Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-07
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling, J det 40de og 41de Møde fortoges til foreløbig Behandling Sagen angaaende Jndførelse af almindelig Værnepligt. Comiteens Majoritet (Lüttichau, Friis, Rosenørn, Nielsen) havde gjort følgende principale Jndstilling: 1. At et Lovudkast til Forandring i den militaire Straffelovgivning snarest muligt maatte blive forelagt. 2. At Anordningen om almindelig Værnepligt Jndførelse. paa ny maatte blive forelagt til Betænkning, tilligemed en fuldstændig Organisationsplan af Forstærkningen af de paatænkte Borgercorps i Kjøbstæderne, samt at Kongens Livcorps og Livjægercorps, saa og at dermed maatte følge Oplysning om de Bekostninger, disse Foranstaltninger ville medføre, saavelsom nærmere Bestemmelser om, hvorledes Jndqvarteringsbyrden skal fordeeles. Derimod havde Comiteens Minoritet (Sognefoged Jacobsen) afgivet dissentierende Votum og indstillet: 1) at forsamlingen, idet den bringer Hs. Majestæt Folkets Tak for den tiltænkte almindelige Værnepligt Jndførelse, tillige yttrer: at Forsamlingen antager, at den landsfaderlige Hensigt langt bedre kan opnaaes, naar almindelig Væbning blev indført og derfor allerunderdanigst beder om, at et for denne Jndretning passende Lovforslag maa vorde forelagt til næste Stænderforsamling, og at der ved Udarbeidelsen deraf maa vorde taget Hensyn til følgende Hovedpuncter, nemlig: 1. At Værnepligten bliver fælleds for Alle, uden Hensyn til Stand, Stilling eller Andet, og at kun Prindserne af det kongelige Huus, Embedsmænd, Communalbestyrere og de, som ved Svaghed eller virkelig Legemsfeil ere uduelige, vorde fritagne. 2. At Armeen kom til at bestaae af tvende Corps eller Afdelinger, nemlig: a. Garden og det for Garnisonstjenesten fornødne Mandskab, der maatte cantonnere i de Kjøbstæder, hvor deres Tjeneste er nødvendig, og b. En Milits= eller Landarmee, der i Districterne - omtrent som vore Amter, fik Leilighed til at gjennemgaae en Exerceerskole, og derefter erholde den aarlige Vaabenøvelse paa egen Bekostning, og selv uniformere sig, samt dannes af Mandskabet mellem 22 og 30 Aars Alderen, hvorefter Enhver, ved at fylde sit 30te Aar, gik over i Forstærkningen. 3. At den faste Garnisonstjeneste og Søtjenesten i Fredstid blev indskrænket saameget som muligt, og at det dertil udfordrende Mandskab blev præsteret af bestemte Districter, inddeelte efter Folketallet, formeentlig saaledes, at ethvert af disse aarlig i Regelen kunde komme til at afgive 2 Mand hver dertil, og at dette Mandskab tilveiebringes enten ved Frivillige eller af den Deel af Udskrivningsmandskabet, som enten ikke kan eller ikke vil uniformere sig og underholde sig selv ved de aarlige Vaabenøvelser i Militsen, imod at deres Gagering blev saa rigelig, at de i Statens Tjeneste kunde erhverve omtrent det samme, som ved almindelig og stadig Arbeide i Hjemmet, eller, hvis det fornødne Antal ei paa denne Maade var at tilveiebringe, ved leiede Folk Hvad Betaling der medgik til de Leiede, eller Tilskud til de Frivillige eller Uformuende, maatte udredes af Districterne paa samme Maade som andre communale Byrder. 4. At den pligtmæssige Tjeneste, som den Værnepligtige i visse bestemte Aar skal præstere ved Militsen, ei skal være til Hinder for Enhver, at opholde sig paa hvad Sted i Landet han ønsker, naar han der behørigen anmelder sig, og deeltager i de der forefaldende Øvelser; og 5. Paa samme Tid, et saadant Lovforslag blev forelagt Stænderne, et Udkast til en ny Militairlov medfulgte, og at denne, der maatte indbefatte alle de til Armeen henhørende Jndividers Rettigheder og Pligter, blev saa kort og tydelig, som muligt, og indrettet efter Tidens Fordringer. J Tilfælde af at Udkastet ikke paany forelægges Stænderne til Betænkning havde saavel Majoriteten som Minoriteten foreslaaet og tilraadet endeel Forandringer og Tillæg til Udkastet.