Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1820-12-22
Den 14de October. Divisionsgoneral Romain (Prinds af Limbe) blev af Christoph sendt med en Deel af Armeen til St. Man, og benyttede denne Leilighed til at omskabe Troppernes Knurten for deres Oberstes Fængsling til en formelig Opstand. Commandanten i St. Mare faldt som et Offer for deres Hevn, og andre Uordener bleve begaaede. Nu gik Romain rask frem i sin Plan. J hans Beretning til Christop blev Sagen skildret som høist betænkelig; han meldte, at Tropperne fra Port, au Prince nærmede dem, og forlangte Forstærkning Christoph, som selv var syg, sendte ham General Loussaine, og svækkede sig paa denne Maade betydelig. – Den ble om Aftenen blev her Generalmarschen slaget, Tropperne og Folket samledes, og Stadens Gouverneur, General Richard (Hertug af Marmelade), som blev understøttet af Garnisonen og adskillige høie Oficiere, forkyndte den glædebrukne Mængde deres Frihed, og Tronens nær forestaaende Omstyrtning. Jubelen vor ubeskrivelig, Enthusiasmen paa det høieste, og desuagtet gik alt saa roligt og ordentlig af, at maaskee en Trediedeel af Staden ikke vidste, hvad der var forefalden. Fangerne bleve nu befriede, Vaaben uddeelte, og Jndbyggerne i Forening med Garnisonen rykkede Dagen derpaa om Morgenen med 6 Kanoner til Haut-du-Cap, hvor man tog en meget fast Stilling ved en Broe paa Veien til Sans-Souri. Christop gav nu befaling til at skyde Cap Staden i Gruus, at myrde Alle, og selv ei at skaane Barnet i Moders Liv, og hans værdige Tilhænger, General Roel, paatog sig strax at udføre befalingen. J Spidsen af Livgarden satte han sig i Bevægelse og ankom den 8de October Kl. 5 om Aftenen til Broen ved Haut dur Cap. Han opmuntrede sine Tropper til Angreb, Der faldt et Kanonskud fra de Sammensvorne, men der blev dog Jngen saaret. Garden stod af, kastede Vaabnene, og løbe med aabne Arme over Broen, for at omarme dem, de skulde angrebet. Deres Anfører ilde tilbage til Cans-Souci, for at bringe sin Herre den frygtelige Efterretning, at alt var tabt for ham. Han blev som rasende ved denne Ti dende, og forlangte, at man skulde bringe ham til Enradellet, hvor han vilde sprænge sig i Luften tillige med sine uhyre Skatte; og da han der havde en Million Pund Krudt, vilde dette have været tilstrækkeligt til at slynge den uhyre Steen og Klippemasse mange Mile bort. Jmidlertid blev dette forhindret af Dueny, som under alleslags Foregivender vidste at afholde ham fra dette Skridt. Alt var nu tabt for ham, og henimod Kl. 10 skød han sig en Kugle gjennem Halsen, og døde paa Stedet. Dagen efter overgav Kronprindsen sig. Han tillige med nogle af Christophs varmeste Tilhængere vente nu i Lænker deres videre Skjæbne. – Generalerne selv patrouillere; og alle ledige Folk blive sendte udtil Haut dul Cap, hvor de under Armeens Dine ikke kunne begaae nogen Excesser. J Morgen tidlig vil General Paul Romain indtræffe her. Friheden er allerede proclameret, og det er derhos bestemt, at Haiti har constitueret sig til en Republik, hvis Præsident Romain skal være. Boyer har sendt en Lykønskningsskrivelse og bedet, at man for altings vilde holde godt paa de fængslede Hovedmænd af Kongens Partie. Han har iøvrigt tilbudet Patrioterne sin hele Magt til Hjelp.