JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
blandt en Deel af det sachsiske Armeekorps, erfarer at Armeekorpset skulde adskilles, og fordeles blandt Man følgende: der var kommen Ordre fra Wien, Preusser og Sachser. Adskillige oprørske Gemene erklærede: det vilde de ikke tillade. Om Middagen den 2den Majorebellerede derpaa de Gemene af Grenadeer Garden i Lüttich, idet de marscherte op mod Feldtmarskalk Blüchers Qvarteer, og da Man viste dem tilbage, svarte med Steenkast. Om Aftenen viste sig atter sammesteds en talrig Trop af Grenadeerregimentet, gientog et Vivat, spurgte larmende, hvad hvori den dog blev hindret; derpaa rasede disse Gre Man havde for med dem, og vilde bryde ind i Huset, naderer, skrege, sloge Vindverne ind og mishandlede deres egne Officerer, der vilde holde dem tilbage, Am Natten marscherte de efter Ordre til Huy. En svær Dom er fældet over Oprørsstifterne. 7 Gemen af Grenadeerregimentet ere ved Namur bleven skudt den 6te Maj, og 30 Mand dømte til Slavearbeide, Fyrst Blücher har desaarsag udstædt følgende Preclamation. Gyselige Forbrydelser have indsneget sig iblandt Soldater! der. Tillidsfuld havde jeg har Eder opslaaet mit Qvarteer, da jeg snigmorderist ankaldtes af en Trop Rebeller, som havde opsagt deres Officerer Lydighed, og 3 samfulde Dage vedbleve at rase. - Soldater, beskiæmmede vilde J vorde for Europas, Aasyn, hvis jeg ikke maatte give Eder det hæderfulde Vidnesbyrd, at J tilstrækkeligen have udtrykt Eders Afskye for hine skiændige Oprørskiftere. - Grenadeerregimentet er opløst. Den vanærede Fane er opbrændt, og Forbryderne have lidt deres Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Engelland har endnu ikke udstædt nogen Krigserklæting mod Frankrig. Den engelske Søkapitain Prescott, der havde optaget adskillige franske Skibe og indsendt samme som Priser, er afsat fra sin Commande, og de opbragte Skibe ere blevne frigivne. - Det har gjort Opsigt, at den bekiendte Maire Lynch fra Bordeaux, nylig i en stor Cirkel hos Dronningen, ikke bar den ham af Kongen givne Æreslegions Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Jtalien. Kong Joachim har fortsat sit Tilbagetog fra Rimini, og havde den 27de sit Hovedqvarteer i Percaro. Jfølge østerrigsk officiel Beretning forfulgtes Fienden, der overalt søgte at undvige enhver alvorlig Fægtning, meget levende, endskiøndt han har ødelagt i alle Broer, og lader den eneste fremkommelige Vei ved Havet beskyde af sine Krigskibe. Sin Svaghed be ge vidst, synes han at ville rømme Ankona, og Man. beretter, at Kongen og Dronningen af Neapel have indskibet sig med deres følge paa 3 Fregatter den , 29de April fra sidstnævnte Stad. Jfølge Privat Efterretninger ere de østerrigske Tropper under GeneralNugent indrykkede i Rom. Man forsikrer endogsaa, dt at Neapel allerede er besat af de Allierede, der skulle r have bestemt Prinds Leopold af Sicilien til Konge af en Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Tyrkiet. Bucharest skal være aldeles adelagt af TyrkernFædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Hs. Maj. Kongen af Danmark vilde bestemt aftere, se fra Wien den 15de d. Allerhøists, tager directe hiereede til sine Stater, ledsaget af den almindelige At telse, som overalt hans personlige Nærværelse ved Kongressen har været af største Nytte for Fædreladets Tarv. - Hs. Maj. Keiseren af Østerrige, begivet Hs. Kongl. Majestæt af Danmark Infanteri regimentet Reisky, og ved militaire Leiligheder be denne Monark fleregange ladet sig see i østerrigsk (Af den Wiener Hoftid.) berst Uniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Efter Forlydende forventedes Hs. Maj. allerede i andt 18de i Leipzig og den 21de i Altona. Hs. H. Prinds Christian Frederik er ankommen til Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
En vis Erichsen der i Holsteen tilligemed flere andre har gjort sig skyldig i svenske Bankosedlers Forfærdigelse, er bleven heftet og afsendt til Kiøbenhavn.I Hertugdommen ere for nærværende Tid adskil gode Embeder ledige, saasom Amtsforvaltertienesterne, i Flensborg og Haderslev, Overvei-Jnspekteur-Tienesten og Landskriver Embedet i Sønderdithmarsken, Kirchspielfoged Tienesten i Elmshørn. - Ogsaa ere nogle god Præstekald ledige, som f. Ex. Sognekaldet i Kellinghusen, i Grundhoff, i Frederichsstadt, i Trittau, i Stendrup og i Moldenit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
J Bondebyen Jndsted ved Ribe afbrændte sidstl. 5te d. ved Ildsvaade 2 Gaarde og et Huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Vor berømte lærde Landsmand Statsraad Niebuhr, bekiendt af sin Reise i Egypten og den derover udgivne Beskrivelse, er i Meldorf afgaaet ved Døden i den høie Alder af 82 Aar. En Bonde i Vesterhæsinge i Fyen har havt det be besynderlig forfølgende Uheld, at efter at hans egen Gaard var brændt, brændte to Gaarde, den ene efter den anden, saasnart man havde optaget ham og hans Familie i samme, og disse 3 Jldebrande mødte i mindre end et Aars Tid. Den ulykkelige Mand maatte da tilsidst see sig alt berøvet, hvad foregaaende Jldebrand havde levnet ham. Ved den første Jldebrand brændte hans Moder og et af hans Børn. Den sidste brændte Gaard skulde han have tiltraadt som Eier til 1ste Mai, men brændte Natten mellem 16de og 17de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
17de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 16de Maj 690. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk. Commit 67 pr. 100. Oblig. 275. Norske Sedler 66.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
(Forlangt Jndrykkelse.) Ved Christian Franks Død. Ærlig villig og tienstfærdig: Var du mens du vandred her derved du dig gjorde værdig. til at agtes af Enhver. Ofte var din Gang besværlig, der i denne Jammerdal: Nu dig Gud modtager kierlig udi Himlens Frydesal. bruetirten til Høimes Høe Paa Søndag prædiker i Truerirker til Kaima. 4 a Hr. Dr. Prof. og Ridder Biskop Birch, Aftensang, Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Bekiendtgjørelse. Conteristen, den gode, den retskafne og meget ædeltænkende Christian Frank er ikke mere til! Han fuldendte sin jordiske Løbebane efter en 9 Ugers Svaghed den 15de dennes i en Alder af 64 Aar; hvilket communi teres herved til Efterretning for alle hans Venner og af Oberst Maule. Velyndere. Aarhuus, den 17de Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
De Herrer, som ønske at deeltage i Skiveskydning, ville behagelig jo før jo kierere melde dem hos Undertegnede, da man ønskede, om muligt, at foretage Skydningen den 31te Mai; dog skal den bestemte Dag nærmere blive bekiendtgjort. Der skydes saavel med Riffel som Glatbøsse. Aarhuus, den 19de Mai 1815. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Med høie Eiers Tilladelse har undertegnede i Marsillesborgs Skov ladet opreise Telte, hvori han fra næstk. Søndag den 21de d. og fremdeles hver Dag hele Sommeren igiennem, beværter honette Folk med Spise- og Drikkevare. Koldt Kiøkken, samt alleforter Bagværk, saavelsom Caffe, Thee, Chocolade, Punsch, Limonade, Likører, forskiellige Slags Jis, er altid øieblikkeligen at erholde. Da det stedse haver og fremdeles vil være min Bestræbelse ved gode Varer, og billige Priser at vinde mine Giæsters Andest, saa haaber jeg ogsaa at dette mit Forsøg vil vinde Bifald og være til behagelig Rekreation for de Spadserende. Slutteligen maae jeg anmelde, at da adskillige Koner gaae omkring med Bagværk som de sælge i mit Navn, og over hvis Godhed man som oftest klager, at intet fra mig omsendes til Salg, men at derimod alle muelige Sorter Bagværk saavel strax kan erholdes som bestilles i min Bopæl paa Svinetorvet ligefor Kannikegaden. Schucan, Restaurateur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Snedkersvenden ved Navn Kirsdom, som har gjort Aftale med mig Undertegnede om at arbeide hos mig, og i samme Anledning bekom 2 Rbankdlr., advares herved, uopholdelig at indfinde sig, for at opfylde sit til mig givne Løfte, imidlertid advares enhver, herved ei at antage bemeldte Kirsdom i deres Arbeide saafremt de vil undgaae den Uleilighed, som deraf kan S. Schytte. følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
At jeg i min Fraværelse var overdraget mine Embedsforretninger til Hr. Hachenberg boende i Mølle stien, har jeg herved den Ære at kundgiøre, thi ville enhver som maatte ønske Musik, til Stuebryllupper eller des. til ham midlertidigen behage at henvende sig. Albrecht, Aarhuus den 10 Mai 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Stadsmusikus. Hos en Lærer i Hovedstaden, i hvis Huus hidtil 6 Børn af agtbare Forældre bleve opdragne og underviiste, kunne endnu nogle antages. Betalingen er 500 Rbd. N. V. aarlig. Ynglingerne blive her underviiste med Hensyn til deres Bestemmelse, altid foruden Videnskaberne i de fire levende Sprog: Dansk, Tydsk, Fransk og Engelsk, men hvis Studering er Bestemmelsen, tillige i Latin og Græsk. Desuden undervises de her til behagelig Afvexling i Musik, Tegning, Dands, Gymnastik &c. Nærmere Anviisning erholdes naar man behageligst i portofrit Brev, eller personlig, henvender sig til S. T. Hr. Cancellieraad v. Støkken paa store Kiøbmagergade No. 9 i Kiøbenhavn, eller til Adressekontoiret i Aarhuus. Under Navn af Commissions Contoir har Undertegnede ifølge Manges Opmuntring etableret et Sted hvortil Enhver i Provindserne som maatte have hvilkensomhelst Commission i Hovedstaden at udføre, med Sikkerhed kunne henvende sig med en billig Godtgiørelse. Oversendes Varer f. Ex til Udsalg da forsikres den fordeelagtigst muelige Omsætning og Beløbet derfore vedkommende uopholdeligen tilstillet. Til Jndkiøb eller Commissioner hvortil Penge udfordres, bedes disse eller Anviisninger medsendte. Ønsker man sikker Underretning om en eller anden Ting, saasom Varepriser eller des. da kan man være forvisset om nøiagtig og hurtig Expedition. Sager fra eller til Collegierne at besørge, skal ved Bestyrerens Kiendskab samme Steder, skee tilforladeligt og vist. Jeg anbefaler mig til Enhvers Tieneste, og Jngen haaber jeg skal vorde misfornøier med Udførelsen af hvad som maatte vorde mig anfortroet. - Contoiret er paa Børsen. Kiøbenhavn, den 29de April 1815. I. N. Gall.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Til Efterretning for dem, som maatte ønske at levere Heste for Kavalleriet til den Kongelige Remonte kommission, bekiendtgiøres herved: at de behøvede Heste kunne leveres i Sielland, Fyen, Lolland, Langeland, Falster, Møen og Jylland, paa hvilket Sted i Leverandeurerne finde det for dem at være beqvemmest, under følgende Betingelser: Størrelsen af Rytterhestene maae ikke være under 10 Qvarteer, og af Dragon= eller Husarhestene ikke under 9 Qvarteer 4 Tommer, Siellandsk Anlægs=Maal. Hestene maa ikke være under 5 og ikke over 6 Aar gamle. Hestene maae alle, uden Hensyn paa Koleuren være af god Skabning, fri for alle synlige og væsentlige Feil, og af en saadan Beskaffenhed, Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquis, at de i alle Henseender kan efter Commissionens Skiønnende ansees for tienstdygtige. Til den Ende maae de være vel opsatte, vel sluttede, Fortil ikke lavere end Bagtil, de maae have en lige Ryg, intet afhængende eller spids Kryds, flade, stærke og rene Been, som hverken staae for meget ind ad, ud ad, under eller fra Kroppen. Fodskiftet maa være lige, let, kraftfuld, hverken for snævert, skrævende, neiende eller ka stende. Tilbuddene om Leverancen af Remontheste maae snarest mueligt indsendes til mig Remontekommissionens Præses, Kammerherre og Oberst von Thienen i Kiel, og tydelig og bestemt angive, hvormange Rytter og Dragon= eller Husarheste enhver Leverandeur især maatte ønske at levere, samt paa hvilket Sted, til hvilken Tid, og for hvilken nøieste Priis, for at Contracter dernæst, i Tilfælde af allerhøieste Approbation, kunne afsluttes med de Leverandeurer, hvis Tiltudde ere af den Beskaffenhed, at dem kunne overdrages en Leverance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
J den Kongelige Remonte=Kommission den 26de April 1815. v. Thienen. Castenskjold, Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Paa Allinggaard kan til anstundende Sommer paa billige Vilkaar faaes Græsning til 100 Stkr. Stude, Man henvender sig behagel. til Eieren. H. L. Poulsen. Jens Christensen Kragelund, forhen Soldat ved fyenske Infanterie=Regiments 2den Bataillon 2 Compagnie, som for 2 Aar siden opholdt sig i Brundbye paa Samsøe, og nu skal opholde sig i Horsens Egnen, formodentlig i Kragelund, anmodes at afhente sit hos Huuseier Anders Jensen Rosenpalm i bemeldte Brundbye efterladte Tøi: 3 Par Buxer, 2 Veste, 1 Trøie, et langt bunden Halsklæde, 2 Hatte, noget Uhrmager-Redskab. For ovenmeldte Sager vil undertegnede ikke være ansvarlig længere end 6 Uger efter at denne Bekiendtgiørelse er indrykket 3de Gange er ter hinanden i den Aarhuus Stifts=Tidende, tillige maatte bemeldte Jens Christensen Kragelund indfinde sig her hos mig, for at afgiøre andre os mellemværende Forbindelser, da jeg ellers om bemeldte 6 Ugers Forløb, anseer alt og mellemværende ophævet, dødt og magtesløst, dog under min Rets Forbeholdenhed. a Brundbye paa Samsøe, den 10de Mai 1815. Anders Jensen Rosenpalm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Hos Laus Jørgensens Enke ved Mindet faaes fiin Hvedemeel og Boutellier til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-19
Mørkeblaat, bruunt og meleret Klæde bekommes hos Kriel; Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Aar 1817. Nr. 61. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes. med Brevposterne. Løverdagen den 20de Maj.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Blandinger. De tre Sachsiske Batailloner, som rebellerede i Lüttich ere førte giennem Belgien for at indskibes. En Capitain af Garden, Søn af en sachsisk General, havde især bidraget meget til Oprøret. - Roligheden blev til veiebragt ved et pommerst Regiment som omringede og afvæbnede Sachserne. Derefter bleve de tilsammen givne det Valg, enten hver tredie Mand at straffet med Døden eller opgive Formændene, og dette virkede kraftigt - Fyrst Blüchers Generaladjutant blev tilligemed flere Officerer saarede i denne Affaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Saasnart Napoleon forlader Hovedstaden skal det oprettes et midlertidigt Regentskab, bestaaende af Ministrene og Præsidenterne i Statsraadet. Napoleons Drivtighed er mageløs. Han hviler næsten aldrig. Undertiden arbeider han Dage og Nætter med fine Ministre uden at nyde nogen anden Forfriskning end hvad i han har staaende ved sig i sit Kabinet. Ministrene derimod maae afvexle med ham; ogsaa hans Broder, Joseph tager virksom Deel i Anliggenderne. Krigsministeren har udstædt en Forordning, som befaler at Landboerne ere pligtige til selv at forsvare alle Defileer, Skove, Huulveie, Sumper, a. for derved at tilføie Fienden al muelig Skade. Hvert isoleret Huus- siger han - hver Mølle og Tilgang til hvilkensomhelst Kiøbstæd, maae forsvares, og kun paa denne Maade vil man giøre sig fortient af Souverainen og Fædrelandet. - Napoleon rider ofte ud i Omegne af Paris for at tage Krigsanstalterne i Øiesyn; sædvanlig er han kun ledsaget af en General og en Staldmester. - Det vedder, at han skal have forviist Marskal Ney til sine Godser. Man troer at Napoleon i og Fyrsten af Sckmühl ville aabne Feldtoget paa eengang fra forskjellige Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
J en Wiener Beretning om en Revne over tvende Ulantegimenter som den 2den Mai afgik fra Wien, hvorved samtlige Monarker vare tilstæde, roses især Hs. Maj. Kongen af Danmark som en udmærket god Kavallerist. Han var den Dag iført sit østerrigs Regiments Uniform.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Man har nu en nærmere Beskrivelse af det Komplot, som styrtede Ludvig 18de, og fik Bonaparte tilbage. Tallien - i sin Tid ogsaa Robespierres Banemand - var et af Hovedhiulene i Sammensværgelsen. Hos ham holdt Carnot, Fouche, Thibandenu &c. deres første Sammenkomster. Egentlig yndede ingen af dem Napoleon eller hans System; det var endog i Gjære, enten at henvende sig til Hertugen af Orleans eller at indføre en republikanske Regiering. Men da de Jntet kunde udrette uden Armeen, og denne bestemt forlangte Rapoleon tilbage, saa maatte Man finde sig heri. Nu toge Cambaceres, Savary, Røderer, Generalerne Excelmanns og Fressinet, Marskallerne Ney, Soult, Sucher, Massen o. Fl. snart Deel i Forræderiet, Cambaceres, Fouche og Savari saavelsom Lucien og Joseph Bonaparte skiøde Penge til. J Jtalien allene samlede Man 20 Millioner Fr. En ung Mand, ved Navn Harel, som forhen havde været Auditeur i Statsraadet og nu var Præfekt, blev sendt til Elba og Man fandt naturligviis Napoleon tilbøielig til at komme. Murat var indviet med i Hemmeligheden; Thibandeau giennemreiste Jtalien, Schweiz og Tydskland og havde i Neapel og Floren; Konferenzer med Bertrand, som endog engang var hemmelig i Paris. For at udforske Soldaternes Stemning og forberede dem, lod Man trykke en uhyre Mængde Exemplarer, af Marie Louises Protestation i eget og hendes Søns Navn imod Napoleons Afsigelses-Akt. Selv General Direktøren for Politiet, Hr. l. Andre, kom uden at vide det, daglig sammen med de ivrigste Bonapartister og Jakobinere hos Tallien, som her udfrittede Alt af ham, hvad de ønskede at vide. Bourbannerne, som udentvivl anede Faren, viiste sig heel overbærende imod Soldaterne og taalte mange Uartigheder af dem. Da saaledes Hertugen af Berry spurgte en gammel Grenadeer om de nu fik deres Lønning rig lig og paa et spodsk, Ja, bemærkede: at den forrige i Regiering ofte slet ikke betalte dem, svarede Grenaderen heel næsviist: "Bryd Dem ikke derom. Den kom an paa Og selv, om Vi vilde give den 6 Maaneders Kredit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
J Hamborg er bekiendtgjort en høist vigtig Handelslov af den amerikanske Regiering, hvorefter at Forskiel paa Tolden af Varer skal være ophævet, hvad enten disse indføres af amerikanske eller fremmede i Skibe, naar det blot er af den Nations Produkter eller Manufacturer, hvis Skibe bringe dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Medens Paketbaaden Lady Louisa, der i forrige Maaned ankom til Falmouth fra Brasilien, var underveis, blev dens Dæk, Ræer m. m. pludseligen og fuldkommen bedækket, paa nogle Steder endog til en halv Tommes Tykkelse, med et guult Støv. - Man har forsøgt at forklare dette overordentlige Tilfælde, ved at antage, at det var Virkningen af et stærkt vulkansk Udbrud paa Kysten af Afrika, skiøndt Paketbaaden var i det mindste eet tusinde engelske Mile fra Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Almanak Royald Haity for 1814 har megen Lighed med den forrige franske Keiserlige Calender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Den sorte Majestæt har to Hoffer, en Pageskole, hvorved der er ansat 7 Professorer; een af disse Negere, Dupotet, giver allene Underviisning i Fransk, Engelsk og Latin. De andre Lærere undervise i Mathematik, Historie, Geographi, Skrivning, Fægtning, Dans og Musik. Der gives ogsaa en Opera i Haity; Orche. stret bestaaer af een Violin, een Bas og Clarinetter, to Fløiter, to Horn, hvilke Jnstrumenter understøttes, af en Trompet. Hoffet har ogsaa et Theater, der bestaaer af Konstelskere og Konstelskerinder. Kongen har 8 Malere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Af 6 paa Fiskefangst til Helgoland afseilede Skilde, som tilhørte een Mand og førtes af hans 6 Sønner, ere den fem forulykkede med hele Mandskabet i en frygtelig Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Den 23de April døde Anton Rüde, Kongl. Hi. storiemaler og Prof., i sit 70de Aar. Allerede i Aaret 1768 vandt han Konstacademiets store Guldmedaille, hvorpaa han reiste til Jtalien, og var saale. des en af Abildgaards, Juels, Dajons Jevnaldrende paa Konstens Bane. Efter hans Hiemkomst blev han Medlem af Academiet. Hans Medlemstykke er Christian den Førstes Jndtog i Rom igiennem Porto de Populo: et Stykke, som ikke har ringe Fortienester, og som har holdt sig saa frisk som om det var malet ganske nyligen. J de senere Aar har den Afdøde opholdt sig paa Hirsholm Slot, hvor han vedblev at arbeide paa historiske Stykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
I Kancellieraad Hvidbergs kronede Priisskrivt om Tyverierne i Kiøbenhavn og de hensigtsmæssigste Midler til at forebygge dem, anfører han med Føie blandt Aarsagerne til deres Hyppighed de slette Exempler, saavel Børn ofte have i Forældrenes Huse som Lærredrenge ved at see deres Mestere og Foresatte snyde deres Kunder enten ved opskruede Priser eller ved at sælge slette Varer for gode. Herved faa de da er heel urigtigt Begreb om Redelighed, Borger og Lærredshandler F. W. Düspohl, Kiøbenhavn bekiendtgiør til sine Venners Efterretning, at ifølge foregaaende Giesteretsdom og det Kgl danske Cancellies Resolution af 1ste April d. A. er endeel fine hollandske Lærreder, af omtrent 100 Louis, dorers Værdie, der i Vinter blev anholdt som konfskable af Hr. Assesser Pontoppidan i Nakskov ham nu udleverede i uskadt Stand, og paa ingen Made forringet af Rotter, Muus eller andet skadelig J kiøbenhavnske Blade paaankes iblandt andet det Unode hos flere Handlende, især Jsen, SilkeKlædekræmmere, at de forlange mere, ja undertidindtil det Dobbelte for deres Varer af hvad de er istand til og villige at afhænde dem for, videre de Uskik i Jnstituterne for Pigebørn, som svækker haa deres Helbred og Lærelyst, at Man holder dem i Skole fra Kl. 8 indtil imellem 3 og 4 om Eftermiddagen og endelig de liderlige og smudsige Smørerier paa Bæn- og Plankeværver i Rosenborghauge, der gaa saavidt at ingen Forældre næsten tør lade deres uskidige Børn spadsere i denne Hauge af Frygt for det Sæders Fordærvelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-05-20
Tilskueren har atter talt med Fynd imod det Uvæseder for nærværende besmitter hvad Man prangelig der vor Litteratur, men rigtigere burde hedde vor M. kulatur, da dens fornemste Tendents gaaer ud paa makulere Papiret, hinanden og sig selv. J har - hedder det - eengang for alle erklæret, at i selve Tvistighederne blander han sig ikke, og hav og tager han ingen Deel, men Maaden, de føres paa og Tonen de føres i, den Drengetone, og den Digendfærd, f. Ex. at drive et høist uvittigt og uvær Giækkerie med den Angrebnes Navn, der dog i mindste, som det i en bekiendt Anekdote hedder ikke er nogen Synd, den idelige og evige Skiælden i. Skraalen, Huien og Haanen, hvori Man ikke herv. allermindste Beviis; de navnløse, eller hvad en er er værre psendonyme Angreb paa Mænd, som J to uden at nævne dem, paa en lumpen Maade har i . umiskiendelig at betegne, dette er Fornedrelser af at Litteratur, og altsaa af vor Nationaltarv og Na og nathæder, som Tilskueren ikke kan eller bør tien skulle end den første nye Stinkkugle, der kastedes, sigtet efter hans Vinduer. Fremmede sagde muerstattede Birkner - bedømme sædvanlig Nation te Kultur efter den Grad af Aultur, som de finde dens Skribentere. See de nu at disse ingen Artighed ingen Blidhed og liberal Tænkemaade, vise, see de, at disse Skribentere i dens Sted overvælde hinanden med Uhøsligheder, personlige Fornærmelser, Pøbelvittigheder, o. s. v. hvem vilde fortænke dem i, om de slutte, at den Nation til hvilken disse Skribentere høre, endnu maa befindes i en raae og ukultiveret Tilstand.