JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-11-26
Auctioner. Den Kjøbmand Tellefsens Opbudsboe tilhørende Gaard her i Sæbye, med tilliggende Hauge og Toft, samt de samme tilhørende Jorder paa denne Byes Mark, som staaer for Hartkorn: 1 Skp. toenfjerdedeel Alb., stilles til en 4de Auction, Fredagen den 7de December førstkommende, Formiddag Kl. 10, som holdes i selve Gaarden. For sin Beliggenheds Skyld, er denne Gaard særdeles passende for en Handlende og har desuden gode rummelige Bygninger med fornøden Gaardsrum og en ikke ubetydelig Frugthauge. Sæbye, den 19de November 1821. Boes.
Jyske Efterretninger, 1821-11-26
Onsdagen den 28de Dennes, om Formiddagen Kl. 9 slet, og følgende Dage, afholdes offentlig Auction i Huset No. 347 i Skolegaden, over afdøde Enkemadame Preetz manns Boes Løsøre og Effecter, bestaaende af: Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern, Træfang, Porcellain, Glas, Meubler, Sengeklæder, Dækketøi, Linned, Gangklæder og en ganske moderne Mahognie Træe-Seng m.v., efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner. Aalborg, den 16de Novbr. 1821. Schmidt, Auctionsdirecteur. Den Selveier Jens Jørgen Jensens Opbudsboe tilhørende Gaard i Giønnerup, Wreilev Sogn, som staaet for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skpr., stilles til 3de Auctioner : 1ste Gang Fredagen den 14de December dette Aar; 2den Gang Torsdagen den 3die Januar 1822 - og 3die Gang Fredagen den 18de samme Maaned. De 2de første Auctioner holdes paa mit Comptoir i Sæbye, hver Dags Formiddag Kl. 10 og 3die Auction i selve Gaarden, ved hvilken sidste tillige bortsælges Opbudsboets Løsøre, og Besætning, bestaaende af: 2de Bæster, 1 Koe, 2de Kalve, en beslaget Vogn, Ploug og Harve med mere. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning kundgjøres. Sæbye, den 18de November 1821. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1821-11-26
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Vaabenlære til Veiledning for Rekrutten af Jnfanteriet. 2) Afregningsbøger. 3) Koekopper. Jndpodnings=Attester. 4) Certepartier. 5) Enkelte Søelister. 6) Dobbelte Dito. 2) Contrabøger for Søefolk.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
osten. dømmene. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Nyeste Postefterretninger. Den græske Frihedskamp - synes nu, meer end nogensinde før, at tilsmilles af Krigs=Lykken. J selve Constantinopel stadfæster man Hellenernes Seire; Skræk og Forvirring hersker derfor i den tyrkiske Hovedstad, og omendskjøndt Efterretningen af et Skibs Ankomst under russisk Flag, vel noget beroligede de frygtsomme Musselmænd, vil denne Glæde vel ikke vare længere end til atter en Tidende indløber om deres Tab. Sandhed er det desværre at Grækerne endnu staae ene paa Kamppladsen, men ligesaa sandt er det ogsaa at de med Berømmelse staae der. Overalt fordrive deres smaae Afdelinger de langt talrigere tyrkiske Horder; de ændse ei for Gjenoprettelsen af deres Frihed at kjøbe ethvert Fodsbred med Blod; med den samme Standhaftighed hvormed de begyndte Kampen under lykkelige Udsigter vedblive de endnu at fortsætte den - og medens afbrændte Stæder og tusinde andre Ødelæggelser overalt betegner Kampen, medens Strømme af Blod gjennemflyder Grækenlands Marke, dvæler Politiken med sin endelige Beslutning. Dog, denne er nok ikke langt borte. Man har meddeelt at den russiske Armee staaer beredt til paa første Vink at rykke frem. Naar dette Vink med Første kommer, saa tør man vel haabe at Musselmændennes Straffetime er slaaet. - Af hvad Postdagen ellers har medbragt leveres Følgende: Constantinopel, den 21de October.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Siden nogle Dage hersker her en almindelig Forfærdelse. Der tales offentlig om de mangfoldige Uheld som de ottomaniske Tropper paa Morea have lidt. Grækernes Magt paa hiint Sted, har betydelig tiltaget, fire tyrkiske Armeecorpser ere ganske og aldeles tilintetgjorte - Men aldrig var ogsaa nogen Kamp skrækkeligere eller meere haardnakken end som denne; i 9 samfulde Dage sloges man uden at Seiren vilde erklære sig paa nogen af Siderne, og det endelige Udfald foranledigede en vis Antar der anførte de thessaliske Grækere. Aly Pascha er ikke mere indsluttet i hiin Festning, men slaaer og kjæmper med al det Mod som Fortvivlelse og Hævn over Tabet af hans tvende Sønner opvækker hos ham. Uroe og Bedrøvelse er her almindelig. Tyrkerne forstærke vedvarende deres Armee-Corpse, thi de befinde sig i en vanskelig Forfatning.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Den 22de October. - Rygtet som var udbredt: at den tyrkiske Flaade havde borttaget 20, ja endog 50 græske Skibe, anseer man for usandt og skal kun have havt Gemytternes Beroligelse til Hensigt.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Lyon, den 10de November. En af vore Landsmænd har under 10de October skrevet et Brev fra Samos, hvori det blandt Andet, hedder: "Efter at være landet paa Morea indstilte jeg mig øienbliklig ved et græsk Corps. Jeg blev antaget, traadte ind i de Braves Række og fægtede for Hellas Frihed. Med Tyrkerne have vi havt adskillige blodige Fegtninger, hvori Fordelen stedse har været paa vores Side. Seieren synes at ville give Themistokles og Leonidas Efterkommere Fortrinet. Det forekommer mig som vi blive understøttede af en stor Magt; thi omendskjøndt Grækerne opbud Alle at kjæmpe for Friheden, saa vare de dog Allene for svage til at modstaae een eneste Pascha, hvormeget mindre da Portens hele Magt. Absolut maae Hovederne for Jnsurrectionen have hemmelige og rige Kilder der sætter dem i Stand til at fortsætte Krigen.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
De sidste Efterretninger fra Constantinopel melde: at Storvezieren havde truffet Anstalter, ufortøvet at begive sig til Armeen ved Pruth.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Corfu, den 10de October. Som bekjendt havde Demetrius Ypsilantii nogle Tvistigheder paa Morea, der foranledigede Fyrstens Afreise. Førend denne paafulgte udstædte han en Proclamation, hvoraf Følgende: Til Hellenerne. Da jeg landede paa Moreas Kyster, paa det Land hvor en Gang mine Fædre herskede, haabede jeg at finde Enighed, Lydighed og Orden. Snart indsaae jeg imidlertid, hvormeget jeg havde bedraget mig. Hundrede ville befale og ikke en Eneste adlyde. Med overordentlig Møie lykkedes det mig at forene nogle tusinde Mand under Frihedens Fane. Man gjorde haarde Betingelser, næsten umulige at opfylde; dog opofrede jeg troelig enhver Privat-Jnteresse denne store ædle Hensigt; nemlig Gjenoprettelsen af det gamle Grækerrige. Vi seirede - Musselmændene troende mit Ord, overgav sig i mine Hænder. Da vovede mine Soldater at gjøre Oprør mod mig, og - hvilken Feighed! - de myrdede de Fangne lig Barbarer uden Troe og Love. Dette gjorde disse, der kalde sig Hollenere, Spartanere. - Efter denne vanærende Begivenhed nedlagde jeg min Værdighed, og forlader Peloponnes, fast besluttet ikke at vende tilbage førend Enighed blandt de forskjellige Feldtherrer er tilveiebragt.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Hermanstadt, den 18de November. Ved en Privatskrivelse fra Skuling (den russiske Grændse=Station) af 26de October, have vi modtaget den næsten utroelige Efterretning, at Jordaki, efter utallige udstandne Farer og efter at have tilbragt flere Dage i Skoven, lykkelig var ankommet til hiint Sted og modtaget af de russiske Tropper med stor Enthusiasme. Medens Stormen foregik paa Klosteret Sek, skal han have været skjult i en nærliggende moldansk Bye og hans Død med Flid være udspredt af hans Tilhængere. Denne Efterretning (der vel behøver Stadfæstelse, har opvækket overordentlig Glæde blandt de herværende Grækere.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Fra Moldau og Wallakiet er Talen kun om de uafladelige Troppe-Forstækninger. Den russiske Armee ved Pruth bliver for Tiden anslaaet til 120,000 Mand. I Ukraine cantonerer vel endnu et større Antal. Der bemærkes, at mellem den tyrkiske Overbefalingsmand i Jassy og det russiske Hovedqvarteer vexles hyppige Courerer.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
J Jassy var den 20de October Rygtet udspredt, at Porten havde tilstaaet alle Ruslands Fordringer, og at Tyrkerne ville rømme Moldau og Wallakiet. Men det stolte Sprog som de tyrkiske Befalingsmænd føre, siger fuldkommen det Modsatte.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Man forsikkrer tilforladelig, at disse fra Porten, have Jnstructioner, der tidlig eller sildig forudsige en Krig med Rusland. 3 imona (servisk Grændsestad, den 20de October. Man melder at Tyrkerne i Fægtningen ved Cassandra have tabt 1500002) Mand. Musselmændene, herved paa det Yderste forbittrede besluttede at myrde alle Christne i Thessalonich og Seres. J Se res holdt de rigtig Ord: der lever hist ikke en eneste Græker meer. J Thessalonich har de Christne en heel uventet Omstændighed at takke for deres Redning. Fire Paschaer faldt i Fegtningen ved Cassandra i Grækernes Hænder, og disse skrev til Musselmændenes Anførere: at ved det første Hoved de lod afhugge en Græker vare de priisgivne til den marterfuldeste Død, og da - hedder det tilsidst - kommer vor Blod over Eder og Eders Børn. Denne billet virkede og ikke et Haar blev krummet paa de thessaloniske Grækeres Hoveder. (Denne hele Artikel behøver Stadfæstelse.)
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Spanien. Madrit, den 1ste Novbr. Kongen har stadfæstet Finantsministerens Afsked og udnævnt Herr Angilo Ballejy i hans Sted.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
J Saragossa have Riegos Venner anrettet nogle Uordener. Sange bleve afsjungne paa Gaderne til hans Ære og man hørte gjentaget Udraabet: længe leve Riego, Flere Personer ere ved et Oplølsaarede og Rolighed og Orden ved kraftige ForholdsRegler dog atter tilveiebragt. - J Provindsen Murcia hersker ligeledes megen Urolighed. Politiechefen er afsat og en nye udnævnt.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Barcellona, den 31te October. Sygen, der ødelægger Barcellona, er den gule Feber fra Amerika. Den ulykkelige Stad behøve sikkert lang, Tid inden den forvinder sit Tab, om ogsaa Sygdommen ganske forlader dem. Et skrækkeligt Skuespil. Fædrene flye deres Børn, Konen hendes Mand, Sønnen hans Moder, Hver menneskelig Følelse synes at være uddøet. Man anmeldte nyelig for Juntaen, at fra et Huus i Nomade=Gaden, en Dødninger Lugt og hjerteskjærende Barneskrig trængte frem. Ved at aabne Huset fandtes en Mands halvraadnede Legeme; ved Siden af laae en døende Kone og ved hendes Bryst laae et lille Barn død af Hunger! Hele Gader ere uddøde.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
J Staden Anguilas døde en Moder fra tvende Børn. Et af disse fandt man ligeledes endnu levende ved Moderbrystet. Saa hurtig mueligt blev Barnet overgivet til en Amme, men Denne døde 24 Timer efter af Guulfeberen, uden at nogen Tegn, til Smitte hos Barnet, lod sig tilsyne. Forgiæves søgte man nu en anden Amme. Jngen vilde at Frygt for Sygen give den stakkels Lille Næring, og den havde maattet døe af Hunger, naar ei en Kone, henrevet af Medlidenhed havde taget sig af den. Handlingen blev ogsaa herlig derved belønnet, at hverken Kone eller Barnet mærkede nogen Anstød, til Sygdom.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Cadix skal være ganske fri for Feberen. J Barcellona og St. Naria, aftager den.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Den nyespanske Fristat i Amerika.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Et Brev til London af 2den Novbr., dateret: St.Jago de Chili, den 13de August, melder Staden, Limas Jndtagelse. (Lima, Hovedstaden i Peru, Spaniens vigtigste Guldkilde, har henimod 53,000 Jndbyggere, samt 40 Kirker og 4 Klostre. J Aaret 1535 blev den anlagt af Franz Pizarra, og førend den, ved det store Jordskjælv den 28de October 1746 ødelagdes, var den meget stor og folkerig.) Bemeldte Brev lyder saaldes: "Min tro Fetter, I dette Øieblik faaer vi her den store Efterretning om Limas Jndtagelse. Skonnerten Montezumo er indløbet hertil med den Beretning: at St. Martin med Vaabenmagt har indtaget Lima - Saa er da endelig efter 11 Aars Forløb denne hæderlige Kampendt med vor Uafhængighed, De frugtbare og umaalelige Lande der strække sig fra Orinoko indtil Rio de la Platas Strandbredde, er da baade de facta og de jura uafhændig! De ville blive lykkelige, thi saaledes har det høieste Væsen besluttet, der raader over alle Folkeslags Skjebne; efter 3 Aarhundreder, rig paa Haan, Slaverie og Fornedrelser, har han vendt sit signende og faderlig Blik paa America.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
England.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
London, den 16de Novbr. Danske Obligationer af det nye Laan bleve i Gaar solgte til 80 a 80 1/2.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Contracten er endnu ikke ratificeret af Hs. Majestæt Kongen af Danmark, dog venter man Ratificationen med næste Post. At Haldemand & Sønner skulde have indgaaet i Aaret 1825, at overlade den danste Regjering en dobbelt Sum under samme Betingelser, er usandt. Ex. Keiserinden Radme Christoph lever hermed sine 2de elskværdige Døttre. Hendes Formue skal ikke være stor - dog kan hun leve anstændig. Slottet ler Ormes der falde de Reisende til Bordeaux meget i Øinene, er kjøbt af Madamme Catalani for 1,400,000 Franker.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Indenlandsk. Som et høist tjenligt Middel til at bjerge Skibe, og Mennesker i Havsnød anbefales af det Kongelige General=Toldkammer og Commerce=Collegium, til Efterfølgelse for alle Skibsredere og Skibsførere: at forsyne Skibene med 12 Stkr. Raketter og 3 Dusin blaae Lys, hvormed i Ulykkestilfælde skulde signaliseres, nemlig først ved at affyre en Raket og dernæst holde blaae Lys brændende, indtil Hielp erholdes.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Aalborg, den 24de Novbr. Det ublide Efteraarsveirligt have vi her i fuldeste Maal. Det stormer og regner næsten uafladelig og sidste Nat haglede det endog 3 Gange med saadan Heftighed at vi ikke uden Grund kunde være bange for vore Vinduer. Søeskaderne der saa talrig anmeldes fra Udlandet, vil vel desværre ogsaa træffe Fædkelandets Skibe. Her i Aalborg venter man med Længsel adskillige Fartøier der for lang Tid siden have været paa Tilbagetouren. Man vil endogsaa vide at Enkelte ere forliste; men dette er endnu ustadfæstet og vi haabe ogsaa med Guds Hjelp at erfare det Modsatte.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Kjøbenhavns Børs, den 23de Novbr. Cours. Hamborg, 2 Maaneder 246, a vista 249. Amsterdam 2 M. - . Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 71 1/2 a 72. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Februar f. A.) 90 1/2 a 91 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 115 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. rede Sølv. Norske Rigsbanksedler 12 3/4 a 12 7/8. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Fra den 19de til 24de November 1821, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Jndkomne. Den 19de November, P. S. Schmidt fra Aarshuus med Stykgods. Nicolai Rissen fra Kjøbenhavn med Dito. Den 20de, Anders Carlbom fra Malmøe med hele Tønder. Den 22de, Johan Chr. Hahnefeldt fra Kjøbenhavn med Stykgods. Anders H. Staarup fra Dito med Dito. Den 23de, Chr. Christensen fra Dito med Dito. Lars Andersen fra Nakskov med Kornvare. Den 24de, Hans J. Jensen fra Christiania med Kornbrændeviin og Trævare. Søren Jacobsen fra Skagen med Stykgods.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Udgaaede. Den 19de November, Søren Hoffmann til Kjøbenhavn med Stykgods. Jens Pedersen til Østerriisøer med Kornvarer. Søren Willesen til Dito med Dito. Christen Nielsen til Nakskov med saltet Sild. Den 20de, BenjaminGeniske til Kjøbenhavn med Dito. Peter G. Hay til Dito med Dito. Den 21de, Niels C. Kofoed til Dito med Dito. Steffen Steffensen til Dito med Dito. Jacob D. Trepka til Drammen med Kornvarer. Den 22de, Joachim F. Otten til Randers med Uld. Nicolai Larsen til Kjøbenhavn med Rug. Mathias Jversen til Dito med saltet Sild. Otto Pallesen til Dito med Stykgods. Lars Roes til Norge med Kornvarer. Den 23de, Peter Lassen til Kjøbenhavn med saltet Sild. Johannes Andersen til Stege med Dito. Lars Thrane til Kjøbenhavn med Dito. P. S. Schmidt til Randers med Huder og Skind. Den 24de, L. C. L. Sand til Kjøbenhavn med saltet Sild. Chr. H. Panck til Aarhuus med Stykgods. And. Carlbom til Malmøe med saltet Sild. Niels Anthonisen til Gothenborg med Dito.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Bekjendtgjørelser. Efter nogle Aars svagelige Helbred og 8te Dages Sænge leie, har det behaget Gud i Aftes Kl. 5 at hjemkalde min inderlige elskede Mand O. Sveistrup (forhenværende Fuldmægtig paa den Kongelige Amtstue her i Aalborg) i sit 72 Aars Alder, som herved bekjendtgjøres af hans dybt før gende Enke. Aalborg, den 28de Novbr. 1821. Mariane Sveistrup, fød Jensen.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
De af denne Byes Jndvaanere, som ei endnu har betalt Bygningsskatten, samt Rente til Rigsbanken til 1ste October d. A. med flere Skatter for 3die Qvartal &c., Brand contingent, Vægterpenge, Skole= og Fattigskat, ville behagelig betale samme til Skattecasserer A. Nørgaard inden 8te Dage fra Dato; thi i manglende Fald bliver Restancel=Listerne udfærdigede og indsendt til Aprobation til Udvantning. Aalborg, den 27de Novbr. 1821. Magistraten. Hvor en nye malet Kiste med forsvarlig Laas og Nøgle underhaanden er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkerier, Af hvem en Feldeisel ønskes tilkjøbs, anviser ogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Proclama. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug, til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauen Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Aagesen. Hansen. Fischer. Wilse. Bevilling for Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm af Aalborg, til ved Preclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have noget Krav paa ham" indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have noget Krav paa mig, af hvilkensomhelst Natur samme maatte være, dermed inden saadan Tids Forløb at fremkomme, og for mig at bevise, da et hvert retmæssig Krav strax skal blive betalt. Aalborg, den 24de Nordn. 1821. H. Svanholm. borg og Oldenborg. - Gjøre vitterligt: at Vil efter Os elskelige Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm, af Vor Kjøbstæd Aalborg, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae i den danske Statstidende, Aalborg Stifts Avis og den altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget Kra paa ham, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeholder, og Vor Casses, samt Nationalbankens Ret med Hensyn til de Oppebørseler, der haver været ham anbetroede, uforkrænket, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting og den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 12te October 1821. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Aagesen. Hansen. Fischer. Milse.
Jyske Efterretninger, 1821-11-29
Bevilling for Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm af Aalborg, til ved Preclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have noget Krav paa ham" indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have noget Krav paa mig, af hvilkensomhelst Natur samme maatte være, dermed inden saadan Tids Forløb at fremkomme, og for mig at bevise, da et hvert retmæssig Krav strax skal blive betalt. Aalborg, den 24de Nordn. 1821.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
mmene. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Nyeste Postefterretninger. Om Græker og Tyrker. leverer Postdagen just ikke noget særdeles Nyt. Fra Orienten høre Anmeldelser om den dybeste Menneske Elendighed, Plynderie og Mord, endnu stedse til Dagens Orden; men hvad Udfald Kampen vil faae for Grækerne, derom meldes ikke synderlig. Til Odessa skulle Efterretninger være indløbne fra St. Petersborg, ifølge hvilke, Keiseren paa Portens sidste Note, har sendt sit Ultimatum til Constantinopel. Det skal være Hs. Majestæts faste Beslutning ikke at afvige fra sine Fordringer, men ligesaalidt ogsaa at afvige fra de i Laibak tagne Grundsætninger. Førend Grækerne vederfares Retfærdighed, før Moldau og Wallakiet rømmes, kan Monarken ikke fornye sine diplomatiske Forbindelser, med Porten. - J Constantinopel seer det hee maadeligt ud; Janitscharerne knurre og Sultanen, frygter vist ikke nogen værre Fjende end som disse. Jmidlertid er det dog lykkedes Divanet at bielægge Urolighederne for denne Gang, med at lade en heel Deel Janitscharer henrette. - Det er en Lykke for Porten, at de asiatiske Tropper og hine ikke kunne forenes, formodentlig fordi de misunde hinanden det røvede Bytte.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Mellem Portens høieste Embedsmænd er Enigheden, ikke bedre. Den ene vil have Fred, den anden Krig: det lader derfor til at en betydelig Forandring vil foregaae i Ministeriummet. Den tyrkiske Hovedstad, frembyder endnu stedse de grueligste Begivenheder. Mordgierningerne ere snarere til end aftagne, og ei allene i Constantinopel men ogsaa paa Øerne hvor Tyrkerne endnu spille Mester. Rhodus frembyder en Sjeldenhed, nemlig: en menneskelig tyrkisk Befalingsmand, der tage Grækerne i Beskyttelse. J de nære Stæder og Districter af Lille-Asien, myrdes endnu uafladelig, og saaledes ogsaa paa Øen Candia, hvor dog Tyrkerne ikke have nogen synderlig Magt.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Fra Corfu hedder det under 15de October. "Vi have her modtaget Efterretninger fra Øen Candia. Jndvaanerne have udnævnt en provisorisk Regjering og en Dictator for 6 Maaneder. Tyrkerne have endnu kun 2 faste Pladse inde; Alle øvrige Stæder, og Fæstninger befinder sig i Candloternes Hænder. I hele Grækenland fortsættes Tilberedelserne til den dærveste Modstand. bemærkningsværd er Alliantzen imellem Grækerne og Aly Pascha, og ikke mindre besynderlig: at Jndvaanerne af Parza og Sukli vilde tilfægte dem deres Frihed under denne Despots Faner.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Spanien. Nyelig hedder det - fra Madrit under 5te Novbr. er en Courer indtruffen fra Cadix. Den skal være Overbringeren af slemme Efterretninger. Man forsikkrer at Jacobinerne hist spille Mestere og have fordrevet alle Embedsmændene. Ved disse Uroligheder skal i selve Cadix være flydt Blod. I Hovedstaden er indført betydelige Qvantiteter, Krudt, men Jndførselen af denne farlige Artikel er nu ogsaa hæmmet.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Blandinger. J London har en Kasserer bortfjernet sig med 40,000 Pd. Sterling og er paa Reisen til America. En hurtigseilende Kutter er sendt efter ham.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Den 11te November fandt en temmelig betydelig Fegtning Sted ved Kysten af Sandgat (Kent) mellem nogle hundrede Smuglere og et meget mindre Antal Soldater. Hine undløb med deres Bytte, men Mange bleve saarede.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Paa Haiti er en Ladning Meel og Genever bleven confiskeret paa Grund af, at ingen stærke Drikke ifølge Lovene maae indføres.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
Breve fra Batavia af 27 Julii, sige: at ikke mindre end 7000 Mennesker vare bortrevne af Chalera Morhuus.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
J Wien er det paa det Strængeste forbudet at tale paa offentlige Steder og nogen somhelst politisk Affaire.
Jyske Efterretninger, 1821-12-01
At alle Øeboerne bevare noget Eiendommeligt hos sig, ligesom ogsaa gamle Skikke, er en bekjendt Sag; saaledes gives der paa Øen Fuur i Liimfjorden nogle særegne Skikke, hvorved dens Beboere udmærke sig fra det nære Fastlands. Til disse høre: at Konen, naar Manden begraves, sidder paa samme Vogn som Liget, bag ved Kisten, med Skjørtet over Hovedet; at Enken udsender Beilere saasnart Manden er død i og er hun ikke forlovet paa Mandens Begravelsesdag, er det i Almindelighed Tegn til at hun ikke oftere bliver gift, Ligeledes bruger Mændene ved Høitideligheder, Bryllupper, Barsler, a., Overbuxer, af Lærred eller andet let Tøi, hvilke Buxer alle Mandfolkene aftrække i Kirken, forinden de gaae til Offers.