JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Udenlandske Efterretninger. London. Det giør os meget ondt for vore Venner paa Fastlandet, vi idag maae melde, at vore Aften og Morgenavisers seneste Beretning om den forskrækkelige Ødelæggelse, vore nyoplundne Helvedmaskiner havde anrettet ved Boulogne, er baade af Ministerialbladet Times og af selve Hoftidenden af 6 Okt. gjort til lutter Logn. De uld sprudende Bierge hvorved henimod 50 franske Skibe, sprang i Luften, have alene opereret i Avisskrivernes Hoveder, med hvilke det nu altsaa maae staae daarligt til. Bladet Times beklager ligefrem, at Opbrændelses=Toget mod Boulogneflotillen er mislykket, og siger: e at den opblæste Tone, hvor Togets formeentlige Held er bleven beskrevet, maae sikkert opvække Latter og Foragt hos vort Lands tænkende Mænd, som noget der alene er gjort, for at tilføie os stor Skade paa det faste Land; thi hvad maa de Magter tanke, der see paa os, som Oceanets Behersker, naar de læse om et ulykkeligt Forsøg, der fremstilledes paa en saadan Maade? Saa upassende at overdrive Smagting er vor National Karakteer uværdig, og kan alene sigte hen til, at giøre os foragtelig i fremmede Magters Øine og opvække Tvivl om vore store og stærke Tilflugtskilder. og om den almindelige Tillid. - Efter Hoftidenden, var det Lord Keiths Plan, at ødelægge den fiendlige Flotille, som laae for Anker uden for Boulogne Havn under Landbatteriernes Skyts, og var omtrent 150 Skibe stærk. Med sine Angrebs midler besluttede han at giøre et Forsøg i det Smaae. 10 af hans Skibe skulde bruges dertil. En Deel af Flaadens Baade og Kanots bleve beortdrede, at ledsage og beskytte dem. Nogle andre Skibe maatte ankre fremad, for at dekke Rettraden, komme de saarede Folk og sønderskudte Baade til Hielp, og i al Fald med Touge trække Baadene, tilbage, om Vinden blev stærkere og drev dem til Kysten. Operationen begyndde Kl. 9 1/2 Aften og goddes Kl. 4 1/2 Morgen, i hvilken Tid adskillige dertil indrettede Skibe bleve sprengte i Luften enten midt iblant eller tet ved den fiendlige Flotille. Men da Skibene laae meget langt fra hinanden, synes ingen betydelig Skade at være skeet. Saavidt skiønnedes, manglede der om Morgenen 2 Brigger og nogle at de mindre Skibe. Uagtet den heftige Bombe Kanon= og Musket-Jld, som Fienden gjorde hele Natten, er dog slet ingen Skade skeet paa vor Side.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
De saakaldte Kofferter, som man d. 2den gjorde Forsøg med i det Smaae, vare gjorte i London, hvor endnu imindste 400 af samme ere næsten fuldfærdigede, for at sendes til Søehavnene. Enhver af dem er forsynet med et Uhrværk, som maae løbe ud og gaae løs til en bestemt Tid, efterat man har trukken en Stifte ud, og hvo der bringer denne Stifte, faaer en Belønning.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
D. 4 Oct. ere 46 Skibe af den fiendtlige Flotille ved Havre udløbne. Vore Skibe kunde ikke giøre dem noget formedelst Kystbatterierne. -
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Bourdeauxer Kaperen Minerva 18 Kan. er tagen af en engelsk Fregat og opbragt til Kork. - Ogsaa i Gibraltar har yttret sig en smitsom Søge hvoraf der daglig døe 16. - Oprøret i Egnen af Bilde i Spanien er alvorligt. 4000 Rebeller, som havde posteret sig paa et Bierg, bleve angrebne af de kongelig Tropper, men efter en blodig Fægtning, hvori Rebellerne havde 1100 Mand Døde og Saarede, maatte Kongens Folk vige, og de staae nu forskandsede i en Slette.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Paris. Fra Boulogne meldes, at Englænderne have d. 2 Okt. om Natten prøvet paa, om deres Brandere ikke skulle være lykkeligere, end deres Krigskibe. Men vore Kystbatterier modtoge dem saaledes, at deres 42 Seilere maatte fierne sig igien efter at have unyttigviis opoffeet endeel Mennesker, og mistet 2 Brandere, som kun brændte sig selv op. - Rusland skal ikke ganske have antaget de engelske Ministres Forslag. Det er altsaa meget rimeligt, at det ikke kommer til Brud imellem os og Russene. - J i et Kaffehuus paa Notredamepladsen ere Vindverne i nogle Værelser leiede til Kronningsdagen. for 1000 Franker. - En fransk Kaper har i Vestinden tagen en engelsk Korvette, efter at den engelske Kaptein og alle hans Officerer vare dræbte. Dagen før havde Kaperen tagen 2 andre engelske Skige, hvoraf det ene kom fra Guinea med Slaver til Afmerika. Dette gjorde den stanske Kaptain ryddeligt, og satte de Fangne af alle 3 Skibene derpaa, med Frihed, at seile hvorhen de lystede. - Bordeauren Kaperen, Bravkarl, har hiembragt 2 engelske Priser ladte med Sukker, Bomuld, Rom a. - Keiserinden er d. 7de hiemkommen fra sin Reise. D. 3 Oct. var Keiseren i Worm, hvor, medens den skiftedes Heste, unge Demoiseller listede sig til at kaste Blomster i hans Vogn.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Calmar. Greven af Artois er med et lille Følge arkommen fra England til Gothenborg, og ventes nu hertil.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Indenlandske Efterretninger. Værdien af det engelske Skib, som er strandet paa Kronborg Pynten, anslaaes til 3 Tønder Guld. Den største Deel af Varerne er allerede bierget, men Skibet stor neppe til at reddes.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Af de høiere Gevinster i Klasselotteriet er endvidere udkommen en paa 2000 og to a 1000 Rd. i kiøbenhavnske Kollectioner; saaog to a 100 Rd. hos Hr. Fuldm. Sveistrup i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Det under vor sortiente Løvenørns Opsigt udgivne ypperlige Kort over Kattegattet, skal have været af stor Nytte for den russiske Flaade paa dens sidste Krydstog, da der just indtraf meget taaget Veir, saa at denne Flaade skal paa en vis Maade skylde dette Kort sin Frelse.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
En svensk Mand, Elberg, har nu nedsat sig i Sielland for at virke Salpeter paa egen Regning, efter at have i sidste Aar udvirket 11 a 12 Centner Salpeter hos Greve Danneskjold Samsøe paa hans der i Sielland.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Ved Jldebranden i Slagelse brændte det og saa 400 Rd. for en Vognmandskarl, som var med at giøre Befordring for Hs. K. H. Kronprindsen. Disse siger man, skulle efter Kronprindsens Ve erstattes ham af de 600 Rd., Høisamme af sin egen Kaale har skienket den brandlidte Stad.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Paa Frederiksværk forfærdiges nu, foruden Krigsredskaber, ogsaa Agerdyrkningsredskaber og atdet Staalarbeid, alt meget godt Arbeid og til billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
En Engelskmand, som eier en Gaard ved Fridensborg, forfærdiger og sælger Tærste, Rensen, Hakkelse, og Kiernemaskiner, samt en saakaldet Springplou uden Hjul.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
De havnske Gravere have alt faaet deres Dom ved Høieste Ret. De 2de Overgravere afsatttes fra deres Embeder, og Graverkarlene straffes med Rasphuusarbeid i 3 a 4 Aar.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Professor Rawert har opfunden nogle Forandringer i Sukkerraffinaderiers Bygning, hvorvid skares, Deel Brænde.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Det paastaaes, at der døer aarlig i de dansk Stater omtrent 7000 Børn ved eller kort efter Hod selen, meest ved Mødrenes og Hiordemødrenes Feil Nogle mene, at det Ord Fødselsvidenskab (Videnskab at føde), som bruges af de Lærde, ikke en saa passende, som Forløsningskunst kunde være.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Stephanson i Trondhiem opmuntrer Staden til at efterligne Aarhuus, hvor Fattigvæsenet har anlagt et Klædesabrik. Norge er vel forsynet med Uld og med Mennesker, der i den lange Vintertid intet haver at forrette i Ligeledes hos os.)
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Thyeland, 15 Octob. Af det paa Vixts Strand i f. M. indstrandet Skib er bierget omtrent 600 Tdr. Hørfrø, af Skibet ved Vangsaae 700 Td. Hvede; og af Skidet norden Ager ligeledes 700 Td. Hvede, alt raadt og havereret. Ved Auctionerne kostede den vaade Hvede 4, 5 a 6 Rd. Tde. . - Ved saa mange Strandinger paa een Tid og i eet Distrikt, kunne Strandingskommissionærer trives ret godt, medens Toldbetienterne maae lide Ondt o. s. v. Aggerboerne fortiene med Rette den Roes, som de kiøbenhavnske Aviser tillægge dem, henseende til deres ved denne Leilighed viiste Mod og Duelighed ved at redde de Skibbrudne fra et oprørt Vester=Hav, imod hvilket Østersøen kun er som - dog erfarne Søesolkunne bedst giøre Sammenligningen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
J Thisted har Borgerskabet begyndt at exercere igien under dets nye Kaptein, Toldkasserer Hr. Langeland.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Aalborg, den 23 October. Afvigte Løverdag den 20de October jordedes paa Hospitals-Kirkegaarden den brave og retskafne Lærer ved Regiments=Skolen i Aalborg, Niels Nielsen, der er kun en Stemme om hans udmærtide Duelighed og sieldne Fortrin som Lærer og Menneske: han agtedes og elskedes for hans ypreelige Gaver til at undervise, hans ufortrødne og vedholdende Flid, hans adle Maade at omgaaes Børn for at vinde og drage dem til sig, og i det hele ser hans blide og vennehulde Tænkemaade. Denne agtelse og denne Kierlighed viistes paa en hæderlig Maade ved hans Jordefærd. J Sørgehuset hang over Kisten en Evigheds Krands, hvorpaa stod skreret Lønnen, paa Lighaaren sattes han af nogle ei sine nærmeste Venner: derfra og til Hospitals Kirkegaarden bares han af Militære, ved Jndgangen til Kirkegaarden modtoges han atter af sine Venner, som fatte ham foran sit Hvilested. Førend Fordspaatastelsen blev af disse, som traarde til Kisten, afstunget følgende af P. H. Schiellerup forfattede Sang: Adel. Raft som Borger=Buens Pile o. s. v. Bradt lad Sorgens Toner synde. Hæv dig Sial til Himlens Blage; Giennem Skyens mørke Volker, Vi vor Ven jo først kan naae. Daglig Omgang, Venskabeglader, Toner varig i vort Bryst; Og naar Almagts Budet vinker, Følger vi med Haab og Trøst. Derpaa, efterat den afdøde var nedsænket i sin Grav log efter Jord paakastelsen strøedes Blomster paa Listen af hans Venner og de Unge, hvis Lærer han havde været, og af hele Skaren istemtes denne Sang af Ørof. Guldberg: Mel. Hvo veld, hvor nær mig er min Ende, o. s. v. Fra dandfuld Dag til natlig Hvile, Fra Liv til Død Du soved hen, Og i vor Kreds ei meer skal smille Som trofast Lærer, Broder, Ven. Vi jorde Dig med Brodergraad; Men Du skal mindes i vor Daad. Vor Taare hædrer kun dit Minde, Men Hiertets Savn den linder ei, Vi i vor Kreds ei meer Dig finde Og eensom al vor Fremtids Vei. Erindring om de spundne Aar! Tungt ved hver Skridt med os Du gaaer. ifølget bestod foruden bemelte hans Venner og Bør dene af alle Regiments-Officererne og Præsterne ved legge Byens Kirker. Regimentets Sørge=Musik bar foran Processionen, og den akkompagnerede Gangen efter Jords=Paakastelsen. Jngen af de Tilstædeværende forlod hans Grav uden at hædre og velsigne hans Minde.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Prædikanterne, Paa Onsdag i Budolphi Kirke, Hr. Roth. Paa Torsdag i Hospitalskirten, Hr. Klaurn Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke, Hr. Meden. Bekiendtgiørelse til Hielp for de Brandlidte af Slagelse.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Løverdagen den 22 September udbrød en farlig Jld i Slagelse. Et stormende Veir af Sydvest bragte Alden øiebliklig i flere Gader. Efter Vindstrøget gik den tvers over Byen. J et Par Timer spredte Luen sig over 36 Huse og Gaarde der gandske bleve lagte i Aske. 49 Familier og mange enkelte Personer bleve giorte huusvilde i en forestaaende Vinter. Næsten en hver Familie og Jndlogerende mistede alt, Klæder, Boehave, Sæd og Kreature, for saavidt de sidste ikke vare paa Marken. Jldens heftige Udbredelse, samt Folkets Opmærksomhed og hielpsomme Haandrækning ved Brandens første Standpunkt, gjorde det umuligt for de fleste at redde noget ud af deres egne Juse. Nogle af de brandlidte Familier vare formuende, den øvrige Deel mest fattige Dagleiere og Haandværksfolk, hvilke havde deres Huse særdeles lavt assurerede, og mistede end ydermeere det Værktøi hvormed de skulle fortiene Brødet til dem selv og til deres Familier. De fleste Huusfædres Forfatning er saaledes høist elendig og beklagelig. Haab om Medborgeres gode Hielp og nogle Ædles allerede indløbne Bidrag, have opmuntret os undertegnede samtlige Medlemmer af Fattig=Kommissionen, i Forening med Hr. Landvæsenskommissair Christensen og Velærværdige Hr. Kierulf og under Forsæde af Hans Høivelbaarenhed Hr. Amtmand Stemann at organisere en Kommission, der maatte kunne modtage og efter bedste Skiønnende uddeele iblant de høist trængende Brandlidte de os tilsendende Gaver. Thi vi have den Tillid til Medborgeres Medlidenhed, at vi ikke tvivle om at modtage mangen hielpsom Haandrækning, naar Nøden først er bekiendt, naar Veien til at meddele først et bleven aabnet, og naar et sandsenligt Haab maatte haves til Gavens hensigtsmæssige Anvendelse. Vi give os i denne Hensigt den Frihed at bekiendtgiøre, at vi ere villige til at modtage og at uddele til de Brandlidte af Slagelse, hvad Haver enhver maatte behage at tilstille os, ligesom vi love hver 14de Dag at lade indrykke i de Berlingske Tidender de daglig indløbende Gaver, og i Tiden at aflægge Regnskab for Gavernes Anvendelse. Slagelse den 29 Sept. 1804 Stemann. N. S. Fuglsang. Bastholm. Mandix. Bagger. E. Christensen. R. Kierulf. Leppelmann. Rurkier. Carlsen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
De Adles veldædige Bidrag, hvormed de ville understøtte disse vore ulykkelige brandlidte Medborgere, modtages og for qvitteres af Claudi, Aalborg den 20 Oct. Sognepræst ved Budolphi Menighed.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Avertii.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
ssements. Det har behaget Gud i Dag, efter 6 Ugers Sygdom; at bortkalde fra det jordiske til det himmelske, min tiære Stif Moder Mad. Winther sal. Bomholdts. Dette bekjendtgiøres sørgeligst Familie og Venner. Aalborg den 19 October idag Mads Bomholdt. I Overenstemmelse med det forhen udgivne Skoleprogram om Nødvendigheden og Nytten af en Borgerskeles Oprettelse i Aalborg (i hvilket Betalingen for Börnenes Underviisning er fastsat saaledes: 3 Rd. om Sommermaanederne og 4 Rd, om Vintermaanederne, uden Indskud) give Undertegnede sig den Frihed at bekiendtgjøre, at man önsker Institutet kunne tage sin Begyndelse næstkommende Paaske, vi udbede os derfor at de Forældre, den ønske at lade deres Förn deri undervise, ville have den Godhed at melde det skriftlig til os undertegnede jo for jo hellere, i det seneste inden Nytaar, da vores vordende Forholdsregler bero paa Börnenes fuldtallige Antal. Tillige maa vi erklære: at det Rygte, vi med Forundring höre skal være udspredt, at den ved Indtrædelsen i Institutet skulde betales en betydelig Sum, for aldeles ugrundet. Henneberg. Meden, Frast.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Et Par lænkede Ærmelapper af Guld med ægte Krystalstene indlagt, hvorunder staae Bogstaverne T. V., er Eieren frastiaalet og formodentlig afsat enten i Aalborg eller i Thisted; hvo der om kan give Oplysning, enten her i Bogtrykkeriet, eller til Klotter Kyllesbich i Thisted, loves derfor en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Da jeg gierne ønskede, at der med Trytningen af det 2det Oplag af min udgivne Andagtsbog for Skolebørn kunde begyndes i næste Maaned; saa beder jeg ærbødigst, at de gode Herrer og Velyndere som have paataget sig at samle Subskribentere til dette lille Skrivt, gunstbehagentlig ville saa snart mueligt, tilsende mig Fortegnelse over Antallet af de Subskribentere enhver har samlet, for saa vidt dette ikke allerede er skeet paa det jeg des vissere kunde bestemme Oplagets Størrelse. Subskriptions planerne behøves i at sendes tilbage Thisted d. 15 October 1804, Kyllesbet.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Byen og Raadstueskriver-Contoiret er nu henflyttet udi Frue Geheimeraadinde Gabels Gaard, og er Jndgangen til dette Contoir udi Enden af den søndre Gang paa anden Etage. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Løverdagen den 20 Oct. aabnede jeg min Viin handel i forrige Hr. Christen Kraftes, nu Hr. Gros seer, Axel Møller Mørks tiøbte Gaard, som jeg herved har den Ære at Betiendtgiørne for inden og udenbyes Velyndert. Aalborg den 22 Ott. 1804 Lars Peter Kieldberg.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Fredagen den 19 Ottober aabnede jeg Viintielderen, under Gaarden paa Hiørnet af Bispensgade og Graven, hvor jeg agter at forsætte den siden Madame sal. Krogtveds Opgivelse af mig ført. Viinhandel, (udi Hr. C. Krafts forhen tilhørende Gaard; hvilket jeg herved til behagelig Efterretning for de Herrer inden og udenbyes Belyndere som ville beære mig med deres Handel, har den Ært at tiendtgiøre. Aalborg den 20 Ost 1804 Johan Nicolai Buch Undertegnede boer nu i Adelgaden næst ved Kiømand Niels Ch Brix. A. Krogdahl. Saltet Flæsk og Medistern Pølse er at fare Kiøbs hos Zander Suur.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Auction. Onsdagen den 31 Oct. førstkommenbliver ved offentlig Auction, efter afdøde Mor Poulsens Enke udi Stervboestedet Schrellet i Deninglund Sogn bortsolgt endeel Jnd og Udboe, staaende af Borde, Stole, Sængesteder og Fæn klæder, Kister og Skabe, samt Kobber, Messing, Tin, Bæster, Fæekreature, Vogne, Plove og Harv m. m., hvortil Liebhaberne indbydes. Roesluden 16 Ott. 1804. Boerup.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Den 24 Ott. d. A. lader Undertegnede ved en en ste Auction om Formiddagen Kl. 10, bortsælge m. eiende saakaldte Munches Gaard i Hobroe, beliggenved nordre Ende af Byen paa østre Side af Adel den, bestaaende af a) Et Forhuus til Gaden, 12 Fag Muur og sit Bidingsværk, med en derpaa staaende Qvistrygniindrettet til Værelser, teglhængt, alt af Nyt i bygt dette Aar. Paa Gaarden er 2de Porte. 2) Gaardens tilliggende 42 Fag Bindingsværks Udhusom er indrettet til Pathuse, Ladehuse og Korn ter m. m. 3) En meget stor rummelig Gaard, nyelig brolagt. 4) En Tømmerplads uden for Gaarden, hvorfra beqvemmelig Udtiørsel til Fiorden, hvortil er de Herlighed, at man kan pramme Tømmer og voriVahre lige til Pladsen, Øvrige Herligheder til Gaarden kan af Kiøberne for tages i Øiesyn, og Conditionerne skal paa Auction stedet blive bekiendtgjorte. Randers den 14 Olde Lauris R. Bigum. Friderich Sachst fra Jena, Konstlera Silhochetter og Mintateur Maler paa Elfenbeen, refor menderer sig med alle Sorter Arbeide i denne Kon Han forfærdiger Bryst- og Familiestykker paa Gl. med Guld, Sølv, Tusk og Vox, i Rammen Medailongs, Brystnaale, Ringe og Tabaitiere; deslige paa Rubiner, Smaragt, Ametist med guul og blaa Glaflydning. Man kan ogsaa erholde Silhovetter meStyggeomrids som aldeles ligner Kobberstykker af neste Sort, i Urner, Tobaser og Gravminder. smigrer mig forud med bifaldet af enhver Konstesker og lover billige Priser. Det staaer enhver af den ne Konstes Yndere frit for at besee mit Forraad af at dette Slags Arbeide fra om Morgenen Kl. 10 indt Eftermiddag Kl. 4 Slet. Ligesom og en eller andet Familie kan erhvide nogle Stykker af mit Arbeide i Besigtelse i deres Hiem, naar samme lader det afhente i mit Logie hos Viinhandler Købler. Til Slu ning maae jeg anføre, at mit Ophold ikkun vare kort her i Byen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-23
Tvende gode Værelser med Tienerkammer og Brederum, samt Stalderum til een Hest, forlanges til Lei fra Nyeaar af. Anviisningen giver Aviserpeditiogen. Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Jtalien. J den italienske Republik ere de fornødne Heste beordrede at holdes parate til Pavens Tieneste paa sin Reise til Paris.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Konstantinopel. Ved to Jldebrande herefter hinanden ere 2500 Huse og 5 Moskeer nylig lagte i Aske. Da slige Jldløser gjerne ere indlysende Beviser paa Janitskarernes Utilfredshed, saa have de nu saaet deres tilgodehavende Sold udbetalt. En gypten er endnu en Skueplads for indvortes Krige.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Semlin. Belgrad er nu ganske i Kerzialer. nes Magt, og Bekir Paska befinder sig, imod at hans Formodning, i deres Fangenskab. Porten skal have lovet Kerzialernes Anfører en Paska=Plads i Bosnien, om han vilde afstaae Belgrad igien. Rusland. Vor nye Guldmine i det Cathrineborgske Bergværk har iaar indbragt 200 Pd. reent Guld. Svenskpommern. Vort Lands Stænder, ere forsamlede nu. Kongen aabnede Forsamlingen personlig ved en eftertrykkelig, meget smuk Talle.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Frankfurt. Rygtet gaaer, at der snart vil opstaae en ny Konge og den ellevte Churfyrste i Tydsk. land.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Prag. Keiseren har, i Betragtning af Korn mangelen i Bøhmen, overladt dette Kongerige sit Skattekorn pro 1805 for Penge; og Magistraten herer bleven paalagt, at tvinge de høie Kornpriser ved et Kornmagazins Anlæg.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Udenlandske Efterretninger. Hs. H. Prinds Christian er d. 18 Oct. ankommen til Khavn fra sin Udenlandsreise; tillige ankom Hertugen af Holsteen=Bek med sin Søn, som skal ansættes i dansk Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
J Anledning af Jldebranden i Slagelse er sammesteds anord et en Bygningskommission til at regulere de afbrændte Gader, og have Tilsyn med de nyeopførende Bygninger.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Hs. M. Kongen har allernaadigst befalet, at samtlige Office er ved Armeen og ved Landeværnet Livgarden tilfod undtagen, skulle til næste Aars Revne anlægge runde Hatte, istedet for de trekantede. Hr. Conferentsraad Wendt, Deputeret i Fi nant kollegium og Hr. Conferentsr. Høe, Deputeret i Rentekammeret, ere blevne bengadte med Dannebrogordenen.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Folketallet i de 35 Sogne paa Færøerne var d. 1 Febr. 1801. 5,265, hvoraf i Thorshavns Bye J Aaret 1803 ere i Island kopulerte 215 Par, konfirmeret 1018, fødte 1,533 Børn, dødfødte 36; døde 2,352 Mennesker, hvoraf 16 bleven borte i Sneelog, 41 bruknede, 215 af Hunger, Armod og dens Følger, 51 af Spedalsthed o. s. v. En Prasdøde i sit 93 Aar.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Den rige Viinhøst i det sydlige Frankrig love, særdeles gode Fragter fra Cette, som de danske Søefarende nok ville føre sig til Nytte.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Rentekammeret har, paa Forespørgsel, resolve, ret: at de Rum i For, Side= eller Baghuse, i Kiøbenhavn, som bruges til Brænde, maae ansættes til Bygningsafgivt, ligesom den øvrige Deel af Bygningen hvori de ligge, og ved Skure forstaaes ikkun aabne Huse med Tag over m.v.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Den 17, 18 og 19 October velsignede Lykken Klasselotteriet de jydske Steder Randers, Horsens og Fridericia, hver med en Gevinst af 100 Rd.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Ved Gammelskagen er Eubinden Juno, et Skib af Kønigsberg, strandet med - Baglast, Mandskabet bierget.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
En Forordning om Skolevæsenet paa Landen skal snart kunne ventes og vil have nogen Lighed, med den og Fattigvæsenet.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Aalborg, den 26 October. Lars Andersen Ladebye, som sidste Søndag, til Kienderes Fornøielse, foreviste her i Aalborg den af ham opfundne Trillebør at gaae paa Vandet med; skal og i denne Tid han her har opholdt sig, have givet et Udkast til en Forbedring i vores Muddermaskiners bedre Jndretning.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Prædikanterne paa 22de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Rudolphi Kirke Hr. Provst Claudi. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stifter Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 23 October S. T. Hr. Kammerjunker og Kapitain Andreas Georg, von Moltke og Jomfrue Christiane Amalia Mariane Oldenburg. - Den 26 October Ungkail Lars Nielsen og Anne Marie Thomasdatter, afgangne Vognmand Jens Jacobsens Enke.
Jyske Efterretninger, 1804-10-26
Døbte. Den 19 October i Budolphi Kirke, Sergant Friderich Crantz's Datter Sophie Birthe Helene; Fadderne: Mad. Krogbek, Jomfrue Wündzettel, Regimentsqvarteermester Sommer, Lieutenant von Søderberg, Tobaksentrepeneur Obel, Bager Harhorn, Guldsmed og Borgerlieutenant Schiellerup. Den 20 October i Frue Kirke, Bager Christen Gyrstings Datter: Dorthe Marie; Fadderne: Mad. Aarslef, Jomfr. Gleerup, Bagen Harhorn, Carstensen i Ladegaarden, Maler Raad stou, Uhrmager Lund. Den 22 October i Budolph. Kirke, Ole Christensens Søn Christen; Fadderne, Padame Wilsen, Jomfrue Wadum, Vertshuusholder Peder Hausig, Slagter L. Lyngholm, Handskemager N. Lund, Karetmager N. Larsen. Den 24 October, Lars Hansens Datter Else Marie; Fadderne: Mad. Aabel, Jomfrue Møller, Kiøbmendene: Jørgen Hansen og Preetzmann, Dreiermester Poul Rasmussen. Den 26 October i Frue Kirke, Mesterskreder Sigvart Meyers Datter Anne Marie; Fadderne; Frue Majorinde, von Heinen, Jomfrue Winding, Lieutenant von Søderberg, Kiøbmand, Horn, Kiøbmandskarl Biørn.