JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1786-01-30
Tabel over det Stemplede Papiir, indrettet at sættes paa en Dør eller Væg, er i Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs for 8 s.
Viborger Samler, 1786-01-30
Tillæg.)
Viborger Samler, 1786-02-06
Strocco Vinden.
Viborger Samler, 1786-02-06
et Neapolitanske Clima er udstridig et af de varmeste i Jtalien, men ligesaa vist er det ogsaa et af de ubestandigste; man har bemærket, at det i Almindelighed falder sygelige Folk og allermeest de Gichtsyge besværligt. Til Rom befinde disse sig altid bedre, hvor Climatet vel er koldere om Vinteren, men, som man troer, dog sundere. Neapolis har vist nok Fortrinet om Sommeren, saasom Luften der stedse. stedse forfriskes af Søevinden, da Rom derimod ofte trykkes af den utaaleligste Heede. Men det, som giør det neapolitanske Clima ubehageligst, er Sirocco= eller Sydostvinden, som er meget almindelig ved Sommerens Begyndelse; den er uendelig langt meere svækkende, og giør i en langt høiere Grad hypochondrisk, end de værste Regndage i November.
Viborger Samler, 1786-02-06
En Reisende, som opholdt sig der i Maji Maaned, skriver: "Denne Sirocco har nu uden Ophør varet i meere end i 7 Dage, og har virkelig bortblæst al vor Munterhed og Mod, og skulle den endnu vedholde længere, veed jeg vist ikke, hvorledes det vil gaae os." Denne Sirocco foraarsager en saadan Mathed i Legemet saavelsom Sindet, at begge blive aldeles uskikkede til deres sædvanlige Forretninger. Man tænke ikke, at det er allene paa phlegmatiske Temperamenter den har saadanne Virkninger; nei, man har Exempel paa, at endog den største Franske Munterhed maae bukke under Byrden af den skrekkelige, blyeagtige Luftkreds.
Viborger Samler, 1786-02-06
En ung parisisk Marqvis kom til Neapolis i Maji 1770; han var saa munter og levende, at Folk ansaae ham for narrisk. Jntet Øieblik blev han paa Sted; endog ved alvorlige Samtaler hoppede han fra et Sted til et andet med en saa forunderlig Hurtighed, at Jtalienerne svoere paa, han havde Staal fædre i sine Skoe. Efterat have opholdt sig her en halv Snees Dage, saae man ham gaae frem med en Philosophs Alvorlighed, og hans hele Munterhed var udslugt. En spurgte ham, hvad ham fattedes Ahl. Ahl men ami, sagde han: je mennye la mort, moi, qvi nal jamais connu PennuiMais cet execrable vent maccable, deur jours de plus &je me pend. Selv de Jndfødde lide ikke mindre derunder end Fremmede; hele Naturen synes at vansmegte under denne afskyelige Vind. Den forelskede Neapolitaner skyer sin Elskede paa Siroccos Tid med den yderste Omhygelighed, og den dssige Useelsomhed, den foraarsager, er næsten i Stand til at undertrykke alle Lidenskaber. Saalænge den vedholder, bliver alle Forretninger, som koste Hovedbrud, tilsidesatte; og naar noget meget Mat eller Absurd kommer for Lyset, veed man intet stærkere at udtrykkesin Misfornøielse derover med end denne Talemaade: Fra Seritto in tempo deel Strocco,, det er skrevet i Siroccos Tid.
Viborger Samler, 1786-02-06
Man har ikke bemærket, at Sirocco foraarsager nogen betydelig Forandring i Barometret. Daden i Aaret 1770 først begyndte at reise sig, faldt Qvægsølvet 1 1/2 Linie og siden stod det i 7 Dage ongefær paa samme Høide; men Thermometret stod om Morgenen, da den reiste sig, paa 43 og steeg næsten umiddelbar derpaa til 65, og de 2 sidste Dage stod det paa 70 og 71. Jmidlertid er det vist ikke denne Vinds Varme, der giør den saa nedslagende og svækkende; meget meere er det Mangel paa Luftens naturlige Egenskab, som opliver Alt og som stedse giør Vestenvinden saa behagelig. Luften synes at have tabt sin Federkraft og Clasticitæt, og det det virksomme Principium, som besiæler den ganske Natur, synes død. Man har undertiden fattet den Formodning, at dette Principium er intet andet, end det fine elektriske Fluidum, som Luften ordentligviis indeholder i sig, og Erfarenhed har viist, at, imedens denne Vind varer, synes samme at være næsten ganske tilintetgjort, eller i det mindste at dens Virksomhed derved svækkes i yderste Grad. At bade sig i Søen har man befunden for det bedste Modgift mod Virkningerne af Sirocco, dette Middel haves og bruges altsaa der paa Stedet i største muelige Fuldkommenhed.
Viborger Samler, 1786-02-06
Videre om Sirocco har man følgende Efterretning fra en Engelsk Reisende, som opholdt sig nogen Tid i Palermo.
Viborger Samler, 1786-02-06
Det, som man her siger os om Sirocco eller den Sydost Vind, er forskrækkeligt. Vi besværede os nyelig hos Vicekongen over den heftige Heede. Thermometret stod paa 79. Man forsikrede os, at vi skulde holde dette Veirligt for kiøligt og angenem, om vi vilde forblive her indtil Enden af tilkommende Maaned, og lagde endnu til, at naar vi eengang havde erfaret Sirocco, saa vilde ethvert andet Veirligt forekomme tempereret. Jeg spurgte, hvor høit Thermometret sædvanlig steeg ved denne Vind; men fandt til min Forundring, at dette Justrument var ei i Brug hos dem. Jmidlertid forsikrede de os, at Herden ved denne Vind er heel utrolig stor, og at Folk, som mange Aar have levet i Spanien og Malta, have i disse Lande aldrig a) Dette var sidst i Junii Maaned. for. fornummet en Heede, som var at sætte i Ligning med denne. - Hvoraf det kommer, at den i Pallermo er heftigere end paa noget andet Sted i Sicilien, er en Hemmelighed, som ingen endnu hidtildags har kundet udvikle. Forskiellige Afhandlinger ere der skrevne over denne besynderlige Materie, men ingen, der i mindste Maade er tilfredsstillende. (Resten følger.
Viborger Samler, 1786-02-06
Spørgsmaal. En, som er Fæstere, Gaard, eller Huusmand, paa N. N. Gods, begaaer Tyverie eller anden grov Misgierning paa et andet Gods og bliver paagreben paa det tredie Gods. Det Gods, Mal ficanten hører under, grændser næst til det, hvorpaa Misgierningen er begaaer, og begge Gods-Eiere ere privilegerede. Hvem af disse er pligtig, efter Lov og allernaadigste Anordninger, at lade Delinqventen actionere, Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-02-06
Under 13 Januari er ved Plakat fra Hr. Krigs- og Lands Commissair Testrup bekiendtgjort, at Land=Militie Session i Aalborg og Viborg Stifter er berammed at holdes paa følgende Tider og Steder Klokken 8 Formiddag, nemlig: J Aalborg for Aastrup og Seigelstrup Amter 28 Martii. For Børglum Am: 29 dito. For Kiær, Hornum og Fleskum Herreder i Aalborghuus Amt. 30 dito For Hellum. Himted og Aars=Herreder, 31dito. For Slet-Hvetboe og begge Han Herrederne 1 April.
Viborger Samler, 1786-02-06
J Thisted for Ørum og Vestervig Amtet 5 dito.
Viborger Samler, 1786-02-06
J Nyekiøbing for Dueholm Amt 7 dito.
Viborger Samler, 1786-02-06
J Skive for Skivehuus Amt, 10 dito og J Viborg for Hals Amt, 12 dito Af det øvrige i Plakaten anmeldes følgende: §. 5. Mandskab og Heste, som siden forrige Session ere Jnterims præsenterede og anskaffede, besørges af vedkommende Jordegods-Eiere eller udreedere fremstillede for Sessionen, til Undersøgelse og Bedømmelse; ligesaa fremstilles de Dragon heste, som i Følge det Jydske Dragon=Regiments CassationsListe, (der alt fra Amts-Contoirerne er Vedkommende bekiendtgjort) af Sessionen nærmere bliver at bedømme om kan staa længere eller ikke, eller og Udreederne selv troe dem udygtige, da andre tienstdygtige i deres Sted; J øvrigt erindres det Kongelige Rescript af 11 April 1781. om Hestenes Jstandholdelse med videre. §. 8 Rytter og Dragon Hestenes Udreedere erlægge ved Sessionen de 48 Skilling pr. Lægd til Regimenterne for Eqvipagens Bevaring og Reenholdelse, men af Soldater=Lægderne derimod betales paa Amtstuen med April Qvartal indeværende Aar og siden aarlig 22 Skilling pr. Lægd for Munderingens Bevaring ved Regimenterne: dog blive Hald=Skivehuus=Dueholm=Ørum og Vestervig-Amter, samt de 74 Lægder i Aalborghuus=Amt, Aars og Slet-Herreder, som henhøre til det Viborgske Regiment, fri for indeværende Aar, af Aarsag Munderingerne ei førend nu anstundende Exerceer=Tid komme i Regimentets Giemme. c. 9 J Følge det Kongelig Generalitets og Commissariats-Collegii Skrivelse af 3 September sidst skal det Viborgske, saavelsom det Aalborgske Jnfanterie-Regiments Skoe=Termin tage sin Begyndelse 1787, uden Hensigt, til de forskiellige Skoe=Terminer, Mandskabet før kan have havt. 5. 10 Alle nye Land Ryttere, Land=Dragoner og LandSoldater, som ei før have overværet Exerceering, skal indfinde sig hver ved sit Regiment den 10 Maji førstkommende, for at være der i fulde 7 Uger at lære Exercition, nemlig til den 28 Junii begge inclusive, alle til Fods, men siden skal de af Cavalleriet tilsendes deres Hæste den 31 Maji h. a. paa Udrederens Bekostning: For det øvrige møder den øvrige Land Militie til Exercering, saaledes: De af det Slesvigske Rytter-Regiment ved Horsens. De af det Jydske Dragon-Regiment ved Randers.
Viborger Samler, 1786-02-06
De af det det Viborgske Jnfanterie-Regiment ved Viborg, og de afdet Aalborgske Jnfanterie Regiment ved Aalborg. Hvert Regiment, saavel Ryttere som Soldater, møder paa sit Sted den 31 Maji førstkommende, og exereere i fulde 28 Dage. Mandskab og Heste nyde fri Qvarteer og Stalderum, samt fri Fart over Broer og Sundsteder til og fra Regimenterne. For hver Dag de behøve til Marchen frem og tilbage, 3 a 4 Miil til en Dags Marchs beregnet, betales Mandskabet af Lægdet 6 s. daglig, men Hestene underholdes af Udreederne: hvilket alt, saavidt denne 10de f. indeholder enhver Jordegods Eiere ville bekiendtgiøre sine Karle, 9. 11 Rekruterne, som for i Aar skal afgives af hver 532 Tdr. Harkorn, fremstilles for hver Steds Session, saasnart Land=Militien har været for, og det vil blive saare fornøden, at den, som i Aar skal levere, haver forsvarlig Mandskab ved Haanden at yde, at der ikke skal vorde Restance, hvilket Tingens Natur ikke taaler, i det der kommer Officerer fra de adskillige Gevorbne Regimenter at tage Rekruter ne med sig strax, og efter Præsentation ikke kan have Sted, uden paa Vedkommendes Bekostning med at lade en Karl selv transportere til Kiøbenhavn eller andet langt fra ligende Sted. Karlen maa til den Ende have Linnet og videre Behøvende med sig til strax at afmarchere. Ligesaa maae han forsynes med et Jndskrivnings Beviis, hvorpaa Sessionen indtegner hans Antagelses Dato, Regiment o. s. v.
Viborger Samler, 1786-02-06
Skulle imod Formodning noget Lægd for i Aar faae Tvist om hvem der skal yde, da maa det nopholdelig tilmældes Amtmanden af største Lodseiere, at derom kan falde Kiendelse inden Sessionen, og midlertid maatte det tiene til Efterretning, at den, der endnu er størst Lodseiere af de tilbageværende 465 1/2 Tønde Hartkorn (Thi 66 1/2 Tønder har leveret i Fiord) vil vorde pligtig at levere i Aar, uagtet han leverede i Fiord: For de følgende Aaringer vil ventelig Lægdet blive inddeelet i 8 mindre Lægder, og nøiere Regel vorde foreskreven, hvem der skal levere først.
Viborger Samler, 1786-02-06
Nyeheder.
Viborger Samler, 1786-02-06
Efter sikker Efterretning skal hidtilværende Biskop over Riber Stift S. T. Hr. Tønne Bloch, S. Sct. The D. og Medlem i det Norske Videnskabers Selskab, allernaadigst være beskikket til Biskop over Fyhns Stift; og i hans Sted Stiftsprovsten, S. T. Hr. Stephan Middelboe, S. Sct. The. D., være beskikket til Biskop over Riber Stift.
Viborger Samler, 1786-02-06
Capitels-Taxt i Sielland Stift for 1785. Rug, a Td. 3 Rdlr. 5 Mk. Byg, a Td. 3 Rdlr. Havre a Td. 1 Rdlr. 5 Mk.
Viborger Samler, 1786-02-06
Capitels-Taxt i Fyhns Stift for 1785. Byg, a 2 Rdlr. 4 Mk. 4 s. Rug, a Td. 4 Rdlr. Havre 1 Rdlr. 4 Mk. 4 s.
Viborger Samler, 1786-02-06
Domme afsagt i Høieste=Ret. Mandagen d. 23 Januarii 2786. No. 110. Maria afg. Jakob Christensens Enke, contra Hans Jessen Møller.
Viborger Samler, 1786-02-06
De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitskassen, betaler Citantinden som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1786-02-06
Tirsdagen d. 24 Januarii. No. 105. Anne Pedersdatter afg. Lars Thomasens Efterleverske, contra Søren Mortensen og afg. Landfoged Peder Zeuthens Steerboe og Arvinger. Denne Sag afvises.
Viborger Samler, 1786-02-06
Onsdagen d. 25 Januarii. No. 106. Dito, contra Dito.
Viborger Samler, 1786-02-06
Landstings=Dommen frafaldes; Hvorimod Herredsfogdens Kiendelse bør ved Magt at stande, dog Parternes formeentlige Eiendoms-Ret til Jorden uforkrænket. Processens Omkostninger betaler Søren Mortensen og Landfoged Zeuthens Sterboe og Arvinger, een for alle og alle for een til Citantinden med 80 Rdlr.; Saa betale de og paa ligeMaade til Justits=Kassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr. Løverdagen d. 28 Januarii.
Viborger Samler, 1786-02-06
No. 125. Kammer=Advokaten paa Embedsvegne, contra forrige Provst Marthurin Endorph. Controlleur og Ober=Consumptions=Betient Fogh bør tilbagelevere Jndstevnte de denne fratagne 6 Kiør i skadt Stand, eller betale sammes Værdie i Følge den under Forretningen af 14 Septemb. 1784 derpaa satte Taxt; Saa bør han og erstatte Jndstevnte Afsavnet af bemelte Kiør med 4 Mk. daglig fra 13 Septemb. samme Aar, indtil de enten tilbageleveres eller betales, samt betale ham udi Processens Omkostninger for Byetinget 16 Rdlr. Og hvad Controlleur Fogh heraf ei formaaer at udrede, bør Etatsraad og Amtmand Hansen som Cautionist at tilsvare. Udi Salarium til Kammer=Advocaten for Høieste Ret betaler Controlleur Fogh, 30 Rdlr. Endelig bør Controlleur og Oberconsumptions=Betient Fogh for sit lovstridige Forhold bøde 20 Rdlr. til vor Frelseres Kirke og betale ligesaameget til Justits=Kassen.
Viborger Samler, 1786-02-06
Fortegnelse, Paa opsatte Stald-Øxne ved Hovedgaardene i Schanderborg- og Aakier Amter for indeværende Vinter 1786. nemlig: Schanderborg Amt. Mattrup. 58 Stykk. Steensballegaard. Tyr Tyrrestrup. Kalbyegaard. Sophiendahl. Nissumgaard. Tammestrup.
Viborger Samler, 1786-02-06
Aakier-Amt. Rathlowsdahl. Gersdorphslund. Aakier.
Viborger Samler, 1786-02-06
Rantzausgave. Tilsammen i begge Amter. Landstinget.
Viborger Samler, 1786-02-06
Onsdagen den 25 Januari.
Viborger Samler, 1786-02-06
Paadømte Sager. Hr. Capitain Lüttichan til Scherildgaard, c. Hans Excellence Hr. Geheime Raad=Rosenkrantz til Barratschou.
Viborger Samler, 1786-02-06
Da Hr. Capitain Hans Helmuht Lüttichau, ikke har seet sig forsikret med Lods-Eieren Hr. Geheimeraad Rosenkrantzes Tilstaaelse og bifald, men alene, som Acterne formelde, ladet det ankomme paa et blot Øie, bør han igien udlegge den forstevnte Kiøbsteds Vei, saa vidt han har ladet forandre, at samme kan komme til forrige Brug og have sit sadvanlige Løb igiennem Kobbelforten og videre, hvilket fyldestgiøres inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, eller bemeldte Hr. Capitain Lüttichau bør betale 2 Mk. ugentlig til Jnstitscassen for Overhørighed imod Lovens allernaadigste Bydende, dog bliver Processens Omkostning, efter Sagens Beskaffenhed, og i Henseende til Formodningen om et Slags Samtykke af Land=Jnspecteur Munch, ophævet paa begge Sider, og Hiemtings Dommen saaledes stadfæstet. (Resten af Landstings Dommene følger i næste No.), Avis No.
Viborger Samler, 1786-02-06
Sidste 30 Jan., i et Selskab til Hr. Uhrmager From, har Een ved Afsked taget feil Hat, den var med rødt Foeder og Hattemagerens Stempel: Gustavers Jensen i Viborg; hvem samme har faaet, ville behagenlig lade den levere paa Bogtrykkeriet, hvor den som blev isteden kan modtages.
Viborger Samler, 1786-02-20
DEN. Kongelige privilegerede. VIO CER. SAMLER. e No. 8. FIORTENDE AARGANo. Mandagen den 20 Februarii. Bagvaskelse. Ochi hvad jeg dog lider ved opspundne LogneHvorfor skal dog Satans Børn have den Magt Men kiere! nedslaae du kun ei dine Øine, Lev du kun en liden Tid under Foragt; Viid, Tiden fortærer, Usandhed forsvinder, En Christen i saadant sig meget vel finder. Dydens Magt.
Viborger Samler, 1786-02-20
En Matros fra Martignis (en liden By i Provence) giftede sig med en ung, smuk, og dydig Pige. Strax derpaa maatte han til Søes. J hans Fraværelse, blev de faa Penge, som han havde efterladt hende, snart fortæred. Hun tog sin Tilflugt til en Borger i Martiques, som beskyttede hende. Denne blev snart fortryllet af hendes overordentlige Skiønhed, og gjorde hende et Tilbud, som hun med Foragt afslog, i det Haab, at hendes Mand snart skulde komme Hiem. Der gik igien nogle Dage, Alting var nu fortærket, og Hunger og Nød indfandt sig. Hun var Moder - hun frygtede, at hun skulle see begge sine Børn døe af Mangel. Endnu eengang gik hun til sin Tyran, og bad ham med veemodige Taarer, at have Medlidenhed med hende og hendes Børn, Han var ubevægelig, og af Mangel saae hun sig nødt til, at tillade ham at spise hos sig denne Aften, for at henbringe Natten hos hende. Efter Aftensmaaltidet opmuntrede han hende, at hun skulde skynde sig. Den arme Kone tog herpaa Barnet op af Vuggen trykkede det til sit Bryst, og sagde sukkende: "Drik mit Barn, drik for sidste Gang drikker Du en dydig Moders Melk. J Morgen, ak, hvorfor var Du ikke allerede afvænt, thi i Morgen drikker Du kun en Ulykkelig ukydske. En Strøm af Taarer afbrød hende her. Hendes Forfører, sprang op, kastede sin Børs paa Bordet, og raabde." Saamegen Dyd kan kun en Dievel, ønske at forføre Jnd Jndfald. Den spillende Lykke er bleven for dig, Vanlykken og Uheld er bleven for mig Brout ikke, min Skjebne kan blive for dig; Din Lykke kan vexles og blive for mig. Du lover saameget og holder saa lidt, Og det er paa dansk, at du lyver saa til, Jeg vil ikke meere af Løfterne høre, Og ikke med dig have mere at giøre.
Viborger Samler, 1786-02-20
En taabelig Mahomedan, som havde ondt i Øynene, søgte derfor Raad hos en Heste Doctor, Heste Doctoren gav ham et Plaster, som han brugte til Heste. Den Syge blev deraf blind. Han førte Klage for Retten. Cadis forhørte Sagen, viste ham bort, og sagde: Du har ingen Føye til at føre Sag imod den som du tiltaler. Havde du ei været et Æsel, saa havde du ei søgt en Hestedoctor i Stedet for en Menneske=Læge. Ludvig den Fiortende var engang, som han kom fra Jagten, gaaet i en italiensk Commoedie, som blev spillet paa Slottet, og vilde være der incognito. Dominico agerede just i dette Stykke, og hvor fortrefselig han end spilte sin Rolle, vilde Stykket dog ikke finde bifald. Kongen sagde til ham, da han gik ud: Dominico, dette var et slet Stykke. Jeg beder dem, sig dette sagte, svarede Skuespilleren saa Kongen ikke hører det; ellers kunde han give mig og min heele Bande Afsked. NyeheNyeheder. ( følgende er indsendt: ) fra Egnen ved Ringkiøbing meldes, at Kiøbsteden Ring O kiøbing, hvor nogle Jndbyggere for et Aar siden paa saa udmærket en Maade høitideligholdte Hans Majestets vor allernaadigste Konges Høie Fødsels=Dag, har i dette Aar med dobbelt Glands lagt Glædesfølelser for Dagen ved samme saa dyrebare og forønskte Leilighed. Thi, efterat Dagen, den sidstafvigte 29d. Januarii, var opofret tilde Andagts Pligter, som skyldes Religionen, holdte Byens fornemmeste Jndvaanere ingen Pligt helligere, end at forsamle sig om Aftenen, for at ihukomme Kongens Fødselsfest, med forenede Hierters Tak til Himmelen for den forgangne Tid og varme Ønsker for den tilkommende. J dette Øiemeed skeede i Hr. Andreas Kolbyes beqvemme Giestgivergaard et Møde af Byens samtlige Øvrighedspersoner, og andre Geistlige og Verdslige-Embedsmænd, tildeels Rangspersoner tilligemed Byens haabefulde Ungdom og da Udenbyes Folk fra Herregaardene Thimaaard, Wold berg, Søegaard og Nyeberg, ogsaa toge Deel i Glæden, saa udgjorde Selskabet over 60 Personer af begge Kiøn, der alle, fra Kl. 6 om Aftenen til næste Dags Morgen Kl. 7, fornøiede sig med Musik, Dands og anstændig Beværtning, hvorved Hans Majestets Kongens og det Høikongelige Huses høie Velgaaende, under Jnstrumenters Klang, blev erindret, og et Par til denne høitidelige Leilighed passende, Sange afsiungne; ligesom man ei heller forglemte. Stiftets, Amtets og Byens Øvrigheders Sundheder. Tilsidst bleve de Fattige ved en anseelig Gaves sammenskud opmuntrede til, ogsaa at føle Pligterne - (og) Saa blev den Dag tilbagelagt, Som fordum Christian har frembragt, Til Held for Tvilling=Riger, Den Dag med Glæde, Fryd og Lyst, Besiæler Patrioters Bryst, Og hver af Hiertet siger. Gid Gid ofte denne Dag igien Fremlyse maa fra Himmelen, Gid Kongen og hans Arvehuus, Maa blomstre og bestaae, Til Verden i sit sidste Gruus. Skal falde og forgaae.
Viborger Samler, 1786-02-20
Capitels Taxt for Aalborg Stift for 1785 Aars Afgrøde. For Vensyssel og Hanherrederne. Rug, 3 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Byg, 2 Rdlr. 3 Mk. Havre, 2 Rdlr. 3 Mk. 4 s. For Thye og Mors. Rug, 4 Rdlr. 2 Mk. Byg, 2 Rdlr. 4 Mk. Havre, 2 Rdlr. Dom, afsagt i Høieste Ret. Torsdagen d. 2 Februarii 1786.
Viborger Samler, 1786-02-20
No. 314. Prokurator Haagen, contra Delinqvent Peder Hansen. Landstings Dommen bør ved Magt at stande, Dog saaledes: at Tvigielden fastsættes til 12 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Resten af Landstingsdommene fra sidste No. No. 2. Færgemanden ved Sallingsund Sr. Mads Yde, contra Peder Hømble i Grynderup. At maaae Folk og endeel Vahre ved Peder Homble i Grynderup, hans store Sildvaads Baad, den 22 September 1784 til Nyekiøbing Market, og derfra tilbage, ere blevne transporterede og betalt Fragtpenge, dette findes omstændelig beviist udi det af Citanten Mads Yde forhvervede Tingsvidne ved Salling Herreders Ret; hvorfore Peder Homblee, som er uberettiget med Baade at oversætte fremmede Folk og Vahre, bør sig derfra efterdags afholde, og til en Revselse saavel for dette Jndpas som hans grove Skrivemaade betale til Sæbye Sogns Fattige=Casse 1 Rdl. og ligesaameget til Justits Cassen, samt samt til Mads Yde udi Processens Omkostninger 16 Rdl. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, eller lide Execution efter Loven og de Kongelige Anordninger.
Viborger Samler, 1786-02-20
Endelig betaler Peder Homble her til Landstings=Domhuuset strax 2 Rdl. efter den Kongelige Placat, da Hiemtingsdommen saaledes er forandret og anseet. No. 3. Sr. Monrad paa Haughuus, c. Jens Jacobsen i Jellig.
Viborger Samler, 1786-02-20
Det befindes, at Continuationsstevningen af 13 Februarii 1781, til det forstevnte Situations=Cartes Forfattelse og Afhiemling, samt Synsmænds Udmeldelse og derefter aflagde Vidnesbyrd, ikke for Hr. Lieutenant Riegelsen, der som Landmaaler havde forfatted det af Modparten Monrad, forhen forhvervede Situations=Carte, at være bleven forkyndet, og dog alting efter Stevnemaalet ligefuldt og ubehindret bleven fremmet, uanseet derimod forinden Afhiemlingen skeede, betimmelig nok er fremsat Protest, allerhelst begge Carter i Henseende til det omtvistede Skiæls-Udviisning ere forskiellige og hinanden meget modsigende; Thi bør hvad som under det paaankede Tingsvidne, forhvervet ved Nørvang Tørrild Herreders Ret, efter Stevnemaalet af 13 Feb. 1781, aldeles uefterrettelig og kraftesløs at være; men i det øvrige, eller foregaaende, bør samme Tingsvidne=Act ved Magt at stande, og beroer med Jndstevnings Bekostningerne indtil Hovedsagens Paadømme. No. 4 Dito, Contra Dito.
Viborger Samler, 1786-02-20
Efter at det i denne Sag førte Tingsvidne med derunder afhiemlede Situations=Carte var af Sr. Monrad til Landstings=Retten indstævnet til Underkiendelse, har Appellanten foreviist samme Landstings Stevning in originali ved Underretten, udi denne Hovedsag, og paa Grund deraf begiært og paastaaet Hovedsagen udsat saalenge, indtil den paaankede Tingsvidnesag af Oberretten var bleven paadømt; Men Underdommeren, har dog ei allene optaget Sagen til Doms, men endog ligefuldt grundet sin afsagde Dom paa det indstevnte Tingsvidne, som stod under Paaanke og Underretns Bedømmelse; hvorfore den paaankede Underrets=Dom, afsagt inden Nørvang Tørrild Herreders Ret, bør i et og alt aldeles kasseret og uefterrettelig at være, hvorhos denne Hovedsag hiemvises til nye og lovligere gere Behandling og Paakiendelse ved Underretten, ifald Sagsøgeren Jens Jacobsens Enke og Arvinger agter samme videre at proseqvere og forfriske; Udi denne forvoldte Jndstevnings Bekostning betaler Underdommeren afg. Cancelieraad Fleischers Enke og Arvinger, en for alle og alle for een til Marcus Monrad, udi nogenledes Erstatning, 16 Rdlr., alt inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Nam og Exekutions Tvang efter Loven, og paa lige Maade betaler de her til Landstingsdomhuuset, strax 2 Rdlr. efter Plakaten. N. 5. Proc. Lund til Kyge, Actor mod Arrestanten Frederich Troelsen fra Colding.