Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-15
Blandede Efterretninger. J den norske Rigstidende læses følgende: "Jndsendt., Anmelderen antager, at det interesserer Mange at vide, hvor Professoren i Botaniken ved det Norske Universitet, Christen Smith, har været i sidste Aar og nu er, og han veed med Vished, at han har mange Venner og Bekjendtere, og derfor har han den Fornøielse at meddele Følgende: J. Julii Maaned 1814 gik han til Søes til England; Reisen var langvarig; endelig kom han did, og reiste omkring i England, Scotland, og Jrland indtil sidst i Januar 1818. - Ved hans første Ankomst besøgte han først Haugerie i Kew, Hammersmith o. fl. St., hvor de viste ham megen Forekommenhed, og forsynede ham med en Mængde Adresser, der bleve af Vigtighed for ham; derefter reiste han til Edingburg, hvorfra han vandrede ud til de Scotske Fielde, i hvilke han botaniserede i 5 Uger, indtil Sneen drev ham ned. Derefter tilbragte han 1 Maaned med botaniske Undersøgelser i Lavlandene, og vundrede derpaa ned langs med Vestkysten af England over Bjergene, i Nord Vales, til Dublin, boteniserede nogen Tid i Jrland, vendte tilbage til Englands vestlige Deel og til London. Paa denne Reise var han saa heldig, at han stiftede Forbindelser i botanisk Henseende med alle boraniske Hauger af nogen Værd i hele Landet, og modtog deres Forsikring, om, at de vilde gjøre Bistand til den nyligen anlagte botaniske Hauge i Norge. De mærkeligste Hauger, han besøgte, vare Edingburgs, hvilken var temmelig indskrænket; en privat Mands, i Nærheden af Glascow, som var meget vakker; i Liverpool var en i flere Henseender uforlignelig Hauge, der er opstaaen ved Subscription, og har at fremvise særdeles elegante Drivhuse, fyldte med de frodigst voxende Planter, man vil see; - Dublin fandt han 2 Hauger; den ene, tilhørende et Selskab, er af megen Omfang (har alene 5 store Qvarterer til de oekonomiske Planter, og en aarlig Jndtægt af 1500 L.); den anden, tilhørende Universitetet, er anlagt i en simpel, men overmaade hensigtsmæssig Smag; den bestyres af en Nr. Mackay, som den indenlandske Botanik skylder meget. - Haugen i Hammersmith er i Tiltagende, men den i Ker derimod ikke. Haugen i Oxford er ikke af stor Værd, og den i Cambringe har tabt Meget ved en virksom Mands Død. For at komme i nyttig Forbindelse med disse Hauger, maa Haugen i Norge stræbe efter at skaffe sig Forraad af Norske Alpeplanter, for at kunne ombytte disse med andre Væxter i de Engelske Hauger. - J det Smith saaledes henvendte sin Opmærksomhed paa botaniske Anlæg, gav han og Agt paa Botanikens oekonomiske Deel, for af Planternes Cultur at abstrahere hvad der kan være anvendeligt for Norge. 4 Efter hans Jagttagelser indskrænker Dyrkningen af Foderurter sig i England for det Meste til Klever (Trifolium) og Nay Græs (Lolium perenne, vedvarende Eenbælg.) Timothy-Græs, som med saa megen Nytte dyrkes paa flere Steder her i Landet, kiendes i England ikke mere end af svn og nogle smaae Forsøg. - Hertugen af Bedford har ladet anstille en Deel Forsøg med forskjellige Grasarter, efter en meget interessant Plan, og ved en simpel chemisk Operation søgt at bestemme Mangden af de nærende Dele for enhver Græsart især. Forsøgene ere indførte i Davys agricultural chemistry, og have givet mere Værd til dette Verk, end det ellers vilde have havt. Disse ligesaa interessante som nyttige Forsøg, om hvilke Deele, Jorden og Luften der egentligen ere visse Planters nærende Dele, ville om et Aars Tid blive anstillede i Norge. - Smith har, efter Anmodning af en Mand og paa hans Bekostning sendt hjem endeel Frosorter af Foderurter, hvilke ere blevne udsaaede paa Tøien. Hensigten dermed er at skaffe Forraad, efter nogle Aars Forløb, af Frøe af saadanne Foderurter, som med Fordeel kunde dyrkes i Norge. J hvor nødvendige det er, at faae Græsfrøe for taalelig Priis i Norge, sees bedst, naar man betragter Ækrene paa mun ge Steder, hvilke enten aldeles ikke ere bevorede med Græs, eller med saadanne Sorter, som Creaturene er æde. Ofre er det Ligegyldighed, som en Aarsag i, at Ækrene ere saa slette, hvilken undskyldes med, at enten have de ikke havt Græsfrøe, at saae i Jorden, – men har enhver Mand ikke Homoe, og kunde han ikke, naar han vilde ulelige sig, skille den bedre Sort deraf fra den slettere, og saae hiin, - eller de have ikke havt Gjødsel til den Jord, som er bleven udlagt; men skulde det vel behøves at gjørste til Græsfrøe, og er ikke noget godt Græs og Høe bedre end Jncet? – Efter de Jagttagelser, som Smith har gjort i England, anbefaler han til Dyrkning især HøiSvingel, (Festucalation) og Eng-Svingel, (Festuca pratensis) Vellugtende Hestefryd, (Holius odoratus) Eng Nævehale (Alopecurus pratensis) Almindelig Nøgle Ax (Dactylis glommereta) og et Par Andre. - Paa nogle Steder i England dyrkes med Nytte Kryb Hvene (Agrostis stoloniferav. pyramidalis, (Kryphvin).¬