JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Frankfurt, den 3die December. Efter at de Franske i Kehl den 26de havde vovet et nyt Udfald mod den første østerrigske Parallelle paa den høyre bred af Kinzingfloden; men uagtet al Anspænding tilbagedreves med Tab af 50 Mand; har den 28de Østerrigernes Bombardement paa Kehl fra den første Parallele, og fra høyre og venstre Side tidligen taget sin frygtelige Begyndelse, og man veed i Forveien, at de franske Forposter derved ere fordrevne af Landsbyen Kehl. (J de frankfurtske Beretninger angiver man de franskes Tab ved sidste Udfald til 2000.) Foruden den levende, men frugtesløse Kanonade ved Huningen den 24de, havde der alt været en ligedan den 22de. Det hedder, Prindsen af Fyrstenberg havde herved ogsaa ladet kaste Granater i Byen Huningen, hvilke strax havde tandt adskillige Stæder, hvorpaa de Franske havde sendt en Trompeter med Anmodning, at han vilde holde op med at bombardere Byen, da de ligeledes vilde holde op at fyre paa de østerrigske Arbeidere. Men denne Stilstand skulde kun have varet den 23de. (Efter Beretninger fra Kaltenherberg blev atter den 26de stærkt kanoneret ved Huningen, hvorved to Pontons bleve bort skudte for de Franske, men som strax igien bleve istandsatte. Den 28de skal hele Skibsbroen være bortskudt, og tilføyes, at, hvis de Franske ikke overgive Broeskandsen, skulde Fæstningen næste Dag bombarderes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Efter Beretninger fra Offenburg skulde Davidowich Dagen efter sin Seier den 17de have vundet en nye Fordeel, og være paa Veye at foreene sig med Alvinzy. Roveredo, den 23de November. Efter Træfningen den 16de fandt Alvinz det tienligt, at drage sig tilbage til Montebello. Da ved denne Bevægelse Passerne fra det veronesiske til Tyrol vare udækkede, trængte den 21de et fransk Corps frem fra Biergene ved Pietri, og truede den Flanke af General Davidowichs Corps, der befandt sig ovenfor Campara. Denne General fandt det følgelig nødvendigt at begive sig noget tilbage. Bataillonerne Erbach og Latterman, der dækkede denne Tilbagetrækning, led temmelig ved den Jld, de Franske fra Høyene gav ned paa dem. Broen ved Dolce blev forladt, i Gaar Morges brændte de Franske den; General Davidowich havde forlagt sit Hovedqvarteer tilbage til Ala.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
J Gaar Morges ved Dagbrækningen forlod de Franske alle de Stillinger, de havde ved Peri, Osseniga, St. Andreas, o. s. v. Alle disse Tropper droge sig henad Verona. an, nag: Ved vore Tropper føyes nu alle Anstalter ufortøvet at marchere mod Peri. General Davidowich er allerede igien i Færd med at rykke frem. Denne de Franskes hurtige Tilbagerykning skal, efter Forlydende, været foraarsaget ved en ny Fremrykken af General Alvinzys Armee mod Verona, hvorved den fiendtlige Hær kom i Fare, for at afskiæres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Basel, den 28de November. Den herværende franske Ambassadeur Barthelem har ladet bekiendtgiøre følgende Skrivelse fra General Berthier til General Ba"Endelig, kiære General, have vi efragvay d'Hillier. ter de dristigste Maneuvres, og 8 Dage efter hinanden varende haardnakkede Fægtninger slaaet General Alvinz og hans Corps, forfulgt ham til Vicenza, gjort 5000 Fanger, dræbt og saaret 3000 Mand, erobret 4 Faner, og 12 Kanoner. Alvinz søger at sætte sig bag Brenta. Davidowich, der ikke veed, hvordan det er gaaet med Alvinzi, befinder sig med en Colonne paa høyre Bred af Adigefloden, efter at have fortrængt Vaubois's Division, og være fremtrængt paa hiin Side Rivoli. Naar han ikke drager sig tilbage, og endnu i Dag beholder sin Position, haabe vi, i Morgen at slaae ham med de 6000 Mand, han commanderer. Leve den italienske Armee, Mantua vil snart være i Republikanernes Hænder. Aldrig har man fægtet med mere Hidsighed. To af vore Generaler ere dødelige saarede, fem andre, der ere qvæstede, give Haab om Bedring; to Fløyadjudanter hos General en Chef, og en Generaladjudant ere dræbte. Dette Brev, tilligemed et andet fra samme til samme, men afgaaet tidligere, og hvoraf vi altsaa blot ville tilføye, at hverken Buonaparte, Massena eller Angereauere mellem de Saarede eller Fangne, bleve, saasnart de kom til Mayland, offentlig forelæste i Skuespilhuset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Hanau, den 2den December. Efterretninger fra Tyrol forsikkre, at General Alvinz den 16de har gjort Anstalter til at storme Verona, men at han den 17de om Morgenen havde mærket (hvori han i saa Fald havde mærket meget Feil) at de Franske for det meeste havde draget sig derfra, da Buonaparte maatte befrygte, at Davidowich, der brød frem over Rivoli mod Peschiera, skulde falde ham i Flauken; derpaa havde han ladet Veronas Porte skyde ind med Kanoner, og 800 Franske, som endnu laae derinde, vare deels omkomne, deels fangne, deels flygtede. Denne Veronas Jndtagelse den 17de bekræfte Breve fra Venedig af 19de, som tilføye, at han efter adskillige mindre Fægtninger endelig den 18de havde havt det Held, at undsætte Mantua, og forene sig med Wurmser. (Saa glædeligt alt dette seer ud, kaldes det tilbage i en anden Beretning fra Hanau af 3die December, samt i Beretninger fra Wien, der vidne, at man der var meget bekymret for Alvinzi, der i sine Fægtninger betydelig var kommen tilkort; ligesom og fra Mayland berettes, at man endnu inden Maanedens Ende ventede Mantuas Skjæbne afgjort).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Hamborg, den 30te November. Den Concurrence ved Oversættelser af udenlandske Skrivter, som i Tydskland er saa sædvanlig, og drives saa vidt, var hidtil ubekiendt i Engelland. Burkes sidst udkomne berygtede Breve om den kongemordiske Fred foranledigede dog her saadan en Veddestriid, ledsaget af enkelte særdeles Omstændigheder. Den bekiendte Skribent Peltier, der som fransk Emigrert nu lever i London, foretog sig at giøre en fransk Oversættelse af disse Breve, men Mstr. Burke havde alt bestilt en anden Emigrert til dette Arbeide, og i peremptoriske Udtryk givet Peltier selv Efterretning derom. Denne lod sig midlertid derved ikke afholde fra sit Foretagende, og anmeldte den, hvorpaa da den bestilte anonyme Oversætter under 11te November lod udgaae en synderlig Appel til sine i Engelland værende Landsmænd, saaledes lydende: Man lader de Franske, som opholde sig i Engelland, selv dømme, om Forfatteren af disse Breve har gjort sig saa ilde fortient af dem, at de ved at kiøbe Hr. Peltiers Oversættelse, skille ham ved den Friehed og Fornøyelse, mellem deres Landsmænd at vælge dem, som han kan give et Beviis paa sit Venskab, ved at skaffe dem denne ubetydelige Fordeel." Faa Dage efter udkom Peltiers Oversættelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Kiøbenhavn, den 12 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Barom. S. V. Decbr. 2 Kulde N. V. V. N. V. N. V. N. N. V. V. N. V. V. N. V. Varme. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64. for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-12
Fra Pressen er nylig udkommen: Undersøgelse om, hvad der nu bør og kan foretages med den Kiøbenhavnske Waysenhuus Stiftelse, efter at dens Bygninger ere afbrændte. Et Forsøg til Besvarelse af de desangaaende offentlige fremsatte Spørgsmaale, af C. Pram, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Kiøbenhavns No. Aar. au. ansk an, Jan. Post-Tidender. Minutninpl. Fredagen, den 16 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Hamborg, den 9de December. Under dette Datum meddele Tidenderne følgende Skildring af Ruslands afdøde Keiserinde, som vi troe, ikke at vilde være vore Læsere uvelkommen. Catharina den Anden føddes den 2den May 1729 i Zerbst. Hun opdroges adskillige Aar i Hamborg med hendes Broder hos hendes Bedstemoder Enkebispinden af Eutin. 1745 blev hun formælet med Karl Peter Ulrich, Hertug af Holstein Gottorp, siden Keiser Peter den Tredie. Efter hans Afgang 1762 kom hun paa Thronen. J den endnuvarende Krig mellem Østerrig og Preusen vedligeholdt hun Neutraliteten, men forbandt sig siden med Kongen af Preusen, og fremmede tillige med ham Grev Stanislaus August Poniatowskis Valg til Konge af Polen. Af dette Valg og Religionsbesværingerne fra Dissidenterne, som Keiserinden tog sig af, opkom 1767 i Polen Uroeligheder og Confoederationer, hvis Hensigt var at uddrive Russerne af Polen, og undertrykke Dissidenterne. Men disse Hensigter strandede gandske, og Stridighederne endtes 1772 med Afstaaelse af en Deel af Litthauen til Rusland. Midlertid blev Rusland ved disse Uroeligheder indvikklet i en Tyrkekriig. Men ogsaa denne Krig, i hvilken 1770 den russiske Flode brændte den hele tyrkiske, og Romanzow slog Tyrkerne totaliter i Moldau; endte sig til Ruslands Fordeel, som derved fik Fæstningerne Kertsch, og Jenikale, samt frie Seilads og Handel paa Archipelagus, og udvirkede, at Krim, der hidtil havde staaet under tyrkisk Høyhed, blev under sin Chans Regiering erklæret frit, og uafhængigt. – Da efter Kurfyrsten af Bayerns Død 1778 Uroeligheder opkom i Tydskland, og Østerrig og Preusen alt havde grebet til Vaaben, dæmpede Catharina den opblussende Jld, og fremmede ved sin Mægling den teschenske Fred 1779.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Wien, den 26de November. Fra Triest er indløbet følgende Efterretning: den berygtede Pacha af Scutari Mahmud har endlig naaet sit Endeligt. Hans uroelige Aand forledede ham atter at overfalde Montenegrinerne. Biskoppen af Montenegro samlede strax en stor Magt, og gik ham dermed imøde. Førend Træfningen, forlangte han at tale med Pachaen, for at bevæge ham at opgive sit Forehavende, og ikke udøse saameget uskyldigt Blod. Men han kunde intet udrette. Træfningen gik for sig, og Mahmud blev slaaet. Hævnen drev ham at samle et nyt Corps paa 20000 Mand. Første October satte han sig med dette Corps i Marsch med 5 Colonner. Biskoppen af Montenegro var fra sin Side heller ikke uvirksom. Han samlede ligeledes et betydeligt Corps, og gik dermed Pachaen imøde, og vidste saa godt at mandeuvrere, at han bragde Pachaen med sin Colonne mellem to Bierge. Her blev Colonnen aldeles ødelagt, og Mahmud fandt selv sin Død. Montenegrinerne tog hans Hoved med til Montenegro. Da hans Broder, Mahmed Bram, og hans Brodersøn Mahmet erfver deres Herres Død, og Nederlaget af hans Magt, tilte de med Resten til Scutari, hvor ved disse Efterretningers Afgang alting var i Uorden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Petersborg, den 25de November. Den ny Keiser Paul Petrowitsch har begyndt sin Regiering ved at gienkalde en af hans Forgiængerinde udstædet befaling, om at levere 130000 Recruter, dog ere de, der alt vare udtagne, sendte til Regimenterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Feldtmarschal Romanzow, Feldtøymester Willbois, og Fyrsten Repnin ere ved Courerer kaldte til Petersborg. Grev Ostermann er Rigskanzler. Bedborosko har faaet Feldmarschals Rang, og er bekræftet i alle sine Charger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
En Oberhofmarschal, og en Marschal have faaet deres Afskeed. Til Fyrsten Zubow har Keiseren yttret, at hans Moders Ven ogsaa skulde være hans Leipzig, den 6te December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Efter Privatbreve fra Wien holder man Mantua for forloren, saafremt den ikke til den 15de bliver undsat. Efter Alvinzys Tilbagetrækning den 16de begyndte man allerede igien at flygte i Roveredo, og Armeens Bagage, Krigscancellie, og Casser gik igien tilbage til Trient. Bozen, den 26de November. Man har her den forløbige Efterretning, at General Buonapartes velanlagte Plan fremdeles at hindre Alvinzys og DavidowichsForening den 22de er strandet, og Verona besat af General Alvinzi. Beretningen derom lyder saaledes: General Davidowich forfulgte efter Seieren ved Rivoli Fienden den 17de og 18de November til under Peschieras Porte, og til Mincio, og vilde den 19de have passeret Mincio, havde han ikke just i det samme erfaret Alvinzys Tilbagetrækning. Han fandt det altsaa fornødent, at drage sig tilbage til Campara. En Coureer, han sendte til Alvinzi, blev opsnappet af Fienden. Den 21de November kastede Buonaparte sig med Overmagt paa Davidowichs Corps, angreb det fra adskillige Sider, og nødde det til at drage sig tilbage, især da en fiendtlig Colonne paa 4000 Mand alt havde vundet Peris Høye.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Da Davidowich alt i Forveien havde ordnet sit Reserve artillerie, og sine Vogne, vilde hans Retirade været uden synderligt Tab, havde ikke 600 Mand af Bataillonen Erbach forvildet sig, og ladet sig tage til Fauge. Regimentet Klebek tabte og 120 Mand. Hele Tabet kan regnes til 800. Ogsaa tabtes Pontonbroen ved Dolce. Davidowichs Corps samlede sig ved Alca, hvor Generalen den 22de tog sit Hovedqvarteer. Men den 22de tog Sagen en anden Skikkelse. Buonaparte havde meget svækket sin Armee, der stod mod Alvinzi, da han deels havde sendt et betydeligt Corps mod Davidowich, deels i største Hast beordret 12000 Mand mod Mantua, siden han havde erfaret, at Wurmser med største Deel af Besætningen var rykket frem til Bozolo, 5 Mile fra Mantua, for at afskiære de Fransse Retiraden over Po. Alvinz nytte Svagheden af det mod ham staaende Corps, slog det aldeles, og besatte Verona. Nu var Buonapartes Plan kastet over Ende. De til Peri fremtrængte Franske saae sig nødsagede i største Hast at gaae tilbage, for ikke at indsluttes af Alvinzy, og den 23de rykkede ligeledes i Davidowich frem igien, og kom til Peri. Det hedder og, at de 12000 Franske, Buonaparte havde sendt mod Mantua, for at overrumple dem, skulle have løbet Storm, og med stort Tab være slaane tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
(Alle disse Tidender fattes intet, uden Stadfæstelse).
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Paris, den 1ste December. Ved Efterretningen om Buonapartes Seire den 15de og 16de decreterede 500-Raadet paa Jean de Brys Forslog, at den italienske Armee ikke ophørte at giøre sig velfortient af Fædrelandet, at et Malerie af de franskes Feldttog skulde opstilles i Salen, og at Buonaparte og Angercau til Foræring skulde have de tvende Faner, de tapperlig havde baaret mod Fienden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Af Moreaus Rapport sees, at han ved Udfaldet fra Kehl har erobret 20 Kanoner; men af Mangel paa Transportheste maae lade de 10 staae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Mellem Malmesbury og Lacroix er atter vexlet to Noter, og en billet, hvoraf egentlig sees, at begge trække Tiden ud, for at oppebie Tingenes Udfald i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Basel, den 1ste December. J Gaar foretog de Tydske kort for Midnat en Storm paa Huningens Broe skandse og Udenværker; men den mislykkedes. To Angreb skeede, ved den eene lykkedes det en keiserlig Colonne at trænge frem; men da den ikke understøttedes af den anden, og de Franske fik megen Forstærkning, maatte den vige, og forfulgtes af de Franske under deres Batterier, hvoraf et blev demontere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Strasburg, den 29de November. Bombardeementet paa Kehl vedvarer endnu, men uden synderlig Virkning, og da Besætningen der afløses hver tredie Dag, vil den blive tung at tage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
London, den 30te November. Dags Hoftidenden bekiendtgiør, at Admiral Rainier den 16de Februar har erobret Øen Amboina, men den 8de Martii Øen Banda, med alle dertil hørende Pladser og øvrige Øer, Ternate allene undtagen, saa at Hollænderne af alle deres indiske Eiendomme egentlig kun have Batavia igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Kiøbenhavn, den 16 December. Førstkommende Søndag den 18de December, bliver anlagt Hofsorg for Keiserinden af Rusland, som bæres, tilligemed den nuværende for Hendes Majestæt Dronning Juliana Maria, i 4 Uger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Den 4de November er Candidatus Juris, Barthold Georg Niebuhr, Bestalling at være virkelig Secretair ved det Kongelige Bibliothek. Carl Friderik Stanley, ligesaa at være Stads- og Provincial=Bygmester i Aggershuus Stift. Martin Holbeck confirmeret at være Stads-Capitain ved Torvalmindingens Compagnie i Bergen. Examinatus Juris, Ove Guldberg Høegh, Bevilling at være Procurator ved alle Over- og Underretter i Aggershuus Stift, Overhofretten undtagen. Den 11te November er Student Mathias Sigvardt confirmeret at være Capellan pro Persona for Waale og Undrumsdahls Meenigheder i Aggershuus Stift. Student Christen Valeur, Kaldsbrev at være Sognepræst for Elling og Tolne Meenigheder i Aalborg Stift. Cancellie-Secretair og Cancellist Jørgen Mandix, Bestalling, at være Borgmester og Byefoged i Slagelse, samt Herredsfoged i Løveherred. Cancellieraad, Borgemester og Byefoged, Lucas Arff, i Kiøge, Bestalling at være tillige Birkedommer og Skriver ved gammel Kiøgegaard Birk. Byefoged og Byeskriver, Johan Bluhme, Bestalling at være Byefoged og Byeskriver i Kierteminde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Candidatus Juris, Caspar Ernst Hartman Sommer, ligesaa i Middelfart. Fornævnte Byefoged Bluhme, Bestalling at være tillige Veyer og Maaler i Kierteminde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Den 18de er Student Søren Tybring confirmeret at være Capellan pro Persona hos Sognepræsten ved Domkirken i Christiansand. Missionair Hr. Jacob Sinrib, Kaldsbrev at være residerende Capellan for de under Has sels Præstegield i Sortlands Annex og Sands Capel værende Meenigheder. Student Johan Nicolay Tilleman, Bestalling at være Catechet ved Bremerholms Meenighed i Kiøbenhavn. Andreas Kier, Herredsfoged i Hads ning Herreder under Aarhuus Stift, Bestalling at være tillige Herredsskriver i bemeldte Herreder. Candidatus
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
Pharmaciæ Andreas Bagge, Bevilling at maae nedsætte sig som Apotheker i Naschou. Den 25de er Student, Lars Steenberg Foss confirmeret at være Chordegn, Klokker og Graver i Holstebroe. Borgemester og Byefoged i Horsens, Nicolay Christian Carøe, Bestalling at være tillige Birkedommer og Skriver ved Steensballegaards Birk. Procurator Andreas Rotsteen Lindved confirmeret som Birkedommer og Skriver ved Thyrsbeck Birk Apotheker Johan Wilhelm Mincke, Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Kierteminde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-16
J Tallotteriets 615 Trækning i Altona, den 13de December, udkom følgende Nummere;
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-19
Kiøbenhavns No. Aar ap de Post-Tidende L. sammen huus. ad Mandagen, den 19 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-19
Selv Oppositionsbladene undre sig, at Malmesburylatter ved en Coureerexpedition opholder Tingene; men de yttre derhos gandske rigtig, at det blot skeer, for at oppebie Udfaldet i Jtalien. Nogle diplomatiske Udlændinge udlod sig alt i Gaar, at det havde været gavnligere for Almeenfriehedens raskere Fremme, naar Bunaparte havde ladet sig slaae, Mantua undsætte, og Jtalienernes Sag gaae sin egen Gang. Qvotidianen – et Erkeroyalistiske Blad yttrer derimod ligefrem, at Directoriet fortsætter, og maae fortsætte Krigen, for ikke at faae Armeerne hiem; men naar vilde den da faae Ende, maae ikke hvert Hoved, der afhugges denne Hydra, udvoxe paa nye ikke hvert Tab oprettes ved friske Folk, London, den 29de November. De fra Portugal ankomne Breve mælde, at det portugisiske Hof paa Forespørgsel fra Spanien, har givet til Svar, at det ikke behøvede den tilstaaede fjorten Dages Betænketid men strax kunde erklære, at det vilde blive sine Forhindelser med Engelland troe. Emigrantreg menterne paa Jersey, Guernsen og Wigth, der beløbe sig til 3000 Mand, og hidtil vare i brittisk Sold, ere nu traadde i portugisisk Sold og Tieneste, og i Begreb med at afreise til deres Bestemmelses Sted. Naar vore Tropper fra Corsica, (der midlertid have gjort en Landgang ved Livorno, som de uden Tvivl have vildet overrumple) komme til, vil disse Tropper udgiøre 7 - 8000 Mand, hvilke, tilligemed de portugisiske Tropper (der hidtil al Hvervning uagtet kun skulle beløbe sig til 5000 Mand) ansees for tilstrækkelige til at indeholde et spansk Angreb, saafremt dette Hof skulde fremture i sit fiendtlige Sindelag. Emigranten Marqvis de la Rosine er udnævnt til General=Qvarteermester ved denne Armee, som en General Stuart skal commandere. ladrid, den 8de November. Saasnart vor med den toulonske Eskadre foreenede Flode har tvunget den engelske Admiral Jervis at rømme Middelhavet, skal den bloqvere Gibraltar, hvis Beleiring General Alencaster skal commandere. J Leiren ved St. Roch staae alt 20000 Mand, som skal forstærkes til 40000. Til Estremadura paa Portugals Grændser er 41 Batailloner Jnfanterie, og 21 Eskadroner Cavallerie, og til Gallicien 27 Batailloner, og 10 Eskadroner bestemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-19
Frankfurt, den 10de December. Den største Nyhed fra Krigsskuepladsen er de franskes Overgivelse af Broeskandsen ved Neuwied. Denne Tildragelse var yderst uventet, besynderlig da den franske Armee daglig mere og meere forstærkede sig ved Rhinens Bredder, saa at Anstalterne snarere saae ud til et projecteret Angreb, end et Tilbagetog fra vores Side af Floden. Saa utrolig denne Efterretning end forekom, saa blev den dog snart bekræftet ved Breve fra Limburg, Ehrenbreitstein, og Egnen om Neuwied selv. Her er een af disse Skrivelser. Broeskandsen ved Neuwied hedder det i dette Brev, er et ustridigt Mesterstykke af Kunsten, og havde Elementerne ikke rakt Østerrigerne Haanden, saa havde de, i Tilfælde af en Bestormelse, sikkert maattet bortskudt mangen Kugle forgieves, og lukket mangen brav Krigers Øine, uden dog derved at komme en Tomme længere, end de vare. Men hvo som kiender Skandsens Beliggenhed, og derhos erindrer sig, at, ikke langt fra samme, Moselen og Lahn tabe deres Navne i Rhinen; den kan tænke sig det mueligt, at denne Skandse er givet over. Lahn og Mosel førte efter den forhenværende Kulde megen Jis i Rhinen. Samlet med det, som Rhinen selv frembringer, og det, som nedflyder fra Maynstrømmen o. s. v., dannede dette en anseelig Jismasse, der hvert Øieblik truede at ødelægge Broen, som forbandt de franskes Forskandsninger paa begge Sider af Floden. De Franske saae Faren meget vel, men de haabede snart Tøeveir, og da dette udeblev, saa kom det derpaa an, ikke at blive afskaaret fra Armeen paa hiin Side, og redde Skyds og Munition. J denne Tingens Stilling foresloge de General Kray at overlade Østerrigerne Broeskandsen; dog med den Betingelse, at man lod dem med deres Skyds og Munition afgaae i Sikkerhed. General Kray fandt ingen Grund til at afslaae dem dette, og strax derpaa fyrede de i Dag Mor. ges deres Kanoner af, droge deres Piqvets ind, og rømmede Pladsen. Om Middagen spiiste de franske og østerrigske Generaler sammen i Neuwied, og dermed endte sig da et af de første Optrin, paa hvilke Tydsklands Øine vare stillede. Jmidlertid kan denne Broeskandses Rømning, saa god den end er for de Østerriger ved Nederrhinen, igien have farlige Følger for deres Operationer ved Overrhinen – der giør imidlertid Hertug Carl alt for at skade Fienderne. Han har alt ødelagt Halvdelen af Skibsbroen, og bringer sig ofte selv, naar det kommer an paa at give sine Soldater Mod, ind i Jlden. Saaledes har han i Spidsen for en Bataillon Grenaderer den 5te slaaet de Franske, demoleret dem en Skandse ved Kehl, og borttaget en Øe paa Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-12-19
Rygtet om Broeskandsens Erobring ved Hüningen har ikke bekræftet sig, tvertimod ere de Franske endnu i Besiddelse af samme. Man har vel alt eengang villet capitulere om samme; men man blev ikke eenig, og Slagsmaalet gik an paa ny. Ved et af de sidste Udfald, som Frankerne gjorde fra Broeskandsen, er deres General Abatucci saaret og død af sine Vunder.