Berlingske Tidende, 1779-05-07
Bradsberg Amts Opmuntrings Sælskab har for indeværende og næste Aar, udsat Belønninger for de udi Bradsberg Amt, som ved følgende Arbeyder meest distinqverer sig, nemlig enten: 1) Ved at optage forhen unyttig Jord inden eller uden Gierdet til Ager og Engbond. 2) Ved at formere sin Gjødsel. 3) Ved at skiere Diger og Grøfter aabne og lukte. 4) Ved at opsætte Steenhuse og Steengierder. 5) For dem, som af de til Brug, fældede Fyrre=Træers Rødder, virker den største Mængde og beste Sort Tiere, 6) Hans Høy Velbaarnhed Hr. Kammer=Herre og Amtmand de Adeler, Ridder, har desuden af egen Cassa udsat Belønninger, for den Deel af Øvre Tellemarkens Bønder, som henhøre under Ahrendahls Opland, der virker den største Mængde og beste Sort Tiere. 7) For dem som til 1780. Aars Udgang beviser, hvor Steengierder ey har været at erholde, at have saaden største Strækning Gierde med Greene af de til Brug fældede Granne=Træer, brændte til en Fod oven Jorden og med Vidensammenslettede, 8) Og da Hr. Cancellie=Raad von Løvenschiold, til Borrestad Gaard, har iværksat et meget vellykket Forsøg med Tobak=Blades Avling, hvoraf allerede er spunden noget over 1000 Pd., saa har dette anlediget Selskabet at udsætte Belønning for den Bonde, som til Aarets Udgang 1780 efter den ham anvisende Behandlings=Maade, beviser at have avlet den største Mængde og beste Slags Tobaks=Blade. 9) Ligeledes udsættes Belønning for den Bondekone, som inden November=Maaned 1780 af egen avlet Hamp eller Hør har virket det beste Stykke Lærred, ikke mindre end 100 Alen. 10) For den Pige, som med dens Bevogtningen af Qvæget i Sæter og Hiemmehavnerne dette Aar, af hiemmevirket Garn, bilder ikke mindre en 20 Par fuldkomne Strømper. 11) For den Tieneste eller anden Karl, som medens Vinteren og i sine ledige Timer forfærdiger det største Mængde af alle Slags smaat Gaards=Redskab, item Trove Baller, Bøtter, Skeer, Spande a., og 12) for den Fæevogter, som forfærdiger de smukkeste Kurve og andet Arbeyde af Vidier 13) Desuden er udsat Belønning for de Fiskere af Langesunds og Kragerøe Told-Districter, som til Scheen og Forstæder, iten Kragerøe, indbringer den største Mængde Fiske af alle nyttige Slags, deels frisk, deels saltet, og af dem selv i Havet fisket. De Præmie Æskende maa saa vel dette som næste Aar, inden hvert Aars November=Maaned indlevere de erhvervede Attester i B. M. Bentsen, Scheen til Selskabets Sekretair. Paa Gastgiver Leyer Halsen i Wessens Præstegield, Helgelands Fogderie, Nordlands Amt, er død Borger og Gastgiver Tyge Bech, hvilken, efter Kongel. allernaadigste Bevilling, har til sin Død siddet i uskiftet Boe efter hans forhen afdøde Hustro Gunnil Bech, ved Boets Registering vare nærværende de her i Fogderiet sig opholdende myndige Arvinger; men en Søn ved Navn Erich Bech er omtrent for 6 Aar siden afreyst til Amsterdam, hvor han skal have begivet sig til Skibs, og efter seeneste Beretning udseylet med et Hollandsk Skib til Ostindien; hvorfore bemelte Erich Bech herved, efter brugelige Maade, 3de gange i de Kiøbenhavnske og Altonaiske Aviser indkaldes inden den i Norske Lov foreskrevne Tid, at møde eller møde lade hos mig, som SkifteForvalter, for at paasee sin Tarv ved Skiftet efter forbemelthans afdøde Forældre, da samme, efter at denne Proclamations Tid er udrunden, bliver sluttet. Tiotøen, den 22de Mart. 1779. N. G. Brodtkord Justice=Raad og Sorenskriver. Her udi Christianiet er ved Døden afgangen forrige SognePræst til Edanger, afg. Hr. Ruges Enke Catharina Ahlet Cactberg, hvis Boe strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Behandling af den geistlige Skifte=Ret; men, da den Afdøde skal have efterladt sig en eneste Søn ved Navn Herman Gustav Ruge, fuldmyndig, som for 10 Aar siden skal være bortreyst, uden at man veed hvor han sig opholder; Saa, da Boet ey taaler noget ordentlig Proclama, bliver foruden den i Christiania JntelligentBlade skeede Jndkaldelse, efter nu brugelig Maade, dette Dødsfald 3de gange bekiendtgjort udi de Kiøbenhavnske og Altonaiske Aviser, og bemelte Herman Gustaw Ruge indkaldet at møde eller møde lade for den geistlige Skifte=Ret i Christiania inden den Tid Loven foreskriver, hans Ret at paasee og den ringe Arv ham maatte kunne tilfalde, at imodtage. Christiania, den 1ste Mai Stifts=Provst og Sogne=Præst i Christiania.