Berlingske Tidende, 1782-04-05
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Danske Landhuusholdings-Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Bogere, dem til Agt og Ære. (See No. 26.) 15. Vertshuusmand Niels Jpsen i Gribsvad i Rørup. Sogn paa Erholms Gods i Fyen, som har efter 5 Skiepper Hørfrøe avlet 29 Lpd. 12 Pd. Hør til 17 Rdlr. Skpd., og altsaa af ringere Værdie end de 2de næstforriges, gives ligeledes den 4de Premie af 16 Rdlr. For hans Hamp Av vinder han desuden den første Premie. Desuden haver følgende æsket Premie for Hør=Alen, nemlig: Bonden Hans Berg til Tierne i Ringsager paa Hedemarken for 73 Lpd. 18 1/2 Mærke, og Procurator Christopher Steenersen til Dverg, steen paa Hadeland for 47 Lpd. 6 Pd. Men da de ingen Prøve har indsendt, har deres ellers betydelige Avl ikke denne Gang kundet komme i Betragtning, men dem forbeholdes Ret til, i Fald Prøver i rette Tid indkommer, til næste Premie Tid at æske Premie paa nye. Lehnsmand Johan Jacob Torstenzon til Giestgivergaarden Rochen i Christians Amt, har avlet 34 Lpd. 13 1/2 Mærke Hør, hvoraf den indsendte Prøve ikke er befunden saa god som deres, der vinder Premierne, saa han af den Aarsag ikke har kundet erholde noget her. Jmidlertid bliver han under Hamp Avlen belønnet ogsaa for sin Hør=Avl. For Hampe Avlen sammesteds. 16. bemeldte Niels Jpsen i Gribsvad, Rørup Sogn, Hindsgauls Amt i Fyen, tilkjendes den første Premie af 30 Rdlr. for efter 3 Skjepper Hampefrøes Udsæd at have avlet 18 Lpd. 4 Pd. Hamp, hvoraf den indsendte Prøve er befunden gandske god, og er taxeret til 12 Rdlr. Skpd. 17. Lænsmand Johan Jacob Torstenzon til Røchen i Grans Præste gjeld, Christians Amt, Aggershuus Stift, som har avlet 11 Lpd. 8 Mærker Hamp, til 11 Rdlr. Skpd., tilkommer herfor den anden Premie. Men da han tillige har avlet 34 Lpd. 13 1/2 Mærke Hør, hvorfor han dog i Ligning med andre Æskende intet kan nyde, saa er ovenmeldte Premie allernaadigst bleven forhøyet fra 14 til 20 Rdlr., som ham altsaa for begge Deele herved under eet tilkjendes. 18. Hoveriesbonden, gamle Rasmus Hansen i Sørup, Sunds Herred, Nyborg, Amt i Fyen, tillægges allernaadigst en Belønning af 10 Rdlr., fordi han har avlet 5 Lpd. 1 Pd. Hamp, hvoraf den indsendte Prøve ikke allene er befunden meget god, men af høyere Værdie end nogen af de andre indsendte, nemlig 16 Rdlr. værd Skpd. J Betragtning af Hampens Godhed er det, at denne Belønning allernaadigst er bleven ham tillagt, da han ikke har avlet saa stort et Qvantum, at han derfor kunde vinde nogen Premie. Hr. Seyer Mahling Beyer, Sognepræst til Bringstrup i Sielland, har avlet 7 Lpd. 5 Pd. Hamp; men samme er befunden af ringere Værdie end nogen anden at de forestaaende. Jmidlertid fortiener Hr. Beyer for hans vedvarende Flid i Avlest megen Berømmelse. Bonden Hans Berg til Tierne i Ringsager paa Hedemarken, har anmeldat have avlet 42 Lpd. 16. Mærker Hamp; men da ingen Prøve deraf er indkommen: saa har hans Æskning ikke kundet komme i nogen Betragtning. Jndsender han derimod Prøven af Hampen inden næste Premie=Tid, saa vil Selskabet paa nye tage det under Bedømmelse. b. Selskabets Premier. 19. De priselige Exempler som Selskabet i de sidste Aaringer har havt paa, at adskillige af de anseeligste Landgods Eiere haver givet deres underhavende Bønder en større borgerlige Frihed, end de sædvanlig haver, har bevæget Selskabet, overbeviist om Nytten for det Almindelige af saa ædle Handlinger, til at udsætte Premier for de Propritærer, som giver deres Bønder enten fuld Eiendom eller Arvefæster paa deres Gaarde. Selskabet indseer fuldkommen de Vanske ligheder, som efter Sted, Tid og Omstændigheder kan møde en Landgods=Eier i denne Sag, og at det, i hvor meget man end kunde ønske Forbedring i Bondens Vilkaar, blev billigt, om denne Forbedring skulle skee paa Landgods Eierens Bekostning eller med hans Tab. En rigtig Beregning over Indtægt og Udgift, og den derved beviiste virkelige Fordeel for Jordegods Eieren, vil imidlertid kunde blive den eneste og naturligste Kraft, som skulde kunde sætte en saa stor og sammensat Maskine i Gang og vedligeholde den i sin begyndte Bevægelse. Vist nok vil der kunde gjøres Jndvendinger mod saadanne Beregninger, men da faaer Erfarenhed afsige Dommen. Tvende saadanne merkelige og oplysende Exemple har Selskabet just i Aar havt den Fornøielse at see sig tilsendte angaaende de Jndretninger, som Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Christian Ludvig Scheel v. Plessen, har gjort paa sine Stamgodser Fusingøe og Selvsøe. Ved Arvefæste og Skjøde=Breve har han afstaaet Gaardene under begge Godser til Beboerne og i Sammenhæng dermed bestem Hoveriet begge Steds paa nøieste og billigste. Skjøderne for bemeldte Godser ere for merkelige til det, at de væsentligste Poster deraf ikke her skulde anføres. 1. Gaarden, siger Skjødet, bliver en uryggelig Eiendom for Bonden og hans Efterkommere, og maae han eller de derved gjøre de Jndretninger og Anlæg, som de bedst veed og kan. De maae og uden Udviisning frit benytte sig af de Plantninger og Træer, som ved dette Skjødes Udstædelse ikke findes inden Gaardens Grændser, ligesom og af Fiskedammene, saavel de nu der værende, som de der kan indrettes, uden derfor at sættes i større Afgift end efterskrevet staaer. 2. Ligeledes maae han og Efterkommerne frit og uden Udviisning benytte sig af de Strækninger, som han paa sin Grund finder beqvemme til Tørveskiær, allene at de Kongelige Anordninger om Tørveskiær iagttages. 3. Under hans Eiendoms=Rets Fortabelse maae han ej modsætte sig, at jo Gaarden bringes ud af Fælledskab, da de tillades ham at deele Gaarden i to eller flere Deele, og at afhændige samme Stykker, dog at de Kjøbende selv beboer og bebygger dem, og at Deelingen skeer med Herskabets Forevidende og Samtykke. 4. De afhændigede Stykker Jord Størrelse opmaales og antegnes i Matrikuls= og Grændse Protocollen ved Hovedgaarden, og erlægges derfor en Recognition af 3 Td. Havre for hver Tønde Land eller 14000 Qvadrat-Alen, om Afhændigelsen skeer til Folk uden for Bondestanden; men skeer den til Folk af Bondestanden, da gives kun fra 12 til 3 Skjepper Havre af en Tønde Land efter Stykkets Størrelse. Under Fusinge Gods er denne Recognition anslaget i Penge. Bortleies et Stykke af Gaarden, betales derfor intet. 5. Bonden betaler alle kongelige Skat, ter og Afgifter, baade de som ere paabudne og de som herefter paabydes. (Fortsættelsen følger.)