Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-05
Thorwaldsens Museum har i disse Dage, formodentlig i Forventning af høie Personers Nærværelse, undergaaet en heel Renselsesfest, hvorved det er blevet tydeligere end nogensinde, hvad Museet er eller rettere: vil blive. Blandt de Gemakker, som alt længe have været færdige, udmærket sig: Thorwaldsens Gravkammer. Det er, som den store Afdøde havde forlangt, anlagt midt i Museets Gaard. Væggene ere ultramarindlaae, flere Basreliefs af Mesterens egen Haand skulle anbringes dernede. Aab ningen foroven vil blive tilmuret med Qvadersteen, og ovenpaa disse vil der blive lagt Jord, for at Graven kan bedækkes med frodige Blomster. Thorwaldsen ærede Kunsten, fordi han saa fuldkomment tilhørte Naturen; derfor betegne alene Blomster værdigen hans Hvilested. Andre kunne behøve Marmor paa deres Grave, for at deres Sted kan findes, gyldne Bogstaver, for at deres Navn kan erindres; Thorwaldsens Grav vil til enhver Tid have Vogtere nok til at dens Sted ei glemmes, ligesom hans Navn har været udtalt af Tunger nok til aldrig at gaae af Minde. Dette er Thorwaldsens sande, og efter Jdeen eneste mulige Mindemærke, og Jngen vil nægte, at det jo er stort og glimrende nok. – Derfor synes det næsten ganske utroligt, hvad man har ymtet om, nemlig at det Forslag var gjort – ja ei alene gjort, men ogsaa understøttet – at sætte Thorwaldsens Statue paa Graven. Det vilde i Sandhed være et Barbari, midt i Kunstens første Helligdom. - De Basreliefs, som gives Thorwaldsen med i Graven, existere i Doubletter. De ere udførte i terra cotta, en Substants der trodser Tiden bedre end Stenen selv. Ultramarinen er, saa at sige, ogsaa uforgængelig. Maaskee aabnet Tilfældet eller Nysgierrigheden denne Grav om eet, to a tretusind Aar. De dalevende Mennesker ville da modtage en smuk og betydningsfuld Hilsen fra dette stolte, om end ikke smertefrie Sekulum. (5) Som bekjendt er Decorationen paa Universitetet betroet Maleren Constantin Hansen. Loftmaleriet er blevet færdigt i disse Dage: en Aurora, i overnaturlig Størrelse, for hvis Komme Nattens Genier flye. Vi ville ikke foregribe Kyndigeres Dom over dette Arbeide. Vi troe imidlertid, at det vil mere end tilfredsstille, og beklage kun, at Kunstneren har maattet arbeide under saa ugunstige Omstændigheder, som dette Aars Sommer har ført med sig. Mørk Himmel og Fugtighed have gjort dette Arbeide uendelig vanskeligt. - Det er det første større Forsøg i Frescomaleriet her i Landet. De tre Vægge i Vestibulen forberedes nu til en lignende Prydelse. Hoved gjenstandene for disse Malerier blive: "Prometheus- "Minervas Fødsel. – og "Minervas Væddestrid, med Neptun." Det Hele vil vel medtage 5 –6 Aar. Til Bissens Statuer ventes Marmoret tilbage med Fregatten. De ville koste c. 7000 , af hvilken Sum næsten det Hele er tilveiebragt ved Subskription; en Ære for Danmark, til Solennitetssalens Decoration er der indgivet Forslag; Sujet terne tages af den almindelige Historie. Salen selv maa uden Tvivl først undergaae flere store Forandringer. De nødvendige Omkostninger ere imidlertid saa store, at man vel ei vil kunne bestemme sig meget hurtigt. Noget maa skee; Begyndelsen drager nødvendigviis med sig en Fortsættelse i en ikke lille Stiil.