JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Mandagen den 2den November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver foretaget og holdet offentlig Tredie Auction over afg. Kiøbmand Hwidts Stervboets tilhørende paa Hiørnet af Steengaden og Broestrædet i Helsingøer under No. 17 beliggende Gaard; hvilken Gaard i Følge den tagne Syns og Vurderings Forretning er bestaaende af: 1) en Bygning af Grundmuur paa alle 4 Sider, i Længden 18 Alen 3 Tommer, med Kielder under, 2 Etager høi med Heeltag og en Frontespids, den 1ste Etage er indrettet med 4 Stuer og 1 Kiøkken m.v., den 2den Etasser bestaaer af en stor Sahl, i Kabinet og 3de Kamre, hvilke Værelser alle for største Deel ere beklædte med mahlet Paneel, Lærret og Papiir; i disse Værelser er 2de Fajance, 2de dobbelte og en enkelt Jern Vindovn; over hele Bygningen er Loftsrum i 3de forskiellige Afdelinger. Over Taget er opført af Muur og Bindingsværk et Fiirkantet Spiir, hvorfra haves Udsigt til Søen. 2) Af en Grundmuret Bygning til Toldbrostrædet 18 en Siettedeel Alen lang med Kielder under 2 Etager høi med Heeltag, den 1ste Etage er indrettet med en Forstue, en Botiqve, et Kammer, 2de Værelser og et Kiøkken. Den 2den Etagie bestaar af 4 Værelser, alle med Brædegulv og Gibsloft, i disse Værelser befindes en 2 Etage Jern Vindovn, med enkelt dito, en Falance dito og en Bielæggerovn. Over denne Bygning er Loftsrum som er afdeelt i 3de Deele. 3) Paa venstre Side i Gaarden er et Sidehuus af 11 et halv Fag Muur og Bindingsværk 2 Etager høi med Manzard Halvtag ; den 1ste Etage er indrettet til Stalderum m. m. og 2de Etager til 4 Kamre hvori befindes 2 Fajance og 1 Jern Vindovn, over denne Bygning er Loftsrum. Jmellem disse Bygninger er et broelagt Gaardsrum, hvorudi er et Springvand med Opstander og en Vandkasse, til Vandets Afløb er en Spildebrønd opsat med Kampesteen og deri en Opstander med Pomperedskab, til Gaarden er Jndkiørsel fra Broestrædet; alt efter ovenmeldte Jnventarii Forretnings yderligere Formeld, som tilligemed AuctionsConditionerne paa Auctionsstedet i Stervboets Gaard nærmere vorder bekiendtgjort. Endelig anmærkes: at denne Gaard er indrettet til og ligger i alle Henseender meget beqvemt for en Handlende.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Da over den til Hs. Kongelige Majestæts her værende Stalde behøvende Rug og Byghalm, circa 17000 Lpd., er berammet at foretages Licitation udi Ridehuset ved Christiansborg, Slots Stalde, Tirsdagen den 3die November og Formiddagen Kl. 10, saa bliver saadant til behagelig Efterretning for Liebhaberne herved bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Fredagen den 6te November Kl. 12 Slet, skal her paa Børsen ved offentlig Auction til de Høistbydende bortsælges: Vraget af Capitain Jørgen Torslefs førte Skib Nidrosia, tilligemed 3 Ankere som ligger i Grunden og i paa Skibet, samt 2de Kaier Touger med Bog pryder, og Pumpent som endnu sidder paa Vraget med nogle andre Materialier, saa og en Deel Peber, Ballegods, Bomuld, Sago, Borax, Tincogl, Cauris, rød Træe, og hvad som af Sukkeret og andet som endnu Vraget maatte findes, og som paa Reisen fra Ostindien er strandet paa Anholts Riff, hvor det endnu er staaende og kan tages i Øiesyn; nærmere Efterretning bekommes hos J. Buntzen.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Ved Proclama, som er læst ved Siellands Landsting den 23de Septbr. 1795, og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den, 5te October nestefter, ere Creditorerne udi afg. Hr. Contra Admiral Gerhard Christopher Walterstorffs Stervboe med 12 Ugers Varsel indkaldede og anmodede, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig Etatsraad Voltelen, eller hos min Søn Cancellieraad og Raadmand Voltelen, som Executores af den Afdødes Testamente, boende i Stormgaden No. 291 udi Kiøbenhavn. (542) De som have noget at fordre udi afgangne Under Fabriqueur Jochum Daniel Danckers og forhen afdøde Hustrue Anne Hans Datters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte=Commission, for der at anmelde og beviisliggiøre deres Krav; ligeledes indkaldes og den afdøde Kones Arvinger med lovlig Varsel til sammesteds at indfinde sig og bevise deres Arve=Ret, samt derefter at iagttage deres Tarv under Skiftet. (5820) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de September 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Skrædersvend Cornelius Høyers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise. deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
(34) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de September 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Huusholderske Birthe Bugges Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
(331) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting. den 23de Septembr. og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 5te October 1795, ere alle de, som formene sig arveberettiget efter den i St. Hans Hospital ved Døden afgangne Student Laurentius Arnoldus Horn, indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tiid at bevise deres Arverettighed for Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Udi Kiøbstæden Holbek i Sielland, er et stort nyt grundmuret Huus tilkjøbs, som kan indrettes til Boelig for adskillige Familier og er beqvemt for Handlende og Haandverkere, hvorom accorderes med Birkedommer Hansen sammesteds, eller Eieren Etatsraad Bartholin Eichel paa Aastrupgaard. os Forpagter Bagger paa Krabbesholm pr. Roeskilde, kan 30 Stkr. Stude faaes paa Forder i Vinter fra den 25de October til den 20de Maji 1796 for 3 Rdlr. Stket.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Formedelst anden for Haanden værende Næringsveie, agter 2) Eieren af Frederichsborg Slots Vand= og Vindmøller, at sælge dem under Haanden. J disse Møller er, foruden almindelig Maleværk, indrettet Sigte, Perlegryns= og Bankebyggryns Værker; alt er i complet Stand og tildeels nyt. Nærmere Efterretning faaaes hos Prokurator Sewerin, som boeriNo. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Til mine Velynderes Efterretning bekiendtgiøres, at jeg un I dertegnede Skrædermester Johan Peder Juhl, er igien flyt et i min forrige Gaard No. 162 i Vimmelskaftet, i samme Gaards nye opbyggede Baghuus. Et ungt Menneske, helst fra Provindserne, som enten strax eller med næstkommende December Maaner, vil paatage sig en Skriverkarls Plads ved Kiøbenhavns Amtstue, kan ved Corbespondence med Amtsforvalter Andersen sammested, behage at ade sig underrette om Vilkaarene. Han maae kiende saa meget til Regnskabssager, at han paa egen Haand kan forfatte de forefaldende Extraskats og andre Beregninger m.v., og derfor øn kede man at han var oplært paa en Amtstue eller i det mindste har havt nogle Aars Øvelse i disse Forretninger. En i Helsingøers Byes Mark beliggende Jordlod, stor i en halv Tde. Udsæd, aldeelt i 3de Stykker, hver Stykke 6 Tdr. i en Trediedeel Skpr., er underhaanden at faae til Kiøbs enten underret, eller separat hver Stykke for sig; Conditionerne kan nærmere erfares hos Eieren General=Auditeur Lassen, Slotsforvalter ved Cronborg Slot, til hvem de Herrer Liebhabere behageligen vilde melde sig. grunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet No. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 sov Ottendedeel U Alen er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændte Bygninger, at taaer kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende No. 150 i Bredgaden. Dechanicus Young, boende paa store Kiøbmagergade No. 1. Øl. og 15, forfærdiger som sædvanlig alle Sorter engelske Kornharper, som renser Kornet, uden at det behøves at kastes. Jmellem den 28de og 29de Septbr. er mig bortkom NB. J met en gul Hoppe, med A. C. brændt paa venste Bov, en sort Dito med samme Mærke paa samme Bov; hvo samme tilvejebringer loves en Rigsdaler for Stykket af EjernAnders Gadt i Brøggernes Vangehuus. følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædetfor d) hossatte Priser at faae. Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Suplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 86. Skriv Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Prække=Pi 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-10-19
Coldings blodige Brudgom 18. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Brunsyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppedans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøile eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelii=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Jtalien, den 2den October. Den fra Toulon udløbne Livision af den franske Flaade, hvilken bestaaer af 6 Linieskibe, 10 Fregatter og 6 Kuttere, er ankommen til Cortdagena, og har forenet sig med den der væ kende spanske Flaade af 25 Linieskibe. - Den forrige franske Gesandt i Constantinopel, Hr. Descorches, er med sit Følge dakommen til Livorno.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Bruchsal, den 7de October. J Forgaars var Grov Wurmser i Willoch; Fra dette Sted af indtil Weinheim, staae paa nærværende Tid 40,000 Mand keiserlige Tropper. - De Franske forskandse sig overordentlig ved Manheim. Fra Seckenheim indtil Neckeraugrave de en Kanal for at forene Neckar med Rhinen, og derved at giøre Manheim ikke alleneste utilgiængelig fra denne Side, men endog at bringe Fæstningen paa den venstre Rhinstrandbredde. Paa nærværende Tid arbeide 3000 Bønder paa dette uhyre Værk. Efter dette Foretagende at domme, skulde det altsaa synes, som at de Franske vilde beholde Manheim, og absolut have Rhinen med alle Fæstninger ved den til Grændse. – J dette Øieblik have vi faaet at vide, at Feldtmarskal von Clairfat har faaet udtrykkelig Orde at undsætte Maynz - J den hele Egn, hvor den keiserlige Armee har leiret sig omkring Mannheim, er det under Dødsstraf bleven alle Pfatzere forbudet, at føre Brevvexling med Mannheim.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
London, den 9de og 13de Octobir. De nyeste Efterretninger, som vi hidtil have faaet om Expiditionen mod de franske Koster, gaae til den 2den hujus.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
En Officeer, ombord paa Linieskibet Charlotte, melder under denne Dato, fra Stationen ved Belle-Jsle, følgende: Vor Expedition er hidtil endnu forblevet in statu qud, det er at sige: Vi krydse endnu bestandig mellem Belle=Jsle og Orient. Søemagten i sidste Havn bestaaer af 9 Linieskibe, hvoriblandt en Tredækker og 3 Fregatter. Fienden synes ik se at have Lyst til at gaae i Søen med samme. J de franske Tidender, som vi have faaet fra Quiberon, indeholdes i nøie Efterretning om vor Styrke og Hensigterne ved vor Expedition. J Quiberonbay blev af Sir John Warren, Commandeur en Chef for Expeditionen, holdt et Krigsraad, angaaende Angrebet paa Øen Noirmoutier. Benævnte Commandeur var den eneste Officeer, som holdt dette Angreb for mueligt. Vi angrebe Øin, og bleve slagne tilbage, efterat vi havde afbrændt 2 a 3 Vindmøller og Huse. Øen blev forsvaret af 120 Kanoner og 15000 Mand. Uden meget Vanskelighed have vi nu indtaget den lille Øe Jsle Diru; men den er til ingen videre Nytte for os, end at Cavalleriets Heste der kunne græsse. - J Gaar den 1ste October havde vi her en frygtelig Storm, geleidet af Torden og Regn. Adskillige Skibe bleve betydeligt beskadigede. Paa Linieskibet Russeslog Lynild ned, og splittede Hovedmasten. Den 1ste Lieutnant paa dette Skib, en brav Mand, Fader til 4 Børn, som just sad til Bord, blev paa Stedet dræbt af Lynilden; og 3 Matroser havde samme Skjæbne " - Forestaaende Efterretninger ere overbragte af Skibet Rüssel, som den 6te løb ind til Plymouth i en meget beskadiget Tilstand. - Da Charette ikke har en eeneste fast Plads paa Kysterne, og den Mængde Republikanere, som marchere mod ham, ville skaffe ham meget at bestille, saa troer man, at Emigranttropperne ved de franske Kyster, tillige formedelst den haarde Aarstids Komme, snart torde rykke tilbage til Engeland. - Det nye Laan, som beløber sig til 20 eller 22 Millioner, og hvori Keiseren igien, som man siger, skal have en Andeel, er allerede bleven aabnet. – J Gaar gik en stor Lastvogn med Guld-og Sølvpenge fra Banquen i Engeland, under en Eskorte Dragoner, til Portsmouth, hvilke skal have en udenlandsk Bestemmelse. Oppositionspartiet seer meget skiebt til, at saadanne uhyre Summer gaae ud af Landet.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
En Skrivelse fra en Officeer paa Eskadren, som ligger for Jsle=Dien, giver under 3die October endnu følgende Efterretning; "Den 29de September blev den saa kaldte Øe, Jsle Dien, af Krigskibene, Galathea, Anson, Concord og Trompeuse, paa hvilke brittiske Tropper befinde sig, i Ludwig 18des Navn opfordret til at overgive sig. Mairen og Jndbyggerne paa Øen svarede: at de vel, under visse Betingelser, vilde overgive sig til Hs. brittiske Majestæt; men hvad Ludwig 18de angik, saa kiendte de ikke saadan en Person. 400 Mand blive derpaa om Natten satte i Land, hvilke og strax toge Øen i Besiddelse, og gjorde de der værende 100 Mand Nationaltropper til Fanger. 1 Kutter og 2 med Meel ladte Skibe vare det hele Bytte, som vigjorde. J Forgaars kom Sir John Warren hertil med Emigranttropperne, som havde gjort et forgiæves Angreb paa Øen Noirmoutier, og i Gaar kom Greven af Artois med sit Følge heri Land. Han blev imodtaget med alle kongelige Ærestegn, og blev saluteret med 21 Skud, da han steeg ud af Skibet, og med ligesaa mange da han kom i Land. Den her værende Øe, som ligger 2 Mile fra det faste Land, er meget fattig, og der befinder sig paa samme omtrent 1000 Faar, og 150 Stkr. Hornqvæg. Forresten har den kun faae Jndbyggere, og er blottet for al Slags Proviant. Vi finde her ikke engang saameget Brænde, som Troppernes Mad kunde koges ved. Kysterne ere meget usikre for Skibene. Komme Charrette ikke snart i Besiddelse af en Søehavn, maae vi opgive al Forbindelse med ham, da Veiret og Søen giør det farligt at blive her længere. Jeg haaber og, at vi snart skulde forlade denne Øe; thi Officerer, Folk og Heste maa omkomme, dersom vi ikke faae nye Tilførsel, Paa Øerne He die og Honat ere alle Forterne blevne forstyrrede, førend vi forlode dem. Sir Warrene Eskadre holder forresten de franske Kyster i Allarm; han seiler stiv ofte ud i en Baad, ladet skyde mod de franske Batterier &c.)
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Korntorvet i Gaar har igien opvakt nye Bekymringer. hidtil manglede kun 1/2 Deel af den sædvanlige Qvantitet, som bliver bragt til Torvet; men i Gaar manglede 2/3 Dele, og 1 Qvarteer god engelsk Hvede blev solgt for 92 s. Det er en uforklarlig Hemmelighed, hvorfor Prisen, efter en god Høs og en rigelig Jndførsel, er saa høi. Handelen er tilforladelig i nogle saa Agenters Hænder, som monopolisere med Kornet; og, dersom man kan troe Rygtet, saa giøre de, som af Regieringen ere ansatte til at sælge det i nærværende Krig fra neutrale Skibe borttagne Korn, en Profit derved at over 20 pro Cento. Kornhandlerne levere kun saa meget, som kan være tilstrækkelig for en Uges Consumtion. Himlen forbyde at det derover misfornøiede Folk ikke opvække Uroligheder. - J de vestindiske Vande krydser nu en Eskadre af franske Krigsfregatter, som giøre mange Priser. Fra Barbados har man Efterretning, at henimod 30 rigtladte brittiske Coffardiskibe ere, paa Kosterne af Antigna, blevne drevne paa Land af en Orkan. J Henseende til Krigsoperationerne i denne Egn skulle de nyeste Depescher, som Regieringen har faaet, ei heller være gunstige. Der siges at de brittiske have maattet forlade St. Jeremie og Port an Prince, og at den hele Øe, St. Domingo, er i de Franske Besiddelse. - Øen Jamaica skal befinde sig i en critisk Forfatning.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Paa St. Vincents ere dog de Franske den 7de August bleve slagne, deres Leir tilligemed Kanoner og megen Munitiebleven taget, og henimod 100 dræbte. Det brittiske Forlibestod i 57 Mand. Paa Grenada vare 20000 Mand bevæbnede mod Engelanderne. - De hollandske Kapere tilfonu vor Handel betydelig Skade, 700 Mand Emigrantropper ere allerede komne tilbage fra Quiberonbay til Souhampton. Den franske Fregatte, Espion, paa 44 Kan ner, er ankommen til St. Lucia med nye Troppeforstærkninger og har taget 3 brittiske Skibe, som vare bestemte til Mari que med Tropper og Amunition. Mange Emigranttroppe blive ogsaa indskibede til Vestindien. - De franske Fregatter have og borttaget mange Skibe af vor Jamaicaflaade.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Frankfurt, den 13de October. Sagernes Forfatnin har pludseligen forandret sig i vær Naboelav. Feldtmarskal v. Clairfaits Armee, som har saa et saa betydelig Forstærkning fra den Wurmserske Armee, af siden den 10de hujus gaaet over Maynen igjen i 4 Colonne, ved Aschaffenberg, Bürgel, Singlingen &c. og har trukket sig til den her værnde og hosliggende Egn, hvor den har tage fordeelagtige Stillinger. Ved Singlingen, hvor der ingen Broe var slaget, gjorde de Keiserl. et falskt Angrib paa de Franske, for at beskiæftige deres Opmærksomhed, medens Fortropperne af deres Armee, 12000 Mand stærk gik oven for Offenbach over Maynen. Dette Mandskab va allerede i Forgaars marcheret forbi vor Stad til Egnen af Hochst. Da endeel af de Keiserl. ogsaa trak forbi Hanau, saa var Garnisonen i denne Fæstning bleven forstærket med Hessiske Landbattailloner og andre hessiske Tropper. Staden var spærret Garnisonen under Vaaben; og om Natten blev stærkt patrouilleret. Ogsaa her i Frankfuet lade de Keiserlige intet Menneske fra Manz siden komme ind i Staden, som ikke ha Paas. Ved de krigerske Operin, som man venter ved begge Armeernes Nærværelse, vil sandsynlig Maynzes Skjæbne blive afgjort.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 13de October. De Keiserlige Troppers Avantgarde var i Forgaars rykke frem indtil Nidda, og havde virkelig taget Landsbyerne Rid da, Røddelheim og Hausen, som ligge ved denne Flod, i Besiddelse; paa begge de sidste Steder forsikrede de sig strax de sammesteds endnu værende Broer; men ved Nidda havde de Franske afbrudt samme, og fast posteret sig i Schst. Det te gav derfor i Gaar Anledning til en meget heftig Kanonade og en vedholdende Skyden med de smaa Geværer; de Franske, formodentlig i den Mening, at det almindelige Angreb dermed skulde begynde, vedligeholdte denne Jld med overodentlig Fyrrighed, men samme bleve fra Siden af Keltersbach saaledes besvaret af den Keiserlige General Grev von Nauendorfs Corps, at de Franske skulle have lidt et føleligt storliis.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
De Keiserliges Forliis er endnu ikke bekiendt, men skal ikke være betydeligt. Ved denne giensidige Jld har Staden Hschst lidt meget, og Nied er ved indkasteds Haubitser tildeels bleven et Rov for Luerne. Paa den anden Side er imidlertid intet forefaldet; den hele franske Armee Fod under Gevahr, og de Keiserlige Tropper have sat sig fast i deres Position langs Nidda. - Den Keiserlige Avantgarde bliver commanderet af Feldtmarskal=Lieutnant von Staadder, den høire Fløi af Feldttøimester Grev von Wartensleben, den venstre af General Kray, og Reservearmeen af Feldtmaral Lieutnant Werneck. Feldtmarskal Grev Clairfaits Hovedqvarteer var endnu i Gaar i Bergen, hvorfra han har foretaget en almindelig Recognoscering.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 13 October. Da den franske Armee ikke har meget Cavallerie, og det Keiserlige er det franske overlegen paa Sletten saavel i Kunst, som i Antal, saa have de Franske afvigte Nat forladt deres Position, og trukket sig til Biergene, som gaae langs Rhinen hvor det Keiserlige Cavallerie ikke saa virksomt kan agere. Paa Biergene have de Franske anlagt mange Batterier. -
Berlingske Tidende, 1795-10-23
General Wurmser har paa nærværende Tid sit Hovedqvarteer i Heidelberg. 30 til 40,000 Mand af hans Armee ere blev ne tilbage i Breisgau, men alle de øvrige ere trukne til Manheim &c., for at understøtte Grev Clairsalts Operationer. De Keiserlige Troppers March til Egnen af Höchst har være meget vanskelig. J Forgaars marcherede samme 6 Mile under en forskrækkelig Regn. J Dag er endnu Alting roligt. Den Keiserlige Armee staaer fra Bergen indtil Hschst. - Feldtmarskal Clairfaits Armee holdes for 60,000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Hanau, den 13de October. Neppe vare de Keiserlige komne over Maynen, førend den venstre Fløi af samme ogsaa angreb Fienden i Egnen af Sulz bach. Efter en Kanonade, som i Gaar varede fra om Morgenen til Aften, og ved hvilken Vinduerne i mange Huse i Frankfurt ryst de, bragte Østerrigerne Fienden, paa denne Side Nidda, noget til at vige. Mange Vogne med saa rede Keiserlige have faret forbi Frankfurt til Veien af Fried. berg. J Hochst have Hr. Bolongaro's smukke Bygninger lidt meget, fra hvilke de Franske skiøde med Kanoner. Hine Kanonader have forresten ikke været afgiørende, men forspillet til forventende større Optrin. Porten for Staden, Frankfurt og det lige over for liggende Saxenhausen vare endnu i Gaar lukte den hele Dag, og man var sammesteds i en sorrigfuld Forventning. - Communicationen imellem Staden Maynz og den Clairsaiske Armee er desuagtet endnu bestandig aaben, saa at en Post dagligen gaaer fra Frankfurt over Grosgerau til Maynz. J Maynz selv er man kun lidt bekymret, og alle Slags offentlige Forlystelser blive fortsatte sammesteds. - Floden Nidda, som endnu ikke er bleven forteret af Østerrigerne, som det i Begyndelsen hidte er endnu Skillerummet mellem den østerrigske og franske Armee.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Af en Skrivelse fra Hanau, den 13de October. En stor Tildragelse af denne Krig synes i dette Øieblik at være nær ved at afgiøres, efterat den Keiserlige Armee i Forgaars er gaaet over Maynen oven og neden for vor Stad, med meget Artillerie. Corpset under General Werneck som marcherer mod Wetzlar, søger at gaae omkring de Franskes venstre Fløi ved Lahn. De Franske have herpaa trukket deres venstre Fløi mod Biergene, saa at samme bliver bedækket af Kønigstein. De Keiserlige ville neppe kunne slaae dem i denne Stilling, saasom Terrainet er til Fordeel for de Franske, og Elementerne selv synes at begunstige dem igien, da det uophørlig regner. Skulde det lykkes de Keiserlige at slaae deres Fiende, saa torde den franske Armee blive nødt til et meget ufordeelagtigt Tilbagetog over Rhinen. De Keiser liges Hovedangreb bliver formodentlig fra Cassel af mod Wis baden, og General Wernecks mod den venstre Flanke af den franske Armee. Alle ere i fuld Forventning, og Tydsklands Skjebne er maaskee for en stor Deel afgjort i en Tid af 43 Timer.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Helsingøer, den 22de October. Fra den 16de hujus til i Tag ere 125 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Breve fra Paris af 12te October bekræfte forommelte Efterretninger, især ogsaa i Henseende til det betydelige Tal at Døde og Saarede, der nu fylder alle Hospitaler. J øvrigt var den 12te endnu alting roligt og Conventen havde fuldkommen Overhaanden. Trende Tribunaler vare oprettede for ardømmede Skyldige.
Berlingske Tidende, 1795-10-23
Næstkommende Mandag den 26de October bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet, og herefter hver fjortende Dag.