JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Fædrelandet. Den af Stænderforsamlingen behandlede Sag om Sognebaandets Løsning har fremkaldt flere Afhandlinger og denne Sag, saaledes har navnligen Lindberg i nordisk Kirketidende og Pastor Grundtvig i et eget Skrift stærkt udtalt sig for Sognebaandets Løsning, medens derimod nu Overlærer og Dr. Kalkar i Odense har i Fædrelandet ladet indrykke nogle bemærkninger til Forsvar for det Bestaaende. J denne Afhandling, der vistnok fortjener at læses af enhver, hvem ikke de kirkelige Forhold er en ligegyldig Sag, gjør Forfatteren opmærksom paa, at heri Landet ingen grundet Anledning er til for de saakaldte gammeldags Christne, at klage over Samvittighedstvang, da enhver Præst ikke alene er berettiget, men endog ved Eed og flere Lovbud er forpligtet til at lære efter den ansburgske Confessions Aand og Bogstav, og at forvalte de ministerielle Forretninger efter Ritualet, og paa den ausburgske Confession og Ritualet er jo de gammeldags Christnes Troe grundet. Om Følgerne af Sognebaandets Løsning, yttrer Forfatteren sig saaledes: "Tilstædes der derimod Sognebaandets Løsning i det Omfang, der er fordret, og Lærrefrihed i den Udstrækning, i hvilken Pastor Grundtvig og Mag. Lindberg gjøre det gjældende, da maatte Enhver jo have baade Ret til at føre og antage prang og falsk Lærdom; endog katholske Lærdomme, som ligefrem benægtede den protestantiske Kirkes Princip og Lære, turde da Enhver udbrede omkring sig, og lykkedes det en saadan Lærer at skaffe sig ret mange Tilhængere, saa skulde Statskirken med Rolighed see derpaa, kun bekymrende sig om det Ene, at Enhver fik Lov til at gjøre hvad han vilde, J saa Fald kunde Navnet: Statskirken, hvilket hos os er eensbetydende med protestantisk Kirke, kun lyde som en Jroni, da behøvede vistnok Jngen hverken at indtræde i, eller at udtræde af den, som ikke existerede; men det er et besynderligt Venneraad at raade den, som lider Smerte i Hovedet, at hugge Hovedet af, for at undgaae Pine!" Med Hensyn til Grundtvig, bemærket Forfatteren, at denne Mand ofte med megen Oprigtighed tilstaaer, at hvad han til een Tid anseer for det eneste rigtige, til en anden Tid forekommer ham urigtigt og kettet, men, hvad om nu han og føie Tid anseer sit Raad at skille sig ad, at opløse de bestaaende Baand, for et urigtigt Raad, staaer det da i hans Magt paa Ny at forbinde de Adskilte, at sammenkalde det Opløste
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Det nu udkomne N af dansk Folkeblad indeholder Begyndelsen til en Afhandling, der sikkert vil blive læst med Jnteresse af flere, da den handler og de danske Provindsialblade. Hvad der af denne Afhandling hidtil er publiceret, indeholder. unægtelig flere afgjorte Sandheder, men det Hele synes dog at røbe en Forfatter, der ikke er aldeles fortrolig med de provindsiale Forhold, ligesom den og bestyrker Rigtigheden af den gamle Slutning, at det er lettere at gjøre Fordringer, end at realisere dem. Med disse bemærkninger ville vi dog ingenlunde fælde nogen afgjørende Dom over den nævnte Afhandling, som vi endnu ikke kjende i dens Heelhed, men vi ønske kun at henlede vore Læseres Opmærksomhed paa den, fordi vi maaskee til en anden Tid ville finde os opfordrede til at omtale den omstændeligere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
De gudelige Forsamlinger - hedder det i Nordisk Kirketidende – udbrede sig mere og meere paa Langeland, og Fyenboerne betragte nu Christendommen for grundfæstet der. Der ere stærke Folk paa Langeland, skriver En af Fyenboerne, som jeg troer ikke forsage saa let i Striden; Nogle af dem begynde ogsaa at tale Ordet med Liv og Kraft, saa det er med Herrens Hielp ikke muligt, at Diævelen kan jage Christus fra Langeland, om han endog kunde jage Fyenboerne derfra. Hvad nu Godset angaaer - bemærket Redacteuren af Nordisk Kirketidende – synes man rigtignok opsat paa at berøve de Troende hvad de have, og meere end de have, for de gudelige Forsamlinger, der nu holdes paa Øen. J det Mindste er der den 12te Januar d. A. afsagt en Dom i en Sag mod Følgende, deels for at have holdt gudelige Forsamlinger, deels for at have tilladt dem i deres Huse, hvorved de ere tilpligtede at betale 242 Rbd. i Mulkter, nemlig: Johan Nielsen (en fattig Huusmand) 50 Rbd.; Hans Jørgen Hansen 50 Rbd., Lars Pedersen Møller 50 Rbd.; Rasmus Madsen Pileløkke 30 Rbd.; Rasmus Skræder, 15 Rbd.; Carl Møller 15 Rbd.; Smede=Enken i Simmerbølle 10 Rbd. Christen Jensens Enke i Nibjerg 10 Rbd.; Hans Lausen i Løkkeby 4 Rbd.; Jørgen Jensen i Herslev 4 Rbd., Morten Olsen fra Brangsby 2 Rbd.; Skomageren i Tryggeløv 2 Rbd. Summa 212 Rbd. Sølv. J en anden Betydning end det hedder i 1 Sam. 3, 1. Herrens Ord var dyrt i de samme Dage maa man vel sige det samme om vore; thi det er unægtelig dyrt, naar en fattig Mand skal betale 50 Rbd. for at have formannet sine Medborgere saa inderligt, og hjertetigt som han kunde, til at frygte Gud og ære Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
J Commissionstidenden opfordres Theaterdirectionen af en reisende Familie til at lade opføre det nye Stykke: et Ægteskab under Keisertiden, for at den ogsaa kan faae den Glæde at see den meget omtalte nye Husaruniform, der er anskaffet til Hr. Holst, og som skal have kostet 167 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Politiet i Kjøbenhavn bekjendtgjør i Adresseavisen et allerhøieste Forbud mod Tobaksrygning udenfor de kongelige Prindsers og Prindsessers Boliger, hvilket allerede var forbudt ved en Gouvernementsbefaling, hvis Gyldighed er bestridt af flere kjøbenhavnske Blade. J denne Anledning bemærker Kbhpst. Saaledes er det da bragt paa det Rene, at Hs. Durchlauchtighed Landgreve Wilhelm af Hessen-Cassel er incompetent til at give nye Love eller forandre de bestaaende, dernæst at Kjøbenhavns Gouvernement, saalænge at Byen ikke er erklæret i Beleiringstilstand, ingen Jurisdiction har over Borgerne, og endelig at befalinger, der angaae Borgernes almindelige Rettigheder og Forpligtelser, maae bekjendtgjøres dem, saafremt de at dem skulle fordres efterlevede. Alt dette have vi vel intet Øieblik betvivlet, men det glæder os dog at have foranlediget en ny Stadfæstelse af disse vigtige Grundsætninger i et Tilfælde, hvor deres Rigtighed factisk var sat under Qvæstion, og denne Lovmæssighedens hurtige og lette Seir er vigtigere end den Gene, at man, naar man passerer de kongelige Prindsers og Prindsessers Boliger med Pibe, eller Cigar i Munden, fra Fortouget maa træde over paa Gaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Under Overskrift: "Zur Ehre Thorvaldsens, zum Besten Holsteins, zur Zierde des Kieler Schlosses", læses i Kieler Correspondenzblatt No. 19– 20, af 27de f. M. en udførlig Udvikling af, hvor ønskeligt det vilde være, om det paa den østlige Fløi af Slottet i Kiel værende, dertil passende Rum blev benyttet til der at opstille Gibsafstøbninger af Thorvaldsens Arbeider. Som bekjendt, kom dette Ønske allerede for Orde, da Hertugdømmerne opfordredes til at yde Bidrag til et Thorvaldsensk Museum i Kjøbenhavn, og man fremsatte offentligt det Forslag, at gaae ind herpaa under den Betingelse, at der i Kiel foranstaltedes en saadan Samling af Gibsafstøbninger. Det gjentages nu, dets Understøttelse lægges Holsteneren Bissen, Thorvaldsens heldige Elev, specielt paa Hjerte, – men Midlerne til et saadant Museum i Kiel, Skulde de maaskee tilveiebringes ved en Subskription i Hertugdømmene? Nei, ingenlunde! Forf. er slet ikke i Forlegenhed dermed, han siger: SchleswigHolstein gjør Kjøbenhavns Commune aarlig en Foræring af omtrent 8,000 Rbd. (saaledes anslaaer han nemlig Hertugdømmenes Anpart i de 25,000 Rbd., som af Klasselotteriets Overskud ere tillagte Kjøbenhavns Fattigvæsen. Man anticipere denne Sum paa 10 Aar og Ønsket kan let opfyldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
For at forebygge de skadelige Foraars-Auctioner, skal Justitsraad Povelsen i Sorøe – efter en Meddelelse til Vestsjæll. Avis - have tilbudet Sorøe, Academies Bønder at overlade dem til Foraaret Sædekorn til en fastsat Priis og med Credit til Michelsdag. Det var ønskeligt - hedder det videre om andre større Godseiere, i hvis Magt det stod, vilde efterligne dette Exempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
J Kbhvns. Morgenblad anslaaes Hovedstadens Bidrag til de Vandlidte til i det mindste 15 a 16000 Rbd. Musikforeningens Concert i Fredags gav et Udbytte af c. 470 Rbd. Den franske Commedie, som blev givet i det Borupske Selskabs Locale, var Gjentagelse af en nylig hos Prinds Ferdinand opført Forestilling. Til Maskeraden paa Hoftheatret havde den 28de i forrige Maaned meldt sig 11 a 1200 Deeltagere. Der er gjort Regning paa 1400, og da Entreen er ansat hvit (3 Rbd. for en Chapeau og 2 Rbd. for en Dame, er det at vente, at der ogsaa paa denne Maade vil indbringes et Par tusinde Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
J en Artikel i Jyllandsposten og Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden opfordres Fjordbeboerne til at indgaae til Regjeringen med Forestilling om, igjen at faae disse Jndbrud stoppede; thi, som det hedder, at flytte Kjøbstæder, Landsbyer og offerere hele Landskaber for at fremme fladbundede Skibes Jndfart igjennem et Svælg, som til en anden Tid kan opsluge mere end hundrede Gange det Guld, som alle Trækasserne (!) samlede, kan ei svare Regning. Tiden er der hedder det da Naturen endnu tilbyder Kunsten en trofast Haand til et Modværn, som fuldkommen maa trodse det oprørte Vesterhavs voldsomste Anmasselser (?); da blot et varigt Dige, en sikker Vold paa en Miils Distance endnu kan afvende Tusindes Undergang; og dette Offer maa til enhver Tid kun betragtes som en Ubetydelighed i et Land, hvor hele den slesvig-holsteenske Marsk som oftest fra samme Hav er ind vunden ved Diger, massivere end vore solideste Fæstnings-Volde." Først bag et saadant Værn vil varig Lykke kunne blomstre trindt om Liimfjordens Bredder, og saaledes mulig atter fremskabe den tabte aarlige Millionindtægt, som Jyderne ei kunne taale at give Slip paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Kieler Correspilt, yttrer stærk Utilfredshed med det af Hr. F. Klee udgivne og paa Tydsk oversætte Danmark, et historiskestatistisk Erindringsblad for Hvermand, hvilket formenes at bibringe Folket vrange Begreber og vore Statsforhold. Der ankes navnlig over, at de tre Hertugdømmer ere anførte som Danske Stifter, uden mindste Hensyn til deres særegne statsretslige Forhold – at Hertugdømmernes Historie næsten aldeles oversees – at Kielerfreden og Tabet af Norge ikke ere omtalte o. s. v. o. s. v. Til Slutning siger Anmelderen. Es hatte dieses Machwerk des Friederich Klee gar gern unbersettzt bleiben konnen." Jstedetfor det paatænkte Monument for WolfJsebrand paa Dusentdivelswarf, har en Dithmar sker den 17de Februar (Aarsdagen af Slaget ved Hemmingstedt) i itzeh. Ugeblad foreslaaet at anlægge en brolagt Vei over Valdpladsen i Schweinemoor og at benævne den Wolf-Jsebrands-Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Nykjøbing. Det er en bekjendt Sag, at der i den Skyndning, hvormed Dagbladene nødvendigviis maa expederes, letteligen kan indsnige sig Feil, som, naar de forefandtes i andre Skrifter, vilde tilregnes Forfatterens Uvidenhed eller Skjødesløshed. Det er som sagt tilgiveligt om de nu og da oversees ved Correcturen af Dagbladene, men det er mindre tilgiveligt, naar Udgiveren af disse, ved at optage originale Artikler af andre Blade med Opgivelse af Kilden, ikke sørger i det Mindste for et correct Aftryk, naar han ikke vil tilføie at Feilene ere hans egne. Saaledes findes til Exempel i Commissionstidenden Aftryk af vor Artikel om adskillige Forbryderes Paagribelse her i Byen Natten mellem 23de og 24de f. M. (s. Stiftst. N 21) ikke mindre end elleve grammatikalske Bommerter af det groveste Slags, til hvilke vi herved fralægge os Paterniteten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Ved Avisens Slutning manglede endnu den hamborgske og kjøbenhavnske Post, hvorfor vi ikke have kunnet meddele de udenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Blandet. For nogle Aar siden laante en rig Pariser Bankør en ung Forfatter en Sum Penge, som denne vilde anvende til at erhverve sig et litterairt Navn. De skal ikke betale mig Pengene tilbage, før Dehar skrevet deres Mesterværk, sagde den tjenstvillige Udlaaner. Den unge Forfatter skrev nu tre Romaner efter hinanden; Bankøren læste dem, men fordrede endnu ingen Tilbagebetaling af sin Debitor. For nylig er udkommen en ny Roman af den samme Forfatter. Bankøren vilde give sig i Færd med at læse den; dog, da han hørte, at de bedste Journaler meget roste dette Arbeide, skrev han til Forfatteren. Hvis jeg kan troe, hvad Journalerne have yttret og Deres sidste Værk, saa er Forfaldstiden for den Sum, De har laant hos mig, nu kommet. Men i Stedet for Svar fik han den Bested; "Jeg haaber at levere det bedre endnu For et Par Maaneder siden sad en rig Pebersvend paa sit Landsted i Nærheden af New-York og tænkte paa sit Testament. Pludselig kom der Noget ned fra Himlen, som efterhaanden blev større og større, og tilsidst dalede en Luftballon ned ved Siden af ham. Pebersvenden kunde ikke være andet bekjendt, end at byde den Dame, der sad i Gondolen, (det var den berømte Demoiselle Garnerin) ind i sit Huus, og efter 14 Dages Forløb holdt han Bryllup med med hende. Siden den Tid tænker man med stigende Jver paa den vigtige Opfindelse: at kunne dirigere Luftballoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Til de sjeldne Undtagelser fra de almindelige Regler hører den Hændelse, at en 77-aarig Kone i Camp, i Hertugdømmet Nassau, afvigte Høst blev forløst med et Barn. Moder og Barn befinde sig vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
J Følge the Kun bliver Brugen af Opium, som Beruselses-Middel, mere og mere almindelig, navnlig i de Qvarterer, hvor de saa kaldte TheeTotalister boe, hvilke, som bekjendt, have frasagt sig Nydelsen af alle spirituse Drikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
En Londoner-Chemiker har opfundet en Parfume, som han kalder Digterkilden. Naar man lader en Draabe af denne overordentlige Parfume uddufte, saa fylder Atmosphæren sig med himmelsk Vellugt. Den Lykkelige, som befinder sig deri, bliver ganske overjordisk til Mode. Hans Hjerte bliver stort, hans Phantast fyldes med henrivende billeder, digteriske Jdeer udvikles i hans Hoved kort sagt: en Digter er færdig, som ikke giver Schiller det Mindste efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Videnskabernes Akademie i Paris fik i de sidste Dage følgende burleske Skrivelse fra Neuschattel: Efter de Undersøgelser, som jeg har anstillet, har jeg opdaget, at i det næste Aar (1849) vil Stjernernes Løb blive heelt usædvanligt, dog er jeg ikke ganske sikker i min Sag, og anmoder Dem om, at staae mig bi med gode Raad. Sagen er nemlig følgende: J Aaret 1840 vil der forekomme noget hidtil Uhørt: en Jordformørkelse, som vil vise sig paa følgende Maade. Den 6te Januar Kl. 9, om Morgenen vil en Skymasse udbrede sig over hele Europa og efterhaanden sænke sig ned i Jorden. Naar denne Sky kun er 3 Fod fra Jorden, saa ville alle Beboerne paa samme være som døde i et Qvarteer og ville hverken kunne see, høre eller føle. Efter dette Qvarteer ville de svæve i Luften imellem denne Sky og Himlen, omtrent i en Høide af 18 Fod, imedens Jorden fuldkommen vender sig om, hvorefter Menneskene atter velbeholdne synke tilbage paa den. Svar mig snart og slig mig Deres Mening derom. Naturligviis maatte Akademiet lee og lagde Skrivelsen hen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Handelsefterretninger. Handelshuset Santes 8 Monteiro i Altona har indrettet en regulair Linie af portugisiske Paketskibe imellem Lissabon og Hamborg, hvilken Jndretning formedelst den almindelige Mangel paa directe Skibsleilighed til Lissabon, kan være til Fordeel for Kjøbenhavns Handel. Bemeldte Handelshuus paatager sig at befordre de Varer, som maatte bestemmes til Portugals Hovedstad, med den eneste Jndskrænkning, at Smør ikke kan modtages paa disse Paketskibe, med mindre denne Artikel consigneres til det bekjendte Handelshuus I. G. de Seiras i Lissabon. – Det nærmere erfares i det portugisiske Consulats Contoir i Kjøbenhavn, som af sidstbemeldte Huus ogsaa er bemyndiget til paa Forlangende at meddele de Skibsrhedere, som maatte attraae Retourladninger af bedste Sort Lissabon Salt til billig Priis. de fornødne Accreditiver, i Lighed med de Accreditiver om Salt fra de capperdiske Øer, hvorom der er skeet en Meddelelse i 33 af Handelstidenden for 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Litteratur. Christian den Fjerde, Danmarks og Norges store Konge; af Joh. Nik. Høst. - Hera er 2det Hefte udkommet og faaes hos Forlæggeren, Alvild Th. Høst, Frederiksberggade Hs 9, for Subscriptionspriis 40 s. - J dette Hefte forekommer den bekiendte pudseerlige Brevvexling imellem Christian IV og den svenske Konge, Carl den Niende. Forf. yttrer sig herom saaledes S. 155. Jøvrigt vil vist Ingen nægte, at jo begge Monarkerne, Carl i sin Udfordring, Christian i sit Svar have tilsidesat al Velanstændighed, og det i den Grad, at man neppe vil kunne paavise mange Sidestykker til disse Skrivelser; – en Yttring, ved enhver Dansk og Svensk, med al Respect for hin ridderlige Tidsalder, underskriver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Kjøbenhavns Børscours den 12te Marts. Hambor– a vista 198 1/2. - Species 200. Species solgtes til 12 Mk. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 94 1/2 a 95 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Nykjøbings Torvepriser den 18de Marts. Hvede 7 Rbd. 3 Mk. a 8 Rbd.; Rug 4 Rbd. 3 Mk. : 4 Rbd. 4 Mk.; Byg 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd.; Havre 2 Rbd. 3 Mk. a 2 Rbd. 4 Mk.; Alt pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Bekjendtgjørelser. Paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og i de fleste Boghandlinger samt paa denne Tidendes Contoir er til behageligt Eftersyn henlagt Subskriptionsindbydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Fyensposten, et Blad, som fra 2den April d. A. udgives 2 Gange ugentligen af et Selskab, trykkes i O. Thomsens Officin i Odense og redigeres af F. Schjørt. Af Jndbydelserne vil Bladets Tendents og Priis behageligen erfares. Blomsterfrö i Pakker, med 21 smukke Sorter a 2 Mk. pr. P. er indlagt til Salg paa Gjæstgivergaarden. i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
En Landeiendom. Cher paa Falster af 20 a 30 Tdr. Lands Størrelse, med fornødne Bygninger, helst i Nærheden af en Kjøbstad, ønskes tilkjøbs. Hvo der maatte have en saadan Eiendom til Salg, ville behage at henvende sig til Procurator Tidemand i Nykjøbing. 987 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sølv af Gorselitze og Cartsfeldts Overformynderies Midler, tilhørende 3 Umyndige, kunne strax erholdes til Laans, naar det Fornødne derom ordnes med Undertegnede. Corselitze den 9de Marts 1839. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Auctioner. Onsdagen den 3die April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Hovedgaarden, Waldnæsse afholdt offentlig Auction over 10 a 15 Stkr. Malkekør og 2 Stkr. 3 Aars Stude, circa 30 Stkr. Sviin, 20 Lpd. røget Flæsk, endeel Kartofler, et lille Partie Humle og nogle Tdr. Rug, og Byg. Paalidelige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A., hvilket herved bringes til Efterretning for Liebhavere. Waldnæsse den 12te Martii 1839. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Onsdagen den 26 denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagter Jens Larsen paa Liselund, formedelst Forpagtningens Fratrædelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Sengesteder og Sengeklæder, endeel Mejeriredskaber, Avlsredskaber af Vogne, Plove og Harver, noget Korn af Rug og Ærter samt 6 Heste og 16 Qvægshøveder med mere, alt imod Credit til dette Aars Mortensdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 15 Marti 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Onsdagen den 29de dennes Formiddag Kl. 10, lader Skovfoged Schultzes Enke ved Auction i Skovfogedboligen ved Kohaugeskov bortsælge en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder, Kjøkkentøi, Sengedyner, Linned, 1 Chatol med Opsats, 1 Riffel, 1 grønmalet Vogn, 1 Arbeidsvogn, Plouge og flere Avlsredskaber, Heste, Køer, Bistader m. m. Ved samme Auction sælges et Partie Kartofler. Falsters Birk, Nykjøbing d. 9de Marts 1839. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-17
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Creditorerne efter afdøde Skovrider Ernst Frederik Kann ved Baroniet Sønderkarle, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter efter bemeldte Afdøde, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Raahaugegaard pr. Mariboe, den 8de Marts 1839. Bagger. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Lollands, Falsters forad vantum anne Stifts Tidende. S. C. un pilos. Tirsdagen den 19 Marts. No 55.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-03-19
Udenlandske Nyheder. England. Jrlands nye Vice=Konge, Lord Ebrington, har gjort sin Debut i Overhuset som Taler. Lorden fandt sig nemlig foranlediget ved de Udfald, Torierne havde gjort ham i Anledning af nogle af ham brugte Udtryk, til at forsvare sig mod de Slutninger, man havde uddraget heraf. Efterat Lorden havde dadlet sine Modstandere fordi de havde angrebet ham paa en Tid da han ikke var tilstede, gik han over til at omtale sine politiske Anskuelser, og bemærkede derved, at uagtet han, som hans hele Liv havde udviist, var en ivrig Forsvarer af Reformen, vilde han dog stedse med Hensyn til Jrlands Bestyrelse erindre sig og følge en af hans Formænds Ord til Jrlænderne nemlig: at han var kommen for at haandhæve Lovene, og ikke for at forandre dem. Sluttelig viste Lorden at man aldeles havde forvandsket og misforstaaet dem. Hele Lordens Tale blev hørt med megen Opmærksomhed. - Prinds Ludvig Napoleon, der endnu opholder sig i London, er fremdeles Dagens Helt i Selskaberne, og skal være meget yndet; ligesom ogsaa Folket ofte hilser ham med Jubel. Ved et Æresmaaltid i Marineklubbenudbragte Prindsen en Skaal for den brittiske Sømagt, ikke alene for dens Berømmelses Skyld, men meget mere fordi den saa væsentligt bidrager til at bringe Civilisationen til de fjerneste Egne. Handelstanden har henvendt sig til Udenrigsministeren Lord Palmerston for at erholde Oplysninger om de fransk mexicanske Anliggender. Med Hensyn til Frankrig og dets Fordringer har Handelstanden, yttret sig meget skarpt, hvorimod man endnu ikke kjender Ministerens Svar.