Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-01
J dette Aarhundrede har vores Cours ikke været saagod; det var i August Maaned 1799 sidste Gang, at de danske Sedler vare bedre end Pari. Dersom Finantserne vilde fremme Sagen og de 12 Millioner, og saa hurtigt som muligt bringe denne Sag til Afgjørelse ved Landets Domstole, vilde Banken kunne tage Forholdsregler for at erklære, at Enhver kunde erholde Sølv i Banken for sine Sedler, den Forpligtelse, som paaligger Banken, førend den tør give Udbytte af Actierne. Det er saaledes et mærkeligt Phænomen, at Finantserne ikke synes at dele Generalprocureurens Anskuelse: at det er af Vigtighed, at Forholdet mellem Hs. Majestæts Finantser og Nationalbanken snarest muligt bringes til en endelig Afgjørelse. Ligesom det i høi Grad maa interessere Finantserne, saavel som enhver Statsborger, med Sikkerhed at vide, hvorlænge Statskassen har at afsee den omhandlede, betydelige Deel af Landskatten (o 820,000 Rdr. aarl.), saaledes maa Spørgsmaalets Afgjørelse og have en sær betydelig Jndflydelse paa Bedømmelsen af alle Bankactiers Værd." Hvorfor have da Finantserne siden 3die April 1837 Jntet gjort (Khvnsp.) i denne Sag, den 27de Novbr. 500,000 Rbd., deels i Sølv, deels i Sedler, kjøre i disse Dage ind i Aarhuus By. Det er den Sum, hvormed Filialbankensammesteds for det Første skal begynde at virke. Paa samme Tid er Etatsraad Hvidt tagen til Aarhuus, da han er Den af Bankens Directeurer, der indtil Videre skal forestaae Filialbanken. Vi ville nu ret ønske, at Jyderne ville forstaae at benytte denne Filialbank, thi kun under denne Forudsætning vil den stifte den tilsigtede Nytte, og bære de Frugter, som man maa ønske, om ikke af anden Grund, saa med Hensyn til de vistnok ikke gandske ubetydelige Omkostninger, som denne Banks Indretning allerede har medført og fremdeles vil drage efter sig. (S. Bl.) Det Første, som Kjøbsted-Communerne have at foretage, i Anledning af den nye Communal=Anordning, er, som bekjendt, at udarbeide Forslag til de særskilte Regulativer for hver enkelt Kjøbsted, der er en Betingelse for, at Anordningen kan træde i Kraft. Denne bestemmer desuden selv, at der uopholdelig fra enhver Kjøbstad skal indleveres Forslag dertil. Det er af Vigtighed, at Communerne kraftigt benytte de faa Uger, der endnu ere tilbage af dette Aar, for at de nye Repræsentantvalg derefter kunne finde Sted ved Begyndelsen af næste Aar, og den 1ste Januar 1838 saaledes blive det Tidspunkt, fra hvilket et nyt og friskere Liv i Kjøbstædcomminerne kan tage sin Begyndelse. De nye Valg af Repræsentanter skulle efter Anordningens § 9 finde Sted nogle Dage efter næste Nytaar, efter at Anordn. er traadt i Kraft, hvoraf da følger, at naar Regulativet ikke kan blive givet saa betimeligt, at det Fornødne i Anledning af de nye Valg kan være foretaget inden Udgangen af d. A. vil Anordn. ikke kunne træde i Kraft førende 1839, hvorved der saaledes vil forløbe endnu et heelt Aar, hvori denne vigtige Anordning ikke vil komme til Anvendelse, og, hvad der endnu er vigtigere, den Interesse for Sagen, som altid i Begyndelsen er mere levende, vil ved denne lange Henhvilen kjønes og slappes. Vi maa derfor ansee det særdeles ønskeligt, hvad der vistnok ogsaa er Cancelliets Mening(i hvis Circulaire det anmoder Øvrigheden og de eligerede Borgere i enhver Kjøbstæd om at indsende deres Forslag snarest muligt, at Regulativerne blive saa tidligt udarbeidede og indsendte, at de inden Midten af Decbr. Maaned kunne være sanctionerede. Vel hedder det i Anordn. at det nye Valg skal foregaae nogle Dage efter næste Nytaar, men denne Bestemmelse er givet for at have en fast almindelig Regel for Fremtiden, og det vil neppe møde nogen Vanskelighed at Valgene for første Gang kunne foregaae noget senere ind i Jan. Maaned, thi det vilde, efter vor Formening, være baade pedantisk og uforsvarligt om man nu, ved en altfor bogstavelig Overholdelse vilde foranledige, at Anordn. endnu et heelt Aar ikke kunde komme til Anvendelse. Efter § 1 vil det i de mere betydende Kjøbstæder kunne ventes bevilget, at en eller to Mænd af Borgerrepræsentanterne maa udvælges til Raadmænd at tage Sæde i Magistraten tilligemed de af Kongen beskikkede Øvrighedspersoner. Som Regel herfor formene vi, at alle Kjøbstæder af første Rang, hvortil vi henregne dem, der efter den sidste Folketælling have over 4000 Jndvaanere, med Føie kunne gjøre Regning paa at erholde tvende borgerlige Raadmænd. Disse ere Odense, Helsingøer, Aalborg, Aarhuus, Randers, Horsens og Fredericia. Byerne af anden Rang, det er dem som have over 2000 Jndvaanere, kunne uden Tvivl vente at erholde een borgerlig Raadmand. Disse ere Rønne, Viborg, Svendborg, Slagelse, Nyborg, Roeskilde, Veile, Ribe, Assens, Kolding, Nestved, Nakskov, Faaborg og Kallundborg. Med Hensyn til Byerne af tredie Rang, det er dem, som have under 2000 Jndvaanere, kan det vel være tvivlsomt, om i disse for Tiden nogen borgerlig Raadmand vil blive indrømmet Plads i Magistraten. (Khvnsp.)