Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-05-30
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Der synes ikke for Tiden at være en Stat, som er indviklet i saa mangesidige og vanskelige politiske Forhold, som de Nordamerikanske Friestater. Først ligge de i en Krig med Jndianerne; en Efterretning melder, at General Gaines er bleven fanget og dræbt af Siminolerne; en Baad skal være kuldseilet med ham og 12 Matroser, hvorved han faldt i de Vildes Hænder, som lode ham omkomme ved Hunger; sildigere Efterretninger berette derimod, at han skal være lykkelig ankommen til Fortet Scott, efterat han i 8 Dage har flakket omkring i Skovene. – De Nordamerikanske Tidsskrifter meddele nu den Correspondence, som er ført imellem den Nordamerikanske Statssecretair Adams og den Spanske Gesandt, Ridder Onis; man seer deraf, at Præsidentens Fordringer have været meget store. Spanien skulde frasige sig alt Landet Vesten for Missisippi (altsaa begge Floriderne.) Floden Colorado eller Marco skulde udgiøre den vestlige Grændse, og denne skulde dog ved tilkommende Underhandlinger nærmere bestemmes (altsaa skulde Spanien aftræde et temmeligt stort Stykke af Nye Mexico); Friestaternes Fordringer paa Erstatninger for Plyndringer af Spanske eller Franske i det Spanske District, og for Undertrykkelser af Depotet i Nye=Orleans skulle afgiøres ved Commissarier paa den Maade, som er bestemt i Conventionen af 1802, uagtet denne ikke blev ratificeret. J Henseende til de Erstatninger, som bleve Fristaternes Beboere tilkiendte, skulde det staae den Nordamerikanske Regiering frit for selv at tage Floriderne til sig og betale Gielden, eller at sælge Jorderne deri til dette Øiemed; og alle Aftrædelser af Jorder siden 1802 fra Spansk Side, skulde ikke længere være gieldende; derimod skulde Spanien ikke være forpligtet til at betale den Gield, som af foranførte Aarsager maatte være fremkommen. Hr. Adams bemærkede, at disse Forslag vare allerede gjorte Hr. Cavallos den 12te Mai 1805, at Præsidenten ikke havde fundet nogen Bevæggrund til at afvige fra dem; og at det som var passeret i en Deel af det District, (formodentlig Øen Amelia) som Kongen af Spanien, efter Gefandtens Anmeldelse, var tilbøielig til at aftræde til Friestaterne, giør det aldeles nødvendigt at denne definitive Beslutning bliver strax fuldført. Den Spanske Minister svarede herpaa: at de gjorte Forslag vare aldeles uantagelige, da der i samme blot var taget Hensyn paa de Nordamerikanske Undersaatteres Fordringer, men aldeles ikke paa de Spanskes. – Det Engelske ministerielle Blad Coureren dadler meget Nordamerikanernes Fremgangsmaade i denne Strid med Spanien og erklærer det tillige for politisk uklogt, at de saameget søge at udvide deres Kyststrækninger, som da blive saameget vanskeligere for dem at forsvare, dog haaber det, at denne Strid skal blive bielagt i det Gode. (Uden at ville fælde Dom om Retmæssigheden i denne politiske Tvist, kan man blot bemærke: at Nordamerikanerne begynde stedse meere at indsee, ligesom fordum Athenienserne: at det bedste Middel til at forsvare deres Stat, er Træ mure.) Præsidenten James Monroe har den 27de Marts tilsendt begge Kongressens Huuse et Budskab, hvori han melder dem: at Man havde søgt at slutte en Handelstractat med den Nederlandske Regiering; men at der have været betydelige Hindringer i Veien derfor, han var derfore af den Formeening, at Vanskelighederne lade sig lettere hæve ved giensidige venskabelige Forordninger end ved en Tractat, og da man i de Nederlandske Havne har indrømmet Friestaternes Skibe Friehed for visse Afgifter pr. Tønde, saa vilde han foreslaae en ligesaadan Frietagelse for de Nederlandske Skibe, som indløbe i de Nordamerikanske Havne; og at samme Begunstigelse maae tilstaaes de Preussiske, Hamborger og Bremiske Skibe, og i Fremtiden alle Nationers Skibe, som i deres Havne behandle Friestaternes Skibe paa sammeMaade som deres egne. – Da det er Nordamerikanerne forbudt at anløbe de Engelske Øer i Vestindien med deres Skibe, og de derved have mistet denne Handel, som under Fastlandets Spærring, var saa vigtig og indbringende for dem, saa har Congressen forbudt at ingen Mellemhandet maae finde Sted imellem de foreenede Stater og de Engelske Øer i Vestindien, saa at f. Ex. Engelske Skibe ikke have Tilladelse til at opkiøbe Levnetsmidler i Vestindien for at bringe dem til Colonierne, saa at de maae bringe dem umiddelbart dertil fra Europa, dette Forbud har bragt mange krigerigske Rygter i Omløb paa Stokbørsen i London. Ogsaa er Hayti traadt frem som et nyt politisk Statslegeme, hvorved Friestaternes Forhold blive mere forviklede. Kong Henrichs Minister, Greven af Limonade har tilsendt den Nordamerikanske Statssecretair i det udenlandske Departement en Skrivelse fuld af det Galanterie som de Europæiske Magter iagttage i deres indbyrdes Forhold med hinanden, hvori han siger, at hans Herre tager den største Andeel i den Amerikanske Republiks tilvoxende Magt; at han intet hellere saae end at de Grundsætninger og Jndretninger, som finde Sted, i dette af sin Friehed saa stolte Land, maatte blive overalt indførte, men blot den Overbeviisning at den borgerlige Forfatning i et Land, maae altid være passende til den Cultur-Tilstand, hvori dets Beboere befinde sig har kunne afholde ham fra i sit Riges indvortes Bestyrelse, at bortfjerne sig fra de Grundsætninger, som i Henseende til det Amerikanske Continent ere ophøiede over alle Lovtaler. Forskjelligheden i Henseende til Grundsætningerne for den indvortes Administration kunne imidlertid ikke være nogen Hindring for at den fuldkomneste Eenhed og Harmonie kunde finde Sted i de udvortes Forhold imellem to Nationer, som i samme Grad ere uafhængige og besidde politisk Friehed, hvorfor det skulde være i en høi Grad behageligt for Hs. Majestæt, dersom det Venskab, som han altid vil søge at holde vedlige imellem sit Kongerige og Fristaterne endnu meere maatte blive befæstet ved en Handelstractat, som kunde være lige fordeelagtig for begge Stater. – Uagtet denne galante Skrivelse skulle dog nye Misforstaaelser være udbrudte imellem Kongens og Friestaternes Regiering, da hiin skal have taget nogle Amerikanske Kiøbmænds Eiendom i Besiddelse, paa Grund af at en Kiøbmand i Baltimore beskyldes af ham forat tilbageholde noget Gods, som skal være ham tilhørende; ogsaa den nu afdøde Pethion var kommen i Strid med den Nordamerikanske Regiering, da han havde ladet en Amerikansk Søemand skyde, efterat der var holdet et summarisk Forhør over ham, fordi Styrmanden paa et Amerikansk Skib havde saaledes slaget en Neger, som vilde stiæle en Kniv af Lommen paa ham, med knyttet Næve, at denne styrtede overbord og døde af sit Fald.