JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Ved Skiftebehandlingen efter afgangne Tømmermærket, Jon Embretsen, som boede paa Gaarden Sønsterne i Hofs Præstegield og Hedemarkens Amt, har Skifterretter bragt i Erfaring, at den Afdøde har staaet i vidtløftig Hande og Mellemregninger med adskillige, saavel her i Riget, som i Sverrie; thi indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i Christiania Jntelligenhseddel, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel Boets Credi= og Debitorer, at anmelde og beviisliggjøre deres Krov til mig som Skifteforvalter da enhver skal vederføres Ret efter Loven. Roverud ved Kongsvinger den 27de Novbr. 1801. Budde. Ja Skifteretten dat bragt i Erfaring, at afgangne Sammermærker Peder Bergersen, som boede paa Gaarden. Kussen i Hofs Præstegield og Hedemarkens Amt, har staaet i vidtløftig Handel og Mellemregninger, saavel her i Riget, som i Sverrig; saa indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i Christiania Jntelligentsseddel, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel Boets Credi= og Debitorer, for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Roverud ved Kongsvinger den 27 Novbr. 1801. Budde. J ilforornede udi Kiøbenhavns Hof= og Stadsret giøre vitter& ligt : at i Følge hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te hujus, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Godser, Hertug udi und Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Os elskelige CancelliePraad Peder Rosenvinge Kolderup, af vor Kongelige Resiudentsstad Kiøbenhavn, som Mandatarius for Handels husene Fabritius & Wever og C. S. Blacks Enke & Comp., for Os allerunderdanigst har andraget, at en af Gouverneur David Brovn til bemeldte Handelshuse eller Ordre den 4de August 1788 udstædt Anviisning. paa John & William Brovus Opbudsboes Commissarier, Os elskelige Conferentsraad J. C. Colbiørnsen og Grosserer A. Buntzen, stor 43766 Rd. 2 Mk. hvilken af disse den 20de ejusdem var antaget til Betaling : Forhold med Boets øvrige chirographariske Gield, er forkommet, da ville vi i Anledning af hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tilladt, at fornævnte Cancellieraad Peder Rosenvinge Kolderup, som MandataPrius for fornævnte Handelshuse, ved Stevning til Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse"Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller de, som maatte have fornævnte Anviisning i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre og saafrem ingen luden forskrevne Tids Forløb dermed skulle melde sig. maae der paa meerbemeldte Anviisning erhverves Mortifications Dom, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage Vare. Givetil vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 6te Novbr. 1801. Under Vort Signet. (L. S.).
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. ColdKundsen. Monrad. Bülow. og efter Begiering af Cancellieraad Peter Rosenvinge Kolderup, som Mandatarius for Handelshusene Fabritius & Wever, og C. S. Blacks Enke & Comp., bliver med Aar og Dags Varsel den eller de, som maatte have den, i forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling, benævnte Anviisning i Hænde, herved indstevnet at møde for Os i Hof= og Stadsretten, som for Tiden holdes i Gaarden No. 35 paa Østergaden i Kiøbenhavn Mandagen den 14de Februar 1803, om Formiddagen Kl. 9. for, uden at kunde vente nogen Forelæggelse eller Langdag der, og da dermed at fremkomme; samt beviisliggjøre deres formeentlige Ret til samme, saasom Eltanten, i Fald paa fornævnte Dag og Tid ingen dermed fremkommer, vil paastaae, at der foranførte, Handelshusene Fabritius & Wever og C. S. Blacks Enke & Comp. tilhørende, Anviisning ved denne Rets Dom skal blive mortificeret, saaledes, at den skal være uden al Kraft og Gyldighed til noget derefter at fordre hvor og hos hvem den siden maatte være eller findes. Til Bekræftelse under Hof= og Stadsrettens Segl, samt Justitssecretairens Underskrift. Kiøbenhavn den 21de Novbr. 1801. (L. S.) Horn. J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 20de dennes, og det derefter udstædte Proclama, som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret. indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som formeene sig at have noget Krav til de forrige Handelshuuseunder Ferma af Selby Dungau & Thompson, og Selby & Compagnie, nemlig saavel de i Hs. Majestæte Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Barsel, at regne fra den Tid, at dette Proclama er læst ved Ciøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinenden, indført i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AddresseKontoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og de paa de Kongelige vestindiske Eylande sig opholdende, med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læs ved alle Over= og Underretter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, at fremkomme med deres Fordinger, og saadan deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn den 23de Novbr. 1801. Christmas, Ter Borch & Comp.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
J Følge Kongelig allernaadigst Proclama af 29de October d. A., der er læst ved Nørre-Jyllands Landsting samt ved Giørding, Malt Herreders Ret, indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur og Riber Stifts Avis, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos afdøde Nis Andersen til Nielsboegaard i Fruling Sogn, Malt Herred og Ribe Amt, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter i Boet, inden Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelses Dato. Sneumgaard pr. Ribe den 7de December 1801. P. L. Derem, Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Ved Proclama, læst ved Siællands Landsting den 18 Novbr. og ved Hof= og Stadsretten den 30 næstefter, ere forrige Sæbe=Fabriqueur Jørgen Heldt og forhen afdøde Hustrue, Marie Elisabeth. fød Lind, deres fælleds Boes Creditorer, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde for os underskrevne, som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissairier i bemeldte Boe, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre. Hvilket herved end videre tilkiendegives. Rasmus Lange, Grorg Jürgensen,
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Pardagen den 14de December førstkommende, om Formid Vi dagen Kl. 3 Slet, bliver i Tømmergaarden paa Friderichsværk ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt. Skraaget af et Skonnertskib Mercurins kaldet, med tilhørende Redskab og Takkelage, samt Inventarium, for saavidt, samme er blevet bleget, hvilket Skib var ført af Capitain Sandel, blemmehørende i Stokholm og destineret til Portugal, men der 3die d. M. har maattet kappe sine Master, er stødt paa Grund og derefter bierget som Vrag her ind til Friderichstærk, hvor det forinden Auctionen forevises Liebhaberne af Hr. Major von Tscherning. Thi vilde de Lysthavende indfinde dem til bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjorte. Frederichsværk den 27de November 1801. Nansen.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Tirsdagen den 15de December førstkommende, om Formid L. degen Kl. 11, lader Peder Bolm i Tersløse ved offentlig Auction bortsælge sit eiende Huus, beliggende i Sorøe Byes Baggade under No. 67, bestaaende af 8 Fag til Gaden og et Baghuus paa 8 Fag foruden en liden Tilbygning, alt Ege Muur og Bindingsværk med Tegltag, hvori er 2de Jern Vir lægger Kakkelovne med tilliggende Gaards= og Haugeplads, samt Bræsnings=Andeel. Conditionerne faaes til Eftersom hos Auctions-Directeuren Møller. Sorøe den 6te Decemder 1801.
Berlingske Tidende, 1801-12-11
Onsdagen den 23 Decbr., om Eftermiddagen imellem 3 og 5. bliver afg. Vii handler Hans Sørensens Stervboes Gaard No. 31 paa Kiørnet af Strand= og Torvegaden paa Christianshavn ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden til Bortsælgelse: Conditionerne og Vurderingsforretningen er til Efterson hos Fuldmægtig Eller, boende i store Kongensgade paa Christianshavn No. 123. Folge Begiering af Eieren S. T. Frue Justitsraadinde Bruun, I bliver Ulstrup complette Hovedgaard med underliggende Bonder Gods, Tiender, og Mølle, beliggende i Thisted Amt i Thye, stillet til offentlig Auction paa Thisted Raadstue Mandagen den 18de Januarii 1802, Kl. 11 Formiddag og bortsolgt, saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, ved en eneste Auction. Gaarden staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 34 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., Mølleskyld paa samme Taxt 1 Td. 2 Fdkr., Böndergod256 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Kirketiender 39 Tdr. og Konge dito 39 Tdr., samt Halvparten af et Aalekiste Fiskerie. Under Hovedgaarden drives af contribuerende Böndergods 4 Skpr. 21d. Hartkorn, Ulstrup Hovedgaards Bygninger er assureret i Brandkassen for 10550 Rdlr., Hundborg og Hörsted Kirker for 6850 Rdlr. Bøndergodset er for største Deelen opmaalet og udskiftet af Fælledskab. Hovedgaarden er paa nærværende Tid borforpagtet, men kan blive ledig efter i Aars Opsigelse til 1ste Maji dens Mark indeholder Agerland 279 Tdr. a 10000 T. Al. reduceret efter beediget Taxation til 10 og Areal 426 Tdr. Eng og Græsningsjord, 211 Tdr. Land og Areal 463 Tdr. Hovedgaardens Markes fortrinlig Godhed, saavelsom og Godsets Beliggenhed, de bedste Egne af Thye, er noksom bekiendt og formodenlig at Liebhavere nærmere bliver taget i Öiesyn. Der er erhvervet en allernaadigst Bevilling til Udparcellering hvorved er tillige forundt den Moderation i Stempletpapiirs Brug, at naar Stæderne sælges til Beboeren kan Kiöbe-Contracter og Skiöder udstedes paa 24 Skillings Papiir. Jordebogen over benævnte Eiendomme kan faaes til Eftersyn paa fölgende Steder. I Kiöbenhavn hos S. T. Hr. Casserer Fuglsang i det Danske Cancellie, i Horsens hos S. T. Hr. Major Hiller, i Aarhuus hos S. T. Hr. Giestgiver Møller. i Randers hos S. T. Hr. Kiøbmand Niels Baje, i Wiborg hos S. T. Hr. Recter Hansen, i Aalborg sids S. T. Hr. Kiøbmand Lars Kiellerup, i Hiørring hos S. T. Hr. Capitain Uttermöhlen, paa Morsøe, hos Forvalter Nyssum, paa Dueholm og paa Ulstrup, hvor Eiendomme og Carter m.v. kan blive anviist. Conditionerne paabemeldte Steder kan ligeledes faaes til Eftersyn 4 Uger for Auctionen. Brøndlund, Auctions-Directeur. H. Baagøe, Redacteur.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Lissabon den 9de Novbr. Den Kongelige portug siske Feldtmarskal, Grev v. Golz har været gandske uvirksom i den Tid Hertugen af Alspenshar ført Kommanden ved Armeen. Da denne sidste blev kaldt tilbage, paatog Grev Golz sig Overkommanden med uindskrænket Fuldmagt, endskiøndt Tidspunkten var meget kritisk. Han forbeholdt sig blot, i Følge den ham fra Danmark sendte Tilbagekaldelse, at kunne vende tilbage, saasnart Freden med Frankerig var sluttet, da han endnu virkelig er i Kongelig dansk Tieneste med Tilladelse, indtil videre at antage portugisisk Krigstieneste. Grev Viosmenil var bleven anbefalet til General Golz og var fra Engellands Side bestemt til at anføre Hielpetropperne. Denne er for nærværende Tid i Lissabon. Det lader til, at Grev Golz vil forlade Portugal for at gaae tilbage til Danmark, dog er han endnu ved Armeen for at lade samme rykke ind i sine Stand qvarterer.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Jtalien af 21de November. Det sardinske Hof, som opholder sig fremdeles i Caserta, har fra Hofferne i Petersborg og London faaet fornyet Forsikkring om, at det er bleven fordeelagtig omtalt i Ruslands og Engellands Fredsnegociationer med Frankerige, Man mener, at Buonaparte endog under visse fordeelagtige Betingelser, turde tilbagegive ham Piemont.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Hr. Cassini venter man til Rom som russisk Minister, for at underhandle om Maltheserordenens Anliggender.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra London den 1ste og 4de Decbr. I Gaar Morges den 3die bleve Kanonerne i Park afsyrede, som gav Anledning til det Rygte, at Definitivfreden allerede var undertegnet; strax efter erfoer man, at nogle Garderegimenters Maneuvre havde givet Anledning til denne Kanonade. Man tvivler nu ikke meere paa, at Spanien tiltræder Fredspræliminairerne.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Der er allerede givet Ordre til, at en Flaade af 12 Linieskibe skal stationeres ved Jamaika, da den franske Regiering vil holde en saa stærk Flaade ved St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Det ostindiske Compagnie har nyelig faaet 7 af deres Retourskibe fra China. De have i det mindste medbragt 12 Millioner Pund Thee.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Paris den 2den Decbr. Den første Consul bliven paa sin Reise til Lion ledsaget af Ministrene Talleyrand og Chaptal. Reisen er bestemt til den 11te d. M. - Lord Cornvallis og Joseph Bonaparte ere i Forgaars afreiste til Amlens.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Rygtet om en ny Neger Opstand paa Guadeloupe har udbredt sig Det hedder, at den derværende General Capitain skal være bleven et Offer for samme. Jntet officielt er bekiendtgjort desangaaende.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Vor Observationsarmee i Spanien har nu faaet Ordre til Tilbagemarsch. En Deel af samme kommer til Frankerig, men en anden marscherer til Cadix for, som det hedder, at blive indskibet sammesteds.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Stokholm den 1ste Decbr. Hs. Majestæt Kongen og Dronningen relser med det herværende badenske Herskab og et Følge af 200 Personer til Gribsholm, et 7 Mile herfra liggende Slot, hvorhen Chafen for det udenlandske Departement, samt Hoskanzleren og Statssecretairen om faa Dage følge efter. Endeel Personer, ere udnævnte til Riddere af Sværd= og Vasa=Ordenen. Antallet af de ved sidste Storm paa de skaanske Kyster strandede Skibe beløber sig allerede til 200.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Frankfurt af 4de December. Jmellem den franske og bataviske Regiering skal, som man bestemt vil vide, være truffen en Forening, hvorved den franske Regiering har forbundet sig til at aftræde de acqvirette Cleviske Lande til den bataviske Regiering. J Følge af dette og de forventende Secularisationer bliver den NederrhinskeKreds gandske eller tildeels opløst, saa at den en meere kan bestaae som en egen Rigskede. Hvad Forandring der fort staaer den Overrhinske Kreds, kan man ei bestemt sige, førend Punkten om Secularisationerne er afgjort. Men saa meget er sandsynligt, at samme, foruden det, som den har tabt ved den nye Rhingrændse, ogsaa vil miste fine geistlige Medlemmer undtagen Johanniterordenen. Den vil vel derfore blive smeltet sammen til en Kreds med den Neder rhinske under Navn af den Rhinske Kreds.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Skrivelse fra Haag den 4de December. Den directe Brevvexling imellem vor Republik og Engelland er nu igien til Fordeel for Handelen bragte i Stand.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Denne Communication har nu været afbrudt, siden de Franskerykkede ind i Bryssel den 9de Julii 1794. Af de 3 Syndsel, som ere bestemte til at vaage over vor Constitution har kun Borgeren van der Hooptaget mod sin Udnævnelse; begge de andre have afslaaet Valget. Det samme er skeet ved nogle andre Ministerier. Vort Statsdirectorium er nu beskieftiget med at vælge andre Personer dertil.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Man har nu saaet engelske Passer for hollandske Skibe tilsendt fra vor Commissair, Borgeren Apostool, som befinder stig i Engelland for at modtage og tilbagesende hollandske Krigssanger.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Med det første venter man en kongelig preussisk Gesandt hertil. Vor Regiering skal have bestemt Borgeren Meyneds til Gesandtskabsposten i Madrit.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Blandede Efterretninger. Engelland. J London er udkommet et satirlsk Kobberstik, som viser Krigen liggende pyntet som Liig. Hunger og den gule Feber staae som Kammerherrer hos den Døde, Furierne, hvis Ansigter har Lighed med nogle visse ministerielle Portraiter, holde Faklerne. Windham er som Bedemand klædt i dyb Sorg og har med tykke Taarer i Øinene meget travelt med at uddele Sørgerringe til de Omstaaende (rige Speculantere, Leverandeurer og Aagrere) Det hele er overordentlig vidende. Man har et andet Karrikatur=Kobberstik med Underskrivt: Den nødtvungne Fred, hvorpaa John Bull (det engelske Folk) bliver af Skatkammerets Betiente udspunden som en Guldtraad i en Trækkemaskine; imidlertid Brød= og Kiød taxten og alle Slags Skatter vise sig rundt omkring i frygtelige Skikkelser.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Jøderne i London, som ere de største Stocksmæglere, have ved den uventede Fred tabt overmaade store Summer. De fornemste af dem, som i lang Tid har nedtrykt de offentlige Fonds til de laveste Priser, skal i det hele have sidt en Tab paa 180000 Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
En stor Humle=Speculant, som næsten havde revet Ene handelen med denne vigtige Artikel i og omkring London til sig, skal nu ved sine fuldproppede Magaziner have lildt et Tak af næsten 50000 Pd. Sterling. Hvormeget en Ballis (Politiebetient og Fangefoged) Embede indrenter i London, beviser den nylig afdøde Armstrong, som samlede sig en Formue af 50000 Pd. Sterle og opbygte sig et Huus, lignende et Pallads, ved Siden af Overdommeren i Kingsdench, som ogsaa derfore solgte sit Huus, da han ansaae det for uanstændigt at boeringere i Nærheden af en sig underordnes Betient. Armstrongs Levnetøb skrivelse vilde forresten være et godt Bidrag til den skandalløse Kronik, da han levede formedelst sin Post i Bekiendtskab med sin Tids meest berygtede Mennesker. Adde Delille, som har oversat Miltons forkorne Paradiis, faaer for denne Oversærrelse 10 Gange mere (1000 Pund Sterling) end den ergelske Digter selv engang fik. Man troer forresten, at denne Digter kun venter Bonapartes Jndbydelse, for at drage tilbage til sit Fædreneland, som han nu synes forsynet med.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Dr. Priestley befinder sig, ifølge de seneste Efterretninger, ret vel i America. Han skal have udarbeidet adskillige Ber ker, som han ønsker selv at lade trykke i Engelland; han yttrer stor Længsel efter igjen at see sit Fædreland og sine Venner, og da Freden nu er kommen istand reiser han maaskee til Foraaret til Engelland. J saa Fald vil de mange Yndere, han her har, gjøre sig Umage for at beholde ham, og det vil saa meget mindre have nogen Vanskelighed, da saavel det republicanske Sværmerie som Jacobinerjagten har ophørt i Storbrittannien ligesom andre Steder. Man troer, at en Mand der med saa mange Baand er bunden til det lærde Europa, ikke vil kunne længes meget efter at komme tilbage til et Land, der, saavidt man kan skjønne, staaer i Aandscultur et heelt Aarhundrede tilbage for den gamle Verden.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Hr. Carcy, Forfatter en Afhandling om den latinske Prosødie og til nogle Oversættelser af Fransk, vil i London, oprette et Bogtrykkerie for den gamle Litteratur. Han vil i Engelland begynde med Stereotypetrykning, og stræbe heri at naae de Franske. Den første stereotypisketrykte Bog fra hans Presse bliver en Anacreon, og nogle Exemplarer, deraf blive prægtig trykte paa Atlast med Guldbogstaver. J London er et Støgelse nu meget for Orde. Det skal vise sig for Mænd og gamle Koner kulsort med en lang Hale, men for unge Piger i hvid Klædebragt. Det har allerede frembragt adskillige Febre og Besvimmelser Politiet er nu kommen paa Spor efter det. J London selv kan man nu ellers see saa mange Spøgelser man vil, for Penge, da den bekiendte Spøgelsemager Robertson i Paris nu har sendt endeel af sit Fantasmageriespil til London, hvormed han giør meget Lykke.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Frankerig. Julius Cæsar har fordum ladet holde en Slags Congres i Amiens, hvorhen han kaldte de Afsendte fra endeel galliske Folkeslag.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Ved de franske Grænsetoldsteder ved Rhinen er Forbudet mod engelske Vare igien indskierpet uagtet Freden. J Strasburg har Kiøbmændene maattet angive alle Fabrikvare i deres Magaziner og ladet de indenlandske stemple. De andre blive konfiskeerte. Ved Maynz have Toldbetienterne igien i Castel anholdt et Skib.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Toldvæsenet i Maynz har ved et nylig taget Skib gjort den Opdagelse, at man i enhver af de store Sække med Hirse, som man udfører, havde sat en mindre fyldt med Korn Den pavelige Cardinal=Legat skal ikke være synderlig fornøiet med Præsidentvalgene i Tribnnatet og det lovgivende Korps. Latour, Præsident i Tribnnatet, er Protestant, og antager sig sine Troesforvante med virksomste Jver. Dupuis, Præsident i det lovgivende Korps, er Forfatter af Skrivtet om alle Gudsdyrkelsers Oprindelse, hvori han ikke viser sig som Ven af Katholicismen.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Tydskland. Overhospræsten Geistler har for sit Skrift, Welserne, hvori han søger at bevise, at det preussiske Huus nedstammer fra denne berømte Fyrstesamilie, faaet en Æres medaille tilligemed en naadig Haandskrivelse fra Kongen af Preussen.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Baron von Flachslanden, Storprior for den tydske Maltheser=Tunge troer man, vil i Heltertsheim faae de fleste Stemmer til Valget af en Stormester i Maltha. At Prindsen af Conde, som er givt, skulle være bestemt til denne Værdighed fortiener ikke at troes.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Østerrig. Fyrstinden af Lichtenstein har nylig høitideligholdt sin Navnesest paa en ædel Maade. Hun indbød paa denne Dag til et stort Giestebud dem af hendes Undersaatter, som havde liidt ved sidste ødelæggende Jldebrand. Da Gir sterne vare blevne muntre ved Druesaften traadde Fyrstinden, selv ind i Spisesalen og sagde: Jeg har 25000 Gylden at fordre af eder for de opbrændte Huses Opbyggelse. Alle raabte ja og bad om Taalmodighed. Nei svarede Fyrstinden, jeg vil ikke vente længere. Paa et Vink traadde nu en Tiener ind med et Fyrlad, hvorpaa Fyrstinden lod opbrænde alle Gieldsbeviserne.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Den i Wien afdøde Feldtmarskal Lasey efterlader sig en Formue af over i Million Gylden, og 3 Søsterbørn som Arvinger dertil. Man kan ansee ham som Stifter af det nuværende østerrigske Militairsystem. Han var en bestandig Yndling af Keiser Joseph, som raadførte sig med ham i alle vigtige Krigsanliggender. Den forskandsede Leir ved Kønigsgratz Aaret 1778 var hans Værk. Jgaarskrigen svang han sig Veiret. J Aaret 1766 blev han Feldtmarskal. Hans Fader, udvandrede i Aaret 1692 fra Jrland med Kong Jacob den 2den Familien nedstammer egentlig fra Normandiet. J det 11de Aarhundrede kom den med Wilhelm Erobrer til Engelland, Spind maskiner komme nu ogsaa i Brug i Wien. Han delshuset Fries, Ochs og Geymüller have til Prøve ladet sig forfærdige en Maskine, som spinder 140 Traade. Udfaldet har været efter Ønske. Man vil nu drive det i det Store, hvorved det engelske Spind vil kunne undværes og mange Penge svares for Landet.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Rusland. Omtrent 40 smaa Fartøier med Korn, Træe a. ere forulykkede ved sidste Oversvømmelse i St. Petersburg. Vandet steeg een Dag saa høit, at man ikke var i Stand til at holde Børs.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Tyrkiet. Storherren har tilkiendegivet Lord Elgin, af han til Erkiendtlighed for de Engelskes Medvirkning til Ægyptens Tilbage=Erobring vil lade bygge et nyt Pallads i Pern og at det skal overlades det engelske Gesandtskab til bestandig Eiendom.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Indenlandsk. Under 3 og 11 d. M. ere samtlige Biskopper befalede, at foranstalte Bøn af Prædikestolene, i Anledning af at hendes kongelige Høihed, Kronprindsesse Maria Sophia Friderica, befinder sig frugtsommelig.
Berlingske Tidende, 1801-12-14
Callundborg, den 2den December. J Anledning af Hr. Skuespiller Knudsens Concert, som med megen Høitidelighed blev opført i Frue Kirke i Callundborg, den 1ste December sidstafvigte, blev indsamlet til Bedste, for de i Slaget den 2den April d. A., Qvæstede og Faldnes Efterladte, den Summa 312 Rdlr. 1 Mk. 8 s., hvilke tre Hundrede og tolv Rigsdaler en Mark og otte Skilling, at Stedets Borgemester blev indsendt til den, for disse Nødlidende, allernaadigst anordnede Understøttelses Commission i Kiøbenhavn.