Almuevennen, 1843-04-19
Samme Aar som en Præst i Jylland paa denne Maade fik indført den nye Psalmebog hvor den ikke før var brugt, overveiede og petitionerede de jydske Stænder om dens Afskaffelse hvor den hidtil var brugt. Sagen indførtes for disse Stænder 1840 ved et Forslag fra et Præste-Convent i Ribe Stift, der fremlagdes af Stiftsprovst Hald, og gik ud paa: 1) At en Commission af de dertil bedst skikkede Mænd maatte blive udnævnt til at gjøre et Udvalg af Psalmer samt nogle Bønner, der kunde udgjøre et gavnligt Tillægshefte til de nu brugelige Psalmebøger, og 2) at et saadant Tillægshefte derefter maatte autoriseres til Kirke- og Skolebrug i de Menigheder hvori 2/3 ønske det. Biskop Olgaard ansaae Sagen for at være af høieste Vigtighed, og anbefalede den af al sit Hjertes Varme. Efterat Kammerjunker Lüttichau havde yttret, at det Tilsigtede maaskee kunde opnaaes ad den collegiale Vei, uden at man behøvede at henvende sig til Stænderne, bemærkede Commissarius, at Regeringen altid har Betænkeligheder ved Forandringer i det Kirkelige, fordi den frygter for, at de ikke ville blive modtagne med Velvillie, naar et Andragende derimod indkom fra Stænderne, saa vilde en saadan Skrupel falde bort, og Foranstaltningen vilde maaskee da ogsaa blive optaget med mere Velvillie. Comiteen som derpaa med 35 Stemmer mod 6 blev vedtaget, kom til at bestaae af Biskop Olgaard, Stiftsprovst Hald og Gaardeler Thorsen. Denne Comitee yttrer i sin Betænkning, om den "evangelisk christelige"Psalmebog, at de Bearbeidelser af ældre og andre Psalmer, der findes i samme, størstedeels ere mindre beldige og ofte have afskaaret det Bedste, og at den hæ rer Præg af den Tid og den Tids Retning, i hvilken den blev samlet, hvisaarsag mange retsindige Christne troe, ikke at finde enkelte Christen Troes Lærdomme og bibelske Forestillinger saaledes eller saameget berørte og fremhævede som de ønskede, hvorfor de beklage sig over, ikke ved dens Brug at føle sig tilfulde opbyggede. Da der dertil senere ere udkomne saa mange skjønne Samlinger af Psalmer og aandelige Sange samt heldige Bearbeidelser af ældre Psalmer, saa formeente Comiteen at det nu var Tiden til at tænke paa en ny Psalmebog. Og saa under Forhandlingerne viste det sig, at man foretrak en heel ny Psalmebog for et Tillægshefte, og ikke een Stemme løftede sig til Forsvar for den nuhavende. Selv Commissarius, der dog paa Embedsvegne maatte have Opfordring til at tale dens Sag, sagde, at det var vist nok den havde den Mangel, "at de Palmer, hvorved de eiendommelige christelige Læresætninger skulle udtrykkes, for en stor Deel savne den religiøse Beggeistring, som man kunde ønske, og derfor ikke gjøre det Jndtryk paa Sindet, som de ældre Psalmer". – "at de eiendommelige christelige Lærdomme paa den Tid (da Psalmebogen udarbeidedes) havde mindre Liv og Kraft hos Mange, og navnlig hos de Digtere der deeltoge i Bearbeidelsen af de ny Psalmer, og at de Psalmer hvori disse Lærdomme ere udtrykte, savne den varme christelige Følelse, som man kunde ønske, Forhandlingerne dreiede sig især om hvorvidt en ny Psalmebog burde befales indført, og det er glædeligt at see hvilken Liberalitet Forsamlingen hyldede i denne kirkelige Sag, thi skjøndt Comiteen kun havde foreslaaet den indført i de Menigheder hvor 2/3 Deele af Huusfædrene tilkjendegade Ønsker derom, og Commissarius fandt dette saa liberalt som mueligt, saa kom dog Forsamlingen til det Resultat, at denne Jndstilling faldt bort, efterat Kammerjunker Lüttichau havde yttret, at det var ønskeligt om man kunde undgaae enhver befaling, men indskrænke sig til en Anbefaling; og Præsidenten, Prof. Schouw, at det var altid misligt, at ove en saadan Tvang i religiøse Sager, og i ethvert Tilfælde syntes det rigtigst, at Psalmebogen først blev udarbeidet, maaskee vandt den saa almindeligt bifald, at den ved Alles Samtykke kunde vinde Jndgang. Det var især Modstand fra "de gammeldags Christne mod en ny Psalmebogs Jndførelse, man befrygtede, og man henviste ved denne Leilighed til de Optøier der foregik i Barrit Kirke, som vi i det Foregaaende have omtalt, ligesom ogsaa Commissarius henpegede til den Modstand der vistes det paatænkte ny Nitual, men det røber en total Miskjendelse af Bevæggrundene til hiin Modstand, at forudsætte at de der holdt paa det gamle Nitual ogsaa vilde holde paa vor nu brugelige Psalmebog, eller at de der modsatte sig den fra 1798 ogsaa vilde modsætte sig en fra 1843. Det var derfor og et godt og i alle Henseender velbegrundet Svar Stiftsprovst Hald gav herpaa; han sagde: "De forargelige Optrin som have viist sig, hvor der var Spørgsmaal og Jndførelsen af den evangelisk christelige Psalmebog, have netop fundet Sted i saadanne Menigheder, hvor den christelige Følelse er levende hos mange Menighedslemmer; det er den Mangel paa christelig Varme, hvoraf den evangelisk christelige Psalmebog lider, der giør, at de ikke kunne føle sig tilfredsstillede ved den, forsaavidt angaaer de Psalmer, som have Hensyn til Guds Væsen og Egenskaber og Tilstanden efter Døden; den rette christelige Troes Fylde finder man ikke i denne Psalmebog, hvor snarere kun den naturlige Religion er repræsenteret. Naar altsaa en Psalmebog udarbeidedes, hvori det Bedste af de ældre optoges, og desuden de nyere christelige poetiske Qvad, vilde den vistnok blive modtagen med levende Jnteresse af den største Fleerhed af Christne, uden Hensyn til Nuancer, (Forskjelligheder) i dogmatiske Anskuelser. Det er bekjendt, at der hos os findes den meest forskjellige Troe, hinanden aldeles modsatte Religionsmeninger, og disse maatte ogsaa nødvendig i en saadan Folke-Forsamling under ensaadan Sags Behandling komme frem; saaledes see viJustitsraaderne With og Rummelhoff yttre, at de der modsatte sig den nye Psalmebog i Barrit, og dem der ere enige med disse, ikke ville være tilfredse naar de ikke i Psalmerne gjenfinde Helvedstraffen og "den skinbarlige Satan", og at disse Ord ikke vilde forekomme i en saadan ny Samling, da Udarbeidelsen af denne jo vilde blive betroet "oplyste og forstandige, skjønsømme og talentfulde" Mænd; derimod meente Etatsraad Brink Seidelin, at dette Ønske let kunde opfyldes, da disse Ord netop forekom i en af Kingos skjønneste Psalmer, og Commissarius yttrede, at det var en utidig Jver man ved Udarbeidelsen af "den evangelisk christelige Psalmebog viste, for at fortrænge Diævelen, thi hvorledes man end vil forestille sig det Onde, hører den personlige Djævel netop hjemme i den christelige Poest. En af Luthers herligste Palmer: "Vor Gud han er saa fast. en Borg, har tabt meget af sin Kraft derved, at man ikke har villet tillade, at det Onde traadte frem som Person Forsamlingen indstillede først med 39 Stemmer imod 6: "At det maatte behage Hs. Majestæt, paa saadan Maade og ved saadanne Foranstaltninger, som maatte befindes meest hensigtsmæssige, at lade, saasnart skee kan, istandbringe og til kirkeligt Brug autorisere en ny Palmebog, derunder Tillægget af Evangelier o. s. v. indbefattet, og for det Tilfælde at Kongen ikke bevilgede dette, da indstilledes med 42 Stemmer mod 3: "at Hs. Majestæt ville lade foranstalte et Udvalg af ældre og nyere Psalmer udgivet som Tillægshefte til den evangelisk christelige Psalmebog, og til Brug ved Gudstjenesten, autorisere dette Tillæg. J den kongelige Bekjendtgjørelse til de jydske Stænder da de samledes i 1842 hedder det som Svar paa denne Jndstilling: "Vi kunne forTiden ikke ansee Udarbeidelsen af en heel ny Psalmebog til Brug ved den offentlige Gudstjeneste for tilraadelig. Derimod have vi allernaadigst bifaldet, at der gjøres et Udvalg af saadanne ældre og nyere Psalmer, der meest maatte savnes i den evangelisk christelige Psalmebog, hvilken Samling, naar den af Os allernaadigst er approberet, vil blive foranstaltet udgivet som Tillægshefte til bemeldte Psalmebog og autoriseres til Brug i de Menigheder, hvor denne Psalmebog er indført. Vi have derhos allernaadigst resolveret, at dette Udvalg overdrages en Commission, angaaende hvis Medlemmer Vi allernaadigst have paalagt Vort Cancellie at indkomme med nærmere allerunderdanigst Forslag. Et Udkast til et saadant Tillæg, samlet og ordnet af Biskop Mynster, er med Kongens Tilladelse foreløbig udgivet som Prøve. Det er bestemt til et Forarbeide for den befalede Commissions Forhandlinger, og det er udgivet fordi det er ønskeligt derover at høre "berettigede Dommere;" Stemme. Commissionen er bestemt at skulle bestaae af de samme Medlemmer som den der i sin Tid var anordnet til at afgive Betænkning over det nye Ritualudkast, nemlig Biskop Mynster, Professor Clausen, Stiftsprovst Tryde, Professor Kolderup-Rosenvinge, Biskop Tage Møller, Directeur Waage i Sorø, (senere død) og Provst Boisen i Søllerød. Det er meget at beklage at Hs. Majestæt ikke fandt Udarbeidelsen af en heel ny Psalmebog tilraadelig, thi vi ere fuldkommen enige med Commissarius om, at derved vilde opnaaes noget Fuldkomnere, noget meget Skjønt. Vi kunne ikke vide hvad det er Kongen har anseet for at være til Hinder herfor, men de Grunde Commissarius anførte derimod kunne vi ikke tillægge nogen afgjørende Vægt; den første af disse Grunde var den, at det ikke vilde være let at faae udarbeidet en Psalmebog, som kunde tilfredsstille de religiøse Følelser, og Tidens Oplysning i dennes forskjellige Retninger, men vi skulde meget feile, om det ikke, med Hensyn til det rige Forraadskammer der staaer til Afbenyttelse, vilde være let for de dertil beskikkede Mænd at samle en saadan, der af alle vore religiøse Partier vilde foretrækkes for den vi nu har, der ikke tiltaler Nogen. Den anden Betænkelighed Commissarius fremsatte var den med en ny Psalmebog forbundne Bekostning for Menighederne, og denne Betænkelighed kunne vi ikke nægte er vel begrundet, men vi mene dog og, at det burde ved et Forsøg prøves, hvorvidt den muligen kunde tilfredsstille de christne Menigheders Ønsker, at de ikke saae an paa Udgiften, og det er langtfra ikke afgjort, at de Fattigere vilde blive de Sidste til at anskaffe den. Den tredie Grund, at den vilde møde megen Opposition fra dem der opponerede mod det nye Nitualudkast, er en ligefrem Vildfarelse, og vi kunne forsikkre, at netop de med største Taknemlighed vilde gribe en ny Psalmebog, der var udarbeidet i samme Aand som det udgivne Tillægsudkast.