Berlingske Tidende, 1795-10-26
Paris, den 9de October. Saa stor endog nogle her værende Sectioners Anst ængelse var, for at sætte deres Sag igiennem mod Conventen, saa har dog den sidste, ved sin udviste Standhaftighed og Mod samt ved sine med stor Klogskab føiede foranstaltninger imod de Angreb, som bleve gjorte mod den, seiret. Vel er denne Seier ikke gaaet af uden Blods Udgydelse, men der skeete dog snart Standsning i samme. Følgende Conventsforsamlinger indeholde det nærmere derom. J Sessionen den 5te October meldte Deelannay d'Angers følgende: "En republikansk Patrouille, som marcherte giennem Sectionen Mont=Blane, traf en Tambour, som slog Rappel, og blev geleidet af 60 bevæbnede Personer. Patrouillen vilde arrestere Tambouren; men de Folk, som fulgte med samme, gjorde 3 Skud paa den, hvilke dog ikke saarede nogen. 3 Oprørere bleve arresterte og bragte til Sikkerhedscommissionen. - La Porte, som kom tilbage fra Sectionen Lepelletier, besteeg Talestolen: "Den bevæbnede Magt, sagde han er bleven deel i 3 Colonner, for paa nye at marchere mod Sectionen Lepelletier, og omgive deres Forsamlingsted. Borgerne i bemeldte Section havde paa høire og venstre Side stillet sig i Slagorden, og udsat Forposter, som raabte: Hvem der, Efterat vi havde svaret dem, herskede en Tid lang den dybeste Stiitienhed. Jeg opfordrede herpaa de Bevæbnede af Sectionen Lipelletier til at trække sig tilbage, og sagde dem: at hvis de ikke inden 10 Minuter adlydte Opfordringen, skulde jeg bruge de Midler, som jeg havde til min Disposition. En af Borgerne svarede mig: Sectionen har troet sig i Fare, saasom man igien havde bevæbnet Terroristerne, som skulde myrde Sectionens Medlemmer. Jeg svarede dem: at blot de Strafskyldige vare Terrorister, og at der forresten ikke var Tid til at raisonnere, men at man maatte adlyde. General Menon kom herpaa til, og gjorde paa nye forestillinger til Sectionen. Endeel af de republikanske Tropper trak sig der paa tilbage. I dette Øieblik hørte jeg, at man i de omliggende Sectioner slog Allarm, og for ikke at udsætte Centrummets Colonne, forestillede jeg, at ogsaa denne skulde trække sig tilbage, naar Sectionens bevæbnede Magt gjorde det samm. - Nan skulde have arresteret Oprørerne, raabte et Medlem. "Dette kunde jeg ikke, svarede la Potte, saasom alle Sectionens Borg re vare under Vaaben." - Merlin fra Doug foreslog herpaa Repræsentanten Barras til Commandanten Chef for den bevæbnede Parisermagt, og at anordne, at alle civile og militaire Autoriteter skulde adlyde ham. Det blev decreteret, og Repræsentanterne Delmas, Goubilleau og la Porte bleve givne ham til Adjuncter. - Herpaa opkom Allarm ved den en Dør af Salen. Man raabte: Til Vaaben, Alle Deputerte trak Sabelen; men det var kun blind Allarm. Kl. 11 aflagde Barras sin Taksigelse for den Tillid man havde sat til ham. "Den store Fleerhed af gode Borgere i Paris, sagde han, har med Liv og Siel forenet sig for Nationalconventen. Den franske Gardesection, Museums section, og mange andre ere blevne Republikentroe, og skulle paa Øieblikket giøre et Bolværk omkring Eders Legemer. Der bliver altsaa blot en Haan fuld elindige Chouaner, Emigrerte og Præster tilbage at straffe, hvilke her have forsamlet sig fra alle Republikens Deie. Jeg skal exemplarisk straffe alle Røvere. Bliver paa Eders Post. Jeg skal efterkomme min Skyldighed." - Barres gik herpaa bort; Trommerne bleve rørte, og man raabte: Til Vaaben. - Freron gav derpaa tilkiende, at han afvigte Nat havde været i Forstaden, St. Anton, og havde fundet mange Mennesker, som havde besluttet at forsvare Conventen. Bataillonen Quinze vinge sagde han staaer omkring Eders Mure. Sectionerne Pevincont og Mont euil, have afsendt deres Avan garde, og de øvrige komme efter. Denne Deel af Paris er gandske for Republiken. Gamand foreslog en nye Proclamation til Pariserne, hvori blev anført, at man strax igien skulde tage Vaabnine fra Terroristerne, naar Fædrenelandets Lare var forbi; men denne Proclamation blev anseet som fornedrende, og fandt mange Modstandere. Sectionerne, sagde en Medlem kage i Besynderlighed over, at mange Mordere have indsniget sig iblandt de igien Bevæbnede. De ville strax nedlægge Vaabnene, naar Tertoristerne blive afvæbnede. - J dette Øjebrik hørte man Artilleri salver. Forskiellige Medlemmer berettede, at man sloges i Conventsgaden. Ki var 4 1/2 om Aftenen. Legendre sagde: "Jeg indbyder alle Medlemmer til at blive paa deres Søder. Man maae med kold Blod trodse Bøden. Døden for Fædrenelandet er ærerig." Kanontord nen vedvarede. Man hørte tillige Vaabnenes Bragen. En Volunteur, som med en Lane og en Fange traadte ind i Salen, blev henviist med samme til Sikkerheds Commissionen. - Ogsaa fra Siden af Kirken, St. Roch, og i Gaden Honore hørte man Flinteskud. - Merlin kom paa Talestolen: "Med Bedrøvilse, sagde han, maae sig give Eder tilkiende, at det er kommet til Alvor; men Fædrenelandets Forsvarere have ikke begyndt. Tropperne havde faa den strængeste Ordre, ikke at skyde først. Angrebet er skee ved det nederdrægtigste forræderie. Adskillige Personer, at hvilke en havde en Fane, kom til vore Vaabenbrødre. De første nedlagde Vaabnene, og omarmede Capitainen for Conventens Grenaderer. J samme Øieblik blev der skudt paa Grenadererne, af hvilke nogle bleve saarede. Oprørerne ere derpaa drevne tilbage." - De Saarede bleve bragte i Conventssalen. Royalisterne, sagde et andet Medlem, have ved St. Roch selv skudt ud af Husene paa Voluntairerne. Soldaterne vilde bestorme St. Roch, men vi holdte dem til bage derfra. - Barras meldte: at Tropperne adskillige Gange havde udholdt Rebellernes Jld, uden at besvare den. En delig, sagde han, gav sig Ordre til at fordrive Magt med Magt. De gode Borgere trak sig tilbage, og Rebellerne, forbleve allene, men deres Poster bleve deels overvældede, deels omringede. Jvide, at som i Morgen skulde Convinten være bleven myrdet, og Monarchiet proclammeret; men de fleste Borgere i Paris ere for Republiken. - J Sessionen den 6te bleven Addresse decreteret til det franske Folk, hvori følgende anføres: "En af de meest udstrakte Sammensværgelser var i Begreb med at bryde ud. Oprørsskrivter, Bestikningsmidler, alt blev dertil sat i Værk. Man haabide, at forlede Tropperne, og stifte Uenighed blandt Repræsentanterne. Man havde valgt Primair forsamlingernes Etoketiat forkleine Convinien. Alt for eftergivende havde samme bevilget endnu 4 Dage til at slutte Valgene; men de have for agtet al Eftergivenhed, og fæstet deres Haab paa en Forrader. Blandt deres Vælgere havde de en Skribent, som var fræk af Reyalismus. De have udnævnt Generaler, og truet os med en nye 31te Maji. De kom i mere end 30000 Menneskers Navn, for at anfalde Folkerepræsentanterne. Tropperne havde Ordre at ikke svare paa Jnsulteringerne, men forræderie har begyndt Kampen. Jmellem QuiberonErobreve og Ludvig 17des Soldater kunde Seieren ikke længere blive stridig. De Emigrerte, som ere stationerte i Bayer, af Bourgneuf skuldt lære, hvad de have at vente af den repubikanske Tappeth d. De skulle erfare, at Vendeernes Hof der, som de havde sendt til Paris, ere for bestandig ødelagte. Franskmænd, J indbydes til Rolighed og Enighed. J Forsamlingen den 7de besterg Letourneur Talestolen, og sigde: "Medens Frihedens tapre Forsvarere triumphere! denne Stad over Royalisternes Foretagender, sloge de republikanske Tropper Charrette, paa hvilken Republikens Fiender satte deres hele Haab." - Herpaa oplæste Letourneur adskillige Breve fra Folkerepræsentanterne og Generalerne i Vestdepartementet. De melde: at en engelsk Flaade har vildet lande paa Øen Noirmoutier, og at Charrette havde foranstaltet alle Ting til denne Understøttelse. General Hochsmarcherede mod Charrette, og adskillige Poster bleve ham efterhaanden fratagne. Hans Arriergarde vilde ved St. Ty hævne sig, men maatte trække sig tilbage med Forliis. Vi have gjort adskillige Fanger; Tharrette har mistet 400 Mand, og blandt andre sin meest berømte Lieutnant Guerm. Jen anden Expedition er den republikanske Armer i 3 Colonner, marcheret til Bellevillt, hvor Charrettes Hovedqvarteer var, men da vore Tropper nærmede sig, toge Rebellernes Armee, Flugten. - Da Engelænderne erfarede Charrettes Nederlag, seilede de til en anden Side, og vilde nu sandsynligen ikke udføre deres forehavende, at giøre Landgang. - Letourneur bekiendtgjorde herpaa Engelændernes Opfordring til Commandanten paa Øen Noirmoutier, General Trembley. Den lyder omtrent saaledes: "En brittisk Eskadre med Franske og Engelændere omringer Edets Ør. Jeg er ikke kommen for at erobre den, men for at give dens retmæssige Sonverain den tilbage. Greven af Artois, Ludvig 18des Broder, befinder sig ombord hos os. Hans Nærværelse er Borgen for vore Hensigters Reenhed. Giør De selv Valget mellem en indiseret Modstand og Deres Pligt. Hs. Kongelige Høihed lover Dem, Deres Barnison, og Jndbyggerne paa Hin, sin Beskyttelse." - Commandanten paa Øen besvarede denne Opfordring 2 Gange. Først forlangte han en Vaabenstilstand paa 24 Timer, siden sagde han: "Vi have antaget den republikanske Constitution, og erkiend ingen anden Lov. Folk, som allerede saa ofte have seiret, lade sig ikke saa let skrække af Trudsker. Republiken leve! Friheden, leve!