JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Stævning. - . Den Kongelige Lands Over-Rets i Viborg: 56. A. C. Bay, Enke efter afdøde Forvalter Bar paa Clausholm, med Lavværge, contra Cancellieraad og Herredsfoged Rejersen, som Executor af Geheimeconferentsraad Schilden Hvitfeldts Testamente, forsaavidt det Schildenske jydske Fideicommis angaaer. 57. Kammerherre F. Lowzow, Directeur for det Kongelige General-Toldkammer= og Commerce=Collegium, og Kammerjunker og Lieutenant Blücher contra Bogtrykker N.S. Hyphoff. 58. Proprietair O. C. L. Christensen contra Sognepræsten for Hylke Menighed Hr. Stillige. 59. Procurator F. Rørbye contra Cancelliesecretair og Byfoged Bergen. 60. Procurator J. Lund contra Procurator Albinus. (Herimod er Contra Stævning.) 61. Arvingerne efter afgangne Pastor Flensburg, Stadshauptmand Thomsens Enke med Lavværge, Af Flensburg og N. Flensburg contra S. Sammelsens Enke, J. Sørensdatter med Lavværge. 62. Procurator J. Lund contra Kammerjunker, Bye og Herredsfoged A. C. Wedel Heinen. -m.) Viborg Amts Over=Politi=Rets: 63. Forpagter Larsen contra samtlige Frysendals hoveriegjørende Bønder eller paa deres Vegne P. Christensen, J. Andersen med Flere. - .
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Aalborg Amts Landmilice-Sessions: 61. Skolelærer A. C. Holm contra Aalborg Amts Landmilice=Session. - - Kammer=Sager. - o) Aalborg Bytings Extra-Rets 65. Skibscapitain O. Østergaard contra Justitsraad, Toldinspecteur Strandgaard, paa det Kongelige Toldvæsens Vegne, samt Told- og Consumtionsbetjent C. R. Tham og Undertolddetjent J. H. Due. - p) Sæby Bytings Gjæste Rets 66. Kammer=Advocaten, paa Embeds Vegne, contra Vertshuusholder A. Møller. - 9) Commissariers Forretninger: 67. Skiftecommissarierne i afgangne Generalkrigscommissair Schuchardts og ligeledes afdøde Hustrues Bo contra Cancellieraad, Bye og Herredsfoged F. C. Gundelach og Cancellieraad, Birkedommer J. Holstein eller nu hans Bo. 68. Dito contra Kammerjunker N. B. Fønss, Proprietair H. Fønss med Flere. 69. Stiftsøvrigheden over Aalborg Stift contra Skiftecommissarierne i afdøde Cancellieraad og Raadmand Gleerups Stervbo paa Boets Vegne, Lieutenant Damborg paa hans Hustrue A. M. Gleerups Vegne, eller, som deres Mandatarius, Procurator Møller i Aalborg, med Flere. 70 - 81. Tolv Vestindiske Sager, appellerede fra forskjellige Retter paa de Dansk-Vestindiske Øer.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Ledige Embeder. I. Sengeløse Sognekald i Siellands Stift, efter gammel Angivelse 350 Rdlr., efter den nyere: a) Tienden af Sognets 4000 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn udgjør 300 Tdr. Byg efter Capitelstaxten) omtrent 756 Rbdlr. Sølv); b) af Cathrineberg. svares til Præsten i Refusion 4 Tdr. Rug, 38 Tdr. 2 Skpr. Byg (efter Capitelstaxten omtrent 161 Rbd. Sølv) og 58 Rbd. 2 Mk. Sølv; c) Smaaredsel a. omtrent 90 Rbd.; d) Offer) J et Kald, der, som Sengelse, er kun faa Mile fra Kjøbenhavn, kan Kornet, hvor Tienden ydes in natura, sælges til høiere Priis, (hvilket man har anvendt imod Beregningen efter Capitelstaxten) men Capitelstaxten maa dog anføres, for at have et Slags Norm. og Accidentser omtrent 320 Rbd.; e) Præstegaarden staaer for Hartkorn 6 Tdr. 1 ½ Alb. - Viin og Brød til Communionen leveres af Præsten, hvorfor Godtgjørelse haves i ovenanførte Refusion. - Enkepension svares. Artilleriehest holdes.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
II. Gimlinge Sognekald, efter gammel Angivelse til Embedsskat anslaaet til 256 Rbdlr., efter den nyere: a) Tienden udgjør omtrent 200 Tdr. Byg (efter Cap. Taxten omtrent 504 Rbd. Sølv;) b) Landgilde af noget Kirkegods 20 Tdr. Byg (1. omtr. 50 Rbd. Sølv; c) Resusion 27 Rbdlr. 1 Mk. Sølv; d) Offer og Accidentser omtr. 100 Rbd.; e) Præstegaarden har et Tilliggende af 120 Tdr. Land og 20 Tdr. Land Tørvejord. - J Pension svares 24 Tdr. Byg. Reisende.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 1ste Marts : Cornet Enstrom fra Stokholm, Handlende Hübener, Kjøbmændene Herzog og Wrede fra Haderslev, Overkrigecommissair Schønberg fra Helsingøer, Grosserer Lorent fra Gothønborg, Kjøbmand Müller fra Ærøeskjøbing, Kniplingshandler Topp fra Mogeltønder, Factor Rube, Landmændene Zuckoemann, Zoll og Kockum, Handlende Kruse, Martinsen, Thom en og Berg, fra Malmøe.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Kiøbenhavns Brandforsikkring. Nedennævnte Obligationer, udstædte af Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikkring, blive herved endvidere opsagte, overeensstemmende med den Kongelige Resolution af 22de Februar 1799, til Udbetaling i 11te Juni Termin førstkommende, fra hvilken Tid altsaa ingen Renter af disse Obligationer svares. No. 351, dateret 11te Decbr. 1795, stor 150 Rbd. Sølv. 5672, dateret 11te Decbr. 1801, stor 600 - -- 5690, dito 5000 - - dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dateret 11te Juni 1802, stor 500 - - dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito No. 5970, dateret 11te Juni 1802, stor 1000 Rbd. Sølv. 5971. dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito dito 5992, dateret 11te Juni 1808, stor 500 - - 5994. dito dito 6017, dateret 11te Juni 1801, store dito dito dito dito dito - 6019, dateret 11te Decbr. 1804, stor - 6056, dito - 6060, dateret 11te Juni 1805, store - 6065, dito dito dito dito dito dito 6101, dateret 11te Decbr. 1805, stor 1000 - - dito dito dito dito dito dito dito 6150, dito dito 6178, dateret 11te Juni 1806, stor 1600 - - dito 1000 - dito dito 6200, dito 5000 - - 6201, dito 500. - -- 6207. dito dito dito 6225, dateret 11te Decbr. 1896, stor 500. - 6229, dateret 11te Juni 1807, stor 500 - - dito - 6231. dito 6239. dateret 11te Decbr. 1807, stor 500 - - 6240, dito 5000 - -
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Directionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 28de Februar 1833. Malling. Collin. Lassen. Hornbech. Langberg. Beyer. Thornam. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Barom. Therm. Vinden. 28, 2. 5, 1, O Kulde. 24 Februar. 28, 0, 5, 9, 4 Varme. 1 Marts. 27, 6, o. 4, 2 - Kjøbenhavns Havnepriser, den 2den Marts 1833. Hvede, Østers. - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Dito, Holst. - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Dito, Siell. - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Dito, Loll. - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. 4 Rbd. 4 Mk. - s. Dito, Langel. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. a. - Rbd. - Mk. - s. Rug, Holst. Dito, Dansk 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Dito, Østers. Byg, 2radet 2 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Dito, Gradet, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Havre, - Rbd. - Mk. - s. a. - Rbd. - Mk. - s. Ærter, - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Smør, Holst. 52 Rbd. 1 Mk. 1 s. a 60 Rbd. - Mk. - s. Dito, Fyensk 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Dito, Sjell. - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Bøgebrænde pr. Favn - Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. 5 s. ter atur.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Fra Pressen er udkommen Samlede Noveller af S. S. Blicher, 1ste Deel. 2det Oplag, 290 S., 12 mo., og faaes hos undertegnede Forlægger paa Børsen No. 2, og i Pilestrædet No. 121, i Stuen. Prisen er for Subskribenterne 1 Rbd., Bogladeprisen derimod 9 Mk.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Auctioner. Onsdagen den 6te Marts førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ved Auction i Gaarden No. 3, i Brogaden paa Christianshavn, bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, hvoriblandt et Uhr med Klæde, Signeten og Nøgle, en Diamants-Brystnaal, Sølv, bestaaende af: Theemaskine, Taffel staaer, Theepotte, Skeer, m.v., Plet, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Glas, Porcellain og Steentøi, Gangklæder, Dækketøi og andet Linned, Madratser og Sengeklæder, Mahogni og andre Meubler, bestaaende af: Chatoller, Divaner, Læne- og andre Stole, ovale og andre Speile, Lysekrone, Lamper, Blomster vaser, Bronce, Taffeluhre, Gardiner, Piedestaler, Senge, Borde, og andet Trætøi, Skilderier og Bøger, en Trillevogn, m. v., tilhørende afg. Viinhandler Peder Nielsens Stervboe, imod Betaling til Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet No. 70, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelsen faaes for 4 Rbs. Stykket. Effecterne ere til Eftersyn Dagen for Auctionen, fra om Formiddagen Kl. 9 til 2. Kiøbenhavn, den 26de Februar 1833. Jusdagen den 6te Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction anden Gang opbudet til Bortsalg : Huset Nr. 28 i store Kannikestræde, Klædebo qvarteer her i Staden, afgangne første Graver ved Trinitatis Kirke N. C. Lund og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende. 3die og sidste Auction, hvorved Huset absolut sælges, afholdes Onsdagen den 20de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn hos Boets Curator, Fuldmægtig Meldola, boende i Læderstræde No. 36.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Jusdagen den 6te Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, bliver ved offentlig Auction anden Gang opbuden til Bortsalg : Eiendommen Nr. 67 ved Nybørs, udi Strand-Qvarteer heri Staden. tilhørende afgangne Øltopper Jver Strandgaard, og forhen afdøde Hustru Sophie Cathrine Strandgaard, deres fælleds Boe. Det bemærkes, at der i denne Eiendom, som er assureret for 16,000 Rbd. Sølv, indestaaer paa 1ste Prioritet 7000 Rbd. rede Sølv af offentlige Midler. Efter Vurderings Forretningen bestaaer Eiendommen af: en grundmuret Forhuus Bygning paa 3 dobbelte og et enkelt Fag mod Gaden, 3 Etag i høi med Kjælder under, er dito tildeels grundmuret Forhuus mod Bør graven, 3 Etager høi med Qvist over, en Mellembygning af samme Heis med Halvtag, som Alt er indrettet en Beboelse for 1 Familier, foruden Pakhuus, Brændeskuur og Vaskekiælder, i hvilken sidste er en indmuret godde i Vaskerkiedel og en Rulle: i Gaarden er en Portion fersk Pompevand med Opstander og Pomperedskaber, og til hver Side mod Cangierne er Bolværk med et Slædested. Auctionen afholdes paa 1ste Bagsal i Gaarden, og Auctions=Conditionerne, hvorefter denne skiønne og vel vedligeholdte Eiendom bortsælges, ere tilligemed Adkomstdocumenterne og Vurderings Forretningen til Eftersyn hos Undertegnede, Boets Curator, boende i Snaregaden No. 11, første Sal. C. M. Winther, Arch variue.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Jfølge passeret Execution og Udlæg, samt Ud Kathaverens derpaa grundede Begjæring, bliver efternævnte Afbygger Hans Nielsen i de saakaldte Kappelskovshave ved Meetløse, tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) en Deel af Lodden Lirt. E. i Ebberholtsdam med Hartkorn 2 Skpr. 3/4 Alb., 2) en anden Deel af samme Lod, Litr. B. med Hartkorn 2 Skpr. 1 Fkr., og 3) en Parcel fra Gaarden Bollund i Meckløse, Lille Lyngbye Sogn, at Hartkorn 2 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/8 Alb., med de paa denne Parcel værende Bygninger, opraabte til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 20de Marts næstkommende, den 3die April næstefter, den 17de samme Maaned, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, og den sidste paa Eiendommen selv. Denne Bekiendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for Panthaverne, efter Placaten af 22de April 1817. v. Hadeln, Hillerød, den 27de Februar 1833. Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1833-03-05
Efter Reqvisition, grundet paa Forlig og passeret Seqvester, bliver 2, Kiøbmand Niels Bech Kiellerup tilhørende, Parceller paa Drammelstrup Mark, Thurstrup Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, stillede til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa denne Byes Raadstue, Onsdagen den 20de Marts 3die April og 3 dette Aar, hver Gang Kl. 11, - 17de April ) Formiddag. Conditionerne ville erfares hos Reqvirenten Baron Adeler til Høegholm Dette bekiendtgiøres til Lysthavendes og, ifølge Placaten af 22de April 1817, tillige til Panthavernes Efterretning. Sønder 5 Mols Herreders-Contoir i Cheltoft, den 23de Febr. 1833. Stephensen. ermed følger 1 Ark 3 paadømte Sager.)
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
London, den 23de Februar. The Times forsikkrer, at Kongen af Holland har erklæret sig villig til at erkjende Belgiens Neutralitet, saasnart Embargoen ophæves og Belgien betaler den første Halvdeel af sit aarlige Afdrag, til Beløb 8 Mill. 4000,000 Fl. The Times mener imidlertid, at Fyrst Talleyrand og Lord Palmerston ikke ville antage dette Forslag. I et af Underhusets sidste Møder anmeldte Hr. Bulmer, at han den 18de Marts vilde fordre, at Documenterne angaaende Lord Durhams Mission til Petersborg skulde forelægges Huset. - Hr. Hume udviklede sine vistnok saare gyldige Grunde for Sinecurers Afskaffelse. Efterat have viist Nødvendigheden af hver muelig Besparelse, foreholdt Ministrene deres egne tidligere Erklæringer, og brugt temmelig haarde Udtryk imod Lord Munster, der havde faaet Sinecuren som Lieutenant of the Tower, - foreslog han følgende Resolutioner: 1) Det er Husets Overbeviisning, at den mueligste Sparsommelighed, saavidt denne kan bestaae med Statstjenesteen, til alle Tider er en høi og vigtig Pligt. 2) Alle Sinecurer ved Armeen og Marinen, saavelsom alle saadanne Embeder, der kunne varetages ved Befuldmægtigede, ere, som Midler til at belønne offentlig Tjeneste, unødvendige og unyttige. - Ministeren Lord Althorp modsagde ham; at Sparsomhed er Gienstand for Ministrenes Bestræbelser, kunde man efter hans Mening skjønne deraf, at de militære Undergouvernørposter i det engelske Vestindien vare afskaffede, hvorved Landet besparede 18,0 Pd. St. aarligen. - Striden vedvarede en Tidlang, uden noget Mærkeligt; omsider sagde den bekjendte Sir Fr. Burdett, at Dhrr. Humes og O Connells Taler i Parlamentet lugtede af Pøbelforsamlinger og holdtes ad captandum vulgus. OConnell blev smælvrede bebreidede Baronetten med fuld Føje sin Juconseqvents og sagde at Sir Fr. Burdett, i de 25 Aar, han, som Parlamentsmed lem, havde siddet paa Oppositionsbænkene, netop selv stedse havde talet mod Sinecuristerne, og hvad Taler at captandum vulgus angik, skulde Baronetten blot mindes sin egen Snakkerads paa Hustings (Stilladserne) ved Valgene. Det kom herefter til Votering; 138 Stemmer vare for og 232 i mod Forslaget. Den ministerielle Majoritet var altsaa 94. Man tør haabe, at hiin Hr. Humes forstandige Motion længere hen i Tiden atter vorder bragt paa Bane, og da faaer et heldigt Udfald. Man behøver blot at kaste et Blik i en nyelig udkommet Værk, for at overbevises om Nødvendigheden, af en Reduction. De Summer, som anvendes til at betale den ordentlige Sold, den halve Sold, og andre Bevillinger for Armeen og Marinen, ere lige med mægtige Kongerigers Jndkomster Tallet paa de Officerer, som nyde heel Sold, beløber sig til 6173, og de Officerers Antal, som ere paa halv Sold, udgjør 6000. Marinen har 5528 Officerer, nemlig: 200 Admiraler, af hvilke kun ti ere i Tjenesten, 803 Capitainer, af hvilke 79 ere i Tjeneste, 836 Commandeurer, hvoraf 70 ere i activ Tjeneste, og 3689 Lieutenanter, hvoraf 669 ere i activ Tjeneste. De aarlige Summer til Pensioner for Officerer i Armeen, Stabsofficerer o. s. v. udgjøre 3 Mill. 313,632 Pd. St.; for Marinen 1 Mill. 583,797 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Som man erfarer, har den Russiske Ambassadeur i Paris, Grev Pozzo di Borgos Ophold her ikke været frugtesløst. Den forhen herskende Mistillid til den Russiske Politik er forsvunden, og vor Regjering har besluttet, i de Orientalske Anliggender, at holde lige Skridt med Rusland. Hr. Campbell skal begive sig til Alexandrien, for at tilkjendegive Mehemed Ali, at den Engelske Nation, som Sultanens tro Allierede, ikke vil være ligegyldig Tilskuer af Jndgreb i hans Rettigheder, og at Paschaen derfor ikke skulde drive Misbrugen af sin Vaabenlykke til det Yderste. Man haaber, at denne Alvorstale ikke vil forseile sit Øjemeed, og at Mehemed Ali vil opgive sine overmodige Fordringer. Paschaliket Syrien skal overlades ham, dog under visse betingelser. Jsær vil man nøie paasee, at den Europæiske Handel ikke forulempes ved Udbredelsen af de Ægyptiske Handelsmonopoler i Syrien. Ogsaa skal en betydelig aarlig Tribut erlægges til Sultanen, dersom Mehemed Ali vil nyde de Fordele, som han lover sig af denne Provinds. Efter Forlydende er det Østerrigske Cabinet enig med vort i denne Henseende, og vil sende en Commissair til Alexandrien, for der ved lignende Forestillinger at understytte Englands. Man vil vide, at en Protocoll allerede for 14 Dage siden er underskrevet i det udenlandske Departement, hvorved den Vei betegnes, som de tre Magter England, Rusland og Østerrige agte at følge, med Hensyn til det Orientalske Anliggende. Fyrst Talleyrand er enten ikke underrettet om denne Protokol, eller har ikke villet samtykke den; thi man forsikkrer, at Frankrige ikke omtales der. Denne Omstændighed vilde ikke være uden Betydning under de nuværende Forhold i Europa. Man skal nemlig ikke være ganske tilfreds med det Franske Cabinets Adfærd i denne Sag; man taler og Jntriguer, som de Franske Agenter i Cairo og Constantinopel opspinde, til Skade for os. Jmidlertid er Enhver overbeviist om, at man i Paris vil vise sig beredvillig til at tiltræde Englands Anskuelser, saa at de forhen til Constantinopel sendte Jnstructioner ville vorde forandrede, og de Franske Agenter saae befaling, blot at handle i venskabelig Overeensstemmelse med vore. Jfølge andre Efterretninger skal Frankrige allerede, for kort Tid siden, have samtykt de andre Magters Anskuelser. Jmidlertid har vor Chargs d'Affaires hos Sultanen kun befaling til at sætte sig i Forbindelse med den Russiske Ambassadeur og den Østerrigske Jnternuncius. Lord Palmersion skal ved denne Leilighed have givet meget bestemte Jnstructioner, hvilket ellers ikke pleier at være hans Viis.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Angaaende Portugal holdes hyppige Conferentser med Fyrst Talleyrand. Begge Magter have besluttet, i det Seneste inden April, paa en eller anden Maade at gjøre Ende paa Kampen i dette Land. Befalinger ere i denne Anledning tilsendte Admiralitetet og at foranstalte et vist Antal Krigskibes Udrustning Agitationen i Spanien skal virke mægtigt paa Kong Ferdinands Sind. Han synes at ville slutte sig til vor Politik, og i Nødsfald ved en Alliance med fremmede Lande sætte sig i Stand til at byde sine indenlandske Modstandere Spidsen.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Fra Oporto haves Efterretninger til den 10de Februar. Siden den 24de Januar havde Alt været roeligt, naar undtages at nogle Bomber den 31te Januar om Natten vare kastede indi Staden, uden dog at tilføje den betydelig Skade. Fra Si Stratford Canning vare Depescher ankomne, med hvilke Don Pedro syntes tilfreds. Armeen havde faaet en ny Organisation og Hertugen af Terceira Overcommandoen over den 1ste Division; General Saldanha over den anden og Gen. Stubbs over den tredie; heri vare de, i Donna Marias Tjeneste staaende, Britiske Tropper indbefattede. Nogle Desertioner havde fundet Sted. Paa Grund af Choleras Udbrud vægrede den Engelske Consul sig ved at udstede ubetingede Sundhedspas. Begge Armeer, den beleirede og den beleirende, befandt sig i enhver Henseende i en maadelig Tilstand. Blandt Udlændingene i Don Pedros Tjeneste tog Utilfredshed og Mytterie Overhaand. J det Hele syntes Stemningen at være høist ugunstig for Don Pedro; man troede endog, at Generalerne Saldanha og Stubbs vilde gaae offensivt tilværk, uden at raadspørge ham. J Øvrigt synes 10000 Mand, naar de ere tilbørligt organiserede, at kunne foretage et Angreb, og enten paa den ene eller anden Maade være i Stand til at gjøre Ende paa Striden.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Storbritanniens Stats-Jndtægter vare, efter detaillerede, officielle Angivelser, i Aaret 1831 . . 4 Mill., 833, 170 Pd. St. i Aaret 1832 . . . . . . . . . . . 43 Mill., 379,339. - Jndtægterne vare altsaa i afvigte Aar forøgede med. 546, 169 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Paris, den 23de Februar. Efterat Kongen af Bayern allerede eengang har givet et undvigende Svar paa det Forlangende, at han skulde garantere en Fjerdedeel af det Græske Laan, paa Grund af at han intet selv kunde bestemme i denne Anledning uden Stændernes Samtykke, har Cabinettet i München nu, efter Courier Francais, besvaret en Skrivelse desangaaende fra de tre Magter omtrent med følgende Ord: "Kongen har allerede gjort betydelige Opoffrelser, ved at lade Prindsen fremtidigen beholde sin Appanage, og ved at stille et Bayersk Troppecorps; han har besluttet, ikke at deeltage i andre Finantsoperationer, som kunde bidrage til at forøg hans Undersaatters Byrder.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Madrid, den 15de Februar. Et Kongeligt Decret af 10de Februar kalder et Contingent at 25,000 Mand under Vaaben, for at erstatte den Deel af Mandskab, som udtræder af Tjenesten i Løbet af dette Aar. Denne Forholdsregel var saameget desto nødvendigere under Spaniens Tilstand, da man forsikkrede, at Dronningens Fjender kun oppe biede den nuværende Capitulationstids Udløb, for at benytte den derved opstaaende Dessorganisation i Armeen til deres Planers Fremme.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Fra Rhinen, den 21de Februar. Man vil vide, at Fyrst Metternich, saasnart den skjønne Aarstid begynder, atter besøger sit Gods Johannisberg ved Rhinen, hvor da adskillige anseete Diplomater ville indfinde sig. De Ministre eller deres Følge, som ikke kunne rummes i Johannisberg, skulle tage Qvarteer i Mainz, og derfra begive sig til Conferentserne i Johannisberg. Man tilføjer, at Gienstanden for disse Conferentser fornemmelig skal være at regulere de Anliggender, som især vedkomme det Tydske Forbund, navnlig det Luxemburgske Spørgsmaal, og Stridigheder mellem adskillige Tydske Regjeringer angaaende Handelsinteresser. J Øvrigt ville andre politiske Spørgsmaal, som til den Tid fornemmelig kunne gjøre Fordring paa de store Cabinetters Omsorg, ingenlunde vorde udelukkede fra disse Raadslagninger.
Berlingske Tidende, 1833-03-06
Nu, da Foraaret nærmer sig, føier man, som forhen, i Rhin og Mainegnene Anstalter til nye Udvandringer. Saaledes have Jndvaanerne i Friedrichsdorf, en Colonie af Franske Flygtninger i Fyrstendømmet Hessen Homburg, besluttet, i Masse at udvandre til Nordamerika, hvorhen de have sendt en Commissionair, s. Nedsættelse der, og som er kommen tilbage med gunstige Efterretninger. Disse dristige og vindskibelige Mennesker forlade det Land, som i halvandet Hundrede Aar har været deres Forfædres Hjem, efter deres Sigende, blot for at unddrage sig det Tryk som i den nyere Tid hviler paa Manufacturindustrien, hvoraf de leve. Ogsaa i Storhertugdømmet Hessen, i det Rassanske, o. s. v. have talrige Udvandrere meldt sig. De af dem angivne Bevæggrunde ere næsten overalt de samme. De fleste af disse Udvandrede ere meer eller mindre formuende.