Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-01-05
Krigs-Efterretninger. Statstidenden vedbliver atter denne Postdag at leveren heel Deel af de saalænge savnede Efterretninger om udenlandske Krigsbegivenheder og Statkomvexlinger, hvoraf i Korthed følgende er det væsentlige. Efter de store Tildragelser i Nærheden af Leipzig, efter at denne Stad var indtaget og en stor Deel af den fransk Armee tilintetgjordt, satte de allierede Hære sig i Marsch for at forfølge Fienderne. Ved Auerstadt søgte de Franske at vinde Tid for at dække deres Tilbagetog, der formedelst Veiernes slette Tilstand var yderst besværligt. Her giordtes 400 Fanger hvoriblandt Prindsen af Neuschatels Arjutant. Ved Freiburg lode de 15 Kanoner og en stor Mængde Pakvogne staae, og sprangte 300 Munitionsvogne i Luften. - Kavalleringeneral Grev Wredder har Overkommenden over den forened østerrigsk bayerske Armee, angreb den 28de October Hannu og gjorde en General, en stor Deel Officerer og 1200 Soldater til Fanger. Den 29de slog han den franske Avantgarde, fratog den 4000 Mand hvoriblandt 200 Officerer. - Den 30te October angreb Kelser Napoleon selv med sin hele Styrke General Wrede i Stillingen paa begge Sider af Hanauerveien. Uagtel det franske Artilleries og Kavalleries Overlegenhed tilintetgjordtes alle de Franskes Forsøg af de allierede Tropper, der, opmuntrede ved deres heeltemodige Anførere Exempel, gjorde den meest levende Modstand. Jndtil sildig ud paa Net ten gientage de Franske med deres hele Kavallerie fortvivlede Angreb paa de Allieredes Contrum, der alle afsloges, og Fienderne kastedes tibage til Skovene. Natten efter disse blodige Fægtninger, hvori de allierede Armeer havde at kjempe mod den gamle og nye Garde, og derpaa med Resten af for Divisioner, under Keiser Napolcons paa henlige Anførsel, beskiøde Fienderne Hanau, som kom i Brand paa flere Steder. General Wiede holdt sig Nat sen over i Staden. Men da han vidste, at han havde at gjøre med Fiendernes Hovedmagt, og at de opbøde Altfor at bække deres Tilbagiton, hvilket de uophørlig forsette henad Maynz, holdt han det tydeligt at forladt Hanen den 31te om Morgenen tidlig Kl. 8, og opstille sig bag ved Kinzinubækken, hvorfra han, under Flendernes Tilbagetog, bidragte dem de føleligste Tab, Da General Wrede var overtydet om Vigtigheden af Hansus Besiddelse, og et den største Deel af Fienderne, flerede iforveien vare tagede derigiennem, besluttede her at indtage Hanau og derved lægge alle muelige Hindrikere ger i Veien for Resten af den fiendtlige Armees Tilbage, om tog. Han befalede derfor om Natten Kl. 2 at tage denne er, Stad med Storm. Med Mod og Krast flyttede Alt sig fremad. General Wrede var i Spirsen; han laldt dødte ter lig saaret af et Skud i Underlivet. Ved deres heltemoske dige Anførers fald erflammedes de Stormende end mere. sch Alt, hvad der modsatte sig, blev nedsablet, Staden tabelget med Storm, og standhaftig forsvaret imod alle Fier den dernes Bestræbelser for at tage den tilbage. To fiindtlige t. Generaler, et stort Antal Stabs- og Overofficerer bleve ne foruden mange Soldater, tagne til Fonge. Saaledes stode Sagerne den 31te, om Aftenen Kl. 8. u da den sidste Efterretning afgik fra Feltmarschallieutenantde Gerv d. Fresneel, hvem General Wrede, efterat han var bleven saaret, ved hossøiede Dagsbefaling havde overdraget Kommandoen over Armeen. De Allierede havde til i bemeldte Tid taget 5000 og nogle hundrede Mand til Fange. De to franske Generaler Sulkoweky og Sabielle og to badenske Cavallerieregimenter vare gaaede over til vilde allier de Tropper. Medens General Weede saaledes kiempede ved Hanau r mod den fiindtlige Hovedstyrke, blev ogsaa Fiendernes Arritraarde uafladelig foruroliget af Generallieutenant a. Grev Orloff Denisoffe og Herman Grev Platows Streiftde korps. Den 3die giennemskar førstnævnte to Gange de fiendtlige Kolonner; Oberst Opleffe trængte nogle Ti v. mer efter Keiser Napoleons Afreise, om Eftermiddagen 6, Kl. 4 ind i Landsbyen Rothenbergen. Fienderne maatte at befilter under en virksom Jld fra Grev Oleffe Artillerie.