Jyske Efterretninger, 1781-04-20
Europa borger, og sender sine Levnetsmidler og Penge ud til andre Verdens Deele. (Af den Hamborgske Politiske Journal 3. Stykke.)De fleste og største Stater i Europa negotiere nu paa nye betydelige Laan, Frankrig optager imod 100 Millioner Livrer; Storbritannien 12 Millioner Pd. Sterling; Rusland 3 Millioner hollandske Gylden; Provintserne af de forenede Nederlande selv 12 Millioner Gylden; Spanien, som i forrige Aar har laant i alt 34 Millioner Piastrer, hvoriblandt befinde sig 9 Millioner Statsbilletter, negotierer nu igien paa nye Penge i Holland. - Det er henimod 130 Millioner Rigsdaler, som Europa inden et Aar har borget. Og af hvad Aarsag, Fordi Jndvaanerne i en anden Verdens Deel ville ikke meere være under det Herredømme, som de hidtil have staaet under, og for, og imod, hvilket Europa fører Krig med hinanden. De Europæiske Stater have vist deres Jnteresse derved; men maaskee den er ikke saa stor, som man indbilder sig. Frankrig, har vist en høist vigtig Jnteresse derved; thi om det vel ikkun er en fød Drøm, naar dette Hof skulde troe at forskaffe sig virkelige Besiddelser af Lande paa det faste Land i Amerika, hvilket Amerikanernes Sind efter Frihed aldrig vil lade skee, saa ere dog de Handels= og Søe=Fordeele, som Frankrig vil trække af det fri Amerika, betydelige. Men Storbritannien fortærer sig selv, ved det, at det vil have Amerika under Aaget, og bestandig kan og vil Herredømmet over Amerika dog aldrig være. Spanien har ingen Fordeel af Amerikas Frihed, men meget mere derfor har at befrygte sig for de farligste Følger af sit eget Amerika, og derfor har Spanien ogsaa ei heller endnu erkiendt Amerikas Frihed. Alligevel fører det til Beste for denne sin tilkommende Fiende en kostbar Krig, og betaler endog, i Følge sikkre Efterretninger fra Madrid, de Amerikanske Vexler, hvorover man maae forundre sig. Et stort Vexel=Contoir i Madrid har i forrige Jan. Maaned strax efter Sigt betalt en betydelig Summa Amerikanske Biletter, som vare trokne paa den der værende Kongressens Minister, og der cirkulerer en stor Mængde saadanne indosseerte Papiirer, som uden Vanskelighed blive betalte. Holland har ei heller den forhaabende store Nytte at vente af Amerika, naar dette Land faaer sin Frihed; thi Amerikanerne kunne aldeles ikke lide nogen Mellemhandling, og de ville selv udskibe deres Produkter, og umiddelbar handle med andre Nationer. Og da de saa ville tilføre de sydlige Søemagter de selvsamme Vahre, besyndelig de til Skibsbyggerie og til Munition udfordrende, hvilke Holland nu tilfører dem fra Norden, saa vil Holland miste en betydelig Handelsgreen. Af samme Grund ville de nordiske Lande, da Amerikanerne ville med selvsamme Produkter, som de have, træde i Concurrenz med dem, i Særdeleshed i Udførselen til det sydlige og vestlige Europa, føle stor Afbræk. Under saadanne Udsigter borger Europa Penge, for at føre Krig for en anden Verdens Part, og sender sine Penge og sine Skatte derhen. Hvilke uhørlige Summer Penge ere ikke allerede i denne Krig siden 1774. gangne til Amerika, Man vilde forskrækkes, om man regnede dem tilsammen. - Og hvilken Hob Mennesker er ikke ligeledes allerede sat til i en anden Part af Verden. - Man siger ikke for lidet, naar man regner paa 200000 Mennesker, som Enropa siden 5 Aar har tabt for Amerika.