JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1798-01-01
Et Ord om Bindingværks-Bygningers Opflinkelse. Ved Anordning er det forbudt, at give Bindingsværks-Bygninger en Hovedreparation. Hensigten var hermed at fremskynde den Tid da alle Stadens Bygninger skulle være af Brandmuur, og altsaa Faren for vidtomgribende Jldsvaader vorder overmaade mindre. Den sidste bedrøvelige Jldebrand retfærdiggjør denne Hensigt i højeste Grad. Midlertid seer man dog af og til mange gamle Bindingsværkshuse, som man ventede med det første nedrevne, at undergaae meget betydelige Udflikninger, og derpaa overdrages med en ru Puds, for at see ud som grundmurede. Hvorvel det formindsker Jldsfaren at Tømmeret saaledes faaer Kalk omkring sig, saa synes det dog, som om der herved tvertimod almindelig Sikkerhed gives Lejlighed til at opflinke de allerelendigste Bygninger, og give dem et stærkt Udseende, hvorved ikke blot Køberen bedrages, men endog Ejere forledes til at lade Huset staae saalænge uefterseet, indtil det, især ved Udleielse til Folk af et Erhverv der bruger en stærk Byg ning, kunde styrte ned og foraarsage mange ynkelige Hændelser. Skulde det ikke være tjenligt i denne Anledning at der anordnedes et nøjere Eftersyn ved alle udbedrende BindingsverksBygninger.
Politivennen, 1800-01-01
Spørgsmaal til Nikolai Kirkegaards Foresatte. Uagtet denne gamle Kirkegaard, hvorfra saa mange stadelige Dunster i saa lang Tid have opsteget i Stadens tætte og stærkt befolkede Middelpunkt, nu nærmer sig en fornuftigere Anvendelse, burde den dog sikkert, saalænge den endnu bruges som Begravelsessted, med Anstændighed gjemme de Been den betroes. Dette er ikke Tilfældet. Langs med Gitteret til Vingaardstrædet ligge blottede Menneskebeen, og ved Hjørnet, hvor før var en muret Port, ligge Menneskebeen og Hestebeen imellem hinanden.
Politivennen, 1800-01-01
Til Teaterbestyrelsen. I Parkettet sees en Garderofficeer med sin Hjelm paa. Alle de Parterristet, der ere under Gardermaal, betages Synet naar denne Offieeer staaer oprejst imellem Spillerne og Dem. Man beder derfor Bestyrelsen, der har taget mod Pengene, at hjemle de solgte Vare.
Politivennen, 1800-01-01
Videre om Rejsendes Modtagelse hos Hr. Schrøder Hirschholm. Kongelig priviligeret Traktør Schrøder i Hirschholm, har af 15 April tilskrevet Udgiveren til Indrykkelse i disse Blade en saakaldet Retfærdiggjørelse, der vil igjendrive den imod ham i No. 108 førte offentlige Anke, men efter Udgiverens Formening slet ikke duer dertil. Uagtet jeg derfor ikke kan føje ham i at indrykke den, helst den er lang og svanger med Udfald, vil jeg imidlertid fremsætte hvad hans Forsvar er bygget paa, for ikke at kaldes ubillig; maaskee kan Hr. Schrøder, ved at see sine Grunde staae blottede fra Stiklerier, lettere komme til at indsee deres Svaghed, og en anden Gang undgaae offentliKlage. Selskabet kom, siger Hr. Schrøder, Kl. herimod 3. Han kunde altsaa paa den Tid af Dagen ikke i ringere end tre Timer tillave et varmt Maaltid. Hr. Sch. kjender altsaa ikke Vinkandel, Vinsuppe, Bifstek, bløde Æg eller andre deslige i en Haandevending færdige Ingredientser til et varmt Middagsmaaltid! Det var ingen Kalvefjerding, men en Fjerdedel af en Oxe, i hvis Anledning det smukke Svar faldt. Kan dette undskylde? Hr. Schrøder tilstaaer at have taget 4 Mk. for Flasken af Rødvin, men paastaaer nu, at det var den bedste Margot. Man veed altsaa nu, hvor man kan faae den bedste Margot for 4 Mk. Hr. Schrøder vil selv indsee at man ikke kan give ham den forlangte Erklæring. Hans Næring vil dog ikke lide, dersom han strax indprenter sig og efterfølger denne Regel: En Gjestgiver er Gjesternes Tjener; han bør gjøre sig en Fornøielse af at skaffe dem hvad de har Lyst til at have, og ikke hvad han har Lyst til at være af med. Hos en Vert, hvor man ikke betaler, bør man taale Nykker og Luner, men hvor man betaler, har man Lov til at fordre samme Føjelighed for sine egne Luner om man har dem. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1800-01-01
Uorden paa St. Anne Plads. Det synes at være en Pligt, at gjøre Vedkommende opmærksomme paa, at der, Tirsdag Aften den 15 dennes Kl. 10 i store Strandstræde og paa St. Anne Plads ikke var en eneste Gadelygte tændt, saa meget mere, som ingen Vægter var at see i Gaden; da man selv i de mest belyste Gader desværre maae erfare Indbrud og Tyverier, hvor meget mere maa sligt ikke befrygtes, der, hvor Gadelygternes ForsømNattens Mørke, melse og Vægterens Upaapasselighed begunstige Tyverier.
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) De paa Hjørnehuset af Torvegaden og Overgaden over Vandet bortvaskede Gadenavne, hvorover i No. 102 klagedes ere ny paamalede. hvorigjennem Ren2) Den Afgrund, destenen i lille Kirkestræde udtømte sig i den lufte Kloak, var en Tid ubedækket, hvorover klagedes i Politivennen. Den er nu forsynet med et Bræt, men dette er ikke saa langt som man ønskede. Gid de lignende Afgrunde i Knabrostræde ved Assistentshuset maatte ogsaa engang bedækkes.
Politivennen, 1800-01-01
Uordener. 1) I Kørebroen i Pilestræde ligefor Antomistræde er en Sten borte. Det Hul som derved er kommet, kan baade være farligt for Mennesker og Dyr som deri let kunde forvride en Fod. 2) Et ordentligt ungt Menneske i Tjeneste hos Urtekræmmer Nielsen paa Kristianshavn var saa uhældig forleden, at falde nær ved det, Slæbested ved Hjørnet af Børsen, som er meget stejlt. I Faldet kom Overvægten af Legemet derudover, og Stejlheden gjorde ham det umligt at staae imod, saa at han faldt i Vandet. Kunde disse Trapper ikke gjøres mindre stejle?
Politivennen, 1800-01-01
Til læserne. I Politivennens 8de Fjerdingaar ere følgende Forbedringer af de i Bladet paaankede Uordener komne til Udgiverens Kundskab: En Dynge af Urenligheder borttaget fra uden for Hyrekudsken i st. Strandstræde. En Lem, som rippede, lagt til Rette uden for Thotts Palæ. Maskandiserbagagen paa Hjørnet af Badstustræde sat lidt nærmere ind til Huset saa at der næsten er Plads til en Fodgænger. To Aadsler borttagne fra uden for No. 71 Litt. T. T. i Bredgaden. Et farligt Bræt bortskaffet fra No. 96 i lille Torvegaden. ToTagrendepiber paa Hjørnehuset af store og lille Grønnegaden forlængede, NB. man haaber at den fjerde Pibe ogsaa anskaffes af den veltænkende Ejer. Per Madsens Gang, befriet fra et Bjerg af Iis og Skarn. Er Bræt over en Gaardrende fornyet uden for Kristianshavns Apotek. En udstaaende Vasktud paa Hjørnet af Sofiegaden og Overgaden o. V. forsynet med Trærende. Et nyt Stolemagerskildt opsat istedet for et gammelt brøstfældigt. Et slemt Hul ved en Pumpe paa Fortoget uden for No. 95 Litt. A. i lille Strandstræde forbedret. Nogle Aadsler bortforte fra Vejen uden for Østerport. Ondagsprædikanterne indførte i Adressavisen. Et Træskur borttaget af Fortoget ved det ene Hjørnehus af Helliggejststræde og Vimmelskaftet. Amagerkonen sammesteds gjort lidt smallere. En udgaaende graa Hest bragt i Ly. Endeel store Stene bortrøddede fra Fortoget i lille Kirkestræde. Et farligen udstaaende Bræt i Antonistræde borttaget. Nummer paamalet Hjørnehuset af Vestergade og ny Kattesund. Ligeledes No. 215 paamalet i Antonistræde. Et Rendestensbræt bragt i Lave uden for det stemplede Papirs Kontor. Et Par alt for lavt siddende Gadelygter i Aabenraa nedtagne. Gadenavne paamalede Hjørnet af Prindsens Palæ og det ligeoverfor liggende Hjørnchus. Endel Aadsler bortbragte fra Nærheden af Artilleriets Sygestue. En Dynge Skarn ryddet af Fortoget uden for Tobakspinderens paa Hjørnet af Vestergade og Larsbjørnstræde. Gadenavne opmalede paa Hjørnehuset af lille Torvegade og Overgaden n. V. Ligeledes Gadenavnene paa nalede paa Hjørnet af Blankogaden og Norgesgade. Rundetaarn renovert. Er faldefærdigt Hus resolveret til Opbyggelse af Kanselliet. Et skadeligt Rendebræt borttaget i Gottersgade. Forebygget at Bryghusets Karle ikke have Øludsalg i Byen. En Kloak-Afgrund i lille Kirkestræde tildels gjort ufarlig ved et Bræt. En anden Afgrund belagt med et Bræt i st. Kongensgade lige for Hjortelængen. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1800-01-01
Til dem der skal have Opsyn med Strandvejen til Helsingør. I Søndags den 20de April kørte jeg i Selskab med nogle Andre til Helsingør ad Strandvejen: Vejen er, da den aldrig eftersees, overalt meget maadelig, saaledes Udmærker sig f. Ex. et Stykke Stenbro ved Sletten, hvor Stenene, formodentlig af Vandet ere aldeles løsrevne, men fremfor alt tvende Broer i Egebeks Vang, her var det, at jeg ved den første, som er af Træ (Rekværk ved Siderne findes ej, og Bræderne paa Broen ere saa opraadnede og løse at de enten bugne eller vippe) havde det Uhæld, at Jorden, som vi kom paa Broen, glider ned paa den anden Side, og den ene Hest med Bagdelen nedstyrter: havde ej Hesten havt Styrke til at fodfæste med Forbenene, maatte vi absolut have veltet, og maaskee, nogle tilsadt Livet: nermere mod Enden af denne Vang er den anden, som er en Stenkiste, hvilken ganske er nedfalden; her kan man dog med megen Umage passere ad en Omvej, hvilket hisset paa ingen Maade lader sig gjøre. Efter Sigende skal der forlængesiden til Vedkommende være klaget; man har og holdet Besigtigelse over samme, men uden, videre Følge. Maaskee denne Indrykkelse, kunde foraarsage, at saavel disse som flere Steder med snareste blive eftersete og istandsatte. Store Nivaar Gaard d. 22 April 1890. Poul Chr. Ths. Hvidt.
Politivennen, 1800-01-01
Forunderlig Uorden i Gottersgaden. Hr. Politiven! Der er saa ofte Klage i Deres Blade over Fortogenes ulovlige Anmasselse af Uberettigede eller Tilskramling med Ting, som burde gjemmes i Gaarde og Pladser. Meget er ogsaa fra Tid til Tid blevet forbedret. Men ingensteds er Misbrugen saa stor som i Gottersgaden den hele Vej fra Kongens Haveport op forbi Exserserhuset til Volden; hvor det er gjort ganske umligt at fremkomme, fordi Fortoget paa hele denne Strækning er opfyldt med Liner og Stelladser at tørre vasket Lintøj, Klæder og gamle Pjalter paa. Ja ofte ere disse Stelladser dristige nok til endog at indtage, foruden Fortoget, noget af Kørebroen. Det er just faldet i mit Lod, at jeg fire Gange om Dagen maae gjøre denne Vej. Jeg saavelsom andre, troede i Førstningen paa den Side at kunne allersikkerst komme frem, da der var ingen Trapper, Kælderskure, Bislag, Sumppomper, og hvad alle de andre hæsselige Tingkaldes der næsten paa alle vore Fortoge gjøre Gangen farlig og vanskelige. Men jeg har ofte maattet erfare det modsatte til min Skade ved i Mørket at støde an paa de efterladte Stelladser. Da nu Gottersgaden er en Gade af meget stærk Færsel, hvorigjennem mangfoldige Mennesker have Ærinde, og da hele Garnjonens Offiserer saa ofte maae denne Vej; saa undrer jeg saameget mere over, at der aldrig er klaget over denne Uorden, der er saa gammel, at den maaskee endog vil paastaaes at være en ved Hævd erhvervet Ret. Skulde, som jeg højlig protesterer imod, denne Ret tilstaaes dem, der nu anmasse sig Fortoget, saa burde det idetmindste alvorlig indskærpes dem, at betjene sig deraf paa en mindre uforskammet Maade. Thi Fortoget er bredt nok til at der kunde tørres meget, og dog levnes mageligt Gangerum for to Personer jævnsides. Ja det kunde endog taale en smal halvtags Bygning, der maaskee ved at bortlejes til den som mangle Tørrerum, nok kunde betale sig.
Politivennen, 1800-01-01
Forslag til en bedre Orden med de Sælgendes Vogne paa Axeltorvet. Neppe vil nogen nægte at den forvirrede Orden (om man kan blande to saa modstridige Begreber) hvori Vognene opkøre og tage Plads paa Axeltorvet hverken bidrager til Sælgerens eller Købernes Bekvemhed, ligesom den paa ingen Maade lætter de Vægteres eller Politibetjenteres Gjerning som skulle holde Styr paa hine. Rummet spildes; inde imellem Vognene ere ofte store Pladser til slet ingen Nytte, medens man igjen maae tilsøle sig paa Hjulnaverne eller Hamlerne, item udsætte sig for vanartige Hestes Bid, eller føle Snærtet af deres Hale i sit Ansigt. Endelig naar man har vovet sig op til en Kjertings Vogn kan man staae længe og spørge vet den ene Side, medens hun expederer Folk ved den anden Side. Hun selv er herved nødt til at have Øjne baade for og bag, som er heel vanskeligt for den, der er indhyllet i en saa væmmelig og klottet Dragt. En anden Mangel er, at man ikke strax veed hvad hver Vogn har inde, men maae først udfeitte dette, da sædvanligen kun det skidne Smør ligger til Skue. Jeg troer, og mange med mig, at der heri kunde indføres bedre Orden, og at man lettest vil udfinde Maaden dertil ved at opstille de (esidlexata der helst burde ønskes opnaaet. Paa et Areltorv bør: 1) Sælgerne være det mindste muligt udsatte for Tyve og Snaphaner, det er at sige, det bør gjøres dem saa let som muligt at oversee deres Købere og Varer. 2) Køberne strax kunne see og vide hvad Ladning enhver Vogn har inde. *) Køberne kunne komme til Sælgerne uden at staae Fare for Hestebid eller Skup o. s. v. item Vognsmørelse og saadant mere. 4) Køberne kunne gaae renligen uden at træde over Ankelen i Hestemøg, eller imod deres Villie være nødte til at nedtræde de stakkels Hestes Mundprovision i Skarnet. Vor Politimester, som til Borgernes Glæde finder det godt ogsaa at holde det vaagne Øje henvendt paa det ærlige gammel Torv, vil sikkert finde disse Fordringer retfærdige, og udfinde om den bedste Maade til at opnaae dem er: at alle Vogne opkøre i to Rader, og danne en renlig og rummelig Gade for Køberne imellem Bagsmækkerne. Sælgerne maatte i saa Fald udsælge fra Bagdelen af Vognen. Hestene vare saaledes af Vejen. Politiet kunde hurtig bevæge sig. Paa et Bræt paa Bagsmækket maatte hver Vogns Vare, med store læselige Bogstaver, staae optegnede.
Politivennen, 1800-01-01
Et Par almennyttige Anmeldelser. Uagtet al den prisværdige Omhn Fattigvæsenets Foresatte stedse vise, og har vist, ved saavidt muligt at afhjelpe og hæmme det forhen saa meget overhaandtagende Betleri, er det saare beklageligt, at det, især paa visse Udkanter af Staden, endnu maae erfares at være i fuld Gang. Vedkommende som derom maatte ønske sig nøjere overbevist, behage kun især at gjøre dem en liden Spadseretur til Toldboden, samt paa Grønningen mellem Træerne under Kastellet, hvor en hel Flok Rollinger, under uafladelig Paahæng, paa en Tid har inkommoderet næsten enhver Forbigaaende. Da Stædet, især for den til Sres ankomne Rejsende, er saa særdeles paafa dende, haaber man, at denne Fejl jo før jo hellere maatte blive ændret. Ikke allene i denne, men adskillige Vintere, har en Mand havt det Uhæld, hver Aften paa sin Vej at passere tvert over Kongens Nytorv, just overalt paa den Tid Vognene, i to lange Rader, holde for at afhente deres Herskaber fra Komedie; Da nu Kudskene i Almindelighed har den Vane at køre saa tæt sammen, at Stangen af den ene Vogn ganske sidder mellem Baghjulene paa Den anden, er der næsten ingen anden Mulighed at komme igjennem for en stakkels Fodgænger, - end sige for Kørende, - end at gaae langs uden om hele Rækken, over den mest skidne Del af Pladsen, som i skidne og mørke Vinter Aftener sandelig er tungt nok, eller ganske at underkaste sig de Grovheder, og Fornærmelser, man af slet opdragne Kudske og Heste kan have at vente. Har man tilmed en Paraply over Hovedet, er man da rent ulykkelig. Kunde heri ved Lejlighed ikke skee en passende Forandring, helse de samme Fejl, som man mærker, nu ogsaa har indsneget sig ved næsten alle Klubber og store Selskaber?
Politivennen, 1800-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Det i No. 104 paaankede Hul i Kørebroen i Pilestræde ligefor Antomiestræde er opfyldt; dog bave Brelæggerne ikke alt for vel skilt sig ved denne Udbedring. 2) Den overhængende Afviser ved Hjørnet af Pilestræde og Antoniestræde, hvorover et Par Gange var ført Anke i Politivennen, er nu rejst overende. 3) Det lader som de paaankede paa Nikolajkirkegaard ud til Vingaardstræde omkastede Been ere tagne ud af Syne.
Politivennen, 1800-01-01
Aprilrejse til Raadstuskriverkontoret. I Mandags d. 28 April indfandt sig, for at oprette en Lærekontrakt, en Mester her af Staden tillige med en Lærling og dennes Farbroder, som til denne Ende var stevnet herind fra sin Bopæl paa Landet. De indfandt sig om Formiddagen Kl. 10 paa Raadstuskriverkontoret, men fik til deres store Forundring den Beskeed, at man endnu ikke havde de fornødne trykte Blanketter til deslige Kontrakter; - med uforrettet Sag maatte de altsaa gaae tilbage. Da nu Forordningen af 21 Marts 1809 siger i 1 Kap. 5. 14. Naar en Dreng antages og indskrives i Lære, da skal Mesteren desangaaende oprette en skrivtlig Kontrakt med Drengens Forældre, Formynder, eller hvilken anden deter, som sætter ham i Tjeneste hos Mesteren. I bemeldte Kontrakt bør saavel Læreaarene som alle øvrige Vilkaar, nøje beslemmes; ligesomder ogsaapaa Raadstuskriverstuen skal ligge et tilstrækkeligt Antal Blanketter eller Formularer til saadanne Kontrakter, i hvilke Vilkaarene, uden Betaling, kunne blive udfyldte, paa samme Maade, som der, ihenseende til Kontrakter imellem Mestere og Svende, er bestemt i denne vor Forordning s. 1." Naar man lægger Mærke til Forordningens Dato, og den hermeldte Aprilrejses saa vil formodentlig enhver undres over at Raadstuskriverkontoret endnu ikke har bemeldte Blanketter, eller med andre Ord, at Forordningen ved en saa let, især i en Stad hvor der er 75 Presser, afhielpelig Mangel, skal hindres i at efterleves. Jeg vil ikke tale om, at i de 4 eller 5 Uger fra Forordningens Publikanion, vist mange maae have været bortviste, foruden Indsenderen, men man tænke sig de arme Menneskers Forfatning der have forladt et fjernt Hjem, opsat vigtige Forretsninger og bagefter finde sig skuffede paa saa forunderlig en Maade; man tænke sig endelig den Skæbne enhver Lov har, der byder en Ting, som ikke kan efterleves.
Politivennen, 1800-01-01
Christianshavns Kløvermark. Lidet blev i forrige Sommer i Politivennen talt om denne Mark, og mere kunde have været sagt. Da Tiden nu nærmer sig at denne Mark tilbydes Borgere til Græsning for Kreature og Taxten herfor er bleven forhøjet, saa skulde man ikke undlade at gjøre Vedkommende opmærksomme paa at Grøfterne ligger endnu uforbedrede, at en stor Del af Marken staaer under Vand, som bør afledes (thi sjelden voxer Klever i Sumper) og Vejen er næsten utilgængelig endog for Bestøvlede. At Hyrden skal forevise en Liste over de til denne Mark indbrændte Kreature er meget nyttigt, men ønskeligt var det tillige, at en alvorlig Mulkt blev bestemt saavel for dem, som befandtes at have indsat flere Kreature end de virkelig havde betalt for, som ogsaa for dem, der skulde have Indseende hermed; Halvdelen til Angiveren og Halvdelen til de Fattige.
Politivennen, 1800-01-01
Til Generalpostamtet. Da de Efterretningstavler som findes i Gen. Postamtets Forfale, betreffende Postenes Ankomst eller Ikke- Ankomst, ere saa dunkle og endog i kort Frastand saa ulæselige, at man endelig skal befinde sig nær ved dem for at faae Kundskab; saa er det et ønske, at de enten bleve opmalede med hvide Bogstaver paa sort Grund; eller og, som endnu var mere bekvemt: at en trykt Cardus-Papirs Plade blev sadt for en af Vinduesruderne til Gaden, for at oplyse Folk derom i Forbigaaende, uden at gaae ind i Forsalene. For de komne Poster kunde Klokkeslettet findes skrevet paa et aparte Papir, sat ved Siden.
Politivennen, 1800-01-01
Manglende Gadenavne paa Hjørnehusene. Til Politivennen! Efterhaanden har Indsenderen mærket at denne Forsømmelse er almindeligere, end han havde troet; ved at gjøre en lille Tur omtrent i en Fjerdedel af Staden har han fundet efterstaaende Opskrivter at mangle; sikkert er der endnu mange flere i denne Fjerdedel, som han ikke har bemærket. En anden Gang skal han indsende flere. Hjørnet af Kronprindsensgade og Pilestræde. Skovbogaden og Klædeboderne. Klædeboderne og Dyrkøb. Skindergaden og Dyrkøb. Amagertorv, Højbroplads og Læderstræde. Store Kirkestræde og Højbroplads. Gammelstrand og Højbroplads. Brolæggerstræde og Torvet. Boldhusgaden og Amiralgaden. Kokkegaden og Amagertorv. Størrestræde og Skualdergaden. Gothersgaden og Adelgaden. Antonistræde og Christenbernikovstræde. Knabrostræde og Compagnistræde. Lille Kirkestræde og Hvelvingen. Helliggeiststræde og Postgaarden. Hjørnegaarden af Stranden Størrestræde og Admiralgaden.
Politivennen, 1800-01-01
Klage fra en spadserende Rekonvaleseent. Gode Politi-Love og Indretninger forøge Livets Behagelighed, Bekvemhed og den almindelige Sikkerhed; men hvor langt vi staae tilbage sta dette ønskelige Maal, maae nok af enhver bevidnes, der ikke med en mageløs Apati henslider sine Dage, Foraaret lokker den længe indsperrede Kjøbenhavner paa Volden, og Synet og Lugten af Exerementer, af Hunde Sværme, gjør det ekkelt; han troer at finde det bedre uden for Porten, paa Brorrne finder han mere Skarn end i Byen, og kommer han paa Farimagvejene saa har Namognene gjort den til. dens Lossested, saadanne Veje tæt om Staden, der af andre Na;ioner dannes til Indvaanernes Fornøjelse er et Kloak hos os! en stakkels Rekonvaleseent, der vilde køre den, forpestes, og skumples til døde paa en, Vej som man finder i denne ubegribelige skamløse Tilstand, og der kunde være bleven gjort til den fortræffeligste Vejped det efter Ildebranden paaførte Grus. Omkring Leipsig, Bremen og flere store Steder i Tydskland findes engelske Haveanlæg paa Byens Grund og Bekostning, hos os Uhumskhed og Svmneri, og har man arbejdet sig igjennnem disse Veje, saa staaer endnu tilbage, at man ogsaa befrier sig fra HunDene, som holdes paa visse ved denne Vej liggende Steder, og som jeg med det første nøder at navngive, naar Beboerne ilke endelig efter Pligt lænke dem fastForaarsvindene har tørret Kjøbenhavns Gader, men Skarnbunken i Adelgade, Borgergade og andre Steder har de ej bortført. Bedre Veje om Byen, ryddelige rene Gader høre til Sikkerhed og Bekvemmelighed, som vi savne.
Politivennen, 1800-01-01
Sø-Æg og Land-Æg. Til Politivennen. Siden De, som jeg af Deres sidste Nummer seer, begynder at tage fat paa Gammeltorv, denne Rede af Uretfærdighed, Uorden og Svineri, som der sikkert kunde skrives mange Nummere om, saa ønskedes, at De ogsaa vilde paaanke det utilladelige Æggesalg, da de til Søes hidførte Æg opkøbes paa Skibene i Mængde af Valbykjærlinger og sælges som frisklagte Æg paa Torvet. Jeg troer at det burde være Skipperne forbudet, at sælge til Valdbykjærlinger, da det er tydeligt at disse ikkun købe for atter at udhøkre, og for at udhøkre dem paa et Sted, hvor man troer kun at finde Æg fra Nærheden, og hvor de ikkun falbydes som slige. Det vilde være den letteste Sag at faae Vidner paa, at dette skeer, men desværre! hvor saa ere de, som vilde underkaste sig den Ulejlighed, som følger med en Klage til Politikammeret, for at tjene det Almene? Imidlertid maatte der vel kunne Udfindes Raad imod dette Snyderi, og De ville forbinde Almenheden ved at opgive samme.
Politivennen, 1798-01-01
Varsko i Frideriksborggade. Langs ud over Fortoget for No. 93 ligger et farligt højt Rendetræ, som enhver maae tage sig vare for. Det er saa meget mere at ønske at Husejeren vilde hielpe herpaa, da Gaden gemenlig er spærret, saa at Folk nødes op paa Fortoget. NB. Hvad er Aarsag at Frideriksborggadens usle Fortog ikke gjøres bredere, ikke faaer Fortogstene, da afliggende Gader paa Christianshavn, og selv Vejene uden for Byen faaer den?
Politivennen, 1800-01-01
En slet Vej paa Falster. Først i April kom en Rejsende med Vognmands Befoedring fra Nykøbing til Stubbekøbing. Paa Stubbekøbings Nymark blev Vogn og Heste siddende om Natten i et bundløst Uføre. Kudsken maatte lade alting staae og gaae til Byen for at vække Folk og faae lejet andre Heste til at optrække de forrige med samt Vogn og Læs. Vejen paa denne Nymark er næsten overalt yderst slet. Ved Udskiftningen er dens Istandsættelse paalagt enhver efter Lodkastning og Afmaaling. Den Mand, paa hvis Vejpart ovenmældte skændige Tildragelse skete, gjøres herved opmærksom, saavelsom de øvrige Lodsejere, at komme Vejen til Hielp, da den neppe ellers i kommende Vinter vil kunne passeres.