Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-07-05
Lovgivning. 19 Juni 1831. Til de almindelige Bestemmelser i den forhen (S. 394) anmeldte Forordning, i Anledning af den i adskillige Lande herskende Cholera=Sygdom, høre endnu følgende: Jnden Spærringen ophører, bør saavel de Hospitaler og Huse, hvori Sygdommen har været, som alle dertil hørende Effekter renses ved Røgning med Chlordampe og del. Ting uden Værdie, isærdeleshed saadanne, som ere gift fængende, saa og Alt, hvad den Cholera-Syge under Sy dommen har baaret paa Legemet eller havt i Hænderne, bo opbrændes. Dette samme bør og finde Sted med Hensyn til de Sengeklæder, der ikke paa en Maade, som Lægen finder aldeles tilfredsstillende, kunne renses. Dernæst maae alle Væggene i Huset fra nyt af hvidtes eller betrækkes, og alle Gulvene, saavelsom Dørrene, Vinduerne og overhovedet alt Træværket gjentagne Gange afvaskes med Lud eller en Oplysning af Chlorkalk, og endeligen bør Huset, efterat der er lukket optil alle Sider, i 14 Dage udsættes for Lufttræk. Dersom der ikke allerede haves en Kirkegaard, som er tilstrækkeligen fjernet fra Folks Boliger, bliver en saadan Begravelsesplads at indrette. Ligene begraves inden 48 Timer, og i det samme Tøi, hvori de ere døde. De bringes, saavidt muligt, uden nogen Berørelse i Kisterne, hvortil Jernhager kunne bruges, og de udføres ved dertil antagne Personer og paa dertil særligen bestemte Vogne til Gravene. Disse bør være 4 Alen dybe, og Ligkisterne bestrøes med ulæsket Kalk, hvor saadant kan haves; men i Mangel deraf bør Kisterne indvendigen være begede eller tjærede. Begravelserne bør foregaae enten om Morgenen tidligt eller og Aftenen sildigt, og intet Liigfølge maa tilstædes; dog bør Præsten kaste Jord paa den Døde. Til de Bekostninger, som Omsorgen for uformuende Syge og øvrig fornødne Foranstaltninger medføre, have vedkommende Øvrigheder og Kommissioner, efter Mulighed, at gjøre Udveie, deels ved at tilveiebringe frivillige Bidrag af veltænkende Medborgere, deels ved Hielp af Fattigkasser, Kæmnerkasser eller Amtsrepartitionsfondet, hvorhos Hs. Majestæt og, hvor Omstændighederne fordre det, efter Mulighed vil komme dem til Hjelp. Naar Sygdommen endeligen er ophørt i Landet, forbeholder Kongen sig at tage Bestemmelse angaaende hvilke af de ved de befalede Foranstaltninger foranledigede Udgifter, der skulle gjøres til Gienstand for en almindelig Repartition. paa Riget. Skjøndt det forudsættes, at enhver af Undersaatterne omhyggeligen vil efterleve alle denne Anordnings Forskrifter, fastsættes dog følgende Straffe for letsindig eller endog modvillig Overtrædelse deraf. Dersom Nogen heri maatte gjøre sig skyldig ved at udbryde eller udsnige sig fra indspærret Huus, Bye eller Distrikt, eller derfra at udbringe Gods, Os eller dersom Nogen ved falske Dokumenter eller Forklaringer, forsætligen forhindrer, at de i Anordningen hjemlede Sikkerhedsregler blive tagne, skal en saadan have sit Liv forbrudt. Det samme gielder og naar de, som Vagt eller Tilsyn er betroet, forsætligen tilstæde Personers Undvigelse eller Tings lovstridige Udbringelse fra smittet Huus, Bye eller Distrikt. Andre Overtrædelser ansees med en, efter ethvert Tilfældes større eller mindre Farlighed lempet, stræng Straf i Overeensstemmelse med Dommerens Skjøn. Skulde Nogen være saa ugudelig, at benytte den Ulykke, den udbrudte Sygdom har foraarsaget, til at mishandle eller bestiæle de Lidende, bliver slig Udaad, forsaavidt ei de ovennævnte Bestemmelser maatte fordre høiere Straf, at ansee i Liighed med hvad Lovene anordne om Forbrydelser imod skibbrudne Folk. Hvor Omstændighederne ikke tilstæde Sagens Forfølgning i de sædvanlige Retsformer, er Amtmanden eller i Kjøbenhavn Kancelliet bemyndiget til at anordne en Standret, der, uden at lagttage andre Former end dem, der ere aldeles nødvendige for at skaffe Vished om den Paagieldendes Skyldighed i den Forbrydelse, hvorfor han anklages, paakjender Sagen uden Ophold. Denne Ret bør i det mindste bestaae af 3 Medlemmer, og hvor ikke det fornødne Antal juridiske Embedsmænd kan haves, kunne og andre retsindige og forstandige Mænd dertil udnævnes, dog at i det mindste een juridisk Embedsmand, som da bliver Formand i Retten, tager Deel i Sagens Undersøgelse og Paakjendelse. Hvis den i slige Tilfælde saa høist nødvendige Ordens Overholdelse, paa Grund af Omstændighederne, ei tilstæder den Udsættelse, som er fornøden for at Sagen kan blive Kongen foredraget, er Kancelliet eller udenfor Kjøbenhavn Amtmanden bemyndiget til endog at lade en Dødsdom fuldbyrde uden saadan foregaaende Jndberetning. Dødsdom kan i foranførste Tilfælde fuldbyrdes ved Skydning. Det følger af sig selv, at de, som ere satte til Vagthold, ere beføiede og forpligtede til, ved Magt at forhindre ulovlig Udsnigelse af de bevogtede Huse eller Steder, og at de Skyldige maae have Skade for Hjemgield, naar der ved Anvendelsen af denne lovlige Magt tilføies dem nogen Ulempe, endog Døden. - Vi gjøre iøvrigt Regning paa - hedder det i den 50 Slutnings paragraph - at den Menneskekjærlighed, Sindighed og Lydighed mod Lov og Orden, som Vi ere vante til at finde hos Vort Folk, ogsaa vil vise sig, om Forsynet skulde hjemsøge nogen Deel af Vore Lande med den Plage, hvis ødelæggende Virkning denne Vor Anordning gaaer ud paa at forebygge eller formindske, og skjøndt Enhver vil finde den bedste Belønning for hvad han ved slig Leilighed virker til sine Medmenneskers Frelse, i sin egen Bevidsthed, saa vil det dog være Os en Tilfredsstillelse at kunne give Enhver, som udmærket sig ved særdeles Prøver paa Menneskekjerlighed, forenet med Klogskab og godt Overlæg, et Beviis paa Vort Velbehag. Offentlige Foranstaltninger. Ved Reskript til Stiftamtmanden over Fyens Stift af 3 Juni er det, efterat alt Bøndergodset er afhændet fra Ulrichsholm, og ligeledes en Deel af det under Østergaard henhørende Gods er solgt, allernaadigst bifaldet, at Ulrichsholms og Østergaards Birk fra Begyndelsen af Aaret 1832 nedlægges som særskilt Jurisdiction og indgaaer under Bjerge og Aasum Herreder.