Berlingske Tidende, 1786-02-01
1. Bestemmelse Fiske Redskabernes Brug i Lofodens Fogderie. 1) Jngen Liner maae udsættes fra Andklakken til Røst, som er det hele Lofodiske District, førend Aftenen den 4de Martii, og intet Torske Garn i Raftsundet, førend om Aftenen den 26de Febr. under Straf af 10 Rdlr. for hver Baad og brugte Redskab, og desuden have den avlede Fisk forbrudt, hvilken Straf Forbryderne bør lide for hver Gang de forfalde i samme Forseelse, naar ikkuns Opsynsmændene hver Gang derom have advaret dem, da Betienterne ofte ikke strax kunne være tilstæde i Fiske=Væhrene, for at actionere og dømme dem. Naar Liner eller Torske=Garn befindes at være udsatte paa forbudne Tider eller Stæder, og der ved samme Redskabers Opdagelse ikke ere tilstrækkelige Vidner, da skal den Sigtede, som nægter Factum, fralægge sig samme ved Eed; men i Mangel deraf, bør Angiveren. giøre Fyldings=Eed, eftersom det ofte hænder, at en enkelt Baad kan opdage slige Forbrydelser, uden at andre Baades Mandskab kunne være nærværende som Vidner. 2) Jngen maae udsætte i Raftsundet meere end een Lænke af Garn, naar der er Mangel paa Rum; men enhver kan sætte i en Lænke saa mange Garn, som han selv vil vove. Saa maae og ingen paa de for Line-Fiskeriet. tilladte Stæder udsætte mere end een Lænke af Liner; ligesaa skal og de, der fiske Vesten for Skjoldbakken, naar Rummet bliver trangt og de af Opsynsmændene tilsiges, sætte 2de Baades Liner i Ende med hinanden, eftersom dertil er Rum og Bund nok, under en Mulrtaf 2 Rdlr., og desuden Avlingen forbrudt af sine egne Liner; hvilken Mulct igientages for hver Gang Forseelsen begaaes. 3) Alle skal, efter at Tegn er givet af Opsynsmændene, udsætte deres Liner og Garn paa een Tiid og Aftenen fra Kl. 4 til 6, ligesom Dagene længes, og optage samme om Morgenen Kl. 5, og altsaa maae intet Dag sæt skee. Om Dagen maae da Haand=Snøre Fiskerne siske baade hvor Garn- og Line-Fiskerne udreise, og ikke blive længere ude paa Søen end indtil Garn og Linerne blive udsatte. Dog maae Snøre=Fiskerne om Mandags Morgenen være ude at siske fra Dagningen og indtil den Tid og Eftermiddagen, da Liner og Garn udsættes, eftersom disse ikke udsættes førend Mandags Eftermiddag paa bestemt Tiid. Hvo som herimod forseer sig, skal bøde 5 Rdlr. og desuden have den avlede Fisk forbrudt. 4) Alle Garn-Lænker i Raftsundet skal udsættes lige fra Landet og ikke langs efter, og ingen ombytte det engang antagne Garn-Sæt uden Opsynsmændenes Tilladelse. Dette haver og Sted, ihenseende til Line bruget: Linerne udsættes for Henningsvæhr, Fæst vog, Kalle, Hopen, Storvaagen, Kabbelvaag og Svolvæhr lige fra Landet i Sør=Helle og Østnesfiorden i Ost og Vest tværs over Fiorden, og Bretternes i Sydost fra Schroven paa den nordre Side i Nord og paa den vestre Side i Vest, under Straf af 2 til 5 Rdlr. efter forefindende Omstændigheder og Dommerens Skiønne. 5) Jngen maae bruge Natte Roer under det almindelige Vinter=Fiskerie i al den Tiid af Aaret, naar det er saa mørkt om Natten, at man ikke kan skiælne Men eller de Mærker paa Landet eller Fieldene, hvorefter Fiske Bankerne kan opsøges, under Straf af 5 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse for første Gang, og for anden Gang 10 Rdlr. foruden Avlingen, og saaledes hver Gang. 6) Jngen maae udkaste Fiske=Hoveder eller Jndvolde paa eller ved Fiske=Bankerne, uden høieste Nødvendighed, men ved Landet 5 a 8 Favne dybt; og naar Fiske=Hovederne udkastes for, da sammenbundne i en Hank, under Straf af 2 Rdlr. for hver Gang. 7) Jngen maae i Søen nedkaste ufrossen Fisk, nedgrave samme i Sneen, eller nedlægge den i Huler, under Fiskens Forbrydelse. 8) Alle Slags Agn eller Mading tillades. 9) Rundsisk maae virkes til den 14de April inclusive; men siden Raadskiæring eller paa anden Maade, under Fiskens Forbrydelse. 10) Fisken maae ikke nedtages af Gielden, førend den 1ste Junii, under Straf af 1 Rdlr. 24 Sk. for hvert 120 Tal Fisk, og da den for tidlig nedtagne og bedærvede Fisk ei allene antænder og bedærver den gode Fisk i Lasten, men og forringer Fiske=Prisen i Almindelighed; saa skal og saavel den der kiøber, som den der sælger saadan Fisk, der er nedtagen af Gielden for bestemte Tid, betale 1 Rdlr. 48 Sk. for hver 120 Tal Fisk i Mulct. 11) Fiske Gieldene skal være saa høie, at den derpaa hængende Fisk ikke fordærves af Snee, under vilkaarlig Straf af 1 til 4 Rdlr. efter Omstændighederne og Dommerens Skiønne. 12) Opsynsmændene 3 eller 5 Mand, iblant hvilke een af Huusværterne bestandig bør være, skal beskikkes i ethvert Fiskevæhr, det første Tal, hvor der roer under 40 Baade, og det andet over 40 Baade. Disse Opsynsmænd nyde, foruden deres herefter bestemmende Andeel af Bøder og Confiscationer, af hver Baaden, Sperre eller 2 Tal Fisk tilsammen, som i Mangel af mindelig Betaling skal inddrives og udtages uden Lov og Dom af 2de af Opsynsmændene dertil udnævnte Mænd. Hvad Bøderne angaaer, da skal Opsynsmændene derfor aflægge Rigtighed til Fogden, enten ved Gregorii Tinget eller næst efter holdende Tinge, i Tilfælde Forseelsen begaaes efter Gregorii Tingets Slut Slutning, da ogsaa alle beviste Forseelser skulle betids af 2de af Opsynsmændene beviislig opgives til Fogden, eller, hvor Fogden ikke er tilstæde, til Stedets Lænsmand. Disse Opsynsmænd udvælges af den fiskende Almue og vedblive i 2de Aar, da den halve Deel afgaaer aarlig, og de Afgaaende udvælge andre i deres Sted med Overlæg af Almuen; dog kan en Opsynsmand, som befindes uredelig eller ikke opfylder de ham paaliggende Pligter, udvoteres af de øvrige Opsynsmænd; og bør en Opsynsmand vedblive, saalænge han selv vil, og opfører sig som han bør, ligesom og, at en Opsynsmand, der paa ovenmeldte Maade udnævnes, men vægrer sig for at antage samme Tieneste, skal mulcteres paa 2 Rdlr. Ved Fiskeriets Begyndelse udvælges Opsynsmændene i ethvert Fiskevahr, hvis Navn Hiemmanden, som er en bestandig Opsynsmand, opgiver til Lænsmanden for Fiskevæhrets District, som derover holder Bog. Foruden at overholde de forhen anførte Vestemmelser, bliver Opsyns mændenes Pligter: a) At have Jndseende med Jægter og Baade, at Baglast af Steen og andet ikke udkastes i Jnd løbene og i Havnene i Fiskevæhrene, hvortil de bør anvise Sted, hvor samme skal udkastes. De som herimod vise Overhørighed, mulcteres for en Baad 3 Mk. danske, for en Tændring 3 Rdlr. og for en Jagt 6 Rdlr. for første Gang, og desuden ansees med en arbitraitMulct. b) Enhver Høvidsmand skal, strax ved Ankomsten til Væhret, anmelde sig, førend han udsætter Garn eller Liner, for i det mindste een af Opsynsmændene, under Straf af 5 Rdlr. og Avlingens Forbrydelse. c) Opsynsmændene skal, saalænge der gives Rum, anvise enhver Fisker, som først ankommer, det ham tilhørende Garn eller Line Sæt; dog uden at betage nogen Fisker det af ham tilforn paa lovlig Maade brugte Garn eller Line=Sæt. Skulle nogen finde sig fornærmet ved Opsyns mændenes Opførsel med at udvise Garn- eller Line=Sæt, da skal samme paaankes for Sorenskriveren og 6 Laugretsmænd, af hvilke de 2de skal være af Hiemmemændene og de 4 af fremmede Fogderier. d) Den i Følge Hs. Majestæts allernaadigste Reskript af 12te October 1775 holdte Forretning, angaaende hvor mange Roer=Bode kan opsættes i de Fiskevæhre, hvor Liner have været og herefter blive tilladte, skal sættes af Lovs Kraft, da saa mange Baade og Gielder i ethvert Væhr bør finde Sted, som Opsynsmændene finde billigt, at Liner kan rummes paa Søen; og haver Fogden i Følge bemeldte Hs. Majestæts Reskript at give Bevilling til Roer=Bodes og Fiske=Gielders Opsættelse, paa hvis Grund det end maatte være; dog under de i bemeldte Forretning gjorte Bestemmelser, nemlig: Opsættelses=Penge 3 til 4 Mark efter Bodens Størrelse, Fogden for Bevillings=Seddelens Udstædelse 3 Mark, Grundleie af Boden 1 Mk., Grundleie af Gielden 1 Mk.; og naar Roer=Bodene eller Gieldene tilhøre Hjemme mændene og andre som cie Bodene, betales for hver Karl, som herbergeres i Boden, 24 Sk., og i Gieldleie 12 Mark Fisk af hvert 120 Tal Fisk. Naar Opsynsmændenes Udviisning i Henseende til Bodes og Gielders Opsættelse. paaanke, da forholdes dermed som under Litr. c. forhen er anført. e) Jngen maae hverken i ondt eller godt Veir udreise enten Morgen eller Aften, være sig at fiske med Garn, Liner eller Haand=Snøre, førende Opsynsmændene have ved et imellem dem aftalt Tegn, derom advaret; og om Opsynsmændene herom skulle være ueenige, skal de fleste Stemmer giøre Udslaget i Sagen. f) Saavel Opsynsmændene, som begaae noget imod denne Foranstaltning, som Betientere, SigtsBerettigede, Borgere, Giestgivere, Bøygde-Fahrs=Skippere og andre uden for BondeStanden, enten Forseelsen begaaes af dem selv eller deres Tienere, skulle betale foruden Fiskens Forbrydelse dobbelt Mulct. 13) Liner og Torske Garn maae ikke bruges paa nogen Tiid eller Sted efterat Vinter=Torske=Fiskeriet er tilEnde, undtagen Liner oppe paa Grunden 10 a 12 Favne dybt, og Garn efter Sey, under 5 Rdlr. Mulct og Avlingens Forbrydelse første Gang, og de øvrige Gange dobbelt i Henseende til Mulcten. 14) Enhver skal forblive i det Fiskevæhr, som han først kommer til; men naar Fiskeriet ikke der falder, da maae det være tilladt at søge hen til et andet Fiskevæhr, og anmelde sig hos Opsynsmændene, som da anviser dem Plads saalænge samme gives. 15) Enhver skal bortleie sin Bod, som ledig befindes, til den der melder sig, under vilkaarlig Straf, og naar nogen efter 3de Aars Forløb ikke istandsætter sine forfaldne Bode eller Gielder, da bortfæstes Grunden af Fogden til hvem der i saa Fald melder sig. 16) Jngen maae bruge Haandkiæring Fiskeriet fra 14de Jan. til 14de April; men for den øvrige Tiid kan samme drives, dog at det ikke skeer paa eller i Nærheden, ved de almindelige Fiske Klakker, og ikke maae dertil bruges raadent Agn eller Mading, alt under Straf af 5 Rdlrs. Mulct og Avlingens Forbrydelse. 17) Saafremt nogen, for at forvilde Almuen, benytter sig af de Tegn, som af Opsynsmændene bruges for at give tilkiende, hvad Tiid Almuen bør udreise, skal de straffes med at staae i Gabe Stokken eller SækkePiben.