Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-28
J Tarragona ere Generalcapitainen og Commandanten blever myrdede. J Barcellona forøges daglig Proklamationerne. Folket der kaldes til Vaaben, for at udrydde Carlisterne og for at vedligeholde Folkebevægelserne. Juntaen i Saragossa venter med største Rolighed paa Regjeringens Svar paa de til denne afsendte Noter. J Barcellona skal Roligheden - i det mindste den udvortes - være gjenoprettet. Om General Bassas Drab beretter Bladet Vazor, at man forud var nøje bekjendt med Generalens Planer mod Folket. Efter sin Ankomst gik han, meere for at trodse Folket, omkring paa Gaderne uden Estorte. Man vidste endvidere at han havde brugt Folket foragtende Trudsler, forbittret herover greb det til Vaaben og, imedens Generalen i sit Palais oppebiede sine Tropper, saae han sig pludselig omgivet af bevæbnede Borgere. Forgiæves søgte han ved Raabet: "Friheden leve at redde sig, forgiæves bønfaldt han om sit Liv. Han faldt som Offer for Folkets Raserie, styrtedes ud fra sit Palais Balcon, slæbtes igjennem Gaderne og blev tilsidst overgivet til Luerne. Ogsaa Præfekturets, Politiets og Accisebureauets Dokumenter opbrændtes, og mange andre Excesser bleve begaaede. Tyranniet bragtes et Pereat, og Jsabellad 2den, samt Friheden, et Vivat. Tilsidst lykkedes det Borgergaden at standse Pøbelraseriet. Anarkisterne bleve fængslede eller dræbte. General Pastor blev af Folket udnævnt til Commandant, Llauder blev fordreven og er senere med sin Familie ankommen paa fransk Grund. En midlertidig Junta nedsattes for at affatte Addressen til Dronningen, og Troppet udsendtes mod de carlistiske Bander, som true Catalonien. Senere Efterretninger fra Barcellona omtale den der almindelig herskende Forbittrelsee paa Don Carlos og alle hans Tilhængere. Ved Publicationen om at en fangen carlistisk Chef skulde skydes, forsamlede Folket sig hobeviis, nedtev Ferdinand d. 7des kolossale Statue, som stod opstillet foran det kongelige Pallads, og i dens Sted opreistes en Støtte for Jsabella d. 2den. Frivillige meldte sig for at blive indskrevne i det Corps, som skulde udkommanderes mod Carlisterne. Seiere bleve Addresserne til Dronningen publicerede. Foruden de almindelige Reformer indeholdt den et Forlangende, at General Pastor eller en Anden af bekjendt constitutionel Sindelag skulde udnævnes til Generalcapitain i Catalonien, (af Regjeringen i Madrid var General Manso bleven udnævnt til denne Post), Stadfæstelsen af de udnævnte interimistiske Embedsmænd eller Udnævnelse af ligesindede Mænd Jgjenindførelsen af Provindsialstænder i Catalonien og Universitetets i Cervera ufortøvede Forflyttelse til Barcellona. Juntaen havde allerede udnævnt en Auxiliaitjunta; denne ny Junta - heed det i Proklamationen - skal sammensættes ved et aldeles frit Folkevalg; alle Stænder og Classer, skulle tage Deel i dette Valg; kun da vil den kunne gjøre Regning paa Kraft og Jver hos alle Patrioter. Selve Regjeringen i Madrid synes ikke at have kjendt Tingene i hele deres Omfang; thi ellers vilde den vel have taget sig af dem paa en anden Maade. Et Dekret af Ministeren Gartia=Herteres truer alle Embedsmænd, som ikke med Kraft have gjort Modstand mod Anarchesterne, med øieblikkelig Afsættelse; ogsaa er Tumult Mandatet af 8de Juli 1834 bleven bragt i behagelig Erindring. 5000 Mand af Nordarmeen vare bestemte til at afgaae til Catalonien og Aragonien, og hine skulde da udfyldes af et portugisisk Hjælpecorps, som man med det første ventede at ville indtræffe. – J D. Carlos's Hovedqvarteer vil man være kommet paa Spor efter, at Zumalacarregup ikke er død af sit Saar, men af Gift, som Moreno, forat suctedere ham i Commanden, skal have vidst at bibringe ham. - Et Antal af de undvegne Pariserfanger skal være kommen paa spansk Grund, navnligen siges Armand Matrast at befinde sig i Barcellona. - Don Carlos har bestemt vægtet sig ved at anvende den Elliotske Convention paa de Fremmede, som tjene Dronningens Sag.