Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
den nordiske Krig, Tabet af Skibe, Gouverneur J. S. Hassins og de øvrige Betjenteres Uvidenhed, Egennytte, Uretfærdigheder &c. Den Hollandske Kjøbmand v. Asperns herlige Forslag at forene et Handelskammer i Altona med det gamle Compagnie, blev tilintetgjort ved de avindsyge Hollænderes og Engellænderes Cabaler. Peder Baker fra Bremen kom nu til Kjøbenhavn med en nyHandelsplan, efter hvilken det Ostindiske Compagnie ogsaa skulde drive Handel paa China. To Octroyer bleve udstædte d. 10 Febr. og 15 Martii 1730, og de udsendte Skibe hjemkom med saa rige Ladninger, at de opvakte Lyst til at deeltage i Handelen. Compagniet fik nu af Christian den Sjette en ny Octroy d. 12 April 1732 og Navn af det Kongel. Ostindiske Compagnie. Det fik storre Privilegier og skulde drive Handelen med større Kraft. Fra den Tid af fik denne Handel en fast og skadig Gang. D. 28 Julii 1772 sk. Compagniet en ny Octroy paa 20 Aar, og d. 21 Martii. en anden, noget forandret, ligeledes paa 20 Aar. Man see heraf hvor mange og store Forandringer dette Compagnie i denne lange Række af Aar har undergaaet. Snart stod det paa en blomstrende Høide, snart nedsant det næsten til intet; men bestandig hævede det, sig igjen, og har end Actiernes Priis endnu hidtil ikke naaet den overordentlige Høide, som de vare stegne til 1783, da de gjaldt 18 til 1900 Rdlr., betaltes de dog i Aaret 1806 med 750 Rdlr., uagtet de i Aaret 1801 ved en panisk Skræk, som den Gang visse Mennesker søgte at indtage Actiecierne, vare sjunkne ned til 369 og derunder. Forskiellen paa Udbyttet har allerede været saa stor, at det 1782 var 150 Rdlr. og 1793 kun 40 Rdlr. Men aldrig har Compagniet befundet sig i en saa critisk Forfatning som ved Udbrudet af nærværende Krig. Det havde 6 Skibe ude, et Antal, som saavidt Anm. veed er det største Compagniet nogensinde har havt ude paa een Tid. Men en ualmindelig Lykke var det, at Compagniet havde sine Varehuse opfyldte med Theer og hvide Varer. Dette uhyre Vareforraad, som man forhen ansaae for et virkeligt Onde, og som man næsten ikke var istand til at blive af med, blev nu Compagniets Redning. Skade, stor Skade, at Vedkommende ilede saa meget med at sælge Varene, Et eneste Aar længere Taalmodighed, og Jnteressenterne havde vundet Tønder Guld. Det er ikke Stedet her og tillige nu for sildigt at undersøge om de fleste Kjøbere, der for 2 Aar siden lode sig tilslaae forsaa store Summer Theer og hvide Varer, kunde betragtes som competente og solide. Conjuncturerne have været dem gunstige og de have indløst det Kjøbte. Men et Spørgsmaal bliver det dog altid, om Compagniet havde vovet mere ved at holde paa sine Varer endnu et Aar, end sælge dem til saadanne Kjøbere. Man syntes at have havt stor Grund til at opsætte Varenes Salg. Thi antaget, at de faldt i Prisen, saa kunde dette ikke være andet end en Følge af Fred, og altsaa af gunstige Omstændigheder, hvorved Compagniet maatte vinde paa den ene Side hvad det paa den anden tabte ved at have holdt forlænge paa sine Vare. Udeblev derimod Freden, som Tilfældet virkelig var, kunde det vente at faae en halv Gang saa meget for sit Vareforraad. Jmidlertid viser følgende korte og selige Overslag over Compagniets Tilstand, at det, uagtet Conjuncturerne har været saa uheldige, uagtet det har solgt sit Vareforraad saa tidlig, dog befinder sig i en langt bedre Tilstand end mange synes at troe og andre af gode Grunde ville indbilde Publicum.