JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-20
Hvor en Capital af omtrent 1200 Rbd. kan erholdes tillaans til førstkommende 11te December, anviser Fuldmægtig L. Nellemann i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-20
En confirmeret Dreng, helst fra Landet, som regner og skriver godt, der har Lyst til at lære Handelen, kan blive anbragt til 1ste Novbr. d. A. Det Nærmere aftales med Kjøbmand S. Lind i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-20
Kartofler og godt sexradet Byg kjøbes til de høieste Priser af Brødrene J. P. B. & A. N. Jensen. Til 1ste Mai 1812 søges paa Hovedgaarden Katholm pr. Grenaae en Meierske samt en Meieriebestyrer, der tillige er Bødker. Meieriet er paa 160 Køer. Uden paalidelige Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-20
Bærme kan daglig bekommes hos Undertegnede naar Bestillinger skee snart. Th. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-20
Paa Westereng ved Aarhuus er optaget en sortbroget 2 Aars Stud og en blaa 7 a 8 Aars Sweitzer-Kor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
No 182. Fredagen den 22. J Octbr. Fredagen den 22. J Octbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede i fortidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Nyheder fra Udlandet. Freden i Spanien (hedder det) var kun et Havblik, hvori truende Stormskyer speilede sig; Borgerkrigen har atter løsladt sine Furier over dette ulykkelige Land. Overgeneralen Espartero, mere begunstiget af Lykken end af Naturen, tog Diademet fra sin Dronning og vendte sin Kaarde mod Spaniens Bryst. Folket sukkede efter Ro og taalte den lykkelige Krigers Vold; men Spaniernes romantiske Phantasie elskede Billedet af den landflygtige Dronning, hvis Skjønhed og Forstand, hvis høie Mod under bittre og uforskyldte Krænkelser tiltalte den spanske GrandezzaOvergeneralens farlige militaire Rivaler, hans lidet udmærkede Regentliv og en uklog Ophævelse af de baskiske Provindsers historisk begrundede Ret, og paa den anden Side Dronningen, som brændte af Længsel efter sine Børn og deres Fædreland, som aandede Hævn mod Esparter, og styrket ved Frankrigs Sympathie og flere spanske Generalers Hengivenhed, uden Hvil forfulgte sine Planer i Paris – alt dette kunde ikke længe blive uden Følger. Alle en Borgerkrigs Elementer virkede stille mod hverandre og maatte omsider bryde løs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Opstanden i Spanien vedbliver at gribe alvorligt om sig. Dronning Marie Christine skal virkelig være ankommen til den spanske Grændse, hvorfra hun har sendt saadanne Depescher til Paris, at de have ansporet den franske Regjering til at paaskynde en Troppeforsendelse til Pyrenæerne. Ogsaa e officielle Beretninger, saaledes som de ere modtagne i Telegrafdepescher, ere i fuldt Maal skikkede til de lvorligste Bekymringer. Natten til den 6te ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
(hedder det i en af dem) hørte man Kanontorden fra Pampelona. O'Donnell, der er i Besiddelse af Citadellet, havde opfordret Staden til at overgive sig; General Ribeira, som kommanderer i Staden, havde afslaaet Opfordringen, og nu skjødes der fra begge Sider." – "Den 5te om Morgenen (hedder det i en anden Depesche) har Bilbao (Hovedstaden i Bis cana) erklæret sig for Dronningen. Jndvaanerne, Nationalgarden og Garnisonen (1600 Md.) havde i hendes Navn taget Staden i Besiddelse." – J en tredie: "J Vittoria have 3 Regimenter proclameret Dronning Jsabella og Dronning Christines Regentskab. Jngen modsatte sig denne Bevægelse. Civil- og Militairautoriteterne have svoret begge Dronninger Troskab og Lydighed. Derpaa vare alle disponible Kræfter afmarscherede til Pampelona." Og i en fjerde hedder det: "Bevægelsen udbreder sig i Viscaia og Alava." Fra Citadellet i Pampelona vajer en Fane med følgende Jndskrivt: "Leve Jsabella 11 og hendes ophøiede Moders Regentskab." O'Donnell, der kalder sig interimistisk Vicekonge og Generalcapt, i Navarra og de baskiske Provindser, har udstædt følgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Proclamation: "Soldater! Den ophøiede Fyrstinde, hvis Navn i syv Aar forte Eder til Kamp og Seier; hun, der i sin Jver for Spaniens Lykke aabnede Landets Porte for de han lyste Spaniere; hun, Gjenopretterinden af denne ulykkelige Nations Fred og Frihed; hun, der foretrak et ærefuldt Eil for Constitutionens Krænkelse; hun, vor Dronnings Moder, er i Begreb med at vende tilbage til os, En Utaknemmelig, forbunden med det Fuleste, Revolutionen har frembragt, har villet sætte sig i den ophøiede Christines Sted. J have i et heelt Aar været Vidner til hans skjændige Tyrannie. Udulig til at regiere, svag mod de fremmede Magter, utaknemmelig mod Hæren, hvis Blod han ikke skaante, for at hæve sig selv, have J seet ham midt i det krænkede Spanien autorisere de meest despotiske og umoralske Handlinger, medens han traadte Constitutionen, han havde besvoret, under Fødder, og berøvet en Moder den Trøst, at opdrage sin Datter, som hun inderligen elsker, i Kjærlighed til sit Folk. Den spanske Armee vansmægter af Hunger til Løn for sine Felttoge; de fleste af dens Chefer og værdige Officerer, som ved Saar og Strabadser vare tvungne til at drage sig tilbage fra Krigstjenesten, og ventede civile Ansættelser, da Fredstiden kom, ere tilsidesatte og forhaanede, medens Embederne gives bort til alskens ufortjente Personer. Selv Dronningen og hendes Søster svæve i Fare, ja Soldater, disse ophøiede Børns Liv, som ere vor Garantie mod D. Carlos's fornyede Fordringer. Marie Christine, hvem en Ærgjerrigs Forræderi en Tidlang har fravristet Regentskabet, vender nu tilbage til Spanien, for at tilbagefordre det hellige Pant som Fædrelandet havde anbetroet hende. Ved hendes Side ville J finde de Generaler, der saa ofte have fort Eder til Seier, og hvis Blod har flydt paa Valpladsen tilligemed Eders. Jeg tvivler ikke om Eders Troskab. Altfor længe have J været en Bold for eet eneste Menneskes Ærgjerrighed. Jler nu hen til den Post, som Æren anviser Eder, ved Siden af Dronningens Throne."(En lignende Proclamation er udstædt til Jndv. af Navarra og de baskiske Provindser. Alle Beretninger stemme overeens deri, at de meest anseete spanske Generaler have indgaaet Forbund om at hævne Armeens (mon ikke af Misundelse?) Ære, som de ansee for skjændet ved den Maade, hvorpaa man behandlede Marie Christine i Valencia, og man formoder, Bevægelsen mod Espartero vil blive almindelig. Da man tillige kjender O'Donnell som en af de meest agtede og forsigtige spanske Generaler, saa er det ikke at tænke sig, at han vilde ubesindigen styrte sig i et saadant Foretagende, uden at kunne raade over store Kræfter og have vigtige Forbindelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Af Privatbreve fra Aladrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Natten mellem 7 og 8 Octbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Den kgl. Garde, som gjorde Tjeneste i Slottet, har erklæret sig for Regentinden. Man hører Geværild fra Slottet; Generalmarschen slaaes i Gaderne. De Sammensvorne have villet bemægtige sig den unge Dronning og hendes Søster. Morgenen 8 Oct. De Sammensvornes Plan er mislykkedes, 80 Gardeofficerer ere afskedigede. Regenten havde været forberedt, og hverken han eller Hr. Arguelles veeg et Øieblik fra Hs. Maj. Dronningens Side. Slotsgaarden vrimlede af Tropper, og disse kommandere des af Regenten (Espartero) selv. De Sammensvorne bleve modtagne med en stærk Geværild, idet de trængte ind paa Slottet. Men ogsaa disse fyrede, saa en Kugle streifede Esparteros Hoved. Mange faldt paa begge Sider, en Mængde ere arresterede. Dronningen og Jnfantinden viste sig i Morges paa Slotsbalkonen, omgivne af Regenten og Ministrene. Kort efter holdt Regenten Mønstring over Tropperne, takkede dem for deres Troskab, men Folket var taus, og har endnu ikke erklæret sig for hvilket Parti det vil slaae sig til. Efterm. Man befrygter næste Rat en ny Bevægelse i Hovedstaden. Det hedder, at det skal være de Sammensvornes Plan at begive sig til Regentens Hotel, for at overfalde ham og dræbe ham. De Sammensvorne stole paa nogle Cavalleriregimenter som ikke skulle være Espartero hengivne. Alle Caffehuse ere lukkede, og man seer Natten med Ængstlighed imøde. Regentens Hotel ligner en Fæstning; det er omgivet af nogle og tyve Skildvagter. Af dem som grebes med Vaaben i Hænderne ere 15 strax blevne skudte, hvoriblandt nævnes endog to Generaler: Diego de Leon og Nozaqueray. (I Paris gik det Rygte, at Espartero var bleven myrdet. Det er ikke saameget længe siden at Madrids Jndvaanere trak Seiershertugens Vogn under uhyre Jubelraab.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Fra Paris erfares, at Marie Christine havde faaet Depescher fra O'Donnell, som indstændigt anmoder hende om at komme til Spanien og stille sig i Spidsen for Bevægelsen. Ogsaa meldes, at Dronningen havde deponeret sine Smykker og Juveler i den franske Bank, og at denne havde givet hende et meget betydeligt Laan derpaa. Hovedthemaet i alle franske Aviser er det Spørgsmaal, om Opstanden kan fra Frankrigs Side vente Understøttelse eller ikke, og det er en almindelig Mening, at Opstanden kan glæde sig ved det fr. Kabinets udeelte Bifald. Men hvad dette end kan ønske, beslutte vil det ikke, for Marie Christines Sag har faaet en afgjort Overmagt. Gazette de france taler om en næsten fjendtlig Note fra Espartero, der beskylder den fr. Regjering for Medvideri i Opstanden, og forlanger i det mindste Neutralitet. Hvert Øieblik indtræffe der Kourerer til Paris, og paa samme Dage har Ludvig Philip kaldet to a tre Gange sine Ministre til sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
De fremmede Gesandter afsende daglig Kourerer til deres Hoffer. Der er saaledes for Øieblikket et overordentligt Liv igjen i Politiken. Sætter Dronning Christine sine Planer igjennem (hedder det i den pr. Statst.) vil England see det med stor Utilfredshed; seirer Espartero, vil hans Regjering sværge det nuværende System i Frankrig et dødeligt Had. J begge Tilfælde ere Spændinger uundgaaelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 19de October. Jmorges er det nye Jerndampskib Ægir afgaaet herfra til Augustenborg for at afhente Hs. M. Dronningen, der agter at indskibe Sig paa Fredag derfra til Corsøer, hvorfra Reisen paa Løverdag fortsættes til Sorgenfri. Skibet føres af Capt. Bodenhoff. D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen, agte at afreise fra Odense til Khvn, den 26de dennes, til hvilken Tid man venter at den store Militaircommission vil have endt sine Arbeider. Hs. D. Prinds Frederik af Hessen og Søster H. D. Prindsesse Marie af Anhalt-Dessau ere i Løverdags an(Dan.) komne til Odense Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Hs. M. har allern, udnævnt Componisten Baron v. Løvenskjold til kgl. Kammermusikus. Jmorgen afreiser han herfra til Rusland. (S. Bl.)Der arbeides for Tiden i Generaltoldkammeret paa et Lovforslag om Consumtionens Ophævelse, der næstegang skal forelægges Stænderne. (Fl. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
- Cancelliet har stadfæstet Beslaglæggelsen af Fædrelandets sidste Fredagsnummer, og Sag vil(Brig. Td.) blive anlagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Jdag er Censur afholdt over d. A. Examen artium. Til den mundtlige Prøve tilstedtes 139, hvoraf 1 udeblev og 1 forlod Examen. Af 146 som havde været oppe til den skriftlige vare 5 rejicerede for den lat. Stiil og 1 for Overs. f. Latin paa Dansk, og 1 havde forladt Examen. Hovedcharacteren for de 137 som havde bestaaet Examen var saaledes: En udmærket (Stephan Linnemann fra Borgerdydskolen i Khvn.) 74 laudabilis, 61 hand illand., 1 non contem. Paa flere Steder i Sjælland træffes i denne Tid Forberedelser til Valgene af Medl. til Sogneforstanderskaberne, der fra n. A. Begyndelse skulle træde i Virksomhed. (S. Bl.)– Etatsraad Hvidt, denne udmærkede kundskabsrige og talentfulde Kjøbmand, har, som bekjendt, i sin Ungdom fuldendt den academiske Bane. Anno 1791 blev han i sit fjortende Aar Student med Udmærkelse. Hans Studenterjubilæum vil altsaa kunne feires i denne Maaned. Prinzlaus første Gjæsterolle paa det kgl. Theater er bleven haardt critiseret i Khvnsposten af en Hr. 14, der bl. a. fortæller, at "Publikum mødte med meget høit spændte Forventninger, at Publikums Godhed maa tilskrives dets "bekjendte Godmodighed, at Printzlau havde stødt hans Øre ved hans nogle simple og provindsielle Udtale af mange Ord, men indrømmer dog med alt dette, at Pr. har en temmelig betydelig Noutine paa Scenen." Slutningstiraden er især fortræffelig, den lyder saaledes: "Saameget troe vi imidlertid at kunne forudsige med Vished, at Kjøbenhavns Damer neppe ville følv en saa cannibalsk Kjærlighed for Hr. Printzlau, at de, hvad der fortælles om Damerne i nogle af Jyllands Stæder, skulde udklippe hans Navn af Aviser og Placater for at spise det paa Smørrebrød. Da det forleden Aften ved Bournonvilles første Fremtrædelse ingen Ende vilde tage med Bravoraabene, hørtes sluttelig (ifølge fl. Bl.) en Stemme som raabte: "Nu kan det være nok, Odense, den 16de October. Der tales nu heri Byen saa løseligt om at Militaircommissionen vil have fuldende sine Arbeider i Slutningen af d. M. og at Kronprindsen strax derpaa afreiser til Khvn. (Hp. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Fra Sjælland. Med Vintersæds=Nedlægningen seer det bedrøveligt ud. Jkkun paa enkelte Steder og i de mindre Jordbrug er den bleven lagt i betimelig Tid. Siden denne Maaneds Begyndelse har næsten slet Jntet ladet sig bringe i Jorden. Paa den nu saa langt fremrykkede Aarstid er det næsten uklogt at tænke paa videre Rug=Udsæd, denne Sædeart er som bekjendt kjælnere end Hveden; den taaler ikke at faaes i fugtig Jord og kan kun udholde en streng Vinter, naar den i Efteraaret er bleven tilstrækkelig rodfæstet. Det er nu hverken at formode, at Jorden vil blive beqvem til at behandle i dette Efteraar eller at den Rug, der herefter faaes, vil kunne udvikle sig tilstrækkeligt inden Vinteren. De fleste Landmænd, ville derfor udentvivl kun bestræbe sig for at faae saaet Hvede, af hvilken Sædeart ogsaa kun lidet er bleven nedlagt. Paa mange og maaskee de fleste Hovedgaarde var i Midten af denne Maaned endog slet ingen Hvede bleven saaet; og den Tilstand i hvilken Brakmarkerne overalt befinde sig og have befundet sig i de sidste 3 Uger, giver kun lidet Haab om en heldig Vintersæds Høst i næste Aar; men derimod desværre til Vished nærgrændsende Formodning om, at mange til Vintersæd bestemte Jorder ville blive ubesaaede i dette Efteraar. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Skibs=Efterretninger. J Stormveiret den 5te October strandede ved Bornholm en Skonnertkuf fra Ostfriesland, kommende fra Riga med 1370 Tdr. Hør fro og 2 Læster Hør til Gent, og en Slup af Carls ham, fra Flensborg best. til Hjemstedet. Begge Skibe er Vrag. Handels=Efterretninger. Hvad der især maa bidrage til at opretholde de høie Kornpriser er det vedvarende vaade Veir, der forhindrer Landmanden i at bearbeide Jorden til Vintersæden, ligesom ogsaa i at optage Kartoflerne, der tildeels fordærves og især i England maa erstattes paa andre Maader. Rugen staaer især høit i Priis. Men i det Hele hersker der for Øieblikket megen Stilhed i Kornhandelen. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Befordringer og Afgang. Forstrandidat GrevVargas Bedemar er allern, udnævnt til Jagtjunker; Adjunct ved Sorøe Academies Skole, F. C. Birch, og Adjunct ved Metropolitanskolen B. Mørch til Overlærere, Forstn. ved Wordingborg lærde Skole og Sidstn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
ved den lærde Skole i Randers. Dødsfald. Amtmanden over Nord- og Øster=Amtet paa Island, B. Thorarensen. Krigsassessor By og Herredsfoged Jacobsen i Hasle paa Bornholm. O. Olsen, Eier af Nordgaarden. Enkefrue Blicherolsen f. Buhl i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Aarhuus. Hele Dagen igaar samt Natten forud havde vi her en ryggende Storm med orkanagtige Stød saa Husene rystede og mange Tage bleve ødelagte. En lille Jagt af Kjøbenhavn faaes ud paa Formiddagen, da Uveiret var stærkest, under Riisskov uden Mast og Bugspryd. Skjøndt der var den øiensynligste Livsfare ved at komme dette Fartøi til Hjelp, gik dog Skpr. N. Michelsen, (der fører den nylig hjemkomne Galease "Güldencrone", og som bærer Sølvmedaillen for ædel Daad for alt fleregange tilforn at have reddet Menneskers Liv) og tre Lodser, Ole Larsen, Halvorsen og Mads Stilling, med en Baad ud til Jagten, hvis Dæk overskylledes af Bølgerne, og reddede to Mand, der befandt sig ombord derpaa. Paa Grund af bemeldte Stormeir gik Dampskibet til Kallundborg først herfra idag. Jgaar Eftermiddags var her saadant Lavvande, at man kunde gaae tørskoet paa Havets Bund næsten et heelt Bøsseskud fra Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Reisende m. Dampsk. f. Aarhuus til Kallundborg: Hofjægermester Baron v. Rosenkrantz, Hofjunker og Copiist Serene d'Aqueria, Kammerassessor Neergaard, Kammerjunker Baron Juel Ryssensteen, Frøken M. Flensborg, Fru Kammerraadinde Juul med 2 Børn, Jomfrue Jebolt, Justitsraad Gederfeld de Simonsen, Lieutenant v. Høyer, Proprietair F. Ree, Grosserer Tschudi, Frøkenerne S. og I. Paulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Bekjendtgjørelser. Næsten efter 2 Aars Svaghed og sidste 1/2 Aars haarde Lidelser, bortkaldtes herfra til det Evige den 16de dennes min retskafne, trofaste og virksomme Mand, Anton Ferdinand Mazanti, i sin bedste Alder, 52 Aar, og efter 25 Aars lykkelige Ægteskab, efterladende mig dybtsørgende Enke tilligemed 10 uforsørgede Børn; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende og deeltagende Slægt og Venner. Stougaard, den 20de October 1841. Elisabeth Christine Maganti, født Jngersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
At det alvise Forsyn i Gaar Aftes efter 3 Ugers Sygdom og 15 Aars kjærligt Ægteskab, til et bedre Liv bortkaldte min trofaste og uforglemmelige Mand, Landinspecteur og Tiendecommissair Andreas Laurentius. Hastrup, i hans Alders 51 Aar, bliver herved bekjendtgjort for Familie og deeltagende Venner. Condolence trabedes. Petersholm, den 19de October 1841. B. C. Hastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Løverdagen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Aarhuus Byes Frederiks port afholdt offentlig Auction over endeel gode Faar, Lam og Beder. – Lysthavende indbydes. Løverdagen den 23de dennes, om Middagen Kl. 12 1/2 afholdes, efter Begjæring af Bygningsconducteur Thiele mann, Auction i den Justitsraad Herredsfoged Lanng forhen tilhørende Gaard, der nu er indrettet til Realskole, over en stor Deel gamle Bygningsmaterialier; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 19de Octbr. 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Mandagen den 25de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Gaardeier Friis i Jngerslev og Forpagter Friis i Holme, afholdt Auction i Holme Præstegaard, over 2 Heste, nogle Køer og Ungqvæg, en ny Vogn, Seletøi, Meierieredskaber, Kakkelovne, samt omtrent 100 Faarkreature, hvoriblandt nogle udmærkede Moderfaar, Vædere til Tillæg og Beder til Slagtning, med mere. Hads & Ring Herredscontoir, den 9de Octbr. 1841. Nyholm const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Mandagen den 25de October, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Begjæring af Proprietair Hollesen, afholdt Auction paa Kollerup over endeel Sengeklæder, nogle Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, 2 gode Reisevogne, nogle Arbeidsvogne, en stor Deel gammelt Ege- og Fyrretommer m.m. Endvidere agtes bortsolgt en Teglovn til Nedbrydelse, og flere til et Teglværk henhørende Redskaber, deriblandt Æltevogn, Former og Hjulhører. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 7de Octbr. 1841. desenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Jfølge Skifterettens Begjæring, bliver den Stervboet efter afdøde Kroemand Hans Hansen og ligeledes afdøde Hustrue Ane Hansen fød Thomsen tilhørende Ulf kjær Kroe i Ulfborg Sogn, med tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., samt tilhørende Anpart af Ulfborg Sogns Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes om Mandagen den 1ste, 15de og 29de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10; de 2de første Auctioner her paa Contoiret og den sidste i Stedet selv. Det bemærkes: at Kroen ligger særdeles beqvemt ved Landeveien fra Lemvig og Holstebroe til Ringkjøbing, omtrent mellem disse Kjøbstæder, og at der ved samme aarlig holdes et meget besøgt Marked. Ved sidste Auction bortsælges tillige Stervboets Besætning, Ud= og Jndboe. Dette bekjendtgjøres saaledes til Lysthavendes Efterretning. Ulfborg, Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 12te October 1841. I Herredsfogdens Fraværelse, Hoffmeyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Torsdagen den 20de d. M. og følgende Dage, afholdes i Nørre Stenderup Præstegaard Auction over endeel Kreaturer og Meubler, bestaaende af Heste, Køer, Faar og Sviin, Postvogne og andre Vogne, Plouge og Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Harver samt Hestetøi m.m. Sengestæder, en Divan, Borde, Stole, Speile, Chatoller, Skriverpulte og Bogreoler, endeel Kobberstykker, en Electrisermaskine, en Glas=Lysekrone, samt en Jernkakkelovn og endeel gode Bøger. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Fredericia, d. 11te October 1841. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Torsdagen den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 16, slet, bliver, ifølge Amtets Ordre, paa Hasle o. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af tvende store Steenkister, paa Veien mellem Terp og Lystrup, efter Conditioner og Overslag, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 20de October 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Kongelig Classe=Lotterie. Seidelin. Nye Lodsedler til 6te Classes Trækning som foregaaer den 25de October, 1ste og 8de November d. A., kan faaes for 25 Rbdlr. pr. Seddeel hos W. J. A. Lewerkhuusen, Rosensgade 32 912.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
At jeg fremdeles vedbliver at fortsætte Bogbinder Professionen, dette bekjendtgjøres herved for mine ærede Kunder og Andre, der fremtidig ville forunde mig deres Søgning. Aarhuus, den 20de October 1841. A. B. sal. Johansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
At jeg er flyttet fra Grønnegade til Studsgade hos Hr. Værtshuusholder Bendstrup, dette tjener til behagelig Underretning for Frue Sogns Menighed. Ligeledes giver jeg mig den Frihed herfra at anbefale mine Fortepianoer a., der stedse sælges til meget billig Priis og paa billige Vilkaar. Aarhuus, den 19de Octbr. 1841, ærbødigst A. Th. Müller, Organist og Jnstrumentmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Jeg tillader mig herved at bekjendtgjøre: at jeg er flyttet til Stedet Ms 57 paa Middelgade, skraaes for Graven, hvor jeg fremtidig anbefaler mig med Forfærdigelse af alle til Modepynt henhørende Sager. Jda Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Undertegnedes Varelager er atter i Dag blevet forøget med et Parti af de nyeste og skjønneste Mohaire Alpaccas, fornemmeligen egnende sig til Dame-Kaaber, hvortil samme paa det bedste anbefales af Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Spanske Viindruer, er arriveret hos F. Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
En skikkelig Dreng kan strax blive antaget i Skomagerlære hos C. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Hvor en smuk, god og solid Wienervogn med Vinduer, og en Postvogn, samt et Sæt pletteret Hestetøi, kan for billig Priis faaes tilkjøbs, anviser Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Af en Drivt Stude som den 8de dennes afgik fra Aalborg hertil, er tabt een underveis, der menes i Egnen af Skanderborg. Enhver som maatte træffe denne, der er klippet N. paa venstre Lænd, og en – paa samme Hofte, samt brændt A paa venstre Horn, bedes at anholde den, og melde mig det, der og lader den afhente, og betaler Omkostningerne. Steensballegaard, den 17de October 1841. E. J. W. Arenseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Onsdagen den 20de October mellem Kl. 10 og 12 er paa Veien fra Rosenholm til Hornslet tabt en bruun Lommebog, hvori fandtes to Femrigsdalersedler og een Rigsdalerseddel. Den retsindige Finder bedes at levere samme mod en passende Douceur til Hr. Forpagter Bud paa Rosenholm, hvis Navn staaer skrevet paa det første Blad i Bogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-22
Ved Tallotteriets 1395 Trækning i Altona udkom: No. 53. 90. 38. 17. 82.