Nye Tidender, 1717-09-01
Sverrig. Gottenborg. Den 3die i denne Maaned ere 9 af vores Capere formedelst Storm her havnede: Her ligger adskillige Nationers opbragte Skibe, samt et fire deels dømmes til Priis. Jgaar er et Ængelsk Orlogs-Skib her indkommet, hvorpaa Græven af Gyllenborg sig skal befinde. Vores Konge opholder sig endnu i Skaane og lader det sig ansee, at Hans Majest. nu mere vilde høre til en Freds-Forhandling, som den der hos Kongen værende Franske Gesandt, Græve de la Marqve, paa sin Konges vegne gjør nu nye Forslag til. Tydskland. Vien. Fra Semlin Krives, at den Kæiserl. Armee der imellem Sau og Donau-Strømmen havde slaget en frisk Lejr, saasom den der i Egnen mesten formedelst de mangfoldige Tyrkers døde Cropper ej kunde taale der længer at staae Tyrken hørdes der ikke videre til, end at den for Belgrad paa Flugten slagne Armee meget svag havde sat sig ved Nissa, og det beste Folk derfra undløbet hiem ad, desligeste og de dem, førend Slaget stood, under Veis til Hielp kommende Tropper, 30 til 40000 Mand stærke Orsova og Meadia indehavte, der hen var paa de Tidender, at Tyrken havde tabt Slaget for Velgrad, rykt tilbage, og som spurdes, at de Kæiserlige Generaler Steinville og Viard med deres underhavende Tropper noget nær vare ders indehavende Fæstninger Orsona og Meadig, have Tyrkerne der af Fæstningerne begivet sig paa Flugten af Nissa, og foruden at de ey have i saadan Hast aldeles kundet nedrive Fæstningerne, maattet efterlade sig derudi hen ved 50de mesten deels Metal Stykker grove Skyt og andre kostbare Sager. Og er ikke noksom at forundre, at saa stærke Tyrkiske Tropper saa skyndeligen have begivet sig paa Flugten, da dennem i Begyndelsen ikkun vare imodsendte en Oberst med 600 Husarer, saa end og Tyrkerne udi Widin og Obra ikke mindre paa de Tidender, at de Kæiserl. Tropper rykte frem mod dem, toge Flugten ad Nissa. Saaledes paa Kundskabernes Efterretning og ellers paa Valstæden og paa Flugten af den Tyrkiske Armee skal være omkomne hen ved 75000 Mand, som mesten skal være af det stridbarste Folk, som kaldes Janitskarer. Magdeborg. Jgaar Morges den 16de i denne Maaned henved 8te Slæt indfandt Hans Cariske Maj. sig her i Staden, og efter at Hans Majest. havde taget Værelse udi det Huus og Herberge, som Hans Høyfyrstl. Durchlygtigh. Hertugen af Meklenborg Sverin paa en 10 Dages Tid havde her ventet Czaren, og faret omkring med Hertugen af Dessau, som er denne Stads Gouverneur, for at besee Fæstningen og Stadens Leilighed, haver Hans Czariske Majst. i denne Morgen-Stund under denne Fæstnings grove Skyts Løsen, ligesom ved Ankomsten skede, begivet sig herfra paa Reisen af Berlin. Mand veed ikke, om benævnte Hertug af Meklenborg og skulde tage samme Vej til videre Samtale. Berlin. Efter at mand den 18de i denne Maaned til Ca rens formodende Jndtog her i Staden havde gjort allehaande Forberedelser, Kongen end og uden for Porten havde ladet slaae et Telt op, hvorudinden Hans Majst. den Dag over havde forventet Czarens Tilkomst, er H. Cariske Maj. alligevel ej førend Søndagen den 19de ditto udi Morgen Stunden hen ved 7. Slæt her ankommen fra Span dan, og det saa skyndeligen, at Regimenterne neppe saa snart have kundet komme i Geværet, som deres Majestæter havde hilset og omfavnet hverandre, efter at Czaren var stegen udaf sin Rossbaare, som hand af 2 Hester baares paa, derefter satte Hans Czariske Majest. sig til Hest og tog Vejen af Dronningens Lyst-Have Montbijour, did hen ledsaget af Hans Kongel. Majest., de tvende Herrer Margræverne og adskillige Generals Personer; Efter da venligste tagen Afskeed, Hans Kongel. Maj. med sit høje Følge forføiede sig udi Guarnisons Kirken der at paahøre Prædikenen, men Czaren lood sig bag af Haven til Vands overføre til sin her ved Hoffet værende Gesandt, Græve Galloskin, hvor Hans Majst. lod sig iføre nye Klæder, imidler Tiid lakkede det af Middagen, til den Tiid Czaren igien forføiede sig af Montbijour hvor at Hans Cariske Majest. var til Tafel, der H. Maj. Kongen og Margræverne, de fornemmeste Cariske Høj-Betiente, som udi Følge med vare, og nogle Potentaters Gesandter ved samme Tafel, Czaren til sær Fornøielse spisede. Efter at idet var endt, hvilket vel varede til Klokken 5 ad Aften, haver Hans Cariske Majest. træt af Reisen begivet sig til Roelighed og den Aften ey forlanget at spise. Den 20de ditto om Formiddagen gav Czaren vor Dronning sin Besøgelse, og efter aflagde saa venligste Besøgelse taget i høje Aasyyn den Kongl. Slots nye Bygning og Dom-Kirkens ziirlige Taarne, hvorpaa H. Cariske Maj. begav sig til Foods hen at besee det overmaade store Stykke grove Skyt, hvis Liige ikkesaa lige nogen Stæds findes, paa hvilket Caren med en uformodentlig Ledmyghed opsvingede sig og nøje betragtede de der paa støbte. Vaaben og Zirater, derpaa Hans Cariske Maj. tillige med Kongen begav sig atter til Tafel om Middagen af Montbijoux, og efter Tafel hos Dronningen gjort sin Besøgelse, hvor Hoffet var da paa det ziirligste klæd, hvorfra Hans Cariske Maj. igien forføyede sig ad Montbijour, ledsaget af Hans Kongl. Høihed, Margræven Alberti. 3 Dag den 21 ditto ventes hendes Cariske Majest. for at tage sin Værelse hos Hendes Gemahl Caren udi Monthijoux. Som det siges, da skal deres Majestæter den 24de herfra atter vilde begive sig paa Veien ad Pryssen, did hen Forspandet alt indtil Dantsig skal være bestilt.