JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Erobringen af den spanske Øe Teneriffa er af dobbelt Vigtighed, da den rige Flaade, som St. Viincent ventede for Cadir fra Syd=Amerika, skal være flygtet til denne Øe. - Blokaden for Cadix vedvarer, og Engellænderne tage der mange spanske Skibe bort. - Lord Brid port er med sin Flaade kommen tilbage til Torhan, for at sætte nogle beskadigede Skibe i Stand, og har imidlertid efterladten lille Eskadre for Brest. - Fra Vestindien er hiemkommen en vigtig Koffardieslaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Holland. Her hersker en ubeskrivelig Nysgierrighed om, hvilket Partie, enten det moderate, eller revolutionistiske som de kaldes, der vil faae Overhaand i den nye Konvent. Begge arbeide af alle Kræfter paa at forstærke sig. - Man forsikrer nu igien, at Texelflaadens Expedition langt fra ikke er opgivet og at Tropperne ikke skulle udskibes. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
For Staden Amsterdam er en Jødervalgt til Repræsentant i National=Konventen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Fredsefterretninger. Fra Udine haaber man nu snart at kunne melde høistvigtige Efterretninger og Underhandlingernes endelige - Gud give ogsaa glædelige! - Udfald, da General Buonaparte og Marchesen Gallo med Følge næsten paa en og samme Tid ere indtrufne dertil den 18de August. Midlertid mangler det ikke paa de trøsteligste Efterretninger, dersom man allene torde slaae Liid til samme. Saaledes melder en Skrivelse fra Preussisk Minden af 1ste Septbr., at der samme Dag var gaaet en Koureer igiennem med den Efterretning, at Freden mellem Østerrig, og Frankerig var undertegnet. - Franzoserne treffe ellers de største Tilberedelser i det sørgelige Fald, at der igien skulde gribes til Vaaben. J Vien vare ogsaa udspredte meget krigerske Rygter, da en Koureer skal den 26de Aug. være ankommen direkte fra Paris, med en Erklæring fra Direktoriet, hvorved Fæstningen Mantua ligefrem afslaaes Reiseren. Nogle Frankfurter Breve fornye ogsaa Krigsrygterne, men deres Beretninger fortiene ingen Troeværdighed. - Den 26 Aug. talede man saa gunstigt og Fred paa den Londoner=Børs, at de 3 Procent Annuitæter steeg til 53. Og virkelig vilde man den 29 Aug, af flere Pariser=Journaler have den Efterretning i London, at Freden mellem Engelland og den franske Republik er sluttet. De angivne Betingelser skulde i det væsentlige bestaae i, at Engelland gav Frankerig de ved Toulon tagne Skibe, og de i Ost= og Vestindien gjorte Franske Erobringer tilbage, ligeledes Trincommale og Cepion tilbage til Holland, og erklærede Ostende for en Frihavn. Skibsfarten paa Schelden skulde blive frie for alle Nationer, og Engelland beholde til Erstatning for disse Opofringer det gode Haabs Forbierg. Besynderligt, paa saa omstændelig en Beretning at finde saa reen en Giendrivelse, som der læses i den Pariser=Journal, Nonvelles politiques d. 28 Aug. Adskillige Journaler - hedder det nemlig sammesteds - have i Gaar meldet, at Efterretningen og Freden med Engelland var sendt hertil med Telegrasen. - Sagen er falsk. Thi ifald det var sandt, saa maatte Regieringer, vel først være underrettet derom, og den var allene beføiet til, at bekiendtgiøre denne Efterretning. undertegnet: Chappe. Ingenieur ved Telegrasen. Saa meget er vist, at ifald denne Fred bliver sluttet, vil Freden, mellem Frankerig og Keiseren neppe finde flere Vanskeligheder, Det spanske Hof vil nu i Mindelighed affinde sig med sine Prætensioner til den portugisiske Regiering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Blandede Efterretninger. Kattaranerne have, efter Breve fra Zara, tilbudet at underkaste sig Keiseren, dersom han vilde bekræfte deres Privilegier og Handelsfriheder. De ville tillige forhielpe hans tydske Majestæt til de Lande, som staae under hans tyrkiske Majestæts Beskyttelse. - Men dette Tilbud bliver sikkert afslaaet, da Keiseren ellers billigede Opstand imod sig selv i lignende Tilfælde! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Engellænderne have været i Land paa Porto=Rico men ere af Spanierne igien fordrevne, med stort Tab paa begge Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Fra Stederne i de Frankfurter=Egne ere Franzoserne i al Stilhed dragne bort Natten til den 26de Aug. Om de komme tilbage igien, er endnu ubekiendt. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Den i Paris afsatte Brigadegeneral Malo har for sin Afsked personlig sagt de 3 Direktorer Barras, Reubel, og Lareveillere mange Grovheder. Dagen derefter vare Vagterne i og omkring Direktorernes Palads meere end fordoblede, uden at man veed Aarsagen. - Der tales om en Deel Generalers og Kommandanters Afsættelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Den bekiendte franske Folke Repræsentant Louvet skal den 27de f. M. være død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
De Pariser=Damers Hovedpynt bestaaer nu, den tyrkiske Gesandt til Ære, mestendeels i en Turban! - Om den sig paa Øen Jersen opholdende franske Emigrant, Marqvis de Rostell, en Olding paa 84 Aar, fortælles, at, da han fordum havde gjort Buonaparte flere Tienester, og denne nu af Erkiendtlighed vilde skaffe ham Tilladelse at vende tilbage til Frankerig, saa afslog han denne Gunstbeviisning af en General, som havde grebet Vaaben imod sin Konge a. - Denne Anekdote karakteriserer ligesaa meget den gamle franske Ridders standhaftige Royalisme, som den giør den republikanske Generals ædelmodige Tænkemaade Æne! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Den italienske Armee er af alle franske den eneste, som faaer sin Sold rigtig betalt. Densgaarlige Sold beløber sig til omtrent 18 Millioner Livres og Buonaparte har 33 Millioner i Kassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
J Regieringsskassen i Corfu have Franzoserne fundet, 60, coo Dukater, som de strax lagde Beslag paa. - Efter en senere men høist upaalidelig Beretning skulle alle de paa Corfu landede Franzoser være dræbte i een Nat af de græske Jndvaanere, fordi de vilde plyndre Kirkerne, afvæbne Folket a. Et endnu mindre troeværdigt Rygte siger, at Buonaparte har opkastet sig til første Direktor eller Diktator forden cisalpinske Republik, beholder den franske Arme i Sold a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Engellænderne ville ingen franske Fanger mere udvexle, saalænge Sir Sidne Smith ikke er paa fri Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Det Viener=Hof vil ikke modtage andre Venettaner i sine Stater end Adelige, Fabrikanter, Kiøbmænd og andre, som kunne være Staten nyttige, men fornemmelig spærrer, det al Indgang for Advokater af Profession! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
En Fysikus, som i Paris vilde stige op i en Lufthallon antænde samme i Luften, og ved sin egen Hielp igien flyve ned til Jorden, bedrog en stor Mængde Tilskuere saaledes: at han stak 30,000 Livres i Lommen, og derpaa gjorde sig usynlig! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
En russisk keiserlig Ukase bestemmer en følelig Pengestrax for saadanne Klager, som befindes ganske tomme, for derved at hemme alle de onde Følger, hvilke saavel Statens Tieneste som Almeenaanden lider ved den Mængde af slige, Processer, som grunde sig paa blotte Spidsfindigheder;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende skal den Kommitterede i Kommerce=Kollegiet, Legationsraad Classen, gaae til Paris som Konsul i den tilbagekomne General=Konsul Groves Sted. Rygtet om at Tripolis skulde have brudt Freden med Sverrig troes nu at maae have været ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Den unge Prinds skal nu være i Bedring og man haabes det bedste om hans Helbred, uagtet han har været meget syg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
J Kiøbenhavn er fundet et Fruentimmer druknet i Stads gravene, ligesaa en Mandsperson druknet i Søen ved gammel Holm. Den 4de har en Mandsperson hængt sig i sit Logis. Med den Matros, som man har foregivet, at skulle have villet sætte Jld paa Cronborg, (see Nr. 70) har det en ganske anden Beskaffenhed. Det er nemlig den Lots, Svend Hansen, som satte Skibet Cronborg paa Grund (ser Bidraget Nr. 64), og som desaarsag allerede er paagreben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Fridericia den 5 Septbr. J Søndags Aften mellem Kl. 8 og halv 9 opkom en heftig Jldebrand udi Christen Poulsens Enkes Baghuuse, som gre saa hastig og sig, at inden faa Øieblikke stod den hele Side bygning samt endeel af Stuehuset i lys Lue. Til Lykke var Vinden stille, hvorved det, næst Guds Hielp, og vore Brandfolks Stræbsomhed, som for at kunne mringe Ilden nedrev et paa den østre Side staaende Tobakshuus, blev derved, at Baghusene med endeel af Stuehuset, blev et Rov for Jlden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 3 Sept. Kiøbmand P. G. Povitales fra Hamborg til Kbh. Giaccommo Dowenici med Betient fra Hamborg til Stokholm, Holm og Studenterne Ebsen og Boyesen fra Skackenborg til Kbh. Major Junge med Følge, Kiøbmand Kruuse, Madame Smith med Broder, Kammerjunkerinde Løwenhielm, Fuldmægtig Mildahl og Landinspekteur Kapitain Selmer fra Fyen til Kh. Student Joh. Lund fra Valløe til Kh. Jomfrue Margrethe Hof fra Ærøeskiøbing til Kh. Katechet Nic. Thileman fra Holsteen til Kh. Student Blickenberg fra Flensborg til Kh. SkippeJesper Christensen fra Middelfart til Kh. Postmester Jørgensen, fra Holsteen til Kh. Den 4de: Kammerherre Lüttichau fra Fyen. Den 5te: Borger Hans Hansen fra Odense til Sielland Geheimeraadinde Bülow med Familie fra Fyen til Kh. Hof= og Stadsrets=Prokurator Conrad Wiedemann med Kone og Følge fra Falster til Kh. Skovrider Hilkiær fra Jydland til Kh. Fra Korsøer. Den 3 Sept. Engellænder Hery Athortou fra Kh. til Hamborg, Skuespillerne Ahrenzen, Colding og Møller, samt Skuespiller inderne Mad. Thidemann og Jomfruerne Zwelk og Mette Rhed fra Kh. til Odense. Sekondlieutenant Giedde fra Kh. til Fyen. Den 4de: Skuespillerne C. Langelund og Jørgen Rabe fra Kh. til Odense. Brændeviinsbrænder Carl Jensen fra Kh. til Haderslev. Kornet Schack fra Jægersborg til Vedel. Den 5te: Mad. Sal. Høyers med Søster Jomfrue Bille fra Sielland til Fyen. Den 6te: Lieutenant v. der Weide fra Korsøer til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Odense Bye=Nyt. Oboist Rauch af det Kongel. Kapel i Kiøbenhavn er af Magistraten valgt til at være Stads=Musikant i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Paa Søndag skeer Taksigelse af Byens Prædikestole for Kronprindsessens lykkelige Nedkomst med en Prinds. I St. Knuds Kirke prædiker H. H. Hr. Biskoppen til Høimesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Ved Tal=Lotteriets 580 Trækning i Wandsb. udkom: No. 25, 75, 51, 30, 56.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Jndsendt. En Mand her i Odense Bye, som udi ingen optænkelig Maade haver nogen Andeel i den ganske Jldebrands historie, som i denne Tid giør saa megen Allarm i det Offentlige, har dog, af Kierlighed til Sandheden og af Lyst efter at see Retten seire, paa hvis Side den ogsaa maatte findes, og Lognen afstraffet, som den det fortiener, ikke kunne undlade at forelægge følgende Spørgsmaale til Vedkommendes Eftertanke og Afgiørelse. 1) Ere de 6 Mænd, nemlig Hans Eidorph Brandmester, Niels Pedersen Sprøitemmester, Johannes Lescher Sadelmagermester, Niels Hansen Straale og Muurmester, Matth. Øllen. schlæger Skoemagermester og Georg Dan. Weis Smedemme, ster, ere disse 6 Borgermænd af Odense Bye, som have skrevet en Attest, den de med Sandfærdighed forsikre at bekræfte, hvilken Attest findes indført af Hr. Brand Jnspecteur Ørnstrups Lærredrenge i Bidraget til Adresse=Ar visen Nr. 69, ikke alle 6 beskyldte for Publikum som aabenbare Løgnere, derved at hines Avertissement Adresse=Avisen Nr. 71 erklæres for : i sit hele Jndhold at være usandfærdigt: 2) Dersom nu 6 Borgere beskyldes offentlig for Lognere, kunne de da tie og derved give Mistanke Rum, eller bør de ikke meget mere (som de i saa Fald vist ogsaa giøre, igien afvælte slig offentlig beskyldning, og sørge for, at Lovens imod Æreskiendere blive satte i Udøvelse: - Af reen patriotisk Kierlighed til Ret og Orden spørger herom Odense den 7de Septbr. 1797.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
Avertissements. Et skikkeligt Fruentimmer ønsker sig en Condition til førstkomS. mende 1ste Novbr. som Huusholderske. Hun forstaaer hvad hun bør, og kan forevise gode Skudsmaale. Nærmere Anviisning gives fra Adressecomtoiret. ha Gartneren Peder Lorenzen her ved Gyldensteen i Fyen ved 2 Døden er afgaaet sidstleden 15de Augusti d. A., og hans efterladte Stervboe taget under lovlig Behandling; saa bekiendtgiøres herved dette Dødsfald allene udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Odense Tidender, i Medhold af det allernaadigste Plakat de Dato 26de Octbr. 1792, siden Stervboens Tilstand ikke formaaer videre Proclama efter Loven at udstæde, og derfor herved indkalder denne Stervboes Credi= og Debitorer samt alle andre, som maatte have noget at erindre, og dermed fremkomme forinden de i Loven fastsatte Tider, og tiener det til behagelig Efterretning, at 30te Dagen indfalder den 14de Septbr. først. kommende, da Stervboes videre Fremme foretages paa bemelte Afdødes havde Boepæl her ved Gaarden, om Formiddagen Kl. 5. Slet, hvor enhver efter Omstændighederne og Boens Tilstand, skal vederfares lovlig Ret. Gyldensteen den 17de nugust 1797. Paa den høie Skifteforvalter S. T. Hans Excellence Hr. Geheimmeraad, Stiftbefalingsmand og Greve af Knudts Vegne. J. C. Anthon, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-08
En Giærtner som forstaaer hvad han bør og som tillige paa 2 tager sig at gjøre Opvartning som Tiener, ønsker sig en Condition til 1ste Novbr. d. A. Han er ikke gift og kan forevise gode Skudsmaale om hans Opførsel. Jligemaade anvises ogsaa tvende gode Tienere, den ene til 1ste Novbr. d. A. og den anden til 1ste Mai næstkommende, hvilken sidste især regne og skriver meget godt, begge ere ved en sadt Alder og for deres Opførsel kan fremvises paalidelige Beviser. Nærmere Efterretning gives a. Odense den 30 Aug. 1797. J. Lorenzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Jtalien. Det ciaalpinske Direktorium er nu i fuld Virksomhed, og har allerede udnævnt Borgere til dets Gesandter i Madrid Turin, Florenz og Schweitz. Den venetianske Borger Battaglig har den 21de Aug. atter anholdt hos Direktoriet og Staden Venedigs Forening med den cisalpinske Republik, man veed ikke, hvad Svar han denne Gang har faaet. Fra Regieringen i Genua er ogsaa ankommen en Gesandt til Majland, og det, som man siger, i et vigtig Ærende. Den imod Porten rebellerende Pascha af Scutari har ogsaa sendt to Gesandter til den cisalpinske Direktorium, for med samme at aftale en høistvigtig politisk Operation, hvilken efter MajlanderDagblade ikke gaaer ud paa ringere, end at frembringen Revolution i Grækenland og andre tyrkiske Provindser. Det synes som at den cisalpinske Republik lidt efter lidt trækker de fleste andre smaae italienske Stater sammen med sig, og at derved vil komme en nye Magt i Europa, som ikke bliver af de anseeligste. Saaledes traadte den 24de Juli Deputerede fra Stæderne Verona, Vicenza, Padua, Trevise, Feltre, Bellund, Cabore og Bassano sammen i den sidste Stad, for formelig at raadslaae over Jtaliens Forening og Frihed, besluttede efter 14 Dage eenstemmig alle Stæders og Gebreters Forening med den cisalpinske Republik, og have alt skikket Deputerede til samme, for at forlange denne Forening i 1200,000 Menneskers Navn. Man venter nu paa, om Buonaparte vil samtykke i dette Skridt, eller og det ikke forpurres ved Underhandlingerne i Udine. Brescia skal ogsaa have søgt om samme Forening og Bergam og Cremallerede være optagne, endskiønt andre Efterretninger melde, at de have skikket Deputerede til Vien, og forlangt at komme under keiserlig beskyttelse. Forresten har Direktoriet afsat Medlemmerne i flere Tribunaler og Kollegier, fordi de have viist sig som ikke just de beste Venner af de republikanske Indretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Fra Venedig meldes, at Stadens Forfatning bliver stedse mere kritisk saavel inden som uden fra. Midlertid kan man let falde paa den Formodning, at de mange sørgelige og klynkende Efterretninger, som man nu i lang Tid haver herfra, ere af en Tilskuer, som for sit svage Syn bruger aristokratiske Briller, og desaarsag overdriver Republikens Ubehageligheder lidt for meget; thi hvorledes var det ellers mueligt, at Folket i Venedig ikke for længe siden skulde have gjort Opstand, ifald Tilstanden var som den afmales, Det skal nu begynde at mangle paa Brød og Viin i Venedig, og de omliggende Landskaber, saavelsom den franske General Massena beskyldes for at nægte og spærre for al Tilførsel til Staden endog af Korn, som var bestilt. I øvrigt - skriver man derfra - indføres Skrækkesystemmet her med Magt. Man har udnævnt 72 Opsynsmænd og 6 Dirigentere, som maae udspionere alle Borgernes Skridt og Handlinger. I Jmola (en velbygget og folkerig Stad i Romagna) have været alvorlige Uroligheder imod Franzoserne, i Anledning af et Rygte, at denne Provinds skulde gives Paven tilbage. Den franske General Guichard har ladet en stræng Proklamation udgaae imod de Misfornøiede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Frankerig. Vor Stad er nu saa roelig? – skriver man under den 23de August fra Paris - at man slet ikke tænker paa, at de to første Magter i Staten ere i Uenighed sammen. Borgeren betragter Sagen som en Pennekrig; han lider ingen Mangel paa Brød, og overgiver sig til sin HaandEtering og sine Fornøielser. Den nye Præsident i Direktoriet, Lareveillere=Lepaux, holdt den 27 Aug, tvende Taler, den ene i Anledning af Gesandtens fra den nye cisalpinske Republik, Borger Viscontiis, og den anden af General Bernardottes Andients, hvilke begge indeholde megen Bitterhed imod Clichianerne. I den første giendet ves den Paastand; at Cisalpinernes Frihed skulde være af hængig af det lovgivende Korps i Frankerig (see Avisen No. 7) og at Buonaparte havde handlet egenmægtige i Jtalien. I den anden skildrer han de maskerede Forræderes skiændte ge Hensigter: at væbne Borger mod Borger, tænde Borgerkrigens Fakkel, knuse Republiken og paa dens Ruiner opreise Monarkikk. Clichianerne sammenlignes i disse Taller med giftige Slanger og Dværge, som forgiæves ville gave paa Filen, eller nedbryde Kiempers Arbeide, Man seer heraf at Partiernes Forbittrelse paa hinanden endnu vedvarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
J 500 Raadet er det Forslag antaget, hvorefter forbydes Direktoriet, at lade Breve aabne, som komme fra eller gaae til andre Lande. - Direktoriet har i et Budskab til Raadet givet samme den Oplysning om 3000 Sentner, udenlandske uldne Tøier, som ere indførte fri for alle Afgivter til Rouen, Havre og Dieppe, at da det har været umueligt at faae samme paa Kredit i Frankerig, saa har det forskaffet sig samme udenlands fra for Effekter, som de franske Kiøbmænd ikke vilde have antaget i Betaling. J et andet Budskab har Direktoriet meldt, at Restancerne af Jndtægter siden den konstitutionelle Regierings Jndførsel beløbe sig til 365 Millioner. For at afhielpe den haarde Pengetrang har Raadet dekretteret, at Kommissarierne i Nationalskatten maae sælge de bataviske Reskriptioner, som beløbe sig til 32 Millioner Gylden. Denne Beslutning er strax bekræftet i de Gamles Raad. - Dubruel gav den 27de Aug. Beretning om den Erklæring, som de Geistlige i Fremtiden skulde aflægge. Den bestaaer i disse Ord: "Jeg erklærer, at jeg underkaster mig Republikens Regiering. De, som ikke gjøre denne Erklæring, og dog forrette deres Embede, skulle førstegang bøde 500. andengang 1000 Livres og miste deres Borgerret. Undersøgelserne herover bleve opsatte, saalænge til Projektet er blevet trykket. - Duftevne har i 5000 Raadet givet Beretning over et Brev fra Hoche, hvori denne forlanger Æreserklæring, fordi Dufresne har beskyldt ham for, at have holdt slet Regnskab over de ved Rhinen udskrevne Kontributioner. Jourdan forsvarede Hocheivrigt, og Sagen blev tilsidst henviist til Finantskommissionen. - De nye Ministre giøre vedvarende mange Forandringer i deres Departementer, Ministeren i det Indre giør sig en Hovedsag af Opdragelsesvæsenet, han sørger for at udbrede klassiske Skrivter i Skolerne og for de Studerendes Opmuntring og Belønning. Politieministeren, er utrættelig i at paapasse og hæfte de tilbagekommende Emigranter, men bliver ikke behørig understøttet af Departementsbestyrelserne, som ganske see igjennem Fingre med dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Tyrkiet. Her giøres mange Rustninger, som man foregiver blos at være imod de rebelske Paschaer. J Albanien ere 30,000 Tyrker opbudte, uden at man veed deres Bestemmelse. Den franske Gesandt skal være høist utilfreds med sine Landsmænds Bortskikkelse, og i Konstantinopel gaaer det Rygte, at Tyrkerne sandsynlig ville blive indviklede i en Krig. Den er midlertid ganske uvisk, hvem det kan komme til at gielde. Den nye Pascha af Belgrad har ladet spørge om Aarsagen, hvorfor Keiseren lader trække saa mange Tropper imod Dalmatien. - J Konstantinopel skal ellers yttre sig en større Friheds=Glæring, end man kunde vente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Holland. Af alle de 409 Møder, som den gamle Konvent havde holde, var intet saa stormende som det sidste den 28 Aug. og der manglede kuns lidet i, at man havde gjort Næveretten gieldende. Gienstanden for denne larmende Strid var de 700,000 Gylden, som Provindsforvaltningen i Friesland vedbliver, at ville med Execution inddrive hos de 19 forrige prindseligsindede Regieringslemmer (see Aviserne No. 55 og 57) - J den Tale, hvormed Præsidenten var Castele sluttede den gamle Konvent, sagde han: "Vore Arbeider ere vel tilendebragte, men ikke vore Ønsker. - Den nye Konstitution var i hele Republiken forkastet med 108,761 imod 27, 955, følgelig med 4 imod i Stemme Den nye Konvents Jndtrædelse, hvori Borgeren Pasteur (af det moderate Partie) blev valgt til Præsident med 45 af 86 Stemmer, skeete uden mindste Høitidelighed. Gesandterne vare en engang indbudne dertil, ogman saae kuns 2 Personer i deres Loger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Efter en meget udførlig Beretning over det ostindiske Kompagnies Tilstand beløber dets egentlige Gield sig til 128 Millioner 106. 478 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
Spanien. Af en engelsk Brigges Depescher, som var afseilet fra Gibraltar, og er faldet i Spaniernes Hænder, sees, at Engellænderne have et nyt Angreb i Sinde imod Cadix, hvorved der ogsaa skulle bruges Tropper til Landgang. Men Spaniernes trufne Anstalter ved Cadix ere af den Beskaffenhed, at de ikke frygte sig for nogen Fiende. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-09-11
En af de Hovedgienstænder, som tiltrækker sig dem unge, almindelig tilbedte Statsministers - Fredsfyrstens - Opmærksomhed, er at opmuntre Jndustrien og den spanske Nations Handel. Han fortsætter selv under den trykkende Krig sit roesværdige Yndlings=Projekt, at giøre de store spanske Hielpekilder, hvortil især raae Varers Forarbeidelse hører, frugthare, at drage, fremmede Kapitalister og Konstnere ind i Riget a. og Spanien lover sig af hans utrættelige Bestræbelser, mangefyld Held og Velstand. -