Berlingske Tidende, 1814-06-13
J denne beklagelsesværdige Forfatning udstædte Jeg, saa godt Jeg omringet af en bevæbnet Magt, formaaede, Decretet af 5te Mai 1808 til det castilianske Hoff, eller hvilket somhelst andet Tribunal, der endnu maatte befinde sig i Frihed, forat Cortes kunde vorde sammenkaldte, for blot øieblikkelig at beskieftige sig med Skatternes Jnddragelse og de til Kongerigers Forsvar nødvendige Hielpemidler, og vedblive deres Forretninger for de øvrige Anliggenders Skyld som kunde indtræffe. Men dette Mit Kongel. Decret blev desværre dengang ikke bekiendt, og da det siden blev det, havde Provindserne, saasnart Efterretningerne om de franske Troppers Overbefalingsmands Fremfærd i Madrid den 2den Mai, var kommen til dem, allerede, ved Hielp af de af dem oprettede Juntas, drager Omsorg for disse Gienstande. Det ærefulde Slag ved Beylen fulgte snart derpaa; de franske Tropper flyede indtil Vittoria, og alle Provindser samt Hovedstaden proclamerede Mig paa ny med samme Formaliteter, som Kongerne, i Mine Forfædre, i Hovedstaden selv til Konge af Castilien og Leon. Dette er en først for nylig skeet Gierningssag; de Mynter, som sloges i alle Dele af Riget, tiene den til Beviis, og de Folkeslag giennem hvilke Jeg er reist siden min Tilbagekomst fra Frankrig, have stadfæstet den ved lydelige bifaldsraab, som have rørt Mit Kongel. Hierte, der aldrig vil tabe dem af Minde. Af de ved Juntas udnævnte Deputationer blev en Contraljunta formeret, som i Vort Kongel. Navn udøvede alle Souverainitetens Rettigheder fra September 1808 til Januar 1810, i hvilken Maa. ned det første Regentskab blev udnævnt, som beholdt samme Myndighed indtil 24de September samme Aar, da de saakaldte almindelige en og overordentlige Cortes bleve installerede paa Øen Leon, og 104 De. puterede aflagde Eed paa at vedligeholde for Mig, som deres Sove rain, Besiddelsen af Mine Stater ; hvilket altsammen kan sees af de af Statssecretairen, Don Nicolas Maria de Sierra, underskrevne Acter. Men disse Cortes, der vare sammentraadte paa en Maade som aldrig før var brugt, end ikke under de vanskeligste Omstændigheder eller den uroligste Mindreaarighed af nogen Konge, i hvilket Tilfælde Procuratorernes Forsamling pleiede at være talrigere end ved de ordentlige Cortes, fik ikke Navn af Adelens og Geistlighedens Stænder, uagtet Contraljunten saaledes havde forordnet det, idet dette Dieret paa en underfundig Maade blev dulgt for Regentskabsraadet, saavelsom den Gierningssag, at Juntaen havde udnævnt en Cortespræsident, da denne ikke vilde have overladt Congressen Kronens sidste Forrettighed, hvis det var bleven ham bekiendt. Som en følge deraf blev Alt overladt til Cortes's Egenraadighed, som endnu paa deres Jnstallationsdag, og som en Jndledning til deres egenmægtige Fremfærd, berøvede Mig Min Souverainitet, hvilken de samme Deputerede kort forhen havde erkiendt, og paa Skrømoverdrog den til Nationen, forat forbeholde sig den selv, og efter denne Usurpation at kunne foreskrive Nationen saadanne Love, som de maatte finde for godt, i en Constitution, som de Deputerede uden Provindsernes, Juntaens eller Folkets Fuldmagt havde udkastet, og uden at Provindserne, der for Skins Skyld repræsenteredes ved Substituter fra Spanien og Jndien, havde mindste Kundskab derom. Denne Constitution sauctionerede og bragte de til offentlig Kundskab i Aaret 1812. Det første Angreb paa Tronens Rettigheder, hvorved Nationens Navn var bleven misbrugt, blev Grundlag til flere paafølgende Angreb paa samme, og uagtet adskillige, maaskee de fleste, Deputeredes Jndsigelse, blev den antaget, og ved deres Skrig, Trudsler og Voldsomheder, som havde forsamlet sig i Cortesgallerierne, ophøiet til Rang af Love, som de kaldte Fundamentallove. Saaledes i blev det, der i Grunden var bevirket ved en Faction, bedækket med den almene Velvillies glimrende Maske, og under denne kunde faa oprørske Personer, som først i Cadix, dernæst i Madrid opfyldte alle gode Borgere med Kammer, sætte deres egne Planer igiennem. Disse Gierningssager ere saa almindelig bekiendte, at der neppe findes Nøgen, der er uvidende derom, og Cortes's Dagbøger selv levere de udførligste Bilag dertil. En for den spanske Nation saa usædvanlig Maade at foreskrive Løve paa medførte en Forandring af de gode gamle Love, under hvilke den i forrige Tider var agtet og lykkelig. J Grunden vare næsten alle Monarchiets forrige Constitutions Former fornyede; men med Efterabelse af de revolutionaire og democratiske Grundsætninger i den franske Constitution af 1791, saa at den ikke udgjorde en Grundlov for et lovmæssigt Monarchte, men for en Folkeregiering med et Overhoved eller en Magistratsperson i Spidsen, men ikke med en Konge, skiønt man, forat skuffe og besvære den oprigtige Nation, tillagte ham dette Navn. Denne Constitution blev underskrevet og beediget med samme Mangel paa Frihed; og det er Alle bekiendt hvad Skjebne der traf den ærværdige Biskop af Orense, og hvad Straf de maatte lide, der vægrede sig ved at underskrive og at aflægge Eden. Til at forberede saadanne nye Foretagender, især forsaavidt de angik Min Kongel. Person og Kronens Forrettigheder, misbrugtes de under Opsigt af Deputerede fra Cortes udkommende offentlige Blade og den af dem indførte Pressefrihed. Forat giøre den Kongelige Magt forhadt fik alle Majestætsrettigheder Navn af Despotisme; Navnene Konge og Despot gjordes til eensbetydende Udtryk, medens de, der kaldte Kongerne Tyranner, med største Grusomhed forfulgte Enhver, som havde Mod nok til at hæve sin Stemme imod dem, eller til at afvige fra slige revolutionatre og oprørske Grundsætninger. J alle øvrige Ting blev Democratismens Skildt udhængt; Armeen, Flaaden, som fra utænkelige Tider vare kaldte Kongelige, bleve berøvede dette Navn og kaldte nationale, hvorved de troede at smigre Folket, der dog, uagtet alle Kunstgreb, med sin medfødte Troskab bevarede det gode Sindelag, der udgjør dets Karakteer. Om alt dette har Jeg, efterat Jeg er kommen tilbage til Kongeriget, erholdt paa lidelig Kundskab, saavel ved egen Jagttagelse, som af de offentlige Blade, i hvilke der endnu den Dag idag med Hensyn til Min Ankomst og Karakteer giøres Skildringer saae skiændige og raae, at de, hvis de brugtes mod ethvert andet Jndvid, maatte vorde anseete som grove Forbrydelser, der fortiente den haardeste Straf. (Fortsættes.)