JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Skibscapt. Gaarn, samt Havnelodserne og de andre gode Søfolk, som reddede os igaar fra en øiensynlig Livsfare, da vi dreve bort med Jsen, idet de, 10 Mand i fire Baade, bjergede os, modtage herved vores inderligste Tak. Niels Sabroe, paa egne og 11 andre Fiskeres Vegne. Vandmølle. En i en god Egn af Skanderborg Amt særdeles behageligt og smukt beliggende Vandmølle, der har og ligger for en meget god Søgning, og som til alle Tider har fornødent Vand, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan efter Eiendommens Beskaffenhed kjøbes billig og paa gode Pengevilkaar. Møllen, der drives ved 2 UnderfaldsVandhjul, har 2 Rugqværne, i Pilleqværn og 1 Boghvedeqværn. Mølleværket og Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte, og Bopælen, der er godt og beqvemt indrettet, kan enhver Familie være tjent med. Denne Mølle-Eiendom, der tillige har en god Avl, kan tiltrædes i dette Foraar efter Kjøberens Ønske. Nærmere Oplysninger desangaaende kunne erholdes i Commissions-Forhandlingscontoiret hos Hr. L. F. Bloch i Aarhuus. Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg underhaanden at bortsælge min eiende og iboende Gaard paa denne Byes Torv, bestaaende af 60 Fag Grundmuur og Bindingsværk med Tegltag, deels nye Bygninger, tilligemed det deri anlagte nye Dampbrændeviinsbrænderi med Tilbehør, samt underliggende Markjorder, circa 60 Tdr. Land, gode frie Kjøbstædjorder, med et lidet Stykke Eng, og endvidere 3 store Moseparceller. Gaarden, hvori jeg har drevet Handel i 27 Aar, har den fordeelagtigste Beliggenhed i Byen; og hører der tillige til Gaarden en god Frugthave, foruden et andet Stykke Havejord. Disse indbringende Eiendomme kunne tiltrædes efter Kjøbernes Ønske eller til 1ste October d. A., og kan en Deel af Kjøbesummen, om det attraaes, ventes at blive indestaaende i Eiendommene paa 1ste Prioritet. J Mangel af Salg, agtes saavel Brænderiet som Localerne til Colonial- og Product=Handel bortforpagtede; og, forsaavidt det ønskes, kan min Manufacturhandel tillige overdrages. J modsat Fald kunde Jnteressentskab med en solid Mand, der har en liden Capital til Disposition, maaskee ogsaa realiseres. Reflerterende ville behage, enten personligen eller i frankerede Breve, at henvende dem til undertegnede Eier. Holstebroe, d. 17de Marts 1845. C. Nødskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
NB. Andre ærede Redacteurer ville forbinde mig særdeles meget ved at optage en Extract heraf i deres respective Blade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Paa Tyrrestrup ved Horsens staae til Salg 12 Stkr. fede Kreaturer, nemlig 10 Køer og 2 Tyre, hvilke kunne afhændes enten samlede eller stykkeviis. Kreaturbeen, J. N. Winding i Grenaae. kjøbes af Hør, 2, 3 & 4 Bands, faaes billig hos J. A. Prior Kalveskind & Timmerskind Kjöbes af J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Urte- og Blomsterfro i nye og gode Vare, faaes som sædvanlig til Nutids billigste Priser hos Sielle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Aarhuus i Marts 1845. Herre- og Damegaloscher af flere Sorter, ligesaa Mands og Fruentimmer=Klodser, saavel af Læder som Straamai, erholdes til billige Priser paa Skolegaden & 36, 1ste Sal. J. Laurigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-28
Catalog. over Undertegnedes betydelige Samling af Georginer og Væxthuusplanter kan gratis erholdes hos Dhrr. Boghandler Wissing i Aarhuus, Kjøbmand Thrane i Randers, Boghandlerne Sadolin i Aalborg, Kabell i Viborg, Hansen i Skanderborg, Viin= og Boghandler Kjær i Veile, Kjøbmand Olsen i Fredericia, Boghandlerne Meldrup i Colding og P. C. Koch i Haderslev, som Alle modtage og udføre Bestillinger paa de i Cataloget nævnte Georginer og Væxthuusplanter. Horsens, den 13de Marts 1845. C. G. Fløystrup. Bogladen i Grenaae har modtaget fra L. Frankels kongl. Hof=Tapetfabriki Kjøbenhavn, Prøver af Tapetpapiir og Borter, for Aaret 1845, hvorefter Bestillinger modtages og hurtig expederes af F. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
No 55. den 29de Marts. Løverdagen. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Blandinger. Blandt Ruinerne af de to sprungne Krudttaarne i Algier har man fundet Ligget af en Maurer eller Neger, som Jngen kjendte, og som bringer paa den Formodning, at Explosionen er bevirket af Fjendehaand. Explosionen var saa stærk, at svære Stene vare slyngede 200 Metres bort. Blandt de Dræbte vare 53 Artillerister, 31 Pontonniers, endeel Liniesoldater, samt 5 Underofficierer, en Sergeant med Kone og 4 Børn. Jsær beklages Tabet af Artillerichefen Palard, der nylig var kommen hjem fra Theatret (var han bleven der til Forestillingen var endt, havde han undgaaet den skrækkelige Skjæbne at blive knuust under Ruinerne af sit Huus) og Fru Segretier, Commandantens Kone. (Ved hendes Drab var ogsaa den Mærkværdighed, at hun hørte sit Barn græde, og tilte ud i Børnestuen, hvor hun og Barnet samt en Pige dræbtes, medens den Sal, hvori der var stort Selskab, alene blev uforstyrret. Det var en stor Lykke, at Hovedkrudtmagasinet ikke sprang tillige; i saa Tilfælde vilde det halve Algier have været ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Ved Ny=Orleans var en Slave for ikke længe siden sysselsat med, at grave en Brønd. J omtrent syv Alens Dybde stødte han med Spaden paa en haard Gjenstand, en Kalkmasse, og kun med Møie lykkedes det ham, ogsaa at gjennembryde denne. Pludselig seer han sin Spade overstrømmet af Blod. Han forfærdes. "Mon Jorden skulde bløde?" spørger han sig selv, men er fastbesluttet, at løse Gaaden. Omsider finder han - en saaret Skildpadde af meget betydelig Størrelse, Hvo veed, hvormange Aarhundreder den har ligget i Dvale her, Efter tre Dages Forløb døde den af Saaret. Man kommer herved til at tænke paa Professor van Grusselbachs Opfindelse, Blandt Jøderne i Posen har nys været en uhyre Bevægelse. To unge Jødepiger havde, under Paaskud af en Spadseretour, forladt deres Forældres Huus, og vare ikke komne tilbage. Alle Efterforskninger vare forgiæves; deres Spor var ikke at opdage. Omsider kom Politiet efter, at de havde begivet sig til en katholsk Præst, der i længere Tid havde skjænket dem sin Opmærksomhed, og, uden at Forældrene anede det Mindste, overtalt dem til at gaae over til den christne Religion. Begge Pigerne vare skjulte i de barmhiertige Søstres Kloster, hvor man agtede at holde dem tilbage, indtil de vare blevne døbte. Jøderne vare saa opbragte, at de truede at storme Klostret, hvis man ikke udleverede dem, og gave sig ikke tilfreds, før dette var skeet. Følgende ere de nærmere Omstændigheder ved den høistinteressante Historie, vi forleden meddeelte om Madame Hilpert i München, der pludseligen er bleven Fyrstinde. En riig romersk. Fyrste levede med sin unge Gemalinde i Brüssel, uden at have nogen mandlig Arving. Da Fyrstinden igien blev frugtsommelig, truede han at forstøde hende, hvis hun ikke fødte en Søn. Ulykkeligviis nedkom hun med en Pige; men paa samme Tid fødte en jødisk Kjøbmands Kone en Søn, og begge Børnene bleve, ved Gjorde moderens Hjælp, ombyttede. Drengen døde i sit sjette Aar; Pigen blev bragt til München, hvor hun, ved en betydelig Understøttelse fra Fyrstinden, fik en glimrende Opdragelse. Jmidlertid døde Fyrstinden; Understøttelsen ophørte, og det gik tilbage for den unge Piges Pleieforældre. Hun blev gift med en jødisk Kjøbmand, som lod sig skille fra hende. Hun blev derpaa Huusbestyrerinde hos Hr. von Spengel, siden hos Skræder Hilpert, som ægtede hende, efter at hun havde ladet sig døbe. Nogen Tid efter døde Gjorde moderen, efter at hun for en Geistlig havde skriftet Alt og betroet ham de i hendes Værge værende Documenter. J Løbet af tre Aar gjordes nu alle mulige Efterforskninger, og allerede har den endnu levende Fyrste anerkjendt Madam Hilpert som sin Datter, og indsat hendes to i Ægteskab med Hilpert fødte Børn som Arvinger til hans umaadelige Rigdomme. Han staaer i dette Øieblik i Begreb med at kjøbe et Hotel i München, hvor han vil tilbringe Resten af sine Dage. Hvad Hilpert angaaer, da har han forlængst opgivet Professionen og lever af sine Midler. Fyrsten har ladet ham tilbyde et Adelsdiplom; men han har ikke villet tage derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Den delige Sangerinde Larose havde nys sunget i Paris i en Morgenconcert. En ung Adelsmand, fra Provence, som var henrykt over Sangerindens Skjønhed og hendes Stemme, bad hende om en Blomsterbouquet, som var hæftet paa hendes Kjole. J himmelsk Ynde tog den unge Dame Bouquetten, og rakte Provencalen den med en fiin Compliment. J sin høie Lykke begynder Adelsmanden at skjælve; han trykker Bouquetten mod sine glødende Læber, og - op spiser den, for den Himmelskes Øine, i hellig Henrykkelse. Denne moderne Ridderdaad blev hurtigt bekjendt i Paris og almindeligen beundret; Blomster spiisning er nu høieste Mode. Enhver nogenlunde dannet Pige fordrer af sin Kjæreste, at han, til Beviis paa sin grændseløse Kjærlighed, for hendes og hendes Forældres Øine skal spise en Bouquet, eller idetmindste en Rose, en Lilieconval a. Blomsterne ere desaarsag stegne i Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Ved det til Ære for General Bugeaud i Børs salen i Paris nylig foranstaltede Festmaaltid blev der af c. 500 Mennesker fortæret 32 Guldfasaner med Trøfler, 64 Bekassiner en salmis, 258 Agerhøns med Trøfler, 16 Mørbradstege, 32 Plumbuddings, &c. Entreen kostede 40 Francs pro persona. Tre af de Balletmesterinden Madame Weiss betroede 36 Pigebørn ere pludseligen forsvundne i Paris, uden at Politiet har været istand til, at opdage noget Spor af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Jomfru Grahn optraadte for første Gang den 8de de paa Dronningens Theater i London (den italienske Opera) i Balletten "Dryden. Bladene sig om hende, at hun er ret kjøn og dandser med Ynde og Elegance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
De Pariser Studenter have forleden udpebet Carl Ledhuy's nye Drama Hermang." Saasnart Digteren hørte den første Pibe, gik han op paa Galleriet og peeb med, saa det hvinede gjennem Huset. Det kan man kalde at hæve sig over sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
J Londons Havn ankom i disse Dage et Skib, som havde den kostbareste Ladning og den største Masse, spiritueuse Drikkevarer ombord, som nogensinde er ankommen dertil ombord i eet Skib. Ladningen bestaaer nemlig af 3000 Fade og 3000 Kister spiritueuse. Drikkevarer; Tolden deraf vil beløbe sig til 60,000 Pd. St. Men Ladningen kommer fra Nordamerika, og kan af den Grund kun være bestemt til at udføres igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Politiet i Berlin har i disse Dage opdaget et stort Kattedepot. En Haandværker, som sad i trange Kaar, havde vakt sine Naboers Opmærksomhed ved sit flotte Levnet. Hver Dag var der Steeg paa hans Bord. Man troede, han gik paa onde Veie, undersøgte hans Bopæl, og fandt et stort Menageri af fangne Katte, der alle vare bestemte til, at komme paa hans Bord. Ogsaa i Saltetønden fandtes endeel af disse Dyr. J Regelen fortærede han med Familie fire om Ugen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Ved Reutlingen har man skudt en Steenørn, i hvis Mave man fandt Levningerne af et aarsgammelt Barn, navnligen en Haand og begge Fødder. Dyret er, med dette sørgelige Jndhold, blevet afleveret til Naturaliecabinettet i Tubingen. Webers sidste Hvilested i Dresden var færdigt, da hans Enke en Aften bivaanede en Forestilling af hans Opera Eurvanthe." Just som Fru Kriete, i Eglantines Rolle, synger Ordene: Hvi forstyrrer Du den Dødes Roe føler Fru Weber sig greben af en uforklarlig, qvælende Angst. Hele hendes Jnderste kommer i Oprør; hun føler den bittreste Anger over, at hun har forstyrret sin Mands Støv, i dets Ro og det bæres hende for, som der forestaaer hende en stor Ulykke. Med sin yngste Søn Alexander forlader hun strax det overfyldte Theater. Ved pludseligt at træde fra Heden ud i Kulden forkøler Sønnen sig, faaer Mæslinger, og nogle Dage efter nedsænker man den smukke, talentfulde Yngling i den Begravelse, man havde bygget for hans Faders Aske. (Wiener Theaterz. En af de smukkeste Skuespillerinder i Hamborg, Demoiselle Cesarine Therese Caroline Ludovika Josephine Heigel har i disse Dage. . . spilt Fallit. Hun havde nemlig brudt sin Contract med Theaterdirecteur Spielberger i Cöln, som desaarsag forfulgte hende med en Proces, hvis Udfald blev, at hun tilpligtedes at betale ham en Skadesløsholdelsessum. Dahun ikke kunde dette, erklærede hun sig bankerot med J Curhafen ligge ikke færre end 180 Skibe med kostbare Ladninger, ventende paa at Elben skal gaae op, for at kunne naae Hamborg, hvor der da vil blive rigtigt Liv. Over 1000 Kanonslag (Petarder, laae parate for at sprænge Jisdækket, saasnart der indtraadte Tøveir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Den nye Reformation i Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Breslau, den 13de Marts 1845. Jmellem Pastor Kerbler, der nylig er traadt over til den tydsk-catholske Menighed, og den romerskcatholske Biskop Latussek, er ført følgende Correspondence. Den første Skrivelse indeholder Hr. Kerblers Anmeldelse om hans Udtrædelse og lyder saaledes: Deres biskoppelige Naade tilkjendegiver jeg herved ærbødigst, at jeg lossiger mig fra det romerske Hierark og fra nu af hører til den catholske christelige) Kirke. Retfærdiggjørelsen af dette Skridt ligger i min faste Overbeviisning. Jeg har længst erkjendt Nødvendigheden af en Reformation i den catholske Kirke og søgt at virke derfor, derom vidne blandt Andet mine tre Artikler om Diocese=Synoden (i den Breslauer Tidende. For frit og gavnligt at kunne virke i denne Mand, har jeg maattet løssige mig fra det romerske Hierarki, der forkaster Reformationen og holder fast ved StabilitetsPrincipet. Høiere Hensyn foranledige mig til imorgen at forlade min hidtidige Station og begive mig til Breslau. Lindenau, den 5te Marts 1845. Med Høiagtelse Deres biskoppelige Naades ærbødigste Carl Kerbler, catholsk Præst."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Det Ehlerske Skuespillerselskab gav den 24de de som første Forestilling i Veile: Ørkenens Søn, hvori Md. Henrichsen og Hr. Petersen fyldestgjorde enhver billig (Veile Av.) Fordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Naar den paa Randers Theater, næstk. Søndag Aften, af Dilettanter givne dramatiske Forestilling, er endt, foretages en stor Bortlodning, bestaaende af 72 Præmier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Bekjendtgjørelser. Med kongelig allernaadigst Tilladelse. vil Undertegnede have den Ære Søndagen den 30te Marts at give en stor Forestilling, hvoriblandt vilblive udført en overalt undet herculisk Luftreise paa en opbygget Mølle. Billetter kunne erholdes i mit Logis hos Hr. Gjæstgiver St. Pietro, samt ved Jndgangen, der aabnes Kl. 6. Begyndelsen skeer Kl. 7. Det nærmere erfares af Placaterne. F. C. W. Schenstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Paa Grund af, at Vinderslev Marked i Almanakken for indeværende Aar er berammet til Afholdelse den 8de Mai d. A., paa hvilken Dag der ogsaa er Marked i Viborg, har det kongelige danske Cancelli, i Skrivelse af 8de d. M., resolveret, at Vinderslev Marked, istedet forat afholdes bemeldte 8de Mai, bliver at afholde den 7de Mai d. A.; hvilket herved bekjendtgjøres. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, der 17de Marts 1845, H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. Saavel de nye Medlemmer, der ved sidste Repræsentantmøde bleve optagne i Foreningen, som de ældre Medlemmer, der fra næste Assuranceaars Begyndelse agte at foretage Forandringer ved deres Forsikkringer, bedes snarest muligt tilstille de respektive Districtsforstandere deres Anmeldelser og senest saa betimelig, at disse af Directionen kunde være modtagne inden 20de April, uden hvilket den fornødne Orden i den nu stedse vidtløftigere Bogføring ikke kan finde Sted. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Mandagen den 7de April førstkommende afholdes offentlig Auction i Moesgaard Skov over en betydelig Mængde stor Udluftning og Rydning af forskjellig Slags. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10, og Mødestedet er ved Gaarden, hvor Lysthavende indbydes at møde. Efter Begjæring af Andreas Michelsen bliver hans paaboende Gaard i Lihme By stillet til absolut Bortsalg, om nogenlunde antageligt Bud skeer, ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 7de næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Hartkorn er 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb. Agerjorden. udgjør omtrent 50 Tdr. Land. Af Ho kan avles 16 til 20 Læs. Besætningen er 2 a 3 Heste, 7 a 8 Køer og 14 Faar. J Jorden er nedlagt 5 Tdr. 4 Skpr. Rug Tørvejord haves i Overflødighed. Kirketienden er indkjøbt og følger i Kjøbet. Eiendommen kan tiltrædes strax og forevises inden Auctionen af Eieren. Rougso 2. Herredscontoir i Randers, d. 18 Marts 1845. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Auction. Efter Vedkommendes Begjæring bliver Mandagen den 21de April næstkommende og paafølgende Dage afholdt offentlig Auction i Skagen, over den bjergede Tømmer ladning, samt Takkelage og Inventarium fra den under 29de Januar d. A. strandede Brig Jndustrik af Memel, Capt. Schulz - bestaaende af 465 Fyrrebjelker af forskjellig Dimension fra 18 til 60 Fods Længde, og indtil 13 Tommer i Kant, 200 Stk. Fyrreplanker 11 Tommer brede og 3 Tommer tykke, 900 Stk. Egepibestaver 6 Fodlange, 6 Tommer brede og 3 Tommer tykke; Alt fortrinligt Memeler Gods; fremdeles 18 Stk. gode Seil, 2 store Ankerkjettinger, 2 Sværankere, 1 Varpanker, i Kabbel toug. 1 Pertline, 1 Jernkabys, 1 Jernkamin, 1 Spil, 2 Skibsborde, Rundholter, staaende og løbende Gods, samt noget Kahytsinventarium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Auctionen begynder Formiddag Kl. 11 paa Skagens Green, hvor Ladningen er oplagt, og fortsættes senere i Strandingscommissionair Reinerts Pakhuus i Skagens Østerbye. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres. Efterretning. Skagens Byfogedcontoir, den 25de Marts 1845. v. Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Efter Begjæring af Overgraver Jensen i Kjøbenhavn, bliver ved Auction, som holdes Tirsdagen den 15de April d. A. Kl. 10 Formiddag paa den ham forhen tilhørende Gaard i Attrup By, Rosmus Sogn, Sønder Herred, bortsolgt endeel Jndboe Meubler, Sengeklæder, Kjøkken og Bryggeredskaber, et godt Fortepiano, samt Udbo Heste, Køer og Avlsredskaber m. m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 28de Marts 1845. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
Onsdagen den 16de April førstkommende, om Formiddagen Klokken 10, lader Th. Meineche ved offentlig Auction bortsælge de ham tilhørende og i Foder paa Hovedgaarden Benzon havende Kreaturer, bestaaende af 64 gode Meieriker og Qvier, af hvilke sidste 12 ere uden Kalv; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at vederhæftige Kjøbere gives 1/2 Aars Credit med Kjøbesummen og at Auctionen afholdes forommeldte Tid paa Benzon. Nørre Herreds Contoir i Grenaae d. 25de Marts 1835. Aagaard. Aagaard. For Eiendoms-Liebhavere. Til behagelig Underretning for de Liebhavere, som maatte ønske at kjøbe Eiendomme, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre: at jeg fortiden har følgende Eiendomme i Commission til Salg, nemlig: a. En Hovedgaard, beliggende i Hjørring Amt, at Hartkorn omtrent 50 Tdr., særdeles gode Bygninger, med et Tilliggende af omtrent 1,100 Tdr. Land, og hvorpaa holdes omtrent 200 Køer og Sommeren og 250 Fækreaturer om Vinteren. J Tiende haves omtrent 400 Tdr. Rug og Byg aarl., og foruden en hollandsk Veirmølle hører under Eiendommen et betydeligt Teglbrænderi og 33 Huse m. m. Kjøbesumma125,000 Rbd., paa favorable Udbetalingsvilkaar; Besætningen - hvoriblandt 200 Køer – følger med i Kjøbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En Ditto, beliggende i Hjørring Amt, af Hartkorn c. 30 Tdr., med et Areal af 500 Tdr. Land, geometrisk Maal, hvortil avler c. 400 Læs Haarl. og sædvanlig holdes en Besætning af 200 Køer. Under Eiendommen hører blandt Andet et betydeligt Tegl- og Kalkvært, 15 Bøndergaarde og 40 Stkr. Leie= og Fæstehuse, af Hartkorn ialt 57 Tønder, hvis Fæstere svare Landgilde og forrette Hoveri. Bygningerne, særdeles gode, og en Skov paa omtrent 50 Tdr. Land, hører til Eiendommen. Kjøbesumma 100,000 Rbd. c. En Ditto i bemeldte Hjørring Amt, med herskabelige Bygninger, omtrent 600 Tdr. opdyrket Agerland, gode Jorder, 200 Tdr. Land Eng, 3 Kirker, med Tiender, c. 800 Tdr. Hartkorn, c. 40 Huse, hvis Fæstere svare Landgilde og forrette Hoveri, en Vandmølle, m.m. Kjøbesumma 85,000 Rbd., hvoraf 50,000 Rbd. kan forblive indestaaende. En Ditto i den søndre Deel af Jylland; Hartkorn 26 Tdr., Areal 620 Tdr. Agerland, 90 Tdr. Land, Eng, der afgive aarlig 3 a 400 Læs Ho, gode Bygninger, og noget Bøndergods paa omtrent 5 Tønder Hartkorn. Kjøbesumma 64,000 Rbd., paa billige Udbetalings Terminer. c. En Bondegaard, paa omtr. 60 Tdr. Land, meget gode Jorder, beliggende omtrent 2 Mile vesten for Aarhuus; Kjøbesumma 5000 Rbd. En Ditto paa circa 70 Tdr. Land, gode Jorder, beliggende 1/2 Miil fra Aarhuus, gode Bygninger, til en Familie udenfor Bondestanden; Kjøbt. 6 a 1000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En Landeiendom, beliggende omtrent 4 Mile fra Aarhuus og 2 1/2 Miil fra Skanderborg, med et Areal af c. 500 Tdr. Land, hvoraf omtrent 78 Tdr. Land Skov, og hvortil fortiden holdes 8 a 10 Heste, 30 a 40 Køer, og avles omtr. 100 Læs Ho, Kjøbesumma 22,000 Rbd., hvoraf mere end 2/8 Dele kunne blive indestaaende. Til denne Eiendom hører Bevilling til et Dampbrænderies Anlæg og Drift. En Ditto, i samme Egn som Sidstnævnte, med et Areal af c. 400 T. L., hvorpaa holdes 6 Heste og 30 a 40 Fækreaturer, gode Bygninger og Enge, Kjøbes. c. 18 a 20,000 Rbd., hvoraf omtrent Halvdelen kan forblive indestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-03-29
En Ditto, i Nærheden af Viborg, med gode Bygninger og et Areal af c. 200 Tdr. Land, hvortil for Tiden holdes 5 Heste, 22 Fækreaturer, og avler omtr. 70 Læs Høe Kjøbes. 8 a 10,000 Rbd. Under den sidste Sum følger Besætningen med. k. En Ditto paa c. 300 Tdr. L., 1 1/2 Miil fra Aalborg, med herskabelige Bygninger; fortiden holdes 8 Heste, 40 Fækreaturer og 60 Faar, til Eiendommen hører nogle Fæstehuse, og en Naaleskov paa 6 Tdr. Land, hvoraf de fleste Træer ere skikkede til Bygningstømmer; Kjøbes. 14,500 Rbd., hvoraf 8000 Rbd. kan forblive indestaaende. 1. En Ditto imellem Colding og Veile med et Areal af 250 Tdr. Land, og hvortil høre flere Herligheder; Kjøbes. c. 20,000 Rbd., paa gode Pengevilkaar. m. En Ditto omtrent midtveis imellem Horsens og Veile, hvis Bygninger forrige Aar af Nyt ere opførte, Stuehuset grundmuret og teglhængt, og hvortil hører et Areal af 76 Tdr. Land gode Forder og 6 Tdr. Land Eng. Udsæd: 9 Tdr. Rug, 1 Tde Hvede, 11 Tønder, Byg og 17 Tdr. Havre, foruden Kartofler og Bælge sæd, Kjøbes 5 a 6,000 Rbd., hvoraf 2/3 Dele kan forblive indestaaende; NB. denne Eiendom kan, i Mangel af Salg, faaes i Forpagtning. n. En Ditto 1 1/2 Miil fra Veile, med gode Bygninger og et Areal af 80 Tdr. Land udmærkede Jorder, foruden fornøden Skov og Tørvejord til eget Brug. Herpaa holdes en Besætning af 20 Køer, foruden Tillæg, og 5 a 6 Heste. Kjøbes. 13,000 Rbd.