JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-06
Da det ved 3die Auction den 25de Dennes, over det afgangne Gaardeier Christen Pedersens Enkes Stervbo tilhørende Sted i Nørre-Sundby, der er beliggende vesten for Stervbogaarden, gjorte høieste Bud er funden uantageligt, saa bliver bemeldte Sted herved stillet til en 4de Auction, som afholdes i Stervbogaarden i Nørre-Sundby, Tirsdagen den 9de December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Holdelse agtes bortsolgt. Thi ville Liebhabere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 29de November 1832. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
J de sidste Dage af November har Paris havt en vigtig Valghandling at foretage. Staden erholder nu igjen sit eget Municipalitetsraad, som tillige danner Generalconseilet for Seine=Departementet. Medlemmerne til denne Stads=Øvrighed, som nu, efter 40 Aars Forløb, igjen træders i Virksomhed, og uvilkaarligt kalder rædsomme Begiven, heder fra det sidste Decennium af det forrige Aarhundrede i Erindring, have ikke egentlig nogen politisk Betydning, og man kunde derfor fristes til at troe, at disse Valg ogsaa maatte foregaae uden de Jntriguer, som politiske Lidenskaber. bringe i Bevægelse. Men man maatte da glemme den umaadelige Betydenhed, som Staden Paris veed at gjøre gieldende ved hver Leilighed, hvor et politisk Spørgsmaal, som angaaer hele Landet, kommer paa Bane, og nødvendigviis maa Dette faae Jndflydelse paa Forvaltningen af Staden, communale Anliggender. Hvor betydelig denne Forvaltning i sig selv maa være, fremlyser tydeligst deraf, at Parises aa lige Budget overstiger ethvert enkelt af de tyske Kongerigers alene med Undtagelse af Bayern. Det viiste sig ogsaa ved disse Valg, at Parises Borgere paa ny synes at være vakte af den dorske Ligegyldighed, i hvilken de i længere Tid ligesom laae i Dvale, og man feiler vist ikke i, at tilskrive den seneste ministerielle Crisis og de derved forefaldne Jntriguedenne politiske Opvækkelse. Efter hvad man allerede af de første Dages Forhandlinger kunde see, vilde Hr. Lafitte blive Medlem af Municipalraadet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
De offentlige Blade drøfte nu noget nærmere de Grunde, som det nuværende franske Ministerium, ved sine Organ har ladet fremsætte for sin Tilbøielighed for et Wellingtonsse Ministerium. Hans Beredvillighed til, i sin Tid, at aner kjende Ludvig Philip, vil man ikke lægge synderlig Væg paa, som den heller ikke synes at fortjene, da den var affattet i følgende Udtryk, i Skrivelse til Grev Mole. "Den engelske Regjering har intet Kald til at prøve Legaliteten af den store Begivenhed, om hvilken De meddeler mig Underretning. Det engelske Cabinet hylder den Grundsætning, at anerkjende enhver factisk Tilstand, saasnart den bærer Præget af Sikkerhed og Stabilitet hos sig. De kan derfor, Hr. Grevel accreditere en politisk Agent i England, ligesom den engelske Regjering ikke vil undlade at afsende en Repræsentant for sine Jnteresser til de Franskes Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
De Forandringer, der ere blevne foretagne med det Skuespil, hvis Opførelse foranledigede anstødelige bifalds-Yttrinsiger, forekommer den franske Almeenhed noget smaaligge Saaledes tør Skuespillerne i Stykket ikke nævne den der forekommende spanske Konge Philip den 4des Navn, og hvor Ordet Amnestil forekommer, maa det omskrives til almindelig Forglemmelse af det Forgangne." Een af Journalerne bringer herved en Anecdote i Erindring om en tysk Censor, som i en Beskrivelse over Kosakkerne, hvori det hed at de ride paa smaae og uanseelige Heste, udstrøg de Ord: smaae og uanseelige, fordi det streed imod den Ærbødighed, hvoraf Censor var besjelet, at hans Souverains Allierede skulde ride paa smaae og uanseelige Heste. Men, som det pleier at gaae, finder Publicum nu andre Steder i Stykket at beklappe, hvilke nye bifalds Yttringer imidlertid endnu ikke have foranlediget nye Forandringer, ligesaalidt som tumultuariske Optrin. Ved den første Forestilling efter Stykkets Forandring vare 100 Municipal=Gardister opstillede mel glem Coulisserne og hele Theater Bygningen var omgivet af Stads=Sergeanter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Tyrkiet. Troen paa Fredens Vedligeholdelse begynder nu atter at vakle, da Sultanen, som i den senere Tid var traadt over til det fredelige Parti i Divanet, nu atter begynder at faae krigerske Jdeer, til hvilke han, som det hedder, opflammes ved de Efterretninger, han faaer fra Syrien. Dette Lands Jndvaaneres Stemning mod deres nye Hersker skildres med de mørkeste Farver, og give Anledning til at formode, at nogle tusinde Mand, fornemmelig nogle Stykker, Skyds, maatte være tilstrækkelige til at bringe hele Syrien i Opstand og aldeles foriage Ægypterne. At Sultanen har ondt ved at bekæmpe sin Smerte over Syriens Tab, synes naturligt, og det Jndtryk, som hine for ham glædelige Efterretninger derfra har gjort paa ham, skal være saa stærkt, at hverken Frankrigs eller Englands, ja selv ikke engang Østerrigs, Forestillinger for Tiden ere af nogen Virkning hos ham.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Blandede Efterretninger. 1 Der siges om Hansestæderne, at de egentlig alle føle Lyst til at tiltræde den nye tydske Toldforening, som er i Værk, men de yttre denne Lyst paa unge knipske Pigers Maade, som pleie at skjænde dygtigt paa Ægtestanden, thi i Hjertet føle alle Sukkerraffinadeurer i Hamborg og Tobaksfabrikanter i Bremen en Lyst til denne Forening, hvis Hemmelig holdelse er nær ved at fortære dem. Selv Hannover, hed, der det, er, trods sin ærbare Forbindelse med den fede engelske Handelsmand, hemmelig lidt forrelsket i den ung smukke Tolder i Tyskland. Man kan desuden gjerne begynde at tale høit om, at Himlen dog engang vil opløsdenne Forbindelse, og, naar England da staaer under en ung Dronning og Hannover under en Konge, saa hører jo hiint venlige Handelsforbund desuden op af sig selv, og Hannover gjør altsaa, som enhver ung Kone, vel i, i Tide at tænke paa en ny Forbindelse. I en af de nye, de forenede Stater tilhørende, Provindser, Ohio, ved Staden Guernsen, fandt man for nogle Maaneder siden et forstenet Barn. Dette mærkværdige Petre fact laae i en Klippehule, og lignede en Figur af Kalksteen. I den samme Hule fandt man en lille Snor Kugler, som lignede en Rosenkrands.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
J Philladelphia er udkommen en Bibel med ophøiet Tryk, saa at Bogstaverne lade sig føle. Den er bestemt til Brug for Blinde, og udgivet af Forstanderen for den derværende Blinde Anstalt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
J Jesuiternes Pensionsanstalt i Freyburg befinde sig fortiden ikke færre end 300 Elever, og 240 havde de ærværdige Fædre maattet afvise, af Mangel paa Plads. James Brock var sine Forældres 10de Søn, da hans Moder gik til Præsten i Magghera, Doctor Bernard, forat bringe ham Tiende, tog hun denne Søn med sig og sag, de til Præsten: "Min Herre. De faaer Tiende af Althvad jeg eier, undtagen af mine Børn; men det er ikke meer end billigt, at De ogsaa erholder Tiende af dem; her er min 10de Søn, tag ham til Dem og sørg for ham. Præsten opfyldte hendes Ønske og lod Drengen opdrage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Architect Withalm i Grug forstaaer den Kunst, at gjøre Træ steenhaardt, og næsten uforgængeligt i alle mulige Bygningsarbeider, og har erholdt keiserl. Patent derpaa.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Maribo, den 21de November. Den i Nykjøbing paa Falster oprettede Fattigarbeidsanstalt, som bestyres af de Herrer Consistorialraad Nees og Apotheker Mohr, har virket i halvandet Aar med saadant Held, at Bestyrerne ikke have, for stedse at lade Fattig=Lemmerne være i Virksomhed, seet sig nødsagede til at gjøren Jndkjøb af Materialier, da Byens og Omegnens Beboere have fundet Regning ved at indlevere samme til Forarbeidning Fordelen af denne Fattigarbeidsanstalt falder vel ikke directe i Øinene, da den de Fattige ydende Omhu koster Penge; men den er dog meget betydelig derved, at Mange, der forhen vidste at tilsnige sig Almisse og fortære den i Magelig hed, ikke have, fra den Tid Anstalten begyndte, ansøgt omHøip, derimod have Flere, som vare hengivne til Lediggang taget Tjeneste, og til Forsørgelse af Fattigvæsenet melde sig nu kun de, der befinde sig i yderste Nød.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Veile, den 1ste December. Fiskerne kjørte idag omkring i Gaderne med en Fisk, de havde fanget ude i Fjorden. Den var 5 Alen lang, om trent 2 1/2 Alen i Omfang, med Halen paa tvers, og svær Bryst= og Ryg=Finner. Hovedet var af en egen rund, af stumpet Form, Øinene smaae, Tænderne runde næsten som Knapper, Farven graa marmoreret eller snarere vatret, Skindet glat, Kjødet fast at føle til. Fiskerne havde, især hvad Hovedets Form angik, ikke før seet dens Mage. Den var kommet paa Grund, og da just 3 Baade vare samlede, fir deres Mandskab snart Bugt med den. Aalborg Onsdagen den 10de December næstkommende, bliver Hr. Candidatus theologi Frederik Winther, som under 31te Octbr. sidstleden allernaadigst er beskikket til Sognepræst for Gjol Menighed, ordineret i St. Budolphi Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Blandede Efterretninger. Fra det Holstenske skriver man, at der ifølge Kongens Befaling vil blive foretaget en Folketælling i Hertugdom mene, lig den, der fandt Sted i 1803. Den Ret, som de fremmede Magters, i Hertugdommerne residerende, Consuler hidtil have udøvet, er nærmere bestem derhen, at de ei ere beføiede til at føre den fremmede Nations Flag paa deres Huse, hvorimod de, naar de i egen Person begive sig ombord paa Baade til deres Nations Skibe, stor føre det respective Nationalflag paa disse Baade, forudsat, at de ikke ere paabrændte nogen Læstedrægtighed. Under Behandlingen af det Spørgsmaal: "Kunde og burde Fremgangsmaaden ved Varers Fortoldning ikke simplificeres anfører Sandhedsfaklen", at Jndklarering og Hjemhentning af en saa ringe Artikel som f. Ex. en Dunk Ansioser, gaaer i Kjøbenhavn igjennem 12 forskjellige Hænder, eller Jnstantser, indtil de ved det 13de Par bringes hjem. Da Bladet har den bestemte Paategning: ma trykkes, tør man vel antage Beretningen for hjemlet. 4 S. Bl. melder ogsaa, under nævnt Mands Haand, hvad man ellers ei skulde tro, at en dansk Sømand har ei alen nægtet en Anden, og det en gammel Bekjendt, den forlangte i Tistand i overhængende Nød, men endog, da denne tilbøde sin hele Fragt, 40 Rbd., i Bjergeløn, opskruet den til 100 1 Rbd., hvilket denne i Nod Bestedte dog ikke formaaede, og maatte derfor sætte sit Fartøi paa Grund, Vi ville haabe, at den Anklagede dog kan sige Noget til sit Forsvar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Den sørgelige Begivenhed i Havnen ved Kiel, der forstyrrede saa mange Familiers og Uforsørgedes timelige Vel idet mindste for en Tid, omtales nu med mere Omstændelighed i en Skrivelse fra Kiel af 18de Nybr. De deri anførte Kiendsgierninger ville uden Tvivl blive besvarede af undlades anmeldt, hvad benævnte Skrivelse indholder omsde saakaldte Apparater til Druknedes Redning, og vi uddrage, derfor ordlydende Følgende: "Endnu et Ord om vort Redningsapparat. J Kieler=Wochenblatt Nr. 57 for Decbr. 1828 siger Justitsraad Hegewisch. "Hvorledes vort Redningsapparat i dette Øieblik er beskaffen, derom veed jeg Jntet med Vished; saavidt mig er bekjendt, er Jntet derom, bragt til offentlig Kundskab. For flere Aar siden, da jeg øiensynlig havde overbeviist mig om, i hvilken Tilstand det var, hvor lidet det svarede til Erfaringens nærværende Standpunct, hvorlidet det var i Orden, da skrev jeg selv gientagne Gange derom, og foranledigede det samme hos Andre, men Følgen deraf blev den sædvanlige, at jeg paadrog mig Ubehageligheder. Hvorledes stod det ved denne Leilighed medsk vort Redningsapparat, Staaer det ogsaa under Physicuss Opsigte. Hr. Landsoverrets=Procurator Otterstrom i Viborg har, ved i et Extrablad til Viborger Samler at omtale et ik Norge udkommet Skrift af Candidatus juris Fougstad, angaaende det norske Storthing i 1833, hvoraf Uddrag have været indrykkede i dansk Ugeskrift, tillige fundet Leilighed at tiltale de blandt vore Landsmænd af den hæderlige Bondestand, som ere valgte til Medlemmer af den forestaaenden, Stænderforsamling. Disse Ord kunne uden Tvivl gjøre alt for megen Krav paa at finde Gjenklang hos vor Almeenhed til at dette Blad burde savne dem for sine Læsere. Vi meddeele dem derfor herved ordlydende. Med Taknemmelighed have vi modtaget hvad vor elskedes Monark, besiælet af det Ønske at skabe og grundfæste sit Folks Lykke har skjænket os; lad os nu ogsaa vise vor Taknemmelighed deri, at vi med Skjønsomhed benytte Gaven, og derved lægge for Dagen, at vi ikke mangle Modenhedsk for en høiere Frihed. For Eder, brave Dannemænd af Bondestanden, som ere udkaarede til Repræsentanter ved Stænderforsamlingerne, har jeg endnu nogle Ord at tilføie, i det Haab, at J velvilligen ville modtage, hvad jeg af et redeligt Hjerte byder Eder. Vi vide Alle, at J under de Forhold, hvori I ere fødtes og have levet, ikke kan medbringe nogen omfattende Dannelse, men I have derfor ikke mindre Krav paa Agtelse; og naar I indtræde i Forsamlingen, staae I som Repræsentanter ved Siden af de høieste Embedsmænd og Rangspersoner, og der tilkommer Eder de samme Rettigheder, som disse. At bortgive Noget deraf, vilde være at fornærme, Eders Medborgere, som have valgt Eder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Bekjendtgjørelser. At den ondartede Cholerasygdom er ophørt overalt i Norge, samt at den, i den Kgl. Resolution af 16de August d. A. givne Bestemmelse om, at Quarantaine med Hensyn til Cholera skulde ophøre i samtlige Stæder og Havne i Aggershuus Stift, er ophævet, og at de for Riget i Almindelighed gieldende Quarantaine Bestemmelser igjen indtræde i alle Stæder og Havne i bemeldte Stift, bekjendtgjøres herved til Efterretning for Handlende og Søfarende. De Søfarende gjøres opmærksomme paa, at de i Sver tig, paa Skjæret Riddingen, ved Hallands Kyst, ny op byggede tvende Fyrtaarne ere færdige, og at Fyring med Steenkul i dækkede Lanterner, tager sin Begyndelse den 15de denne Maaned. Disse sexkantede Taarne ere 44 Fod bøie og 22 Fod brede, og Fyrene bør i klart Veir kunne sees i omtrent 3 Miles Afstand. J tykt og usigtbart Veir klæmtes med en stor Klokke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Det Kgl. Svenske og Norske Consulat for Nørre-Jylland, Aalborg, den 6te December 1834. Falck.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
De som have tegnet sig for Bidrag til Væddekjørseler ne og Vædderidtene ved Viborg, ombedes behageligen at ville indsende de for indeværende Aar tilbagestaaende Bidrag, snarest muligt, til Hr. Staldmester v. Haxthausen, boende paa Prindsens Palais i Callebod Nr. 240, der godhedsfuldt, i hans afdøde Fader, Generalmajor v. Haxt, hausens Sted, har paataget sig Jndcassationen, og som paa mine Vegne derfor meddeler Qvitteringer. Kjøbenhavn, den 29de November 1834. Hauch, Overkammerherre, og Overstaldmester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Nogle 12 & 1 Tønder nye Høst=Sild faaes hos Jens Rasch.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Nye franske Catrine=Blommer og Svedsker, store Muskatelrosiner, søde & bittre Mandler, Figen, store Bamberger=Kirsebær, Caroliner-Riis, Riismeel, fiin Kaffe Raffinade, Melis, Candis, hvid og guul Pudersukker, Lindser, Macaroni, italienske Nudler, Capers, Oliven, franske syltede Blommer, Vanille og Vanillesukker, fiin Huusblasraspet Hjortetak, chinesisk og ostindisk Sago, Provence-Olie, Lemon Asier, syltet Ingefær, Carystof, Soya, engelsk Sennop paa Glas og pundeviis i Blærer, nye Eidammer og smaae grønne Schweitzer=Oste, lybske Pølser, samt alle Sorter Specerier, ere i bedste, nye Varer arriverede hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Punschextract, kraftig og velsmagende, Rom, Cognac, rød og gammel Viin, dry Madeira, godt reensmagende kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, rafineret Lampeolie, Menagelamper, Boxstabeller, sælges stedse til billigste Priser hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Diverse friske Theer, af det asiatiske Compagnies sidst hjemkomne bedste Gods, faaes hos Worm. fiint og frisk, faaes hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
At jeg den 16de, 17de og 18de December næstkommende sagter at vare tilstede i mit sædvanlige Logis, hos Hr. Kjøbmand M. Galthen i Bispensgade i Aalborg, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Regninger, Grevskabet vedkommende, udbedes mig tilstillede inden den 13de denne Maaned. Lindenborg, den 4de December 1834. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
En Pige, helst uden for Bondestanden, der forstaaer at bestyre et lille Meierie, kan faa Tjeneste til 1ste Mai. Det Nærmere erfares paa Addresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Idet jeg fra idag af aabner Conditori i forrige Wan da els Gaard Nr. 2 paa Algaden, tager jeg mig den Frihed at anbefale mig med alt til dette Fag henhørende, ligesom jeg ønsker mig anbefalet, saavel til Uden som Indenbyes med Bestillinger af Bagværk &c. Aalborg, den 22de November 1834. Schumacher.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
En Embedsmands Søn her i Stiftet, der er 15 Aar og confirmeret, af stærkt og sundt Helbred og blidt og godt Sind, samt skriver og regner godt og forstaaer det tydske Sprog, ønsker sig strax antaget paa et Bye eller HerredsContoir, for at øves i juridiske Forretninger; Aalborg Stiftstidendes Contoir giver Anviisning om samme.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Auctioner. Efter Reqvisition fra Cancellieraad og Procurator Jensen, paa Vedkommendes Vegne, bliver, Fredagen den 19de December næstk., Formiddag Kl. 10, afholdt noffentlig Auction i Kjøbmand Jens Raschs Gaard ved Østeraa her i Byen, til Bortsalg af adskillige Varer, saa som: endeel Bomuldsgarn, Organsin, forskjellige Baand, Knapper, Knive og Skeer, nogle Saxe, Syle, Borer, Gardinrocetter, Oliehoveder, Sele= og Buxespænder, Messinghegter, Dametasker, Jldersaxe, Hængsler, Blysom og andre Søm, Speilglas, nogle Hakkelseknive og Høleer, m. m. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten. Lysthavende indbydes. Aalborg, den 3die December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Fortegnelse. lover uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Novbr. Hvorfra. Maaned 1834. Til Hvem. PortoFrohvn. Jørgen Christian Treng paa Svenstrupgaard. 5 Holbek. Kjøbmand J. Werner i Aalborg. Niels Horsens i Nibe. I Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-08
Snedkermester F. Syvardtsen, Adr. Bødker, L. Kjersgaard i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Hertugen af Gloucester døde den 30te Nybr. om Aftenen, som det lader, efter faa Dages Sygdom. Han havde længe været en ivrig Tilhænger af Whig=Partiet, og som Saadan været udsat for Tory=Bladenes bidende Sarcasmer; først i hans sidste Leveaar havde han skiftet Anskuelser, og var gaaet over til Torverne. Han var Kantsler for Universitetet i Cambringe, og denne Værdighed skal allerede, strax efter hans Død, være tilbudt Storbrittanniens nuværende Lord=Kantsler, Lord Lyndhurst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Foruden de Forsamlinger, som i Almindelighed gaae Ud paa at lægge Misfornøielse med et Torn=Ministerium for Dagen, og som endnu stedse bearbeide Stemningen rund omkring i Landet, sammentræde nu ogsaa andre Forsamlinger, som søge at virke paa de forestaaende Valg, saafremt det nærværende Parlament bliver opløst. J denne Henseende gaaer Skotland til Værks med meest Iver. J Bladet Spectator ansees det nærværende Underhuses Medlemmer at indeholde en tilstrækkelig Opposition imod Hertugen af Wellington, da Antallet af Medlemmer af denne Farve angives til ikke mindre end 467, medens Antireformernes kun skal være 181.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Efter de nyeste Efterretninger fra Middelhavet befandt sig den af Admiral Josias Rowley commanderede brittiske Flaade, i betydelig Styrke i Farvandet i Nærheden af Smyrna. Admiralen holder sine Jnstructioner, med Hensyn til den ham underlagte Flaades Bestemmelse, meget hemmelige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Den under ham samlede Sømagt bestaaer af 26 Linieskibe med 1100 Kanoner, og foruden denne har England paa sine forskjellige Stationer i Middelhavet for Øieblikket 18 stærke Jnfanteri-Batailloner og en betydelig Artilleri=Par til øieblikkelig Disposition.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Efter et engelsk Blad skal det franske Gesandtskab i London have erholdt Underretning fra Paris, at Fyrst Talleyrand igjen tiltræder sin Post i London. Ved hans Afreise fra England havde det vel været hans Bestemmelse at trække sig tilbage fra Forretningerne, men nu, da Torierne atter komme til Roret, skal han have givet efter for Ludvig Philips Ønske, atter at see sig repræsenteret af ham ved Cabinettet i St. James. Efter Times skal det især have været Lord Palmerstons Personlighed, som mishagede Fyrsten, hvorimod Hertugen af Wellington benævnes hans specinelle Ven." -
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Da Lord Melbourne fra London indtraf paa sit Gods, modtog han en Adresse undertegnet af de meest anseete Personer i Omegnen, hvori man yttrede sin Deeltagelse over hans Afskedigelse af Ministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Belgien. Den belgiske Coureer har meget travlt med at berette omde Forstærkninger, som de paa Grændserne staaende hollandske Tropper vedblive at erholde. Den mener, at Krigsministeren dog vel maa være underrettet derom, ligesom ogsaa som de befalinger fra Haag, hvorefter Herzogenbusch skal provianteres paa 1 1/2 Maaned, og en skarpere Opsigt iagttages med alle Fremmede, som komme til Holland. Courreren mener, at man vel ikke paa nærværende Aarstid heraf kan drage nogen Slutning om umiddelbare Fjendtligheder fra Hollands Side, men antager snarere disse Forholdsregler som et Vink om, hvorledes den hollandske Konge, Wilhelm den 1ste, anseer den af den engelske Konge, Wilhelm den 4de, foretagne Forandring med det engelske Ministerium. Hermed staaer en senere Efterretning af 2den Decbr., i samme Blad, i Forbindelse, som lyder saaledes: "Vi kunne fra de paalideligste Kilder, uden at det vil være muligt med Grund at modsige os, forsikkre, at den første Act, Hertugen af Wellington har undertegnet, efterat have aflagt Eed som Minister, har været en Note, som med en Cabinets Coureer afgik til Kongen af Holland, hvori Hertugen erklærer, at det er det nye engelske Cabinets formelige Hensigt, aldeles ikke at forandre Noget i det System, som det forrige Ministerium fulgte med Hensyn til sin Politik mod Udlandet. Vi kunne ligeledes forsikkre, at Noter af samme Jndhold ere afsendte til Paris, Madrid, Lissabon, Frankfurt, Berlin, Wien og Constantinopel. Heri skulde synes at ligge en Beroligelse; imidlertid ere Hollands halvkrigerske Foranstaltninger dog ogsaa komne paa Bane i det belgiske Repræsentant=Kammer, hvor en Hr. Dumortier har gjort opmærksom paa de omtalte Forstærkninger af de hollandske Tropper paa Grændsen, paa Prindsen af Oraniens Reise til Keiseren af Rusland i Berlin, paa Wellingtons Jndtrædelse i det brittiske Ministerium, og spurgt Ministeren, om den belgiske Regjering under disse Omstændigheder udviklede den behørige Aarvaagenhed. Belgiens Udenrigsminister svared ham strax, at de af nogle offentlige Blade udbredte Efterretninger, omendskjøndt de bleve modsagte i hollandske Journaler, dog ikke desto mindre havde vakt baade hans og Collegers Opmærksomhed. Han antog, at det under nærværende Forhold var Regjeringens første og vigtigste Pligt, at give Agt paa Alt, hvad der foregaaer i Nabolandet, og at vaage over, at den hollandske Armee i intet Tilfælde sætter sig i en mere truende militairisk Stilling end den belgiske, Han bad Kammeret være forvisset om, at Kongen ikke vilde undlade at tye til Nationens Hielp, saafremt Kongen af Holland vedbliver de Rustninger, han synes at have begyndt, og Kongen holdt sig da ogsaa overtydet om, at Kammeret, strax vilde komme ethvert Forlangende imøde, som sigtede til at sikkre Landets Uafhængighed og dets Gebeets Jntegritet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-10
Holland. Her synes man at have glemt det gamle Ordsprog: quis sexcuse Saccus, thi det hedder fra Haag under 23den Novbr., at om ogsaa Udlandets Publicum skulde falde paa at troe, at nogle Artikler, som i de hollandske Blade i den senere Tid angaae militaire Gienstande, hentyde paa krigerske Rustninger, saa er dette dog ingenlunde Tilfældet.