JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1843-10-06
Ogsaa en historisk Betragtning af Tivoli, som endda tillige er statistisk. Tivolisygen har nu udbredt sig ikke blot til at besøge Tivoli, man er og i Kjøbenhavn gaaet over til at oprette lignende. Vi have saaledes ikke mindre end 4, saa Danmark Hovedstad udmærker sig dog heri fremfor de andre Stæder i Europa, da disse for det Meste kun have eet. Først have vi "Storetivoli". Dette er bygget af Fornøielsesraad Carstensen med kgl. Approbation; herind strømme Alle, som paa nogen Maade kunne opdrive 1 Rbmk. *) K. A. Menzel, der overhovedet har gjennemarbeidet det hele nyere Afsnit af Værket. De her baade virkelige og indbildte Fornøielser ere saa mange og saa ofte omtalte, at vi ikke skulle opholde os ved nærmere at berøre dem. For det Andet have vi "Lilletivoli" Dette er beliggende paa Christianshavn tæt ved den Mølle, som man har paa høire Haand, naar man gaaer over Langebro til Christianshavn. Fornøielserne ere her: en Gynge, en Keglebane og Muligheden af at kunne høre Musiken fra en i Nærheden værende Dandsebod. Entreen er gratis. Dog kan man her befrygte, at naar man ingen Ting nyder, bliver man med Magt sat op i Gyngen og derpaa 4 Sk. taget, naar man ei godvillig vil erlægge dem. Det Eneste, Lilletivoli har tilfælles med Storetivoli, er, at man kan faae Prygl, naar man ikke tager sig i Vare, rigtignok ikke af Tivolibetjentstokke, men af Næver. - For det Tredie have vi "Fattigtivoli". Det er beliggende i Omegnen udenfor StoreTivoli. Herind strømme Alle, som ikke have Raad til at give en Mark, eller Raad til at udsætte sig for med Magt at blive satte i Gyngen og pantede for 4 Sk. Fornøielserne ere her: at kunne blive truffen af de Kugler, som blive skudte fra Storetivolis Skydebane, samt den Mulighed at kunne komme til at dandse. Da det er det Eneste, hvorved Fattigtivoli udmærker sig fremfor Storedito, at det har sin Dandseplads, ere Fattigtivolisterne meget hovne deraf, og, skjøndt Dandsepladsen rigtignok er en Mødding, viser sig dog en saa stor Jver efter at faae sig en Svingom, at der gjerne, inden man kommer saavidt, vanker blodige Vander, hvilket ikke er saa urimeligt, naar man betænker, at kun eet Var kan dandse af Gangen. Fattigtivolisterne have dog endnu til Trøst og Husvalelse, som der staaer i Visen, det store Gode, at naar de gaae hjem om Aftenen, kan Jngen see, hvem der har været paa Storetivoli og hvem paa Fattigtivoli. For det 4de have vi "det uteerlige Tivoli". Dette er beliggende paa Værnedamsveien. Entreen er 8 Sk.; Fornøielsernes Antal er logio; man faaer nemlig det saakaldte "Orhalle", trykte Viser til at afsynge, Musik, samt Beværtning for de samme 8 Sk. o. s. v. Tonen er meget fri og ugenert, hvorfor det skal være temmelig besogt af Pøblicun, til hven ofte Opraab udgaaer om "at give Møde".
Corsaren, 1843-10-06
For kort Tid siden blev en Mand beskadiget ved et Par løbske Heste og besluttede efter at være helbredet at søge Erstatning hos den ved hvis Skjødesløshed efter hans Mening Ulykken var skeet. Han indgiver derfor en Klage til Forligelsescommissionen og erlægger i denne Anledning de behørige Penge; men Forligelsescommissionen lader ham vide, at den ikke vil have med den Sag at bestille, han maatte henvende sig til 2det Vidnekammer eller Politiretten. Manden gaaer da til 2det Vidnekammer med sin Klage, og 2det Vidnekammer sagde, at det ikke kunde have med den Sag at bestille, han maatte gaae til Politiretten. Manden er taalmodig, han gaaer til Politiretten; den modtager Klagen og de behørige Penge og siger til Manden, der nu mødte ganske glad over, at dog Nogen vilde høre paa hans Klager, - at - Politiretten ikke kunde have med den Sag at bestille, han maatte gaae til Forligelsescommis sionen. Manden er som sagt taalmodig, har gaaer til Forligelsescommissionen; og Forligelsescommissionen sagde - ja hvad den sagde, veed man ikke endnu; men efter al Sandsynlighed vil Manden komme til at gjøre Touren rundt, saalænge indtil han bliver kjed deraf og henvender sig til Cancelliet - naar saa blot Cancelliet vil have med den Sag at bestille!! Der maa ganske vist findes en Bestemmelse om et saa hyppig mødende Tilfælde i de danske Love; thi de danske Love ere ypperlige, men Dommerne kunne vist ikke finde den Bestemmelse, thi de danske Loves Tal er som Sandskornene paa Havets Bund, som Stjernerne paa Himlen, som Ridderdecorationerne i Hof- og Stats-Calenderen!
Corsaren, 1843-10-06
Man har fra Odense tilsendt os et Exemplar af følgende Sang: ved Hs. Maj. Kongens Fødselsfest. paa Odense Raadhuus 1843. Mel. Der er et Land, dets Sted er høit mod Norden. "Et Blik, der grant forraader Kjender-Øiet; En kraftig Haand, til Værket snar og snild; En Villie stærk, til hver en Stordaad bøiet; Et Hjerte, glødet kun ved Fromheds Jld; En Kløgt, i alt sig grandskende til Bunden; En Jdræt: trindt at sprede Lykkens Sum: "Det høie Meed: ved sig at være funden: "I Dan det hele Nords Elysium". Ja Held Dig Dan! Erkjendelsen Dig børger I dette Maleri din elskte Drot; Ja ham, der trolig deler Dine Sorger! Det elsker frem alt ædelt, stort og godt! Ja ham, med alle Skjoldungstammens Dyder i Dem ofrende sit høie store Meed, "Hvormed han ene Purpur-Kaaben pryder": "Det hele Danafolks Lyksalighed". Thi følge vil vi tro hans Kjender-Øie! Hans Faderhaand, saa trofast, god og mild! Hans Villie reen, vor Villie tro sig føie! Hans Hjerte varmt, skal møde Hjertets lld! Hans høie Klogt vi ære vil til Bunden; Vor Jdræt: ham at byde Lykkens Sum; "Og stræbe, at for ham skal være funden," "I Danas Lund, vor Jords Elysium! S. Hansen. Ned Sangen fulgte en Forespørgsel, om vi ikketunde gjøre belydeligt Nar af Hr. Procurator Søren Hansen for Sangens Skyld. Vi finde imidlertid, at der fra vor Side Julet behøves.
Corsaren, 1843-10-13
Berlingerens Opmærksomhed kjender ingen Grændser. Aldrig saa snart har den af nogle Blade seet, at en høitstaaende Person foretager en Reise incognito, under Navn af Greve af Knut, for den strax averterer, at denne Families Stamtavle sælges i Strandstræde Nr. 107.
Corsaren, 1843-10-13
Følgende Nariteter ere indlagte til Salg paa "Corsarens" Comptoir. 1. En høist mærkelig russisk Blomst, opfunden i Danmark i Aaret 1813 af en Mand ved Navn Reiersen. Han har kaldt den: "Noli me tangere". Samme Blomst har den mærkelige Egenskab, at naar man rører ved den, faaer man et Slag over Næsen, undertiden endog det som værre er. 2. Den Pen, hvormed Blok Tøxen skal have skrevet den norske Constitution. Der findes endnu Spor af trefarvet Blæk. 3. Et Svømmebelte for ikke at drukne, naar man svømmer i Fornøielser og Bellyst til op over Ørene. (Anbefales Vedkommende som fortrinligt.) 4. Den gordiske Knude Nr. 2, sammenknyttet af en Stuup Samfunds- og en Stump Selskabs-Toug, og opløst af det kongl. danske Cancellie med Flere. - Lieutenant Carstensens Troesbekjendelse ligger nu aaben for alle Menneskers Øine. Den Velkomstsang, som han i Sondags blev modtagen med i Tivolis Concertsal, i Anledning af et Festmaaltid har gav sine Underordnede, besvarede han med nogle særdeles skjønne Ord, der sluttede saaledes: - "thi Ærlighed varer læng st. Herpaa ville vi tømme et Glas". Avis aux lecteurs. - "Fædrelandets" sidste Søndagsnummer var meget underholdende. Det er en mathematisk Disput mellem Hr. Adjunct Bjering fra Aalborg og Hr. A. Steen, som kan fremstilles saaledest B. (kysser paa Haanden og flyer Hr. Steen). Velkommen hjem min latinske Broer! St. Det er mig kjært at see Dig, men hvad det Broderskab angaaer, saa er det noget, som var godt i gamle Dage, men nu kan det ikke saa passe sig meer. B. Vi vil give hinanden nogle Spørgsmaal. St. Du vil disputere, og kan hverken Latin eller Dansk, langt mindre veed, hvad Logica er. Slyngel, det skulde Du have lært, antequam in arenam descendis. En Karl der ignorerer distiuctiones cardinales, og vil disputere publicel! - Der var en Mand for nylig, som dog var ti Gange lærdere end Du, der vilde disputere med mig, men da jeg fornam, at han ikke vidste, hvad Quidditas var, slog jeg ham det reent af.
Corsaren, 1840-10-28
"Forgjæves have vi i mange Aar," siger Hr. Dalgas i sit Andragende til de jydske Stænder, "ventet paa Afbetaling af vor Statsgjæld; men, hvor lidt der endnu er udrettet i saa Henseende, er vitterligt nok." - Meget sandt, Hr. Dalgas! Men vi have ogsaa længe ventet paa en Mand som Hr. Bogholder, Hansen. Seer De, Hr. Dalgas, Bogholder Hansen er en Mand, som har paataget sig at faae Danmarks Statsgjæld afbetalt ved frivillige Bidrag i DalerMark- ja maaskee Skillingeviis. De troer maaskee ikke, at det kan hjælpe Noget? Jo saa min Sandten kan det hjælpe, og vor Statsgjæld vil tilsidst blive afbetalt derved, ligesaagodt som den Sø, der er forestillet paa medfølgende Billede, tilsidst vil blive udtømt af Manden med Theesteen igjennem de hellige Mænds Theekopper. Der hører kun Taalmodighed til, Hr. Dalgas; Taalmodighed! og den maa De ogsaa have.
Corsaren, 1841-02-12
Literaire Anmeldelser. I. 'Brage og Jdun.' Dette Skrifts Udgiver, Hr. Barfod, lever som bekjendt ene og alene for Jdeen: den skandinaviske Eenhed, og Brage og Jdun lever ogsaa for denne Jdee. Hvorledes Hr. Barfod har det derved, vide vi ikke; men  Brage og Jdun, har faaet Svindsot deraf. Dette stakkels Qvartalsskrift udgaaer nemlig i det Høieste hvert Halvaar, og Grunden dertil er, som Hr. Barfod selv fortæller, den, at Abonnenterne ikke betale til ordentlig Tid. Men, hvorfor betale Abonnenterne ikke til ordentlig Tid? (Abonnenter pleie dog ellers at være skikkelige Folk): Det er Jdeens Skyld. Folk have abonneret paa Skriftet for at befordre Foreningen af de skandinaviske Riger; men naar saa Betalingstiden kommer, tænke de: "Aa, jeg vil beholde mine Penge et Qvartal endnu, lad det saa kun vare et Qvartal længere med Foreningen."
Corsaren, 1843-10-13
Skyggerids. Redacteur Veirhane. Der var en Tid, da Vinden var et Regale. Fyrsterne have dog nu været høimodige nok til igjen at give den fri, og heraf kommer det at Millioner Mennesker nutildags leve af Vind. Hermed menes ikke alene dem, der ikke have noget andet Surrogat for Brød, men ogsaa dem, der betjene sig af Vinden for at fortjene Brød. Til disse høre, foruden det uhyre Antal, der dreie Kappen efter Vinden, ogsaa alle de, som dreie deres Møller efter den, og maae dreie dem for ei at sulte ihjel. Nedacteur Veirhane hører ogsaa til den Classe. Hans saakaldte politiske Avis er en Vindmølle, som han forstaaer at dreie efter Hof- og Politik-Vinden saa snildt, at den aldrig ophører at klappre, enten Vinden blæser fra Vest eller Øst, fra oven eller fra neden. Fru Andersen. Vi have i Nr. 1 omtalt Næsen som et særdeles vigtigt Stykke af Ansigtet; men Munden maae vi dog i vore psychologiske Betragtninger indrømme en endnu høiere Plads, især naar Tungen regnes med, og allermeest naar Tungen er ond, men allerallermeest, naar den tilhører et Fruentimmer. Der gives en særegen Klasse af Fruentimmer, hvis Beskjæftigelse det er at rende fra Vesterbro lige indtil Østerport og tilbage for at bringe en Familie en virkelig eller opdigtet Skandale, en Smule Bynyt, lidt Sladder o. s. v., o. s. v. og derfor faae en Kop Kaffe med eller uden Tvebak. Slipper en enkelt Gang Skandalen om Andre, saa fortæller hun en om sig selv, hvilket bliver et af det faa Tilfælde, da man kan troe Mere, end hun siger. Disse Fruentimmer ere i Almindelighed gifte, lade sig helst kalde Frue og ere næsten altid gifte med en Mand, der hedder Andersen. Derfor lade vi denne hele Klasse, hvoraf Enhver kjender et Exemplar, løbe under Fælledsnavnet: Fru Andersen.
Corsaren, 1843-10-13
Et Livsbillede fra Schleswig. Holstein. Til den berygtede Fest i Tønder den 25de Aug. 1843, var den store Advokat Beseler ogsaa ventendes; Manden var en stor Mand og skulde modtages med en saftig og kraftig schleswig-holsteensk Talle. Loddet traf Kjøbmand Todsen (eller med hans danske Navn "see Cors." Nr. 14), bekjendt blandt Andet af den Næse, han var saa heldig at faae i Filialbanksagen, samt af sine uforstaaelige Taler, som han opvarter med overalt. For nu at kunne holde Talen med den behørige Salvelse indøvede bemeldte "Tossen" den længe i Forveien. En Aften seer Vægteren fra Gaden ind af Vinduet, og tænk hans Overraskelse, han seer - Kjøbmand Todsen staae for et Speil med en Tale i Haanden, gesticulerende, stampende, trampende, grædende, skrigende, brølende, kort sagt - holdende i en Tale med en sand Begeistring. Flere Folk samledes nu udenfor Vinduet, morende sig kosteligt over Mandens Exstase. Le voila!
Corsaren, 1843-10-13
Nyheder fra Ravnekrog. - Dhrr. Jurister Eibekat og Gjorløgn ere efter allerhøieste befaling, tillagte Ordre til, i Anledning af den afgaaede Statsgjeldsafbetalingsconsulent Hanswurss at deeltage i Selskabets Forhandlinger med Raad og Daad, hvorhos de endvidere ere befalede til paa det Bedste at forrente de i Behold værende Penge forsaavidt disse ikke allerede maatte være medgaaede til Selskabets Fornødenheder.
Corsaren, 1843-10-13
Hr. Niels Klyver, vi skulle ikke have Noget imod at modtage nærmere Oplysninger samt Circulaire.
Corsaren, 1843-10-13
Hr. 209. C. A., og M. C. behag at vente til næste Gang.
Corsaren, 1843-10-20
Forleden tiltraadte Hr. Cand. Goldschmidt, begunstiget af det stjønneste Veir, en kort Reise til Udlandet. Efter Forlydende vil han paa Regjeringens Bekostning forst begive sig til Frankrig, for der at undersøge Fængslerne.
Corsaren, 1843-10-20
Vor tidligere Mening, at det Jslandske Althing bliver til Jngenling, har nu allerde begyndt at stadfæste sig, idet Cancelliet beskikker Medlemmer, den slet ikke existere i denne Verden.
Corsaren, 1843-10-20
Jfølge, "den Berlingske" have Bønderne i Fyen feiret Hans Majestæts allerhøieste Fødselsdag ved at raabe Hurra "for Bøndevennen Frederik den Sjettes - Eftermand. Godt derfra!
Corsaren, 1841-02-12
II. 'Eventyr og Fortællinger for Børne' af Julius. Efter denne Titel venter Du naturligviis, at Eventyrene og Fortællingerne ere af Hr. Julius selv, men deri tager Du feil; thi sidst i Bogen findes en Fortegnelse over Jndholdet, og ved hvert Stykke staaer, der i Parenthes: 'Efter det Tydske' eller 'Efter den Fransken. Er det ikke en løierlig Mancer? – Aa, Hr. Julius! siig os engang: Hvorefter ere alle de Sprog- og Trykfeil, som findes i Bogen - efter det Tydske eller efter det Franske?
Corsaren, 1843-10-20
J den Talle, som den talentfulde Skau holdt ved Folkefesten i Gram, hedder det saa smukt om Hs. Maj. Kongens ophøiede Sindelag mod Slesvigerne: "Mine Undersaatter i det danske Slesvig skal ikke underkues og forknes mere end de andre"". Det troe vi med.
Corsaren, 1843-10-20
Det skal nu være ganste vist, at Hr. Kammerherre v. Jessen paa Falster, hvis udmærkede Bestyrelse af sine egne og Andres Finantser nylig har forskaffet ham et Storkors, om en meget føie Tid, og i alt Fald ved Grev Moltkes dødelige eller udødelige Afgang, skal beskikkes til Finantsminister. "Du har været troe over Lidet, derfor skal du sættes over Meget."
Corsaren, 1843-10-20
Rektor Rosendahl i Nykjøbing har nylig faae en stor Gulddaase af Hs. Maj. Kongen - naturligviis som en velfortjent Lon for hans enorme Fortjenester af Ungdommens fædrelandske Opdragelse. Onde Tunger paastaae imidlertid, at den er bestemt til Gjemmested for den Næse, Rektoren fik ifjor for de 2 Rejicerede. Andre sige, at den er til Repositorium for fremtidigt Snus, atter Andre, at den symbolsk skal betegne den snusende Virksomhed, hvortil Hr. R. stal besidde fortrinligt Talent.
Corsaren, 1843-10-20
Ved at betragte Hs. Maj. ophøiede Navnetræk i Tivolis Concertsal have Mange stødt dem over den Plads, der var anviist det lige over Conditorens Kager og Posteier, ligesom Man ogsaa fandt det uheldigt, at Kronen og Egekrandsen var af et saa let visneligt Stof. Vi finde Pladsen meget passende og Jdeen i det Hele særdeles net.
Corsaren, 1843-10-20
Ny Fortolkning af Classikerne. Hesten Bofstei æde kan, Det beundrer Allemand, Mangen Stødder ønsker sig, At han var saa lykkelig. Hesten selv har sin Misunder; (Tivoli-Carousselbane-Vise, underdanigst forsattet af C. A. Roussel.)
Corsaren, 1843-10-20
Bidrag til en conservativ Logik. Fattigkasse. Var der ingen Fattigkasse, saa var der heller ingen Fattigdom; var der ingen Fattigdom, saa var der heller ingen Rigdom; var der ingen Rigdom, saa var der heller ingen Penge; var der ingen Penge, saa var der heller ingen Mulcter; men Mulcter maa der være, følgelig maa der ogsaa være en Fattigkasse. Politi. Var der intet Politi, saa var der heller ingen Politistokke; var der ingen Politistokke, saa var der heller ingen Prygl; men Prygl maa der være, følgelig maa der ogsaa være Politi. Assistentshuus. Var der intet Assistentshuus, saa var der heller intet Laan; var der intet Laan, saa var der heller ingen Penge; var der ingen Penge, saa var der heller intet Tivoli; men Tivoli maa der være, følgelig maa der ogsaa være et Assistentshuus. Marine. Var der ingen Marine, saa var der heller intet Vand; var der intet Vand, saa var der heller ingen Skibe, var der ingen Skibe, saa var der heller ingen Paaseilinger; men Paaseilinger maa der være, følgelig maa der ogsaa være en Marine. Titler. Var der ingen Titler, saa var der heller ingen Titulerede; var der ingen Titulerede, saa var der heller ingen Rangsyge; var der ingen Rangsyge, saa var der heller ingen Narre; men Narremaa der være, følgelig maa der ogsaa være Titler. Statsgjæld. Var der ingen Statsgjæld, saa var der heller ingen Stat; var der ingen Stat, saa var der heller intet Folk, var der intet Folk, saa var der heller ingen Konge; men en Konge maa der være, folgelig maa der ogsaa være Statsgjæld. Hofjunkere. Var der ingen Hofjunkere, saa var der heller intet Hof; var der intet Hof, saa var der heller ingen Hoffester, var der ingen Hoffester, saa var der heller ingen Balpareer; men Balpareer, maa der være, følgelig maa der ogsaa være Hof- junkere. Bisper. Var der ingen Bisper, saa var der heller ingen Præster; var der ingen Præster, saa var der heller ingen Geistlighed; var der ingen Geistlighed, saa var der heller ingen Religionsforfolgelser; var der ingen Religionsforfolgelser, saa var der heller ingen Baptistforfølgelser; men Baptistforfølgelser maa der være, følgelig maa der ogsaa være Bisper. Pressetvang. Var der ingen Pressetvang, saa var der heller ingen Beslaglæggelser; var der ingen Beslaglæggelser, saa var der heller ingen Actioner; var der ingen Actioner, saa var der heller intet Cancelli; men et Cancelli maa der være, følgelig maa der ogsaa være Pressetvang. Faarehoveder. Var der ingen Faarehoveder, saa var der heller ingen Faar; var der ingen Faar, saa var der heller ingen Fæz var der ingen Fæ, saa var der heller ingen Mennesker; var der ingen Mennesker, saa var der heller ingen Aviser; var der ingen Aviser, saa var der heller intet Aftenblad; men et Aftenblad maa der være, følgelig maa der ogsaa være Faarehoveder.
Corsaren, 1843-10-20
J en Landsbykirke paa en af de nordalbekrahvinkelske Øer skal for nogle Uger siden være fundet et gammelt Document, der paa en mærkværdig Maade oplyser det bekjendte Sagn om Knud den Store og stiller hans Charakteer i et ganske nyt Lys. Der fortælles nemlig: at da den fromme Konge blev gammel, og Alderdommens Stivsind havde indfundet sig, vendte hans Ungdoms Hoimod tilbage, han faldt for de Fristelser som det absolute Enevælde med forer, og indbildte sig at være almægtig. En Dag, da han vilde bade sig i Havet var han, som sædvanligt, kommen for silde, idet Floden allerede begyndte at komme, da han traadte ud i Vandet. Hoffolkene forestillede ham allerunderdanigst, om det ikke var raadeligst at vente til Ebbetiden indtraf igjen, men Hs. Maj. bod dem at holde Mund, vendte sig til Havet og talte saalunde: Det Land, jeg træder paa tilhører mig; Med Dig, o Sø, min Magt er jo begavet; Thi lod Din Herre, Du ei nærme Dig! Din Bølge kræver jeg saaledes avet, At til mit Hoved ei den vover sig. Thi jeg beherster Nordens stolte Lande, Ustraffet Jngen tor mit Vud modstande. Men Søen vilde ikke anerkjende hans Magt, Bølgen vilde ikke lade sig ave, og Søen og Bolgerne trængte op om hans allerhøieste Skulder og Hals, uden at ændse hans vrede Trudsler. Da tog en Hofmard Hr. Knud i Nakken og frelste hans Liv, uagtet denne respectstridige Handling naturligviis maatte paadrage ham Allerhoistsammes allerhøieste Unaade. Documentet tilføier ikke, hvorvidt Kongen, lig Kerres, lod Havet pidske.
Corsaren, 1843-10-20
En tartarisk Fyrste holdt engang et Jndtog i Navneburg. Nogle Borgere, som vare forbittrede i over at Fyrsten havde ladet dem vente paa sig i mange Timer, havde den Uforskammethed at nærme sig de fyrstelige Vogne med Hyssen og Piben, ja tilsidst endog med Steenkast. En Hofmand, som befandt sig i en af de forreste Vogne, og nok vilde have Deel i den Hylding, som blev Fyrsten til Deel paa hans Reise, men ikke i Ubehagelighederne, blev meget forstrækket, da han saae en vred Borgermand nærme sig Vognen. Hurtig rakte han Hovedet ud af Vinduet og raabte med ængstelig Stemme: "Fyrsten er ikke her!" Borgeren blev sin Feiltagelse vaer og trak sig ærbødig tilbage med de Ord: Jeg beder ydmygst om Forladelse Hr. Kammerherre!
Corsaren, 1843-10-20
Perspectivkasse-Billeder. 12. Her seer De, mine Herrer og Damer, den islandske Provst, som, Berlingskesk) fremmanede af Graven, for at han selv skulde sige at han var ded, og som "Fædrelandet" og Ørsted atter putte i Graven. *) Vi kunne ikke nægte os den Fornøielse at aftrykke "Berlingskes" mindeværdige Ord i den Anledning (30te Sept.): "Det meddeles "Fædrelandet" til Beroligelse, at Herredsprøvst i Hunevatens Provsti under Islands Norderamt, John Peter sen, efter i disse Dage af paalidelig Kilde fra Jsland modtagne Efterretninger, endnu i forrige Maaned levede og beklædte sit fornævnte Embede." 13. Her seer De,Aftenbladets" berømte Theaterrerensent, som fortærer sit Dydssmorrebrod. 14. Her seer De, høistærede Publicum, det store Slagsmaal i Adresseavisen imellem Tivoliformanden Hr. Kyhl, og Hr. Carstensen som Entrepreneur "i Tivolis Jnteresse".
Corsaren, 1843-10-20
En Magister Aasleb strev 1707 Frederik II. Historie, som dog, formedelst Censuren, ikke blev trykt. Blandt de af Censor strogne Steder er følgende: *) Kongen (Fred. II. ) gjente Claus Urne ud til Moskov, at han som Ambassadeur skulde klage over den Uret de gjorde; thi med et saadant barbarisk Folk 2) See dansk Folkeblad, 6te Aarg. S. 155, hvor den daværende Cenfor lod disse Ord passere. var ei noget at udrette med Breve. - Hos saadanne uciviliserede Folk gjelder Magten for Retten. Naar de tale og Fred, har de i Sinde at bryde al Forbund. Det lader altsaa til, at Tiderne gaae tilbage for Danmark; Fred. Il. vovede, som det sees, at gjøre Forestillinger hos Russerne, maaskee endog at gjøre den Modstand; i Fred. IVes Tid turde man ikke kalde dem uciviliserede Barbarer, og i vore Dage tør man hverken skrive eller tale om dem; vi gaae endnu videre, vi ønske, at den Tid snart maa komme, da man ikke behøver at tænke paa dem.
Corsaren, 1841-02-12
III. 'Characteerbog for Oppositionsbladene' af Nicolai Franck. Denne Nicolai Franck er ikke Nicolai Franck, det er Hr. Hollard Nielsen, der har indrykket følgende Bekjendelse i 'Dagen' Paa Grund af münchhausenske Rygter, som man er saa god at udsprede, tilkjendegiver jeg mig herved som Forfatter til Skriftet: Characteerbog for Oppositionsbladene. Men disse mann (der skulde have udspredt Rygter) ere heller ikke man, det er ogsaa Hollard Nielsen; thi intet Menneske kunde falde paa at udsprede Rygter om den Tingest, han havde skrevet: den var ikke engang bekjendt nok til at være berygtet. - De maa nu ikke troe, kjære Hr. Nielsen, at vi sige dette, fordi De har skjældt os saa læsterlig ud i Deres 'Skrifte'; tværtimod har det moret os, og vi bede Dem, som alt tilforn bemærket, at skjælde os endmere ud i Deres næste Tingest, som formodentlig vil udkomme snart, da den nærværende næppe er tilstrækkelig til at skaffe Dem den Lykke at blive holdt.
Corsaren, 1843-10-20
Nyheder fra Ravnekrog. Hans Tilforladelighed Hr. Forblæser Modig, Ridder af Trefingerordenen, der under 3die dennes er tilladt at bære den nye standinaviske Smykke-Orden, har under Dags Dato erholdt det Leerbeckske Reisestipendium (100 Specier) for i Udlandet at studere Eedsformularen.