JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Ved Universitetet i Göttingen var den 14de Februar endnu ikke foretaget noget Valg, skjøndt der havde været holdt flere Valgforsamlinger, men Aarsagen var endnu ikke bekjendt i Publicum. J Münden holdtes en Valgforsamling den 5te, men der mødte neppe en Trediedeel af de Valgberettigede og, da to Trediedele lovmæssigen ere fornødne, berammedes en ny Forsamling til den 12te, men paa denne kom heller intet Valg istand, da en stor Deel af Borgerskabet vægrede sig ved at vælge.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Kornhandelen har været levende, Jndførselen var 44,000 og Udførselen 37,000 Tdr. større end i 1836. Jalt tilførtes 737,000 Tdr. Korn, (deraf fra de danske Provindser og Hertugdømmerne 572,000 Tdr.) En Trediedeel deraf bestod af Hvede. Der udførtes af forskjellige Kornvarer 272,000 Tdr. til Udlandet 210,000 Tdr.), hvoraf den kbhavnske Meelfabrik udførte 49000 Tdr. Hvedemeel og 2800000 Pd. Brød (12,000 Tdr. meer end i 1836). Afsætningen af Hvedemeel til de oversøiske Lande) tiltager overalt. A Raps udførtes kun 4000 Tdr. 12000 Tdr. mindre end i 1836), skjøndt Prisen var falden betydeligt. Endvidere udførtes 78,000 Lspd. Flæsk, 16,000 Lspd. saltet Kjød 65000 Lspd. meer end i 1836), 21500 Tdr. Smør, 44,000 Sælskind, 2300 Skpd. islandsk Uld (foruden 350 Skpd., tentgjødning og 975 Skpd. Beengjødning og Støv og 100,000 Pd. Svovlsyre. Endvidere udførtes 3000 Skpd. Oliekager, 5100 Skpd. Been 13400 Skpd. meer end i 18369, 2 1/2 Mill. Pd. Sukker, 1 Mill. Pd. Riis Kbhvns og Provindsernes Forbrug anslaaes til omtrent 900,000 Pd.), 800, Oxhovder Rum, 15,500 Tdr. Tjære, 5500 Kister Appelsiner og Citroner Kbhvns. og Provindsernes Forbrug anslaaes til omtr. 6000 Kister, 300,000 Pd. Rosiner, 900 Oxhoveder Viin. - Der tilførtes bl. A. 20,000 Skpd. islandsk Uld(600 Skpd. mindre end i 18369, 17,400 Tdr. Tran, 8450 Skpd. saltet Fisk, 11,300000 Pd. Sukker (deraf 4,800,000 Pd. fra St. Croix og 6 1/2 Mill. Pd. fra Udlandet, næsten 1 Mill. meer end i 1836). Afsætningen af fremmede Sukkere baade til Kbhvn. og Udlandet) var over 1 3/4 Mill. Pd. større end i 1836. Videre tilførtes omtr. 3 Mill. Pd. Kaffe (400,000 Pd. meer end i 1836; Afsætningen var 2,700000 Pd.), 126,000 Skjepper Paddy (Riis i Skaller), som afskalles i den Hambroske Fabrik, der ikke alene forsyner Kbhvn. og største Delen af Provindstæderne med Riis, men ogsaa sender store Partier til Udlandet; 2150 Fade og 400 Piber Rom, det Første fra St. Croix Kbhvns. Forbrug kan anslaaes til 3200 Oxh. aarlig), 13,500 Kister Appelsiner og Citroner, 12 Ladninger Viin med omtrent 3100 Oxh. Kbhvns og Provinds stædernes Forbrug udgjør 6500 Oxh.; men flere af Provinds stæderne have en directe Tilførsel fra Udlandet), 145,000 Tdr. Steenkul (10,000 Tdr. mindre end i 1836) og omtrent 13,000 Favne fremmed Brænde. Tilførselen af Tobak fra Nordamerika var i 1837 formedelst de mislige Conjuncturer ubetydelig, fra Bremen tilførtes 350 Fade og af russiske Tobakker 1300 Pakker Kbhvns. Forbrug kan anslaaes til omtrent 1 Mill. Pd. aarligt. Det monopoliserede asiatiske Compagni indskrænker sig til at realisere sine gamle Beholdninger af Thee og Consumenterne maae vel endnu et Par Aar drikke gamle Theer, indtil de ere solgte. Fragt handelen har ogsaa i det forløbne Aar været god; vore Skibe vare beskjæftigede. Begge vore Søassurancecompagnier tegnede Assurancer til et Beløb af 22 1/2 Mill. Mk. Bco. 63, Mill. Mk. meer end i 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
J Nummer 175 af Fædrelandet, har nu Professor David nærmere gjennemgaaet Algreen-Ussings Skrift- og i alle væsentlige Puncter bifaldet det i samme indeholdte Forslag om en Forening. Den Sætning anerkjendes: at der i Danmark ingen egentlige Provindser findes; at Folket, paa Øerne og Jylland har een Oprindelse og eet Sprog, samme Love og samme Indretninger; at Danmark er et Kornland fra Skagen til Sundet, ligesom ogsaa, at de forskjellige Dele af Landet have samme Jnteresser, samme Hoved næringsveie og samme Beskjæftigelser, og i det Hele med ner Prof. David, at det maa glæde enhver Fædrelandsven, at Hr. Algreen-Ussing vil angaaende denne Sag forelægge den næste roeskildske Stænderforsamling et Forslag, til en Forening. - Prof. David vil dernæst, hvad det af Hr. Algreen=Ussing gjorte Forslag angaaer, at Sognepræsterne paa Landet i denne Egenskab, og uden Hensyn til deres Præstegaardsjorders Hartkorn, skulle være valgderettigede og valgbare", endydermeere have, at samme Rettigheder tillægges Sognepræsterne i Byerne i de Stæder, hvortil de henhøre. Med Hensyn til Jsland og Færøerne i mener Prof. David, at, naar man ønsker Adskillelsen ophævet mellem Jylland og Østifterne, fordi der ingen Provindsforskjellighed er imellem disse Dele af Landet, saa maa man ogsaa ønske Forbindelsen ophævet mellem Østifterne og Jsland og Færøerne, fordi her findes en virkelig Provinds forskjellighed, og fordi det Ueensattede her er forbundet, ligesom det Eensartede hist er adskilt." Naturligviis billiger Prof. David ogsaa Assessor Algreen-Ussings Forslag, om at vore Medborgere af den mosaiske Tro ikke bør udelukkes fra Forsamlingen, idet en saadan Udelukkelse, som Hr. Algreen-Ussing rigtigt bemærker, ogsaa bidrager til at holde Mænd ude af Forsamlingen, af hvis Kundskaber og Forretningsdygtighed denne turde love sig den største Nytte, hvorimod det paa den anden Side er klart, at hiint Troessamfund aldrig vil kunne bringe noget Medlem af deres Religion ind i Forsamlingen, naar han ikke ogsaa blandt de Christne har en stor Stemmeflerhed for sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Verel-Cours. Hamborg, den 20de Febr. Bordeaux 189 1/2. Petersborg. 9 1 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 1/2 s. Madrid, 43 1/2. Cadix 44. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 50. Kjøbenhavn 203. Species 1/2 pCt. Rabat mod Banco. Louisd'orrer og Frederiksdorer 11 Mk. 2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Frederikshavn, den 21de Februar.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Foruden de med forrige Post ommeldte, hertil indkomne Skibe er idag fra Søen arriveret Briggen Emanuel", Capt. Maag, af Kjøbenhavn, kommende fra Messina med Frugt, bestemt til Hjemstedet, og Briggen Die Hoffnung", Capt. P. J. Doltz, med Salt fra Liverpool, bestemt til Hjemstedet Stralsund. Da Løbet, der var sauget igjennem Jsen til Havnen for de forrige Skibe, allerede igjen var tilfrosset, koster det paany ikke liden Anstrængelse at bringe disse Skibe ind; men der er neppe nogen Tvivl om at det jo vil lykkes i Løbet af Natten.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
(Jfølge senere Efterretning drev Jsen bort om Natten, saa at Jndseilingen til Havnen nu er fri.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Blandede Efterretninger. Ved den kgl. Landsoverret i Viborg er i denne Maaned endvidere afsagte følgende Domme: J en Sag mod Christen N. West, Jnger Sørensdatter og Mette Cathrina Christensdatter for Tyveri m. m. er den Første dømt at hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 60 Dage, den Anden i Fængsel paa Vand og Brød i 3 Gange 5 og Tredie i 4 Gange 5 Dage. - Gromd. Christian Thomasen, af Riis, tiltalt for at have mishandlet en Dreng, der af Fattigvæsenet var sat i Huset hos ham for Betaling, frifunden for videre Tiltale. - En af Jacob Pedersen med Værge af Grynderup imod Poul Nielsen af Kongens Thisted anlagt Sag til at faae en Panteobligation kjendt ugyldig og udleveret, afviist fra Underretten.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Man siger, at istedetfor Grev v. Rantzau, der, som Verbitter, ved Klosteret Itzehoe, har været benaadet med en Virilstemme paa den holstenske Landdag, men nu er bleven udnævnt til Gouverneur i Lauenborg, skal Provsten for Klosteret Preetz, Grev Friedrich v. Reventlow, erholde en Virilstemme paa Landdagen. Derved kan man kun ønske Landet til Lykke; thi Friedrich v. Reventlow, tidligere Land- og Overretsraad, senere Overappellationsraad, har bestandig i lige høi Grad udmærket sig ved sin aabne, ligefremme Tænkemaade og faste Caracteer, som ved Embedsdygtighed. For Lauenborg betragter man Grev Rantzaus Udnævnelse til Gouverneur eller Landdrost som et lykkeligt i Valg, især da man tør love sig af den nye Gouverneurs redelige Embedsiver og Kundskab, at han med Virksomhed, og Kraft vil forestaae sit Embede og ikke ansee det som en Sinecure uden Forretninger. Grev Rantzau har tidligere været Medlem af Landretten i Wolfenbüttel og senere Hof chef hos Prinds Christian af Danmark. Som hans formodentlige Efterfølger i Verbittersposten ved Klosteret Jtze. hoe betegner man Kammerh. v. Bülow til Bothkamp, en af de rigeste Godseiere i Holsteen. Verbitteren er Landets første Prælat og fører, som saadan, Forsædet i Prælaternes og Ridderskabets Forsamlinger. Hr. v. Bülow hører til den gamle Adel, men ikke til de gamle Slægter af det slesvig holstenske Ridderskab; derfor betvivles endnu af Nogle, at Valget til Verbitter vil falde paa denne Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Den 14de Ds. er Seminarist Søren Jacobsen, const. Kirkesanger og Skolelærer i Kongens Thisted, beskikket til Skolelærer i Agersted og Kirkesanger for Voer Menighed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Under Meddeelt" læses i Viborg Avis Følgende: Et Landsby Sognedistricts Fattigvæsen havde afvigte Aar indaccorderet et fattigt, forældreløst Drengebarn, 12 Aar gl., til en Gaardmand for at forpleies imod en vis Betaling. En Dag, Drengen paa Marken og vogtede Pleiefaderens løsgaaende Kreaturer, kom nogle af disse ind paa Naboens Jord. Pleiefaderen, som befinder sig i Nærheden, farer yderst opbragt hen til den uskyldige Dreng, prygler ham først med en Kjep, kaster ham derpaa voldsomt til Jorden, sparker ham med sine paahavende Træsko imellem Benene baade forfra og bagfra og derefter forlader ham hjælpeløs, hvorpaa Drengen, halv gaaende og halv krybende, vender hjem til Gaarden. Men den umenneskelige Pleiefaders Hævnelyst er endnu ikke kjølnet. Han træffer Drengen i Faarestien, kaster ham over Faarehækken og prygler ham i et Tøir, hvorved var Træ=Lægne. Ved Fattigcommissionens Omsorg blev Lægen snarest muligt tilkaldt. Hans Undersøgelse af den mishandlede Drengs Legeme gav det Resultat, at 7 Ribbeen vare brudte, venstre Arm forstrakt, at Drengen var tilføiet Brok, at han i det Hele befandtes i en meget mager og afkræftet Tilstand, oprindelig foraarsaget ved, at han i længere Tid havde lidt Sult. Under det optagne Forhør tilstod vel den saakaldte Pleiefader, at han, ved de opgivne Leiligheder, havde tildeelt Drengen corporlige Revselser, men negtede dog derhos, at de havde været af saadan Beskaffenhed, at de stedfundne Læsioner derved kunde bevikkes, endskjøndt der, saavel efter Drengens, som flere Vidners bestemte Udsagn, ikke var ringeste Formodning om, at han paa anden Mande, end ved Pleie faderens voldsomme Haand, var bragt i den beklagelsesværdige Tilstand, hvori Lægen forefandt ham, hvortil kommer, at den Paagjældende, ved sin Forklaring i Retten, tildeels havde hildet sig i Urigtigheder og Modsigelser, samt vidnesfast ved haar paa Sandheden. Da fuldstændigt juridisk Beviis imidlertid ikke var tilveiebragt, saa blev Voldsmanden ved Herredstingsdommen, frikjendt for videre Tiltale, dog med Forpligtelse at betale Sagens Omkostninger, og bemeldte Dom er senere af Landsoverretten stadfæstet. Er den her omhandlede oprørende Fremgangsmaade end ikkun et sørgeligt Exempel paa at Raahed og Jmmoralitet, tiltrods for den meer og meere stigende Oplysning, endnu besmitter vor Almue i en næsten utrolig Grad, saa haMeddeleren dog ikke troet det afveien at bringe dette til Publicums Kundskab udenfor den Kreds, hvor det Foregaaede allerede er bekjendt og har mødt almindelig Afsky, idet man derhos tillige nævner den Paagjældende at være Gaardmand Christian Thomasen i Riis, Grønbek Sogn, Viborg Amt. Hvad der imidlertid, relativ til det her omhandlede Factum, mildner de veemodige Følelser, som naturligviis maae fremkaldes hos Menneskevennen, er, at den ulykkelige Dreng, hvis Rygtet ellers er paalideligt, nu har fuldendt sin jammerlige Tilværelse og har naaet alle Lidendes sikkreste Havn - Graven."
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Fra Sjælland skrives under 10de Febr.. Det er flere Aar siden vi havde en saadan Vinter, som iaar. Den gives Steder paa Landet, der over 14 Dage have været udelukkede fra al Samfærsel med den øvrige Verden. Mange Biveie have været ganske ufremkommelige og selve Chausseen har været vanskelig nok at passere. Siden 1814 min des vi ikke, at Landmanden har havt et saa besværligt Sneekastningsarbeide som iaar. Mange Ulykker have tildraget sig paa ufarbare Veistrækninger, hvor Sneen i een eneste Nat havde sammendynget sig i uhyre Masser. Hist og her have Mennesker forvildet sig paa Marken og ere omkomne, af Kulde. Den gamle Erfaring, som bl. A. Prof. Boekmann med mange Exempler har forfægtet, at der, 50 til 69 Dage efter at en Aurora borealis har viist sig, indtræffer en usædvanlig stærk Frost, har iaar stadfæstet sig De stærke Nordlys, som faaes paa Himlen sidstleden 12te Novbr., ville endnu være i frisk Minde. Men vi haabe dog, at denne Erfaring ogsaa har sine Undtagelser; thi nye(den 4de Febr.) have vi atter bemærket stærktflammende Nordlys, og, hvis det altid bekræftede sig, skulde vi altsaa endnu i Marts og April kunne vente en stræng Vinter. Men, hvad et vinterligt Foraar har at betyde, huske vi altfor vel fra ifjor, til at vi ikke skulde ønske os forskaanede for et Dacapo. - Kyndelmisseknude har iaar opløst sig en saa voldsom To, at Veiene ere blevne lige ufremkommelige for Vogn og Slæde. Vi have endogsaa havt et Par Glimt af en vaarlig Luft, men Frosten har allerede taget fat paany, og vi gaae saaledes, efter et kort Jntermezo, en ny Act af Vinteren imøde. - Det er ikke, som forleden, meldtes, Hr. Kammerr. Rothe, som har kjøbt Hr. Rahlffs Eiendom Hesselberggaarden", men Hr. Haste. - Hovedgaarden Broerup, engang Fader Holbergs Bopæl, er af Arvefæste Eieren Hr. Forbechsolgt til Hr. Forpagter Waar søe paa Alkestrup for 13,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Fra Aarhuus skrives. Ogsaa hos os saae det i Søndags Eftermiddag ud her paa Havet som om det var et Marked der holdtes. Jisdækket vrimlede af Mennesker, gaaende og kjørende, endogsaa nogle ridende. Om Aftenen var hele Veien ud til Beværtningsboderne oplyst med Lygter, der tog sig ret smukt ud i det Fjerne. Midt ude paa Rheden skal Jsen være 5 Qvarteer tyk. - Det er ikke sjeldent hændtes her i denne Vinter, at fattige Folk have været nærved at miste Livet formedelst Kuldamp fra deres Jldpotter, hvorved I de varme sig. Forleden var et Par gamle Folk næsten omkommet derved, Manden laae som livløs paa Gulvet, da man tilfældigviis kom ind i deres Stue og fik dem reddede. En heel Familie havde kort efter samme Skjæbne og nu ganske nylig vare to Børn saa angrebne deraf, at Forældrene holdt dem for døde, men ved hurtig Lægehjælp kom ogsaa de tillive igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Vi ligge - hedder det i et Brev fra Horsenskanten af 30te Jan. - begravede under uhyre Sneelaviner, saa den ene Nabo ikke er istand til at komme den anden nær Store Sneemasser ligge paa begge Sider af Landeveiene, saa man kjører ligesom i Alleer. Veipolitiet er her særdeles aarvaagent og nidkjært til at paasee, at Jntet er til Hinder for de Reisende. Uagtet der fra Horsens løbs mangfoldige Landeveie i Retning efter Vesterlandets Kjøbstæder, saa ere dog samtlige disse Veie fortrinligt istandsatte og overmaade vel forsynede med udmærkede Steenkister, hvor saadanne behøves. Dhrr. Justitsr. Bernth og Assessor With ere de Mænd, man skylder Tak for disse gode Vei foranstaltninger. (Diversaa.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Communicationen mellem Helsingør og Sverrig over Jsen, er atter i disse Dage meget levende. Fra svensk Side er det imidlertid ikke blot Helsingborgs Beboere, som benytte t det fjeldne Communicationsmiddel, men ogsaa Bønderne paa nogle Miles Omkreds, og selv i de Dage, da det faldt ind med Tøveir, saae man adskillige af disse passere over Jsen. Øresundet, der til anden Tid af Aaret udfordrer egen Kyndighed og egne Midler for at befares, er nu begge Grændsebyers stærkt besøgte Spadsergang, der efter en Times Forløb bringer En i Samqvem med Mennesker, som tale andet Sprog, have andre Sæder og staae under andre Love og Regjering, paa faa Timer fuldender man en Udenlandsreise uden Pas, uden Bekostning og uden synderlig Anstrængelse. Der er noget særdeles interessant ved denne ugeneerte Forbindelse imellem Nabofolk og vi bringes her atter i Tankernes Løb til taknemmeligen at mindes de Mænds Fortjenester, som bevirkede en betydelig Lettelse i Communicationen imellem Helsingør og Helsingborg paa den Tid, da Forholdenne ere de sædvanlige. Helsingørs Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
I Horsens har man i de sidste Dage, Morgen og Aften, havt 13-15 Graders Kulde. Fra Hjerne, Endelave og Alrø, ja endog fra Samsø er rask Samfærsel saavel af gaaende som af Kjørende med Horsens; Noget, som ikke har fundet Sted i flere Aar. Jo vanskeligere visse Slags Brud paa den offentlige Sikkerhed, ifølge deres Natur, altid blive at opdage, des vigtigere maa det være Almeenheden at erfare, at det er lykkedes Politiet i Odense at faae fat paa nogle Tjenestekarle, som for nogle Aftener siden havde fundet en kand Fornøielse i at gaae omkring og slaae Vinduer ind hos adskillige Beboere, med Jisstumper og Stene. Politiretten har idømt dem hver en Mulct af 8 Rbd. Sølv til Politikassen, foruden Erstatning til de Skadelidte. Udentvivl vilde corporlig Revselse være en virksommere Cuur for slig Niddingsdaad.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
J Odense Forstad ved Møllebro har i denne Tid været opført et Efterspil af Comoedien Hexeri eller blind Allarm, idet en afdød Mand hver Aften skal have viist sig som Gjenganger. Hvor langt Udgiveren er fra at troe med Dommeren i hiint nu over 100 Aar gamle Holbergske Stykke at den hele By er befængt med Trolddom, er Rygtet om den stakkels Gienganger og de flere omsider heldige Forsøg, paa at mane ham, samt den derved foranledigede Sensation, og Sammenstimlen af nysgierrige Tilskuere dog altfor almindeligt til at det ganske bør forties. Der gives vistnok, de, som vilde finde deres Regning ved, om de kunde faae det hele Slæng af Overtroens hensovede Spøgelser igjen kaldte til Live. (Hemp. Av.)J Nr. 9 af den Frisindede læses Følgende, overskrevet Den 28de Januar. Det skulde ikke været bleven aftrykt her, siger Redacteuren af Randers Avis, ved at optage det i Bladet, naar det ikke i Søndagen" af 11te Februar havde fremkaldt gen lille Vise for den Frisindedel, som man en anden Gang vil tillade sig at meddeele." Da denne Vise nok er værd at læse og vi kunne meddele den umiddelbart ved Siden af den Frisindedes" Product, som har fremkaldt den, give vi Læserne begge Dele til Bedste. Den 28de Januar. Mærk hiint Springvand, hver en fremmed Giæst Seer det dagligt sprudle Vand i Skaalen, Men ikkun til enkelt Høitidsfest. Seer de gyldne Æbler han i Straalen. Carl Bagger.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Paa Axeltorv staaer Redselille - O, at den Tid maatte komme, Vandet af Brysterne sprang - At andre Guldæbler sprang, (Hvad Manneken monne bestille, Ei Blikkapsler - hule og tomme Jeg siger en andengang.) - Symbolet paa Flitter og Trang, Naar Straalerne ikke stoppe O, at den Tid maatte komme, (J Kulden hænder det tidt), At Flagene rødmed vor Strand, Guldæblerne lystigt hoppe, At ingen Lænker og Bomme, Ak det er alt saa forslidt. Standsed den dristige Mand; Kun Smaabørn kan Legen end O, at den Tid maatte komme, more: Att, naar hist ødsles med Krud, Dem fryder saa tarveligt Spring; Ei Nogen sig ønsked i Lomme Men, for at glæde de Store, Kun Mynt for et eneste Skud, Behøves lidt større Ting. O, at den Tid maatte komme, De indfrosne Skibe i Havnen At Krigerens Datter og Søn, Faae Ordre at heise Flag; Naar Naadens Maaltid er omme. Dannebrog flagrer paa Stav=Ei har for det næste alt Bøn; nen, O, at den Tid maatte komme, Forkynder en Heitidsdag. At skuffet blev intet Haab, Skydebanens Kanoner At svag blev den tyrkiske Tromme. Dundre, saa det kan forslaae; Mod Folkets jublende Raab, Børn og gamle Koner, Lidt Varmt sig i Livet faae. Halvfjerds er vor Frederik, Dagen sig trift hensniger, gammel, Om Aftenen er tyrkisk Musik; - Og ei var hans Vandring just blid Naar Pøbelen Hurra skriger, Dog haabe vi trygt Allesammen: Bank den ei sielden fik. - - Han bringer den ønskede Tid, En lille Vise for, Den Frisindede, Sid Du kjønt rolig min Dreng! Thi for det Første det brænder ei og spil J Statens Skorsteen - og om det Paa Pilefløiten, Du selv har brændte, ) skaaren, Jeg troer, Høistærede var af Dig, Og sæt, som før, Melodier til Qva Redningscorps, ikke stort at Dit Hjertes Drømme, til Smill, vente, ) og Taaren; Thi Frisinde, Og for det Andet det maa Du selv. Tilstaae mig - smuk er dog langtfra Lyden; Men Skjønhed altid - det veed Du vel -J Poesien er Hoveddyden; Ei blot i Klangen Og Fald af Sangen, Men fremfor Alt skal i Tankegangen Den lyse frem. Naar Du nu bræger Dit LitanOm Statens Gjæld og om dens smaa Finantser, 1 Naar et Marstoso Du gier, hvori De fleste Tacter er rusine Landser, Som ere vendte Mod velbekjendte. Gjenstande, - mon Du da har in mente Skjønheds Jdee.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
En mager Kunst er i Sandhed den, At oversætte den skarpe, Pumpelse, Paa spidse Vers, - og at gjørelSpænd i J Ly og Læ af dens brede R. 3 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
En Digter vilde Sin Tid ei spilde, For af Kaalrabi og Petersille )At faae en Krands. Thi det er ikke Satire det, At sparke, rive og slaae og bide, er Gamins opnaae ikke Borgerret i Paa Pindus, - Phoebus kan dem ei lide: Han selv mon true 2 Med gylden Bue, Men bruger ei Jacobinerhue og Og Kanepidsk. .Men, vil Du adles til Musers Søn, Saa husk, end Skjønheder Sandheds Datter, Eensidig Blindhed er aldrig skjøn, 2 Den vækker Harme kun eller Latter, Om liberalt er Det Ord, som talt er, Gjør lidt til Sagen. - det ligelgalt er, 12 Naar det er falskt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Naar nu en Fyrste, som har i meer, End fem Decennier sin tunges Krone; Som værned ikke med Spyde og Sværd, Men Ret og Mildhed i demle sin Trone; 12. Som viste ofte, At Han i Kofte Saa nær, som Han med guld- bræmmet Hofte, sk. i Sin Konge stod. . 1 Som oved mangen herlig Daad, I Den Saga skal i sin Rolle gjemme; Reise. med Daqv. f. Aalb. d. 18de Fbr. n stillede Armodens bittre Graad, Og altid agted paa Sandhedens Stemme; Som, for at bygge. Af Folkets Lykke. Sit Monument under Egens Skygge, le=Gav hen sit Liv. - Naar Han omsider har naaet den Dag, i Han Syvt i Gange har seet oprinde, os Behøver ikke, Musik og FlagtDet trevne Folk om hans Fest at minde. Nei, det ei sover! Paa Land og Vover, Det Held og Hæder nedbeder over er Hans hvide Haar Da skulde Du ei suurmule smaat, Og diske op med Jereminder; 1 Thi det er sjeldent og smukt og godt, At Kongen æres som Folkets Fader. Det egner Frække, Men ei den Kjække, At spotte Glæden og Mishag ægge J denne Stund.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Hver Digter, Danmark har født endnu, Hans Navn indfatted i Sangens Ramme, Og, selv som Ultra=Forsanger, Di Godt uden Skam kunde gjort det Samme, Hvis Du ei vilde, Da tiet stille: Men Jngen bad Dig at synge ilde Paa Gubbens Fest. Du vil vel sagtens give mig det Svar: At hine Stropher med mangen Skoser, Var kun den tornede Stilk, som har Din Hovedtanke, Festdagens Rose. Ja, lad Dem troe det, Der er forstod det Nei, den var Halen men hine. Holdet. Af Dit Product. Tag nu tiltakke, min Dreng, med Det, Og følg mit Raad: giør Dig mindre vigtig, Thi, vil Du ansees for Poet, Den Flugt, Du tog, er da mindre rigtig; Og Du maa lære Artig at være, F. Aarh. Jfr. Wulff. F. Rand. Capitain Due. F. Hobro; Kniplingshandler Lauritzen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Døde. P. Madsen, forhen Consumtions=Overbetjent i Aarhuus, i Kbhvn. Jfr. S. M. C. Hvalsøe, 46 A., i Allerup i Fyen. S. A. Boss, f. Sehestedt, Enke efter Kammerj., Major von Boss til Rodsteenseie, 74 A., i Aarh. J. O. S. From, Sognepræst for Christrup og Hornbek ved Rand., 70 A. Tobaksfabrikeur H. J. Borberg, 45 A., i Hors. Glarmester J. A. Ronnow, 64 A., i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-02-24
Aalborg Torvepriser, den 24de Februar. Oxekjød 6 a 7 s.; Kalvekjød 7 a 8 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmor15 a 17 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk.; Kartofler 20 sk.; pr. Skjeppe. Æg 22 a 24 s.; pr. Snees.