem alt for gjenstridige i Henseende til Pairloven, da at vende tilbage til det Bignonske Forslag, som gik ud paa, at indrømme de Deputeredes Kammer en constituerende eller afgjørende Myndighed i dette Tilfælde. Til dette noget fortvivlede Middel vil dog Regjeringen, vel neppe gribe, uden i høieste Nødstilfælde. Den store sydlige Kanal (canal du Midi) ogsaa Langued og Kanalen kaldet, der gaaer fra Toulouse til Cette og ved Hielp af Garonne forbinder Middelhavet, med Oceanet, opfyldte hidtil kun maadeligt den Hensigt, i hvilken Ludvig den 14de lod den grave, da der paa samme kun brugtes Seilbarker, der ofte kun kunde gjøre langsom Fremgang, hvorved Handel og Jndustrie leed betydeligt. Nu har man derimod begyndt at bruge Dampbaade, for hvilken Entreprise et Handelshuus i Bourdeaux staaer i Spidsen, og venter vigtige Fordele af denne Forandring. Fra Cette gaaer for Fremtiden regelmæssig en Dampbaad til Ayde for at slæbe Barkerne ovet Søen Thau. J samme Øiemed skal paa forskjellige Stationer i selve Canalen placeres smaa Dampbaade og venter man paa denne Maade at kunne befordre Varerne fra Toulouse til Montpellier i 9 Dage (dette synes ellers en temmelig lang Tid, men Farten forsinkes vel en Deel ved de mange Sluser).
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
Den Dampbaad, der fører Barkerne over Søen Thau, er ogsaa bestemt til at bugsere Skibene ud af Havnen ved Cette, hvor de ofte formedelst Modvind opholdtes i hele Uger. Schveitz.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
Om Tilstanden i Neuschatel haves denne Gang tvende noget modstridende Beretninger. Den schveitziske Correspondent fortæller, at man i Neuschatel ruster sig ivrig for at sikkre den mod et nyt Banditangreb, og at man venter med det første at see Fæstningsværkerne, Barricaderne o. s. v. færdige. De forlangte Underkastelses-Adresser indkomme kun langsomt, og man finder, at Maaden, hvorpaa dette skeer, ikke lader see nogen synderlig oprigtig Fortrydelse. Jnsurgenterne have endnu ikke givet noget tilbage af det, de slæbte med sig og deres Hovedqvarteer er endnu i Bevail. Der tales høit om Beslutningen at gjøre Modstand, og om et nyt Angreb, det forvovne Sprog, som føres, overgaaer al Rimelighed. J Staden selv blive Partierne stedse hidsigere og hvo der viser nogen gunstig Stemning mod Jnsurgenterne, maa forlade Byen. Derimod indeholder den nye Züricher-Tidende et Brev fra Neuschatel af 31te October, skreven af en Berner Officeer, som lyder langt fredeligere. J Morges, hedder det, har Bourquin (Jnsurgenternes Anfører) personlig tilkjendegivet Hr. v. Pfuel sin Underkastelse og det paa en værdig Maade, idet han erklærede Generalen, at hvis et Offer skulde være nødvendigt, da var han villig til at tilbyde sit Hoved, eftersom han ikke agtede at forlade Landet. Han skal tillige have tilbudet at bringe sit Partie til at nedlægge Vaabnene, inden 5 Dage og i denne Anledning have forsynet sig, med adskillige andre Jnsurgentanføreres Underskrifter. Denne Underkastelse, som udentvivl er af stor Vigtighed, contrasterer paafaldende med de Barricader, som Magistraten i Neuschattel har ladet oprette i Gaderne. Jndtil den 3die Nybr. var denne Efterretning endnu ikke kaldet tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
Blandede Efterretninger. De egentlige Radicaleformere synes dog ikke at gjøre nogen Lykke i England. J Manchester holdt den bekjente Hunt sit Jndtog og forlangte i en Tale til Folket almindelig Valgret, hemmelig Stemmegivning og aatlige Parlamenter, hvilket han meente meget bedre var at opnaae under et Ministerium af Torys end af Vhigs, hvis hele Reform han erklærede for Vind. Han opfordrede derpaa de Tilstædeværende, som ikke ventede sig nogen Fordeel for den arbeidende Classe af Grev Greys Reformbill, at løfte Hænderne i Veiret, hvilket dog kun meget faa gjorde. Ved den store Folkeforsamling i Birmingham, hvor Hunt ligeledes vilde fornye sin Mynt, gik det ham ikke bedre. Jstedetfor de russiske Gardere, som nu have forladt Varschau, er det Sackenske Corps kommen; thenseende til de forrige polske Officerer iagttages i Varschau en meget stor Forsigtighed; ingen af disse maa opholde sig der uden speciel Tilladelse af den russiske General von Rantenstrach, hvorfor alle Huuseierne i Varschau ere opfordrede til at vise den største Opmærksomhed ihenseende til de hos dem logerende Officerers LegitimationsDocumenter, samt til at indgive en Liste over dem.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
J de gammel polske Provindser ere de russiske Øvrigheheder beskjeftigede med at confiskere de fornemste Jnsurgenthøvdingers Siele. Saaledes meldes det fra Vilna, at der i Gouvernementet Podolien er bleven lagt Beslag paa 10852 af Fyrst Cartoriskis Sjele. Et betydeligt Tyverie er begaaet paa det Kongelige Bibliothek i Paris. 3000 Guldmynter fra de romerske Jmperatorers Tid, en Guldvase og forskjellige græske Mynter forsvandt paa een Nat. Metalværdien af disse Sager anslaaes til 100000 Franes, men den numismatiske er ikke at beregne. Man har i denne Anledning allerede arresteret en bortløben Galeislave, hos hvem man fandt 5000 Franker i Guld.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
J London havde man den Efterretning fra Arabien, at Wechabiterne atter begynde at tilbagevinde noget af deres forrige store Magt og have bemægtiget sig et stort Landstrøg henad mod Basra. Deres nuværende Anfører hedder Turki Ben Sahud og er en Søn af den bekjendte Anfører, som blev taget til Fange af Jbrahim og siden halshugget i Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-21
J Persien har Prinds Abbas Mirza begyndt Fjendtligheder mod sin ældre Broder Muhamed, for at sikkre sig Tronen ved deres Faders - formodentligt altfaa nærforestaaende Død. Det heed i London, at han understøttedes af et russisk Corps, hvilket man i England ikke var synderlig tilfreds med. F.