Viborger Samler, 1822-01-21
En gammel Sergeant i Fyen, der er 101 Aar gammel, og hvorom man før har læst i Aviserne, er endnu saa rørig, at han i denne Tid har giftet sig. Hans Ledsagerinde i Kjerlighedskapitlet er derimod kuns sytten Aar gammel. Michael Pedersen af Kbhavn, fød i Seding i Ringkjøbing Amt, har 1802 ved et Testamenskjænket 3000 Rbd. Sølv samt et Huus, under Navn af (hans Morbroders) Niels SedingsMinde, til Skolevæsenet der, samt Bopæl for Skolelæreren. Dog skal hans Moder N. Sedings Enke og hendes Sødskende for deres Livstid nyde Renten af de 2000 Rbd. og beboe Huset, ifald de det ønske Hs. Majestæt har den 21de Novbr. allernaadigst aldeles gratis konfirmeret denne Stiftelse og ladet Testator tilkjendegive sin allerhøieste Tilfredshed. I Kbhavns Skilderie No. 4, d. A. bringes den saa ofte omtalte Ting atter paa Bane "Om de jydske Heders Opdyrkning." For 70 Aar siden meente v. Justii, i sit Skrift "Neur Wahrheiten" at Hederne i Jylland i Almindelighed (Ahl heden burde dog derfra undtages) vare af bedre Jordbund, end mange Jordstykker i Sachsen Brandenborg og Holsteen - hvor dog intet ligger øde - og at Danmarks Konge ville ved at lade dem opdyrke, snart erhverve sig 200 Qvadratmile beboet Land. Naar der i 10 Aar derpaa anvendtes 1 Million Rdlr. (nu altsaa 2 Mill. i Rbd.) meente han, at de ville om 5 Aar ikke allene være erstattede (?)men Kongen desuden aarlig vinde i Jndkomster 2 Tdr. Guld - Han foreslaaer dertil at lade komme 50,000 Tydskere herind, bestaaende af 10000 Familier. Den bekjendte oekonomiske Skribent Fr. Lütken gjorde da mange Jndsigelser mod Gavnligheden og Muligheden af denne Plans Udførelse - Hvad Man siden lærte af Ahlhedens Cultivering, stadfæstede ikke v. Justis Mening og har ikke synderlig beriget Statskassen - De Bække og Aaer han omtaler at findes i nogle Heders Dale, ere kun sparsomme, saa at Mangel af Eng for det første udgjør en Hovedhindring for slige Coloniers Anlæg; men vist er det, at mange især de flade Hedestrækninger, især de som ligge Nord og Østerpaa Landet, deels have gode Jorder, deels ere fortræffeligt skikkede til Faareavl og, Avl af Kartofler, Boghvede, Rug og Blandkorn, ville vel i sin Tid yde Dyrkerne Føden, da det første og sidste er saa anvendeligt til Qvægfoder. Men, i saa pengetrange Tider som nu, ville endog det bedste Haab om denne Plans Udførelse standse, med mindre det var tænkeligt, at Kolonisterne vare besjælede af samme Fredsommeligheds, Arbeidsomheds og Nøisomheds Aand, som de mæhriske Brødre, der anlagde Christiansfeld, og som for dem, der kjende denne Bye fra sit Anlæg af til nu ikke kan andet end gjøre den værd, at opstilles til Exempel. Vel er den danske Bonde- og Almuestand i mange Egne, NB. de magre, meget tarvelig og arbeidsom; men den Lyst til at givte sig med tomme Hænder, volder, at slige Anlæg standses meget, naar Huusmoderen skal passe en Børneflok og forsømme Husets Bestyrelse. Den Fattige bliver gjerne altid fattig. Forskudskapitalen og Skattefrihed i en Snees Aar, kan vel friske Mange; men ikke bekæmpe alle mødende hindringer. Man burde, for at sætte den tjenende Klasse i Stand til, saavelsom den meere velhavende Borger at gaae Tidens Pengeomvæltninger imøde og sikkres som Givt for Armodens Ulykker, først alvorlig arbeide paa Sparekasser, hvorom saameget hidtil forgiæves er talt og skrevet; men hvis Gavntighed dog er synlig nok paa de Stæder hvor den nu er bleven Mode. At lære Tarvelighed i Ungdommen, er ikke saa lige vor Tids Dyd - Naar den flittige Bonde med sin Sved af tvinger Jorden sin Føde, saa sidder mangen Knos i Kroe= og Spillehuse og troer at have ret herligt sat sin Penge ud. Hans Gaard og Qvæg og Dyner sælges ikke for Skatter; han troer Verden er en Pengesæk, hvori han blot behøver at stikke Næven ind, for at faae den fuld.