JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-07-08
Den geistlige Skifteret paa Sundmøer i Bergens Stift lader herved bekiendtgiøre: at Sognepræsten til Jørgenfiordens Præstegield, Hr. Mathias Aagaard er den 23de Martii h. a. ved Døden afgangen, hans Stervboe derefter taget under lovlig Skiftebehandling. Da nu ved Stervboets Registering ingen tilstrækkelig Underretning kunde faaes om al Stervboets Gield, ey heller om, hvad der til Stervboets Jndtægt kunde blive at anfore, det og haver Anseende, at Stervboet ey formaaer at bekoste den Proclamation, som Loven befaler; saa bliver herved alle den sal. Mands Credi= og Debitorer 3de gange efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender indkaldede og advarede, at de inden den Tid Loven præskriberer, indfinder sig enten selv eller ved Fuldmægtig hos mig underskrevne, constitueret Provst i Provstiet paa min iboende Præstegaard Ørskoug, baade for at anmelde og lovformelig bevise de res Krav og Fordringer, saa og Debitorerne at afbe gle hvad de ere pligtige, hvorpaa enhver kan vente sig al lovlig Medhandling. Ørskoug Præstegaard, den 2den Mai 1785. Niels Astrup.
Berlingske Tidende, 1785-07-08
Ved Skiftets Slutning efter min afdøde Mand, PremierLieutenant Gottfried Johan Conrad von Helbigh af det 1ste Vesterlendske Jnfanterie-Regiment, har jeg meget ugierne befunden, at vore Effecter ved offentlig Auction, efter Stedets Beskaffenhed er bleven utilstrækkelig til Gieldens fuldkomne Afbetaling: men for desuagtet enhver skal nyde sit uden Forliis, har jeg besluttet saasnart skee kan, med min Enke=Pension at afbetale det Manglende, saaledes, som jeg troer, jeg skylder baade den sal. Afdøde og min egen Ære, thi behager enhver, som endnu har noget tilgode efter bemeldte min sal. Mand, at indkomme til mig med sin Prætension, hvori jeg ingen Goddædighed, mindre stolt Eftergivelse agter at modtage. Lillesand pr. Arendahl, den 28de Junii 1785. Anna Theresia Catharina Heldigh, fød Lorenz.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Af en Skrivelse fra Øen St. Christopher, den 12te April.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
I Gaar havde vi her et forskrækkeligt Jordskjælv, ledsaget af en Orcan, saa at de i Havnen liggende Skibe maatte kappe Anker og gaae til Søes. De som ikke kunde komme bort ere for det meste ynkeligen gaaet til Grunde, deels knuste paa Strandbreden, deels siunkne, eller løsrevne fra deres Ankere, og næsten uden Mennesker, som kunne regiere dem, drevne til Søes. Stormvindene have ligeledes paa Landet gjort stor Skade, omstyrtet adskillige Huse, revet Træer op af Jorden og fordærvet en stor Deel af Høsten, som vi lovede os god og overflødig. Man venter med Frygt paa Efterretninger fra de tilgrændsende Øer, paa hvilke dette Uveir ganske vist ogsaa har anrettet stor Skade.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Florenz, den 21de Junii. J Følge de nyeste Efterretninger befinder Ridder Emo sig med den hele Venetianske Flode allerede paa Kysten af Tunis og har sammesteds borttaget 2de Tunesiske Skibe. Han har Ordre af Senatet, at indslutte denne Stad saa stærkt, at intet Skib af nogen Nation kan sammesteds komme ind eller udFor at forebygge al Misforstaaelse skal Senatet, som der siges, have givet alle Hoffer Underretning om denne Bloqvade. Hans Flode bestaaer af 10 Linieskibe og Fregatter, 6 Bombardeer= og andre Skebekker, tilligemed de fornødne Transport= og Proviantskibe.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Man bliver her ved at forsikre, at en Russisk Flode under Admiral Borrisoffs Commando ventes med det første i den middellandske Søe.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
J Barcelona, en liden Stad paa Grændserne af Provence, sneede det endnu den 8de hujus og frøs saa stærkt, at der lagde sig Jis paa Vandet.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
London, den 28de Junii. Med de sidst ankomne Ostindiefarere indløb hertil fra China ubehagelige Efterretninger, som maaskee kunne ind ville det her værende Østindiske Compagnie i en alvorlig Strid. Sagen er kortelig denne: Et Engelsk Skib, som laae for Anker paa Riveret af Canton, skiød nogle Skud for at hilse et andet ankomment Engelsk Skib. En Chineser, som i en Baad nær ved dette Skib hialp et andet Europæisk Skib at lade, blev ihielskudt ved Træeproppen af en Kanon. Paa Grund af hans Paarørendes derom indgivne Klage, forlangte Magistraten i Canton, at den, som havde løsnet Kanonen, maatte blive dem udleveret. Men den Engelske Capitain foregav, at Kanonereren var undvigt. Chineserne bemægt nede sig derpaa en Engelsk Cargator, og kastede ham i Fængsel. Den Engelske Capitain opbød strax alle paa Riveret liggende Europæiske Skibe, som med Kanoner i Baadene trak for Staden og truede med at ville lægge den i Aske, dersom ikke Manden blev strax sat paa frie Fod. For at afværge denne Ulykke, løsgav Magistraten Manden, og indberettede Sagen til Hoffet i Peking. Jmidlertid ere mange tusinde bevæbnede Chinesere rykte ind i Canton for at beskytte Staden, og al Handel med Europæerne er imidlertid afbrudt. Følgerne heraf vente vi med de næste Skibe. Breve fra Vestindien love en bedre Sukkerhøst, end man i mange Aar har havt. Fra Antigua meldes, at det sædvanlige Antal af Engelske Skibe ikke kunne indlade dette Aars Producter, hvorfore man allerede er betænkt paa anden Udførsel fra denne Øe.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Breve fra Paris melde, at Doctor Franklin havde den 20de hujus sin Afskeedsandience hos Kongen, og er i Begreb med at reise tilbage til America. Ved det Franske Hof havde han allerede udvirket, at de Amerikanske Skibe maatte have et frit Jndløb i alle Franske Ost= og Vestindiske Havne.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
De sidste Tidender fra Amerika bekræfte den Efterretning at Jndvaanerne i Boston have i en offentlig Forsamling fattet den Beslutning, ikke meere at kiøbe eller bruge Engelske Manufacturer, ei heller paa Engelske Skibe at indlade Produkter fra deres Provinds, førend en formelig HandelsTractat var bleven sluttet imellem Engeland og America, og at de havde sendt denne Beslutning til deres Deputerte Congressen, med Forlangende at formaae Kongressen til at giøre de samme Foranstaltninger i alle de øvrige Provindser, af Amerika.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Et Brev fra Nye=Providence indeholder den Efterretning, at der efter de Depecher, som ere indløbne fra Musqvito=Kysterne er forefaldet en hæftig Strid imellem Spanierne og de indfødte Jndianere, hvori de sidste have beholdt Seieren.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Efterretningerne, som ere ankomne med et Skib fra Nye York til Liverpool, melde, at Amerikanerne have været i Strid med Spanierne i Syd=Carolina i Henseende til Grændserne af Florida; at Kongressen udtrykkelig har befalet, at bilægge denne Stridighed, indtil man kunde af giøre Sagen med Hoffet i Madrit; at Carolinerne desuagtet havde antaget sig Sagen som deres egen, og paastode deres Ret, saasom de fandt sig stærke nok, og stolede paa nogle Jndianske Stammer, som havde et indgroet Had imod Spanierne; at der paa mange Stæder i Syd=Carolina var neppe meere Tegn til nogen Regiering, og Kongressens Anseelse ualmindelig svag; at Kongressens Raadslagninger bleve holdte meget hemmelige; at hengivenheden til Frans mændene tog af i Amerika, og at Engelændernes blotte Nævnelse var nok til at opvække Misundelse; at Hollænderne syntes overalt at gielde meest, og at Kongressen selv var tilbøielig til at opmuntre til Forbindelser med denne Stat fremfor andre.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
I Dag Morges ankom hertil Depecher fra Gibraltar, som berette, at General Elliot endnu befinder sig ved beste Velgaaende, og arbeider endnu stedse med al Jver Paa igien at sætte de beskadigede Fæstningsværker i den beste Stand. Denne Fæstnings gamle Jndvaanere, Jøder og andre, indfinde sig nu igien, og Handelen med Spanierne kommer alt mere og mere i Gang, eftersom disse synes nu at have opgivet al Haab om at overvinde denne Fæstning.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Silde=Fangsten paa Kysterne har allerede taget sin Begyndelse, og synes at faae ligesaa god Fremgang, som forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Den Amerikanske Gesandt, John Adams, har i de 12 Staters Navn anholdet hos Regieringen om, at man vilde tillade de Amerikanske Skibe at løbe ind i de Brittiske Ostindiske Havne; men i det Kongel. Cabinet er eenstemmig bleven besluttet: "At det vilde være skadeligt for Storbrittanniens Jnteresse at tillade nogen fremmed Magt Adgang til de Brittiske Eiendomme i Jndien." Mærkværdigter det, at Hr. Adams strax i den første Conference har gjort denne Fordring.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
De Ostindiske Skibes Ladninger, som allerede ere ankom ne fra Jndien og China, og endnu ventes derfra, beregnet man for 8 Millioner Pund Sterling. Udbyttet, som Compagniet for det sidste 1/2 Aar betaler, er 8 pro Cent. Man taler om en Forbindelse imellem Engeland Spanien og Portugal, som skal angaae benævnte Magters Amerikanske Stater.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Det Ostindiske Compagnie har givet Ordre til at opkiøbe af den Thee, som inden 3 Maaneder bliver solgt i de EuropæisMagaziner.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Et Naturspil af det forundringsværdigste Slags blev fo 14 Dage siden i Keswick bragt til Verden, i det en Kone blev forløst med et Barn, som havde 2de Hoveder. Det levede i 3 Dage, og kort for dets Død skreeg det af begge Halsen, Det har nu fundet sin Grav i en stor Brændeviins= eller Spiritusflaske. J Braemar døde nyelig Mary Cammeron i sit 130 Aar. Hun havde sin Fornuft til det sidste Minut af hendes Liv, var en ivrig Forsvarerinde for den Biskoppelige Kirke, og hendes Huus var i Revolutionens Tiid, saavelsom i Aarene 171. og 1745, et Tilflugtsstad for de da Forviste. Da hun i forrige Aar hørte, at de confisqverte Godser skulle igien gives tilbage, raabte hun: Nu vil jeg døe med Fornøielse, thi den er intet mere tilbage for mig at ønske i denne Verden.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Wien, den 29de Junii. Efter vore Jtalienske Efterretninger befinder Hs. Majestæt sig siden den 18de huj. ved beste Velgaaende i Mayland.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Man kan nu med Vished sige, at de Hollandske Deputerte skulle med det første komme til Wien, for at bringe Underhandlingerne til Ende. De i Paris udkastede Præliminair Artikler skal, efter Rygtet, være affattede i ganske almindelige Udtryk, og den af Hs. Majestæt forlangte Summa endnu ikke bestemt nævnt. Paa denne Maade bliver der endnu meget tilbage for de Herrer Deputerte at bringe i Rigtighed ved deres Conferencer. Efterretningen, at Tyrkerne have indtaget Ragusa, er endnu ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Leiden, den 1ste Julii. Vore Tidender for i Dag melde under Artikelen Peters borg den 3die Junii følgende: "Breve fra Crim give daglig nye Prøver paa den Barbariske Nations Uroelighed. Denne Uroelighed hersker besynderlig i Cuban og i Naboelavet af de Caucasiske Bierge. Man regner Tallet paa de Misfornøiedtemmelig høit. Aarsagen til samme skal være, at Russerne ere rykke over Grændserne af Masdoc ind i Cuban, og have oprettet adskillige nye Forter i Staden for de af dem paa Grændserne gjorte Forskandsninger. Nogle af disse Forte ere blevne angrebne af Tartarerne, men de bleve jagede tilbagetil deres Districter. Man formoder, at Porten vil maaske underhaanden understøtte dem. Vor Regiering er dersom aarvaagen, og har sendt nogle Regimenter til Cordonen, Forstærkelse i hiin Egn. J Persien, og fornemmelig i Bacon i Provindsen Schirwan ved det Caspiske Hav, ere og opkomne Uroligheder, hvortil en nye Prophet skal have give Anledning. Hoffet har af den Aarsag sendt Ordre til de deværende Grændsetropper, at have et vaagtsomt Øie.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Haag, den 2den Julii. Vore Anliggender med Keiseren ere endnu i den samme Forfatning, og man kan intet Nyt vente angaaende denne Sag, førend vore Deputerte komme til Wien og sende Underretning derom. De befinde sig endnu begge i Holland, og Baron von Leiden er noget upasselig.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Efter Breve fra Fransk Flandern bliver sammesteds endnu bestandig bragt tilsammen megen Fourage. J Lille bliver Artilleriehestenes Antal formeret, og man taler tillige omen Leier, som skal oprettes imellem Lille og Tourney. For Resten fornye vore her værende Politiker Rygtet om Landomtudskningerne med megen Varme.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Corsøer, den 7de Julii. Jndkomne: Den 2den hujus Russisk Coureer Baron Meyndorff, Russiskkeiserlig Gesandt Grev Rasumovsky med Følge; den 3die hujus Capitain Flindt, Lieutenant Bylou, Kongelig agende Post 3 Læs; den 4de hujus Prindsessen af Glycksborg med Følge af Kammerjunker Nordmand og øvrige Suite.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Udgaaede: Den 1ste hujus Frue Juul Wind, Kammerherre Oberste Rantzau, Justitsraad Raadmand Lange med Frue, den 3die hujus Kammerherre Bentzon, Marskal von Bylow, Kongelig agende Post 2 Læs, Ritmester Lassen; den 4de hujus Justitsraad Lund med Familie, den 5te hujus Hans Excellence Grev Ahlefeldt med 2de Sønner, Kammerherre Grev Ahlefeld med sin yngste Søn; den 6te huj. Kammerherre Scheel.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Kiøbenhavn, den 11te Julii. Den 8de April d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Candidatus Theologie, Frederich Feddersen, til Diaconus i Hattsted i Amtet Husum. Den 15de April er Car Henrich Bahlenhorst, anden Lærer ved Skolen i Brunsbutte, i Landskabet Sønderdythmersken, beskikket til Rector ved samme Skole. Den 29de April er Candidatus Theologie, Lorenz Jpsen, confirmeret til Pastor i Erfde i Landskabet. Stapelholm. Den 6te Maji er Diaconus Paul Mumsen, i Berdelum i Amtet Bredsted kaldet og beskikket til Diaconus Satrup i Amtet Sønderborg, Copiisten Christian GotthelKunge beskikket til Archivarius ved det forrige Storfyrstlige geheime Regierings=Conseils Archiv i Kiel; StadsmusicanChristian Günther i Plden tillige beskikket til Organist i Alste der Kirke. Den 14de Maji er Candidaten Johan Ernst Ruchmann i Piden beskikket til Underretsadvocat i Hertugdømmene. Den 18de Maji er den hidtil værende Glücksborgske Kammerskriver, Johannes Benedicus Franciscus, Lüders, allernaadigst udnævnt til Amtsforvalter i Gottorff.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Den 24de Junii er Søe=Capitain Hans Henrich Rømmeling allernaadigst confereret det ved Commandeur Ellebrechts Død vacante Matros=Compagnie i første Division.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Ved Tal=Lotteriets 301 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 7, 47, 29. 5, 22.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Ved Tal=Lotteriets 444 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 43. 1, 42, 88. 57.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Den 8de Julii blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: 6 Actier i det Vestindiske Handels=Selskab, a 224 til 22. Rdlr.; 9 Actier i det Østersøiske og Guineiske Compagnie, a 59 til 62 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Den 9de Julii kom det Asiatiske Compagnies Skib, Tranquebar, som føres af Capitain Berg, fra Ostindien med en Ladning Ostindiske Vare, og Capitainerne C. Knudsen, L. U. Floor og J. Magnusen ere komne fra St. Croix i Vestindien, med Sukker og Rom. De sidst hertil fra Nordsøen komne 5 Kongelige Franske Fregatter er gaaet under Seil til Østersøen. J Dag kom Capit. N. M. Mørck og Høyelsen fra St. Croix i Vestindien med Sukker og Rom; Capit. F. Caro og J. Honge fra Nycastel og Capit. Miller fra Hirckaldi med Steenkul; Capit. Th. Lone af Yarmouth fra Livorno med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som i det Kongelige Landhuusholdings=Selskab sidstafvigte 4 Maji bleve uddeelte til Erindring af Hans Majestæts Fødselsdag. (See Tillægget No. 54. 188. Lejlænding Sigvart Nielsen Aakre af SillejordsPræstegield, Bradsberg Amt, tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for i 1783 og 84 at have gravet 24 Favne Grøfter, oprøddet 2 Maal til Ager og desuden 2 Sætter, stor i Maal, og bortkjørt 6000 Læs Steen. Og da hans Kone i Attesterne roses for, at hun har anlagt en Have 60 Alen Omkreds, og i de 4 Aar hun har boet paa Gaarden avlet Gulerødder, Petersillie og Timian, og desuden gjort sig megen Umage for at lære Bønderkonerne at anvende Haveverter til Mad, saa tillægges hende særskilt en Belønning at den tredie Sølvmedalie. 189. Lejlænding Christopher Waggesteen i Aggershuus Herred og Amt, har for 7 a 8 Aar siden begyndt at oprødde 30 Maal til Ager, hvoraf 6 Maal. i 1783 er optaget; gravet nogle hundrede Alen Grøfter, og formeret sin Gjødning ved Rende=Dynd, hvorfor ham tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 190. Huusmand Hans Pedersen under Gaarden Tost i Gusdals Præstegield, Aggershuus Stift, har i Aarene 1782, 83 og 84 røddet : Maal til Ager og 7 Mælinger til Eng, hvorfor ham gives ligeledes en Belønning af 8 Rdlr. 191. Huusmand Jon Petersen, under Gaarden Holte i samme Præstegield, tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. for i en Tiid af 4 Aar at have oprøddet 3 1/2 Maal til Ager og 13 Mælinger til Eng, bort kjørt 400 Læs Steen og opsat 32 1/2 Favn Steengjerder. 192.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Huusmand Lars Thommesen under Gaarden Lien i Faaberg Præstegield, Aggershuus Stift, har i de 3 sidste Aar røddet 5 Maal til Ager og 6 Mællinger til Eng, opsat 186 Favne Skiegaard, anlagt en Kaalhave og opført 5 Bygninger, hvorfor ham gives en Belønning af 6 Rdlr. 193. Bonden, Peder Østensen Boen af Dahls Annex, Tinds Præstegield, Christiansands Stift, tillægges en Belønning af den tredie Sølvmedalje for i Aarene 1783 og 84 at have opbygt en Hestestald, et Faare= og Kalvehuus af Steen, og oven paa indrettet en Loe og 2 Kornlader, og desuden 6 Træe=Bygninger, som ere saaledes indrettede, at Urinen fra Kreaturerne ved Render samles paa eet Sted. 194. Bonden Anders Andersen i Rudshagen i Gusdals Præstegield, Aggershuus Stift, har i 1783 og 1784 røddet 2 Maal Ager og 4 Mæ linger Eng, bortfort 750 Læs Steen, sat 21 Favne Steengjerder og 30 Favne Skiegaard, oprøddet 3 Kaalhaver og bygget 5 Bygninger, hvorfor ham gives en Belønning af 5 Rdlr. 195. Huusmand Christen Madsen, under Gaarden Simmenrud i Faabergs Præstegield, Aggershuus Stift, tilkjendes en Belønning af 5 Rdlr. for siden 1783 at have røddet 3 Maal til Ager og 3 Mælinger til Eng, opbrudt til 600 Læs Steen, sat 140 Favne Skiegaard, opbrudt en Kaalhave og opført 4 Bygninger. 196. Huusmand Jon Michelsen paa Pladsen Strandestøe under Gaarden i Strands Præstegegjeld, Christiansands Stift, har siden 1781 oprøddet 13560 Qvadrat Alen, sat 83 1/2 Favn Steen og 62 1/2 Favn Tørvgierder, opbygt et nyt Fæehuus, og indrettet det saaledes, at Giødselen beqvemmeligen kan løbe over det oprøddede Land. Ham gives ligeledes en Belønning af 5 Rdlr. 197. Huusmand Elling Olsen paa Gaarden Ellingsrud under Gaarden Stene i Gusdals Præste gjeld, Aggershuus Stift, tilstaaes ligeledes en Belønning af 5 Rdlr., for at have for 4 til 5 Aar siden røddet 4 Mæ linger til Eng og 3 Maal til Ager, bortført 300 Læs Steen, sat 20 2/3 Favne Steengjerder, anlagt en Have og opbygt 4 Bygninger. 198. Huusmand Michel Jonsen ved det omdalske Jernverk i Strøms Præstegield, Aggershuus Stift, har i Aarene 1782 og 83 oprøddet 2 Tdr. Land og bortført 15 til 1600 Læs Steen. Ham gives derfor 4 Rdlr. til Belønning. Desuden have følgende anmeldt deres udviste Flid i Agerbruget, nemlig: Bonden Knud Christensen Eigdal af Næss Præstegield i Hallingdalen, har oprøddet 7 Maal Ager og bortkjørt 19000 Læs Steen, men da Tiden, Arbeidet er gjort i, ej er anmeldt, saa kan han for den Feils Skyld ikke blive belønnet, men ham forbeholdes Ret til næste Aar at indkomme med Attest om Tiden. Gaardmand Torger Arnesen Neerdal i Faaberg Præstegield, Aggershuus Stift, har i 1782 oprøddet 7 Maal Ager, sat 20 Favne Steengjerder, anlagt i 1783 en Have til Kiøkkenurter, Humle og Frugttræers Plantning, opbygt et Fæehuus og en anden Bygning af Steen. Under Fæehuset har han ladet grave en Kielder til Gjødselens Bevaring for Sol og Regn, som alt er roesværdigt; men har dog ikke kunnet komme i Betragtning til Belønning, da Æskningen kun er attesteret af een Person.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Bonden Lars Larsen paa Gaarden Flotland i Lister Provstie, Christiansands Stift, har gravet 148 Maal Stænger=Grøfter, og ledet en Bek til sit Huus, samt røddet 10 Maal til Eng. Bonden Simon Larsen Engeland i Walle Sogn, Lister Amt, har gravet 226 Favne Grøfter, oprøddet 2 1/2 Td. Jord, samt opbygt og flyttet alle Gaardens Huse. Da Tiden ei er anmeldt, saa maae disse 2 Mænd her forbigaaes. Huusmand Poul Olsen Baarliestuen i Gusdals Præstegield, Aggershuus Stift, har i afvigte Aar røddet 4 Maal til Ager og 3 1/2 Mæling til Eng, bortført 7000 Læs Steen, sat 112 Favne Skiegaard, og opbygt 2 Huse, hvorfor han fortjener at roses. Odelsbonden Anders Olsen paa Gaarden Sønste bye i Totens Præstegield har i en Tid af 12 Aar gravet 290; Favne Grøfter, oprøddet 20 Maal til Ager, foruden Eng, bortkjørt 6000 Læs Steen, opsat 30 Favne Steengjerder, og anlagt en Kaalhave paa 1/2 Maal, samt flyttet og opbygt alle Gaardens Huse. Dette Arbeide er for gammelt til L. lønning, men fortjener dog megen Agt. Huusmand Lan Pedersen Tollersrud i Faaberg Præstegield, AggershuStift, har i en Tid af 10 Aar gravet 140 Favne Grøft røddet 10 Maal til Ager og 10 Mælinger til Eng, opsat 3 Favne Steengjerder og opført 5 Bygninger, hvoriblant 2 a af Steen, som altid er roesværdigt, men for gammelt i Belønning. (Fortsættelsen følger)
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Fra den 25de Junii til 2den Julii d. A. ere her i Staden, copulerte 18 Par, fødte Drenge 31, Piger 28, tilsammen 59, døde Mænd 17, Qvinder 17, Drenge 8, Peger 10, tilsammen 52; ere altsaa 7 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom, Barselseng 1, Beenskade 1, Brystsyge 3, Feber 1, Forraadnelses=Feber 4, Forstoppelse 2, Hastig Død 1, Hovedpine 1. Jnflammation 1, Koldfyr 1, Kopper 4, Langvarig Sygde 1, Slag 7, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 9, Uangivne Svagheder 4, Ulykkelig Hændelse 2, Vattersot 2. AVIIISSs NTS.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Udi den i næst forrige Nummer indrykkede Kiød-Taxt er ved en Trykfeil sat 10 sk. i Steden for 9 s. for Pundet af Svinekiød.
Berlingske Tidende, 1785-07-11
Da jeg vestandig paa den Reise, jeg paa Kongelig allernaadig Bekostning i Aarene 1777. 78. 79. 80. foretog til Tydsk, land, Jtalien, Frankrige og Holland, brugte den Maade, hver Aften at optegne hvad jeg havde Leilighed til at see eller her merkværdigt, deels, for derved at komme min egen Hukommelse til Hielp, deels og, for engang i Fremtiden med det jeg optegnede, at kunde muntre, more, maaskee og at gavne nogle Tænkende i mit Fæderneland, og da nogle af mine Venner, der have læst disse Jagttagelser i Haandskriftet, have bedet mig lade den trykke, har jeg og besluttet at udgive dem, og indbyder herved det høistærede Publicum til Subscription. Det lidet jeg kan have opdaget i de af de lærdere Theologiens Deele, som egentlivare Hoved=Formaalet for min Reise, udelades, da jeg agte samme fremdeles, som jeg har begyndt, at udgive paa Latin. Ligeledes forbigaaes hvad i Geographierne kan læses om Stæderne og deres Beliggenheder, af hvilket jeg med Flid intet har optegnet, vel vidende, mine Landsmænd derom vare tilfulde oplyste. Derimod vil jeg meddeele det, jeg har seet af betydelige Jndretninger og Stiftelser for Studeringer og Menneskeligheden, af de antike ædlere Oldsager, (hvoriblant endeel skal komme om det Herculans opdagede græske Haandskrifter) af de skiønne Konker(især Malernes af den romerske, venezianske, og nederlandske Skole) beste Arbeider, ligeledes hvad jeg har lagttaget over Superstitionen, dens forskiellige Arter og Skikkelser, (hvorover jeg allevegne især har havt megen Anledning til at tænke) over besynderlige Skikke og Sæder, andre ikke have optegnet og andet saadant Mennesket betreffende, og en tænkende Læse værdigt. Subscriptionen modtages hos Hr. Agent Gyldendal og hans Commissionairer i Norge og Provindserne, til Julii Maaneds Udgang, og hos mig selv paa Regenzen i Kiøbenhavn. Værket vil formodentlig udgjøre 2de Bind i ordinair Octav=Format, og Prisen for hvert bliver 5 a 6 Mk. paa Trykp., men paa Skrivpapir 7 a 8 Mk. Det første Bind ventes færdigt fra Presen i førstkommende September Maaned, og det sidste i Begyndelsen af næste Aar. Kiøbenhavn, den 10de Junii 1785. Andreas Christian Hviid, Professor og Provst ved det Kongelige Communii. og Regenzen.