Jyske Efterretninger, 1770-10-19
Er det bedre at sætte sit Barn i en offentlig Skole eller at holde en Lærer til det i Huuset. Deg har ofte tænkt paa dette Spørsmaal, og for mig 10 selv besvaret det, efterat jeg har overveyet Grundene, der ere for og imod Skolerne, saavelsom for og imod Underviisningen i Huuset; Jmidlertid vil jeg nu aabenbare dem mine Tanker herom. Jeg stillede de offentlige Skolers Fordeele og Uleyligheder paa den ene Side, og de Fordeele og Uleyligheder, der følge med Underviisning i Huuset paa den anden; thi ved begge fandt jeg Fordeele og Uleyligheder; og jeg overveyede, hvor de største vare. ToDe De offentlige Skoler viiste mig følgende Fordeele: EnSøn, der blant Huusets Folk er den fornemmeste, og maaskee vel torde holde sig for samme Person i den halve Verden, faaer her Leylighed at aflegge sin Hovmod; han seer fleere Børn, der deels ere fornemmere deels skikkeligere, end han selv; Børn der ikke hænge af ham, ey ere underkastede hans befalinger, som Huus=Folkene, han seer sine Ligemænd, og fra Ungdommen af lærer meget, som kan tiene ham daglig til Admygelse. J de offentlige Skoler har han større Leylighed til at være flittig, og en stræbsom Lyst til at efterligne andre, giver ham Liv og Mod. Han er meere udsat for den offentlige Ære, eller Skam, som han er flittig, eller efterladen til. Fleere bevægende Grunde kan opmuntre ham til at være stræbsom, at kappes om Fortrinet med andre, hvem af dem der kan giøre størst Fremgani Lærdom, og ved sin skikkelige Opførsel og flittige Bestræbelser bane sig Vey til desstørre Yndest og Opmærksomhed hos en vindskibelig Lærer, der sætter baade sin Pligt og sin Fornøyelse i at undervise sine Disciple. I de offenlig Skoler giøre Forandringerne i Selskabet, de forskiellige Ansigter, han seer, de nye Medlæsere han Tid efter anden faaer, den nye Bekiendtskab, han kan indgaae, ham munten og levende, da han hiemme altid har de samme Ansigter for Øyne, og over saadant altid det samme bliver kiedsommelig sovnagtig og eenfoldig. J de offentlige Skoler giver Omgangen med Fremmede, den idelige Leylighed, han har, at tale for fleere, ham et Slags Mod og Dristighed, som vil være ham ganske fornøden i alle de Forretninger, han Fremtiden foretager sig. Da han derimod, ved at blive sine Forældres Huus, kunde beholde en Slags Undseelighed. der i Fremtiden ofte kunde være ham skadelig. J de offentlige Skoler, om de endog kun ere middelmaadig gode, at beyde forskiellige Lærere, Mænd, der ere drevne i adskillige Videnskaber, have Indsigt og Erfarenhed i at danne de Unges Hierter, og forbedre deres Sind med al den Slags Lærdom, som deres Aar er i Stand til at fatte. Man finder der dem samlede, der kan undervise et Barn i alle nyttig Ting, og giøre det vel grundet i deres allerhelligste Religion Grund=Lærdomme. Ere Skolerne vel indrettede, have de deres Klasser efter Videnskaberne, og for hver Klasse og Videnskab en egen Lærer. Underviisningen maae derfor være desmeere fuldkommen. Det er umueligt, at man kan holde saa mange Lærere i Huuset for et Barn, som der ere i offentlige Skoler, og det er ligesaa umueligt, at en eeneste Hovmester kunde være saa dreven i alle Slags Videnskaber, som mange duelige Mænd samlede, om han end var nok saa ypperlig. Mod disse og andre en offentlig Skoles Fordeele, overveyede og Uleylighederne ved samme. Blant Børnene i en offentlig Skole hersker gemeenligen et vildt, rygesløst, trodsigt og usædeligt Væsen. De lære Mod og Dristighed, men tillige Uforskammenhed og mange nedrige Skalkestykker. De legge sig efter adskillige Uanstændigheder, som de dog siden alle maae aflegge, hvis de i Fremtiden vil lade sig see i Verden, som vel opdragne og værdige unge Mennesker, og brave Mænd. Det er umueligt, at Lærerne i de offentlige Skoler kan oppasse deres Underhavendes Sæder, deres Antal forhindrer dem heri, de har dem ikke bestandig for Øyne, de har ey heller Leylighed til at kunne opsøge dem i deres Smug=Huller, og de faae kuns sielden, for bag efter, deres Uordentligheder at vide. De kan opdrage lærde, men ikke altid dydige og sædelige, Folk. Ryggesløse Drenges onde Exempler, studsige Ord, uforskammed Frekhed og pøbelagtig Forhold ere smitsomme, de anstikke og forderve al den Uskyldighed, som Børnene bringe med fra Forældrenes Huus. Endelig lagde jeg endnu dette til: Vil man spore en lykkelig Fremgang ved Underviisningen, maae man behandle et Barn efter dets Temperament og Gemyts Beskaffenhed. Et Barn af et hidsigt Temperament maae bøyes paa en langt anden Maade, end det, som er af en lad og seenfærdig Gemyts Beskaffenhed. Hidsige Gemytter maae standses, deres Tanker maae bevares for Afvigelser; Seenfærdige maae derimod ved alle Slags Forsøg opmuntres til at lære med Lyst og Munterhed. Men dette er ikke altid mueligt i de offentlige Skoler, hvor begge maae fatte, hvad de kan, og anvende deres visse Timer paa at lære, enten de har Lyst, eller ikke; Alle disse Uleiligheder ved de offentlige Skoler syntes mig at overgaae deres Fordeele. Herpaa overveyede jeg videre Fordeelene ved Underviisningen i Huuset. Her staaer det i min Magt at udsøge og vælge en duelig og dydig Lærer, til min Søn, og bliver jeg end nogle Gange bedragen i mit Haab, kan jeg siden vælge om igien. En opmærksom Fader, der tager Deel med i Børnenes Opdragelse, kan ikke længe lade sig bedrage; han kan snart komme efter Bedrageriet, og denne retsindige Fader, der ikke anseer og lønner sin Huus=Lærer, som en Gaardskarl, sparer ingen Omkostninger, at han kan betroe sine Børn til en værdig Mand. Denne skal anvende sin Tid og Umage paa det Vigtigste ved Opdragelsen, paa Dydens Grundsætninger, Sæderne og en anstændig Levemaade. Han skal giøre Uskyldigheden sikker, at den i Fremtiden ikke lider ved Omgangens Farligheder, eller ved Fristelser lade sig forføre. Han kan anvende en bestandig Opmærksomhed og en særdeles Flid paa to eller tre Børn. Han kan undervise ethvert Bar efter dets Gemyts Beskaffenhed, og paa den Maade det lykkeligst kan fatte Underviisningen. Han kan daglig ved alle Leyligheder indprente dem en ædel Tænkemaade, ja endog skaffe dem noget at bestille til Nytte og Opmuntring i det res ledige Timer, Faderens Opmærksomhed kan heri understøtte ham, og ved denne Opdragelse seer jeg de fleeste Fordeele. Sandt er det, den har og sine Uleyligheder. Et vist undseeligt og eenfoldigt Væsen kan hænge ved den; Menjmeere Børnene bringes i skikkelige og velopdragne Folkes Selskab i deres Forældres Huus, jo snarere vil deres Enfoldighed og Undseelse forlade dem; og jo fleere Fremmed de her see, der ere fornemmere og skikkeligere, end de, jo snarere vil de nedlegge deres Barnagtighed, naar de tillige blive underrettede om, hvorledes de skal omgaaes Fornemme og Ringe. Overalt blive de ikke oplærrette i en Mængde Drenge=Streger, som den ene Lærling underviser den anden i. Jmidlertid ere dog de offentlige Skolers Fordeele store og unægtelige, i sær i Henseende til Underviisningen. i saa mange Slags Videnskaber; Men førend et Barn sættes i nogen offentlig Skole, bør hans Sind være dannet, og Dydens Grundsætninger ham saaledes indprentede, at han da i en velindrettet Skole kan føre sig alle dens Fordeele til Nytte. (Følgende er indsendt.) Goddædighed. Vin Sang skal rige Folk ophøye, - Hvis Gavmildhed fortiener Sang, Som mindre vil sig selv fornøye, End hielpe Fattige af Trang. Beata kom til stor Formue, Fik nogle Tønder Guld ved Arv, Nu, sagde denne fromme Frue, Nu kan jeg hielpe Næstens Tarv Strax nærmede sig til sin Lykke.