JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Jforgaars er atter et Corps Preussere marscheret herfra. - Den bekiendte General Alix skal være bleven heftet i Doubedepartementet. - Den 15de d. ex Hs. Keiserl. Høyhed Arveprindsen af Østerrig, ledsaget af sine Kammerherrer og Adjutanter, og i Selskab med Generallieutenant Baron Blanchi, Hertug af Casalanza, samt Generallieutenant GrevNeipperg, ankommen til Marseille. Hs. Keiserl. Høihed havde frabedt sig alle Æresbeviisninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Grev Floirap har under 12 October i Vannes ladet opslaae en Dagsbefaling, hvori han foreskriver Forholdsregler mod de Uordener, som bevæbne de Personer, hvilke enkelte eller troppeviis gjennemstrøife Landeveie &c., udøve i Morihan. - Den 22 d. ankom et engelsk Transportskib med franske Krigsfanger til Havre. - Den hidtilværende Arrestforvarer i Conciergeriet er bleven afsat, fordi man har opdaget en Plan, efter hvilken han agtede at bortføre Marschal Ney.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 7 Nov. Ved det nye Skoleaars Begyndelse, optoges i Odense Cathedralskole 13. nye Discipler, hvoraf to kom i 4de, 1 i 2den, og 10 i 1ste Klasse: Discipeltallet blev derefter saaledes: i 4de Klasse 20, 3die Kl. 16, 2den Kl. 22, og 1ste Kl. 20, ialt 78. - Hr. N. Sønau i Kjølbygaard ved Thisted har i denne Tid Avisfeide med nogle jydske Apothekere, og siger 1 sit Svar til en af disse: "Uindviet i Lægedommens Helligheder og Hemmeligheder kan jeg skielne Harpix fra Plaster, Terpentinolie fra Kamferdraaber og Fiolstrup fra Rhabarbarasirup. J Aarhuus kom adskillige Huusmødre sidste Fardag tilat vente deres nye Piger forgiæves, der høiligen ere undskyldte, thi forleden Nat gjorde ikke færre end tre, som skulde i nye Konditioner, Barsel i deres gamle, ja endog en deraf med Tvillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
J en Koe, som for nogle Dage siden blev slagtet cher i Odense, fandtes en vanskabt Kalv, uden Øine, men med en dobbelt Undermule og to uforholdsmæssig lange Tunger i samme. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Mariboe, d. 6 Nov. Ved Markedet i Nyested afvigte Torsdag den 2den November herskede en overvættes Flauhed i Handelin. Endeel Sælgere indfandt sig, men meget faa Kjøbere. Som et Beviis herpaa kan tjene, at en ægte Kjøbmand solgte blot for 2 Rbd. 12 s., følgelig langt under Vognleien. - Jblandt andre Vare ankom og en heel Skibsladning Torsk, der kostede 4 Rbmk. Pundet. - Ved Høiesteret er i disse Dage en Præst dømt fra Ære og Embede for at have pantsat en Sølv=Kalk og andre til den hellige Nadveres Uddeling henhørende Ting. (Marib. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Kjøbenhavns Børs den 10 November. Cours. Hamb. 2 M. 628, mra 636. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 26 1/3 Rbdl.,a vista - . Spec. 635. - Specier solgtes til 38 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 74 pr. 100; Oblig. 51 a 52. Norske Sedler 55.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Blandede Efterretninger. Joachim Murat har endt sin Rolle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Dresden, d. 30 Oct. Jforgaars er Hertugen af Otranto (Fouche), Kongen af Frankrigs Gesandt ved det herværende Hof, ankommen hertil med et anseeligt følge i sex Vogne, Berlin, d. 4 November. Idag ankom det skjønne Keiserl. russiske Jnfanterieregiment, hvis Chef Hs. Majestæt Kongen er, hertil fra Frankrig. Hs. Majestæt reed i Spidsen for det, og førte det forbi Hs. Keiserl. russiske Majestæt. J Eftermiddag skal det beværtes i Tøihuset paa Kongens Bekostning. - Keiser Alexanders Afreise, som først var bestemt til den 7 d., er bleven udsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
London, d. 27 Oct. J Onsdags ankom en Brevsæk fra Corunna med Tidender til den 19de d. Biskoppen af Orense har tilsendt Kong Ferdinand en Bønskrivelse, hvori han anraaber Hs. Majestæt om Naade for de Officierer, som vare indviklede med i Porliers Oprør. Ogsaa Officiererne af Provindsialgrenaderernes 4de Division, og de ved Jnfanteriet i Monter have sendt Adresser til Kongen, for at bede Hs. Majestæt om Naade, for de i denne Sag indviklede Militaire. - Capitainen paa Skibet Jean Baptista, som var afgaaet fra Engelland til Cadix, melder, at hans Skib er af Regjeringen bleven sat i Reqvisition til at transportere Tropper til Sydamerica. J samme Hensigt ere endnu adskillige andre spanske Skibe satte i Reqvisition. - Fra Gibraltar meldes under 6te d., at 3 Fregatter, 4 Slupper og 1 Brig Dagen iforveien vare passerede vestlig gjennem Strædet uden Flag, og at de holdt sig tæt til den barbariske Kyst, saa at man maatte formode det var en algiersk Escadre, som gaaer ud paa et nyt Krydstog. - Ganske nylig fra Neapel ankomne Skibe melde, at Hs. sicilianske Majestæt har søgt Storbrittanniens Mægling for at slutte en Fredstractat, med de barbariske Stater. Naar denne Fred under Hs. storbrittanniske Majestæts Mægling kommer i Stand, vil det neapolitanske Hof ogsaa slutte en Handelstractat med vort, der kan bilægge alle de nu stedfindende Vanskeligheder, og tilveiebringe Handelsforbindelser, som ere fordeelagtige for begge Lande. - Tidenden the National Jntelligencer af 14 Septbr. melder, at, ifølge Breve fra Lexington af 28 August, Freden med Jndianerne i det derværende District er bleven sluttet, og de, som en Følge deraf, have holdt inde med deres Jndfald paa de Forenede Staters tilgrændsende Gebet. - Fra Port Louis paa Mouritius meldes under 30 Meji: "Paa denne Øe er Alt i Bevægelse. Lord Moira har forlangt Troppeforstærkninger, da Krigen med Bjergboerni Rapaul vedvarer, og man desuden maa befrygten Opstand af nogle ostindiske Chefer. Oberst Keasting er bleven udnævnt til Commandeur og Brigadegeneral over det 87de Regiment og Jægerne af 12te og 22de Regiment, som have faaet Ordre at indskibe sig og skulle afgaae om nogle Dage. - Af de 350 eller 360 Personer, som vare ombord paa det ved Lugillosbay forulykkede Transportskib Armision, der kom fra Ceylon, ere kun sex Matroser blevne reddede. - Den her udkommende London Chroniole yttrer sin Forundring, over, at Landets Udgivter endnu skulle forøges ved den kostbare Opførelse af de til Bolig for Bonaparte paa St. Helena bestemte Huse, og ved et ligeledes til hans Brug bestemt, yderst kostbart og smagfuldt Ameublement, paa hvilket sidste henved 400 Personer skulle arbeide, da det skal være færdigt inden sex Uger. Jfølge Prindsregentens befaling skal der ikke tages Hensyn til Bekostningernes Størrelse; kun maa man undgaae at anbringe paa Meublerne Zirater, som kunde minde Bonaparte om hans forrige Keiserværdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
J Sunderland ere Matroserne igjen bragte til Rolighed. J Schields har deres Underkastelse ikke været saa almindelig. Nogle have begivet sig om bord paa Kulskibene; men andre ere vedblevne deres Fordringer. Jmidlertid have Søsoldaterne og Cavalleriet forjaget dem, saa at de ikke meere kunne afbryde Skibsfarten paa Strømmen. - Siden i Løverdags ere henved 300 Skibe ankomne paa Themsen fra Sunderland, Schields og andre nordlige Havne. Efterat Roligheden igjen i tilveiebragt i hine Egne, ere Priserne paa Steerkul faldne betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Vi nærme og den Aarstid, i hvilken Jldsvaader ere hyppigere end til andre Tider. Med denne Erindring fornyer sig tillige den skrækkelige Tanke, at Menneskers Liv ofte er blevet et sørgeligt Offer for Luerne, og endnu ofte vil blive det, hvis ei, hvor det lader sig gjøre, hensigtsmæssige Anstalter, sile. tide blive trufne. Enhver veed, at alle vore Trapper ere af Træe, og i de mindre Huse tillige saa slette, at der ei hører meget til, naar Jlden opkommer i de underste Etager, om ikke fuldkommen at tilintetgjøre dem, dog at gjøre Passagen umulig. Frygt herfor har allerede givet Anledning til at opfinde Redningsmaskiner. Men da det hidindtil kun er blevet ved Modeller, og derimod practisk at benytte dem, er noget, hvormed allene Opfinderen er bekiendt, saa ere saadanne, efter min Mening, at ansee som om de aldeles ei, existeerte. Ved at benytte sig af tilsatte Stiger, for paa dem at redde sig, gives der, om ogsaa disse kunde have den nødvendige Høide, ikke ringe Vanskeligheder, sagtens ikke for en behændig Mandsperson, som er vant til at klattre, men for den, der aldrig har sat Foden paa en Stige, for alle svage Mennesker, Fruentimmer, Svangre, Børn o. s. v., som omringede af Flammerne og skjælvende af Dødsangest skulle redde sig ud igjennem Vinduet fra en ofte svimlende Høide. Der gives imidlertid et meget simpelt og sikkert Middel til at undgaae enhver Fare af denne Art, nemlig, naar der paa Lofterne bleve anbragte Communicationsdørre med begge Naboerne. Opkommer Jlden i de øverste Etager, saa kan man ubehindret tage Flugten ned ad Trappen. Men er det Modsatte Tilfældet, og er Trappen allerede afbrændt, eller Luerne ti længer tillade Passagen, saa er Communicationen med Naboehuset fra den ene eller anden Side, den sikkreste Tilflugt, som man kan tænke sig. Disse Communicationsdørre, maatte være af dobbelt Jernblik, eller af Træe, som er beslaaet dermed, og fra begge Sider lukkede. En udtrykkelig dertil bestemt Mand af Brandcorpset maatte have Hovednøglen til dem, og hans første Forretning ved Tilkjendegivelsen af Jldløs være at eftersee, om Dørren alt er aabnet, og hvis den ikke er det, da at aabne den med Hovednøglen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
J de Huse, hvor Localet ei tillader en saadan Communication, maatte man see at hielpe sig saa godt man kan, f. Ex. med Stiger, Tougstiger, eller Redningssække, og iforveien gjøre sig bekjendt med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Jndsenderen har ikke villet undlade at gjøre denne Jdee offentlig bekjendt, og at underkaste den Vedkommendes nærmere Prøvelse. Adskillige Eiere af Kongelige Annuitetsbeviser, som efter den angivne Forviisning i 2de Aar har ønsket og forventet den lovede Forandring med Udstædelsen af Kongelige Obligationer paa bemeldte Bevisers Beløb, gjør sig det sikkre Haab om at see snart imøde Opfyldelsen af den i denne Anledning offentlig bekjendtgjorte Forsikkring, da Udsættelsen deraf har sat og fremdeles vil sætte de Eiere i Forlegenhed, som Omstændighederne kunde nøde til at ønske disse Papirer afhændede, hvilke, saalænge den intenderede Forandring ikke er bragt i det Rene, finde Vanskeligheder i at realiseres. Det samme er og bliver Tilfældet med de for indskudte Summer i Committeesedler lovede forrentende Obligationer. Man troer sig i disse Anledninger forvisset om, at Vedkommende, i hvis Magt det har staaet at bringe denne Sag i Berigtigelse, vil forbindes ved at gjøres opmærksom paa det almindelige Ønske desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Spørgsmaal til Dhrr. Jurister i Anledning af en i disse Dage virkeligen passeret Begivenhed. Naar en af Hensigterne, som bevægede de enkelte Mennesker til at leve i Samfund, unægteligen var denne, at Enhvers Eiendom derved blev betrygget for Anfald, i det mindste mere end mueligt var, saalænge Menneskene boede adspredte: saa synes det ogsaa billigt, at Samfundets Borgere kunne vente denne Hensigt opfyldt saa vidt mueligt; det synes, at de kunne vente Strenghed anvendt selv der, hvor vel ikke stricte juridiske Beviser, men vel største Probabilitets Argumenter, for en Brødes Vished kunne tilveiebringes. En i disse Dage passeret Begivenhed vil nærmere oplyse, hvad Qvæstionen angaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
En Mand boer med sin Familie, Pige 3 Karl i et ganske isoleret Huus paa Landet. En Morgen savner han noget Sølvtøi, som han bestemt veed, at have været tilstede forrige Aften. De alle Dørre findes lukkede, og ingen Vold, anvendt udenfra, er synlig, saa maa Mistanken ganske naturligen falde paa een af Tjenestefolkene; da af disse to, Karlen er eenfoldig, Pigen fifsig, da denne imod Herrens Vidende og Ville har ikke een, men mangfoldige Nætter, huset og født en for Slagsmaal og Tyverie bekjendt Person, da hun ved Tyveriets Opdagelse var beængstet, skjøndt hun siden fattede sig, foruden mange flere smaae Jagttagøer, som bestyrke Mistanken imod hende, saa kan ved Jngen fortænke Manden i, at han er subjectiv overbeviist om, at enten hun selv alene, eller Forbindelse med hiin omtalte Person, har begaaet Tyveriet. Nu spørges altsaa: "Kunne saadanne Beviser ikke berettige Juristen til, om ei for det første at tilkiende Straf, saa dog at bruge Arrest og nogen corporlig Tugtelse eller Trudseel i det mindste, for fra et Sandsynligheds Beviis at erholde et juridisk Eller er det nok, at disse Personer, indstævnte for en Ret, siges nogle Durette, ter, som de lee af, naar de vende Raadhuset, Ryggen, og da uden videre gaae deres frie Gang? Kan Borgeren i dette Tilfælde ei vente større Satisfaction end den Sidste Jr¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Med sidste Post indløb den sørgelige Efterretning, at en herfra afseilet Vestindiefarer, ført af Capit. H. A. Wolffsen, er aldeles forliist paa den engelske Kyst. 39 Mennesker skulle have tilsat en Livet derved. i 4 Aar. Fack han
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Kjøbenhavns Børs den 14 November. Cours. Hamb. 2 M. 626, a vista 634 Amsterdam 2 M. 600. London 2 M. 26 Rbdlr.,a vista - . Spec. 63. - Specier solgtes til 38 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 74 pr. 100; Oblig. 51 a 52. Norske at 1822 April Sedler 54.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Blandede Efterretninger. (Slutning af Artiklen fra Christiania d. 18. Oct; see forr. No.)§. 13. Ligningerne, saavel paa Stifterne, som paa de mindre Districter, gjælde for Aarene 1816, 1817 og 1818, da nye Lovgivninger skulle skee hvert 3die Aar paa samme Maade, som foran er bestemt, men Lovgivningerne paa Personerne skulle foretages aarligen, og være tilendebragte inden 31 Marts. Som en almindelig Regel bestemmes, at enhver Skattepligtig bør paalignes sin hele Skat paa det Sted, hvor han har sit personlige Værneting, omendskjøndt han andensteds maatte have Eiendom eller Næringsdrift. - §. 14. De Skattepligtige skulle i Almindelighed ikke være tilstæde ved Lignings=Forretninger; men ere dog pligtige at møde, naar Lignings Commissionen finder det nødvendigt at indkalde dem. Ligesom det og paaligger enhver Embeds- og Ombuds Mind, paa Opfordring, at gaae Commissionen tilhaande med han er i Stand til at meddeele. de Oplysninger §. 16. Den vedkommende Bestyrer udfærdiget Lignings=Forretningen efter det derhos følgende Schema. Forrefningen underskrives og forsegles paa Stedet af Bestyreken og alle Ligningsmændene. De Ligninger, som bestemme Forholdet imellem Byerne og Land-Districtine, samt Fordelingen paa Tinglangene, besørger Amtmanden afskrevne og fordeelte til de vedkommende Commissioners Bestyrere. Af de specielle Ligninger i Byerne og Tinglaugene udfærdiges der ufortøvet en ordlydende Afskrift og 2de Extracter, der vise Skattens summariske Beløb. Afskriften tilstilles den vedkommende Magistrat eller Foged, men Extracterne Amtmanden, som sender den ene til Finants-Departementet og den anden til Realisations-Committeen. - §. 16. Borgerne i Byerne og Gaardbrugerne paa Landet vælge selv de i 10de, 11te og 12te §. ommeldte Ligningsmænd ved Valgforsamlinger, som bestyres i Byerne af Magistraten og paa Landet af Fogderne, der beramme Møderne, og besørge Samme 14 Dage forud bekjendtgjorte i Kjøbstæderne ved Trommeslag og paa Landet ved Tillysning fra Prædikestolen og Budstikkens Om sendelse. J Fordens Forfald bestyres Forretningen af vedkommende Lensmand. - . 17. Ved de i 16de §. ommeldte Valgforsamlinger vælges ligesaa mange Reserver som Ligningsmænd, for at hine i disses Forfald kunde tiltræde Lisnings-Forretningerne; dog kan i Byerne disse Suppleanters Antal efter Omstændighederne være mindre. Om Valgets Udfald udstæder Valgbestyreren strax paa Stedet Actest, som tilsendes Amtmanden, og hvori saavel de egentlige Ligningsmænds som Reserver nes Navne maae være anførte. - §. 18. Saavel ved Valgene som ved Ligningerne afgjøres Forretningen ved Stemmeflerhed, og, naar Stemmerne ere ligge deelte, giver Lodtrækning Udflaget. §. 19. Ligningsmændene erholde Diætpenge og Reiscomkostningers Godtgjørelse efter det Reglement, som bliver gjældende for de Mænd, der vælge Repræsentanter til Storthinget. Udgiften, som forskydes af Stats=Cassen, tillægges det næste Aars Ligning for den vedkommende Bye eller Bygd, og det sidste Aar andre extraordinaire Udredsler, for at blive Stats-Cassen refunderet. – §. 20.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Christiania, d. 28 Oct. Den sidste Post fra Bergen medbragte et nyt Blad, Bjørqvin kaldet, hvoraf No. 1 er trykt sammesteds den 14de Oct. Der skal saavidt mueligt udkomme ugentlig et No. bestaaende af 4 Sider i Octav, og modtager Smaastykker om allehaande Materier af almeen Jnteresse, ogsaa poetiske Bidrag og politiske Efterretninger, som Hendelseviis maatte ankomme særdeles tidlig til Bergen; det 1ste No. er trykt med latinsk Skrift, 12 Nr. leveres for 1 Rbdlr. N.V. Det følger med Bergens Adresse-Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
(Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Christiania, d. 1ste Nov. J Christiansands Avis No. 83 læses en Beskrivelse over Madam Lovise Thomassons Jordefærd i Arendal, som den 21 dennes blev, i Anledning af denne høist agtværdige Borgerindes mange og betydelige testamentariske Legater til Arendals Bye og dens offentlige Stiftelser, festligen hædret af Byens Jndvaanere, som et Bevis paa efterlevende Medborgeres Skjønsomhed og Høiagtelse. - J Trondhjems Avis No. 80 formaner denne Stads Magistrat alle dens Jndvaanere til Forsigtighed med Jld og Lys, nævner mange Tilfælde, hvorved Skjødesløshed hermed pleier at finde Sted, og bekjendtgiør, at de i denne Anledning udkomne Placater kunne erholdes hos Magistraten. (S. Bl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Den engelske Paqvetbaad William Curtis er for nogen Tid siden forliist ved Ostendes Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Da den Kl. 9 om Aftenen vilde løbe ind i Havnen, kom den paa Grund i Nærheden af Fyrtaarnet. Passagererne bleve først Faren vaer, da Capitainen og Matroserne forlode Skibet. Fire af Passagererne reddede sig, og deriblandt Oberst Edwards. Blandt de Druknede, 27 i Tallet, er ogsaa den for 4 Aar siden ved Snigmod ankomne engelske Minister Percevals Enke og Datter, hvilken sidste vilde reise til Paris, for at ægte en engelsk General. Hun var en af Engellands Skjønheder. De sidste til Londen fra Cadix indløbne Efterretninger melde, at der i denne Stad nylig har viist sig Spoer til en smitsom Feber, og at Generalcapitain Don Adrian Jacome, som havde Commanden i Grev Avisbals Fraværelse, er et af de Offre, den allerede har bortrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Tirsdagen den 31te October om Formiddagen Kl. 10 opstod i den nye Myntbygning i London en Jldløs, som man først kunde standse Kl. 3 om Eftermiddagen. Alle i begge Fløiene værende Maskiner og Jnstrumenter bleve ødelagte. Facaden reddedes. Man anslaaer foreløbig Skaden til 80,000 Pund Sterling. Tre Dage iforveien udbrød Jld i Hovedkirken i Waterford, hvorved en Deel af denne skjønne Bygning blev lagt i Aske. Ska hen anslaas til 120,000 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
London, den 27de October. Sukker er faldet i Prisen, men især er Caffe solgt til temmelig lave Priser. De offentlige Fonds ere stegne betydeligen i de sidste 14 Dage. Ligeledes har Vexelcoursen forbedret sig. Man tilskriver dette de betydelige Remisser man har modtaget fra Frankrig, for at gjøre Jndkjøb i de engelske Fonds, og dette Land høster nu Frugten af Pitts Princip, aldrig at lægge Beslag paa fremmed Eiendom i de offentlige Fonds, eller at hæve Jndkomstskatten af Renterne. Viburg, den 1/3 October. Siden Finland nu er forenet med Rusland, er det fremmede Skibe tilladt at indløbe i alle Havne, saavel ballastede, som med deres Lands og Coloniers Producter, og igjen tilbagetage af Finlands Producter, der især bestaae af Bræder, Bielker og Tjære. Til Lovisa er der saaledes i Aar ankommen 6 danske Skibe, hvoraf kuns et fra Aalborg udførte Salt og Sild, men alle de øvrige bortseilede med Planker og Bræder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-18
Det er nu Moden i vor Egn At lade haant om Degne, Og det skal hedde, kan jeg troe, At vi kan ikke regne, Saadan, saa alamodisk, Som dem, der er methodisk Trakt op, jo, jo Jo, jo, J Degne Stikler! Det er nok sede Mikkler, Nei, vi er fra i Fior, Da drypped det paa Degnen, Naar Præsterne fik Regnen, Men, (ikke mine Ord! Thi Silke spinder Man ei ved At klamres med sin Øvrighed)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-18
Nu drypper det, min Troe, paa Præsten Hvad er der saa til hele Resten, J tænker nok, godt Folk, jeg hus de Ei hvor jeg skulde hen? Jo, jo, men Man har Lov at puste, Og nu til Tjeneste jeg er igien. Men sæt nu og, at som det lød, Den Sællandsfar er Muse død, Og ligger ikke med det Bedste, Og at J slog til Stadens Vel Den Dolk ihiel, Saa var han dog vor Næste; Og alle vi den Sætning hylde, At Man bør Næstens Feil undskylde. Forstaaer sig selv, den samme Tanke Har, som enhver, en dobbelt Hanke, Og da Man, som vi veed, J Pligternes Mangfoldighed, Som trættes tit om Rangen, Dog kun kan holde een af Gangen: Saa giør Man, siger Bogen, bedste J, den at gribe som er næst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-11-18
Det skrives skal med Kul: Han døde som en Skielm, Og selv i sorten Muld Omvendte han sig ikke, Men var saa splittergal, Som hiin, der hang i Strikke, Og efter Døden stial; Ja stial fra den, der skar ham ned Af heltelig Medlidenhed, Og pleied ham alt paa det Bedste, Og tænkde: Tyv er og min Næste. Undskyldningen jeg ligner ved Den Kniv, som skar den Hængte ned Og Rosene kan nok opveie Hans Nadre og hans Natteleie, Samt Støvlerne, der Tyven hans For godt i Ring, Men hængde ham den anden Gang Som ingen Ting." See, det var ham, og J. ja J Skal være for hans Søgsmaal fri, Beholde Alt, hvad J har faaet Af Dyderne, og dermed godt. Saa hør da nu, den største Brøde Jeg kiender hos den Muse døde, Det var, som sagt, hans Fraadseri J Muse=Madskapie. En Fraadser i et Fad, Og En i Aandemad, De fraadse begge To Med Forskiel, kan jeg troe Men det er ligemeget; Thi her er Tingen den At denne gode Ven Har ædt sit Eget, Og var det af det Bedste, Saa kun desmere Skam For ham; Thi Man er selv sin Næste, Og det er dobbelt slemt, Naar Man saa reent har glemt Den ypperste af sine Pligter: At feie for sin egen Dør, Et coctera, som vi sale før. Men, seer J vel, han var en Digter, Og det Slags Folk just ei, som Degne, Har deres Styrke i at regne; De stundum bliv forknyt i Aanden, Og tar saa hvad der er for Haanden, Og tar saa letteligen feil, Og spiser, hvad de ikke maatte, Og mener, de sig lidt vil gotte, Og seer sig i et malet Speil, Og sætter saa for U et Ex Som vel kan sige Sex, Men er og bliver dog et bagvendt Ex Forsvare slig en Muse=Leeg, Ja, det giør Pokker, ikke jeg, Og gaaer det Digteren som Puus, Og Musen som den lille Muus, At reent tilsidst han æder den, Da er den Stakkel ilde faren; Thi lær han den og gaae igien, Den paa et Haar dog ligner Skaren, og Skaren elsker kun sit Eget, Hvad det er, veed J saare vel; Thi just med det J slog ihiel Den Digter, som kun alt for meget Sig læmped efter jeres Smag, Og fik derfor en stakket Dag, Og slig en fattig hellig Aften, Som, er han død, han nu har haften, See, vender vi nu Bladet om, Og syner jeres haarde Dom, Saa har J vel for saavidt Ret: J aldrig har med Muser leget, Og heller aldrig nogen ædt, Men det kun sige vil saa meget, Som, hvorfor æder Muus ei Kat? Fordi den ingen kan faae fat J har dog Alle ædt jert Eget, Og var det Snaps, saa ligemeget! Vel tabte Verden ikke Stort, Men J har dog det Samme gjort Som han, paa jeres Viis og Maade, Og tar J da ei ham til Naade, Saa tar J jer jo selv ved Næsen, Og det er Narre-Væsen. (Fortsættes.)