JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
Kjøbenhavns Havnepriser den 25de Septbr. 18441. Hvede, sjællandsk 73 a 81 Pio, holsteensk. Ra Rug fra Provinds. 5 Fa Am Bog, toradet, 3 Fag, Due, sexradet 243, Skibsklareringer ved Thisted Toldsted, fødde Indk. Den 4de October, 3. A. C. Jensen fra Holstebroe til Gudnisstrand med Ballast, Chr. Leerhøi; fra Aalborg med Stykgods, den 5te, J. Sestkjær fra Weile med Brænde begge til Thisted. Ung. Den 1ste October. B. P. Brandi fra Thisted, til Skive med Stykgods, den 2den, J. C. Westergaard fra dito til dito med Ballast, P. Baadsgaard af dito til Holstebroe med Stykgods den 4de J. N. C. Jensen fra Gudnisstrand til Struer med Aaps den 3 P. Bach fra Thisted til Kjøbenhavn med Kartofler, den 7de Christen, Knudgaard, fra Thisted til Nibe, Tolstrict, ballastet. om Aa da han
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
AVERTISSEMENTS. Undertegnede anbefaler sig med et nyligt hjemkommen Parti Varer, saasom udmærket fiint Klæ deri de allermoderneste Farver, Siberienne Duffel, Cogtning, og Kalmukker, glatte og dammacerede ere og to farvede Merinos, franske og engelske Sirtier, glat og fleerfarvet MuSarony, Orleans, Satin, Tartan, gros de Neaple, gros de Africa, Lustrienne, Wiener, uldne Chally og Muselins, Shawls, Uldne, Bomuld, Silke, Fløiels og Flors Tørklæder i allernyeste Smag, franske Handsker med meget meere til denne Handel henhørende nye Artikler. Thisted den 9de October. 1841. Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
Undertegnede er nylig bleven forsynet med Viborg og Bruushaabs Klæde i alle de gang bareste Farver fra 10 Mk. til 2 Rbd. pr. Al. Thisted den 9de October 1811. dam Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
Et Parti billige indkjøbte Sirtser og Mermoudsælges til følgende Priser, 1 Al. brede Sirtser til 16, 20 a 22 Sk. Al. 2 Al. brede damaserede og glatte Merino til 4 Mk. 8 s. a 2 Mk. Al. 1 Al. brede, glatte, sorte og colleucte fiine farvede Thibet Merinos til 32 a 34 s. pr. Alen, saavelsom farvede og ufarvede Tvister sælges til nedsatte Priser. fordom. Thisted den 9de October 1841. saasore som Verner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
Undertegnede anbefaler sig, til den forestaaende Vinter, med en velassorteret Udsalg af alle Slags moderne Vinterhuer, samt Morgen- og Reisehuer, tilligemed et Udvalg af lange og forte Bøger, Muffer, lodne Støvler, som og for Herrer smukke Astrakans Føder til Frakker og Kraver, alt til de billigste, men bestemte Priser, at in Thisted den 9de October 1811. 2 dig da mange Andersen. forud ogsaa man Bundtmager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-09
Da jeg har solgt kom af min Faareflot, til flere Mænd, og paa adskillige Vilkaar, og Rygtet har udspredt, at Jens Frostholm paa Wilholm har faaet min Tilladelse, efter Godtbefindende, at udtage 30 Lam af Flokken; saa skylder jeg Sandheden at bevidne: at han nok har faaet de omtalte Lam af mig, men efter at jeg først i tvende Vidners Overværelse havde forne udtaget 10 Oclam, 20 Beder, og Væddere. At dette jo er sandt, at bemeldte Frostholm ved vrags Lammenes Modtagelse flere Gange anmodede mig om og med hans bekiendte sædvanlige Smiil – ville have forledet mig til at have ladet ham tage nogle af de bedste Lam, som han vidste jeg havde solgt til andre Mænd, vil jeg altid beedige om forlengende
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Ao. 1. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, og Amtsavis, eller. ere. . Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 12te October. muuren. muuren. Redigeres, trækkes og udgives i Thisted af Joh. F. Kjend.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Politiske Nyehder. Engeland. Af Parlamentsforhandlingerne sees, at det i Grunden ikke er det forrystiske Ministerirums Hensigt, at gjøre noget for Folket, men kunat foregøglede Løfter om noget, som det ikke vil holde. Bladet ; Advertisere siger, at Hertugen, af Wellington har erklæret, at han ikke kan finde sig i Tanken om en Forandring i Kornlovene. Denne Tilstaaelse stemmer fuldkommen overeens med en af de ædle Lords Paastand i Parlamentet: at der af Mangel paa Næringsmidler hersker ingentvirkelig Elændighed i Landet. Bladet Morning-Advertiser siger: "At i Forhold til, som Nationalrigdommen tiltager, forringes de arbeidende Classers Nydelser og Beqvemmeligheder, og i Forhold til Afkortningen og Formindskelsen af Haandarbeider bliver de arbeidende Classers Besværligheder større. Dette er den Tingenes Tilstand, som Sir R. Peel skal afhielpe, men dertil har han intet Middel, og om han ogsaa har, saa vægrer hanved at gjøre det bekjendt; han veed hurdrig nok at kunne afhielpe Underhusets fuldkomne Ledelse, men de hungrende mange tusinde, maae endnu vente 5 lange Vintermaaneder, for han nedlader sig til at undersøge deres Tilstand. Ach! hvormange ville ikkrinden den Tid døe af Hunger og Sygdomme, men hvad bekymrer Torismen sig om Folkets Lidelser, saalænge den selv lever slot, og kan sørge for sin egen Yngel? Men Giengieldelsens Time er for Døren. De vansmægtende og halvt vanvittige Arbeidere, ved hvis Hjerte Fortvivlelsen nager, ville ikke oppebie Foraaret til at deres Lidelser bliver formildede. De ville, skiøndt under Modstræben tvinge de Torries til en hurtig Overveielse af deres Sag, der vil opstaae et Oprør, der snart vil fordriveTorryerne fra deres magelige Stilling i Downing Street!"
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Frankerig. Fra Paris skrives, at den 1ste October havde Gensdarmeriet i Departementet Seine arresteret en Person i Grand=Hurleur Gaden som var betegnet som en af Hovedmændene, for demylig i Paris stedfundne Uroligheder. Haa snart Gensdarmerne havde arresteret ham, undersøgte de ham og fandt hos ham to lige til Mundingen ladede Pistoler, nogle Kugleformer og en Deel Krudt. Han har hørt til det tredie Linieregiment, og sagde at han ville bruge, sine Pistoler mod dem, der ville arrestere ham. Marinens forestaaende Afvæbning opvækker almindelig Misnøie i Frankerig, hele Pressen erklærer sig mod samme, derimod tilraader Bladet Presse", at afskaffe et vist Antal Linieskibe, og lægge Vindpaa at bygge Fregatter og Krigsdampbaade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Frankerig ville derved kunne udvide sin Virksomhed til alle Jordens Deele, og hørlig og virksom beskytte dens Handel. Courier fransvis bemærker ogsaa, at enhver Nation besidder Ret til at bygge saamange Skibe, og ansætte saamange Søefolk, som den finder for godt, fordi en anden Magt bliver urolig over Formerelsen af den franske Marine, saa er der ingen Grund hvorfor Frankerig skulle formindste den. Andre Nationer blive beskyttede ved fælleds Jnteresse; men Frankerig, staaer allene, dens eneste Bundsforvandte var Storbrittanien, og dette har unddraget sig Alliantsen, og har forrandt os!" (Fra London skrives der under 5te October, at den franske Pres den Vitterhes mod den af Engeland forønskede Afvæbning af den franske Marine, gjør ogsaa den engelske Presse forstemt, i Særdeleshed, da det bliver meere tydelig, at Frankerig aldeles ikke er tilbøielig til at aftræde sin forherskende Jndflydelse i Tunis.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Jtalien. Den pavelige Stoel staaer i Fare for ogsaa at komme i Strid med den nordamerikanske Regjering, foranlediget ved, at Paven for 3 Aar siden havde befalet den catholske Biskop i Detroit, at indfinde sig i Rom, og da han var ankommen dertil, havde befalet ham at frasige sig sit Bispedømme, og da Prælaten vægrede sig, kastet ham i Jnqvisitionsfængslet; den americanske Regjering fordrer nu H. Hellighed til Regnskab, fordi han har vovet at arrestere en amerikansk Borger for Handlinger, han skal have foretaget under de forenede Staters Jurisdiction. - J Rom herskede den 23de Septbr. foruroligende Rygter om H. Helligheds Sundheds Tilstand, det heed at han var bleven hjemsøgt af Feber-Anfald. - Man erfarer nu, at Urolighederne i Aquila i Neapel, har været en i Fødselen qvalt Sammensværgelse mod den bestaaende Orden, og skal have været meget udbredt. Det var for Authoriterne ingen Hemmelighed, at flere Misfornøiede havde samlet sig der, og skjøndt Commandanten og flere Jndividuer bleve strax i Begyndelsen snigmorderigst overfaldne, saa vare der dog tagne saadanne Forholdsregler, at man blev Herre over Oprørerne og 40 Jndividuer af alle Stænder bleve arresterede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Indenlandsk. Fra Odense skrives under 7de October: Den 3die bivaanede den kgl. Familie Gudstjenesten, i St. Knuds Kirke, hvor Hr. Biskop, Dr. Faber prædikede. Om Aftenen gave Deres Majestæter Cour paa Slottet. - Den 4de har H. M. Kongen inspiceret paa Raadhuset, hvor de communale Regi skaber bleve gjennemgaaede og samtlige Arrester besøgte, i St. Knuds Kirke og i Hospitalet. - Den Dag, da Deres Majestætet ankom, og den paafølgende Nat afgav det borgerlige Jægercorps, efter erholdt Tilladelse, Vagt paa Slottet. - Paa Grund af det vedholdende stærke Regnveir er Hs. Majestæt Kongens paatænkte Reise til Kjerreminde d. 5te bleven opgiven. - Om Aftenen beærer hele den kgl. Familie Hr. Kammermusicus LemmingsConcert i Theatret. - Den 6te feires Kronprindsens Fødselsdag paa Slottet. - Om Formiddagen dag den 7de October afreise D. D. Maj. Kon den og Dronningen til Frederiksgave og imorgen derfra til Assens, hvorfra Hs. M. Dronningen fortsætter Reisen til Augustenborg, men Hs. M. Kongen, efter at have, saavidt Tiden tillader det, taget Byens offentlige Anstalter i Øiesyn, retour rer til Odense. Mandagen den 11te October afreiser H. M. Kongen over Kjerteminde til Nyborg, hvor overnattes; den følgende Morgen inspicerer Allerhøistsamme Adskilligt i Byen, hvorefter af reises omtrent Kl. 10 Formiddag med Dampskibet over Beltet til Korsøer, hvorfra Reisen uden Ophold fortsættes over Slagelse, Ringsted og i Roeskilde til Kjøbenhavn. (Berl. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Vore Læsere ville erindre, at der, efter Reclamation af den engelske Regjering blev nedsat en Commission, hvis Præses Commandeur Dahlerup var, for at undersøge Lieutenant Hedemanns Forhold med Hensyn til, at han havde ladee skyde efter 4 flygtende Negere, som havde naaet engelsk Grund. J denne Sægler der nu efterat Undersøgelserne ere sluttede, falden Dom ved den constituerede Ret, hvorved Lieutenant Hedemann er dømt til 2 Maaneders Arrest paa Nydolms Hovedvagt. Det vil nu vise sig hvorvidt den engeske Regjering, der som bekjendt, havde fordret Hr. Hedemann udleveret for at han kunde blive dømt som Morder, vil være tilfreds med det saaledes erholdte Resultat, J forrige Uge fandt et mærkeligt Optrin Sted i en af Kjøbenhavns Hovedgader. En Arrestant der skal være af den farligste Art, skulde transporteres til Varelægtsanstalten af nogle Politibetjente, formodentlig fandt han sig generet af deres Nærværelse, thi pludselig gav han sig i Kust med dem, slog til Høire og Venstre og var sikkerlig undvegen, dersom ikke Politibetjentene havde faaet Assistence af Forbigaaende. Førsteved tilkommende Vagt hjælp formaaedes Delinqventen til roligen at finde sig i sin Skjæbne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Jndenfor Kjøbenhavns Mure findes en af de større, om ikke af de største Smaragder, som Verden eier. En derværende Gulsmed har nemlig med bragt fra en Udenlandsreise, paa hvilken han har kjøbt et betydeligt Qvantum ægte Stene, en Smaraad af 85 Karats Vægt, som vurderes til henved 2500 Rbd. Han skal efter Forlydende have tilbudt Hs. Majestæt Stenen, uden at det imidlertid vides, om han har solgt den. Gaardeler Jørgen Nielsen af Hesselhøe i Thistrup Sogn ved Varde har i denne Sommer opfunden og ladet forfærdige en Agerdyrkningsmaskine, der formodentlig er den første af sit Slags, da den baade pløier, saaer, gjøder, harver og tromler paa een Gang. Maskinens Bredde er Qvarteer, og af denne Bredde behandles Jorden med Sæd og Gjødning som skrevet er. Med tvende Heste kan denne benyttes, uden at drive disse overCone; dog maatte Jorden forud være vel brakket, og Gjødningen flydende eller vellingagtig. Gjødningsparende er denne nægtelig; thi Sæd og Gjødning falder paa et Sted, og man skulde troe, at Ukrudet maatte savne den Næring, som dette erholder ved den sædvanlige Gjøskningsmaade. Hvorvidt denne nu flydende Gjødning kunde give Sæden den fornødne Næring til Vært og Modenhed, derom haves forskjellige Meninger, som gjerne er Tilfældet med nye Indretninger; dog vilde det vise sig til næste Aar, da Maskinen alt er i Brug, og første Gang den 22de Septbr. d. A. i Manges Paasyn. Hvor der findes Brænderier eller Kartoffelaven drives i det Store, som hos Opfinderen, der iaar avler idetmindste 10 a 1200 Tdr., der vilde denne Gjødningsmaade beqvemmest finde Sted. - Da bemeldte J. Nielsen hverken er Haandværksmand i noget Fag, eller har havt nogen Underviisning i Mechanik, men stedse været hjemme i sin Faders Gaard, som han nu beboet, maa dette storligen forundre Enhver, som betragter bemeldte Maskine, hvis Mechanisme ingenlunde er simpel; thi Jntet har undgaaet hans Opmærksomhed, hvorledes han har kunnet opfinde samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Mange og forskjellige Haandværkere have arbeiden paa denne i længere Tid; men Jngen kunde udrette det Mindste, uden alene efter bemeldte Opfinderens Anviisning. (Loll. Falst. St. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Fra Haderslev skrives under 6te Oct.: Følgende berettes fra Vesteramtet om nogle der af en Person begaaede dristige Tyverier, for hvis Enkeltheder i nærværende Fremstilling vi dog ikke kunne indestaae. En Tjenesteperson i Thise fandt forleden Dag sin Kiste opbrudt og en derværende Dalers Penge, hvoriblandt en Sølvdsteen, bortstiaalen. Mistanken faldt paa en i Huset forud værende omdrivende Karl fra Bedsted, som havde taget sin Vei til den 1 1/2 Miil sydenfor liggende Gaard Lykke, for her at besøge en beslægtet tjennende Pige. Den Bestiaalne satte derfor efter ham og fratog Tyven, da hiin Detgen fandtes hos ham, de af Daleren endnu levnede Penge. Men Tyven kunde, som reisende Menneske, ikke være pengeløs, og forsynede sig derfor med 7 Rd. Cour. af Mandens Chatol, hos hvem han var Gjæst, og stak desuden en Sølv Spiseskee til sig. Steen savnedes, da Tyven var gaaet. En af Tjenestekarlene blev født efter ham, og vente tilbage med Steen, som han i Mindelighed havde faaet udleveret. Men nu opdagedes ogsaa Tyveriet af de 7 Rd.; der sendtes da to Karl ud paa et nyt Tog og sildig om Aftenen traf de i Roost Kro Gjenstanden for deres Reise. Tyven var gaaet tilsengs; andre kunde ogsaa trænge til hvile, men for at være sikkre paa deres Bytte, der nu ingen Frihed turde have længre, besluttede de ikke at sove. De sat te sig i Værelser, hvor han sov, den ene ved Sengen og den anden paa Tyvens Klæder, for saaledes at oppeble Dagningen Men Søvnen overlistede de to Vandringsmænd og sluttede dem begge dybt i sin Favn. Dette ansaae den i Sengen værende Tyr for et gunstigt Øieblik til at undkomme. Han reiste sig sagte, og da han ikke kunde faae sine Klæder, fordi den ene af Vogterne saa paa dem, saa iførte han sig Vertens Klæder, i hvis Burer befandtes 12 Specier, der som Reisepenge kunde komme til Tjeneste. Desuden stak Tyven Værtens Repeteeruhr, til sig, som hang ved dennes Seng. Saaledes udrustet aabnede han Vinduet, søgte det Frie, nagtet flere Dages Leden har man endnu ikke kunnet faae mindste Spor paa dette farlige Menneske. Et Rygte, som trænger meget til Bekræftelse, beretter, at nogle Jagtelskere fra det Slesvigske have over paa jydsk Grund skudt en rødhaaret Dreng, som laae i en Kartoffelager og samlede Kartofler, idet man antog Drengen for at være en Ræk(Dannevirke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Fra Aalborg skrives under 9de Octbr.: Under det herværende svenske og norske Consulat er Captain A. Enestrøm nylig ansat som svensk Viceconsul i Frederikshavn med et Embedsdistrict, som strækker sig fra Skagen langs Kysten til Liimfjorden, Læs og øvrige omkringliggende Øer indbefattede, hvor der endnu siundom drives Smuglerier ved svenske Fiskebaade. Vice-Consulen lønnes af den svenske Statskasse. De i bemeldte District forhen ansatte svenske og norske Vice-Consuler vedblive deres sædvanlige Functioner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Til Horsens ventes et Skuespillerselskab, under Bestyrelse af Skuespiller Rau Hr. Goldschmidt, tidligere Redacteur af Sjællandsposten", er i et Blad blandt Andet kalder"Medarbeider af Dagen". I Kjøbenhavnsposten, protesterer Hr. Goldschmidt nu og frabeder sig ble Skjældsord.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Skibs-Efterretning. Den 6te indkom i Havnen ved Helsingør KuffenHeikine", G. H. Sap, af Beendam, fra Amsterdam, til Stettin med Sukker, som i Sundet blev panfriset af et engelsk Skib, med knækket Bongsprød, og Tab af Agterstangen; ved Paaseilingen hændte den Ulykke, at Skipperen paa Kuffen blev slaaet til sig. ihiel, 34
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Den 4de de, strandede Skipper Oluf Andersen af Sverrig, kommende fra Drammen, paa Heyringholms Strand; han haaber at faae Skibet reddet, saavelsom Lasten Sammesteds forliste ogsaa en liden saakaldet Cokkebaad fra Halmstad. Den var bestemt til Aalborg; Skipperens Navn, vides ikke. Ved Jndseilingen i Randers FjordkomSkipper P. Hiwostendahl af Kragers, med Skonnerten Skuldat, paa Grund men var saa heldig, uden videre Uheld, end Tabet af Stragkiølen og noget Tougværk, samt en liden Lækkage, at komme af igjen, an, no
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Aager Kanals Skibsliste. Udg. Den 3die Octbr., Flyvenskjold. N. S. Springborg af og fra Skive til Altona med Smør. Den 4de, Johanne Cathrine, S. L. Svendsen af og fra Nykjøbing til London med Havre. Den 6te, Urania, H. Hessen af Viborg fra Aalborg til Hull med Bygs Familien, J. Osmundsen af og til Mandahl fra Krik med Kartofler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Jndk. Den 7de October, Søblomsten, M. Jacobsen, af Ræbr fra Christiansand til Thisted med Trælast. (Hamburg Cours var den 8de October paa London, 13 a 7 1/4 pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 Bco. 197 Rbd. Hamb. Courant 23 p. C. dansk arov Cour. 23 3/5 og Schillinge 23 1/2 a 24 proCent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Kjøbenhavns Havnepriser den 9de October 1841. Hvede, sjællands saisk Dito, holsteenskabs Pas Rug fra Provinds. H. 8 s. a 50 Ask af
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
AVERTISSEMENTS. Auction a stormedelst Bortflykkelse lader Hr. Justitsraad og forvalter Caror Onsdagen den 20de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10 nedeffentlig Auction i hans Gaard her i Byen vortsælge en stor Deel Inden= og Udendørsbetemme, blandt andet bestaaende af: Borde, Sto Skabe, en Comode, 2de Servanter, en 3 Etaar Vindovn, en Kamin, Ballier og Kjøkkentol 2 Tønder gammel kjøbenhavnst bittert Øll, 5 Stkr. Ølglas, 900 Jlluminations Kroge og Kramper, tomme Tønder, Ankere og Foustagernen Rulle, en Korntønde, en Skjeppe, endeel nyt og gammelt Tømmer, en holsteensk Vogn med 3de lakerede Agestole, 2de Arbeidsvogne med Tilbeher, en Slæde med Afsæt, Plouge, Harver, en Tromle, endeel Hestetøi og Gaardsredskaber, med meget mere. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbyde pa Thisted den 9de October 1811. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Undertegnede anbefaler sig med et nyligt hjemkommen Parti Varer, saasom udmærket fiint Klæde i de allermoderneste Farver, Siberienne Duffel, Coathing, og Kalmukker, glatte og dammaterede eensnog tog farvede Mermos, franske og engelske Sirtser, glat og fleenfarvet Muselintinde Lei me, its afnasede Uldne Dame Kaaber, Alpaicus Saxony, Orleans, Satin, Tartan, gros de Nraple, gros de Africa, Lustrienne, Wiener, uldne Chally og Muselins=Shawls; Uldne, Bomuld, Silke, Fløiels og Flors Tørklæder til allernyeste Smag, franske Handsker med meget mere til denne Handel henhørende nyet Artikler. Thisted den 9de October. 18412 Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Undertegnede er nylig bleven forsynet med Viborg og Bruushaabs Klæde i alle de gang bareste Farver fra 10 Mk. til 4 Rbd. pr. Al Thisted den 9de October 1841. sam Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Et Parti billige indkjøbte Sirtser og Meringsudsælges til følgende Priser, 1 M. brede Sirtser til 16, 20 a 22 Sk. M., 2 Al. brede damaserede og glatte Merino til 4 Mk. 8 s. a 5 Mk. Al. 1 Al. brede, glatte, forte og coleurte fine eensfarvede Thibet Merinos til 32 a 34 s. pr. Alen, saavelsom farvede og uforvede Tvister sælges til nedsatte Priser. Thisted den 9de October 18110 - Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-12
Undertegnede anbefaler sig, til den forestaaende Vinter, med et velassorteret, Udsalg af alle Slags moderne Vinterhuer, samt Morgen og Reisehuer, tilligemed et Udvalg af langen og forte Voger, Muffer, lodne Støvler, som og for Herrer smukke Astrakans Føder til Frakker, og Kraver, alt til de billigste, men bestemte Priser. Thisted den 9de October 1844. de aftramer og danske Andersen, Hundtage. Skippere. Prissær, Kiele, sidst, Stene, eller først i næste Uge til Kiøbs, medtager. Fragtgods og Passagerer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Ao. 1841. No. 16, Fyrsted Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Fredagen den 3de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Blandinger. Endnu den 4de October dannede Qvæstionen. um Flaadens Afvæbning og Frankerigs Stilling, til Engeland med Hensyn til Tunis, Gienstanden, for de politiske Discussioner. Et Par Dampbaade og flere Linieskibe, vare afseilede fra Toulon, og flere have Ordre til at holde sig færdig. Det hedder at Afvæbningsplanen med Marinen skal have foraarsaget Uenighed i Ministerconseilet, og Kong Ludvig Philip selv skal være imod Afvæbningen. Bladet Presse" siger, at Frankerig kan ikke undlade at antage sig Regentskabet "Tunis da det grændser til Constantinet, og det maae være Frankerig af Vigtighed, at Beyen af Tunis er at skildt fra Porten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-10-15
Den 28de Septbr. sandt en stor Fest Sted, som Staden Stutgardt gav dens Konge, alle Stadens Pladse og Huse vare festlig prydede, og et Tog bestaaende af over 10000 Mennesker drog igjennem Gaderne, og i Toget befandt sig 1000 Koner og Jomfruer, 600 Ryttere og 30 til 40 Vogne, foruden en Mængde Faner, Emblemer, og 30 Musichor, alle drog over Slotspladsen forbi Kongen og Familie, der befandt sig i et paa en af Hovedhalconnerne opført pragtfuldt Telt. Flere tu finde indtoge deres Plads i Slotsgaarden, og udbragte et "Hoch for Kongen. Om Eftermiddagen reed Hs. Majestæt gjennem Gaderne, uden al=Ledsagelse. Om Aftenen drog Folkemassen hen til det Sted, hvor Fyrværkeriet skulle finde Sted. Kongen og den hele kongelige Familie viste sig paa Pladsen og indtog Tribunen som var bestemt forden, Musikcorpset spillede, og Fyrværkeriet begyndte med en chinesisk Have med Tulipaner, Vaser, flyvende Kjæder og Dands af chinesiske Gjøglere, alt i Jldens brøgede Farver, derpaa fulgte en Mængde farvede Jldhjul og Pyramider, Blomsterfontainer, Stjerner og Faldskjermeraketter, som langsomt nedsvævede til Jorden, Jldkugler i alle Farver, Sole, Palmetræer o. s. v. Man saae Berømmelsens Tempel straale i det meest blændende Lys. En Fæstning med Taarne og Mure blev synlig, og blev haardt beskudt, Stormen mod den begyndte, og man hørte Trommernes Virvlen og Kanonernes Torden, et antændt Krudttaarn fløi i Luften og en paastukken hvid Fane betegnede Fæstningens Fald; Kort Fyrværkeriet var i høieste Grad glimrende og brillant.