Berlingske Tidende, 1774-08-01
J Aaret 1635 ankom der 20 Skibe ladne med Gods og Folk, med hvilke og indfandt sig Henry Vane, siden Sir Hen Vang, for med dette stærke Selskab at anlegge en Colonie ved Connectieut. Men saasom han for det Aar blev udvalgt til Gouverneur paa Massachusets Bay, lod han dette Forehavende paa den Tid hvile. Dog i det følgende Aar gik man ham forved Ballet, saasom han i Henseende til Religionen havde for underlige Griller og holdt med Arabaptisterne (Giendøberne, og udvalgte i hans Sted den forrige Gouverneur WenthroJ Aaret 1636 fandt man for got, formedelst Pequoterne forommeldte Troløshed, til begge Coloniers Sikkerhed at og rette Establissementer ved Connecticut, og bygte paa begge S. der af Floden adskillige Stæder, saasom Hertford og andre Men eftersom denne Crionie saae uden for de andres Grændse saa oprettede den en egen Regiering for sig selv J Aaret 1637 da den Engelske Kirke øvede nogen Strenhed mod dem, som vare anderledes findede i Religionen, er samme, ankom her en nye Flode med en stor Mængde Flygtende og iblant andre Doctor Dewenport, som havde forladt Kirke i Coleman Stræde i London. Men saasom de i den Pevinz Massachuset fandt ingen beqvem Plads, og ikke ville ga længere op i Landet, end de selv havde Lyst til, saa kiøbte de Jndianerne det Land imellem Connectieut og Hudsons Floder, hvor de bygte en Stad og kaldte den Nyehavn, af hvilken denne heel Colonie har faaet sit Navn. Saasom nu denne C. lonie havde vendt sig med Sønden, saa faldt andre paa, fo medelst den betydelige Handel med Foerværk, at vende sig m. Nordost, og at opslaae deres Boliger imellem de Floder M. rimach og Kennebeck. De anlagte derfor 2 nye gandske i skiellige Colonier, den ene kaldet Nye Hampshire, men de anden længer Østlig, kaldet Provinzen af det foste Land. Man skulle tænke, at Folk, som nyelig i deres eget Fædneland havde seet ovenmeldte Relitions Tvistigheder, og s. mes bedrøvelige Følger, ogsaa imellem sig skulle have sk. ethvert Skin af saadanne Uenigheder. Men desuagtet skredet, at et Synode, eller en Forsamling af Geistlige, m. deres Sverm af Kirkeforstandere, eller Deputerede fra begge Colonierne Plymouth og Massachuset, kom sammen og fattede en høyt delig Beslutning, at alle de, som havde besynderlige Meeninger (hvilke da meget gik i Svang iblant dem og ikke ville igienkalde og forkaste samme, skulle jages ud af Colonien. Denne haarde Erklæring af den forskrekkelige Ret, isteden for at forene deres Gemytter, som den vor stillet mod, gjorde, som gemeenlig skeer, dem ikkun mere ivrige og haardnakkede, og gav tilsidst Leylighed til en nye besynder Colonie; thi de af deres Landsmænd forviste kiøbte af de indfødde Vilde den af dem saakaldte Øe Aquetnet, og satte sig ned paa samme under det Navn Rhodeisland. Paa denne Maade havde de Engelske Emigrantere i en Tiid af omtrent 50 Aar besat et Land fra Floden Kennebeck i Nordost, næsten lige til Hudsons Floden mod Sønden, og altsaa en Plads af omtrent 400 Mile ved Søe kysterne. Dette var altsaa Oprindelsen til Colonierne i Nye Engeland, hvilke fra denne ringe Begyndelse ere blevne meget vigtige og betydelige, og derfor hver for sig fortiene en besynderlig Beskrivelse. 2) Den Provinz Massachusets=Bay i Nye Engeland. Denne Provinz indbesatter nu under sig, alt hvad som tilforn, de Colonier Plymouth, Massachusets Ban og Provinzen af det faste Land indeholdt, hvilken sidste blev skildt fra de tvende andre ved det Landskab Nye Hampspire, og strækket sig omtrent 30 Mile langs hen mod Søen. For nogle Aar siden stod og den Provinz Nye Hampshire og de adspredte Establissementer af Nye=Scholland under denne Provinzes Gebeet. Den Deel, som man kalder Provinzen af det faste Land, eller Grævskabet York, grændser mod Vesten til NyeHampshire, mod Norden til Canada, mod Nordost til NyeSchotland eller den Flod St. John mod Sydost og Sønden til de Colonier Rhodeisland og Connecticut og til den ProvinNye York. Vi ville af de adskillige Begivenheder og Forandringer, som i denne Provinzes Staat og Kirke fra dens første Oprindelse indtil disse Tider have tildraget sig, her ikkun korte lig fortælle de vigtigste. J Aaret 1684 gave Colonierne Plymouth, MassachusetsBay og den af det faste Land, deres Friheds Breve tilbage til den da værende Konge Carl den 2den, og bleve derpaa forenede sammen til en eneste Provinz. Men udi alle de Friheder, som de tilforn havde nydt, gave de dog ved deres forunderlige Forhold Anledning til at formode, at de, i hvorlidet de og vare bundne, dog ville misbruge deres Frihed og falde til en uregierlig Uordentlighed, dersom man længere saae igjennem Fingre med dem. Hr. Cromfield blev altsaa efter deres Forening af Kong Carl den 2den sat til øverste befalingsmand, og efter ham gav Kong Jacob den 2den dette Embede til Sir Joseph Dudley, som, uagtet han var en indfødt Nye=Engelænder, dog snart havde den Ulykke, af sine ham en gunstige Landsmænd, som igien betiente sig af deres gamle Frihed, til at vælge deres egen Øvrighed, at blive sendt tilbage som en Fange til Engeland. Men Sagerne i Stor Britannien vare udi den store Revolutions Tiid, som kostede Jacob den 2den Thronen, udi saadan en Tilstand, at den Kongelige Regiering i visse Maade saae igiennem Fingre med denne oprøriske Gierning. Vel blev Sir Edmund Andrews, som deres øverste Befalingsmand sendt derhen, men han havde hemmelig Ordre, at antage alle de Under=Betientere som de maatte udvælge. Desuagtet beholdt Sir Edmund ikke længe sin Anseelse; thi saasnart Efterretning om den store Regierings Forandring i StorBritannien var indløbet, saa tiltage de sig igien deres forrige Frihed, og udvalgte ikke allene alle Rettens Under=Betientere, men endog Over-befalingsmanden af deres egne Landsmænd, og forsvarede sig en temmelig lang Tiid udi denne uregelmæssige og ulovlige selvtagne Rettighed, under Foregivende af en den 12 Aug. 1689 af Kong Wilhelm den 3die og Dronning Maria underskreven Bevilling. Da de i Anledning af visse Fortrykkelser, som de havde lidt under det af dem selv indrettede uretmæssige Regimente, gjorde Ansøgning ved Hoffet om deres forrige Friheds Fornyelse, blev saadant reent afslaaet dem. De erholdte derimod en skriftlig Anordning, hvorudi det blev forbeholdet Kronen, at udnævne en Over=Befalingsmand og øve andre Rettigheder, dog med den Bevilling, at udsøge sig den første Over-befalingsmand. De foresloge derfor Sir William Phips, som havde overleveret deres Ansøgning. Han ankom i Mai 1692, og antog efter den Kongel. Anordning Over=Commando over Massachusets Bay og Nye=Hamsphire. Begge disse Provinzer bleve saaledes forenede sammen under en Over befalingsmand indtil Aaret 1740, da enhver af de fik sin egen Gouverneur. Den første over Massachusets Bay var Sir William Shirley, og over Nye Hamsphire Hr. Wentworth. Boston, Hovedstaden i den Provinz Massachusets=Bay ligger paa en halv Øe langt inde i Provinzen, og har 4 til 5000 Huse, som næsten alle ere vel bygte; og mange af de offentlige Bygninger ere ikke allene meget rummelige, men og meget ziirlig opførte. Den har 17 Bygninger til offentlig Gudstieneste, et Huus til Raadets og Provinzens Deputeredes Forsamling, et andet til Boelig for Gouverneuren, Huse for Retterne, og et meget stort Torv med en Halle, som at dens ædelmodige Stifter Mr. Fannivel, har faaet det NavnFannivel.