Viborger Samler, 1837-01-07
Hertugerne af Orleans og Remours vare trufne af det søndersprungne Glas, hiin paa Kinden, denne i den venstre Tinding; dog vare disse Saar ubetydelige. Kongen befalede Escorten, at Veien ufortøvet skulde fortsættes, og under almindelig Jubel naaede Kongen de Deputeredes Pallads. Gierningsmanden, der strax paagrebes af Hr. Houssaye, en Officier af Nationalgarden, hedder Jean Francois Mennier og er en Saddelmagersvend paa 22 a 23 Aar. Et andet Rygte fortæller, at Chefen for et Speditionshuus, der i tre Dage ikke havde seet sin Neven, og hvem dennes exalterede Jdeer havde indjaget Frygt, var kommen til Politipræfecturet og havde begjært at see Arrestanten. Da han var bragt til denne, havde han ogsaa gjenkjendt sin Reven og betegnet det ovenanførte Navn som det rigtige. Jmidlertid var Alt færdigt i de Deputeredes Kammer til Kongens Modtagelse. Det diplomatiske Corps, Dronningen og Prindsesserne vare tilstede. Pludseligt saae man flere Deputerede ile ud. En af disse vendte tilbage og hvidskede Noget til Hr. Dupin. Alles Øine vendte sig til Dronningen og Prindsesserne; de Sidste spømmede i Taarer og Dronningen var saa kraftlos, at hun ei kunde føre et Glas Sukkervand, der bragtes hende, til Munden. De meest modsigende Rygter krydsede hverandre, indtil Kongen selv traad ind og modtoges med Jubel fra alle Sider. Applausen gjentoges, da man saae Prindserne, over hvis Saar de meest foruroligende Rygter havde circuleret, at tage Plads ved Siden af Kongen. Talen holdt Kongen i Begyndelsen, med en svag og bevæget Stemme. Da han komtil at berøre Alibands Attentat, tilføiede han et Par Ord i Anledning af det nylig Forefaldne, hvilke optoges med et almindeligt Vive le Røi. Overalt synes denne Begivenhed at have forhindret Udbruddet af det slette Jndtryk, som flere Steder i i Talen upaatvivleligt maatte gjøre. Kongen yttrede sig saaledes misbilligende over Gjenoprettelsen af de democratiske Constitutioner i Spanien og Portugal; han forkyndte Lovforslag angaaende den kongelige Familie, formodentligen et Establissement og en aarlig Sum for Hertugen af Nemours, og det belgiske Udstyr. En Opfordring til at vedblive at vandre paa den hidtil fulgte Vei synes ikke skikket til at give Hr. Thiers eller le tiers-parti noget Haab. Kongen taler omet Overskud af Jndtægterne over Udgivterne, hvorved det ei maa lades bemærket, at han kun taler om de ordentlige Udgivter, saa at Jndtægterne, den dybe Fred uagtet, vistnok ville findes utilstrækkelige til at dække de overordentlige Udgivter. - Det synes vist at Morderen har Medskyldige; et Jndivid er som mistænkt arresteret og det sidste Forhør over denne, hvis Navn man endnu ikke veed, skal have bekræftet Mistanken om Fleres Medvideri. Disse Efterretninger ere Resultatet af de Forhører, hvilke Hr. Pasquier, Præsident for Pairskammeret, har optaget, efterat bemeldte Kammer den 28de havde constitueret sig som Tribunal. Man tilføier, at Gierningsmanden har erklæret, at han har indsuget et, ved historisk Lecture næret, Had mod Familien Orleans, Gierningsmanden skal af den ovenfor nævnte Ole stedse være bleven rigeligt forsynet med Penge. – J Pairskammeret valgtes den 28de til Secretairer Dhrr. de Caux, Tascher, Hertugen af Castries og Barthe. Derpaa forelæste Justitsministeren Hr. Persil en Ordannance, hvorved Pairskammeret constitueredes til Domstol. Som General-Procureur fungerer Hr. Franc Carre, assisteret af Dhrr. Plougoulm og Persil den yngre. – J de Deputeredes Kammer er Hr. Dupin valgt til Præsident; Valgene til Bureaux Præsidenter vare fortrinsviis faldne paa Medlemmer af le tiers-Parti. – Guizot er udnævnt til Storkors af Æreslegionens Orden, og Kongen viste ham nylig den smigrende Opmærksomhed at bede ham at forelæse i den kgl. Familiecirkel den Tale, han nogle Dage tidligere, havde holdt i Academiet. – Den nye Expedition til Constantine skal bestaae af 15,000 Mand.