JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-02-06
Den Geistlige Skifte Ret i Aalborg lader herved NB. bekiendtgiøre : At da Hæderlige og Vellærde Studiosus Oluf Nicolai Hysom, forhen Amanuensis hos Hans Høiærværdighed Hr. Doctor og Biskop Brorson, ved Døden den 23. Sept. sidst afvigte er afgangen, saa vilde Deres Velædle Velærværdigheder Provsterne her i Stiftet, der ey endnu have ladet affordre de af Velædle og Velærværdige Hr. Mossins Skrifter, som de enten selv eller andre i deres Herreder have ladet sig tegne for, med allerførste lade samme imod Betaling afhente. latina Aalborg, den 4 Jan. 167. en sinde. en
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
J Anledning af det vi allerede forhen have observeret om Kulden, ville vi hertil føye en Oversættelse af et Brev, som læses udi den Altonaische Gelehrter Mercurio af 29. Januar. 1767. 5te Stykke. Min Herre! Vi føle Virkningerne af Jlden, Lyset og Varmen, omendskiønt vi ikke kiende deres Natur. Tvertimod Varmen, er Kulden; hin fortynner Legemerne, og udvider dem; Denne tætter, giør dem tættere og mindre i Henseende til Rummet. Begge Slags Virkninger yttre sig, saavel i de faste, som flydende Legemer. En Jern Traad forkortes ved Frosten og forlænges ved Heden. Nogle Naturkyndige have vel og vildet tillegge Kulden en udvidende Kraft, eftersom Glas=Leer og Metal=Kar, naar den i dem værende Materie fryser, springe i tu. For hundrede Aar siden, i den haarde Vinter 1667. loed Hugenius en Flint=Pibe fylde med Vand. Den ene Ende var tilloddet, men den anden var fast tilskruet, og over gydet med smeltet Blye. Han opstillede den d. 8. Jan. paa hvilken Dag Kulden var hæftigst, for Vinduet i sit Sovekammer, i den kolde Luft, og om Morgenen Klok. 8 sprang den med et hæftigt Knald i tu. Den berømte Wolf, som anfører dette Hugenianske Forsøg i den anden Deel af hans Forsøg S. 339. er selv af den Meening, at Vandet udvides ved en stærk Kulde. Men andre Naturforskere tilskrive med meere Grund det at deslige Kar springe i tu, den ved en stræng Kulde i Blærer, samlede, stærkt tilsammentrykte og indsluttede Luft, hvilken tillige indeholder Grunden af den store Udvidelse og den ringere Tyngde af Jsen. Varmeens udvidende Kraft sees kiendeligst i de flydende Legemer, og dette Syn har været Anledning til Veyr=Glassenes Opfindelse. J Begyndelsen betiente man sig af Luften til at dømme om Afvexlingen af Kulden og Varmen, siden har man, i Stedet for Luften, taget rectificeret Spiritus Vini eller Brændeviin, som ved Varmen meget merkeligen udvides, og endeligen Qvægsølv til Veyr=Glassene, og tillige gjort adskillige Forandringer i Henseende til Afdeelingen, Sammensætningen og Skikkelsen af Røret og Kuglen. Dog, Veyrglassene ere i Almindelighed endnu ufuldkomne Redskaber. De vise ikke engang Kuldens og Varmens Afvexlinger rigtige, meget mindre Graderne af samme nøye. Materiens Udvidelse har vel sin Grund i Varmen, med den staaer i ingen ligeskikket Forhold med den samme, som det Florentinske Pyrometrum viser. Veyrglassene ere i haard Frost næsten større Forandringer underkastede end Pendul Uhrene. Jeg har alt for nogle Aar siden et Mercurialsk Veyr.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Veyrglas, Ved den nylig værende Frost har en Luftblært adskilt sig i Røret imellem Mercurius, som falder den til megen Hinder udi dens Udvidelse og Sammendragelse. Veyr glassene ligne det Menneskelige Legeme, det ene føler Kulden stærkere, end det andet, og de almindelige stemme aldeles ikke overeens i at vise Graderne. Ja efter nogle Aar forværres de fleeste saaledes, saa at de blive aldeles ubrugbare til Jagttagelser af Veyrets Forandringer. Kort sagt Veyrglassene ere efter de grundigste Mathematicorum Meening Thermoscopia (?) og ingen Thermometra (k) Det er altsaa ikke vel mueligt formedelst samme at stille Kulden i adskillige Lande og forskiællige Aar paa en begribelig og rigtig Maade i Ligning. Reamur har i Paris Aar 1740. brugt et andet Veyrglas, end de la Hire Aar 1709 havde ved sin Jagttagelse. Hin har alleneste ved en gjættelig Beregning udbragt, at Kulden i Aaret 1709. var halvfemte Grad stærkere end Aaret 1740. Hvor forskrækkelig forskiællig blev ikke Graderne af Kulden angiven i disse Aar selv. Aar 1709. skal Veyrglasset til Paris have staaet fjorten og en fierdende. Grad under Fryse=Punkten. Men i Leiden viste det Farenheitiske Thermometer, efter Boerhavens Beretning den 27. Grad under Fryse=Punkten. Hvem vilde troe, at det Aar 1709 i Leiden havde været en Gang saa koldt som i Paris, Aar 1740, stod Reamurs Veyrglas 10 Grader under Fryse=Punkten; Muschenbrok bemærkede halvsyttende Grad, ja andre gave vel 26 Grader an. Vore Efterkommere vilde uden Tvivl ved Veyrglassen, ikke bekomme nogen rigtigere Begreb om Kulden i dette Aar end vi, i Henseende til de forrige Aar, have faaet af vores Forfædre. Jeg holder for, at man skulle blive ved den almindelige Philosophie. Den gemeene Mand dømmer om Frostens Strænghed af Jsens Tykkelse. Dersom man brugte al muelig Forsigtighed, og udsatte i fri Luft, i adskillige Lande, paa en bestemt Time, Dag eller Nat, Kar af censMate( Thermoscopia, som vise allene Varmens og Kuldens Forandring, men ey afmaale samme. ( Thermometra, som afmaale nøye, og vise Varmeenseller Kuldens Grader. Men slige Veyrglas eller Thermometra troes ey endnu at være fundne. Materie, af lige Størrelse, og opfyldte dem med kogende, forhen accurat efter Hydrostatiken () og i lige Bestemmelse afveiet Vand (thi paa Tiden, hvor længe det koger, kommer det ikke an, eftersom Vandet ved den længere Kogning ikke faaer nogen større Grad af Heede) og da bemærkede Tiden nøye paa et rigtigt Uhr, paa hvilken Vandet var bleven belagt med en Jisskal af en bestemt Tykkelse, eller fuldkommen var frossen i en Jis, saa kunde man, ved at forklare Størrelsen af Kulden, bruge et forstaaeligt Sprog, og Tiden frembyder nu en brugbar Maade til at bedømme den paa. Jeg forbliver, &c. (tt, Hydrostatik er en Videnskab om den flydende Materies Virkning i Legemernes Tyngde.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Capitels=Taxten i Aarhuus=Stift for 1766. Aars Afgrøde. Rug, Td. = = 2 Rdlr. = 12 s. Byg, Td. . . 1 Rdlr. 2 Mk. 4 s. Havre, Td. = = = = 5 Mk. Boghvedegryn, Td. = 2 Rdlr. 4 Mk.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Smør, Td. . 20 Rdlr. = =¬ Man har den Efterretning, at det Asiatiske Compagnies Skib, Rigernes Ønske, hvorom sidst udi No. 5, blev meldet, er drevet ind til Fladstrand, hvor det nu i aabent Vand ligger for sit eneste Stor=Anker i god Behold. Pengene og Sølvet er bierget i Land til Fladstrand den 9 Febr. og fra Directionen i Kiøbenhavn er sammesteds den 10 Febr. en Capitain ankommen for at være dem behielpelig, og haabes nu, at saavel Skibet som og Ladningen bliver i Behold.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
J Tisdags har den strengeste Kuld været 8 Grader neden for Fryse=Punkten.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
J Onsdags Eftermiddag ere 2de Kiøbenhavns Poster ankomne, men den sidste er endnu udebleven.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Bekiendtgiørelse. Ved det Langelandske geworbene Infanterie=Regiment, behøves følgende diverse Sorter af Lærreder; nemlig: 5000 Alen bleged Lærred til Skjorter for Soldaterne. 600 Alen grovt ubleged dito 600 Alen noget fiinere dito.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Hvo som agter at paatage sig, enten tildeels eller og i alt denne Leverence, vilde behage at melde sig inden næstkommende Martii Maaneds Udgang, enten mundtlig eller skriftlig, hos os undertegnede, til Monderings=Commissionen beordrede Officerer, for nærmere at aftale Conditionerne. Wiborg, den 29. Januar. 1767. Kreber. Heier. Hansen. Major.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Capitain Capitain ved høybemeldte Regiment.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Da Sr. Jens Kieldsen Guldsmed har opgivet og afstaaes sin Guldsmed=Profession til mig Undertegnede, saa inviteres herved alle Liebhabere, som ville lade forfærdige enten Guld= eller Sølv=Arbeyde, at de behageligst ville addressere, sig til mig, boende i velbemeldte Sr. Jens Kieldsens Gaard, udi Bispensgade her i Aalborg, da de hos mig skal blive betiente med forsvarlig og net saavel Guld= og Sølv=Arbeyde, som andet Juveleer=Arbeyde af nyeste Facons for billigste Priser. Povel Lund.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
For Dem her i Aalborg, der maatte være Elskere NB. af at læse en og anden udkommen Bog i det Danske Sprog, bliver det herved bekiendtgjort, at de, som lade sig tegne for at betale 2 Rdlr. om Aaret, skal Tid efter anden, saa snart mueligt være kan, faae til Giennemlæsning alle de nye smaa Danske og læseværdige Skrifter af forskiællige Slags Materier, som enten i Kiøbenhavn, Sorøe eller her i Aalborg maatte udkomme. De som vil tage Deel i dette Læse=Sælskab, ville inden denne Maaneds Udgang anmelde sig her i Bogtrykkeriet, hvorfra en trykt Plan over Indretningen skal i næste Uge udkomme til Efterretning for dem, som da maatte sammesteds behage at subscribere.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Foruden det Proclama, som allerede er udstæd, la NB. der den Verdslige Skifte Ret i Aalborg end videre herved bekiendtgiøre, at forrige Borger og Stads Mægler Hans Caspar Kirchmann er sammesteds den 10. Novembr. sidstafvigte ved Døden afgangen; Hvorpaa hans efterladte Boe er strax taget under Registering og Vurdering, til videre lovlig Behandling; Thi bliver derfor herved denne Stervboes Credi= og Debitorer indkaldede, samt alle og enhver, som herved maatte eller kunde have noget at erindre, enten angaaende hvad Commissioner han, som Mægler, kan for een eller anden have havt at forrette, med Penge=Laan, Kiøb og Sall, eller og hvad det i andre Maader maatte være, hvorfor ey endnu kunde af ham være gjort vedbørlig Rigtighed. Saavelsom og tillige alle de, der enten for kort eller lang Tid siden, kunde have faaet noget af Stervboens tilhørende Effecter i Pant og endnu ikke udleveret samme; De da derfor ville behage inden 6 Uger fra Dato at melde sig derom hos Skifte=Retten, og det tilkiendegive, for at undgaae videre Uleylighed, paa det at Skiftet desto hastigere kunde bringes til Ende, da enhver skal vederfares hvis Lov og Ret medfører. Aalborg den 7 Februar. 1767.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Da Thyge Lunøe, Borger og Kiøbmand i Aalborg, har kiøbt Rødegaard eller Svaneleyegaard paa Amager, agter han igjen at bortsælge sin iboende Gaard tilligemed en dertil hørende Tømmerplads ved Østeraae beliggende, enten under Haanden eller og ved offentlig Auction førstkommende 17. Febr. Paa samme Tid og Sted agter han ligeledes ved Auction at bortsælge en Deel adskillige Sorter Kramvahre samt Tømmer og Bræder, en Deel Boehave med videre, som nærmere ved Placater bliver bekiendt gjort.
Jyske Efterretninger, 1767-02-13
Paa Nørhaaegaard i Thye gives Anviisning, hvor en Capital paa 1000 a 1200 Rdlr. imod forsvarlig Pant og Rente kan bekommes til næstkommende Snapsting. Afgangne Sal. Jens Thomesen Raadkiærs Debi= og Creditorer indkaldes herved at indfinde sig 6te Uges Dagen efter Dato, de første at afbetale, hvad de ere skyldige og de sidste indkomme med deres Fordringer, da enhver skal nyde den Deel, Lov og Ret medfører. Aalborg den 21. Januarii 1767. P. S. Skulde ellers nogen være sindet underhaanden at kjøbe den Sal. Mands fradøde Gaard ville de behage at melde sig hos Sr. Anders Lodberg, hvor Conditionerne dennem nærmere kan vorde bekiendtgjorte og Kiøbet af hannem accorderes. christ. Lemberg. Johanne Løse. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
(Slutningen skal følge.)
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Det var en meget nyttig Sag, om vi udi vore Jydske, Teglbrænderier (hvoraf man allene udi Aalborghuus Amt kunde opregne tilvisse 6 og maaskee flere, og udi Vensyssel, næsten ligesaa mange) kunde selv glassere Tagsteen, og ikke havde nødig at lade dem hente enten fra Holland, eller andensteds, og derved skille os selv og vore Landsmænd ved de Penge, som hidtildags gaae ud af Landet. Vel synes det unødvendigt, overflødigt, ja for kostbart, om vi vilde saavel i Kiøbstæderne som paa Landet til Kirker og Herregaarde betiene os af de glasserede Steene til Tage, men da slige see smukkere ud og ere dobbelt saa varige som de uglasserede, altsaa kunde man med samme Bekostning, og maaskee mindre betiene sig af dem. Det er bekiendt at Glassering paa Potter og Kar, altsaa og paa Tagsteen, ikke saavidt man endnu veed, kan bringes tilveie uden Tin eller Blye; Dog hvo veed, om Kunsten ikke kunde være stegen høyere? Hvo veed, om maaskee nogen kunde besidde den Videnskab, og giøre det foruden ommeldte Mineralier med Sølverglød og Minie, som alleneste er caleineret Blye. Jeg maatte snart falde paa de Tanker, at en curieur Landsmand (det var at ønske, at der fandtes mange af dem, og at de som vilde bruge deres Curiosite til Fædrene=Landets fælles Ære, Nytte og Gavn kunde iblant os blive understøttede, og opmuntrede) maatte dog vide noget herom, da der udi vore Jydske Efterretninger udi No. 5. fremsættes tillige det Spørsmaal. Om nogen uden Blye eller Sølverglød kan glassere Tagsteene? Det vilde blive behageligt, ja maaskee nyttigt at faae at vide, hvorledes det kunde lade sig giøre, og man længes meget efter at læse disse til almindelig Nytte opgivne Spørsmaal, paa en grundig Maade besvarede. Jmidlertid vil jeg, da det maaskee ikke er bekiendt for man. mange iblant os, fremføre den Maade, som Admiralitets Apoteker Salberg i Stokholm fremsætter (udi Svenske Videnskabers Acndem. Afhandl. for Aar 1740. og Maanederne Jul. August. Sept. 6te Stykke, paa hvilken uglasserede Tagsteene kunde giøres saa gode og bestandige som de glasserede: Man rører med en flad Stok noget efter noget 2 Tønder Kønrog udi en trediedeel Tønde Tiære, saa at det bliver gandske jævnt, med dette anstryger man Tagsteenene, udvendig; og naar denne Anstrygning er bleven vel tør, og verstryges Steenene anden Gang alleneste med reen Tiære, og ligeledes naar de igjen ere vel tørre, tredie Gang. Naar de derpaa ere blevne vel tørre, hvilket kan skee om Sommeren i 8te Dage, overstryges de med fiin sigtet Bliant, hvilket først med en grov Klud og siden med en fiin Klud gnies ind i Tiæren, indtil Steenene faae en Glands, og saa ere de færdige, denne Maade er bedre end at dyppe Stenene i Tiæren; thi herved spares ikke allene megen Tiære, men Kalken og Udspækningen hænger og bedre ved, som ellers affalder, naar Steenene paa begge Sider var tiæret. Beregningen herover er let at gjøre, og dette Slags Steene kan tilvisse haves en tredie Deel lettere end de indførte glasserede Steene, maaskee og være ligesaa bestandige og anseelige som disse. in paucis poluisse sat est.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Dødsfald. Frue Jngeborg Dorothea Dyssel, afgangne CancellieRaad Lælii efterladte Enke, der har opholdt sig paa Bøgsted i Wensyssel, er sammesteds død den 10 Februar.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Fortsættelse af Listen over Føde og Døde. 7. Hvætboe=Herred. Føde. Døde. Copulerede. Par. Jesmarch Sogn. = = = 27 13 Ingstrup, Hiermetlef og Astrup 211 17. Saltum og Huune. = = = 34 35 Giøl = = Summa 105, 79 Fra dette Herred ere de Copulerede ey anmeldte 8. ØsterTorslef Haverslef Beistrup . Aggersborg = Leerup og Tranum = = Øeland . Broust og Svenstrup = = Summa 91 44 (Fortsættelsen skal følge.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Den agende Post er i Tisdags ankkommen.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Den ridende Post ankom Onsdags Eftermiddag.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Bekiendtgiørelse. O Udi næste Uge kan faaes her paa Bogtrykkeriet til N. kjøbs en trykt Fortegnelse over den Orden i hvilken Præsterne her i Byen ved begge Kirkerne skal forsyne, de ugentlige Prædikener i den forestaaende Faste=Tid; samt hvad Palmer der da tillige skal synges hver Gang.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Ved det Langelandske geworbene Infanterie-Regiment, behøves følgende diverse Sorter af Lærreder, nemlig: 5000 Alen bleged Lærred til Skjorter for Soldaterne. 600 Alen grovt ubleged dito. 600 Alen noget fiinere dito.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Hvo som agter at paatage sig, enten tildeels eller og i alt denne Leverence, vilde behage at melde sig inden næstkommende Martii Maaneds Udgang, enten mundtlig eller skriftlig, hos os undertegnede, til Monderings=Commissionen beordrede Officerer, for nærmere at aftale Conditionerne. Wiborg, den 29 Januar. 1767. Kreber. Aeier. Hansen. Major. Capitain Capitain ved høybemeldte Regiment.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Da Sr. Jens Kieldsen Guldsmed har opgivet og afstaaet sin Guldsmed=Profession til mig Undertegnede, saa inviteres herved alle Liebhabere, som ville lade forfærdige enten. Guldt. Gulde eller Sølv Arbeyde, at de behageligst ville adressere sig til mig, boende i velbemeldte Sr. Jens Kieldsens Gaard udi Bispensgade her i Aalborg, da de hos mig skal blive betiente med forsvarlig og net saavel Guld= og Sølv=Arbeyde, som andet Juveleer=Arbeyde af nyeste Facons for billigste Priser. Povel Lund. ) Til behagelig Efterretning meldes, at man endnu NB. indtil denne Maaneds Udgang imodtager Subscribentere paa disse ugentlige Efterretninger, da saavel de indenbyes som her omkring i Egnen forekommende udenbyes Liebhabere ville behage at melde sig her i Aalborg hos Sr. Jacob Saurbier, men andre i Provincen til de dem nærmest værende Kongelige Post-Contoirer i Stæderne, hvorfra den herefter, naar det betid tilmeldes, skal vorde tilstillede de allerede udkomne og herefter udkommende Numere. For en heel Aargang paa Tryk= eller Postpapiir betales af Subscribentere alt i Følge den under 16. Septembr. 1766. udgivne Plan, neml. 4 Mark paa Trykpapiir og 6 Mark paa Postpapiir. Dem, som maatte behage at lade noget indrykke til Bekiendtgiørelse i disse Ugeblade, tiener det hermed til Efterretning, at for hver Gang det skal indføres, er Prisen efter Planen fastsat, som af Vedkommende saaledes betales: Af 1 a 2 Linier = = = 4 s. 3 a 6 Linier = = = 8 s.a 10 Linier = = = 12 s. 11 a 20 Linier = = = 18 s. 21 a 30 Linier = = = 28 s. Hvad som løber længere ud, betales ved Accord efter Billighed; Og maae deslige Bekiendtgiørelser, som forlanges indrykkede, i det allerseeneste inden hver Onsdag Aften til Bogtrykkeriet være afleverede; Thi ellers kan de ikke førend i næste No. derefter blive indførte.
Jyske Efterretninger, 1767-02-20
Paa Nørhaaegaard i Thye gives Anviisning, hvor en Capital paa 1000 a 1200 Rdlr. imod forsvarlig Pant og Rente kan bekommes til næstkommende Snapsting. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk., fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
Dødsfald. Sr. Niels Jens Møller Chordegn og Dansk Skoleholder i Mariager er sammesteds død d. 20 Febr. omtr. 60 Aar gl.
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
Bekiendtgiørelse. Den udi forrige No. belovede Fortegnelse over den Orden, i hvilken Præsterne her i Byen ved begge Kirker skal forsyne de ugentlige Faste=Prædikener, er nu tilkiøbs at bekomme her i Bogtrykkeriet for 2 Skilling Stykket.
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
Det gives tilkiende, at hos Garveren Johannes Falkenberg, boende paa Vestergade i Aalborg, er at bekomme et Qvantum Puntlæder, et Qvantum Binsaallæder, et Qvantum Væxlæder og Smuurlæder=Huder, et Qvantum Væxlæder og Fitlæder=Skind, et Qvantum barkede Faarskind; Dersom nogen sen. her
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
her i Jylland skulde behøve bemeldte Sorter Læder, kan det de kommes hos ham indtil Paaske, da det siden bliver solgt andre Steder hen ved Udskibning. Skulde ellers nogen her i Jylland, have nogle gode 4 Lpd. Huder enten i lidet eller stort Qvantum at sælge, ville de melde dem hos ovenmeldte Joh. Falkenberg, som vil tilforhandle sig samme, da det synes bedre, at de, som ville kiøbe Læder, kunde faae det i Landet, og de som have raae Huder at sælge, ligeledes kunde afsætte dem i Landet.
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
Næstkommende 16 Martii bliver paa Krabbesholm ud Schivehuus Amt ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gode Stald=Stude, Køer, Faar, Sviin og Bester, samt en Deel Rug, Byg og Havre af 1766. Aars Afgrøde. Saa bliver og den 13 April næst efter sammesteds ved Auction bortsolgt en Deel andet, bestaaende af Ind= og Udboe, alt afgangne Forpagter Christen Andersens Sterbboe. tilhørende. Krabbesholm den 20 Febr. 1767.
Jyske Efterretninger, 1767-02-27
Foruden det Proclama, som allerede er udstæd, la NB. der den Verdslige Skifte Ret i Aalborg end videre herved bekiendtgiøre, at forrige Borger og Stads Mægler Hans Caspar Kirchmann er sammesteds den 10 Novembr. sidstafvigte ved Døden afgangen; Hvorpaa hans efterladte Boe er strax taget under Registering og Vurdering, til videre lovlig Behandling; Thi bliver derfor herved denne Stervboes Credi= og Debitorer indkaldede, samt alle og enhver, som herved maatte eller kunde have noget at erindre, enten angaaende hvad Commissioner han, som Mægler, kan for een eller anden have havt at forrette, med Penge=Laan, Kiøb og Sall, eller og hvad det i andre Maader maatte være, hvorfor ey endnu kunde af ham være gjort vedbørlig Rigtighed. Saavelsom og tillige alle de, der enten for kort eller lang Tid siden, kunde have faaet noget af Stervboens tilhørende Effecter i Pant og endnu ikke udleveret samme; De da derfor ville behage inden 6 Uger fra Dato at melde sig derom hos Skifte=Retten, og det tilkiendegive, for at undgaae videre Uleylighed, paa det at Skiftet desto hastigere kunde bringes til Ende, da enhver skal vederfares hvis Lov og Ret medfører. Aalborg den 7 Februar. 1767. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Følgende Svar paa det Brev udi No. fra Ge rer indsendt.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Øaselbed.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Fortsættelse af Listen over Føde og Døde. 9. Vester=Hanherred. Føde Døde Copulerede. Kiettrup og Giøttrup = = 21 11 Kliim, Thorup og Wunst = 38 3 6 Tømmerbye og Lild = = = 23 Øsløs, Vesløs og Arup = 17 14 Hiortals = = = = Kollerup og Schræm = = 15 13 Summa 124 95 36 (Fortsættelsen skal følge.) Stald=Studene siges at være solgte paa Børglumkloster, Wraae, Sønder=Elkiær og Wreileskloster. Paa adskillige Herregaarde i Wensyssel ere Foer=Studene ligeledes solgte, Landstinget holdes i Wiborg den 12. Martii.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Den agende Post er i Mandags Aften ankommen. Endnu er sidste Kiøbenhavns Post udebleven.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Dødsfald. Natten imellem den 18 og 19 Febr. sidst døde Jfr. Maren Thestrup hos hendes Fr. Moder paa Westerriis.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Hr. Jægermester Rædder er ved Døden afgangen i Hoved Kroe, hvor han boede.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Kiøbmand Sr. Rasmusens Kiæreste i Aarhuus er sammesteds ved Døden afgangen.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Bekiendtgiørelse. Førstkommende 24 Martii bliver paa Viinkielderen hos Sr. Peder Qvist her i Aalborg holdet Auction over endeel Norsk Tømmer, neml. 18 Alinger, 16 Alinger, 12 Alin. ger, a. samt endeel Steen= og Straae=Lægter. Det gives tilkiende, at hos Garveren Johannes Falkenberg. boende paa Vestergade i Aalborg, er at bekomme et Qvantum Puntlæder, et Qvantum Binsaallæder, et Qvantum Væxlæder og Smuurlæder=Huder, et Qvantum Væxlæder og Fitlæder=Skind, et Qvantum barkede Faarskind; Dersom nogen her i Jylland skulde behøve bemeldte Sorter Læder, kan det bekommes hos ham indtil Paaske, da det siden bliver solgt andre Steder hen ved Udskibning. Skulde ellers nogen her i Jylland, have nogle gode 4 Lpd. Huder enten lidet eller stort Qvantum at sælge, ville de melde dem hos ovenmeldte Joh. Falkenberg, som vil tilforhandle sig samme, da det synes bedre, at de, som ville kiøbe Læder, kunde faae det i Landet, og de, som have raae Huder at sælge, ligeledes kunde afsætte dem i Landet.
Jyske Efterretninger, 1767-03-06
Næstkommende 166. Martii bliver paa Krabbesholm udi Schivehuus Amt ved offentlig Auction bortsolgt en Deel gode Stald=Stude, Køer, Faar, Sviin og Bester, samt en Deel Rug, Byg og Havre af 1766. Aars Afgrøde. Saa bliver og den 13 April næst efter sammesteds ved Auction bortsolgt en Deel andet, bestaaende af Ind= og Udboe, alt afgangne Forpagter Christen Andersens Stervboe, tilhørende. Krabbesholm den 20 Febr. 1767.