JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-03-02
Vacance. Hobroe og Schiellerup Sognekald i Aarhuus Stift, 300 Rdlr.; Kolding Hospitals Præste=Embed, 279 Rdlr.; Dei berg og Hanning Sognekald i Ribe Stift. 160 Rdlr.; Distrikts-Chirurgikatet i Randers og tilliggende Distrikt. Døde: Kbhn. Høker Rasmus Pedersen Brock, 52 Aar. Mad. Ane Marie Terkelsen, fød Bendixen, 42 Aar. Enke Frue Anne Maria Mørch, fød Wesling, 69 Aar. Jens Lowson. Mad. Ellen Frideriksen, fød Johansen, 55 A. Enke Mad. Jnger Jensdatter Just, 64 A. Mad. Sara Liebenberg, fød Jensen, 61 A. Børge Johannes Børgesen. Enkemad. Mette Caroline Bølle, fød Stjern. Glacieholm, Kristian Nicelai Mørck, 23 A. Callundborg, Mad. Mette Cathr. Hein, fød Betzer. Kieldbye paa Møen, Mad. Ane Thaur, fød Beck. Slagelse: Enkefrue Lovise Charl. Hammond, fød Hagerup, 74 A. Kiøge: Mad. Friderike DortheaKolo, fød Lindbach, 30 A. Fannerupgaard; Mad. Dorthe Marie Broberg fød von Leth, 55 A. Skagen: Mad. Anna Hedevig Tetens, fød Ferslew, 28 A. Randers: Garver Jens Finsteen, 40 Aar.
Viborger Samler, 1801-03-02
Bekiendtgiørelser. Fortegnelse: Over de ved Viborg Post-Contoir for Januari Maaned d. A. uindløste Breve, nemlig: No. 5 fra Kiøbenhavn til Enggaard, Niels Pedersen i Klidtmølle i Thisted. - 1 - Horsens Jensen, Gravs i Nyger pr. Ningkirken. - 2 - Hamborg - Krohmann, Johan Conrad i Thisted. - 1 - Hobroe. - Lillelund, J. F. Jomfru paa Haugaard i Vammon Sogn. pr. Hobroe, og - 11 - Holstebroe. - Tomsen, P. i Krabbeling pr. Hamrum Herret.
Viborger Samler, 1801-03-02
Undertegnede Executores Testamenti i afdøde Hr. Etatsraad Steensens og hans ligeledes afdøde Hustrue Frue Mette Elisabeth Schinkels Stervboe, bekiendtgiøre herved, til Efterretning saavel for de vedkommende Arvinger som hvem andre der kan have noget Kammerjunker von Flindt paa den ene og Studiosus, med Stervboet at afgiøre, at der den 28de Marti førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver foretaget en Skifte Samling i Boet paa Liselund, for at aftale Conditionerne til den over Boets Effecter berammede Auction, med hvad videre der kan være at afhandle dette Stervboe betræffende hvorvedde vedkommende behagelig ville møde eller ved befuldmægtigede lade møde. Og paa det ingen af de afdødes respective Familie skal foraarsages forgiæves Reise, skulle vi ikke undlade tillige at bekiendtgiøre: At de afdøde, ved deres, i Medhold, af den dem meddeelte Facultas Testandi, oprettede Coditil, ikkun har testamenteret efterskrevne, saasom: 1. Sal. Hr. Etatsraadens Broder Hr. General Lieutenant von Steensen i Schlesien, indsadt som Hoved Arving. 2. Hans Søsterdatter Marie Katrine, Enke af Foss paa Liselund, tillagt 200 Rdlr. 3. Hans Søster sal. Hr. Curtzes Ente i Grønbeck 100 Rdlr. 4. Hans Søsterdatter Sophie Benedicte Ente af sal. Hr. Foss paa Fanøe 100 Rdlr. 5. Begge hans Søster Sønner Studiosus Lauge Elling og Stiftsrevifor Georg Elling i Aarhuus, hver 500 Rdlr. 6. Studiosus Steen Steensen Blicher i Randlef 100 Rdlr. Aunsberg og Neder Testrup ved Viborg d. 17 Febr. 1801. S. Schiøtt. C. Christensen.
Viborger Samler, 1801-03-02
De som haver Lotterie Sedler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 2den Classe, til den bestemte Tid, og imod Tilbagelevering af 1ste Classes Lodder. Saa er og nogle saa Kiøbe lodder til 2den Classe for Lysthavende at bekomme. Stabell. P. M. Efterat Hr. Stunel Peter Krarup, indlogeret hos Velædle Hr. Apotheker Valeur i Viborg, d. 9 Febr. ved Døden var afgangen, blev Stervboet, af den Geistlige Skifte=Ret i Nørrelyng=Herred, for saavidt skee kunde, taget under Forsegling. Ved denne Forretning bleve følgende som Arvinger anmeldte: 1. Den afdødes Frue Moder Consistorial=Assessorinde, Krarup, opholdende sig i Meirup Præstegaard ved Holstebroe. 2. En Broder S. T. Hr. Christian Lodberg Krarup, Sognepræst for Borris og Faster Sogner under Ribe Stift. 3. En yngre Broder S. T. Hr. J. B. Krarup, Sognepræst for Veirum Sogn under samme Stift. 4. En vigre S. T. Hr. Christian Krarup, Sognepræst for Aale og Tørring Sogner under Aarhuus Stift 5. Een endnu yngre Hr. Jens Krarup, der opholder sig i Kiøbenhavn som Studerende. 6. En Søster Mad. Constance Krarup, gift med S. T. Hr. Lauriz Brøllund Sognepræst for Stavning Sogn under Ribe Stift. 7. En yngre Søster Mad. Christine Sophie Krarup, gift med Hr. Clausen Sognepræst for Meirup Sogn under samme Stift. Disse respective Arvinger, som alle Myndige, indkaldes herved til Boets Aabning paa 30te Dagen, som ved indfalder den 11 Martii, men efter Begiering udsettes til d. 13, da Velbemt. behager at erklære sig mundtlig eller ved Commissionairer skriftlig, hvad enten de ville modtage Stervboet saaledes som det nu befindes, til Skifte og Deeling imellem sig indbyrdes, eller de forlanger, at Skifte=Retten videre skal fortsætte sin Forret retning. Ligeledes indkaldes alle dette Stervboes Credi og Debitorer, enhver i sit Anliggende. Viborg d. 20 Febr. 1801. Astrup.
Viborger Samler, 1801-03-02
De som i min Collection har taget Lotterie Sedler, ville behage at fornye samme til 2den Classe inden den 20 Marti førstkommende, da hvem som ikke har fornyet til den Tid og ikke udtrykkelig enten mundtlig eller skriftlig desangaaende har erklæret dem, ansees som fra faldende og efter den Tid ikke kan faae deres No. fornyede. Viborg d. 24 Febr. 1801. Baadsgaard, Klod Mølle, beliggende i Kragelund Sogn, Hidz Herred, Aarhuus Amt, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 2 Tdr. 1 Skpe og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skpe 2 Fdkr. med et Stykke Eiendom imellem Aaen og Om løbs-Renden 1 Fdkr. Hartkorn, alt med sine Bygninger, Vertshuus= og Broe=Privilegier, det forstaaer sig af sig selv, Maleværks og Eiendoms Rettigheder, kan underhaanden faaes Tilkjøbs med vedbørlig Hiemmel forinden disse Eiendomme næste Maaned bliver fremstillet til offentlig Auction. Til Stædet er overflødig Jldingsbrand- og Fiskerie af adskillig Slags Fisk, og en god Boepæl for en honet Familie; Liebhaberne vilde imidlertid behagelig melde sig hos Eieren i Klod=Mølle eller og hos Hr. Niels Bach paa Demstrup, der da kand forevise Eiendommen og derom handle. Klod Mølle d. 16 Febr. 1801. Arild Timmerman.
Viborger Samler, 1801-03-02
J Følge den 20 s. i Forordningen af 27de Sept. 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekiendtgiøres herved, den i Hof= og Stads Retten den 16de Febr. 1801.
Viborger Samler, 1801-03-02
udi Sagen: Ritmester i den Kongl. Liv=Garde til Hest, Henrich Monrad Juell paa den anden Side angaa de Overtrædelse af bemeldte Forordning, afsagde Dom, ved hvilken er kiendt for Ret: De paaankede af indstævnte Studiosus Henrich Monrad Juell udi Bidraget til Jversens Fyhnske Arvertissements Tidende No. 74 for den 18de Junii 1800 om Citanten Ritmester i den Kongelige Liv=Garde til Hest Kammerjunker von Flindt brugte Udladelser, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Fornærn else nogen Maade. Derimod bør Jndstevnte for sit udviste lovstridige Forhold bøde Halvtredsindstyve Rigsdaler til Kiøbenhavns Fattig Væsens Hovedkasse. Denne Processes Omkostninger betaler Jndstevnte til Citanten med ti Rixdaler: saa betaler han og til Justitz=Cassen for unødig Trætte saa meget, som Dom og Segl koster; at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forlyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1801-03-02
At forestaaende Domsslutning er rigtigen afskreven bekræfter Horn. Justitz=Secretair.
Viborger Samler, 1801-03-02
Credi- og Debitorer efter afgangne Selveier Gaardmand Chresten Andersen i Rabis, Reesen Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, de første at anmelde og bevise deres Fordring og de sidste, om nogen er at betale hvad de maatte skylde til Sterbboen, tilHarrestruplund d. 21 Februar 1801. Peder Friis.
Viborger Samler, 1801-03-02
Som committeret Skifteforvalter. Onsdagen den 1ste April førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, er berammet en Skiftesamling i Rosvadhuus paa Monsted Mark, efter der sammesteds afgangne Jnsidders Kone Mette Pedersdatter. Arvingerne saavel som Credi= og Debitorer, vilde til samme Tid og Sted indfinde sig, for at iagttage deres Pligter og Rettigheder da Skiftet derefter befordres til Slutning. Harrestruplund den 20 Februar 1801. Peder Friis.
Viborger Samler, 1801-03-02
Som committeret Skifteforvalter. Da de Forsøg, vi have gjort paa, ved offentlig Auction enten mod høieste Kiøbe=Sum, eller imod høieste aarlig Afgift, at anvende det til den, ved Odense Hospital anordnede Syge=Indretning allernaadigst forundte Privilegium paa endnu et Apotheks Anlæg i Odense, ikke haver havt forønsket Fremgang, saa er Direttionen findet om dette Privilegii Anvendelse at handle underhaanden; og i den Overbeviisning, at en duelig Apotheker i een saa nærsom Live som Odense, og een saa folkerig Omegn som dennes, vil, ved Siden af ikkun et eeneste ældre privilegeret Apothek, finde baade rigelig Næring, saa og betydelig Virkekreds, indbydes hermed enhver habil Pharmacenticus, der besidder de efter Anordningerne udforderlige Egenskaber til at kunde benytte dette Privelegium til et Apotheks Anlæg, at henvende sig enten til mig Stiftamtmanden eller mig Biskoppen, for at vorde underrettede om de forskiellige Maader, paa hvilke Direktionen (dog i hvert Tilfælde paa det Kongelige Danske Cancellies nærmere Approbation i er berettiget at overdrage Hospitalets Privilegium til et nyt Apotheks Anlæg, forvissende derhos enhver Lysthavende, om de billigst muelige Conditioner og den reelleste Behandling. Odense Slot og Bispegaard den 5 Febr. 1801. Gersdorff. T. Bloch Dr.
Viborger Samler, 1801-03-02
Da vores Karl Jsaac Jacob er udgaard af vores Tieneste, saa at han hverken her, eller paa Reiser, har nogen Forretning for os; Saa giøres samme herved bekiendt for herværende og fraværende Venner. Viborg, den 9de Februar 1801. Aron Jacob et Comp. Godt og frisk Hauge Frøe er til billigste Priiser at bekomme hos Kiøbmand Jens Thiørring i Skive.
Viborger Samler, 1801-03-09
No. 10. A.
Viborger Samler, 1801-03-09
London d. 6 - 20 Februar. Alt i nogle Dage gik det Rygte her, at Premierminister Pitt ville nedlægge sit vigtige Embede, det han nu i 17 Aar har ført, Europa veed - hvorledes. Endelig fik Bankens Directører den 9de den Efterretning, at Pitt ville gaae af - og endelig er det nu ganske vist, at han er gaaet af. Det samme er skeet med de øvrige vigtigste Ministre Dundas, Lord Greenville og Spencer, samt Grev Windsor og Caning. Aarsagen til denne store og af Oppositionen længe paaberaabte nødvendige Forandring, angives at være denne: det engelske Ministerium var deelt i 2 Partier; i Spidsen af det ene stod Mr. Pitt og havde de fleste og dueligste paa sit Partie og fik derfor alting drevet igiennem ved Stemmeflerhed. For det andet Parti var Hertugen af Portland Formanden, og da nu Pitt skulle opfylde det Jrlanderne før Unionen givne Løvte om "at de som Katoliker skulle nyde samme Borgerrettigheder som Protestanterne" modsatte Hertugen af Portland sig med flere dette Løfte og holdt for, at hele Engelland, ville falde, naar en Katolik kunne blive ligesaavel behandlet i Staten som en Lutheran, og endelig anførte de som Beviis: at Kongen efter sin Kronnings-Eed var forbunden til i Besynderlighed at beskytte Protestanterne. (Aarsagen være nu hvilken den vil, saa er dog Pit gaaet af - gaaet af i en Tid, da alle politiske Øjne ere henvendte paa Engellands indviklede Forfatning i Krigens Blaar, og det i saa alvorlige Blaar, at Spaamandene i Politiken have ondt ved at love dem en smuk Udvikling.) J de afgaaede Ministres Sted nævnes følgende som nye valgte: Underhusets Taler Hr. Addington som Canzler for Skatkamret og som nogle mene ogsaa som Premierminister; Lord Vincent til første Lord i Admiralitetet, Grev Clare og Lord Hobart til Stadssekretærer, Hr. Pelham til Krigsekretær, Hertugen af Kent til Guvernør i Jrland, Sir John Milford til Taler i Underhuset. Man anmærker, at der blant disse nye ikke er een eneste Oppositionsmand, hvoraf mange alt spaae, at dette Ministerium vil træde i sine Formænds Fodspoer og mueligt overgaae dem.
Viborger Samler, 1801-03-09
Endskiøndt nu disse Ministre alt den 9de toge Afskeed med Navnet; saa have de dog forrettet deres Embeder til den 16de Febr. Hr. Pitt har endog den 16de med 7 Bankerere sluttet Arkord om et Laan for Regieringen paa 28 Millioner Pd. St. og derfor maatte han give dem i Papiirpenge 49 Millioner Pd.
Viborger Samler, 1801-03-09
Pitt forslog endelig: at man, for at udbringe Renten til dette nye Laan, maatte lægge nye Skat paa fiint The, Papir, trykt Kattun, Sukker, Skibstømmer, Pibr, Heste, Vexler, Søeassuranter og Testamenter. Endelig forsikrede han, at der siden 1786 var afbetal 52 Mill. Pd., paa den da værende Stats gjæld og at de engelske Vahre og dens Søefart og Han deel var utrolig stor.
Viborger Samler, 1801-03-09
Nylig ere 12 danske og 2 svenske Skibe endnu opbragte i vore Havne. En fransk Fregat paa 40 Kanoner og 300 Md., kommende fra Cayenne og havende Specerier og kostbare Vahre ombord, en fransk Brig, fra Mauritius paa 16 Kanoner og en spansk Schalup, pe paa 18 Kanoner ere erobrede af vore Krigskibe.
Viborger Samler, 1801-03-09
Paris d. 17 Febr. Den 13 begav Konsul Bonaparte sig personlig i Statsraadet og bekiendtgjorde det Freden i Luneville. Budskabet som han derfra affærdigede til de andre Raad, indeholdt korte Resierisioner over Freden og det Ønske: at det maatte bane Vel en til almindelig Fred i Europa og endelig nogle kraftige Ord og Engellands Herskesyge, Fjendtlighed og dens Opførsel mod de nordiske Magter, dem den franske Republik ville hævne af alle Kræfter.
Viborger Samler, 1801-03-09
Den 16 blev i een af Stadens Kirker sungen Te Deum for Freden. Forresten ere Festerne desangl. udsatte til den ratificeres.
Viborger Samler, 1801-03-09
Det lader til som Spanien vil føre Krig mod Portugal, Prindsen af Sangro kommanderer den spanske Armee, der samler sig ved Portugals Grændse. Da Konsul Bonaparte var i St. Qventin, forærede en Fiskehandler ham en uhyre stor Giedde, en Gartner, en Bouket af sieldne Blomster, en Hyrde et smukt Lam og Kiøbmændene 4 Stykker af deres smukkeste Tøier.
Viborger Samler, 1801-03-09
Wien d. 18 Februar. Den Koureer, der bragt te Fredstractaten hertil fra Luneville, kom den 15de om Aftenen, og den 16de blev Freden ved trykte Bekiendtgiørelser meddeelt fra Hoffet. Samme Dag fik Baron Thugut sin Afskeed som Minister i Jtalien med 14000 Gylden aarlig Pension og befaling at vælge sig til sit Ophold en Stad uden for Wien. Han valgte Krakau.
Viborger Samler, 1801-03-09
Frankfurt d. 21 Februar. Saavidt man veed af Secularisationsplanen, saa gaae alle de tydske geistlige Stater ind. Storhertugen af Toskan faaer Bamberg og Würtburg og bliver Kurfyrste. Prindsen af Oranien faaer Münster, Osnabrück og Hertugdom met Vestfalen og bliver Kurfyrste. Landgreven af Hest sen Kassel og Hertugen af Würtemberg blive og Kurfyrster. Den første faaer tillige det fuldalske og en Deel af Paderborn.
Viborger Samler, 1801-03-09
En fransk Armee er rykket ind i Rom og rykket derfra til Neapel. Piemont skal nu ved Pofloden deels og tilfalde de cisalpinske og Liguriske Republiker. Fra Neapel er Marchese Gallo sendt til Paris for at faae Fred.
Viborger Samler, 1801-03-09
Paris d. 20 og 23 Februar. Den 17de om Aftenen kom Joseph Bonaparte hertil fra Luneville, Grev Cobenzl ventede man næste Dagen. Ventelig reise de tilbage til Luneville, for at faae Ratificationerne giensidig udvexlede. Man venter og snart, at der sluttes Fred af Neapel og Portugal med den franske Republik, ja man venter endog, at der sluttes Fred mellem Frankrigs soerne og usoerne Præster, og naar dette skeer, kan den franske Revolution ganske siges at være endt; saameget mere, som Rojalisternes Partie ved endeel Adeliges Udslettelse af Emigrantlisten have mistet vigtige Støtter, og Politiets Aarvaagenhed og den iværksatte Landsforviisning og Arrestering af en 1200 Jakobinere, have svækket og nedbønet ogsaa dette Modparti. Minister Tallirand gav den 17de en prægtig Fæst, Freden til Ære, hvortil 1500 vare budne; men 20000 kom. 300 rigtsmykkede Damer saae man der, hele Hotellet vi oplyst, Blomsterkrandse og Oliegrene forskiønnede Sahle og Trapper, Konsul Bonaparte var usædvanlg munter, kort: alt var Glæde. De fornemste Dandseie dandsede efter Taffelet i de allierte Nationers Drag, franske, spanske, russiske og tydske Dandse. Joseph Bonaparte var saa mat af Reisen, at han ei kunne tage Deel i denne Høitidelighed.
Viborger Samler, 1801-03-09
De nu i 10 Aar afbrudt Fastelavnilystigheder, begyndte i Aar igjen med de sædvanlige Naskerader til Fods og Vogns i Gaderne; den dybe Sne hindrede dem ej at overlade sig i 4 Dage til uskylde Glæder. Jngen Uorden havde Sted.
Viborger Samler, 1801-03-09
Abbed Qvillon og en vis Halley, ere fundne at være Direktører for en Fabrik af trykte Øskiller og Skandskrifter imod Republiken, Bonapares Liv og de soerne Præster, Politiet har opdaget des Arbeide og konfiskeret 3 Læs.
Viborger Samler, 1801-03-09
Chouanchefen Georges har indskibet si paa en engelsk Eskadre, der blokerer Belleisle. Admral Bruun, er kommet tilbage fra Holland. Hans Ærende var, at aftale den hollandske Flaades Forening med den franske og spanske Søemagt; 12 hollandske vel forsynede Linieskibe forene sig med os i Følge heraf, og man vil da vove et alvorligt Søeslag med Engellænderne og giøre Landgang i Jrland med 60000 Mand. Som en Følge heraf forandrer den i Frankrig sammentrukne Armee sin Marsch til Kysterne af Brest og Orient, og Skibsrustningerne i alle franske Havne er alvorlig.
Viborger Samler, 1801-03-09
Fra Ciottau skrives: at en spansk Kaper har taget et stort engelsk Smyrnaskib med en Ladning Silke og Bomuld af 800,000 Frankers Værd.
Viborger Samler, 1801-03-09
Fra Marseille fragtes mange Skibe til Ægypten, for at faae de af Regieringen udlovede 40 Procent i Præmie, og i Toulon indskibe mange Koner sig, for at besøge deres Mænd i Ægypten.
Viborger Samler, 1801-03-09
London d. 20 og 24 Februar. J Overhuset. have Lorderne Darnley og Moira heftigen paastaaet: at der i denne saare farlige Tid for Landet burde skee Undersøgelse om de afgaaede Ministres Opførsel, især da man kunde vente sig, at de nye ville følge de forriges Grundsætninger; men dette Forslag forkastedes. John Milford er valgt til Taler i Underhuset. Admiralerne Hyde Parker og Nelson lave sig i Portsmouth til snart at gaae med Flaaden til Nord og Østersøen. Man lægger til, at Sidney Smith, hvis han saa tidlig kan komme fra Middelhavet, skal med, da han nøie skal kiende Kysterne i Østersøen. Den franske Flaade under Gentheaume skal ved Cap Finisterre være forstærket med 4 spanske Linieskibe.
Viborger Samler, 1801-03-09
Den engelske Konge er i disse Dage ikke lidet upasselig af Hoste, Snue og Heeshed.
Viborger Samler, 1801-03-09
Efter et Statsbuds Ankomst fra Berlin, er holdet Statsraad, hvorved baade de gamle og nye Ministre vare tilstæde. Man veed ej hvad Svar der er given paa Preussens alvorlige Note af 12te Februar; men Rygtet siger: at Hoffet her giør Forestillinger derimod i Berlin.
Viborger Samler, 1801-03-09
En Herremand her i Landet, der nylig modtog Forpagtningspenge, tracterede sine Forpagtere med Punsch i en udgraveret Roe, der, mens den var heel, veiede 26 Pund.
Viborger Samler, 1801-03-09
Blandede Efterretninger. J Holland mener man, at man begynder fra engelsk Side at handle om Fred i Paris.
Viborger Samler, 1801-03-09
Admiral Gentheaume slap ubemærket ud fra Brest paa følgende snilde Maade, nogle Dage for han ville seile, lagde han sine 7 Linieskibe og Fregatterne paa den yderste Rhed; et engelsk Skib, der rekognoscerede, saae dem d. 23 Januar, en tyk Taage reiste sig og den følgende Nat seilede Gentheaume. En halv Time derefter lagde sig en fransk Eskadre af ligesaamange Skibe og af samme Bygning paa hans Flaades forrige Plads i Havnen og derover troede de engelske Krydsere der saae det, at han var gaaet ud og var kommet ind igien.
Viborger Samler, 1801-03-09
Keiserenderen har den 17 Febr. ratificeret Lünevillefreden.
Viborger Samler, 1801-03-09
Fra Constantinopel skrives: at de eftertrykkelige Forestillinger den russiske Gesandt har gjort imod den engelske og tyrkiske Expedition mod Ægypten, har dog havt saamegen Virkning, at Storadmiralen skal i disse Dage afgaae til Rhodus for at aftale med den engelske Commandør en Maade, hvorpaa der i ald Fald kunne sluttes Fred med de Franske i Ægypten. Storvisirens Armee desertere Soldaterne (som sædvanlig) meget stærk fra, og den er kuns 10,000 Mand og maae snarere frygte for de franske end de franske for den. Anarkiet skal i Tyrkiet have naaet sit højeste Maal.
Viborger Samler, 1801-03-09
Pachaen af Belgrad, som Storherren har truet med Afsættelse, har erklæret: at han med væbned Haand ville forsvare sin Post, muligt aabner Pasvan Oglu og et nyt og heldig Feldttog med det første, der giver de tyrkiske Provindser en anden Skikkelse.
Viborger Samler, 1801-03-09
De engelske Kommissionærer i de tyrkiske Havne vedblive at opkiøbe til høie Priser alle Slags Levnetsmidler til Tropperne i Ægypten.
Viborger Samler, 1801-03-09
Den svenske Konge er den 20 reist fra Stokholm til Gothenborg, derfra beseer han Søekysterne i Skaane og endelig vil han i Carlskrona see Flaaden. 2 Kourerer fra Engelland ere nylig komne til Hamborg; den ene gik til Kiøbenhavn, den anden til Berlin. Den svenske Skiærslaade som skal til Sundet, af gaar der hen den 12 Marts, under Admiral Rosensteins Kommando.
Viborger Samler, 1801-03-09
De 60,000 franske som Rygtet lod marschere gjennem Ungarn til Tyrkiet, have ej faaet nogen saadan Marschordre.
Viborger Samler, 1801-03-09
Den 22de Februar kom den russiske Ambassadør Grev Kalitschev til Frankfurt, derfra gaaer han til Paris. Han vises megen Ære overalt.
Viborger Samler, 1801-03-09
3 preusiske Regimenter have faaet Marschordre, ventelig for at hielpe Coalitionen.
Viborger Samler, 1801-03-09
Konsul Bonaparte, som et utidiat Rygte sidste Postdag lod være død, er, til manges Glæde, virkelig levende.
Viborger Samler, 1801-03-09
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af den ny Landeværns-Indretning i Danmark, har det behaget Hs. Majestæt at giøre følgende Bestemmelser: J Henseende til Distrikternes Jnddeling. Samtlige Landeværns=Korpser inddeeles i følgende Regiments Distrikter: 1. Det nordre sjællandske, til samme høre Batallionerne, som ere norden for den Linie, som trækkes fra Korsøer til Kjøbenhavn. 2. Det søndre siællandske, til samme regnes Batallionerne, som ere Sønden for den Linie, samt Øerne Lolland, Møen, og Falster. 3. Det fyhnske, til samme hører Fyen og Langeland. Til 4. det nordre jydske, Batallionerne Norden for Liimfjorden. 5. Det Øster jydske, de som ligge Østen for Viborg og Sønden for Limfjorden. 6. Det Vester jydske, alt hvad der er Sønden for Limfjorden, og Vesten for Viborg. Et Kompagni skal bestaae af 150 Mand, og anfør res af 1 Kapitain, 1 Premier=Lieutenant og 1 SecondLieutenant; 4 Kompagnier formere en Batallion under 1 Stabs=Officeers Anførsel. Ved hvert Kompagni ansættes 12 Underofficerer, der antages af BatallionsKommandøren; de tages helst af de nationale Gevorbne, og bør være forsynede med god Attest fra Regimentet, ved hvilket de have staaet; de, som kunde skrive, bør fortrinligen tages dertil.
Viborger Samler, 1801-03-09
J Henseende til Landeværnets Vaaben m.v. disse skulle være: Geværer med Bajonetter, Sabler eller Pallasker, Pistoler, tvende 3pundige Kanoner, hver Batallion, desuden 3de Trommer hvert Kompagni. Vaabnene, Kanonerne og Trommerne skulle opbevares i de Steder, hvor der er Garnison, nemlig, for Sjælland, i Kjøbenhavn, Kjøge, Nestved, Korsøer, Roeskilde, Kronborg og Slagelse, for Fyen: i Nyborg. og Odense, for Jylland, i Fladstrand, Aalborg, Randers, Aarhuus, Horsens, Fridericia og Veile. Landeværnsmændenes Mundering skal være af Vadmel, rød med blaae Krave og Opslage, smaae Knapper, LærredsBuxer, rund Hat og en grøn Fjæderbusk paa Hatten.