JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Catalani blev ved Jndtrædelsen modtagen med Applaus, fordi hun uopfordret og uden at det var anført paa Placaten, glædede Almeenheden, med at synge denne skjønne Sang, som hun ogsaa paa Concerten d. 17de gav. Den Udtryk*) Det Ord stor bruges om enhver Concert i Almindelighed, hvor liden den end ofte i og for sig ere fuldhed og Følelse, ledsaget af den herligste Gestus, som Konstnerinden især ved denne Sangs Foredrag yttrer, overgaaer al Forestilling, og det Høitidelige deri forøges end mere derved, at det hele Publicum i samme Øieblik hun istemmer den, reiser sig og bliver staaende indtil den er forbi, og et jublende Bravoraab er ydet baade Sangens Æmne og Sangerinden selv. - Hvad Declamations=Nummerne angaaer, da foredrog Jfr. Jørgensen et Digt til Apollo, af Prof. Øhlenschlæger. En Sang til Dannebrog af Prof. Rahbek. blev afsjungen, men uden Applaus. Men Epilogen af Dr. Heiberg blev af Hr. Stage fremsagt paa en ret hjertelig Maade. Dens Fremsigelse af ham var saa meget mere passende, som han selv er en Søn af en fortjent Sømand (afdøde Capitain Stage. - Ved denne Leilighed være det Anmelderen tilladt at bemærke, at Declamationerne paa vort Theater som oftest, i Henseende til Valget af Stykker, ikke altid kunne ansees at fortjene ubetinget Ros. Enten vælger man Digte som ere hørte over Snese Gange tilforn, f. Ex. Priisspørgsmaalet af Storm, Todes Oldtidens Riis, Gaflen af Wessel, eller en anden gammel vandet Fabel af Gellert, en Ubetydelighed af Castelli, et smagløst tydsk Digt, eller og Episoder af større Værker, aldeles udrevne af deres Sammenhæng og uforstaaelige for de Fleste. Der gives i vore Dage Æsthetikere nok, der kunde sige Vedkommende, at der gives flere danske Digte som fortjene at declameres, end de, der staae i Rahbeks Læsebog og Sanders Odeum, hvori Valget vel ikke stedse tør siges fri for al Partiskhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
En Kirkegaard var det meest passende Sted til saadan en Forestilling, hvis Formaal var at bevare Erindringen af Pestens skrækkelige Elendighed, men tillige at minde Enhver om hans uundgaaelige Skjebne. - J Raadhuset i Basel skal Holbein have malet tre Vægge, men kun en af dem blev bag de gamle Tapeter opdaget 1817. (Jnf. Westminster Reriew, Juli 1827.) Norske Speciessedler. Strøeranker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Jmellem alle Religionsskrifter er vel Intet vanskeligere at forfatte, end en god Lærebog; hvormange Fordringer skulde den ikke fyldestgjøre, Ved Menighedernes forskjellige Dannelse, og ved Lærernes forskjellige Kundskaber og Duelighed, er det heller ikke muligt, at skrive en almindelig, for den evangeliske Kirke overalt passende, Lærrebog; thi enhver Lærer, altsaa ogsaa den geistlige, jo mere han har en egen, af andre uafhængig, videnskabelig Aand i sig, vælger sin egen Gang, ogsaa i Underviisningen, og alt fremmedt Arbeide, hvorefter han skal catechisere, er for ham en ubehagelig Jndskrænkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Hamburg 2 M. Species 219. (Meddeelte af Sp.)a vista 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Specier solgtes til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-26
Kjøbenhavns Børs, d. 26 Februari 1828. 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 155 155 1/2 Rbd. Sdl. Rbs. Tegn. Rbd. Sedl. 77 3/478 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. Sedler. 98 98 1/2 Rbd. r. S. 106 106 1/4 i Banco. 98 199 i Banco. i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 58 3/4159. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Nyeste Skilderde af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Martii 1828. Bor en redelig Præst, der ikke troer Alt hvad der staaer i de symbolske Høyer, frasige sig sit Embede. Dette Spørgsmaal drøftes saaledes af Garve. i hans Charakter Zollikofers: Der gives strenge Dommere, der gaae saa tilt, at enhver Præst, hvis Undersøgelser ikke tillide ham i alle Stykker at være enig med sine Forgjængere, gjøre de det til en Pligt at nedlægge sit Embede. Men betænke disse Mænd vil, at Sandheds Udgrandskning og bestandig Opmærksomhed paa sammes Renselse er en Læ rets første Pligt. Hvilken Sort Mennesker vil blive tilbage for Præstestanden, naar alle de, som har Evne og Hu til at tænke selv, vilde forlade denne Stand, Men naar vi tillade dem Forskning, eller vel endog gjør den til en Pligt, kan da følgen deraf være en Forbrydelse, eller er det billigt, at udøvelsen af en Pligt skal gjøre dem ulykkelige? Er det muigt, at Alle, som forstandigt grandske over Mysterier, kan stemme overeens med hinanden, Staaer det i et Menneskes Magt, at forandre sine Tankers Gang og antage Andet for sandt, end det, som Grundenes Kraft overbeviser ham om, Og skulde Enhver, saa faae der skeete Forandring i hans Overbeviisninger, strax forlade Embede, Stand og alle de Forbindelser, hvori han kan gavne, og hvorved han ogsaa allene kan underholde sig og sin Familie? Hvilken Forstyrrelse vilde det ikke forvolde, ikke allene i huslig Lyksalighed, men selv i Kirke og Stat Hvor langt meere skadelig for menig Mands Religion vilde den Opsigt være, naar en agtet Lærer frasagde sig sit Embede, end hans Avi gelse fra det befalede Lærebegreb, Endnu et Ord til Publicum, især til Skolemænd, betræffende det af mig bebudede latinsk- danske og dansk latinske Haandlexicon. Da mig fra høiere Haand er givet Haab om Understøttelse til dette Verks Fremme, tilbyder jeg herved et Qvantum af 250 Exemplarer, til Brug for Skoler, for en Priis af 2 Specier for det hele Verk, hvoraf den ene Specie erlægges, som Prænumeration, ved Modtagelsen af de 8 første Prøveark. Da dette kun er 2/3 af Subscriptionsprisen, eller omtrent 5 Skilling pr. Ark, saa udbedes Attest fra Vedkommende, at de forlangte Exemplarer ere bestemte til Skolebrug. Man behager at henvende sig til mig i portofrie Breve, adresserte til min Bopæl, Springgade 40, 1ste Sal. - J næste Uge ville Subscriptionsplaner blive omdeelte her i Staden, samt omsendte i alle danske Provinser og i Norge. Kjøbenhavn d. 28 Febr. 1818. J. C. Lange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Om Mad. Catalani læses følgende, under 15 Sept. f. A. fra Stokholm: "Først sildigen, efterat hendes Hæders Sommeregn allerede er stegen over Middagshøiden, har hun taget Veien til Skandinavien. Men det var dog i Dag en smuk Høstdag og hun bliver end i Høsten et skjønt Særsyn. - Men mod Dukaterne maatte hver svensk Patriot protestere; thi Dukater ere her i Papirets Land ligesaa sjeldne som modne Viindruer. Tre Rd. Banco i Papir var Prisen for Billetterne, og man havde allerede protesteret mod Anmasselsen og spaaet tomt Huus, da ingen Virtuos nogentid har forlangt mere end een Rdlr. Men Mad. Catalani seirede. Om end Huset ikke var fuldt, saa var dog Kirken det, og 3000 Billetter bleve afsatte."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Berigtigelser og bemærkninger ved nogle foregaaende Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
J Hr. Adjunkt L. Bergs Stykke i Nr. 14, Spalte 214, 13 Linie staaer Juskeri istedetfor Fuskeri, hvilket har sin Grund i den egne Maade, hvorpaa det forfeilede Bogstav af skrevet i Manuskriptet, som man har søgt paa det nøjagtigste at følge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Ved Stykket i Nr. 16. Handelsmand Koe sted til hans Korrespondent i Hierbek, er forglemt at tilføies, at det er taget af Følgebladet Nr. 13 til Thisteds Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
J Nr. 17 er i Hr. J. C. Langes Svar til Hr. Prof. Dr. Fogtmann indløben, Spalte, 260, Lin. 8, den Feil, at der tales om kort fremsatte Anskuelser istedetfor klart fremsatte. S. 266, Lin. 23, istedetfor Oldtidens Riis. læs: Oldtidens Ros - Lin. 24 istedetfor eller en anden læs; eller en og anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Kjøbenhavns Børs d. 29 Februari 1828. Hamburg 2 M.a vista 218. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-01
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. 6. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 155 166 1/2 Rbd. Sal. - Rbs. Teg 84 1/2 85 Rbd. Sedl. i Banco. - Sedler. 198 1/2 Rbd. r. 6. 106 106 1/2 i Banco. 98 199 i Banco. i Sedler. - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Nyeste. kilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 19. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Martii 1828. Erklæring angaaende det af mig forfattede, i 5te Hefte af Nordisk Tidsskrift, optagne. Om Engellændernes Tog til Kjøbenhavn 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Alt hvad der er oversat pa fremmede Sprog er oversat af Dansk, enhver Ordbog er tysk dansk, fransk dansk, engelsk dansk, latinsk dansk, - ja lapponico danico latinum Nidrosiæ 1768). og snart græsk dansk og hebraisk dansk. Hvorledes ville da Nordmændene bevæge, jeg vil ikke sige os Daner, men alle Epropas Folkefærd tilat forandre Talebrug, og kalde dette Sprog Norsk, Men kan det umulig skie, bliver Holberg evig en dansk Forfatter, om han ogsa til Gange havde været født i Norge; hvor darlig er da den Forfængelighed, at kalde det norsk, som de nu herefter udgive, og derved i hele Verdens ne give Slip pa den Ære, som de i Sekler have arbeidet troligen pa at indlægge sig Hvortil nytter ogsaa den tomme Lyd af norsk, om noget, som dog ikke er bestemt og udelukkende norsk, Nordmændene ville dog umuligen kunne nægte os Danske en stor Deel i Sprogets Dannelse og Literaturens Hæder, ja vel større end de selv have. Det ringeste Blik pa Sprogets Historie fra Christen Pedersen til A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Øhlenschlægger matte i sa Fald gjendrive dem. Trosforbedringen med Bibeloversættelsen, og alle didhørende Skrifter er jo dog udgaet fra Danmark. Den hele Masse af Oplysning og Kundskaber er jo udstrømmet over begge Rigerne fra Københavns Universitet. Lovgivningen er jo udstædt af den fælles Regjering i København, lige ned til den endnu levende Slægt. Hvorledes kan det da nægtes at Danmark har haft, og efter Kulturens historisk-beviislige Gang maattet have stor, ja abenbare den største Deel i det fælles Sprogs Dannelse og det fælles Bogvæsen; Dette er vel og Aarsagen til at man efter tavs Overeenskomst nu i flere Hundredar har kaldet Sproget og Bogvæsenet Dansk. Under dette Navn have begge nu begyndt at tildrage sig Opmærksomhed i fremmede Lande, ikke blot Sverrig og Finland, men ogsa i Tyskland, Nederlandene, Frankerig og Engelland gives adskillige Lærde, som dyrke og ynde den danske Tunge nar ville Nordmændene alene skaffe sit norske Sprog, som, snart sagt, intet Menneske har hørt nævne, og sit norske Bogvæsen, som ingen Bøger har at opvise, en lignende Hæder? Det er billigt at kalde norsk hvad der angar Norge, norsk Handel, norsk Lovgivning, norsk Regjering, norsk Almuesprog o. s. v., men at kalde det norsk som er fælles for Danmark og Norge, synes ligesa underligt, som at sige den norske Halvso. desl., al den Stund Norge ikke udgør Hoved landet, ligesa lidet i den ny som i den gamle Forening. Hvem taler vel om det sveitserske eller k. k. østerrigske Sprog og Bogvæsen, Aldrig ere heller Nordamerikanerne faldne pa, at kalde sit Sprog Nordamerikansk isteden for Engelsk, uagtet de for saavidt ere komne videre end Nordmændene, at de alt have ført Krige med Engellænderne, og selv have at forsvare sin Uafhængighed og Natsionalitet imod Englands Jndgreb fra umiddelbar tilgrændsende Provinser. Er Nordmændenes Mening derimod, som ovenfor omtalt, at forandre og fornorske selve Sproget, og saledes virkelig begynde en ny Natsionalliteratur, samatte man da til at oversætte Bibelen o. s. v. pa Norsk, og savilde man snart give Folket Afsmag for de hidtil i Danmark og Norg udkomne Bøger, og just derved berøve det den Fordel at eie en Natsionalliteratur, og sætte dets Oplysning og Dannelse den vældigste Dæmning i Vejen Dog derpaa kan vel næppe nogen klog Nordmand tænke for Alvar. Det torde derfor blive savel haderligst som fordeelagtigst for det norske Folk at vag med Omhu over det fælles Sprogs Renhed og Rigtighed, og lade sig nøie med det hidtil bekjendte Navn, hvori der ikke kan ligge noget krænkende nu, mere end i Snorre Sturlesen, Tid, da Norge var et uafhængigt Rige. historiske Oprindelse til dette Navn, eller Arsagtil dets almindelig udstrakte Brug, tildeels grundet i Landenes gjeografiske Beliggenhed pa Jordkloden, ville Nordmændene dog i Evighed aldrikunne forandre eller udslette af Epropas Arbøger. R. Rask.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Jndenlandske Efterretninger. "Damfiskeriet er en for Hertugdømmet Holsteen eiendommelig Gren af Landøkonomien, som kun meget faa Lande have tilfælles med det, og maaskee vil det ikke i noget Land opnaae en saadan Fuldkommenhed som her. Dammenes Areal bliver efter en vis Orden og Følge afvexlende brugt snart til Fiskerie, snart til Kornavl, til Høbjergning og til Græsgang paa samme Maade, som den holstenske Landmand systematisk afvexler med sine Agres Brug til Korn- og Qvægavl. Thaers Annaler 1800. I. 53 63 læser man en Beskrivelse over de holstenske Karpedammes Jndretning. Det Kjøbenhavnske Videnskabernes Selskab havde for det Classenske Legat gjort Damfiskeriet til Gienstand for en Prisopgave, og tilkiendte en Afhandling af Hr. Landinspektør Gudme Prisen. Denne Afhandling er nu udkommet paa dansk (hos Popp Østergade No. 72 for 72 Skill.) "Naar man seer paa Dam fiskeriet i det Hele, saa maa det, som enhver Fabrik, være desto fordeelagtigere jo større det er, fordi alle dertil nødvendige Redskaber maa anskaffes og holdes vedlige, saavel ved et mindre som ved et større Fiskerie, fordi et større An lag er forbundet med ubetydeligt større Bekostninger, og endelig fordi de Kundskaber man me have og erhverve sig, og den Opmærksom tid Opsynsmanden maa anvende derpaa, ikke ter være ringere ved Anlægget af et mindre end tid et store Fiskerie." - Et fuldstændigt Dam fiskerie kan kun udføres i Forening af hele Distrikler. Da et saadant, med Kyndighed anlagt og bestyret, er fordeelagtigt, saa fortjener den gode Anviisning, som benævnte Prisskrift giver, hvortil hører et Stentryk, megen Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Blandede Efterretninger. (Meddeelt.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
J Anledning af Hr. L's. Udbasunen af den homovathiske Lægemethode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Hr. Geheimeraad og Livlæge von Wedelind i Darmstadt har fuldkommen bevist, at denne Methode slet ingen Værd har. Den Tid er nær, da man vil finde det ubegribeligt, hvorledes et saa aldeles grundløst og paa de forunderligste Hypotheser beroende medicinsk System blot et Øjeblik har kunne vildlede Lægerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
J Overbeviisning om denne Læres totale Nullitet ere nu omstunder ikke allene alle indsigtsfulde Læger enige, men den har ogsaa mistet nogle af sine forrige Tilhængere. Jkkun af den med Alderdom følgende Kraftløshed lader det sig forklare, at en berømt Veteran har kunne lade sig forlede til at beskytte og søge at udbrede saa absurd en Lære. (Af Erganzungsblatter zur Jenaischen Litteraturzeitung. 1828 No. 8.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Demoiselle Sontags Hylding. Aldrig er der vel blevet bragt Sangerinder saadanne Hyldinger, som i vore Dage. Fordum belønnede man dem, naar deres Talent var overordentligt, med Penge, nu yder man dem Offere som ellers kun store Helte, Lærde og Kunstnere tildeeltes. Man høre hvad Berliner Conversations-Blatt beretter om Dem. Sontag: Allerede i mange Aar er vort Porcellainsfabrik her berømt i Udlandet ved sine Arbeider, og ligesom man fra Rom forsender, som de kostbareste Foræringer, musiviske Malerier, og fra Paris Goblins, saaledes ere i det Berlinske Porcellainsfabrik for Keisere, Konger og Hærførere blevne forfærdigede Foræringer, og disse Arbeider have i Engelland, og Frankrig beholdt Forrangen fremfor alle andre. Et nyt Beviis paa sin høie Konstfærdighed og Smag gav Fabriken ved en Vase, hvilken adskillige Venner og Velyndere af Konsten, som vi erfare, uden nøiere personligt Bekjendtskab, af reen Erkiendelse af den Kongelige Kammer sangerinde Dem. Sontags Talent, have ladet forfærdige. Paa den ene Side sees det Königstadtische Theater, og Demois. Sontags Bolig, paa den anden en Blomsterkrands og en Lyra, med gyldne Stjerner, malede af Prof. Volkers konstfærdige Haand. Gjennem Blomsterkrandsen slynger et Baand sig, paa hvilket de Roller og Operaer, hvori Demois. Sontag er optraadt paa Königstadt-Theatret. Disse Blomster ere ikke valgte uden Betydning, f. Ex. Sneeblomster (Bertha i Sneen), Violen (Angeling i Cenerentola), Laurbær (Laura i Cost fan tutte, rød Rose (Lilla i Cosa rara). - Omkring Foden af Vasen ligger en Ephenkrands og derimellem læser man: Erinnerung an Berlind. 5 Sept. 1827. Begge Hovedmalerierne ere adskilte ved en Zirat, der bestaar af Arabesker af TheaterEmblemmer, der dannes af aabne Nodebøger med Steder af de meest yndede Operaer. Paa Vasen, laae et Digt trykt paa hvidt Atlask med gyldne Bogstaver. Med Føie kunde man her spørge Hvad levner Du, o, Tydskland, Dine Vise, Din Keppler, Goethe, Schiller, Kant, Naar saa Du hædre vil en ung Aktrise, Som blot ved Sang Dit Bifaldt vandt: Mon gamle Fritz i Graven ei sig vender, Naar slig en Vase man Aktrisen sender, Bemærkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
J dette Blad No. 17, Spalte 266, blev, i et meddeelt Stykke om den Concert, som den 20de Febr. blev givet til Fordeel for Bombe bøssen og Hr. Skuespiller Kirchheiner, efter venskabelig Overeenskomst, anført: at en Sang til Dannebrog af Professor Rahbek blev afsjungen. Dette maae berigtiges. Concertens anden Afdeling skulde nemlig, efter Plakaten eller Bekjendtgjørelsen om Concerten, (see Adresse Avis No. 40) have været aabnet med en Sang til Dannebrog af Hr. Professor Rahbek." Ifdetfor denne bebudede Sang, gav man en anden af Hr. Kommandeur Wulff, hvilken Plakaten havde sat under 1ste Afdelings 1ste Nummer. Den gjaldt ogsaa Dannebrog, og Anmælderen troede Plakatens Ord, at den var af Hr. Professor Rahbek. Nu læser man i Kjøbenhavnsposten No. 18, at samme Blads Udgiver er bemyndiget til at bemærke, at der til Bombebøssens sidste Concert hverken er forlangt eller skrevet nogen Sang til Dannebrog af Hr. Professor Ridder Rahbek, og at en saadan Sang følgeligen ligesaalidt er afsjungen. Man finder det besynderligt, at denne bemærkning er og, som det synes, ikke velvilligen) - stillet mod Skilderiet, istedetfor at de rette Vedkommende synes at være de, der udstædte Bekjendtgjørelsen og Plakaten. Fremdeles, at den ikke er givet i Adresse-Avisen, hvorigjennem Bekjendtgjørelsen blev udspredt, og hvorved Anmelderen, der hørte Concerten, blev vildledet i Henseende til Sangens Forfatters Navn, eller til Redaktøren af Skilderiet, til hvilket Blad dernæst Berigtigelsen vel henhørte, og hvor man ikke nægter Optagelsen af enhver beføiet, eller velvillig bemærkning, men tvertimod med Erkjendtlighed modtager, udbeder og benytter samme. Om det ikke er en Uskik, at man ved Concerter jevnligen tillader sig at afvige fra Plakaternes Jndhold, er et Spørgsmaal, man ved denne Leilighed fremsætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Martii 1828. Hamburg 2 M. -a vista 217. Species 219.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-04
Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. 165 155 1/2 Rbd. Sdl. 50 50 1/4 Rbs. Tegn. 84 84 1/2 Rbd. Sedl. i Banco. 111 3/4 112 Sedler. 9898 1/2 Rbd. r. S. 106 106 1/4 i Banco. 98 199 i Banco. i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 20. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Martii 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
Theologiske Blandingsstykker. (Jndsidderen anseer sig for beføjet til at erklære, at de Smaasykker, som med den Overskrift: "ationalisternes Daad og Anti-Rationalisternes Tro vare indrykkede i dette Blads Nr. 17, ikke hidrørte fra ham, samt tillader sig endvidere ved denne Lejlighed at bemærke, at han fremdeles som hidtil vil være kjendelig paa sin eengang valgte Overskrift og paa sit Slutningsmærke) 10. Chiliasmus i Aaret 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
Man seer af offentlige Blade, at der endnu er Liv i dette Udyr. To Jordrystelser i det Wurtembergske have sat Overtroen i levende Bevægelse. Hvor man i denne Egn kommer hen, tales ikke om andet, end om Verdens Ende, om Aabenbaringer i det 4de Kapitel af Egechiel og om skrækkelige Ting, som, foranledigede af Tyr terne, skulle tildrage sig i Aaret 1830. Denne Qvertro har umiskjendelig sin Rod i de stedse mere om sig gribende Pietister, samt i Mysticismen. - Mon ikke Grundtvigs Oversættelse af Jrenæus skulde kunne bidrage til beslægtede chiliastiske Jdeers Udbredelse ogsaa i Danmark, 11. En mærkværdig Overgang til Protestantismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
J Hamb. Corresp. Nr. 34 mældes fra Genf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
at den franske Geistlige Armand Saintes, bekjendt ved en forsøgt Gjendrivelse af Montlosiers Skrift mod Jesuiterne, for kort siden i denne By er traadt over til den protestantiske Kirke, og at han agter som Prædikant af sin nye Konfession at vende sig mod Norden. (Uden mindste Anvendelse af nedenstaaende Tanke paa nærværende Tilfælde, kan Jndsenderen dog ikke afholde sig fra dens Ytring. Det kunde nemlig ikke være en Forsvarer af Jesuiterne uligt, at skrømte Antagelsen af den evangeliske Tro, for under denne Maske desto bedre at kunne drive sit proselytmagerske Spil blandt forblindede Protestanter. Det igientages endnu engang, at dette blot er en løs Tanke, idet man hidtil ingen tilstrækkelig Grund har til slig Mistro mod Hr. Armand Saintes. Men det synes ikke overflødigt, især i vore Tider, da baade evangeliske og katholske Jesuiter røre deres tvegede Tunger med en Kraft og Veltalenhed, som, hvis den ikke fandt tilbørlig Modstand, snart vilde udrydde all fornuftig og evangelisk Christendom af Jorden - det synes ikke overflødigt, siger jeg, stundum at giøre veltænkende men svagsynede Mennesker opmærksomme paa, at de nye Jesuiter, hvad enten de hedde Katholiker eller Protestanter, ligne de gamle som een Støvle den anden.) 12. En ny Lærebog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-03-08
J 3 Binds 11 Stykke af Pappes tydske Lesefruchte, 1827, findes, forfattet af Pappeselv, en meget klar Udvikling af det høist priisværdige Jnstitut Hamburgischer Leib renten Verein von 1826. Hvorfor nødes Enhver, der ønskede paa den Viis at betrygge sine Efterladte en Sum, til at tye did, i det Fremmede ogsaa optages deri, Kan det ei af vor saa menneskelige Regjering ventes, at en lignende, maaskee endog en endnu mindre trykkende Indretning vil som snarest under Statens Garantie vorde oprettet her ogsaa, saa at Fader kan for Børn, Mandfor Kone, Ven for Ven, Jndivid for sig selv betrygge, eller dog i det mindste forsøde Fremtiden, Maatte ei dette Ønske, som saa mange andre, bortkastes uprøvet af Vedkommende!!! Det haabe saare mange.