JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Piemont. Den 7 pass, da Churførsten med de andre høye Herrer den Franske Leyer ved Po-Strømmen recognoscerede, blef Marggreven af MortaraGrand di Spagne af en Fiendlig Salve ihielskudt. Den 23 ere de Allierede gaaen over Postrømmen. Hvorefter Monsr. de Catinat indtil Salutzzo sig retirerede, hvor hand meget fordeelagtig camperer. Den Franske General-Leutenant Monsr. de Langallerie er bleven fangen da hand med et lidet Parti udreed at regnoscere de Allieredis Armee. Den 29 haver Chur førsten af Bæyren, Hertugen af Savoyen og den Spanniske Gouverneur Mar Marqvis de Leganes, Carmagnola, et Musqvetskud derfra, besigtiget, som med 7 Bollvercker er omgivet, og ellers hvor ingen Morasser ere, med Raveliner, Graver og Contrescarper forvaret. Den 2 Octobr. tog et hvert Regiment, Possession af sin Post. Fienden fyrede umaneerlig af Staden, og i sær efter Generalernis Qvarteer. Den 8 om Morgenen begyndte mand med 40 Stycker at beskyde Staden. Jmod Middag lod Gouverneuren, Monsr. le Marqvis de Plessis Bellieure, slaa Chamaden, hvorefter Capitulationen blef sluttet, at Guarnisonen med Bagagen paa Krigs-Maneer skulde holde deris Aftog, og af de Stycker med Franske Vaaben, som vare i Festningen, tage 3. med sig. Udi Staden fandis 10000 Sæcke Meel, og ellers alle Slags Forraad. Monsr. de Catinat, som Staden, ey kunde succurrere, gick siden over Po strømmen, og leyrede sig imellem Rivoli og Veiglane, og da hand bekom Kundskab, at de Allieredis Armee, der den Carmagnola hafde indtaget, var gaaet igien over Po-strømmen, maa skee for at beleyre Susa, forlod hand Rivoli, og skickede Hertugen af Elbeuffmed 1800 Mænd ind af Dalerne til Ageon, Pragelas og Peruse, dem at udplyndre og ald Furagen fortære, hvilcket dennem paa nogle Stæder an gick; Men da de paa deris Tilbage marsch vare begreben, blef de af Valdenserne paa nogle snæfre Stæder, saaledis angrebne, at de maatte tage Flugten, og blef 500 Mænd, hvoriblant mange Officere, paa Stæden, mange tagen til fange, og ald Byttet fratagen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Spanske Nederlande. Den Franske Armee har begifvet sig udi Vinterqvarteer i deris eget Land De Allierede hafve sig derefter ogsaa til Ninoven separeret, og ere udi Stæderne marcheret, hvor de skulle ligge i Garnison og nyde Winterqvarteerene. Den største Deel af Armeen blifver i Landet, for at observere de Franske i tilstundende, Vinter. Den Engelske General-Leutenant Douglas er ved Døden aff gangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Holland. Hans Kongl. Majest. er den 18 hujus hidkommen, for at regulere alle præparatoria til nestkommende Feldtog. Den 11 lod Førsten af Waldeck præsentere Kongen de 4 Franske Standarter som hand i den Action ved Leuse hafde bekommet. Den eene er temmelig stoer, som fra de Gens de Armes blef taget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Den 28 seylede Hans Majest. herfra ad Engelland med en Esqvadre Kriegs Skibe. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-10-01
Til Basel er nu ald Uenighed imellem Øfrigheden og Borgerskabet bilagt; De principalste Anfører, nemlig Doctor Fatio, en Bartskærer og en Feldbereder ere blefne halshugne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Kiøbenhafn. di denne Maaned er efterfølgen. de Forordning ved Trycken udgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Om Perlefangen i Christiansands Stift udi Norge, dateret den 10 Nov. Hans Kongl. Mayst. hafver Obriste Bielcke til Saxen henskicket, der hos den nye Churførste Condolenz og Gratulations Complementer at aflegge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
General Feld-Marskalck Greve Vedel, er her i denne Kongl. Residentz ankommen, og vil Vinteren ofver, her i Staden forblifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 16 huj. er Hans Kongl. Majetz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Etats-Raad Hr. Stockfleth, som udi nogle Aar i Sverig, Envoye extraordinari været hafver, her igien ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 28 er Frøcken Lindenov, saligen udi Herren hensofvet. No. 83.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Tydskland. Her sees et lidet artig Skrift, intituleret: Antwort-Schreiben, eines Freundes auss Holstein, an einen andern, zu Regenspurg anjetzo befindlich, datiret den 2 Novembr. Tvorudi refuteris de Hamburgers formeente Besværinger, ofver Hans Kongel. Mayst. til Danmarck og Norge &c. bestaa endis derudi: 1. At Hans Kongl. Majest. ved det Romerske Rige giør Ansøgning om Tolden i Glückstadt til Satisfaction for Skaden, som Hans Maj. i den forrige Krigstid lidt haver, Staden til stoer præjudiz. 2. At Hans Kongl. Mayst. ved de Passer som Stadens Indbyggere meddeelis, Stadens Handel ruinerede. 3. At Hans Majetz. Undersaatter, af Glyckstadt og Altona, som ere det Ronerske Riges Undersaatter til Franckerige handlede. 4. At deris Grønlands Fart, paa adskillige Maader besværgis. 5. At Hans K. Mtt., en af deris Muscovien-Fahrer i Bergen, hafver ladet arrestere. Og 6. at deris Immediatet ved en og anden Placat i Holsten, altid anfægtis. Nunn, Ober Ober-Rhin-Strømmen. Siden at Krigs-Folckene er gaaen udi Vinter-Qvarteerene, er heromkring intet videre at fornemme, endsom de Franske af Cautern og Ebernburg, indfordrer strenge Contributioner, hvorved de Undersaatterne, baade Mand, vinde og Børn, til Gissel bortfører. Af Svartzwald skrifves at et stærk Parthi Franske af Freyburg var udgangen, i Meening de Keyserlige af deris Qvarterer at ophefve. Men saasom deris Anslag, i Tiden blef rygtbar; hafver Obrist, Spielberg dennem chargeret, og en Capitain forfølgede dennem indtil paa 2 Mile nær Friburg. En deel Qvæg hafver de dog bekommet, hvilcket de strax ved Jndfaldet bort skickede, hvorimod de 9 Fangne, og 21 Døde efterlod. Hans Keyserlige Maystæt hafver Marggrefven af Bareit bestilt til at være Feldmarskall.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Saxen. Den 13 October er ved Freyburg en Grue af Sølf-Bergvercket, kaldet Halsbrücken, indfalden, hvoraf 250 Mennisker blef ihielslagen, og nogle Huuse som stod ofven paa med sig taget. Jnteressenterne hafver lidet ved en Million paa deris Capital Skade. Det var det beste Sølf-Bergverck, udi hvilcken Daglig ofver 600 Mænd arbeydede, og 100 Aar var blefven brugt. En Time førend U-lycken skeede var 330 Bierg-Arbeydere opfaren, ellers vare de alle blefven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 8 hujus hafver den nye Chur Første Johann Georg den 4de sig af den Stad Dresdens Borgerskab, og de af Staden dependerende Ambter ladet hylde. Den 18 Octobr. er Hertug Christian af Saxen Mørsseburg, salig udi Herren hensofvet. Vien. Ved en Expresser af Tørckiet haver mand til Hofve med stor Bedrøfvelse fornummel, at den Eng liske Ambassadeur Ridder Hussen til Adrianopel ved Døden er afgangen, som udi de begyndte Freds-Prælimanarier nogen Forhindring bragte: hvortil ogsaa kom at den Tørckiske Chiaus som i Leyren for Store-Varden med den Engliske Ambassadeurs Secreterer Greve Marsigli været hafver, om at fornemme paa hvilcken stæd Freden skulde afhandlis, ved hans Bortreyse af et Russiske Parthi blef nedhugget og Grefve Marsigli hart Saaret, som hendte sig deraf at forbemelte Chi aus fra hans Convoye sig begaf, og paa den Maade ubekiendt miste Lifvet. vet. Af hvilke tvende Aarsager mand allerede begyndte at befrycte, Tørckerne deris Forslag skulde igien tilbagekalde, i Særdeelished da de Keyserlige Kundskaber af Tørckiet berettede, hvorledis en fremmed Potentats Minister, stoere Pro messer giør, ved den Ottomaniske Port, i fald om de ey vilde indlade sig udi Fred med Keyseren, og mægtige Truseler om de Freden befordrede: Jmidlertid mand var udi disse tvifl agtige Tancker, hafver Marggrefven af Baden ved en Courier ladet vide, at Store-Vezieren en anden Chiaus til hannem skicket hafde, begiærendis at de Keyserlige med de Allieredis Plenipotentiarier udi Ungern sig vilde indfinde, at begynde Freds-handlingen, hvorpaa den Venetianiske Ambassadeur straxen bort reyste, hvilcken de Keyserlige Ministrer skal følge. General Heusler er her ankommen, om sin Rantion med det forderligste at tilveyebringe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
General Guido af Stahrenberg er ogsaa her ankommet for at lade sig curere, af den vætsur som hand i sidste Battaille bekommet hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 24 hujus hafver Hertugen af Croy sig her i Staden indfundet, forat referere Hans Keyserl. Majest., hvis udi Sclavonien passeret er.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 25 er General Leutenant ofver Jnfanteriet Greve af Mansfeld herfra Store-Wardein ankommet, som Hans Majest. om samme Stads Blocqvades Tilstand berettede, og tviflis icke paa en god Succes. Af Neder-Ungern continuerer, at Pesten i atskillige Kiøbstæder sig lader formercke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Af den Keyserl. Feld-Leyer for Store-Vardein.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 16 October hafver mand paa Palancken som paa denne side af Floden Kres ligger, stormet, og den med Storm indbekommen, et Regiment Ungerer hafver sig ved den Strom usigelig vel holdet. Den 17 passerede Armeen forbemelte Flod, og posterede sig den følgende Dag ved Stadens Castell. Samme Castell ligger høyere end Staden, og bestaaer af 5 Bastioner, som gandske Regulier bygt ere. Den 20 og 21 loed General Leutenant Marggrefve af Baden tvende Batterier forfærdige, hvorfra mand den 23 uophørlig paa Staden skudt hafde, og en saa stoer Breche lagt, at mand allerede giorde Anstalt til Stormen; hvilcken Tørckerne som laae derudi ey forventede, men retirerede sig i en nye Nunn 2 nye bygt Skantze ved Castellet, (hvilket de dog siden strax forlod) og stack Staden i Brand, som mestendeelen afbrændte; alligevel hafver voris Soldater i Staden en deel Qvæg bekommet, og de i Staden boende Christne frelst. Et Parthi velberedne Rebeller, hafver om samme Tid en Deel Øxen, som ved Artilleriet til Forspan bruges, borttaget. Saa snart Soldaterne sig i Staden hafde forgrafvet, loed Marggrefven 2 Batterier imod Castellet opkaste, fra hvilcke den 29 blef skudt og Bombarderet; samme Dag var Jld løss, som udi 6 Timer varede. Den 30 og 3. blef dermed continueret, og den 2 og 3 hujus begyndte mand at udtappe Vandet af Grafven; Hans Durchl. loed saa Staden opfordte, hvortil den Tørckiske Bassa svarede, at hand Festningen ey med Lifvet aglede at forlade. Hvilcket Svar nocksom hans Jntention gaf tilkiende, og paa den Maade Festningen ey saa læt var at indtage, tilmed indfaldt stoer Regn, som all Forhaabningen, til at føre Vandet af Grafven, borttog; hvorfor hans Durchleucht. heftig af Batterierne med Bomber og Granater loed indkaste, ved hvilcket alle Huusene derudi blef afbrendt. Hand loed ogsaa en Skantze imellem Staden og Festningen opbygge, udi hvilcken den gandske Vinter 1000 Md. Gvarnison skulde ligge, som hver 14 Dag, af de andre deromkring liggende Militzer skal blive afløst.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
J Staden ere nogle hundrede Husarer og Raitzer vorden indqvarteret, ved hvilke Castellet saa eng blocqveris, at ey nogen Mennisker kand komme ud eller ind. Armeen er derefter gaaen i Vinter-Qvarterene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Ungern. Siebenborgen. Teckely hafde sig med et Corpus Tartarer conjungeret, og siden den Flod Marosch pass seret, i Meening Stoere Wardein at undsætte. Men saasom General Veterani, (hvilcken ved Dobra med sit Corpus sig sat hafde,) hannem var paa Ryggen, Mangelen af Proviant ey mindre hans Armee incommoderede, blef derfore nød igien at retirere sig hen, hvor hand var kommen fra. Siden er stoer Ureenighed imellem hannem og Tartarerne paakommen, at de nær med hver anden var kommen i Haaret, hvorefter en hver til de assignerede Vinter-Qvarteerer marcheret ere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
General Veterani hafde ved Teckelys Anmarch, 400 Raitzer tillige med 50 Tydske under en Capitains Commando udskicket, for at forstærcke Guarnisonen udi Lippa; hvilcke af en ulyckelig Hændelse, Rebellerne faldt i Hænder, og blef mestendeelen nedhugget. Selavonien. Hertugen af Croyhafver den 14 Jnfanteriet fra Brod til Eseck ladet marchere, med Cavalleriet marcherede hand imod Gradisca, den 16 kom hand til Cavatsk, hvor hand bekom Kundskab, at Fienden stod med 4000 Mænd ved forbemelte Gradisca. Den 17 marcherede Hertugen 2 Mile videre Fienden som de Christnes March fornam, og meente at det var deris gandske Armee som for Brødt væ rit hafde, stack Staden i Brand og begaf sig med saadan Hast paa Flucten, at hand efterlod 4 Feld-Stycker; Bønderne deromkring berettede, at ved 400 udi Sau-Strømmen ved deris hastige Passage ere drucknede. Jmellem den 18 og 19 kom Hertugen til Gradisca, hvor hand fandt Staden endnu i en temmelig Tilstand, udi Strømmen blef 1. Fahner opfisket. Hertugen lagde Obriste Macaris Regiment Croa ter derudi. Ved hans tilbagemarchhafver hans Durchl. det Slot Barckaratz paa Discretion indtaget. Ved dette er nu gandske Sclavonien igien fra Tørckerne befriet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Londen. Den 19 October er Hans Kongl. Mayst. lyckeligen her i Staden igien ankommen, ved Ankomsten blef Styckerne paa Touren afskudt, og alle Klockerne ringede, med mange andre Glædes-Tegn, hvilcke i Mands Minde ey nogen Konge tilforn var skeet. Hans Mayst. loed strax Parlamentet forsamle, og mødte i egen Persohn den første Dag i Ober-Huuset. Kongens Tale til begge Huusene bestoed derudi.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
At Hans Majest. saa snart de Udlændiske Sager det kunde taale, sig i Riget hafver indfunden, og Parlamentet ladet sammenkomme, paadet de derudi forsamlede Persohner kunde hafde disbedre Tid, at raadslaae paa hvad Maade Krigen imod Franckerige udi tilkommendes Aar best kunde føris. Hans Mayst. sagde ogsaa; at efterdi Gud den Allermægtigste, hans Vaaben i Jrrland hafver Velsignet, saa formodede Hans Mayst, at Gud fremdelis hannem vil gifve Lycke, at bringe Franckerige til en raissonabel og bestandig Fred. Videre recommanderede Majestæten dennem, at vilde giøre Anstalt til en stoer Flodes Eqvipagte og Underhold til 65000 Mænd til Lands. Ved Pleymuth er det Danske Ost-Jndiske Skib kaldet Nunn 3. den den flyfvende Ulf) strandet, dog forhaabes at den meeste Deel af Ladningen bliver bærget. Til Spithead ere 6 Hollandske Ost-Indie-Fahrer lyckeligen ankommen, som derefter Convoy tøfver, om at befordre deris Hiemreyse;
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Begge Huuse af Parlamentet hafver Hans Mayst. ved en Ofverlefverede Adresse, ofver hans lyckelige Ankomst gratuleret. Lord Dartmouth, som var Admiral udi Kong Jacobs Tider, er død udi Touren, af et Slag, mens hand laae i Sengen hos sin Kieriste. Kongen hafver i den afdøde Ambassadeurs stæd, ved den Ottomaniske Port, Msr. Harbort nomineret til at succedere hannem, som allerede til Holland er henreist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Den 15 hafver mand Kongens Fødsels Dag med stoer Glæde begyndt, og var mesten alle Vindver i Londen fulde af Lius, og hvor der var ingen Lius, der slog Folckene Vindverne i støcker. Den 18 hafver Parlamentet Hans Kongl. Majest. for tilkommende 1692 Aars Krigs Estat, 1575800 Pund Sterling som er hen ved 7 Millioner Rixdlr. bevilliget; hvilcken berømmelige Action enhver troe Undersat høyligen priser.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Til Kinsington er af ulyckelig JldsVaade, det gandske Gallerie og det Kongelige Capell afbrændt. Kongen er sindet at vil have en Armee paa 30000 Mænd, udi tilkommende Aar i Brabant.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Jrrland. Nogle Dage efter at Capitulationen for Limrick skeede, er Msr. de Chateau neus med 15 Krigs-Skibe, og for Shannons Revieren ankommen, og der en Engelsk Fregatte borttaget; Men da hannem blef berettet, at udi Capitulationen af Limrick, Neutraliteten for de Skibe som ind eller udgick, var accorderet, loed hand Fregatten relaxere. Derefter hafver hand samme Neutralitet ogsaa begiæret, om de Jrriske Tropper til Franckerige at transportere, hvilcket hannem som et Fordeelagtig Verck blef forundet, saa at hand derfter endeel af de Jrrer som ey i Riget vilde blifve, indtaget haver. Mand meener icke, at udi alt, meere end 4000 Mand skal ofvergaae, de øfrige tager Tieniste, eller begiærer Passer at begive sig til deris Boeliger. De Engelske Tropper ligger nu i deris Vinter-Qvarter. De Danske ligger ved Waterfort, hvorfra de til Flandern skal blive ofver skibet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Franckrige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Paris. Marskallen af Luxemburg er til Versailles ankommen, og af Hans Kongl. Mayst. meget venligen blefven imodtaget. General Leutenant Monsr. de Bullonde er af Krigs-Raadet tildømt at miste sit Hofvet; Dog hafver Kongen ordeelet, at hans Forseelse ved den Beleyring Cunco, ey saadan haard Straf fortiente, i hvilcken henseende og formedelst sin forrige troe Tieniste, Hans Mayst. Straffen til et Fengsel udi hans Lifs-Tid modereret hafver. Kong Jacob var sindet at retirere sig udi et Kloster, ster, hvilket Hans Mayst. hannem ey vilde tilstæde. Siden hafver hand til de Engelske Herrer, som hannem i Exilium følgede, sagt at efterdi Lycken hannem var contrari, holdt hand for det beste, at en hver af dennem søgte at bekomme Pardon af den Regiering, og af dette Middel niude deris seqvestrerede Gods. Til Hofve er resolveret, at et hver Compagnie til Hest med 10, og hvert til Fods med 5 Mænd skal blifve forstærket. Men saasom en Rittmester ickun 500 Rixdaler, for de 10 Mænd bekommer, er de icke vel tilfreds. Af Savoyen berettis at Msr. de Catinat, med de beste Tropper for Montmelian var ankommen, samme Festning endnu engang at beleyre, og tviflees denne gang icke om en god Succes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Spanien. Mand var i stoer Fryct, at den Franske Esqvadre som kryede paa voris Americaniske Flode eller Gallioner, (og i Aar extraordinari vel beladen er) den skulde borttage. Saa hafver enddog GUD hiulpen, at bemelte Flode lyckeligen til Cadix er ankommen. Samme Flode er den 13 Augustii, 17 Seiglere stærck fra Havana afseiglet. Den 26 Sept. kom de formedelst stoer Storm og Taage fra hver anden, og blef den eene Gal lion den 21 October, men Folcket blef salveret. 4 Andre er paa en Klippe kaldet Vipora forulycket. Den gandske Flodes Ladning æstimeris paa 48 Millioner Rixdaler. Skaden som er skeet, ved de 5 blefne Skibe, beløber sig 8 Millioner. Et Skib af den Spaniske Flode, som paa Gallionerne krytede, bæfaf den Franske Esqvadre, som iligemaade paa Gallionerne kryede, til Grunde skudt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Polen. Hans Kongl. Mayst. er til Javorow ved god Helbred ankommen, og Printz Jacob til Lemberg; Armeen gaar i Vinter-Qvarteer, og hafver i Feldtoget intet andet udrettet, end at Sorock ved de Tartariske Grændtzer, og Niemiet i Moldau med Polske Folck er besat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Jtalien. Venedig. General Degenfeld, som først i Aar af Republicken til FeldMarskalck blef kaldet, er til Patrassoved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Piemont. Efterat de Allieredis Armee Carmagnola indtaget hafde, marcherede den ofver Po-Strømmen hen ad Vegliano og Rivoli. Monsr. de Catinat som nocksom kunde eragte, at deris forehafvende maatte være, om attaqvere den Stad Susa, for at aabne sig Veyen til Savoyen, hvorfor hand all sit Jnfanterie derhen loed marchere, og besatte icke alleniste Staden, men retrencherede sig ogsaa ved alle Passer og Bierger.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
General Steinau, som med 6000 Mænd. af de Allierede var commanderet, at bemægtige sig om muelig var, en og anden Pass, kom indtil Fenestrelle, hvilcken hand sig efter temmelig Modstand bemestre. mestrede. Derefter loed hand recognoscere de Franskes andre Poster, som mand befand vel besat, og Veyene saa slemme, at Generalitetet fand raadsommelig at gaae tilbage, paadet at Armeen ey skulle blifve ruineret. Den 25 hujus begyndte Armeen at rygge tilbage udi en god Ordning. De Franske gjorte et Detachement som faldt i ArriereGuarden, men icke med Successen som de ønskede, fordi de Regimenter, som var commanderet til Arriere-Guarden, var af de beste, og hans Kongl. Høyhed commanderede samme Dag ArriereGuarden; i bemelte Action hafver de Allierede ved 100 Mænd tabet, iblanhvilcke tælis Cavallier Santus som var Printz Eugenii Page, og Greve Chialana dødelig væst. Af de Franske ere 10 Officerer og meere end 100 Gemeene blefven. Den Keyserl. General Major Houchin skal med 6000 Mænd udi det Førstendom Monterrat, niude Vinterqvarteer, og holdte Casal blocqveret. Den Franske Gouverneur af Casteller i bemelte Casal, haver Gouverneuren af Staden, som af Hertugen af Mantua dependerer, med atskillige andre fornemme Herrer udi Castellet til Maaltid inviteret, og dennem kostelig tracteret, men da Maaltidet var fuldendet, loed hand dem samtlige Arrestere, under Prætext at hafve med den Keyserl. General Caraffa corresponderet, og lofvet at ofverlefvere hannem Staden. Siden hafver hand det Mantuaniske Regiment udvist af Staden, og lagt Guarnisonen igien udi deris stæd, i Castellet. Mand vil sige at Hertugen af Mantua, det icke vel skal hafve optaget, hvilcket gifver Aarsag til denne Discurs; At den Franske Gouverneur, det skal hafve gjordt, forat bemestre sig Staden, det Tiden vil lære. General Caraffa staar med 12000 Mænd ved det Genuesiske Gebiet, begierendis at Republicken, en deel Folck i de Stæder, som af Keyserdommen dependerer, udi Vinterqvarteerene skulde tage, eller ogsaa at erlegge Maanedlig en Summa Penge; det sidste forhaabis at skulde blifve accorderet. Et Regiment gaar i det Parmeske, og et i det Modenesiske, de øfrige Feudarii af det Romerske Rige, gifver Penge. Den Franske Comte de Rebenacq er udi J. talien ankommen, om alle Republicker og Førster paa hans Principals Vegne at formane, ey noget til de Keyserlige at betale, eller ogsaa det samme hans Konge at erlegge, om de ellers herefter agter at boe i Roelighed. De Spaniske Tropper gaaer til deris egne Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Spanske Nederlande. De Franske Fortificerer den Stad Thugn ved Charle Roy, mueligen om at forhindre, at de Allierede icke skulde komme saa læt over Mass-Strømmen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-11-01
Mr. le Marqvis de Boufleur commanderer de Franske Tropper udi Msr. de Luxemburgs Fraværelse,