Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-08-20
Men de indløbne Nyeheder er herved saa mangfoldige, og ere indstrømmede fra saa mange Kanter; at det er umueligt i et Hastværks Øieblik at opstille alle disse politiske Retter paa dette Ugeblads hurtigt opdækkede Bord; men en Spiseseddel skal blive fremlagt med en kraftfuld Mundbid af hvert Fag; Læserne ville behage at tage til Takke; Maal. tidet skal efterhaanden blive ordentlig serveret. Hvad er vigtigere at fortælle lend at Kongen af Holland har givet efter, og vil ophøre med Fiendtlighederne; da han har erfaret at Conferencen har erklæret sig mod hans raske og følgerige Beslutning, som omgiver hans kronede Hoved med Ungdoms Glands. Efterretningen er sikker, thi man har den fra forskiellige Sider, fra Londnu af 12te Aug., hvortil den officielle Efterretning er ankommen: at Kongen vil, da Conferencen har misbilliget hans Angreb, og en Fransk Armee og Engelsk Flaade komme Belgierne til Hielp, ophøre med Fiendtlighederne og trække sine Tropper til bage over sit Riges Grændser og ikke indlade sig i Fægtning med den Franke Armee. Fra den Preussiske Statstidende, som beretter: at en Officeer er afsendt fra Haag den 9de om Aftenen. til Kongens Sønner med Ordre til at høre op med Fiendtlighederne, hvorved dog General Staterne have afsendt samme Dag en Addresse til Kongen og takket ham for at han har understøttet de diplomatiske Underhandlinger med krigerige ske Foretagender, og endelig i en Beretning fra Haag selv af 13de August, som indeholder den udenlandske Ministers Erklæring til Generalstaterne om Kongens Beslutning at give efter ved den Franske Armees Nærmelse; men denne Erklæring er forfattet i et saa værdigt og energisk Sprog, at den kan lignes med en Seier. – Naar Preussen ikke vilde hielpe Holland, saa var Eftergivelsen nødvendig, da ikke allene den Franske Armeer ankommen i Nærheden af Brüssel; men ogsaa en Engelsk Escadre til Belgiernes Understøttelse ankom den 8de foran Ostende, og er derfra afseilet til Bliessingen; men Eftergivelsen maae have kostet Kongen en stor Overvindelse, da hans Tropper have giort den meest glimrende Fremgang og tilfægtet sig en afgjort Seir over den Belgiske; thi Gen Daine er med sine 12000 Mand blev n tota slaget, over 300 Md. tagne til Fange og 8 Kanoner, med en Mængde Krudt og Bagagevogne ere bleve ne gjorte til Bytte, og havde ikke Belgierne taget Flugten i største Hast, eller havde kun den anden Division af den Hollandske Armee kunnet ankomme tidligere til Valpladsen, saa var ikke en Man undkommen. Tongeren og St. Trond, med nogle andre Steder i den sydlige Deel af Provinsen Limburg, bleve strax besatte af Hollænderne; begge de Hollandske Prinser ere i alle Fægtninger Spidsen for Tropperne; Prinsen af Oraniens Hovedqvarteer var den 9de i Hasselt, (midt imelem Diest og Mastricht). Daine havde posteret, sig ved denne Stad, for at forhindre Hollændernes Communication med Mastricht; men Prinsen af Oranien havde overfløiet hans Armee Corps. 400 Krigsfanger hvoriblandt 5 Officere vare indbragte til Herzogenhusch; Mange Overløbere ere efter Træfningen ankomne til den Hollandske Armee. Hertugen af Sachsen Veimar er rykket indi Provinsen Brabant og har besat Tirlemont og som det lader uden Modstand. Fra Belgisk Side, tilstaaes at den Belgiske Armee maae retirere paa alle Punkter, da General Daines Corps er sprængt, og frataget sit hele Materiel; man troer at han selv er fanget; hans Nederlag blev bevirket ved at Prinsen af Oranien forbandt sig med General Meyers Division. Den Hollandske Armee har nærmet sig stærkt til Lüttich, den 9de om Aftenen ankom en Parlementair til denne Stad; men de Franske nærme sig til Undsætning, og ifølge en Reisendes Udsagn, som er ankommen til Kølln, vare de den 11te om Aftenen indrykkede deri; det er klart, skriver man fra Lüttich selv, at vor Stad er i Fare. - Paa den anden Side har General Chasse i Castellet ved Antverpen, tilmeldet den Belgiske Gouverneur i Staden, Gen. Tabor, at Kongen af Holland har ikke ratificeret den provisoriske Convention, som var afsluttet imellem ham og Gen. Belliard, saa at Fiendtlighederne skulle begynde igien den 9de Kl. 11 om Aftenen; dog skulde Antverpen, ikke blive udsat for alle Krigens Trængsler; med mindre han maatte tage Repressalier eller Krigs Operationernes Gang skulde udkræve det; Hollænderne have i Viissingen lagt Beslag paa alle Skibe, som vilde seile til Antverpen. Men hvad ville Hollænderne giøre; da den Engelske Flaade vil blokere saavel Viiessingen som Rotterdam, den 3die var Admiral Codrington ankommen i Canalen. - Man har endnu ikke faaet den mindste Efterretning om at den Hollandske Armee har begyndt at trække sig tilbage, uagtet Kongen af Holland havde den 12te erklæret, at han ikke vil indlade sig i Kamp med den Franske Armee, og han vidste den 8de at den vilde rykke ind i Belgien; men han har kun egentlig givet efter fordi Conferencen har er tjæret, sig imod hans Angreb, opkom der derfor nu et Brud i denne, saa kunde han altid tage sin beslutning tilbage. Nu bemærker det Engelske blad Coureren, at Preussens System er vel aldeles fredeligt; men at denne Magt er saavel udrustet til at afværge et Angreb, som nogen i Europa, dog er det forresten for tidligt at sige, om de nyeste Begivenheder ville føre til Fred eller Krig; thi de store Magters Repræsentanters Forhold er ikke bindende for deres Hoffer og kunne blive disqvonerede af deres Monarker, som i Englands og Frankeriges Jntervention til Belgiens Forhold, kunne finde Grund til en Jntervention til Hollands Fordeel. Den Belgiske Moniteur af 12te siger: at uagtet Belgien er blevet overfaldet ved et uventet Angreb, er blevet sin Soemagt og sit Krigsmaterial berøvet, og uagtet to Fæstninger af stor militairisk Vigtighed ere i Fiendens Magt, saa vilde det ikke frygte for Kampen, naar det kun var overbeviist om, at de 5 Cabinetters virkelige Forhold stod i fuldkommen Overeenstemmelse med deres officielle Dokumenter. Moniteuren vil have hørt at 10,000 Preussere have indskibet sig i Kolln for at støde til den Hollandske Armee, som bestandig vedbliver at operere i en østlig Retning; iblandt de Hollandske Krigsfanger skulle være mange Preussere. Kongen af Hollands Svigersøn, den Preussiske Prins Albrechts pludselige Ankomst fra Berlin til Haag, har ogsaa vakt nogen Mistanke, vilde Kongen af Preussen disavonere sin Ambassadeurs Deeltagelse i Conferencens Beslutning, saa kunde Kongen af Holland endnu vedblive sin heldigt begyndte Plan; men der er ingen Grund til at troe det; den Maade, hvorpaa den Preussiske Statstidende udelader sig, maae beroelige, næste Post vil formodentlig melde os at den Hollandske Armee har trukket sig tilbage. Vende vi Blikket fra denne Krigens eller Fredens tvivlsomme Skueplads til den saa blodige og saa langvarige Kamp i Polen, hvor et Frihed stræbende Folk udviser en ganske anden Conduite end det belgiske, saa see vi hiint i sin forladte og farefulde Stilling at udvise et Heltemod og Standhaftighed, som maae opvække Nutidens og Eftertidens Beundring; det store Syn af et Folk, som udsætter sig for Døden for at adlyde sit Fædrenelands Love, har atter viist sig paa Kloden, og i Varschau er det gamle Sparta paa nye opstanden.