Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-09-19
Blandinger. Red. af Aalb. A., den Stænderdeputerede Bernhard Ree, der, skjøndt den Yngste i Stænderforsamlingen, just ikke er den, der har udviist mindst Dygtighed, men tvertimod ved flere Leiligheder maaskee har staaet som den begavede Joseph mellem ældre Brødre, giver i sin Avis et Uddrag af Forhandlingerne om almindelig Værnepligt, hvoraf Man tillader sig at udtage Følgende: Kammerherre Benzon havde stillet Amendement om Oprettelse af egne Korpser, hvilke Kirk meente, nok skulde oprettes for de høiere Klasser, afsondrede fra de øvrige, hvilket imidlertid, som naturligt, vilde omstøde Lighedsprincipet. Gjennemførelsen af Principet - sagde Kirk - ligger især Bondestanden, paa Hjertet. Derfor vil jeg bede min Konge, og Enhver, der staaer ham nær, eller kan have Jndflydelse paa Sagens Udfald, om at Principet maa blive gjennemført; dette forlanger Bondestanden ikke som en Naade, men som en Følge af stræng Retfærdighed; den vil kun, at den ikke skal staae afsondret, og som Træl for de andre Stænder. Det er ofte sagt, at der ingen Trælle gives i Danmark, og dette er vel tildeels sandt, men saalænge Bonden ene skal tjene som Soldat, paradere i Gader og Stræder i Slud og Kulde, bevogte de Rige og Mægtige o. s. v., og i Krigen vove Liv og Blod for dem, som i Hjemmet betragte ham som et Jntet, saalænge kan Man vel ikke aldeles ubetinget sige, at der ingen Art af Trældom er tilbage. Havde endda de andre Klasser i Samfundet maattet bære Byrder for Bonden, som omtrent svarede til Værnebyrden, vilde det Ubillige i det hidtil Bestaaende dog være noget formindsket; men det Omvendte er netop Tilfældet; Privilegier og Friheder ere tilstaaede de andre Klasser, som ikke bære denne Byrde, medens Bonden maa udrede Fourageskat, Militairkjørsler, Marschpenge m.v. Hvorledes Forholdet i sin Tid er opstaaet, behøver jeg iøvrigt neppe at yttre mig om, da de Fleste vistnok vide det af Historien." Kammerraad Schiøtt havde stillet det faderlige Amendement, at Anordningen ikke skulde gives tilbagevirkende Kraft, men at Alle, der ere frie for Værnepligten ved Anordningens Emanation, fremdeles skulde blive det." Hertil - bemærkede Kirkvittigen - havde jeg Lyst at stille et Sideamendement, der skulde gaae ud paa, at naar den Tid var udløben, skulde høiere Stænder udelukkende bære Værnebyrden og Bondens Fritid indtræffe; thi det Ene forekommer mig at være ligesaa rimeligt som det Andet", og hvem vil vel nægte ham Ret heri, Lydersen udtalte sig ligesaa mod de Benzonske Nobelgardekorpser, der vilde føde Kasteforskiel og fremkalde Ubehageligheder, naar Alle skulde møde i Liniens Rækker. Kammerraad Schiøtts Amendement om at alle levende Væsener ved Anordningens Emanation skulde være frie, formodede han at være fremkaldt af Frygt, men sagde han - det kan dog ei saa meget være af Frygt for at indtræde i Liniens Rækker, da der jo dog gives saa mange andre Omstændigheder i Livets daglige Sysler, hvorved Man kan tilsætte Liv og Helbred, og Mange, som have været med i Krigens Lue, ere slupne vel derfra, hvilket og denne Forsamling kan afgive Exempel paa (det bliver nok ogsaa kun et Exempel paa en saadan Kriger Forsamlingen har at opvise); jeg maa derfor undres over, at de skulde frygte for at komme i Militsen, eller værne for Landets almindelige Vel, Man maatte da tænke sig, at de vare mindre behjertede end deres Koner; thi der gives Tilfælde, hvor disse Ædle med Mod og Standhaftighed træde ind i Dødens Porte, og efter overstandne Besværligheder med lige Heltemod (!) gaae lignende Omstændigheder imode, og Manden skulde ikke værge for saadan en Kone, som skjænker ham Livets dyrebareste Panter!" Efter denne Episode om Barsel konernes Heltemod, der naturligviis maatte vække megen Munterhed, erklærede Taleren, efter bemærkninger om nogle af de subsidiaire Amendementer, at han tiltraadte Nyholms Hoved-Amendement og maatte paa sin Stands Vegne takke Regjeringen for Lovudkastet samt haabede, at den vil udføre sin Plan paa en tilfredsstillende Maade."