JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Justitsraad Falck haver i Commission at udsætte 4000 Rdlr. til førstkommende 11 Decembr. paa første Prioritet udi asseureret Huuspant her i Staden, hvorom Vedkommende vilde tale med ham selv. Hvor en Capital af 2 til 3000 Rdlr. og en Dito paa 600 Rdlr. kand faaes til anstundende 11 December Termin paa første Prioritet i got Huuspant som er forsikret i Brand=Cassen, gives herfra Anviisning alle Sognedage. 3 til 4000 Rdlr. er imod første Prioritet i forsvarlig Huus pant til 11 Decembr. at bekomme, som herfra alle Sognedag anvises. Disse Efterretninger udgives af Andersen og Holck 2 GeTexternes Afhandlinger, og en Skiald=Tidende til Christ nin, hvorfra de ved Hr. Rasm. En forlanger 2 til 500 Rdlr. paa Vexel=Obligation imod suffisant Caution, som herfra alle Sognedage anvises. Commerceraad Titchen paa Amalienborg, haver i Commission at udsette udi forsvarlig asseurered Huuspant til førstkommende 11 Decembr. 3000 Rdlr. hvo samme maatte behøve vilde derom melde sig. Hvor en Capital af 1000 Rdlr. til førstkommende 11 Dec. paa første Prioritet udi got Huuspant som er forsikkret i BrandCassen, kand bekommes, derom giver Jsenkræmmer Eberhardt; Underretning.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Conditioner ledige. Et ungt Menneske som har været til Confirmation, kan en Condition hos en Boghandler herfra alle Sognedage anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Tvende Karle som har Lyst at tiene ved et Brændeviins Værk, kand Tieneste herfra alle Sognedage anvises. En Tiener som om sit Forhold kand fremvise god Skudsmaal, samt forstaaer at accommodere med videre hvad en Tiener bør at kunde, og tillige vel forstaaer at tractere Clarinet, kand en Condition hos en ugift, som lover foruden hvad andet en Tiener, tilkommer, 40 Rdlr. aarlig Løn, herfra alle Sognedage anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Tienstsøgende. En Dreng som er af skikkelige Forældre og har lært at barbere, søger Condition hos en Apotheqver eller Stads=Chirurgo, og herfra alle Sognedage anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Bortkommet. En liden sort og hvidpletted Hund med et bruunt og et graaagtigt Øye, samt hvid Ring om Halsen, og hvid Stræg i Panden, med fire hvide Fødder, er fra sin Eyere bortkommen; hvem samme maatte forekomme, ombedes at melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren, som lover en raisonable Douceur, anvises alle Sognedage.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
I Løverdags er en Assistenceseddeel under No. 29 p. 91598. af Dato 14 Apr. tillige med en 10 Rdlrs. Bancoseddel, begge Deele indsvøbt i et Stykke gammel Trykpapiir tabt paa Gaden, J Fald samme skulde være funden af et redeligt Menneske, formodes, at det bliver imod en Douceur leveret til Eieren, som herfra alle Sognedage anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
J Onsdags Formiddag imellem 11 og 12, er paa Nørregade tabt en Hersfænger med grønt Greb forsølvet; hvo samme haver funden, ombedes, behageligst at melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren som lover en billig Douceur, alle Søgnedage anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
En liden ung bruun og hvid Han=Hund med lange Haar, af Spansk Art, er sin Eier bortkommen Tiirsdagen den 17 Aug sidstleden, Finderen behager at melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren som lover en god Findeløn, alle Sognedage anvises. Fra Børsen over Høybroe til Myntergaden er bleven tabt. en Bylt med to Tørklæder og en sort Fløyels Smekke, med nogle Kniplinger udi; hvo samme haver funden vilde behage at melde det her paa Contoiret imod en skikkelig Recompens, som loves af Eieren, og herfra alle Søgnedage kand anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-09-03
Opdagelser. Den undvigte uærlige Slave som er bekiendt i Julii Maaned at have brækket Kirkeblokken i Citadellet Frederichshavn, er tilligemed de herudi implicerede blevne paagrebne. Den Brevtaske hvorudi var 80 Rdlr. i Bancosedler a. som i No. 45, er meldt at være bleven borte, saa og en Bancoseddel som en ubekiendt Pige paa Østergaden fik fra en anden Pige under Forevending at vilde skaffe den byttet, og med samme undløb igiennem en aaben Forstue ud til en anden Gade, er igien ved Politiets Forstaltning nogle Dage efter blevne opdagede, unge ugentlig her i Staden, og afgaaer med Posten hver Løverdag hver Maaned. Ligeledes afgaaer de hver Maaned dere distriberes i Norge.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Kiøbenh. allene Adresse=Cont. for Danmark. udgives her i med. Mandagen 10 Det Kongelige Kunstkammer i Kiøbenhavn. Naturalie Kammerets 1ste Sahl. S. No. 65. Dernæst kommer man til det saa kaldede Naturalie=Kammer, en stor og anseelig Sahl, deslige med denne ere fem af lige Størrelse en efter den anden. J denne finder man en overmaade stor, var og curieur Samling af Naturalier, saavel af Menneskeer, som af Dyr, Fiske, Slanger, Jnsecter, Væxter, Metaller, kostbare Stene, Coraller, Coqviller, Petrificater, og ellers en uendelig Mængde, af selsomme, omskiftede, monstreuse Sager, og hvad i øvrigt Naturen forunderligt og selsomt har frembragt, hvilket altsammen i en skiøn Orden bevaret, enhver bliver foreviist.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Det udenlandske Postvæsen har allerførst i Kong Friderich den Tredies Tid 1653. her i Riget taget sin Begyndelse: Vel har der i Kong Christian den Fierdes Tid været Poster anordnede, men samme gik kun allene imellem Dannemark og Norge; hvilken Indretning dog ey blev bragt til ret Fuldkommenhed, førend i Kong Friderich den Tredies Tid, som bevises af den Kongelige Forordning Postvæsenet angaaende, af 9 Aug. 1650.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Forslag til nogle bekiendte Urters Nytte og Brug, i Røg=Tobak. a. Pussilago minor, Hovblad eller Hestehov kand med Fordeel blandes iblant Tobak, og giør den baade mere behagelig og nyttig. Urte=Kiendere tillegger denne Urt en balsamisk Olie, noget flygtigt Salt og Bolarisk Viinsteen, og bruges meget i Bryst=Thee og andre Medicammenter, imod langvarig Hoste, Lungesot a. Engelsmændene bruger den meget at røge, endskiønt deres Tobak er i Almindelighed saa begierlig. Bladene ere brunnagtige yderst i Kanten, den voxer paa Bakker, imod Solen, ved Aar og Bekke, eller nær ved Vand; Stilken er rødbruun og kort, Bladene ere glatte og grønne paa den øverste Side, men hvidagtige og ligesom lodne paa den underste Side. Blomsterne ere hvide, og springer ud førende Urten selv. Man tører denne Urt i Skygge, skierer den smaa, og blander den saaledes iblant Tobakken. 2. Trifolium aquaticum, Bukkeblade eller Munkekaal. Dette er en blant vore herligste Skiørbugs=Urter. Den voxer almindelig paa sumpige Stæder, med tre Blade paa Stilken. Den kiendes næsten af alle endskiønt faa ikkun vide at bruge den til deres Nytte. Bladene tages helst om Midsommers Tid, og tørres i Skygge, paa det de ey skal tabe deres indvortes Kraft ved Solen eller Jlden. De ere meget unde at blande karvede i Røgtobak, som deraf faaer baade en lislig Smag og Lugt, og fordriver Tandpine, Snue, Sliim og allehaande skarpe Vædsker a. Enebær, tørrede og sønderstødte kunde ogsaa baade til Nytte og Smag blandes iblant Røg=Tobakken. Miil folium, Bekhumle eller Rølleke, som voxen, almindelig paa Bakker eller i Agerrenner og har hvide eller Fiolette Blomster (der med Nytte kunde bruges som Thee) bruges heller ikke uden Nytte i Røg=Tobak, da de baade giver en behagelig Lugt, og giøre Tobakken velsmagende. 12. Brev. Om det Danske Sprogs Oprindelse. (See No. 65.) Du er det Danske Sprog i en langt høyere Agt hos mig; V. og af Deres Skrivelse seer jeg, at det virkelig er værdt at fatte Kierlighed for, og holde over, at det ikke formedelst andre Sprogs utidige Efterabelse skal forderves og miste sin Reenhed; og herudi har man ikke at vogte sig for noget Sprog meere end det Tydske, fordi samme allerlettest lader sig indflette i det Danske, hvilket ofte merkes hos dem, som oversetter af Tydsk paa Dansk. Men da jeg seer, at De paa saa reen en Maade har Fædernelandets Sprog kiert, og jeg nu heller ikke meere er den, jeg har været: saa lad os see, om vi ikke kunde giøre noget til det Danske Sprogs Puurhed. Jeg vil for min Part oprigtig rekke Dem Haanden a. Jeg forbliver a. Maade, at forvare grønne Ærter et heelt Aar. Maar Brødet er taget ud af Bager=Ovnen, saa settes Ve Ærterne derind, tyndt udbredde paa en Tin= eller Jern=Stik=Pande, eller og et stort Tin, eller Leer=Fad; naar Saften er udtørret, og man seer, at Ærterne ere vel tørre og haarde, saa legges de udi Bouteiller, som meget vel tilkorkede settes i en fugtig Kielder, naar de skulle bruges, saa legges de i varmt Vand Natten over, paa saadan Maade beholder de deres Farve og Smag, naar de ere kogte.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Om en Skier=Maschines Opfindelse. en Mand i Skotland har opfundet en Maschine, som han paastaaer skal udrette meere og bedre til Sædens Afskiering i en eneste Mands Haand paa een Dag, end 6 Mand ellers med Leer kunde afstedkomme. Denne Maschine er af saadan beskaffenhed, at om Sæden er nogen, lunde tyk, skal den i et Tag afskiere henimod en heel Kier ve eller Neeg, og det uden at udskakke Kornet selv, eller bringe Straact i Uorden; og desuden fælde Sæden omkuld i saa god Orden, som den var lagt af den meest forfarne Meyer. Den skal ogsaa være af den Nytte, at baade Sæden og det deriblant værende Græs snart kand tørres af Solen, og enten settes i Stak, eller kiøres ind udi Laden. Om Tapeteriers Opfindelse. Det er bekiendt, at Babylonierne vare gode Tapetmagere; thi ved deres Tøyers Forfærdigelse, forestillede de Figurer derpaa med en uendelig Kunst, og af adskillige Farver. Ligeledes vare de Tepper beskafne, som man lagde paa Gulvet, af hvilke man altid har betient sig i Levante, og det er troligt, Beseleel og Oliab hos Hebræerne har efter denne Smag gjort Tepper og Forhænger, samt Forhænget til Tabernakelet. Det er egentlig ikkun paa de Steder, hvor Luften er kold, og følgelig Murene for kolde, at man betiener sig af Tapeter. Det vilde være vanskeligt, at bestemme deres Epoche og Tidsregning; alt hvad man derom med Vished kand sige, er dette, at dette Slags Manufacturer maae takke Malerkunstens Opkomst og Forbedring for deres Fremgang; thi uden Malerkunsten skulde adskillige Tapeterieverker ikke vare komne til den Fuldkommenhed, hvorudi vi nu seer dem. Tapetzerier. som forestiller store Kongers Bedrifter, blodige Krige, Aarets adskillige Tider a. vidner alle om de store Mestere, som har forfærdiget dem. - Det, som vi ellers nu kalder Tapeterier og Tapeter, var egentlig ikke andet hos de Gamle, end et Slags Matratzer, som bleve udbredte paa Gulvet, og hvorpaa man sov, og de vare ikkun paa den ene Side langhaarede og opkratsede.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Om Purpurs Opfindelse. Jen Handel, som Romerne dreve med Grækerne og Østerlændingerne havde allerede i de ældste Tider lært dem at kiende de Tøyer, som vare farvede med Purpur. Phoenicierne vare de første Opfindere af denne kostelige Farve, dersom man kand fæste Troe til Julius Pollux og Cassiodor. Men mig synes at disse Skribentere beviser Tilfældet for megen Ære, naar de tillegger en Hændelse denne Farves Opdagelse. I den følgende Tid gjorde man meget Væsen af Purpur fra Getulien, og af den, som kom fra Laconien, endskiønt den var meget slettere end den Tyriske. To Slags Muslinger gave Farven af sig til Purpur, nemlig Buccinum og Murer. Den liden Qvantitet, som man kunde faae og tage deraf, og Nødvendigheden at anvende den, førend Muslingen døde, gjorde denne Purpurfarve meget kostbar. De Tøyer, som derudi kunde blive farvede, vare af Bomuld; thi Cochenelle, som var ubekiendt for de Gamle, er allene beqvem til at farve Uld, Haar af Dyr, og Silke, Ellers maae man ikke ansee denne Purpurfarve, som bliver tagen af Muslinger, som en nu forloren og uddøde Kunst. J Panama, en Stad i Peru, som ligger ved det Sydlige Hav, kiender man et Slags Murer, i hvis Saft eller Blod man farver Bomuldstøyer med Purpur=Farve, og man veed, at Spanierne i America driver en stor Handel med Traad, som er farvet i denne kostbare Saft, hvilken Traad sammesteds bruges til at brodere og udiire alle Slags Tøyer med. J øvrigt melder adskillige Beretninger os meget om denne Farve. Men det er troligt, at da man fandt Cochenelle, saa fik man Lyst at holde sig derved, siden den er beqvemmere og af større Nytte. De Gamle betiente sig og af Skarlakbær, som Latinerne kalder Coccus eller Coccum, og Araberne Kermes, hvilke de fik fra Spanien og nogle andre Lande. Med samme gaves Tøyet en høyere rød Farve, end med Purpur, og saadan, som vi kalder Skarlak, og hvilken Quintilian adskiller fra Purpur=Farven; Insk. Orat, lib. 8. v. 3. Naar Purpur=Sneglen blev fangen, tappede man Blodet eller en rød Saft ud af Munden paa den med Salt, medens den var levende, eller og knusede den med et Slag, efterdi man ingen Purpur=Saft fik af den, saasnart den var død. Man tog da denne Saft i et Blyekar, og lod Tøyet, som man vilde farve, ligge derudi i 5 Timer, og siden igien ligesaa længe i frisk Saft, naar man vilde have det dobbelt Purpur=Farvet, som da kaldtes Purpura dibapha. Det var for sin Kostbarheds Skyld ikkun en Dragt for Konger og andre store Folk. De ypperste Præster hos Jøderne bare det ogsaa i deres Dragt. Det blev siden forbudet Privat=Personer, og skulde allene ansees som et Tegn paa Keyserlig og Kongelig Høyhed.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Jndpasserede. Capitain Biørn fra Holsteen, logerer hos Sr. Edelberg i Færgestrædet. Hr. von Heindorff. fra Oldenborg. Sr. Hartvig Jfak af den Jødiske Nation fra Fridericia. Kiøbmand Hr. Fahrenholz fra Hamborg. Jøden Jsak Jacob her af Staden, fra Hamborg.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Dødsfald. Hr. Conference=Raad Michael Basballe, heri Staden, har omvexlet Tiden med Ævigheden i hans Alders 75 Aar. Mad. Birgitta Krag, Præste=Enke i Sørbymagle i Sælland, 73 Aar.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Døde og Fødde. 76 ere i alt her i Staden i forrige Uger døde, nemlig: 36 Mænd, 11 Qvinder, 18 Drenge, 11 Piger, som ere henrykkede af følgende Svagheder, nemlig: Alderdom 3, Barselseng 1, Brystsyge 6, Bylder 1, Diarrhe1, Druknet 4, Dræbt 1, Dødfød 1, Feber 16, Friesler 1, hidsig Feber 5, Hævelse 1, Kopper 1, Mæslinger 3, Slag 17, Steen 1, Svindsoet 3, tærende Syge 6, nangivne Svagheder 3, Værk 1. 49 fødde, nemlig: 25 Drenge, 24 Piger. 27 flere Døde end Fødde.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Adskilligt Nyt. Hendes Kongelige Majestets vor allernaadigste regierende Dronnings høye Fødselsfest blev, som sidst meldtes, i Løverdags høytidelig holdt paa Slottet Fredensborg med - Jblant Skialdrerne, som sædvanlig Kongelig Pomp. *** særde. opvartede med deres Lovsange, har Monsr. Fr. les viist sig ved følgende Ode: Augusta, Hvad forlanger Du? Opmærksom paa hvad vi vil tale, Den Magt, som skabte dette Nu, befaler selv os at befale. Naturen, i Dit billede Forelsket, tilstaaer Rigerne. Den mere end en fordisk Evne At kunne tvinge Himmelen J Dag at give Dronningen, Hvad kloge Munde ville nævne. Hvad skal Dit Folk forære Dig, Stormægtigstel af Himlens Gave, Da vi forenet see hos Dig, Hvad andre Stykkeviis kun have, Hvor Dyden fører Scepteret, Hvor Mildhed hedder Majestæt, Hvor Naade kaldes Kronens Smykke, Hvor Magt giør ydmyg, Gudsfrygt from, Og Viisdom ringer Thronen om, Hvad sattes der vor Dronnings Lykke, Vor Kierlighed. = Vor Kierlighed. Blev fød, da vi blev givne Hende. Som hist da Guder stege ned Paa Jorden; følte hver at brænde Fuld Andagts Jld, da Øyet saae Vor Juno trine frem, klædt paa Af Gracer, første Gang som Dronning. Vi kyssede den Almagts Haand, Som havde knyttet dette Baand Jmellem Hende og vor Konning. Og hvor fik Luen siden Magt. Hvert Aar, hvor brænder den i Skyen Har Norges Fielde ikke bragt Et gienstødt Raab fra Land og Byen, Af Glædskabs Lyd, Maae Skovens Mund, Naader, Floder og hvert Sund, Til vor Berømmelse, ei sige, At er vor Dronning, som Hun er, Foruden Lige, veed og hver At elske Hende uden Lige, Du Majestætisk Soel, hvis Jld Hvert Aar i Dag har nye Straaler, Og hilser Dronningen saa mild, Som Han, der dig dit Lys tilmaaler, Fortæl du andre Verdener, At Nordens Store Dronning her Erstatter Norden Søndens Hede, At Hendes Mildheds Øiekast, Opvarmer Hiertet i en Hast, Som smelter hen, imens vi bede. Af det, som for Lyksalighed, Vidløftigst tagen, kunde skattes. Tak Himmel, Du som gav os LovAt ønske = = = vi har ei behov hvilken Bøn, vi ingen veed For Dronningen, som intet fattes. At bede for vor Dronning andet, End tidt at føle den Behag, Som Hendes høye Fødsels=Dag Giør Fr. ID. ERC. 6 og hele Landet.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
I Løverdags behagede begge Deres Kongelige Høyheder, Prindserne at giøre en Reyse til Hirschholm, og forventes i Morgen at retournere igien til Slottet Frederichsberg.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Ved Fuglens Nedskydelse i Torsdags den 2 September blev Skyde=Selskabet beæret med Kronprindsens og Arveprindsens høyeste Nærværelse, samt med adskillige Herrer, Ministrer og Stadens Høy= og Velædle Magistrat. Konge=Gevinsteen, som var en Sølv=Terrin af 114 og en Flerdedeel Lods Vegt, fik Tømmermester Sr. Volmeister for Fuglens Nedskydelse, og blev altsaa Fugle=Konge for dette Aar, som er den anden Gang han har nydt denne Ære. Sr. Schmidt, Blikkenslager, nedskiød Hovedet, og fik et Sølv=Skrin med Laas og Nøgel, vog 46 Lod. Sr. A. Kaasbøll, Viinhandler, nedskiød Rumpen, og fik en Sølv Potte, vog 24 og en Fierdedeel Lod. Hr. Cancellie=Secretair Haaber nedskiød den høyre Vinge, og fik en udgraveret Sukker=Bøsse, vog 21 en Ottendeel Lod. Hr. Kammer=Secretair Falbe nedskiød den venstre Vinge, og siken glat Sukker=Bøsse, vog 15 en Fierdedeel Lod, og forbemeldte Sr. Volmester for Ringens Nedskydelse, en Potage=Skee, vog 10 og et halvt Lod.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Jnscriptionen. paa det af forrige Aars Fugle=Konge Sr. P. Nygaard, givne Skildt, var følgende: Anno 1761. den 31 Aug. Blev jeg til Fugle=Konge valgt, For Fuglen ved mit Skud nedfaldt; Det viser dette Smykke. Men nu i Aar en anden vil Vist nok den Ære falde til, Som nyder samme Lykke.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
J Gaar den 5 September ankom Paquet=Baaden fra Lybek, med Hans Høy Grevelige Excellences, Høysalige General Greve af Laurwigen hans Liig. Denne Paquet Baad har i de sidste 8te Uger gjort fem Reyser imellem dette og Lybek, og skal seyle meget got. Til Efterretning for dem, som finde Fornøyelse i at udsprede, foruden andre, maaskee af Avind opdigtede Usandheder, at dette Fartøy seyler slet, og giør ikke hastige Reyser. I det Oldenborgske ere alle Skippere og andre som handle paa Bremmen blevne paalagde, ey at maae foraccordere eller modtage Betaling for deres Vahre, anden Mynt end udi Guld=Gylden.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Den Chinesiske Auction i Gottenborg gaaer for sig den 30 September.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
I Altona er en Polsk Jøde ved Navn Heyman Leyser, bleven efter tvende Aars foregaaende Underviisning i den Evangeliske Lutherske Lære af Hr. Consistorial=Raad Reichenbach døbt den 25 Aug, sidstleden, i Overværelse af en talrig Forsamling, og fik det Navn Cordt Nic. Michelsen.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Bortsolgt ved Auctioner. Den 20 Aug. Kollekolle privilegerede Vertshuus bortsolgt og tilslagen Sr. Espern Albretsen, for 3550 Rdlr. Den 20 Aug, blev bortsolgt paa Børsen 1000 Bouteiller gammel Rom, a 30 Sk. 7 Sække Allehaande, a Pd. 12 Sk. og 6000 Pd. Romanske Jern Gryder, a Pd. 6 Sk. Tolden betaler Kiøberen. Den 13 Aug. 3000 Pd. Vestindiske Caffebønner, som steg til 2 Mk. 4 Sk. med 5 Proc. Lagie. Den 3 Sept. 6 Fade eller 24 Oxehoveder Rød Viin, som steg til 24 Rdlr. Oxehovedet, og hvoraf Kiøberen betaler Tolden. Den 6 Sept. 3000 Pd. Caffebønner, Pd. steg til 2 Mk. 7 Sk. med 5 Proc. Lagie.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Seylfærdige Skippere. C. Jensen til Nysted. O. Madsen og L. Gammeløs til Bornholm. K. Nielsen til Odense, og R. Meeltoft til Nyekiøbing paa Falster, ved Børsen. A. Darius til Stokholm, og O Ramberg til Carlscrone, ved Kalleboderne. M. Simmonsen til Middelfart, ved Slotspladsen. S. Madsen til Aalborg. C. Wrangel og H. Haach til Cappel, ved gammel Strand.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Skipper Thrane af Eckernforde, agter og 4 a 5 Dage at seyle til Christiania, og imodtager Gods og Passagerer, hvem som agter at forsende noget med ham, kan finde ham hos Fallenkampi Skilted Amsterdam i Nyehavn, eller paa hans Fartøy, som ligger ved Qvesthuset. Øresund. Til Kiøbenhavn, C. Pihl. Aalborg, R. Chri ansen, L. Gaaren, J. Larsen. Christiania, C. Holm. Mos, J. Skiøllert. Drammen, C. Samme. Arendahl, N. Willmsen, A. Olsen. Langesund, H. Styrch. Bergen, H. Tank, H. Bugge, C. Siversen, C. Madsen. Stavanger, O. Somme, Norge, L. Kleff. Sleben, P. Rohoff. Hamborg, C. Andersen. Lissabon, P. Wochman; i alt passerede fra den 2 til den 4 Sept. 19 Indenrigs, saa og 173 Udenrigs, i alt 192. neml. med Rug 15 Malt 2. Salt 1. Olie 3. Frøe 3. Tælg 1. Huder 1. Lerret 2. Kalk 1. Spæk 1. Tiere 14, Beeg 1. Glas 3. Hamp og Hør 43. Jern 28. Bielker 19. Master 5. Breder 7. Staver 10. Tønder 13. Stykgods 12 og 7 Baglastede.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Kiøbenhavns Penge=Cours, den 6 August. Engelske Guiner, 5 Rdlr. 3 Mk. Rosenbler, 5 Rdlr. 2 Mk. Portugisiske Johanner, og en tredie Deel Coulade, 9 Rdlr. 2 Mk. Albertus, 7 Mk. Piastre, Pilarer, eller Stuck von Achten, 7 Mk. 12 Sk. Erusader, 6 Rdlr. 4 Mk. Rubler, 6 Mk. 4 Sk. Ducater, 15 Mk. 8 Sk. Franske Pistoletter, Louisdorer, eller Frederichsdorer, 26 Mk. Nye Frederichsdors, 17 Mk. Portokons, 7 Mk. 12 Sk. Danske Guld=Croner, 21 Mk. Specier, 7 Mk. 6 Sk. Holl. Ducatoner, 8 Mk. a 8 Mk. 8 Sk. Holl. Gylden, 2 Mk. 10 Sk. Frankfurter Gylden, 3 Mk. 4 a 5 Sk. Caroliner, 2 Mk. 5 Øer, 6 a 6 og en halv Sk. Svenske Bancosedler, 17 a 18 Sk.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Vexel=Cours, Hbr. d. 3 og Kbh. d. 7 Sept. Stokh. d. 30 Aug. H. Lond. 34 Sk. 5 Pd. Amst. Casse 1 fierd. slettere. Coph. 33. Kbh. Lond. 5 Rdl. 67 a 68. Amst. 32 tregt. Kiøbenh. 33. Stokh. Lond. 96 D. Amst. 91 Mk. Hamb. B. 90 Mk.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Auctioner. Jeg underskrevne lader herved bekiendtgiøre, at Onsdagen den 8, 9 og 10 September førstkommende, bliver udi min ved Holmens Canal beliggende Gaard til offentlig Licitation opbuden de Vahre som til den Jslandske og Finmarkske Handels Fournering for tilkommende Aar behøves, alt efter de ved Licitations Stedet bekiendtgiørende Conditioner, nemlig: Onsdagen den 8 September, om Formiddagen Kl. 9. Slet, Byg, Skonrogen, Skibs Brød, Hvedemeel, Kringler, Byggryn, Boghvedegryn, Havregryn, hvide Erter, Malt, Humle, Kiøbenhavns eller Flensborger Korn=Brændeviin, Miød, diverse Sorter Franske Vine, Fransk Brændeviin, dito Viineddike, Steenkul, Tiere, St. Uebes og Fransk Salt, ubarkede tørre Kor= og Studehuder, Slibestene, Brynestene, hvid og grøn Sæbe, Smør, Skrivpapiir, Boutellier og diverse Sorter Hatte.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Torsdagen den 9 September om Formiddagen Kl. 9. Sler, Norsk Stangjern, Smedearbeyde, saasom Stangjern at overhugge, Hesteskoe med tilhørende Søm, Skrine=Beslag, diverse Sorter Søm, Jerngryder af diverse Størrelse og af de din Landene brugelige Sorte, Klumpebye, Kobberkiedler af diverse Størrelse, Kramvahre, bestaaende af Boffelbay eller Fildt, Estoff, Pakhaar, farvet ulden Garn, rødt og sort blommet Flonel, Golgas Flonel, Naccorat Serge, Callemanqve, blommede og effene Plydser, Jydsk Vadmel, blaastribet og tærnet Lerret, Sleeslerret, Vestphalsk Lerret, Ultzinger Lerret, enkelt Vesterfahr, Dantziger og Lybsk Strie, Bremmer Lerret, Boltelerret, Seyldug, Cartuner blaa og hvide samt røde og hvide blommede, Hør= og Blaarlerrets Skjorter, Kiøbenhavns eller indenrigs Hør= og Blaarlerret.
Københavns Adresseavis, 1762-09-06
Fredagen den 10 September om Formiddagen Kl. 9 Slet, Kønigsberger eller Rigisk reen Hamp, diverse Sorter Rebslager, Arbeyde, Eege Tømmer, bestaaende af Kiølltræer, Stævnetræer, Ege Bord eller Vognskud, diverse Sorter Norsk Fyrre Tømmer, saasom 18 Alen, 16 Alen, 12 Alen, 10 Alen og 7 Alen Træer, trende Sorter Lægter, Fyrre= og Granne Brædder, Aaretræer og Huggene eller Vragbord, Jslandske eller saa kaldede Vetterskrine, diverse Sorter Bødker=Arbeyde, Baandstager til hele Tønder, Rubler, Alberts og Cryts Daler. Thi ville de Lysthavende sig til bestemte Tid og Sted behageligst indfinde. Kiøbenhavn, den 13 August 1762. N. Ryberg.