Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-01-05
Jfølge Efterretninger fra Castellet var dette en Gruushob. Oberste Gamoens havde faaet 8 Blessurer; omtrent 500 Mand vare gjorte udygtige til Kampen. Garnisonen var endnu som tilforn uforfærdet. Overbringeren af Capitulationen har af hele Mandskabet faaet det Hverv at bede Kongen ved at bedømme CapitulationsForslagene og dens Følger og ved sin Beslutning ikke at tage noget Hensyn paa dem; de forlange ingen Opofrelser til deres Fordeel, naar de skulle stride mod Fædrenelandets sande Jnterresse, Kapitain Kopmann lod alle Kanonbaadene ødelægge, for at de ikke skulle blive indbegrebne i Capitulationen. Saa ubehageligt et Jndtryk som denne Efterretning maatte foraarsage i Haag, et saa behageligt frembragte den i Paris. Samme Dag, den 25de December, Kl. 4 om Eftermiddagen, forkyndte Kanonerne fra Jnvalidernes Hospital, at Castellet havde capituleret, om Aftennen blev Efterrningen oplæst i Theaterne. Marskal Gerard har indsendt det Brev som General Chasse tilskrev ham og hvori han meldte, at han vilde overgive Castellet. Journal des Debats indeholder en Artikel fuld af de største Lovtaler overBeleiringsarmeen og beretter, at Armeen vil, saasnart alle Castellerne ere overleverede, strax begive sig tilbage til Frankerige. - Herpaa skrives fra Paris under 27de December, at den 26de om Aftenen vare de fleste Qvartere i Paris illuminerede i Anledning af Erobringen, og det paa en meget glimrende Maade. Marskalinde Gerard blev modtaget i Slottet. Kl. 2 havde Hertugen af Broglie, ifølge Kongens Ordre, meddeelt Efterretningen til de udenlandske Gesandte. Kl. 6 havde den Russiske Ambassadeur først aflagt sit Besøg hos Kongen, hos hvilken Præsidenten for Conseilet og Jndenlandsk Mininisteren havde indfundet sig Modtagelsen ved Hoffet af Personer, som aflagte Gratulationer var meget glimrende; omtrent 200 Deputerede indfandt sig. Staden Paris vil foranstalte en stor Fete i Januar. General Haro skal være udnævnet til Gesandt i Paris. Næsten alle Diplomater afsendte Courere til deres Hoffer. Conseilet blev strax forsamlet og man vil vide, at der blev besluttet, at Armeen skal den 1ste Januar rykke ind i Frankerige, og at det skal strax meldes til Hr. Talleyrand (Naturligviis betragter man det som afgjort, at Kongen af Holland lader Lillo og Liefkensboek rømme). Capitainen ved den Franske Generalstab Outies bragte Efterretningen om Capitulationen til Kongens Palads i Brüssel Kl. 2 om Natten, da han havde Ordre til strax at overlevere den til Hs. Majestæt, saa blev Kongen vaagnet. Dagen derpaa afreiste Kongen til Antwerpen; denne Stad har nu ikke allene faaet sine gamle Jndvaanere igien; men er tillige opfyldt af nysgierrige Fremmede; Jublens Larm har afløst Kanonernes. Det bekræftes, at Hovedaarsagen til at den tappre Garnison maatte capitulere, var at Hoved Proviant-Magazinet blev stukket i Brand og opbrændt med alle Victualierne. Den 24de aflagde nogle Franske Generaler og Stabsofficere et Besøg hos GeneralChasse i Castellet, hvor han opholdt sig med Garnisonen og den 25de blev han besøgt af de Franske Prindser og Marskal Gerard, som bevidnede ham, at han havde fuldkommen opfyldet sine Pligter; men den Franske Bataillon, som har besat Esplanade-Porten tillader ingen Nysgierrige at komme derind, hvor det seer ud som der havde været et Jordskielv; alle Bygninger ere ødelagte; det store Krudtmagazin var allene saa godt beskiærmet, at det modstod Bomberne. Alt Haab om Undsætning var forbie, da Garninisonen overgav sig. - Den 24de Kl. 3 1/2 formerede de Franske Tropper en lang Linie, Marskal Gerard i Spidsen for Generalstaben, Hertugen af Orleans i Feldmarskals Uniform, Hertugen af Remours i en Landseneer Oberst Uniform, Generalerne Achard, Lavoestine og Castellane og mange andre Officiere dannede en militair Gruppe; Kl. 4 destlerede den Hollandske Garnison forbie disse Tropper og lagde deres Vaaben ned paa Glaciet; Officerene beholdt deres Kaarder og de Franske Officere beviste dem paa mange Maader deres Agtelse. Da det Hollandske Artillerie defilerede forbie, saa løde især Lovtaler over dem fra de Franske Geledder. Garnisonen lod til at være udmattet; men den var standhaftig; den vendte tilbage til Castellet. Den 26de, Kl. 3 om Eftermiddagen, strakte Garnisonen i det Flanderske Hoved Gevær og det blev befat af de Franske. - Den Hollandske Kanon baad, som blev taget af de Franske ved Kors skandsen, blev commanderet af Capitain Merseman, som blev gjort til Fange med 22 Mand. Borgmesteren i Antwerpen Legrelle har udstædet en Bekiendtgiørelse fuld af Fortørnelse over Pobelens Jnsulter mod Fangerne, som havde kastet Stene paa dem. - Capitulationen bestaaer af 10 Artikler; man seer deraf, at alt Materialiet til Fæstningens Armering skal tilhøre den Belgiske Regiering, der bliver optaget et Jnventarium derover. General Chasse er syg og General Fa vange commanderer Garnisenen, som nu bestaaer af 3600 Mand. De Franske sige, at Fæstningen er qvalt under Bomberne; et Detaschement havde samlet sig bag en Bygning; men en Bombe traf dem og saarede 26 Md. De Hollandske Saarede bringes under stærk Escorte til Hospitalerne i Antwerpen.