Berlingske Tidende, 1779-01-04
Paris, den 18de December. Med Breve fra Bossion af 8de November skal man have den Efterretning, at vores d'Estningske Flode er seylet til Nye=Skotland, for at udføre en Coup de Main imod Halifax, og dernæst ved Amerikanernes Hielp at bemægtige sig den heele Province. Gazette de France forkynder og i Efterretningerne fra Nye=Engelland af 2den og 4de Nov., at den med den Byronske Flode, som afseylede fra Nye-Yorden 10de og 11te October, vare afgaaet foruden Tropper og Jnvalider, aftakkede Officiers, samt Qvinder og Børn, de Jndbyggeres Vahre og Pakker, som vare det Engelske Hof hengivne; at disse Preliminarier gave en hastig Rømning af Staden tilkiende, saasom ommeldte Jndbyggere ellers ikke paa eengang i saa stor Mængde skulde have forladt en Plads, som skulde blive under Stor=Britaniens Skyts. Der vare og, som man forsikrer, allerede 30 Regimenter, som bestode af de Engelske Batailloner og det i America sammenhvervede Korps, blevne indskibede, og det heder, at 20 Regimenter skulle blive bragte til de Vestindiske Øer, men de an re deels til Pensacola, deels til Hallifax. Med private Kaperskibes Udrustning gaaer det nu bedre, siden man seer, at Engellænderne giøre Alvor af Krigen. Hidindtil har det ikke været Umagen værd. - At der gives en forskrækkelig Mængde Engelske Kapere paa vore Kyster, er vist, men om de beløbe sig virkelig til 600, som nogle sige, kan man med Rette tvivle paa. Nogle forsikre endog, at Tallet paa Kaper=Brevene, som af det Engelske Admiralitet ere blevne udstædte, beløber sig allerede til 1600. De ringeste Kapere fore 16, og mange 30 Kanoner, ja vel fleere; da dernæst de Kgl. Skibe ere stationerte i alle Vande, hvor den er nogenledes stærk Skibsfart, saa kan man heraf giøre sig et Begreb om den Engelske Marines Tilstand. - De Politiker som det synes at det varer for længe, førend Spanien erklærer sig i Henseende til Krig eller Fred, ville nu paastaae, at denne Krone skulle fast forblive ved sin Neutralitet. Aarsagen dertil ville de finde i den Omstændighed, at Frankerig har indgaaet sine Forbindelser med Americanerne, uden forhen at give det Spanske Hof Underretning derom. - J tilkommende Foraar skulle vi have 60 Linieskibe og derover i Søen, nemlig en Escadre af 15 i Nord=America under Grev d'Estning, en af 6 i Ostindien under Hr. von Ternai, en af 10 eller 12 under Græv von Grasse ved de Americanske Øer, en af 8 eller 10 i den Middellandske Søe, og endelig den store Observations Flode under Grev d'Orvilliers paa Rheden ved Brest. Enhver af disse Escadrer skal have et proportioneret Antal Fregatter hos sig, og af disse blive saa mange, som mueligt, udrustede, deels for at beskytte vore Kyster og Skibsfart, deels for at ødelægge de fiendtlige Kapere. Jmod den 1ste April skal denne heele Maat være i Activitet eller stationeret. Derfor skulle Koffardieskibene ikke faae Convny længere, end til ommeldte Tid. - Af Folk, som kunde vide det, bliver forsikret, endskiønt det synes utroeligt, at Græv d'Estning hidindtil hverken har skrevet Hr. von Sartine eller Kongen selv til, og at alle Efterretninger, som ere komne fra ham, enten ere komne ved Dr. Franklin, eller og fra Grev von Breugnon, som commanderer den 1ste Division af den d'Estningske Flode.