Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-02-03
Det Engelske Blad Coureren tilstaaer, at der hersker en fiendtlig Stemning i Spanien, og at der gives desuden et mægtigt Partie der og andre Steder, som ikke var utilbøielig til at giøre en Ende paa de vigtige Qvæstioner, som for nærværende Tid ere i Gang ved en Krig, uagtet Midlerne dertil mangle. Overbeviisningen om at der existerer en Oppositionsaand, som allene bliver holdt i Tømme ved Omstændighedernes Magt og ved Klogskab, maae indgyde England en velgiørende Mistillid og bestemme den Gang som det har at vælge. Men, siger dette Blad videre, uagtet Halvøens Anliggender i dette Øieblik næsten drage heele Opmærksomheden til sig, saa er dog tillige en anden politisk Gienstand, kommen i Omtale, som ikke er uvigtig; det hedder nemlig: at Rusland har afgjort vægret sig ved at modtage Englands Mægling ved dens Misforstaaelse med Persien paa Grund af, at derskal existere en hemmelig Traktat, hvori England har forpligtet sig til at komme Persien til Hielp ifald fremmede Tropper skulde giøre Jndfald i Landet. Dette Rygte omtales for bestemt til at det ikke i det mindste for endeel skulde være grundet; men man paastaaer tillige, at denne Tractat blev sluttet dengang, da man frygtede for et combineret Anfald af Rusland og Frankerige paa Persien for derfra at trænge frem til Jndien; men at denne Tractat er nu bleven tilintetgjort ved Omstændighedernes Forandring, saa at den ikke kan give nogen Anledning til nogen Discussion med Rusland. Breve fra Tiflis, melde at der ere ankomne diplomatiske Agentere fra Schahen i Persien i General Jermolovs Hovedqvarteer for at anholde om en Vaabenstilstand. Sir Alexander Mallet er ankommen fra Petersborg med Depescher til London, som skulle angaae Forhandlingerne om Persien. Den Persiske Regiering søger at godtgiøre, at den er uskyldig i Krigen og at den har Ret til at forlange Englands Assistence. – Det hedder, men i Franske Blade, at det Berlinske Cabinet skal have tilsendt sin Gesandt i Constantinopel Jnstructioner for at underhandle i Forbindelse med den Franske og Engelske Ambassadeur til Grækernes Fordeel Derimod skal den Østerrigske Jnteruntius Baron von Ottenfels vise sig meget tilbageholdende. Forhandlingerne ville formodentlig ikke komme ret igang førend Marqvien af Ribeaupierres Ankomst. Bladet Allegemeine Zeitung udbreder Rygter om, at det Russiske Hof skal have viist sig meget misfornøiet med Hr. Cannings Yttringer i den bekiendte Tale den 12te Decbr. i Parlamentet, at Keiseren skal have udstædet en Erklæring til alle Continental Hof ser, hvori disse Yttringer skulle være blevne meget alvorligt dadlede og det Forlangende tilkiendegivet, at de skulle giøre fælles Skridt med hinanden i London for at forekome videre Fornærmelser af denne Natur. Jfølge et andet Rygte skal endog Cabinettet i St. Petersborg have besluttet sig til ikke videre at ville underhandle med Hr. Canning, naar han ikke meddeler en oplysende Erklæring desangaaende. Endelig hedder det, at en Misforstaaelse imellem Hofferne i London og St. Petersborg, vilde lade befrygte, at Forhandlingerne i Constantinopel til Grækernes Fordeel ikke kunde erholde nogen Fremgang (men alle disse Rygter, som læses i Bladet Børsenhalle af 29de Januar ere maaskee ikke andet end Snak og fortiene ingen Tillid.) Den Østerrigske Jagttager beretter fra Constantinopel: at Commissarierne i Ackermann Hadi Effendi og Jbrahim Effendi ere blevne kaldte til denne Stad og modtaget med megen Udmærkelse og Velvillie, at de nye Troppers Organisation bliver fortsat med den største Virksomhed: at flere Tropper ankomme uophørlig til Hovedstaden; at der er forfattet en Fortegnelse over alle Mandspersoner af den Mahomedanske Religion, formodentlig for om det skulde blive fornødent, at indskrive dem til Krigstienesten. Capudan Pascha viser sig meget virksom for at understøtte disse nye Foretagender. Paschaen af Bosn en er bleven afsat, De talrige Kaffehuse i Galata, som ere lukkede, blive nu afskaffede for bestandig og et strengt Politie skal herefter holdes i Hovedstaden. – Et uhiemlet Rygte siger: at Jbrahim Pascha skal under Murene af Napoli di Romania have giort 10000 Græske Flygtninge til Fange.