Corsaren, 1844-09-20
OConnells Frifindelse. Som bekjendt beordrede Cancelliet O'Connell salunder Tiltale for Mangel paa pligtskyldig Opmærksomhed samt for attenteret Oprør og Høiforræderi. Efterat Actorerne rolig havde faaet Lov til at skrive deres Jndlæg, og navnlig ingen yderligere Reassumtion af Cancelliet var begjært, idømte Hof- og Stadsretten ham et Aars Statssængsel samt en klækkelig Mulct foruden Salair til Actor og Defensor, hver med noget Tilstrækkeligt. OConnell appellerede til Høiesteret og fordrede Sagen afviist især paa Grund af den Gudenrathske Fremfærd med Jurylisten (thi det Hele foregik nemlig i England, hvor man har en Jury m. M). Høiesteret tog O'Connells Paastand til Følge og frifandt ham saaledes aldeles, hvilket ikke er saa mærkeligt, bl. A. i Betragtning af, at denne Høiesteret giver Præmisser. Jmdlertid er det dog mærkeligt, naar nan veed, hvorledes det egenlig hænger sammen med denne Frifindelse. Da vi tor sværge os Politiet i Vold paa, at Jngen veed det uden vi, og vi ønske, at Alle skulle vide det, ville vi fortælle det. Store Virkninger have ofte en yderst ringe Aarsag - det have J blandt Andet lært af "Et Glas Vand" og af de Prygl, J undertiden faae af Politiet. Saaledes vil det ikke overraste Eder synderligt at erfare, at den hemmelige sidste Grund til den store Virkning var - Berlingske." "Berlingske" havde forleden forsnakket sig. Naar man snakker meget, kan det godt hænde sig, og er derfor undskyldeligt. Den havde for at forsvare den nye Trykke- og Talefrihedslov taget sin Tilflugt til O'Connells Proces og sagt: See, den Mand er bleven dømt, og hvad har han i Grunden gjort! Hvad er nu Englands lovpriste Frihed, Meget mindre end den danske! Og mere Frihed end England ville J dog ikke have, altsaa maa vor Frihed indstrænkes. Dengang troede "Berlingske", at O'Connels Sag, var endelig afgjort. Men, da det nu led imod den Tid, da Overhuset skulde dømme i Appellen, blev den dog noget hed om Ørene af Frygt for, at O'Connell mulig kunde blive fri og dens Beviis saaledes omstødt, hvilket ikke er nogen Spøg for "Berlingske", da dens Beviser ikke ere assuerede. "Berlingskes" gode Engel ansøgte derfor i Hastom Reisestipendium af det Reiersenske Fond, under Foregivende af at ville studere Politik og Fedevarer, og reiste til England for at bearbeide Dommerne. Men Berlingskes" onde Engel reiste naturligviis med; den er jo altid ved Haanden ved "Berlingskes" Foretagender. Medens den gode Engel gik til Lordkantsleren og Lord Brougham, gik den onde Engel til Lord Denham og Lord Campbell, og da der nu kun var een Dommer tilbage, nemlig Lord Cottenham, stødte det sammen hos ham. Ved dette Møde blev "Berlingskes" gode Engel noget flau; men, da den er vant til Sligt, kunde man ikke mærke Noget paa den. Den begyndte sin Tale til den ædle Lord saaledes: Deres Herlighev! Jeg kommer hverken for at tilbyde Dem en Forøgelse i Gage eller en Orden - det koster os desværre 50 Rbd. at gjøre En til Ridder, og saa bliver han dog ikke Ridder. Men jeg kommer til Dem i Retfærdighedens og billighedens Navn. Min Client har store Fortjenester af England. Han holdt trofast med Ministeriet Melbourne & Palmer- ston, ja, han holdt med det, lige til det faldt, og nu har han lige trofast overført sin Kjærlighed til Ministeriet Peel. Han veed paa en Prik, hvormeget hvert Menneske i Storbritanien spiser, drikker o. s. v. Undet Engelstmændenes Angreb 1807 stod han paa Post paa Amalienborg og gjorde ikke den ringeste Fortræd. Opmuntret ved den onde Engels og Lordens Taushed vedblev den gode Engel: Deres Herlighed bedes derfor for hans Skyld at tage i Betragtning, at Sagen ikke blot dreier sig om O'Connells ubetydelige Person, men er af høi Vigtighed for den nye danske Trykkefrihedslov. Deres Herlighed kan tænke Dem, hvor frifindet denne Lov er, naar jeg siger Deres Herlighed, at en af vore meest frisindede Skribenter, Hr. Baron Dirckinck-Holmfeldt, kalder den frisindet. Den onde Engel. Godt, at Du bringer dette paa Bane! Jeg har ærgret mig nok over, at J anførte Dirckinck-Holmfeldt som Autoritet for, at Loven er frisindet. Beviis først, at Dirctinck-Holmfeldt er frisindet. Den gode Engel. Han er saa frifindet, saa det er en Lyst! Han er ligesaa liberal som jeg selv! Den onde Engel. Vil Du gjøre Nar af mig? Herud! "Berlingskes" gode Engel blev jagen bort, og Lord Cottenham faldt i Hænderne paa den onde Engel. Efter at have sikkret sig ham gjorde Sidstnævnte endnu en lille Udflugt til Lord Brougham. Deraf kom det, at Lord Brougham næste Dag stemte baade for og imod, hvilket kan læses i Aviserne. Men den gode Engel maatte næste Dag til sin Græmmelse høre, at O'Connell blev frifunden. Da den paa Tilbageveien til Danmark kom over Jrland og hørte Millioner Hurraer blive raabte, aldeles gratis, tog den endeel med hertil, for at dække fine Reiseomkostninger.