JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1685-11-01
Kiøbenhavn den 4 Novembr. for Dronning Majestet til Stevens udlod byde Vor store Lands Monark. hvorpaa mand lader bryde. Til reisen atter op, til Giordslev udi dag, Paa Farten giv O Gud al Glæde og behagDe Majesteter og paa vejen vilde bede Paa mukke Valløe, og omsider hiem ad mede: Den høje naade nød den Ridder Otte Skeel Fordi hans troskab har i kronet naade deel. Silde vil Ovok ulykkis Jlde sente Ulykker ind i nat, og mange huse tænte, tiljammers bagen op og brente armods baal, At mange eji veg beholte mindste naal. Meer end halvanden snees af boliger og Gaarde, Til askeilde svant de Jlde vare haarde Den NOv MER. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-11-01
Den varme badstu blev i Badstu-strædet hedt, Hvorved de mange graad af øjen ere svedt. Ulykke lod og ind i Vimelskaftet bore Med denne ilde brand saa mange Huse fore Hen i den Jlde-støv, saa skraade Jlden om Og hen i Endeløs at stande senist kom. Der saaes, som altid skeer, naar jammer er paa færde Monarken med sit folk ulykken om at gærde, Og muligst hegne den udi det enge ind Tak naadigst Konge, tak for hielp og ynksom sind Tak Gud tak himmel-tak tak Elementers Herre For dette Element i vilde blev ei verre Vimed vor trois blus vil tænde udi dag Tak-offer for din hielp dig ene til behag. Sverrig.
Danske Mercurius, 1685-11-01
Stokholm den 4. J Vad gamle Sagur og Antiqviteter lære Om Olde-Fædris skik skal ny optegnet være Udi en samling, som for eene det er sæt Og ei maa skrive meer, end eget er og ret; Ti den berømtis Søn vel skriver saa til hove (som vi os sikker love Jnabolav om Old. At Thomæ tro vil snart som faders blive kynt Og løfte Arve-heer paa æren høje pynt. TydsNOVEMBR MERCURIus Tydsland. Bremer-Førde den 6. veed, vi had og nid og ondskab har i sinde Fra første ungdom, op hvorfore vi vil binde Om vore lænder hart med Bededagis bod Og falde voris Gud om naadened til Fod. Kostrin den 7. Or mængde udaf folk i landene at drage De Vi mod den flygtig haab af Frankerige tage, Og give amter op, det kiender paa Berlin Saa den er snart saa stor, som største stad ved Rhin Vien den 3. And siger Teckeli har vildet haft en trone Og mist, sit hoved, om hand ikke fik en krone Odaarligt af en Helt Vee egen spaadoms aand Som tænkte ej, at Gud har Riger i sin haand; Maa skee hand om sin hals tør faa den røde krave, For Krone hand har søgt og været saa til lave: En frelse for sin tro hand ene burde søgt, Saa havde det vel ej saa ilde for ham spøgt. Hans Cascau Kejsersk er hans Land er moxen borte Hans halsbeen Tyrken og tør vove til at korte. Hand er alt udi baand til deris Sultan ført: Saa ilde har hand om paa lykke hiulet kort. Fran NOvEMBR. MERCURIUS Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-11-01
Paris den 2 J Reformeret folk fem hundred tusind stæle Af Ja fleer i Rommer-tro for Paven foden træde Det er jo meere, end mod Tyrken sterk at gaa Og saare kand tilpungs for klerkene formaa Spanien.
Danske Mercurius, 1685-11-01
Madrit 24. Oct. E Franske jevnlig har saa det saa det at mukke Paa voris land og folk, og altid maa vi dukke For Fred at holde, ti den hænger i et haar Og mand i denne tid i marken nødigt gaar Jtalien.
Danske Mercurius, 1685-11-01
Venedig 20. Jos saa faste alt i Grækelandet finde, t nogle Kirker til Guds ævig ære-minde Og boligs sæde smukt maa byggis her paa ny Til Chilapha, Barnat, saa og Bassava-By. Tindis hos Christian Gertsøn Bogh. paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-11-02
NVEMER. MERCURIUS. ANNO168S. JOVEMBER. CURIUS SEUNDUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Kiøbenhavn den 25 Novembr. de Rigernis Monark, hvoryndig hand i naade til Greven af Roy i Giestebud vil traade, Den lykke nyder hand, som dyden haabis til Saa ærer Kongen den, som dyden elske vil. Den store Canceler af Alefeld tilbage Fra Holsten kommen er i en af disse dage Her var en forrig for hand sagdis være svag, Tak Gud! hvis hielp er ny hver morgen og hver dag. Monarken saaes i gaar til Fredrichsborrig fare, At see hvorledis mand de verker tager vare, Som der forhaande er J morgis kom hand hiem, Tak Gud, som hannem til ledsager hen og fremTydsNVEMBR. MERCURIUS. Tydsland.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Hamborg den 25. And retteligen maa i Litaniet bede Mod vands og ildis nød, som jevnlig ere rede Her og i Bremen, og inabolav omkring, Har vand-flod gruselig gjort mange bølge-sving Det ødde i vor Børs og Stad utalig vare, Ja heele huns og hiem var udi største fare Det dre paa landet skib, det skød i vandet huus Forfærdelig at see var denne flode-suus. Castav i Ungern den 6.
Danske Mercurius, 1685-11-02
en stymper Tekkeli, hand driver nu med stude, og kommer tilig nok for døden ned at lude, Ham øxen drage frem, hand under fødder slaas, Hver dag mand sætter fort til Tyrkers Sultan kaas Saa snart, som hans gemal vil slottet Mongats give, Som skeer, naar hendis søn ved mødernet maa blive, Er Over-Ungerland i Kejserdømmets magt, Saalister lykken frem og farer ikke sagt. Engeland.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Londen den 16. Aa god er natte frist, saa lod den livet svare, For Greven udaf Graj, hvis hoved stod i fare for hand i Monmovts tog en Høyding lod sig see. Al uro ellers gaar og smelter, som en snee. VestNVEMBR MERCURIUS. Vestmynster den 15. Perlamentet for de Ældste, smaa og store Gaar Kongen udi prang i Kongelige fore At tale for sin tarv og ledingsføre magt; Men mange har hans ord i vejestaal og agt. Vialmis, kirker, huus og anden nødtørft give Til Evangelisk folk, som hid til landet drive Frankerigis flugt: Det er en usel færd Der sparis ikke stand, ejvelde, leg og lærd.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Paris den 17. Taand, fornuft og tro i Evangelisk lære Skaltvingis udaf magt vil neppe andet være, End brud i trygheds vold og udi baade skaar, Dog sligt af Kongen i skal agtis for et haar. Nu gaar det til Paris, og ind ad Elsas side, Mand maa for Troens tvang i fingre ender bide, Jeg gid eimere sagt, jeg tal konterten op Der standis nu i for paa lykkens høje top Polen. Varskav den 8. M Skytter er nok i Skolerne at sige, At de saa løb, saa slog, saa vant, saa maatte vige, Vi NOVEMBR. MERCURIUS Vi baldred nylig paa den Tyrk og Tarter-ryg De løb og kom igien, den sverting hand er styg Vi begge told har lagt, vi nogle, de og mange; Dog er Caminiet, som før saa mange gange Med god sital og folk forsynet udi lur Før den vil sultis ud vil klappis paa en dur. hverrig.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Stokholm den 16. Orkundskab heer og navn i Østerled at nyde, Vi hilsen ved Gesant de Persers Konge yde; Men Damers elskov til ni hundrede i tal, Giør at vor audiens sit seenlig komme skal.
Danske Mercurius, 1685-11-02
Jtalien. Venedig den 8. Er er ej andet her, end lutter Fæste-dage Den glæde skaaler ei for anden vel at mage, For store lykke-tog, som skeer i alle vraar Hvor Tyrken sætter til af stæder, hud og haar. Findis hos Christian Geertsøn Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-12-01
DECEMBR. MERCURIUS. ANNO1685. DECEMBER.
Danske Mercurius, 1685-12-01
ERCURXXXX. PRIUS. Danmark. Kiøbenhavn den 12 8 Rettis Himel-Sol bepryde Kongens Kronede Med herlighed og magt, for hand sin rettis trone Saa vel har klædt i aar med miskundhed og dom, II. At hver retfærdig siæl med ret til hiemme komTil bal og tragtement Monarken lader byde Sit bløde Purpurfolk, og Lysten lader lyde, At den afdanket har den suremulet forg. Holt Glædestedse vagt om Kongens hof og borg Oldenborg den 4 Decemb. Holsten, Bremen, her og lave Naboe-Lande Har Floden løbet storm med sine storme vande, Og hele stykker land nedfældet i sit skød Med huse, folk og kree. Det var en usel nød. Rinkiøbing den 1 En strenge Brokkenhuus har været her til huse, Med Vind og hvirvel vind, og fantis saa at ruse, At meer end hundred huus og Gaarder er i qvas Alt det dem forekom det skørnede, som glas, Sver DECEMBR. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Sverrig. Gottenbog den 10 En Kejserlig Gesant, Grev Nostitz er paa veje For voris Majestet med hilsener at neje, Og muligt søge hielp mod Tyrkerne til vaar, Og vil vi høre snart hvad ærindet formaar.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Paris den 2 N Skiold-møe trop til hest af Reformered stæle, Som sig ej længer har i landet kundet hæle, Med Peder tog til sverd og vilde slaa sig udDe burde passet viist, og ikke vovet hud, De fælte en Captein og nogle af hans kuegte. Den Qvinde-magt dog en, som modet, vilde segte. De fangis og dem gaar, som andre slagte-faar, Der egen hyrdeselv afrager hud og haar. Den jammer i vort land med pen er ej at skrive, Nu maa vi til Paris end ogsaa kysse give Paa Pavens store taa; Saa frygte vi nu Gud, Gud give frygten kon var sønlig i hans bud, Spanien.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Madrit den 20 Novemb. J ei ved voris stat kand sønderligen røre, Før Gud paa sunde been vil voris Konge føre: Nu er hand hovsom, og det bedris dag fra dag Det ellers staar saa hen med voris Franske saaDEEMBR MERCURIUS. Tydsland.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Vien den 5. Ndbyrdis bidis digt de galne Tyrker-hunde, Og synis det, de selv vil øde sig grunde,
Danske Mercurius, 1685-12-01
Tre fede Basser alt er slagtede som svin Og store Sultan nær ved døden gjorde trinDe løse pøbel til Constantinopel handle Med dette slagteri for lykken om at vandle; Men de vel Næde alt i deres Maane har Om Christne kun hos Gud har deris ager klar.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Nu er lit tekkeligt om Tekkeli at høre, Som klinger noget i den Tekkelindis øre: Der høris hand er ey for venner ganske bar Hos store Sultans hof; Hvad ende det end tar. Hun Mongatz derfor lit vil holde paa en vare Jndtil hun hører ret, om manden er i fare Som ord har ganget af for resten bydis til Al bildig tieneste, som Kejseren hand vil Polen.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Lemberg den 3 Decembr. Et Pave Nuncius ej vide vil af penge Til krigens store tarv, hvor meget vi end strenge, Før hand forsikkris om, hvor tilig og hvor sterk Vi gaa ad aare ud at øde Martis verk. StaDECMBR MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Jtalien. Rom den 24 Nov. Olakker, Franske, og de Keiserlige stride Om hvo os tiener best for Kirken disse tide, Hver af dem alle tre begærer hielpe-skat For hver en skammel har til Pave-stolen sat, Fransosen meen sig sær den Pave-stol at pryde Med lillier og lugt, hvorfor hand lader lyde, At hand fortiener mest det røde tempel-guld, Som Pavens bestesøn, der findis ham saa huld. olland.
Danske Mercurius, 1685-12-01
Amsterdam den 6 DecTsplid er spitte skal vor sammenholdis pile, Er vi i fulde verk paa eenighed at stille. Det gaar og rigtig an, saa Staten den er god giver rigelig mod uheld magt og mod. Of P. S. Strøm i Norge den 24. Novemb. piget Pige gick af kukken lod sig daare, J strømmen lit for hen til moders navn at svare. Saa blev hun kukkens gick Dog kiente ingen mand: Bekiendelsen er god i lige pigestand. Findis hos Christian Geertzen Bogh, paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1685-12-02
DEc MER. MERCURIUS. ANNOJ68S. DECEMBER. ERCURIUS. SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Kiøbenhavn denig. En Kongens Canceller og smukke Lilli-Krone Sin afsked nylig tog ved Kongens høje Trone, For Jule aften nær paa haanden for ham staar, Den hand vel seirer heist i eget huus og gaarMand Bal og tidsfordris paa høje stæder drive, Det naske sove-vær ej anden Lyst vil give, For Karen og Lucier taar mild, det jeg tror For de en snibbe fik for vinteren i stor, Saa stikken skal mand see, de Nonner kunde være, Og efter arten staa paa deris nip og ære: De egne lader nok for mig beholde maa Vil de kon denne gang den flinen lade gaa. Saa kand den rue luft og ruskeed vær sig tørre, Og blege sig i kuld og lysten blive større Aa Om DExMBR. MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Om frosten klinger op, som det er hendis tid, Nu hver indsamlet har sit brænde og sin bid.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Vi holde Christi Fest i aandelige glæde, Og frydelig for Gud op til det høje træde, At see, hver i sit bryst hvor Guds nyfødde Søn Erlagt og bleven til en salig sone-løn Sverrig.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Stokholm den 14. Et nyt i voris Land har faldet os tilgænge J dette helle Aar, gid det maa vare længe Nuer til Slutning at vor Kønigsmark vil gaa J de Veneders krig og der paa Tyrken slaa Engeland.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Londen den 3. ort verker hart ad et, vi udaf Landet rydde Alden Rebelle-flok, som udi sommer spydde Sin gift mod Kongens huus, saa fæster hand sin stor Saa fast som ejer skeet, men her har skinnet Sol Frankerig.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Paris den 18. Ens Mars var her Statist, da var det allis tanke At ingen uforsyn i Staten kunde vanke: Men nu vort Regiment i Clerke-tanker staar, Da kand ei grundis ud hvad held den velde faar. At DEMER MERCURIUS. At landet svækkis jo er intet om at sige, At Kongens Capital derved kand meget stige; Dog ej foruden er: Det er kon det vi meen Mon denne bygning staa paa sikker hiørne-steenTydsland.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Vien den 13. And Ørnen udi for med vinger saa at hænge, For hand af Tyrkers haand var ilde plukt saa Den napped her og der Men nu er Ørnen frisk (længe Og slaer mangfoldig Roe, som tiener til hans disk. Nu hviler mand sig lit udi sin roe og rede, Dog mager det velsaa, mand ikke har at lede Om magt og styrke, naar den søde vaar gaar an Om vie, før giør fred med Tyrkernis Sultan Et fyrstelige mod og dyd i Tekkelinde Ved nøden allerførst Heroesker at finde. Ej andet vil forstaas, end Tekkeli er vel, Og vil hun giøre ham sin troskabs fulde skiel. Caprara sender brev, hun tør af skiolden svare, Hun byder høflig Bud, dog frygter ingen fare, Hun, som en Skold-møe jo en Tørning prøve tør, Og meen retfærdig sag al lykke efterspør.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Polen. Lemberg den 1. Enedig, Kejseren, og alle venner stunde J Marken tilig ud at øde udi grunde, Om det saa lykkis vil, de Tyrkers hele magt. Vi og de siste ei at blive har i agt. DECEMBR MERCURIUS.
Danske Mercurius, 1685-12-02
Aarets Slutning. Ud, som har tider stæmt og tæller vore dage Ved maaneder og aar, og lader dig behage J naade udi dag at slutte dette Aar, Tak for din ædel tid saa frydig for os gaar; Tak for dit dyre Ord og begge Sacramente, Forsundhed, fred og frugt og saligt Regimente, Som du forgangen Aar fra Himmels stige lod Om lige frem og frem vi falde dig til fod. Gid Ordet skinne klart paa Herrens Lysestage, Gid begge Pagtens Segl staa fast i alle dage, Gid Herrens Kirke-Mænd hans Bud maa rigtig gaa Gid vi med dennem sist til Himmels stige maa Gid alle Kongens aar bekrone med dit gode, Lad alt det Lykken har Monarken gaa til fode, Gid Himmel naade dug maa jorden giøre feed Gid vi i omgangs Aare mindste hovdverk veed Findis hos Christian Geertzen Bogh paa Slotsplatzen.
Danske Mercurius, 1686-01-01
IANUAR. MERCURIUS. ANNOI686. ANUARII, CURIUS Ex PRIMUS.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Kiøbenhavn den 1. Jan. Ot aar al Rigets Sol: hver Rigets ære-stierne Got aar hvert landets lys, soelske dyden gierne Got aar hvo lykken har got aar hvo den begær Gud, som all tiden har i hænde, vær os nær, Vor Danske Alefeld den vakker unge Greve Hand høris som en helt hos de Veneder leve, Hvorfor de byde ham all ære, som de kand til Dyden bytte ud i deris rige land. Vor Hartmand, som er med har taget deris ære Og sees et Ridderbaand af Sancte Marko bære For hand i selskab og vel vovede sit blod Og som en Jette-mand, mod Tyrken frede stod. Vor vinter synis vel graahærdet hid at komme, Dog nøder ingen haand at krybe udi lomme For Tud i nævisskyld; ti hand er reist af by Og giør vel ej i aar ret mange haarde kny. See. IANUAR. MERcurius, See der, hvad Nyt Aaars skenk de høje Himleyde Hans høje Excellens Her Gyldenløv at fryde En Frøken-daatter alt er falden i hans lod. Gud giør hans stamme stor paa Jordens runde klod.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Fra Brunsvig-Lyneborg en Hertug her til hove, Besøger vor Monark, og høris alle love Hans førstelige dyd i hierte og statur. Gud vær for al hans dyd og ære sikker mur. En anden Envoie til hove er at høre Fra Brandenborg paa ny i hvad hand har at føre, Baron af Overbet hans titel være skal, Og hand der hiemme staa i beste Herrers tal. Paa Hollansk Resident mand ogsaa gjør et bytte, Saa anden deris værd til hove her skal hytte: For resten alting vel omkring i landet staar: Guds naade være ny hver dag til dag et aar, Polen.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Krako den 3. Er byder Tyrken fred, men ud vil ikke punge Saa meget, som vi vil, hvorfor vi ville runge hans kallun til vaar det første som vi kand, Dog hand giør mine til at holde mandig stand. Det IANUAR. MERCurius.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Det Pave-Nuncius og nep vil penge give, Før hand Armaden seer mod Grenserne at drive, Hvorfor det drager svart for penge at faa fat i vi i vente har en veldig vakker skat. Mand meen Caminiec den første fod skal holde, Gid vi for meget ej til hinde skulle tolde Før vi saa foden ind; ti hun er saare tet Og tør vel mangens liv til døden giøre tret.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Paris den 4. E Qvesne, Skomberg og la Force lade lyde; At de saa fuld en tro til Himlene vil yde, Som den de har til des for Kongen ladet see. Gud styrke deris tro, saa Himlene maa lee. Hvor ulve hyrder er, maa faarene vel lide Det hyrden før har sagt. Det høris disse tide. Min pen ej tegne kand den jammer nød og tvang, Som Troens skifte giør, og gaar i fulde svang.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Tydsland.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Vien den 1. M frosten komme vil, da er Caprara rede En veldig varm ovn for Mongatz op at hede; Men hand maa see sig for, at hand sig brender et Hvo veed om Gud er med paa denne blodig vej. Hvor JANUAR. MERCURIUS. Hvordan det endelig med Tekkelig maa være Vil ei den halte Post til fulde nogen lære Foruden ene det hand lever vel endnu, Og menis hand igien vil komme med en tru Ved Arath vanket er et fedt og vakker bytte Af gods og proviant, som Tyrker vilde hytte Jnd udi Gyla Bye. Der var et vældigt slag, Dog maatte Tyrken sist af marken skyde bag.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Holland. Hag den 5. Vor vore sager staa, fordi vi dennem hæle Som sig fra Frankerig hid ind i landet stiæle, (Dog med den blote tro) vi ikke vide kand Hvorfor vi giør os fast til baade land og vand.
Danske Mercurius, 1686-01-01
Tyrkiet. Constantinopel. den 5. til den Christen krig mangfoldig penge yde, g moxen mand af huus ud under fane byde, Saa vi et grumt tal folk i marken føre vil At bære seer hiem, om lykken hielper til. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-02-01
FEBRAR. MERCURIUS. ANNOI686. FEBRARII, RO RIUS.
Danske Mercurius, 1686-02-01
PRIMUS. Danmark.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Kiøbenhavn den 12. Febe. Or blinde Snedker, som i verden nep har lige; Men dobbelt øjet konst i næthed maa ham vige, zu øjen nok i dag i blinde Terning spil Hvor ved hand vor Monark et Skab har vundet til.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Den ædle Baron JUUl hos skiønne Friherinde, At GUDe RON i Jul en Frier lod sig finder Saa lege disse Jul, nu klyv i træ, nu meer leer. Holt inde, tys, min pen; Ti Bruden ad dig Den Frankerigs Gesant til bal og lyst lod byde Paa Stormens store fest at lade Fryden lyde, Og nød den ere af det Majestete-par, At de og Printzer der med hele Hoffet var Krigs Od FEBRAR. MERCURIUS. Krigsfolket, som jeg kand fra fremmend orter høre, Saa vanker affento for beenene at røre: Dog skiftis kun qvarteer paa Grenserne omkring, (2.) Og kiendis ingen end at giøre større sving. Den Sø-Helt, Skovtbinakt Andreas Dreier sagde For nylig sist god nat, hvorfor vi hannem lagde aften ned i muld, og prisede hans dyd Med ære-tale smukt og Salvers kaalle-lyd.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Vor Lyneborg-Gesant Harsthusen lod sig finde Her hiemme nogen stund; men haver udi sinde At reise snarlig hen til Lyneborg igien; Ti landets Første jo er Dannemarkis ven. Tydsland.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Hamborg. 7. Et snart en lykke er, at vi lit meer af lande, End disse fire har, hvor Lyneborger stande; Ti lidet maaltid snart en ende jo maa faa Saa denne voldgiæst tør fra bords omsider gaa. De holde sig ret vel, men Bonden har en hønne Og vi her inden volds vel maatte nappe rønne Om naboe-lande ei stod Elv og porte biEr det en klemme hvor mand sætter venner i Vibe. FEBRAR. MERCURIUS. Vi kige over volds og see, om de vil skyde, Det giør de heller ej, men lade ikkon lyde. At de har Kejser bud; Ved dette tør jeg staa Det Skader, at vi er forstore og forsmaa Den 11. Nu rippe de lit op, og holde sig til side Imod som de kom ind; dog kand mand ikke vide Om fulde afskeed skeer, for de sig skansee ind Vel muligt udaf frygt, dem skulle settis pind.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Paris den 5. Et reise-tøi er klart, saa Kongen er alt redde Til grenserne at gaa; Og mangis pander svede Forud at grunde ret hvad reisen skal betye; Ti om den samme færd er store lande-ry. Saa meget vidis maa at Floden samler styrke, Og naar som vejen lit begynder op at tyrke, Skal lejre telter slaas og Hær i marken staa Hvad meer i sinde er forfaring give maa Ungern.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Neuheusel 12 Jan. Ed trende store hær er Tyrken udi vente, Og svarlig trøster sig hos Christne ind at hente EnFERUAR. MERCURIUS. En veldig hevn og sejr og Tekkeligaar med, Og tør hans mandighed os giøre stor fortred. Hand staar ved Veradien med nogle tusind rede Og Mongatz bi at staa vel haver først i mede, Saa det vil mægtig kry, naar someren gaar til Og længsel venter sterk hvad lykken give vil.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Polen.
Danske Mercurius, 1686-02-01
Krakau 18 Jan. En Svenske Oxenstiern, Gesant i Kejser-Rige, Her lader nu en Tyrk sin Mahumet afsige Al Alcoranisk tro og udi Daabens vand Afvaske hednisksynd og blive Jesu mand. Her truer Tyrken hart og vil os atter giæste, Og meen sin faste fod i landene at fæste, Men vi ej frygte der for vi alt færdig staa Udi et tiligt tog mod hannem sterk at gaa. Findis hos Christian Geertsen paa Slotplatzen.
Danske Mercurius, 1686-02-02
FERUAR. MERCURIUS. ANNOI686. FEBRARII. IERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Danmark.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Kiøbenhavn den 17. Feb. En ædele Her Pslug, som finder sig her inde Fra Heidelberg om arv forlandets Churførstinde Harnydt af Kongens haand et Danebrog-Klenod, For hand er Dannis selv og ædel Ejegod.
Danske Mercurius, 1686-02-02
Vor Peder og Matthis gik Vinteren til gænge Med slig en deelig luft, som mand ej saare længe Blidel haver seet! Ja vel i mange Aar. 26. Vor Blidel var saa blid som allerbeste Vaar. Det gaf Monarken lyst en vending ud at giøre Til Fridriksborge-slot til sundhed sig at røre: Tak milde Gud, som far med Kongen al hans vej, Og ej paa nogen sti til følge siger ne Ee ForFEBRAR. MERCURIUS. For Dannebrogis skyld jeg ikke gider tale Det Bylov rører an, man lader det i dvale Til dom i April gaar, og vilde haabis got Saa Manden ikke giør sin Ridder-ære spot. Tydsland. Hambrog den 24.
Danske Mercurius, 1686-02-02
J hverken freden seer, ey heller krigen finde, For Lyneborger staa og holde gandske inde, Maaskee fordi mand seer sig andre holde til Og torde liden leeg forvolde store spil. Nu har de gode ord for pengene at lade; Men veed dog ingen bod for voris lidte skade: Vi veed ei heller vist om meeningen er god; Ti der er dybt at see til deris hierte-rod. De fæste Bargedorf og ligge der i leje, Vi sperre, hvad vi kand, til byen alle veje Og Hekaten i sær forvare vel og sterk; Dog haabis snart ved fred et fald paa feide-verk.
Danske Mercurius, 1686-02-02
J Meklenborger land er Brandenborg og inde Med nogle faner folk og fromhed lader finde, Og andre komme og at skue hvad vi giør Men alle venner er, som Freden efter spør. Heide. FERUAR. MERCURIUS. III. Heidelberg. den 21. Jan. And lever over alt i haab og udi fare, Uvis, om Himlen vil sin fred i lande spare: Det graaner op til krig i alle hiørner om, Og synis Freden lit at have aanderom.