Aalborg Stiftstidende, 1838-05-21
En i Sandhed national Regjering er ikkun Fuldbyrder, af Nationens Villie, dette er dens egentlige Kald. Hvorfor udelukkes den da fra nyttige Foretagender, Hvorfor anseer man i Frankrig i de sidste 25 Aar næsten altid Regieringen som Almeenhedens Fiende, Er det ikke som man havde erklæret en politisk commerciel og industriel Ostracismer, imod den, Man vil gjøre Alt uden Regjeringen eller ogsaa vil man Jntet gjøre, tilsidst vil man i Spidsen for Nationen kun statuere en stor kostbar Justitution, der synes bestemt til at være Centret for vor Afmagt og Gienstanden for et skinsygt Folks Bebreidelser. Det er en vis Tids Forvexling (Anachronisme) hos Oppositionen, der er Skyld i dette Forhold; man troer sig endnu stedse ligeoverfor det forrige Aarhundredes despotiske, aristokratiske og havelyge Regjering; man fægter imod en længst forsvunden Tids Spo gelser; man forvexler 1838 med 1788. Slige Misgreb ere rodfæstede hos Oppositionens ligesom forstenede Personaliteter. Men vi maae see Sagen fra andre Synspuncter; for os er Regjeringen Nationen, saalænge den ikke er afsat; den er Nationens Forretningsfører. At ville rive denne løs fra sit Centrum, vilde være at anatommere den i levende Live. Nationernes Formaal er Virksomhed og Handling, Friheden er ei Maal, men Middel. Ville J for den forgudede individuelle Friheds Skyld gjøre en Ende paa at Handling, saa paakalder Despotismen. Jntet er farligere for et Folk, end denne ørkesløse, individuelle Frihed, der lammer al Regjeringens Virksomhed. Denne har da et smidigt Siv i Haanden, istedetfor et Scepter. Og hvortil nytte da alle de skjønne Statsindretninger, et Departement for Vei= og Bro=Anlæg, en Hær af Jngenieurer, en polytechnisk Skole, et Academi, naar man ikke vil tilstede Staten at benytte dem, naar man vil adsplitte de hos Centralmagten nedlagte Kræfter, Og hvis J befrygte en slet Anvendelse af hine uhyre Midler, er Regjeringen Eder da ikke ansvarlig for denne Tribune. De private Foreninger derimod skylde Nationen intet Regnskab. De bygge og anlægge, eftersom deres Fordeel tilsiger dem og lade Alt ufuldendt, naar de ei kunne mere. Belgien, der har anstrængt sig, maaske endog ud over sine Kræfter, byder Eder et Møde ved sine Grændser; hele Europa gjør det samme, for at forøge, sine Rigdomme og Frankrig alene skulde ikke møde? Man giør Eder dette Middel til Forsvar og Betigelse stridigt, ved hvilket J i et Nu kunne føre Eders Stridskræfter fra Middelpunctet til Omkredsen og ved formindskede Transportomkostninger kunne forhøie alle Producters Værdi - og i sige Neil og stedse Nei, og en Committee af de kundskabsrigeste Mænd i dette Kammer har i 3 Maaneder overveiet dette Emne o. s. v. Hvilken Jernbane, der fortjener Fortrinet, kan ei være tvivlsomt. Man siger os, ikke langt bortliggende Puncter, af Territoriet, men Befolkningen maa forbindes ved Jernbaner, Nu vel da, hvor et vor Befolkning meer sammendynget, forenet i Masser og Stæder, end netop i hiint Nord Departement, som for sig udgjør et Kongerige? Man sætter Lille imod Havre, Men Havre har sin Strøm, Seine dalen er Parises Jernbane til Havre. De nordlige Departementer ere de eneste Deele af Frankrig, der ikke have erholdt nogen Flod. Jernbanen fra Paris til Lille det er Nordens Seine. Hvo opfordrer os til at oprette en saadan Forbindelseslinie med Belgien, Belgien selv, det skjønne Net af Jernbaner, med hvilket det har bedækket sig, det er den Ring, det holder hen imod os, at vi skulle lænke vor Kjæde til den. Vi maatte nødvendigviis forbinde Paris med Bryssel, det koster 240 Millioner, deraf giver Belgien frivillig 140; skulde vi bortkaste denne Besparelse, Vise vi denne Forbindelse fra os, da maae vi ei klage over, at Belgien kaster sig i Armene paa den preussiske Toldforening, at det afspærrer sig mod vor Grændse. Belgien har forandret sig siden 1830. For vore udenrigs Forhold er dette den vigtigste Følge af Juli Revolutionen. Belgien er atter blevet fransk, det er vor Forpost, vor Fæstning, vor Valplads, vor Muur. Lad os holde det fast; lad os gjøre Alt for, at det ikke atter skal blive Englands, Preussens og alle vore Fienders Forpost o. s. v."¬