JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Den nylig afdøde Dronning af Spanien skal have været en høist fortræffelig Dame, men holdtes ikke for lykkelig gift. Den Munk, hendes Skriftefader, som beskyldtes for at have forkortet hendes Liv ved alt for strenge Bodsøvelser, og som nu sidst fik hende til, midt i Januar maaneds Kulde, at gaae barfodet til Kirke, er bleven forviist fra Hoffet. Kongen har yttret Lyst til at gaae i Kloster, men Prælaterne opmuntre ham til at gifte sig endnu 4de Gang, for om muligt at skaffe Riget en Thronarving, og saaledes er da hans Valg faldet paa den neapolitanske Prindsesse Christina (født 1806) som han nu vil forlange, saasnart den Sørgetid er forbi som Etiketten foreskriver. Da den afdøde Dronnings Liig blev bisat sidstl. 2de Mai om Morgenen Kl. 5, blev det ledsaget af en uhyre Mængde Munke med Fakler, der, syv Steder underveis læste Messe over det. Den Høisalige, en født Prindsesse af Sachsen, var i sit 26de Aar, og havde været gift med Kongen i næsten 10 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Ved det sidste engelske Veddeløb i Epsom vandt Hesten, Frederik, mod hvilken Veddemaalene vare 33 a 1, til stor Bestyrtelse for de som formodentlig havde bedømt den kun efter sit Udvortes. En Hr. Fort derimod, som havde holdt paa dens Been, vandt over 20,000 Pd. St. Den lille Dronning af Portugal og den 17 aarige franske Hertug af Chartres (Hertugen af Orleans's Søn), der af Mange betragtes som halvt Forlovede, vare tilstede derved. (Denne unge Prinds har faaet en særegen Dannelse: hans Fader har ladet ham undervise i Physiologie, Anatomie og andre medicinske Videnskaber, hvori han skal være meget stærk. Men han dandser ogsaa godt, sige Damerne.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Det er besynderligt, siger en Journalist, hvilken Uro der i dette Aar hersker i Jordens Skjød, den synes at korrespondere med den som hersker paa dens Overflade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Den russiske Admiral Riccord, som blokerer Kysten af Macedonien, berette: at da han sidstl. 13 April krydsede i Nærheden af Øen Thasos, bevægede Havets Bund sig saa heftigt, at Kanonerne paa Admiralskibet bleve rykkede af deres Plads, og man troede at Skibet vilde strande. Den engelske Stad Gravesand og Omegn blev forleden sat i stor Urolighed derved, at paa een Dag, en heel Deel respectable Mænds Koner pludselig forsvandt, Jngen vidste hvorfor og hvorhen. Først efter flere Dages Forløb, da En af de forladte Ægtemænd opsøgte sin Svigermoder i Herfortshire for af hende, om muligt, at erfare, hvor hans Elskede opholdt sig, kom man efter, i at alle de forsvundne Koner befandt sig paa en Valfart til Afhton, for der at modtage den unge Schiloh(Messias) som Prophetinden Johanne Southeote havde forkyndet dem at ville indtræffe dertil paa en vis Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Ved nærmere Eftersyn befandtes nu, at de stakkels Mænd ikke allene havde mistet deres Ægtefæller, men at de 1 fromme Koner ogsaa havde medtaget Alt hvad de havde kunnet skrabe sammen af Penge og Pengesværd, for at gjøre den unge Messias Præsenter ved hans Ankomst. Man er nu meget spændt hvorledes Mændene ville tage mod deres Koner naar de komme tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
J Marseille lever en Kone, som er født 1714, har været givt to Gange, og anden Gang i sit 66de Aar, med en Mand paa 25. Hendes syvaarige Enkestand, mellem begge Ægteskaberne, tilbragte hun med at ride Koureer for en Fyrste i Malland, uden at Nogen opdagede hendes Kjøn. Hun har alle sine Sandser, og befinder sig saare vel, og lever næsten af ene Caffe, hvoraf hun drikker 30 - 40 Kopper om Dagen. - (Det maa da nok være hollandsk Caffe?) Ellers er det et Beviis meere for, hvad den gamle Caffedrikker Voltaire svarte sin advarende Læge: "Caffe er rigtignok en langsom tærende Gift, thi jeg har nu drukket den i 80 Aar."Et Pariserblad fortæller følgende Anecdote om den berømte Sangerinde Mademoiselle Sonntag, Kort før hendes Afreise fra Paris kom en Skrædermester til hende. Denne Mand, der var bekjendt under Navn af den gammeldags Skræder, blev kun benyttet af Damer, der slet ikke vilde være paa Moden. Nogle ondskabsfulde Mennesker havde bedraget Skræderen ved at bestillet 3 Dragter i la Pompadour, som de foregave, til reisende Engellænderinder, og ved at give Skræderen nogle Skillinger paa Haanden, forledt ham til betydelige Udgifter. Klæderne vare færdige, Regningen ogsaa (den beløb sig til 1800 Francs); men Jngen meldte sig. Manden var i Forvivlelse; mere end Tabet af Pengene smertede det ham, paa ny at blive Gienstand for sine Laugs brødres Spot over sin Forkjærlighed til det Gammeldags. Han besluttede at meddele Mademoiselle Sonntag sin Kummer. Mademoisellen hjelper ham øieblikkelig af Nøden. Hun kjøber den ene Klædning for 650 Fres., ifører sig den, som Rosine i Barberen af Sevilla- og kalder den selv robe de Seville, bien fatte par Mr. Niclot, rue St. Honore No. 71. Næste Dags Morgen tidlig bestormes Skræderen for at skaffe lignende Stads tilveie. 16 saadanne Dragter bestiltes samme Dag, og ingen Dame tør vise sig paa Promenaden uden robe de Seville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Fra Hannover fortælles følgende Begivenhed: En Dagleier ved Navn Relson, der engang havde staaet, ved den engelsketydske Legion, blev ofte drillet af sine Kammerater for hans fornemme Navn, og i Almindelighed kaldet "Admiralen." Han fortalte tidt sit Levnetsløb, der lød meget eventyrligt. Som Barn erindrede han sig, sandsynligviis med sine Slægtninge, at have gjort en Søreise, paa hvilken det Skib han var paa, blev taget af en tyrkisk Korsar. Alt hvad der var ombord blev lagt i Lænker, paa Drengen nær, som man lod uændset springe frit omkring. Kort efter ankrede Tyrkeskibet i en Havn, tæt paa Siden af en Engellænder. Drengen passede her sit Snit, og kom ubemærket ombord paa det engelske Skib hvor en godhjertig Matros, paa hans ynkelige Bøn, skjulte ham indtil Korsaren var seilet igjen. Man gav nu Hittebarnet Skibets Navn, og kaldte ham Nelson. Da han voxte op, blev han Matros, Soldat, &c. J denne Tid har hans Skjebne paa een forunderlig Maade udviklet sig. Høit oppe i Nord, nemlig paa Jsland, døde En af de fornemste Bjergværks=Officicanter og efterlod sin Datter en Formue der gik over de Hundredtusinde, men denne samvittighedsfulde Dame vilde paa ingen Maade tiltræde Arven førend hun var fuldkommen overbeviist om at er Broder, som var forsvunden som Barn, ikke meere var i Live. Omstændighederne derved stemte gandske overeens med Nelsons Ungdomshændelser. Det danske Skibs mandskab havde, efter dets Løskjøbelse af Slaveriet, aflagt Beretning om Skibets Ulykke og den lille Drengs Redning paa det engelske Skib. Ved Gesandtskabet udvirkede den ædelmodige Søster, at det brittiske Admiralitet lod gjøre Undersøgelser, nogle af Nelsons forhenv. Krigskammerater hørte om Sagen, og fortalte hvad de vidste. Man forfulgte Sporet, og fandt omsider den Søgte, som Dagleier i Hannover. Hs. K. H. Generalgouverneuren har selv examineret ham, og der tvivles ikke meere om, at han jo bliver erkjendt for den islandske Arving.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
J Søndags Eftermiddag Kl. 7, 22 M. 30 Sec. gik Jomfru Garnerin tilveirs med sin Lufthallon, og inden 10 M. havde hun naaet en Høide af circa 4000 H. Fod, i hvilken Distance hun skilte sig fra Ballonen, og naaede Jorden igjen, ved sin Faldskjerm, paa en Mark imellem det Sted hun var gaaet op fra og det saakaldte Schaferkamp, hvorfra hun i Triumph blev ført ind igjen til Hamborg. Man kunde formedelst det klare Veir see Ballonen over 18000 Fod høit fra Jorden, indtil den for Øiet blev som en liden Prik og endelig aldeles forsvandt. Af betalende Tilskuere regnes at der var omtrent 6000, og af ikke betalende sikkert to Trediedele af Hamborgs og Altonas Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Da Adam Oehlenschlager, Danmarks Stolthed forleden Søndag steg i Land paa Sverrigs Grund, blev han modtaget af Lagmand Hoffmann, der bragte Dannerskjalden og de i Selskab med ham var rende Danske til sit Huus, hvor en Deel af Malmøes første Embedsmænd samlede sig, for at bevidne Ochlen. schlager deres Høiagtelse. Ved Bordet tolkede Stadens Borgmester, Hr. Kjellander, Selskabets Glæde over Skialdens Besøg. J Lund blev Ø. overrasket ved en Deputation fra Universitetet. Alle de med Dampskibet. ankomne Danske bleve indbudne til en Fest i den botaniske Hauge, hvor der ogsaa var en stor Forsamling af Stadens Damer. Academiets Rector, Prof. Engstrøm, tolkede i nogle hjertelige Ord den almindelige Glæde over Dannerskaldens Besøg, og udbragte en Skaal for ham, ledsaget af trende Fanfarer af Regimentetsdenterne i Lund!" Ved Afseilingen fra M. bragte Danskerne et jublende Hurra for de gjæstfrie Svenske, som disse igjen besvarede saa længe det kunde høres. Hele denne Søereise og Besøget i to Stæder i et fremmed Land var gjort paa een Dag, fra Morgen til Aften, thi Dampskibet var igjen paa Khvns Rhed samme Dags Aften Kl. 10 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Da der ved den over Stervboestedet efter afdøde Glarmester Christopher Lynge her i Byen holdte Auction, ikke blev gjort noget Bud derpaa, saa bliver samme stillet til en nye Auction, som afholdes paa denne Byes Raadhuus, Mandagen den 6te Julii næstk., om Formiddagen Kl. 11. Lysthavende indbydes. Grenaae, den 18de Juni 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Auction over Egetræer. Efter Vedkommendes Begjæring vorder ved Auction, som afholdes i Stamhuset Rathlousdahls Skove den 7de Julii næstk. og efterfølgende to Dage, bortsolgt en Deel paa Roden staaende fuldmodne Egetræer, som alle ere tjenlige til Skibsbrug og Bygningstømmer. Liebhaberne ville behagl. møde den første Auctions-Dag, Tirsdagen den 7de Juli, ved Kongs huset ved Rathlousdahl, den paafølgende Dag ved (a) Darlings hele Fordring var circa 4000 Rbd. Sedler. i 3) Dette er nu efterkommet. Skovfogedhuset i Torrild Nørreskov, og en 9de næstefter ved Gersdorffslund, paa hvilke Steder Auctionen, begynder, hver Dags Morgen Kl. 8. Det bliver iblandt Conditionerne fastsat: at Egene maa blive staaende indtil Barken er tjenlig. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 18 Juni 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Mandagen den 22de Juni førstk., Torsdagen den 25de dito, og Mandagen den 6te Julii vorder, efter Skifterettens Foranstaltning, stillet til 3de Auctioner, den Stervboet efter afgangne Jacob Andersen og senere afdøde Hustrue Kirsten Jensdatter, tilhørende Gaard paa Amstrup Mark i Hads Herred, hvis Hartkorn er Ager og Eng 4 Tdr. 1 1/2 Alb., tilligemed Kirke, Korn- og Qvægtienden, samt Kongens Anpart Havretiende deraf saa og et Tørveskifte i Ørting Mark, af Hartk. 2 Fkr. 1 3/4 Alb. Med Gaarden følger den i Jorderne nedlagte Vinter, sæd, samt Foraarsæden, nemlig: omtrent 14 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre og 7 Tdr. Ærter. De 2de første Auctioner holdes paa disse Herreders Contoir i Aarhuus, hver Dags Formiddag Kl. 9 1/2, og den 3die Auction i Gaarden, som attraaes solgt, bemeldte 6te Juli Formiddag Kl. 9. Naar de faste Eiendomme ved 3die Auction ere solgte, bliver samme Dag forauctioneret Besætningen og Avlsredskaberne: Heste, Køer. Faar, Sviin, Gjæs, Vogne, Plouge, Harver &c., saa og Stervboets øvrige Eiendele, af Jnd- og Udboe, Kobber, Messing, Jern- og Træfang, Sengeklæder, og Linned, med videre. Hads & Ning Herredscontoir, d. 12 Juni 1829. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Jfølge vedkommende Dom, og Udlægshavers Begjæring, bliver :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Tirsdagene den 21de Juli, 4de og 18de Aug. na sk., hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt Auctioner over det Jacob Hempel tilhørende Sted paa Huusumgaardens Mark i Gienstrup Sogn, med Hartkorn 5 Skpr. 3 Fkr. 2 1/2 Alb., samt Høe og Korn-Afgrøden. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og den tredie og sidste i Stedet selv. Hvilket herved, overeensstemmende med Plac. 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Mariager, den 11te Juni 1829. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Ved Proclama af Dags Datum, som foranstaltes læst ved Mattager Byetingsret og i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Jfr. Anna Maria Meldaht, heraf Byen, indkaldte til med 12 Ugers Varsel, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Mariager, den 11te Juni 1829. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Hvem som endnu maatte have Bøger hænde af det forhenværende Læseselskabs, som bestyredes af der. Oberst v. Høegh Guldberg og Pastor Hahn, ville snarest muligt behage at indlevere samme til Stiftsbibliotheket i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Til førstk. Juli kunne nye Elever optages i min Dandseskole. Det bemærkes: at et Cursus varer et halvt Aar. Aarhuus, den 19de Juni 1829. Ludvig Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Hos Undertegnede er for kort Tid siden arriveret en Deel smukke Galanterie-Vare, lakerede og pletterede Vare, som : Bröd- og Præsen. teerbakker, Flaske= og Glasbakker, Horn Dame& Side Kamme, Fiskebeen, Spanskrörstokke, Spanskrör, hollandske Skriv & Postpapirer, fiint og ord. Segllak, fine og ord. Kjol. Veste- og Jern Knapper, lak. Beslag til Kjöretöi, samt lak. og pletterede Spænder til dito, dybe svenske Pander, svensk Staal, et Partie fransk Porcellain, en Deel fiine slebne og uslebne Glasvare, ligeledes en betydelig Deel Nürnberger-Vare, samt Speile i flere Størrelser, som Alt sælges til billige og nedsatte Priser hos C. A. Bünger & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
At jeg igjen er bleven forsynet med stukne Senge tepper, bekjendtgjøres herved, idet jeg anbefaler mig med alle Slags Alenvare. K. sal. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Fiin Vanille & Kryder-Cocholade samt fortrinlig god Punsch Extract, faaes hos P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
Endeel Lispund Rughalm ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-20
For en liden Familie er en særdeles god Boepæl paa Vestergade, hvortil hører alle muelige Beqvemmeligheder, at faae til Leie til næste Flyttetid paa billige Vilkaar. Adressek. anviser. En Skolediscipel, eller anden eenlig Person, kan til næstk. Flyttetid erholde Kost og Logis i Huset hos Kold paa Kanikkegaden. Sammesteds er i Olufsmarkedet en Sal at faae til Leie, samt Kost om forlanges. Violin,, Guitar= og Klaveer-Strenge faaes hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Nyheder fra Al. Krigsbegivenheder i Tyrkiet. Om Slaget vedPratodi har man nu faaet en russisk Armeeberetning. Russerne beholdt Valpladsen; General Rot har slaget Storvezieren tilbage. Tyrkerne havde efterladt sig over 2000 Døde og en stor Mængde Heste paa Valpladsen; men formedelst de Kæmpendes rasende Forbittrelse var der kun gjort 45 Mand og 1 Mullatil Fanger. Vi have - saaledes slutter Beretningen - 499 Soldater og Underofficerer, 13 Overofficerer, 1 Stabsofficeer, 1 Præst og Generalmajor Ryndindøde, samt 596 Soldater og Underofficerer, 26 Overofficerer og 5 Stabsofficerer saarede, blandt disse Oberst Kaufmann af Regimentet Selenginsk, Oberstlieutnant Zaleski af Regimentet Jakutsk, og Oberstlieutn. Korenika af det 31te Jægerregiment. Ved et Udfald fra Silistria er Generalmajor Fyrst Proforowskbleven dræbt af en Kanonkugle, og ved at storme nogle Batterier udenfor denne Fæstning have Russerne, ifølge en Jndberetning fra General Diebitsch, havt 190 Md. Døde og Saarede, blandt de Sidste Oberst Manderstjerna af 18de Jægerregiment, og 4 1/4 Overoffice. rer. Fra den wallakiske Grændse meldes: at Silistrias Bombardement var begyndt, og at man Natten, til den 21de Mai havde seet Himlen i denne Egn gandske luenderød. Jfølge en Beretning fra General Bebutow som kommanderer under Paskewitsch, ere 5000 Tyrker, som havde sat sig fast ved Byen Zurskabi, blevne saa total slagne den 1ste Mai, uagtet deres tapre Modstand, at de forfulgtes flere Mile langt, og leed et stort Tab underveis. Jfølge Storvezierens Jndberetninger til Porten have Tyrkerne seiret. Saasnart han havde overtaget Kommandoen, sendte han flyvende Korps omkring til alle Kanter, og foretog selv en Recogrer. nescering mod Varna, hvorfra General Roth kom ham imøde med to Divisioner. Det kom til blodige Træfninger, hvori Russerne mistede flere tusinde Dræbte og Saarede, og Tyrkerne toge 7000 Fanger. (J en anden Beretning siges, at der paa ingen af Siderne blev givet Pardon.) Prawodi blev fleregange stormet og endelig aldeles ødelagt. Det Sande er formodentlig, at der er faldet mange Mennesker paa begge Sider, uden at det endnu er bragt til noget afgjørende Resultat. Hussein Paska har faaet Ordre at begive sig til Rustschuck, for der at overtage Kommanden. Den tyrkiske Flaader kommet ind igjen til Bosphorus, men havde dog, mens den var ude, bevirket, at over hundrede Skibe med Levnetsmidler, som laae i Havnene ved den natoliske Kyst og ventede paa Leilighed, vare lykkelig slupne indtil Constantinopel. Vel faldt der ved samme Leilighed en halvsnees Stykker i Hænderne paa de russiske Kryd, sere, men den tyrkiske Hovedstad blev dog hjulpet for det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Der meldes fra Warschau, at Keiseren af Rusland dog vil begive sig til Armeen, og at et Korps friske, Tropper paa 40,000 Md. er bleven beordret fra det Jndre af Rusland til Donauarmeen. Executiv=Divanet i Wallakiet har faaet Ordre til at sørge for Proviant til 90,000 Mand. Jngen veed, hvortil disse nye Leverancer er bestemte, om til den hiinsides Donau staaende Armee eller til endnu forventende Reserver. Reisende fra Bucharest fortælle, at man seer der paa alle Gaader døde og døende Mennesker, og at næsten ingen Time gaaer forbi uden nye Pesttilfælde. Alle offentlige Bygninger ere lukkede, de russiske Tropper have maattet forlade Staden, og kampere nu i aaben Mark. Selv i Leiren ved Selistria griber Pestsmitten saaledes om sig, at Generalstaben har opfordret alle de tydske Læger som opholde sig i Bucharest, at begive sig til Armeen, men de have svaret, at før ville de aldeles forlade Wallakiet. Jndvaanerne ere paa det strengeste forbudt al Samfærsel med de bivouaqverende Tropper, desuagtet have Adskillige ved Nattetid prøvet paa at snige sig derud, og blandt Nogle som grebes fandtes En fuld af Pestbylder. Det kolde og fugtige Veir skal være meget skadeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Portugal. Den 19de Mai havde D. Miguel mønstret det 16de Jnf. Regiment paa Belemspladsen. Evolutionerne misfaldt ham og han tilkjendegav Oberster sin Utilfredshed. Denne derimod paastod, at Maneuren var bleven fortræffelig udført, og at hans Regimenendnu aldrig havde faaet nogen Bebreidelse. Dette Svar forbittrede Jnfanten saa høilig, at han gav Obersteen en Øresigen og et Fodspark samt lod ham sætte ind i Belemstaarnet. Regimentet trak temmelig roligt hjem men og Aftenen saaes store Hobe i Kapper og med Vaaben, paa Belemspladsen, Flere forenede sig med dem, og der hørtes stærke Oprørsskrig. Men som de vare i Begreb med at ville bemægtige sig nogle Kanoner ved Palaiporten, kom pludseligt en Rytter=Escadron og en Bataillon tilfods fra to forskjellige Sider og adspredte Oprørerne. Nogle Dage efter kom med en engelsk Hurtigseiler det Budskab til Lissabon, at den brittiske Regjering var af Marqvis Palmella og Visconde Barbacena bleven officiel underrettet om, at der paa Terceira vil blive oprettet et Regentskab for Dronning Maria, hvilket den ikke saae sig istand til at forhindre, samt at der under Keiser Pedros Garantie vil blive gjort et Laan for de nye Regentskab paa 400,000 Pd. St. Disse Efterretninger havde forvoldet en uhyre Glæde blandt Folket, ja skal saagar være trængt ind i Fængslerne, hvor nogle at de Indespærrede havde raabt: "Dronning Maria leve Herpaa skal være forefaldet Grusomheder der overgaa al Beskrivelse, som f. Ex. at en Fangevogter havde qvalt en Deel Fanger ved frisk Kalk. Da Fiskere have seet adskillige hovedløse Liig flyde omkring ved S. Julian, slut ter man sig til, at endeel af Fangerne ere blevne drukne, de. En hannoveransk Oberst Bulow er bleven tvungen til at gaae strax ombord paa et engelsk Skib, hvis han vilde undgaae at blive transporteret tilligemed en hee Deel Andre, til Afrika. D. Miguel har givet Ordre til at udruste alle sine Krigskibe samt fragte alle de Transportskibe som kunne overkommes. Hvad hans Hensig, er, det vidste Jngen. Alle de royalistiske Frivillige havde faaet Patroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Jtalien. Mellem de albaniske Bjerge fornemme der næsten daglig stærke Jordskjælv, og alle Omegnens Beboere ere i den største Skræk. Det Rygte var almindelig udbredt, at der var udbrudt Jld i Monte Cavo, mellem Søerne ved Nemi og Castel Sandolfo. Hvis der mellem begge de sammenstyrtede Krattere som ere disse tvende Søer, skulde opstaae en tredie, saa ville de herlige Landskaber Albano, Aricia, Genzano og Nem være i største Fare for at vorde ødelagte. Regjeringen. havde sendt en Commission af Naturforskere derhen, men den var endnu ikke kommet tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Tydskland. J Schlesien er atter saadan Oversvømmelse, at Postgangen var standset, og der var skeet megen Skade. Ved Liegnitz er Dæmningerne blevne gjennembrudte, og den 11te Junii styrtede Vandet med voldsom Magt ind i Staden. Ved Schweidnitshavde man i 4 Dage saa frygtelige Regnskyl, at de lignede ordentlige Skybrud, og gjorde Floderne til rivende Strømme, som ødelagte Broer, Huse og Landeveie. Staden Neise stod heelt under Vand og ikke en eneste Bro blev forskaanet. - Ogsaa i Wien har man havt et saa uophørligt Regnveir, at Prateren og Leopold staden have staaet under Vand. Hertugen af Reichstadt, (Napoleons Søn) maatte, ved at vende tilbage fra en Lysttour, ride igjennem de høit opsvulmede Strømme, og skal derved have viist meget Mod og Behændighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
J Varmbruun har man Natten mellem 2 og 3. Junii fornummet tre Jordrystelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Fædrelandet. Khvn. den 20de Junii. Jgaar Eftermiddags Kl. 5 1/2 bebudede Kanonernes Torden fra Batterierne ved Toldboden det kgl. Dampskib Kiels Ankomst, paa hvilket Hs. K. H. Kronprindsesse Caroline vendte tilbage til Hovedstaden, efter aflagt Besøg paa Louisenlund. Høistsammes Søster, Hs. K. H. Prindsesse Wilhelmine, vil i Morgen paa bemeldte kgl. Dampskib afgaae til Holsteen og derfra vende tilbage med Hs. M. Kongen de første Dage i næstkommende Maaned. Allerhøistsamme vil besøge Møen paa Hjemreisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
J Onsdags indtraf hertil med Dampskibet Wilhelmine Hs. D. Prinds Georg af Hessen, Broder, til Hs. D. Prinds Wilhelm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Jdag Middag Kl. 12 foregik i Regentskirken, de sædvanlige Høitideligheder ved det aarlige Rectorskifte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Conferentsraad Schlegel fratraadte og proclammerede Etatsraad Saxtorph som Rector magnisicus. Programmet, forfattet af Statsraad Thorlacius, handler om en græsk Jndskrift. Tvende Studerende, Cand. juris Flensborg og Studios. jur. Elberling, modtoge ved denne Leilighed de dem for deres Afhandlinger tilkjendte Guldmedailler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Det medicinske Facultet er bleven forøget med tvende Lectorer: Hr. Dr. med. Eschricht og Møhl. Næste Løverdag, den 4 Juli, agter Dampskibet. Dania at gjøre en Extrareise til Flensborg. Det vil afgaae herfra om Formiddagen Kl. 10, og indtræffe Søndag Eftermiddag i Flensborg. Om Mandag Morgen Kl. 9 gjør det en Lysttour til Sønderborg, om Tirsdag Morgen til Apenrade, og om Onsdag Morgen til Augustenborg. Fredag Morgen Kl. 9. gaaer det igjen fra Flensborg, og agter Løverdag Eftermiddag at komme her tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Qvartalskoursen for Juli, August og September Maaneder 1829 er bestemt til 2061 mod 100 Species eller 1 Rbd. 3 s. Sedler og Tegn til 1 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Hof=Hattemagermester D. Max døde i Onsdags pludseligt paa den kgl. Skydebane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Landsoverretten har dømt Krigsraad og Consumtionsforvalter Theil i Skive til at bøde 200 Rbd. Sølv til Fattigkassen for formeentlig misligt Forhold i hans Embedsstilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 19de Juni 1829. Hamb. 2 M. a vista 206. Species 209. 12 Rbmk. 8 3/4 s. Norske Speciessedler 151 a 151 1/2 Rbd. Sedler. 4 pCt. Kgl. Obl. 1. R. 89 a 89 1/2 i Sedler, dito 86 1/2 Banco. National-Bank-Obl. (1 Fbr. 1820) 102 1/2. S. a 107 i Sedler.