JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Ved Damhuset modtoges de høie Personer af Officererne af den Kgl. Livgarde til Hest og til Fods samt af Kongens Livjægerkorpses Officerer, alle til Hest. Strax efter Ankomsten til Frederiksberg Slottwar Kur. Efter samme viste De Kongelige Personer sig for Vinduerne ud til den illuminerede, Slotshaugen, hvor en utallig Mængde Mennesker hilsede Dem med et tredobbelt Hurra. Jlluminationen i Haven var anbragt paa Terrasserne. Paaden øverste Bred var en Rad Lamper i lige Linie, midt paa Terrasserne en anden Tverlinie i Skikkelse som Buer, længere nede vare andre Linier anbragte og i Vandet midt for saaes en stor brændende Stjerne. Vest udtog sig det illuminerede Vandfald og Grotten. Stimmelen af Tilskuerne var ubeskrivelig, uagtet det ikke fordeelagtige Veir, og Trængselen ved Portene og paa Broerne i Haven skrækkelig stor. Næste Dags Middag holdt Deres Majestæter Deres høitidelige Indtog i Residentsstaden, hvorved samtlige i Kjøbenhavn garnisonerende Tropper paraderede i Spalier fra Vesterport til Amalienplads. Paa Gammeltorv bleve Allerhøistsamme modtagne af 2 Deputerede fra Magistraten og de 32 Mænd. Paa hver Side af Torvet var anbragt en Forhøining, hvor et Chor af Theatrets Sangere og Sangerinder, afsang en til Dagens Høitidelighed passende Sang, under Accompagnement af blæsende Jnstrumenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Om Eftermiddagen Kl. 6 var Kur hos Hs. Maj. Dronningen paa Allerhøistsammes Palais paa Amalienborg for Damerne af de 3 første Klasser i Rangen. Om Aftenen var hele Staden illumineret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Paa Jndtogsdagen besattes alle Vagter af Kjøbenhavns Regiment og alle Piketer af Norske Livregiment. Enhver Underofficeer og Hobolst af Garnisonen erholdt en Douceur af 16 s. og enhver Gemeen 8 s.; ligesaa nød den Deel af SøeEtaten, som paraderede eller var paa Vagt i Land. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Passagen gjennem Vesterport saavelsom paa Volden var den 30te spærret for Kjørende og Ridende fra Kl. 4 slet og Eftermiddagen og den 31te var samme aldeles spærret for Gaaende Ridende og Kjørende fra Kl. 11 slet og Formiddagen indtil Kl. 4 slet om Eftermiddagen; Efter Bekjendtgjørelse fra Gouvernementet kunde det aldeles ikke tillades nogen Tilskuer at opholde sig i Vester Revelin eller paa Glaciet. Enhver, som efterat være tilbageviist af de militære Poster, desuagtet forsaae sig herimod, skulde arresteres og afleveres til Politiet til videre Afstraffelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Under Overskrivt, Marias Hjemkomst, læses i Kbhvs hvis Forfatter, efter at have et Dannebod, der formildede Ette og stemte hans Siel til bildere Ar Atterdags Datter, MargaretheEdne blev Nordens Semiramis, hiin der Amalia, der i Trængslens Dage, fjern Egtemage, opmuntrede Kjøbenhavns Borgere til med Mandighed, hiin Lovise, som blev alle ulyktødres Moder, iblant andet siger: "Ogsaa i Dig, Maria, gjenkjende vi Dannebods og Margarethes værdige Æt: den ømme Moder, den kjerlige Hustrue, den blide Dronning. Ogsaa Du befæster det Baand, der knytter Dannerfolket til Dannerkongen. - Du kommer, ligesom kaldet af Himmelen, tilbage til vor Kongestad. Aldrig trængte Frederik mere til Din vennehulde Omgang endnu, da Omsorgerfor Landets Vel medtager ethvert Øjeblik af hans virksomme Liv; da hans Jd kun sigter til at lette trofaste Undersaatters Byrde, skjønt hans egen bliver saa meget tungere derved. Vær Du den Engel, der adspreder de Skyer, som formørke hans Tinding og Danmarks Himmel, J Din ømme Favvil han finde Erstatning for de Møisommeligheder, hans store og tunge Kald medfører. Dit blide Smiil vil udbrede Munterhed i hans Siel. Du er for sjette Frederik hvad Danmarks Charlotte og Lovise engang vare for fjerde og femte Frederik, - Men hvad Du hidtil har været for Din Frederik, for Din Caroline og Wilhelmine, det vil Du ogsaa vær for Din Kongestad og dens Mødre. Deres glædestraalende Øine ere henvendte paa Dig. De ile Dig i Møde som en frelsende Engel, der kommer for at trøste, hjelpe og husvale dem De glemme, ved Synet af deres Dronning, alt hvad de have lidt; derbringe med opløftede Hænder alle Verdenernes Fader deres Takoffere, thi deres Moder vender sund og karsk tilbagetil deres Fødestavn. De Fattiges Glædestaarer flyde, thi de vide at Armodens Sukke og Ulykkeliges Raab finde ligesaalet Adgang til Dit som til Din Frederiks Hjerte. - Du kommer, Maria, ligesom kaldet af Himmelen, nu da Tarvelighed bør være Danske Qvinders første Dyd. Ved at see Dig midt i deres Kreds ville Hovedstadens Mødre lære at træde i Dine Fodspor at sætte deres høieste Værd i huuslige Dyders Udøvelse Ømhed for deres Børn og hengivenhed for deres Ægtefæller. De ville lære af Dig, at forenede huuslige Dyder med de borgerlige: at foragte alt tomt fremmed Glimmer, der fornedrer Danske Qvinders Værdighed, og kun at sætte deres høieste Lykke i at danne deres Sønner, til Dannemænd og deres Døttre til Danneqvinder. - Vær os velkommen, Maria, som Dannerfolkets Moder, som Frederiks elskede Hustrue!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Soxøe den 29 Octbr. Da man forventede, at Hs. Majestæt Kongen og Hos Majestæt Dronningen paa Deres Reiser vilde passere Slagelse, og holde Natteaparteer i Sorøe, saa var paa begge Steder føiet Foranstaltning til ved høitidelig Modtagelse at lægge den inderlige Glæde for Dagen, som føltes ved atter at see det elskte Kongepar samlet her i Provindsen. Paa begge Steder var man belavet paa smukke Jlluminationer. J Slagelse var en Ærestøtte opreist, hvor en Deel af Byens og Omegnens Fruentimmer havde foresat sig under Musik i en passende Sang at udtrykke Byens Jndvaaneres Følelser, og i Sorøe var saavel i Byen som paa Akademiet føiet lignende Foranstaltninger, og ingen Umage var svaret for at gjøre det saa got, som det i den korte Tid man havde til Tilberedelsen var mueligt. - Det første Jndtryk, som Budskabet om, at Deres Majestæter havde valgt en anden Vei, forvoldte, var naturligviis Nedslagenhed, hvilken dog igjen blev fortrængt ved Glæden over at høre, at Reisen af den anden Vei heldig var tilendebragt, og at de Kongelige Herskaber samtlig i forønsket Helbred havde betraadt Siellands Kyst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Korsøer den 29 Octbr. J Forgaars laae for Nyborg, 3 Orlogskibe og 1 Brig. Norden for Romsøe laae 3 Orlogsskibe, et fjerde, som laae sammesteds, krydsede op i Forgaars Eftermiddag, og lagde sig Norden for Sprogøe. I Gaar gik 2 Rangskibe og 1 Brig Syd; for Nyborg blev tilbage 2 Rangskibe og ved Romsøe 2. En amerikansk Fregat kom i Gaar Formiddags Nord fra, og ankrede under Knudshoved. Formedelst tyk Luft kunde Telegraferne ikke bruges i Dag. Nakskov den 26 Octbr. Efter Jndberetning fra Langeland i Aften, ligger en fjendtlig Flaade ved Hau. I Gaar bleve ingen fjendtlige Skibe seete i Langelands-Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
En Galease fra Lemvig, ført af Skipper Anders Hansen, Madsen, kommen fra Kjøbenhavn med Munderings=Sorter, samt Hør, Salt og andet Stykgods, blev den 23de f. M. tager en Miil fra Hurupbroe tæt under Landet af en Engelsk Slup eller Jolle med 9 Mand, som var udsendt fra en Engelsk Fregat, som krydsede 2 Mile uden for Hals Tønder. - Efter Rygtet skal den igjen være taget af vore Kanonbaade. Kallundborg den 27 Octbr. Af det paa Refsnæs Odde tilsatte fjendtlige Skib er nu blevet berget af Seilduger og Lærreder over for 100,000 Rdlrs. Værdie. Disse Seilduger og Lærreder blive førte til Hovedstaden efter Admiralitetets Ordre, og en Førsel er allerede afgaaet med 30 Bøndervogne. - For det meste er i denne Tid fjendtlige Skibe at see heri Farvandet. J Nat ankom 4 Smakker med Kreaturer og Fedevare hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Til Læsøe er den 7 Septbr. indkommen en Svensk Slup, ført af Skipper Adolph Blakstadius, og hjemmehører i Gottenborg, Seileren kaldet, som formedelst paakommen haardt Veir var fordrevet ud af sin Kurs, og, for at undgaae Stranning, har Skibets Besætning seet sig nødsaget at kappe Ma steen. Ladningen, som bestaaer af Viin, Rom, Kaffebønner, Sukkere, Rosiner a., er taget under behørigt Tilsyn og Bevogtning. Ved nærværende mageløse Dyrtid paa Levnetsmidler i Rigets dansktalende Provindser, medens man i det Holsteenske kan kjøbe Hveden for 4 Rd. danske, Rugen for 14 til 16 Mk. d. Bygget for 10 til 12 Mk. d., Havren for 10 Mk. Tønden, og Kiødet for 3 til 4 s. d. Pundet. - Alt som en følge af Coursvæsenet, der volder at udførselen til Sielland kuns er ringe - har Politiemmesteren i Fridericia bragt Lovene imod Forprang i Erindring, som kuns end mere vil bevirke høie Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Overauditeur og Søekrigsprokureur Schack har til Hs. Majestæt indsendt en Sølv Kaffekande af 100 1/2 Lod, 25 Piastre og 5 af Directionen for Depositokassen udstædte Obligationer til Jhændehaveren, hver paa 100 Rd. dansk Courant, som en Offer til Statens Tarv, hvilket Hs. Majestæt allernaadigst har imodtaget; hvorhos Allerhøistsamme, i Anledning heraf har befalet, at Beløbet i danske Couranthanksedler af Sølv kanden og de 25 Piastre skal leveres Couranthanken, for at tilintetgjøres, og at de 5 Depositokasse-Obligationer skulle tilfalde den synkende Fond.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Viborg Samler gjør opmærksom paa, at den stærke Røg som man baade i Fyen og Jydland tydelig fornam d. 4 Sept. og følgende Dage med Syd Sydost, og som man her antog for Hedebrand, maae formodes at have været af det stærke Udbrud, Vesuv samme Dag gjorde i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Om Aftenen den 29 f. M. have 2de for Tyverie anholdte farlige Arrestantere, den ene den i Jydland almindelig bekjendte Tyv Glarmester Carl Magnus Kildberg og den anden Natmandens Søn fra Langag, Hans Andersen, fundet Leilighed at undvige af Viborg Arrest, endskiønt de vare belagte med Jern. Til Ære for Mad. Ullitz i Tønsberg, hvis Mand er Over toldbetjent sammesteds, og for Manden med, geraader det at hun i et Aars Frist, fra Begyndelsen af Septbr. 1808 til Udgang Septbr. 1809, har virket Sæbe af udmærket Godhed i den Mængde, at deraf er afsat for over 8000 Rdlr. Det fortjener at vides af Landsmænd, at denne Forfærdigelse er noget Mad. Ullitz selv har lært sig til, og at hun har til virket hiin betydelige Mængde i et Kjøkken, hvor daglig kogte Mad til 9 Personer, og som kun er 9 Alen langt mod 3 1/2 Aler bredt. Jkke heller bør glemmes at lægge Mærke til, at Hr. Ulliz hertil har af fattige Folk kjøbt for 600 Rd. Aske, som de ellers bortkastede som en unyttig Ting, og hvad endnu er priisværdigere, efter at have brugt denne Aske til Sæbe kogningen, leveret den mod Betaling til de Kongelige Glas, værker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Ved Tallotteriets 839 Trækning i Altona udkom: No. 22, 58, 13, 41, 54.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Torsdagen den 26 Octbr. blev Hr. Henrich HertznacForpagter paa Eskjer i Jylland, og Jomfrue Adelheide Elisabeth Holck kopulerede paa Rødkilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Avertissements. Onsdagen den 8 Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, og følgende Dage bliver afgangne Sognefoged og Selveie Rasmus Pedersens og sidst døde Hustrues fælleds Boe, Meubler og Effecter, bestaaende af Senge, Sengeklæder, Borde, Stole, Linned, Gangklæder, Heste og Qvæg, samt Vogne, Plouge og andet til Agerbruget henhørende, ved Auction bortsolgt i Stervboets Gaard i Vester-Egense. Ti Liebhabernes Efterretning bemærkes, at Heste og Qvæget bliver bortsolgt Onsdag Eftermiddag imellem 2 og 3 Slet Lunde, Scham og Schoubye Herredscontoir d. 2 Nov. 1809. M. Anutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Fredagen den 10 Novbr. og følgende Dag ladet Hr. P. Henrichsen til Strandskou i Bogense Sogn ved Nyborg ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udboe, Senge og Sengeklæder, Lagener, Dækketøi, Kjøkken- og Avlings=Redskaber, Ungevæg, Faar, Sviin og Gjæs, en betydelig Deel Ege Skibs= og Bygnings Tømmer, Egeplanker og Fyr fjelle, Vogntømmer, en Kane med Tilbehør, en Skibspramen Hestemølle m.m. Auctionen afholdes bemeldte Tid og Sted, og tager sin Begyndelse hver Dags Formiddag Kl. 9. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie d. 2 Novbr. 1809. S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Den 16 November førstkommende, Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Nyborg ved offentlig Auction bortsolgt et Qvantunaf circa 16 Skpd. røget Flesk, hvilket herved bekjendtgjøres. Af de under Odense Fattigvæsens Bestyrelse værende Kapitaler er enten strax eller til næstk. 11 Decbr. Termin - til Laans at bekomme en Kapital af 800 Rd., og i 11 Decbr. Termin er dito paa 350 Rd., Alt imod lovbefalet Sikkerhed i suffisant Pant. Hvo, som maatte ønske sig disse Penge til Laans, ville behage derom at henvende sig til Undertegnede. Odense den 31 Octbr. 1809. Fattigvæsenets Bestyrere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Kommissionen for Fattigvæsenet i Odense har atter havt de Glæde at modtage en Gave af 500 Rd. fra det herværend respective Friemurer=Selskab i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens Fødselsdag; hvilke 50 Rd., efter de respectivGiveres yttrede Villie, ved en Samling i Dag i Fattigkommissionen ere uddeelte til Fatti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Kommissionen bevidner herved Pa den skjønsomste Taksigelse for denne Odense Fattigkommission den 30 S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
En Gartner, som got forstaaer hvad den neriet, ønsker sig en Kondition strax eller til næ Maidag. Hans Opholdsted erfares paa Adresse At Underviisningen paa Jnstitutet Døttrehes nu er henflyttet til Eilskous Gaard i Vestergade, igjen dergynder Mandagen den 6 Novbr. næstkommende, averteres herved til Vedkommendes behagelige Efterretning: Odense den 1 Novbr. 1809. C. R. Pram. 1400 Rd. er at faae til Laans paa et Jordegods. Man henvender sig desangaaende til Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Paa Hindemae Mølle kan for Tiden bekommes extra fiint Hvedemeel i Lispund- og Pundviis. En liden sortsnuppet Hest med 3 hvide Fødder er Natten, mellem Onsdag og Torsdag bortbleven af min Mark, Opdageren af bemeldte Hest vil imod en Douceur aflevere den til Peter Larsen i Skallebølle i Wissenberg Sogn, En blaae Koe, hvid paa Hoved, Bug og Been, brændt paa begge Horn, er i disse Dage bortkommet fra Odense Fælled. For dens Tilveiebringelse udloves en Douceur i Bispegaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Den til Fredagen den 3 Novbr. averteerte Auction hos Hans Simon Andersen paa gl. Tallerup over Tag= og Muursteen, med endeel got Ind= og Udboe, bliver - formedelst det den Dag holdende Marked i Odense - udsat til Tirsdagen næstefter, den 7 Novbr., om Formiddagen Kl. 10. Odense Herreds=Contoir d. 30 Octbr. 1809. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Freds=Efterretninger. Den imellem D. MM., Keiserne af Østerrig og Frankerig, den 14de f. M. af Underhandlerne, Fyrst Lichtenstein, og Grev Champagni, undertegnede Fredstraktat er at følgende væsentlige Jndhold: 1. Artikel. Fra den Dag, Ratifikationerne af nærværende Traktat udvexles, og for stedse skal dervære Fred og Venskab mellem begge kontraherende Magter. 2. Art. Denne Artikel gielder tillige for Kongerne af Spanien, Holland, Neapel og alle Rhinforbundets Fyrster 3. Art. Hs. Østerrigske Majestæt afstaaer for sig og Arvinger følgende Lande med de i samme liggende Domainer &c. 1. Salzburg, Berchtolsgaden og den Deel af Østerrig ob der Ens, der ligger hiin Side en Linie, som drages fra Donau ved Landsbyen Strat til Atter. Søen, hvor denne berører den Salburgske Grændse. Over disse Lande disponerer Hs. Franske Majestæt til Fordeefor Rhinforbunds Fyrsterne: dog forbeholder Hs. Østerrig, ske Majestæt sig Skovene i Herskabet Mondsee, som det skal staae ham frit at fælde og udføre. 2. Afstaaes til Hs. Majestæt de Franskes Keiser og Konge i Jtalien, Grevskabet Görz, Montefalcones Gebet, Gouvernementet og Staden Triest, KrainWillacher=Kredsen i Karnthen, og alle Lande paa høire Bred af Sau-Floden indtil Bosnien, nemlig en Deel af Croatien, Fiume, det Ungerske Litoral- og Østerrigske Jstrien. Endelig det af Graubindten indsluttede Herskab Razüns. 3 Afstaaes til Kongen af Sachsen de af Bøhmen afhængige og af Sachsen indsluttede Distrikter, saasom Sognene Guntersdorf, Taubentranke &c. 4 Afstaaes til Kongen af Sachsen, for at forenes med Varschau, hele Vest, eller Nye Gallizien samt et Distrikt om Staden Krakau paa høire Veichselbred, efter en Demar. kationslinie, som drages gjennem Wielieska, hvilken Stad, med sine Saltværker bliver den Østerrigske Keisers og Sachsiske Konges fælleds Eiendom. Videre afstaaes af Øst Gallizien den Zamosker Kreds til Varschau. Floden Sau kan tjene begge Stater til Grændse fra det Punkt, hvor den berører ovennævnte Kreds, indtil dens Udløb i Veichsel. 5. Afstaaes til Hs. Russiske Majestæt af den østlige Deel af Gammel= eller Øst Gallizien en Strækning Land med en Befolkning af 400,000 Sjæle, hvori Staden Brody dog ikke skal indbefattes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
4. Art. Østerrigs Keiser frasiger sig paa Erkehertug, Antons Vegne den Tydske Ordens Stormesterdømme. 5. Art. Jkkuns den Gjeld, som er hypothekeret paa de afstaaede Provindser, følger disses Skjebne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
6. Art. Fra Traktatens Ratifications Datum skulle de øvrige af Franzoserne besatte Østerrigske Provindser, og fra 1 November de Keiserlige Østerrigske Domainer forvaltes for Østerrigsk Regning af Østerrigske Betjente. Dog maae disse Lande levere, hvad de franske Magasiner skulle mangle til Troppernes og Hospitalernes Underhold. De høie Kontrahentere ville nærmere forene sig om Krigs-Kontributionerne. som følgelig ophøre fra Ratifikationens Datum. 7. Art. Jngen hindringer skulle lægges Østerrigs Han deel over Fiume i Veien, hvilket dog ikke kan forstaaes, om Handel med Engelland. Tolden skal være ringere for Østerrig, end for nogen anden Nation, den Jtalienske undtagen. Man vil tage i Overveielse, om nogle Fordeele kunne bevilges Østerrig i de øvrige afstaaede Havne. s. Art. Dokumenter, Planer, Korter &c., som angaae de afstaaede Lande, skulle inden 2 Maaneder udleveres. 9. Art. Østerrigs Keiser holder alle Franske, Jtalienske og Storhertugel. Bergske Undersaatter skadesløse for de Kapitaler, de have tilgode hos den Østerrigske Regjering, eller Østerrigske offentlige Establissementer. 10. Art. De Franskes Keiser forbinder sig til at udvirke en fuldkommen Pardon for de insurgeerte Tyroler, og Borarlberger. Ligeledes bevilger Østerrigs Keiser en uindskrænket Pardon for de af Øst Galliziens Jndvaanere, som have taget Pohlakkernes Partie i denne Krig a. Disse skulle i 6 Aar have fuld Frihed til at skalte og valte med deres Eiendom efter eget Tykke; de kunne afhænde samme, endog Fideikommisser, og med deres Formue forlade Landet. Det samme tillades alle Beboere af de af Østerrig aftraadte Lande. 11. Art. Jnden 6 Uger efter Ratificationernes Udvexling skal Grændsen paa høire Veichselbred ved Krakau, ligeledes Grændsen fra Donau ved Strat til Sau betegnes med Pæle. 12. Art. J den 14 Dage efter samme Tidspunkt skal Mahren rømmes af de Franske, inden 4 Uger Vien og de fleste øvrige besatte Provindser, inden 2 Maaneder Nedre Østerrig, og inden 2 1/2 Maaned heele Resten. 13. Art. Jnden 40 Dage efter Ratifikationens Udvexling skulle Krigsfangerne gjensidigen gives tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
14. Art. De Franskes Keiser garanterer Hs. Østerrigske Majestæts Besiddelser, saaledes som nærværende Traktat bestemmer dem. 15. Art. Østerrigs Keiser erkjender alle de Forandringer, som have fundet Sted, eller i Fremtiden kunne finde Sted i Spanien, Portugal og Jtalten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
16. Art. Østerrigs Keiser tiltræder det af Frankerig og Rusland imod Engelland antagne Udelukkelses. System, saalænge nuværende Søekrig vedvarer. Hs. Maj. sætter sig i samme Stilling til den engelske Regjering, som han var før sidste Krig. 17. Art. J Henseende til Rang og Etikette beholdes det samme Ceremoniel, som var vedtaget for denne Krig 18. Art. Denne Traktats Ratifikationer skulle i seneste udvexles 6 Dage efter dens Undertegning. Ogsaa skeete denne Udvexling i Vien den 20 Octbr. om Formiddagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Jfølge denne Fredsslutning have de Franske ophørt med at sprænge Viens Fæstningsværker, hvoraf kuns en Deel er bleven demoleret. Ogsaa er den store Armee overalt i fuld Bevægelse, og man belaver sig allerede i Augsburg, paa daglige Gjennemmarscher og Jndqvarteeringer. J hvor betydelige end de Offere, vibringe, monne være, siger en Viener Skrivelse, saa hersker her dog en almindelig Fryd over denne Fredsslutning. Krigens Fortsættelse vilde forlænget vor Ulykke, og maaskee sat hele Monarkiets Existenz paa Spil Vor Armee rykkede 500,000 Mand stærk i Marken, men var dog ikke Napoleons Gennie og Stridskræfter voxen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Den 22de f. M. passerede Keiser Napoleon Straf burg, og ankom den 26de om Morgenen Kl. 9 til Fontainebleau. "Overalt har man bemærket, siger Monitøren, at Hs. Majestæt aldrig har befundet sig bedre; hvorved man paa en behagelig Maade er bleven overrasket i Henseende til de falske Rygter, som have været i Omløb, og som ved Doktor Corvisart's Reise til Vien vandt Troeværdighed. - Samme Dag, som Freden undertegnedes, dekreterede Hs. Majestæt, at alle af Syd=Østerrig og Sønden for Sau afstaaede Lande, samt Dalmatien med dens Øer, for Fremtiden skulle føre Navnet, de Jllyriske Provindser. Neppe er een Akt af det store Europæiske Sørgespil udspillet, før nye, ligesaa almeeninteressante, men forhaabentlig fredeligere og glædeligere Scener overraske den forhausede Tilskuer. Saaledes tales der nu almindelig om en de finitiv Jndretning i Tydskland, som skal gjøre en Ende paa flere Landes provisoriske Tilstand, og forene disse med Rhinforbunds=Staterne til eet Heelt under eet fælleds Navn. Sandsynlig staaer Kongen af Sachsens og andre tydske Fyrsters Reise til Paris samt flere i offentlige Blade omtalte Omstændigheder i Forbindelse hermed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Under 17 October er i Petersborg Ratifikationen af Freden med Sverrig ved Trykken publiceret. Ogsaa skal Hr. Adairs Sekretair den 19de f. M. have overbragt til London Ratifikationen af den mellem Porten og Engelland sluttede Fred, og Sir Jones have undertegnet en Fredstraktat med Persien. - Hvor stor Jndflydelse disse Fredsslutninger ville have paa Fredeligheden i Europa, vil Tiden lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Krigs-Efterretninger. Det hedder, at 60,000 Mand af den store franske Arme skulle komme deels til Gallizien, deels til Krain. En Deel af de forvivlede Tyroler skal af Mennesker, der finde deres Fordeel ved Blod og Uorden, saaledes have ladet sig forblinde, at de endnu have i Sinde at gjøre Modstand, hvorfor ogsaa den anden Bayerske Division den 23 Octbr. rykkede frem til Hall, hvorfra den Dagen efter meentes at kunne komme til Jnspruck. Den 1ste og 3die beskjæftiger sig med de besatte Landes Afvæbning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-06
Paa en af den Neapolitanske Kaper Gallo erobret Engelsk Kutter, Succes, har man fundet endeel Depescher, og Privatbreve, der oplyse Sagernes Stilling i Spanien. Jfølge disse hersker Uorden og Anarkie blant Jnsurgenterne. Disse ere misfornøiede med Central-Juntaen, og fordre en anden Regjering. Hver Dag betegnes ved blodige Optrin, og Juntaen har seet sig nødt til at sammenkalde Cortes, eller Rigsstænderne, til den 1 Septbr. Den 14 Septbr. kom Marqvis Romana til Badajoz, hvorfra han afreiste til Sevilla.