JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Storbritannien. Den irske Statsproces er tilende. Den 9de d. M. holdt Overdommeren, en meget udførlig Tale til de Edsvorne, i hvilken han med umiskjendelig Tilbøielighed til at erkjende de Anklagedes Strafværdighed, paany gjennemgik den hele Anklage og Vidneforklaring. Han forelagde til Slutning de Edsvorne de forskjellige Spørgsmaal, over hvilke de havde at afgive deres Betænkning, og endte med en Formaning til dem om at gjøre deres Pligt. De Edsvorne, der vare udmattede af det langvarige Møde, ønskede nu at maatte forundes en kort Hvile i deres Hjem, men Dommeren, beklagede ikke at kunne bevilge dette Forlangende, og de trak sig derpaa tilbage for at beraadslaae i deres Værelse. Efter flere Timers Overveielse kom de kort for Midnat frem for Retten og erklærede de Anklagede for skyldige. Deres Betænkning var meget forvirret affattet, over nogle Punkter, havde de ikke kunne blive enige, og med Hensyn til andre behøvede de endnu Belæring og Forklaring; i de væsentligste Punkter stemte de imidlertid overeens ligesom de vare enige i Henseende til Resultatet af deres Beraadslagning. Saaledes er da det skeet, som man hemmelig befrygtede, men som man dog, navnlig efter den Gang, Forhandlingerne havde faaet, neppe meere kunde vente, og de Edsvorne have svaret til den dem af Kronen viste Tillid paa en for begge Parter værdig Maade. Kronen har vidst at forskaffe sig en føielig Jury, og uagtet Kronens Vidner selv have været de Anklagede gunstigere end Anklageren har udsagt, erklærer den forenede Jury O'Connell og hans Venner for skyldige. Men af den Sæd, som Regjeringen nu har udsaaet, kan let en Stormvind reise sig, og blæse Toryministeriet, der ikke søger at lede Jrland ved Hjælp af Riis, men med Scorpioner, fra hinanden i alle Retninger. Det frygtelige Harmskrig, som det i umaadelig Masse forsamlede Folk udstødte da Juryens Kiendelse blev det forkyndt, er kun det sagte Vindstød, der gaaer forud for den frembrydende Orcan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Blandinger. J Rusland har man i denne Tid oplevet en sørgelig Hændelse. En rig Adelsmands Livegne forlangte gjentagne Gange af ham, at han, ifølge det bekjendte Ukas af April 1842, som opstillede et Contraktforhold mellem Jorddrotten og Bønderne, skulde give den Friheden og desuden endnu en Sum Penge. Adelsmanden negtede dette Forlangende. Da de Livegne saae, at de ikke kom til Maalet, besluttede de at tage Hevn. Ti af dem, næsten alle unge Mænd, overfaldt deres Herre, da han var ene i sit Værelse, og pidskede ham saa ubarmhiertigt, at han vilde været død, hvis ikke fremmede Mennesker, der hørte hans Jammerskrig, vare ilede til. Misgierningsmændene bleve strax overgivne til Politiet; Gierningen forlangte hurtig Straf, ellers vilde der have kunnet opstaae de farligste Følger deraf i en Stad som denne, hvor de Livegne udgjøre den sjette Deel af Befolkningen. Der udgik befaling til at dømme de Anklagede ved en Krigsret, Denne dømte dem til Spidsrod mellem 5000 Mand Soldater. Executionen, hvortil alle Livegne opfordredes at være nærværende, blev fuldbyrdet paa Militairparadepladsen. De formaaede ikke at udholde hele Straffen i een Dag. Neppe helbredede i Hospitalet underkastedes de samme paany De Overlevende bleve derpaa transporterede til Bjergværksarbeide i Siberien. Ved denne Strenghed haaber man at afskrække fra lignende Forsøg i Provindserne. (Forlangtindrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
J Aaret 1842 etablerede Færgeforpagter Arnkiel i Gaadense i Forening med Vognmand S. Povelsen i Nykjøbing en Dagvognsbefordring imellem de nævnte Stationer og Forbindelse med Dampskibet Caroline Amalie. Denne Entreprise, som i Stiftstidenden is 27 for 1842 blev anbefalet, men som Jngen, saavidt vides, foruden de nævnte Mænd dengang turde indlade sig paa, blev sat i Værk ikke uden Risico og store Bekostninger. Efter nu i 2 Aar at have besørget denne Befordring og til samme anskaffet 2de store Vogne, (en til 9 og en anden til 12 Personer), samt Heste og øvrige Befordringsreqvisiter, har det behaget Generalpostdirectionen at overdrage Befordringen til Nykjøbings Vognmandslaug. Da der aldrig fra de Reisendes Side har været fremført Klage over Befordringen, og aldeles ingen Forsømmelse af Entrepreneurerne kan have givet Anledning dertil, synes det at stride mod Generalpostdirectionens bekjendte humanne Fremgangsmaade, i nærværende Tilfælde at nægte Entrepreneurerne Tilladelse til at vedligeholde en Befordring, som de med Risico have etableret, ligesom det synes beklageligt, at et Vognmandslaug skal souteneres paa Andres Bekostning, saameget meere som Dagvognsbefordringen mellem Nykjøbing og Gaabense til og fra Dampskibet Christian der Achter tillige er overdraget Nykjøbings Vognmandslaug.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Hvorledes dette Vognmandslaug vil kunne tilfredsstille de Reisendes Fordringer er et Spørgsmaal. Allerede forrige Aar hørtes oftere Besværinger over Laugets Dagvogn, der kun er een af de smaa Fjedervogne, hvorpaa en til 6 Personer indrettet Agestol er anbragt saaledes, at den ligger ovenpaa Vognhaverne og rækker med Enderne udenfor Vognfadningen, saa at de Reisende, der skulle sidde yderst paa denne Agestol, næsten maae have deres Plads paa Havstængerne og saaledes ere udsatte for at faae deres Beenklæder og Fortøi forgnavet og spoleret paa Siden af Haverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Efter Forlydende skal Forpagter Arnkiel have besværet sig for Generalpostdirectionen over den ham formeentlig tilføiede Forurettelse og det ham paaførte ikke ubetydelige Tab, samt tilbudet at ville befordre de Reisende imellem Nykjøbing og Gaabensee for 20 sk. mindre pro persona end hvad der er tilstaaet Nykjøbings Vognmandslaug, ligesom han er villig til at befordre saa meget Reisegods som enhver Reisende medfører, uden Hensyn til Vægten. (Vognmandslauget har, saavidt vides, kun paataget sig at medtage 30 Pd. Gods for hver Reisende). Men uagtet Hr. Arnkiel har indrømmet Lauget Ret til at kjøre paa de samme Dage som han, har han nok endnu ikke erholdt noget fyldestgiørende Svar. Da Generalpostdirectionen ikke troede at kunne indrømme Forpagter Arnkiel de billigste Vilkaar, da han i Aaret 1842 paatog sig at etablere den omtalte Dagvognsbefordring, og da han senere paa fornævnte Directions Anbefaling besørgede en stor Vogns Anskaffelse, saa kunde det let synes som om Directionen ved nu at nægte ham Tilladelse til at afgive Dagvogns befordring, i nærværende Tilfælde ikke havde taget et saadant billighedshensyn, som man ellers hos denne humane Autoritet er vant til at bemærke. Heller ikke kan det være i de Reisendes Jnteresse, om de skulle være nødte til at lade sig befordre paa mindre gunstige Vilkaar, end dem, paa hvilke Arnkiel har tilbudt at ville afgive Dagvognsbefordringen. Nykjøbing den 20de Februar 1844. En Mand, som jevnlig benytter. Dagvognsbefordringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
AVERTISSEMENTS. Ved Generalforsamlingen i det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab for Løsøre og Effecter, som afholdes Fredagen den 1ste Marts d. A. om Formiddagen Kl. 11 paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing, vil 1. blive foretaget Votering til Optagelse af nye Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
De anmeldte Aspiranter ere følgende: Fra Lollands Nørreherred, Proprietair Burchhard til Frederiksdal, C. v. Schmidten i Abild torp, C. M. Rasmussen til Sophiendal, C. C. Führer ved Nakskov, Gaardeierne Sognefoged Peder Hansen og Niels Larsen i Høismarke, Linhardt Pedersen i Sandby, Rasmus Ottesen i Harpelunde, Sognefoged Niss Peder Clausen i Westerbo, Niels Jver Heie i Skovbølle, Christen Poulsen i Egholm, Arvefæsterne Hans Jensen, Jørgen Jensen, Rasmus Hansen og Niels Pedersen i Lindet, Rasmus Stryhn, og Hans Stryhn i Torrig, Jørgen Musse Jeppesen, i Magletving og Christian Rasmussen i Hjelmholdt, Gaardeierne J. Heie i Skovbølle, C. Jacobsen, H. Heie, M. Larsen og H. Krag i Rolykke, P. Larsen, og N. Hansen Skotte i Westerbo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Lollands Sønderherred: Selveierne Ole Larsen Blak i Ullerslev, Hans Jensen Jylle i Raarup, Jens Rasmussen i Arninge, Poul Sørensen i Haugaard, Peder Jensen i Græshave og Mathias Hansen i Westerborg, Arvefæsterne Niels Pedersen, Hans Pedersen, Hans Larsen og Frederik Rasmussen i Cuditze, Jørgen Hansen Krog i Sudder balle, Lars Nielsen i Trohuus, Mikkel Hansens Enke i Arninge, Hans Nielsen i Amalienager, Rasmus Jørgensen i Gyllenbjerg, Peder Jørgensen i Egebølle, Niels Nielsen Taasing i Dannemarre, Christian Ruder og Jens Hansen i Østerskovby, Lars Kølle og Peder Federiksen i Gloslunde, Gaardfæster Langhorn, i Halsted, Wenzel, Eier af Mensalgaarden i Støby, Kjøbmand Appel, Eier af Øen Bogøe, Møller Jørgen Rohave i Landet og Væver Jens Rasmussen i Abed, Selveierne Mathias Mersebak og Jens Christoffersen i Alminde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Fuglse Herred: Forpagter Goedecke paa Christianssæde, Selveier Peder Hansen Kok i Tofte, Arvefæster Johan Jensen i Skjørringe, Møller Rasmus Hansen i Brandstrup og Huusmand Rasmus Nielsen i Bursøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Musseherred: Gaardmard Niels Pedersen af Annegaarden i Musse, Huusmand Niels Væver i Soemarke, Toldopsynsbetjent Breyen i OurebyEnkemadame Bierre i Huuseby, Hørbereder H. Jørgensen i Soesmarke, Skovfoged Andersen i Galminager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Falsters Nørreherred, Proprietair Folsack til Skovbygaard, Sognefoged Jens Kappel, Hans Nielsen, Peder Hampe, Hans Hansen, Hans Christian Jensens Enke, Rasmus Hampe, Peder Lollike, Jørgen Pedersen og Jørgen Hansen i Gunslev, Hans Mortensen, Hans Lollike, Hans Hansen, Ole Larsen, Hampe, Lars Boding og Møller H. Gothardt i Skovby, Hans Johnsen i Haunse, Sognefoged Jens Løimand, David Staal, Morten Kjøl, John Leire, Niels Nielsen, Henrik Stæhr, Niels Rasmussen, Niels Jacobsen og Jens Trane i Maglebrænde, Lars Simonsen, Rasmus Skomager, Niels Trane, Rasmus Hermansen, Hans Hjulmand og Jens Koks Enke i Stangerup, Knud Friis, Ole Krøll og Skovfoged A Christensen i Dustrup, Skovfoged H. Jørgensen i Bangsebro, Sognefoged Rasmus Foged i Sørup, Sognefoged Hans Skytte, Hans Kappe og Lars Ed ske i Ønsløv, Rasmus Keis paa Nebøllegaard, Jeppe Andersen i Bodstrup, Peder Olsen Skytte og Simon Skomager i Nr. Alslev, Sognefoged Lars Strange, Hans Clausen, Jens Andersen, Peder Kappel, Rasmus Hansen Stang, Christen Jensen Smed, Hans Nielsen Brodt, Ole Hansen Skrædder, Hans Madsen, Pille, Rasmus Bosen, Rasmus Jeppesen, Lars Rasmussen, Rasmus Lollike, Ole Jochumsen, Hans Nielsen Steffensen og Jens Larsen Brodt i Alstrup, Lars Jørgensen, Simon Poulsen, Hans Eriksen, Peder Hemmingsen, Morten Pedersen, Rasmus Pedersen, Lars Nielsen, Jørgen Nielsen, Hans Henrik Rasmussen, Rasmus Clausen og Jørgen Sørensen i Øster Kippinge, Sognefoged Jens Madsen, Rasmus Frederiksen, Christian Schierning, Jens Sommer, Peder Rasmussen, Jens Larsen Boesen, Jens Ellehauge, Jacob Prier, Rasmus Rasmussen, Jacob Jacobsen, Hans Clausens Enke, Hans Andersen Hugge og Peder Henriksen Holse i Vester Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Falsters Sønderherred: Forpagter Schow paa Bjerregaard, Selveierne Jens Smed Ulslev, Christen Jyde, Rasmus Skovby, Anders Jyde og Sognefoged Hans Boesen i Sdr. Kirkeby, Hans Larsen og Peder Krog i Jdestrup, Christian Thorsen, i Sdr. Ørsløv, Ole Rode i Sillestrup, Peder Mikkelsen og Jens Jørgensen Smed i Weggerløse, Peder Rasmussen i Radbjerg, Sognefoged og Dannebrogsmand Peder Olsen i Sdr. Vedby, Professor Smidt, Sognepræst i Aastrup, Pastor Koch i Sdr. Kirkeby, Skovrider Rosenstand ved Corselitze, Forvalter Fangell paa Næssgaard, Mølleeierne Benzon i Lidstrup og Hans Larsen i Breininge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Fra Feiøe Birk, Selveierne Rasmus Nielsen i Østerby paa Feiøe, Jørgen Rasmussen i Sønderby paa Fems, Christen Rasmussen, Peder Rasmussen, Skov, Hans Hansen Sørensen, John Albrechtsen og Jørgen Jensen Albrechtsen i Nørreby paa Femøe. Endvidere er anmeldt af Herredscommissairerne: fra Lollands Nørreherred 11, fra Lollands Sønderherred 15, fra Falsters Nørreherred 21 og fra Falsters Sønderherred 27 Fæstere og af Godseierne er anmeldt fra Baroniet Guldborgland 65 og fra Kjerstrup og Bremersvolds Godser 4 Fæstere. 2. Foretages Valg af Herredscomissairer i Stedet for de efter endt Functionstid afgaaende; 3, fremlægges det af den ved sidste Generalforsamling udnævnte Comitee forfattede Udkast til en Omredaction af Selskabets Love, og 4. fremlægges Forslag til at udnævne 2de Syns- og Taxationsmænd for Øerne Feide, Feme og Assøe. Durebygaard den 21de Februar 1844. Rosenørn Lehn, Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
200 Stkr. gode Faar ønskes tilkjöbs. Herpaa Reflecterende ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Forpagter, Engberg paa Rosenfeldt pr. Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
En Handelsbetjent, der kan forevise gode Anbefalinger og er vant saavel til Manufactur som Kornhandelen, samt skriver en god Haand, kan strax eller senest til 1ste Mai blive antaget. Sammesteds kan en Dreng af god Opdragelse, som regner og skriver godt, blive antaget til Paaske. De herpaa Reflecterende ville henvende dem til Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Auctioner. At der Onsdagen den 28de og Torsdagen den 29de dennes, om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction, første Dag paa Corselitze og anden Dag paa Petersminde, over en Deel Skoveffecter, bestaaende af Ege- og Bøgetræer paa Roden, tjenlige til Gavntræ, forskjellige Sorter Bøgefavnebrænde, Ege- og Bøge=Udhug, samt Elle- og Tjørnegjærdsel, det bekjendtgjøres herved med den bemærkning, at disse Skoveffecter ere beliggende i Skovfogderne N. Larsens, C. Jørgensens, Tachs, L. Amagers, P. Mortensens og Qvists Districter og forevises af disse Dagen førend Auctionen. Corselitze den 18de Februar 1844. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-24
Bortforpagtning. Tirsdagen den 19de Marts d. A. om Formiddagen Kl. 11, bliver i Gaabense Færgegaard paa Falster afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen i 12 Aar, fra 1ste Mai 1844 til 1ste Mai 1856, af denne særdeles indbringende og vel vedligeholdte Færgegaard, der hører under det kongelige Hvededahls Gods paa Falster, med Tilhørende og Tilliggende, nemlig: a) Dens udmærkede gode Jorder af omtrent 118 Tdr. Land, der ere i en fortrinlig Drivt og staae for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk. 3/4 Alb. fri HovedgaardsTaxt og 3 Tdr. 7 Skp. - Fdk. 1 3/4 Alb. ufrit Hartkorn; b) Færgerettigheden fra Falster til Sjælland, med dertil hørende Færger og Baade, og Berettigelse til at oppebære de ved Færgestedet svarende Bropenge; c) Rettighed til at holde Gjestgiveri og Vertshuushold, Alt paa Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres og som vil være til Eftersyn i Domaine-Contoiret i det kongelige Rentekammer, paa Auctionsstedet og paa Gjestgivergaardene i Slagelse, Odense, Aarhuus, Nykjøbing paa Falster og Mariboe, samt paa Gods-Administrations-Contoiret. i Egeløv paa Falster, hvor iøvrigt meddeles de nærmere Oplysninger om denne Eiendom, som Vedkommende maatte ønske sig. Falsters Birk, Nykjøbing den 20de Februar 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Lollands Falsters Vivi Tidende. Sa Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 24. Mandagen den 26. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Den norske Presse er i denne Tid beskjæftiget med at frembringe et Par Værker, som kaste et stærkt Lys over det mærkelige Tidsrum, da Norge adskiltes fra Danmark. Hermed mene vi Wergelands Norges Constitutions Historie, hvoraf 3 Hefter ere udkomne, og de for nylig paabegyndte Erindringer som Bidrag til Norges Historie fra 1800-1815 af Eieren af Næs Jernværk, Jacob Aall, hvoraf de 2 første Afsnit ere udkomne. Sidstnævnte Skrift gaaer endnu kun til 1808 og har saaledes endnu ikke naaet Skilsmissens Øieblik. Jmidlertid paapeges deri adskillige Omstændigheder som allerede flere Aar inden Kielerfreden dunkelt vakte Tanken hos ikke faa Nordmænd om en mulig Adskillelse fra Danmark. Af disse vare vel Oprettelsen af en egen Regjerings-Commission for Norge, ved Krigens Udbrud 1807 den mest fremtrædende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Norge var hidtil altid regieret fra Kjøbenhavn. Nu saae man derimod, hvor indskrænket Regjerings Commissionens Virksomhed endog var, at det havde sine Fordeele at have en egen centraliserende Regjeringsautoritet i Norge. Disse Separationsideer fandt vel ogsaa Næring i Commissionens Sammensætning, idet dens første Medlemmer vare den un dede Prinds Christian August af Augustenborg, og den bestemte Nordmand Enevold Falsen (Fader til Sorenskriver Falsen, som havde en saa vigtig Deel i den norske Grundlovs Tilblivelse). Ligeledes befordredes den norske Selvstændigheds Følelse meget ved det allerede tidligere reiste Spørgsmaal og Oprettelsen af et norsk Universitet. Aalis Skrift meddeler fremdeles meget livlige Skildringer, af Norges hele sociale Tilstand ved Aarhundredets Begyndelse og af den Nød, hvori det stedtes først ved den engelske Krig og kort efter ved de fra dansk Side mod Sverrige begyndte Fjendtligheder, ligesom det meddeler en detailleret Beretning om den Virksomhed, den norske Armee viste paa den svenske Grændse. Ogsaa findes der flere Beretninger, mere udelukkende vedkommende Danmark, saasom om det engelske Angreb paa Sjælland og Kjøbenhavn, der ikke er af liden Jnteresse for de Yngre blandt os Danske, som, under vor Presses, af Forholdene paabudte Taushed, om denne for Danmark politiske og sociale Skjæbne saa vigtige Tid, neppe vide stort mere derom, end hvad den usikkre Tradition forplanter fra Mund til Mund. Hr. Aall har vidst at give sit Skrift en vis authentisk Characteer, ikke blot ved sine egne Optegnelser igjennem Aarenes Løb, i hvilke han, som betydelig Possessionair, stod i mangehaande Forbindelser med de fra Statens Side active Personer, og dem, der vare disse nærmest (hvorom navnlig Biographierne over Prinds Christian August og den som Norges Statholder afdøde Grev Wedel Jarlsberg vidner), men ogsaa ved at erholde Actstykker af den norske Regjering til Afbenyttelse - Noget, der nok vanskelig vilde være blevet ham indrømmet af vor absolute danske Regjering. Overalt viser Aall sig som en meget betænksom Bedømmer af Forholdene, der ikkun i yderste Nød bryder Staven over politiske Feilgreb, som hvilke han, vel ikke uden Føie, skildrer Frederik den Sjettes langvarige halv krigerske Stilling i Holsteen indtil Kjøbenhavns Bombardement og denne Konges Krigserklæring mod Sverrig 1808, da han, i Stedet for at udsone sig med England kastede sig næsten afmægtig i Ruslands Armee, idet denne Magt udstrakte Haanden efter Finland. Fremtrædende gjennem hele Skriftet er Aalls store Enthusiasme for den norske Constitution, der ogsaa for en Deel er hans Værk, da han var en af den eidsvoldske Rigsforsamlings Medlemmer, skjøndt Wergeland rigtignok skildrer ham ved denne Leilighed som en ultraloyal Temporisator i Modsætning til Forsamlingens meere deciderede og heftigere Personligheder. Vi ville ønske Hr. Aal Kraft og Held i hans fremrykkede Alder til at fuldende sine Erindringer, hvormed han vil føie ny Hæder til sine tidligere literaire Fortjenester som Snorros Oversætter og som grundig politisk Forfatter. (Skriftet faaes hos Boghandler Høst, Gothersgade Nr. 349).(Kbhposten.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
J Aaret 1843 begyndte Arbeidet med den artesiske Brøndboring i Kjøbenhavn den 21de Marts, og fortsattes uden væsentlige Hindringer til den 25de Octbr., i hvilken Tid der arbeidedes i 167 Dage. Ved Slutningen af Arbeidsaaret 1842 var man med Boret kommen til Dybden af 538 Fod 4 1/2 Tom. under Øresundets daglige Vandspeil; ved Arbeidets Ophør 1843 til 5807 8. Fremgangen var altsaa 42 3 1/2, som er 16 7 mere end i Aaret 1842, i hvilket der blev arbeidet i 199 Dage. Den større Fremgang i 1843 maa tilskrives den mildere Grund, Flinten er nemlig bleven sjeldnere og af ringe Tykkelse, og Kalken noget blødere end hidtil Dette giver Haab om, at naar Grunden vedbliver successivt at blive mildere, vil der gjøres ligesaa god Fremgang paa større, som hidtil i enkelte Aar paa mindre Dybde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
(Aftenbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Fra Nykjøbing paa Morsøe, hedder det i Thisted Av., skrives under 15de Febr.: Sidst afvigte Tirsdag er i Bugten ved Vildsund, lige ud for Færgegaarden, inddreven en Stime Ansioser, af en saadan Størrelse at den vistnok indeholder mange tusinde Tønder. Stimen har en Længde af omtrent 1000 Alen og en Brede af 7800 Alen fra Land. Ved Landingen er blød Jis eller Qvadder, hvori Fiskene ligge, men omtrent den halve Brede, af Stimen staaer i blank Vand, hvor den har en Tykkelse af 23 Alen. J det underste Lag heraf ere Fiskene aldeles levende, men i Vandskorpen og nærmere ved Land, hvor der er Jis ere de døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Mange Mennesker have i nogle Dage været beskjæftigede med at opkaste disse Fisk, der læsseviis bortføres til Føde for Sviin og Faar, men da Massen er alt for stor til at den saaledes kan forbruges, har man nu bestemt at opkjøre heraf paa Marken som Gjødningsmiddel. Ogsaa Øreder, Kuller og andre Fisk findes i Stimen, ligeledes døde, men ikke i nogen betydelig Mængde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Jfølge det danske Cancellies Skrivelse af 1ste Mai f. A. blev Fædrelandets daværende ansvarhavende Redacteur, Hr. J. A. Hansen, sat under Tiltale i Anledning af en i Bladets Nr. 1220 indrykket Artikel med Overskrift: Landsoverretten i Viborg, Ørsted og Ussing contra Gudenrath, der in beholdt deels nogle almindelige bemærkninger og den inquisitoriske Procesform, Torturen og Rescriptet af 23de Octbr. 1795, deels en Argumentation for, at dette Rescript ikke bør anvendes i Sager, der ikke kunne have saa stor en Straf til Følge som selve det ved Rescriptet hjemlede Tvangsmiddel, og deels om det Uhensigtsmæssige i criminelle ForhørsOptagelse i Trykkefrihedssager. Af dette Artiklens Jndhold antoge Lands-Over- samt Hof- og StadsRetten, at ikkun den første Deel indeholdt Udladelser, der kunde medføre Strafansvar for Redacteuren, hvilket navnlig fandtes at være Tilfælde, for saa vidt det ved ovennævnte Recript hjemlede Tvangsmiddel er benævnet som en ganske særegen Mishandling af den Anklagede, og Rescriptet selv som en umoralsk Lov, samt dets Bestemmelse som grusom, idet den 7de § i Forordningen 27 September 1799, om at omtale Landets Love i utilbørlige Udtryk, derved ansaaes overtraadt. Bemeldte Ret idømte derfor Redacteuren i Overensstemmelse med Placaten af 1ste November 1837 en Mulct af 100 Rbd. og 1 Aars Censur. Sagen blev dernæst indanket til Høiesteret, der den 21de dennes har afsagt følgende Dom i samme: Lands-Over samt Hof- og Stads=Rettens Dom har ved Magtatstande. J Salarium til Justitsraad Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. (Fædr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-26
Lands-Over- samt Hof- og Stadsreten har i Mandags afsagt Dom i den Jnjuriesag, som Justitiarias i den islandske Lands-Overret, Th. Sveinbiørnsen, i sin Tid anlagde imod daværende Redacteur af Kjøbenhavnsposten, F. Hansen. Ved Dommen ere en Deel udladelser i hint Blad mortificerede, og Jndstævnte mulcteret paa 100 Rbd. og tilkjendt Censur i 1 Aar. Desuden dømtes Jndstævnte til at betale Sagens Omkostninger. - Kjøbenhavnsposten tilføier: For dette pene Fastelavnsriis agter Hr. Hansen imidlertid ikke at give de befalede Boller, da han vil søge bedre Retsnydelse ved Høiesteret.