JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Fra det gode Haabs Forbierg have vi Efterretninger til den 13de April, paa hvilken Dag denne vigtige Plads endnu hverken var i engelske eller franske, men i hollandske Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Den Russiske Flaade skal være ankommen i Duinerne, og have taget sin Station lige over for den hollandske Kyst, mod hvilken man nu vil meene, Grev Moras Expedition er stilet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Basel, den 4de August. Fredstidenden vil sikkerligen være meget velkommen i Spanien, især da de sidste Beretninger fra Madrit lød saa betænkeligt, at man, da Efterretningen om Spaniernes Nederlag den 27de Junii, og Franskmændenes forcerte Fremmarch indløb, maatte fra Madrit sende nye Tropper til Forstærkning, og, for at kunne bestride de forestaaende Krigsomkostninger, sætte Papiirpenge for 20 Millioner Piastre i Omløb. – En epidemisk Feber gjorde Nøden i Biscaia endnu større.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Man regner, at Spaniens Statsgield i de nu forløbne 28 Krigsmaaneder er steget fra 260 til 460 Millioner Piastre, uagtet den spanske Geistlighed har maattet rykke ud med 96 Millioner, og man har gjort Kirkernes Sølv- og Guldte i Penge. - Menneske=Forliiset anslaaes til 60000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Constantinopel, den 10de Julii. J Forgaars lagde en skrækkelig Jldebrand den anseeligste Deel af denne Stad og over 200 Magaziner med Tømmer, Proviant &c. i Aske. Man anslaaer Skaden til 12 Millioner Piastre. Det besynderligste derved var, at Janitscharerne, som ellers ved Jldsvaader forhen have viist sig saa virksomme i at slukke og redde, rørte sig ved denne Leilighed ikke af Stedet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
J Bulgarien og Servien har Mangel, dyr Tid, og svære Afgivter, gjort saamange Misfornøyede, at disse udgiøre en Armee af omtrent 30000 Mand, der true med at slaae sig til de Belgradske Oprøreres Partie. Porten har derfor givet Beglerbegen fra Rumelien Ordre til at sende saamange Tropper, som mueligt, imod dem; men man er af den Meening, at Eftergivenhed vilde ved denne Leilighed udrette langt mere end Haardhed. Underhandlingerne i Hensigt til Bosnien og den der bestemmende nye Grændse er endeligen nu tilendebragt. Unnafloden er bleven Grændseskiellet. Dog maa man befrygte, at Bosnierne, som ere Grundeiere, og altid have vægret sig ved at underkastes østerrigske Herredømme, ike med deres gode Villie finde sig i denne Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Genua, den 18de Julii. Franskmændene giøre alle muelige Anstalter til at forstærke deres italienske Armee. Til den Ende ere Garnisonerne fra Aix, Toulon, Marseille, Antibes a. paa Marchen derhen. Desuden have Repræsentanterne i Nizza udskrevet en Reqvisition i hele Provence. Fra Nizza flygte Jøderne og mange andre, som frygte for Østerrigernes Overfald, med deres bedste Sager til Marseille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
General Kellermann har tilskrevet den østerrigske General de Vins, og beklaget sig over, at Østerrigerne handlede saa ubarmhiertig og barbarisk med de fangne og saarede franske Soldater. General de Vins skal have svaret, at sligt skede blot af saadanne, der enten vare indfødte Tyrker, eller fra den tyrkiske Grændse. Jmidlertid vilde han sørge for, at det ikke oftere foregik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Livorno, den 29de Julii. J Gaar Eftermiddags hørde man her en vedholdende Kanonade. Anledningen veed man vel ikke. Men da den franske Flaade fra Toulon og den engelske fra Corsica ere begge i Søen, saa formodes, at det er kommet i Bataille. – Det franske Hovedqvarteer er endnu i Albenga.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Wesel, den 9de August. De franske Foranstaltninger til Overgangen over Rhinen blive nu alvorligere i Nærheden af Cølln, især have de, for at dække Arbeydet, anlagt svære Batterier lige over for Dusseldorf, og holde alle Pontons og andre Reqvisita i Beredskab. Avantgarden af den til Overgangen bestemte franske Armee under General Lesevre er 14000 Mand stærk. De Keyserlige giøre fra deres Side alle muelige Anstalter til at hindre Overgangen; imidlertid er hele Egnen dog stedse i Angest for Overfald, og fra Dusseldorf ere derfor mange af Jndvaanerne bortflygtede med deres bedste Sager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Ogsaa ved Coblenz bliver Franskmændenes Forberedelser, til Overgangen hver Dag alvorligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Frankfurt, den 11te August. Her forsikkres, nu, at Fyrste Carl von Lichtenstein og Greve von Kaunitz have af Keiseren faaet Ordre til at modtage Ludvig den Sextendes Datter paa Grændsen, og bringe hende til det Keiserlige Hof. - Det Rygte, at Monsieur var fra Verona underveys til Basel eller til den Condeiske Armee, og at han allerede var passeret St. Gallen, torde være Opdigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Haag, den 11te August. Antallet af de i Holland værende Franskmænd regnes til henved 17000 Mand; altsaa fattes endnu, til at complettere det egentlige Subsidie-Corps af 25000 Mand, omtrent 8000 Mand. J Gaar fik de deres første Lønning i hollandsk Courant. Rygtet om en nær forestaaende Fred imellem Østerrige og Frankerige fornyes, med den Tilsætning, at Østerrige skulde faae et Æqvivalent for Belgiens Afstaaelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Da den unge Herr van Dedem tet den Gelder i disse Dage tog Afsked med Generalstaternes Forsamling, for at gaae til sit Gesandtskab i Stockholm, gav Præsidenten Huber ham iblandt andet den Formaning, at være for nærværende Tid meere aarvaagen end i Fredstider; at føre et dydigt og ulasteligt Levnet; at være oprigtig i alle sine Handlinger, og forsigtig i at vælge sine Fortroelige; at søge at lægge den bataviske Ærlighed og republicanske Værdighed paa en beskeden Maade for Dagen; baade selv at adlyde Lovene, og holde sine Undergivne dertil; at rette sig efter Landets Skikke, og søge at vinde Jndvaanernes Kierlighed og Agtelse; at vise sig høflig imod enhver, men ikke smiggre nogen; at holde alle Smiggrere, hvis Sag det kunde være at udspionere ham, fra sit Huus; at være gavmild, men ikke ødsel &c. &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Alle Provindsen Hollands Kyster blive nu satte i tilbørlig Forsvarstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Kiøbenhavn, den 21 August. J Morges nedkom Hendes Kongelige Høyhed Kronprindsessen lykkelig med en Prindsesse, hvilket saa strax ved Kanoners Løsning fra Stadens Volde og Tøyhuset, blev tilkiendegivet, saavelsom og fra begge de Kongelige Palais Altaner ved Pauker og Trompeter, samt Hautboisterne af begge Garderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
Om Eftermiddagen Kl. 5 Slet behagede Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsen naadigst at modtage Gratulations-Cuur af Damer og Cavallerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-21
J Tallotteriets 592 Trækning i Altona, den 18de August, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB C. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus= og ReysepostilMonsens Søebo. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Kiøbenhavns Aar. No. nu. huus, hun Post-Tidender, samt an, gitiMandagen, den 24 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Det, der i nærværende Øyeblik især har tildraget sig hele Europas, ja hele Menneskelighedens Opmærksomhed, er den alt meere og meere opklarende Udsigt til den saalænge ønskede, og saa inderlig savnede Almeenfred. Nærværende Tidendes Samler vil, saavidt mueligt, under eet sammendrage, hvad de forskiellige Efterretninger have mældet, og haaber han Tilgivelse, fordi han i dettes Fordrag afviger lidt fra sædvanlig Avis form.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Under det Datum, Nederelven den 18de August, have de altonaiske Tidender tilbagekaldet den weselske Tidendes Beretning af 13de f. M., i Følge hvilken den i Bern værende franske Convendeputeret Dubois skulde den 10de have bekiendtgjort Stedets Forvaltning, at Freden med Riget var kommen i Rigtighed. Midlertid bebudes dog fra Basel under 6te og 8de August, at denne Fred, der haabedes at have Almeenfreden i det mindste til Lands i sit følge, var meget nær, samt at den preussiske Statsminister Hardenberg siden sin Tilbagekomst havde have forskiellige Conferencer med Gesandten Barthellem, og at den keiserlige Minister Bartenstein med det første ventedes, og at man endog paastod, at Punctationerne til den kommende almeene Riigsfred af de derværende adskillige Riigstænders Agenter i faa Dage vilde blive sluttet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Fra Paris beretter man under ottende August, at det forsikkres, at ved Almeenvelscommitteen en Coureer skal være ankommen, hvormed Kongen af Preussen anholdt om en Vaabenstilstand for Riigskredsene; ligesom og en Coureer fra Barthelem med Fredsforslag, hvilke Keiseren, som Riigsoverhoved, har gjort. Vel bebude tillige Tidenderne, i Følge en privat Skrivelse til Leipzig fra Wien, at det østerrigske Hof, bundet ved sin Convention med Storbritannien, for det første synes at vilde oppebie Udfaldet med den ny Vendee (formodentlig det ulykkelige Korstog til Qviberon) og at her tilforladelig Aarsagen laae, hvorfor Riigsfredsanliggendet gik saa langsom en Gang; men da nu den anførte Betænkeligheds Grund af General Hoche temmelig tilstrækkelig synes hævet, ja da endog, i Følge de næstsidste Tidender, dets trofasteste Venner i det engelske Ministerium skulle være blevne fredkiære, er det at haabe, at den preussiske Gesandt forestaaende Foredrag til Riigsdagen om Fredsunderhandlingernes Aabning ikke vil blive forgieves.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Ogsaa mældes fra Paris, at man der venter Grev Stahremberg med et anseeligt følge, under Foregivende af at underhandle om Udvexlingen af Ludvig den Sidstes Datter mod de i østerrigsk Fangenskab ved Dumouriets Forræderie givne franske Convendeputerede; hvilket vel imidlertid neppe kan være hans egentlige Ærende, da jo Conventen herom saa bestemt har udladt sig, at ingen Underhandling giøres fornøden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Paa samme Tid bebudes i Paris ogsaa Freden med Jtalien, som meget nær, og tillige meget fordeelagtig for Frankerigs Handel, hvis Fremme nu angives som en af de store Drivefiedre til den spanske Fred, hvis overilende Slutning lægges Barthelem til Last af mange, der paastaae, at han, hvis han havde oppebiet Efterretningen om de Franskes seeneste Fordeele i Spanien, kunde have faaet de i Toulon af Spanierne borttagne Krigsskibe igien, og Øen Portoricco til Tilgift. Parisiske offentlige Blade beregne imidlertid denne Freds Fordele, hvoriblant de især regne, at der nu fra begge Pyrenæer Armeerne i det mindste kunne sendes 50000 Mand til den vestlige, og den ved Rømning meget svækkede italienske Hær. Blandt de Ting, der, om ikke saa udtrykkelig bebude, dog unægtelig fremskynde Freden, henhører det nu allevegne fra Dusseldorfs Egne stigende Rædselskriig om de Franskes frygtelige Tilberedelser til at gaae over Rhinstrømmen. Ved Maynz paastaaer man derimod at være uden Fare, ja Arbeidet paa Fæstningsværkerne skal endog paa nogle Dage være ophørt. Ogsaa blive de Franskes Fordeele i Vestindien alt mere og meere betydelige; efter en Jndberetning, som Fer mond i Conventmødet den 4de August har oplæst, og som den borgerlige Commissair paa Øerne, Victor Hugues, havde indsendt, vaiede nu det trefarvede Flag paa St. Lucie, Grenada, Domingo, Mariegalante, og Destrade, og Øerne St. Martin og St. Eustach vare givne Hollænderne tilbage, og stemmer denne Beretning temmelig overeens med de Tidender, Admiral Caldwell, som den 6te Julii paa Fregatten Blanche var gaaet fra Antigua, havde medbragt til London. Naar derimod Moniteuren blandt de tilbagevundne Øer nævner Martiniqve, da stemmer det ikke med den engelske Beretning, i Følge hvilken de franske Colonister havde været uheldige i det Forsøg, de havde gjort paa at bemestre sig Fortet Bourbon der paa Øen, dog ventede man, at de Franske nu, da de vare Eiere af St. Lucie, vilde vende deres Hovedmagt hid. Paa de tagne Øer skal findes for otte hundrede Millioner Emigranteiendomme, og store Forraad af Colonialvarer, der kun vente paa Skibe og et gunstigt Øieblik, for at overbringes til Frankerig. Paa Boussyd'Anglas's Foredrag har Conventen nu decreteret, at disse Colonier udgiøre en integrerende Deel af Republiken, og ere underkastede de samme Love, som dens andre Lande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Den spanske Deel af Øen Hispaniola eller Domingo, som Frankerig ved nylig Fredslutning fik, skal være den største Deel af dette Land, der er næsten saa stort som Jrland. Medens alle disse ovenanførte Begivenheder synes at bebude eller fremskynde Freden, tvistes man i Paris, enten Republiken skal efter sine eengang erklærede Grundsætninger forvandle de erobrede Lande til selvstændige Republiker, eller indlemme dem som Departementer i det franske Rige, eller give – hvad dog alle sande Republideres forrige Eiere dem tilkanere siges at forkaste bage. Maaskee gaaes en Middelvey mellem alle tre Meeninger; men lidt ubegribeligt falder det, naar Aviserne ynke om, at Keiseren kunde blive holdt skadesløs for Belgien, omtrent som naar de ville indbilde os, at Danmark og Sverrig i Forening med Engelland og Preussen, interessere sig for, at Tingene i Holland igien skal sættes paa den gamle Fod; eller at Keiseren fordrer, at Preussen, ved sin Mellemhandling skal skaffe Riget en Fred, hvori Status qvo skal være Grundvolden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Vi gaae nu til de meere specielle Nyheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Den ved den vestlige Armee nedsatte Militaircommission skal alt den 28de Julii have begyndt Processen, mod de i Qvideron fangne Emigranter, og paa samme Dag dømt Bispen af Dol, og den unge Sombreuil, berømt af sit tappre Forhold i de sidste Fægtninger, og berygtet for hans Folks slette Forhold i de hannoverske Lande - til Døde; hvorpaa de og skulde være skudte. Chouannerne skulle derimod under adskillige Anførere være i Vaaben, og udøve de umenneskeligste Gruesomheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Wien, den 8de August. Keiseren har udnævnt Grev Wurmser til Chef for en Armee paa 50000 Mand, der skal agere offensive i Forening med Prindsen af Conde, medens Clairfait bliver i Spidsen for en Observationshær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Da de to nys dømte Statsforbrydere, Prandstætter og Jellien, stod i Gabestokken, var der et uhyre Tilløb af henimod 30000 Mennesker, og Gadedrengene og Sælgekiærlingerne sang Nidriim paa Prandstætter, og smækkede med deres Pidske. Ja, Gadedrengene bare endog en rød Fane og en Hat paa en Stang foran, da han førtes til Gabestokken; hvilket Aviserne altsammen, formodentlig til Ære for den wienske Pøbels ædle Patriotisme, omstændelig fortælle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Fra Pohlen indløbne Breve forsikkre, at dette Lands Skjæbne skal saa godt som være afgjort. Preussen afstaaer Staden Cracau med Palatinatet til Østerrig, og faaer Warschau. Rusland beholder, Warschau undtagen, alt hvad det har i Besiddelse. Om en egen Deel, der under Navn af Pohlen skulde blive tilbage under Stanislaus, viide disse Breve intet. Snart vil det dog nok vise sig, hvormegen Gudsløn hine Pohlens trende Naboer ville fortiene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Holland, den 11te August. De i hollandsk Tieneste tagne Franske faae nu hollandsk Sold; mange have midlertid forlangt at vende tilbage til deres Fædreland; dog skulle endnu 16 til 17000 være igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
I Amsterdam er det paa en 8 Dages Tid meget uroeligt. Clubberne forlange alle dem afsatte, der ere den gamle Regiering hengivne. De have begyndt med Nat vægterne, og siden med Commissarierne ved Veerschiffen. Mange Tørveskiærere og Grønthandlere ere blevne mishandlede, og nogle skulle have sat Livet til. Man vilde ogsaa angribe Kornhandlerne, men Borgerne kom i Vaaben; og endnu maae der staae Vagt paa Grønttorvet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Den 7de fik Generalstaterne fra den danske Gesandt Schubart et Brev, hvori han tilkiendegav dem, at den af hollandsk Tieneste afskedigede Ridder von Kingsbergen, var som General-Admiral ansat ved den danske Marine; og at han smiggrede sig, at deres Høymægtigheder vilde bevilge Kongens, hans Herres, General-Admiral alle paa dem ankommende Lettelser, naar det gieldte om, at han skulde begive sig til sit Bestemmelses-Sted. De hollandske Deputerte have taget Copie deraf, for at raadslaae derom. Den russiske Flode skal endnu ligge i Dünerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Kiøbenhavn, den 24 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Meteorologiske Observationer. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Vinden. Therm. Varme. 17 August. O. N. O. 28. I. L.S. O. N. N. O.S. V. N. V. S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolsens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aucora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-24
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolsens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmans Sieleroe. Dancheels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler om Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst, Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Evangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen. en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Kiøbenhavns Aar. No. nem huus. umann. Post-Tidender. Just, Fredagen, den 28 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Paris, den 10de og 11te August. Conventen har den 10de August helligholdt Thuilleriernes Bestormelse og Tronens Fald, først med Musik i sin Sahl og en med meget bifald optagen Tale af Præsidenten Daunou, og siden med en stor almeen musikalsk Fest i Thuilleriehaugen. Som et nyt Beviis, hvormeget Conventen erkiender Kunsternes, især den siælebøyende Musiks Jndflydelse paa Nationalcaracter og Sæder, fortiener at anføres, at det nylig oprettede musikalske Conservatorium, eller National-Jnstitut, til Opsynsmænd har faaet Gretry og Gossee, tilligemed Cherubini (Florians Componist) Mesul og Lesueur. Mod Rædselsmændene, der synes nu og da paa nye at vilde reise Hovedet i Paris, ja endog den 8de August vilde bemestre sig to Loger i Conventsalen, samt opegge Forstædernes Arbeidsfolk, at de i Massa skulde drage til Conventen, og fordre Levnetsmidlerne ligesaa godt Kiøb som 1789, forstærker man Sikkerheds-Anstalterne; ja der tales endog om, at Conventen torde i Paris gribe til ligesaadanne Huusrandsagninger, som de i Lyon, for at paagribe Forprangerne, Pengeaagrerne, de utilladte Fremmede, og Royalisterne. Midlertid falder Guldet og Sølvet noget imod Assignaterne; saa blive ogsaa Sukker og Lys bedre Kiøb, og Kornmangelen tager saaledes af, at Postenbagerne den 7de have fundet sig beføyede at anholde hos Conventen om at hæve det Decret, der forbød at bage Posteyer til Salg. Ogsaa fremturer Conventen alvorligen i sin allerede nogle Gange paaskyndte Luttrelse. Den 8de August aflagde Giraud Pouzzols i Lovgivnings=Committeens Navn den paalagte Jndberetning, der siden fortsattes af Bezard, og Genissieux, og der naturligviis fornemmelig rammer Biergets Levninger. De første, Raden kom be til, vare de allerede tilforn anklagede, Laignelot - kiendt af sin Jndberetning om Jacobinerclubbens Ophævelse - og Leqvinio, ikke ubekiendt som Forfatter og Atheismens Forfægter, hvilke begge beskyldtes paa deres Sending til Rochefort og Rochelle at have indført Rædselsystemet. Leqvinio, som var fraværende, havde i Forveien skriftlig forsvaret sig, med Foregivende, at Tingenes daværende Tilstand havde fornødiget dette hans Forhold. Midlertid blev han decreteret til Fængsling, og tillige nøyagtig Forsegling befalet saavel hos ham som hos hans Broder, hvem adskillige Tønder med Guld skulde være tilsendte, og anmærkede derhos Lesage, at hos en anden, som Rædselsmand alt fængslet Deputeret, Lavallee, vare fundne Sølvkalke, Monstranzer, og andet Kirkesølvtøi. Tilligemed disse tvende bleve ogsaa La not og Lescot, to mindre bekiendte Deputerte, decreterede til Fængsling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Næste Dag kom Raden til Fouche fra Nantes, der alt under Robespierre stod paa det sorte Brædt, Massien, tilforn anklaget; Laplanche, der midt i Rædselsepochen af Camille Desmoulins blev nævnet som en udmærket Rædselsmand, Pierry, Bo, Chaudron-Rousseau, og Dupin, der især anklagedes, som de paa een Dag henrettede 32 Generalskatteforpagteres – hvilke naturligviis nu samtlig hedde dydige Huusfædre – løgnagtige Anklager og Morder, og forsikkrer man, at der til disse vil med det første endnu komme flere, ja maaskee alle de Overblevne af det gamle Biergpartie, der endnu langt fra ikke er udryddet, skiøndt det synes undertrykt, i Conventen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-28
Den i Toulon fængslede Deputerte Charbonnier, Formanden for den sidste der udbrudte Opstand, er med 100 andre Fangne sendt til Marseille for at dømmes. Ligeledes ere Medlemmerne af den ved sine grusomme Blod domme berygtede Militair=Commission i Lion bragte i Lænker til Grenoble, at dømmes der. Denne Forfølgelse mod Rædselsystemets gamle Tilhængere bringer dem i adskillige Egne, hvor man ikke har strax hæftet dem, til fortvivlede Beslutninger. J Egnen ved Arles have de forenet sig i Røverbander, der om Dagen 600 Mand stærke ere skiulte i Moser, Huu ler, og andre Smuthuller, men om Natten plyndre og myrde paa Landeveiene, overfalde de enkelte Gaarde, og dræbe alle dem, der ere bekiendte under Navn af Modererte, Patrioter, Constitutionsvenner fra 1789, eller der siden 27de Julii 1794 have modtaget Embeder. J Departementet Vamlure vover næsten ingen Selveyer mere at blive paa sin Gaard, men alle søge Sikkerhed i Stæderne.