JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Om Udvandring til Sydamerika. J den senere Tid er der her, saavelsom saamange andre Steder, skrevet meget angaaende Udvandring; men hvad der berettes herom har ofte været i høi Grad feillagtigt og usandsynligt. Saaledes læste man for nogen Tid siden i Kjøbenhavnsposten" om et Selskab, der havde dannet sig i Stockholm, og som lovede Actionairerne 25 pCt. Udbytte; med Hensyn til dette skandinaviske Selskab vil jeg ei her gaae ind paa at drøfte de ei ubetydelige Poster, der ere forbigaaede i Beregningen over Udgifterne ligesom de temmelig høit an atte Jndtægter, men kun spørge, hvorledes den skandinaviske Nationalitet vil kunne bevares paa 500 Tdr. Land med 14 Mennesker foruden Qvinder og Børn; en saadan Coloni er altfor meget anlagt i det Smaa; thi Dagen efter at disse 500 Tdr. Land ere kjøbte kan jeg faae en Nabo, som saaledes sætter en Grændse for Coloniens Udvidelse. Med Hensyn til at 1000 Nordmænd, efter den Berlingske Tidendes Beretning, skulde lide Nød c. 376 danske Mile inde i Nordamerika, maa jeg bemærke, at Arbeidslønnen er altfor høi og Føden altfor billig, til at En, som kan og vil arbeide, kan lide Nød, naar han først er 3 a 400 Mile inde i Ameria; thi, skulde Flere end fornødent er samles paa et Sted, da er Landet stort, og Arbeide findes overalt. Pas behøves ikke og Vandreren sætter sig ved enhver Mands Bord, hvor man fremsætter for ham hvad Huset formaaer, uden at man fordrer ringeste Tak af ham. Jmidlertid troer jeg ikke, at Nordamerika er det Sted, hvorhen man helst skulde udvandre; det bedste Beviis herfor er, at mange Nordamerikanere selv drage Syd paa Med Alt dette vil jeg ikke nægte, at den, der med de fornødne Pengemidler for at reise, forener et Par stærke Armee og Arbeidslyst – i det Jndre af Nordamerika kan leve med ligesaa stor Frihed som Skovens Dyr og finde et rigeligt Udkomme. Derimod betale Landeiendomme sig ikke saa godt i Nordamerika, den Jndtægt, en Mand, som selv bestyrer sine Eiendomme, kan vente af en Saadan i de forenede Stater, anslaaes i Almindelighed til 4 a 8 pCt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Jfølge det Ovenstaaende synes de forenede nordamerikanske Stater ikke at være det Sted, hvorhen man helst skulde udvandre. Derimod ere de forenede Stater ved La Plata-Floden i Sydamerika eller som de oftere kaldes, efter Hovedstaden, Buenos=Ayres, udentvivl meere skikkede hertil. Fristatens Enemærker udstrække sig mellem 21 og 40 10 sydlig Bredde; men fra 370 a 389 indtil Sydgrændsen er Landet meget tyndt befolket, og tildeels som en Følge heraf kunne Landstrækninger her kjøbes meget billigt, og dertil veed jeg intet Land, der er mere skikket for Nordboere at nedsætte sig i. Naar man afkjøbte Regjeringen 10 a 15 Mile Land, Syd og Vest efter ved Havet (eller en Flod, hvoraf der gives flere mellem 38" og 419); da vilde man ikke, som i de nordamerikanske Stater, begrave sig 3 til 400 Mile inde i Skovene. Man var da ved Havet og indenfor Grændsefæstningen, og naar Colonien talte omtrent 200 vaabendygtige Mænd, kunde den i al Tryghed udvide sig Syd efter, thi de faa Jndianere, der findes her, leve i Familier og frembyde ingen Farer. Hvad Land paa Grændsen vilde koste, kan jeg ei sige med Bestemthed, men over 1000 Specier pr. Qvadratmil kan det ikke koste, maaskee mindre. Dette Land er ikke opfyldt med Skove og Moradser; men ved Græssletterne har man ikke andet at gjøre end at sætte Ploven i Jorden, da denne bærer hvad man byder den; Climaet er mildt, Creaturerne tages aldrig i Huus, Hopper og Køer bruges kun som Tillægsdyr og koste kun 1 a 2 Rbd. Stykket, Oxer, hvad Hud og Talg er værd, og dog er Smør, Ost og Brød altid noget dyrere end hos os. Saavidt jeg veed har Landmanden at betale 4 Pjastre (eller Species) aarligt af hver 1000 Pjaster hans Eiendom er værd, og dette er alle de Skatter han har at svare. – Huder, Skind, Uld, Talg og tørret Kjød ere Landets Hovedproducter. Alle disse finde Afsætning i Amerika og Europa. Saaledes, Kjød paa de spanske Øer i Vestindien, Kjød og andre Fødevarer i det nærliggende Brasilien, Huder o. s. v. i Nordamerika og Europa. En saadan Coloni kunde bevare sine Jndbyggeres Nationalitet, og naar den udvidede sig, kunde den modtage en betydelig Menneskemasse, hvoraf hvert Lem vilde blive Grundeier, da Landet maatte udstykkes og det med stor Fordeel. Paa denne Kant var man heller ikke udsat for Landets indre Uroligheder, som egenlig ikke have meget at betyde, men imidlertid hidtil have afskrækket Udlændinge fra at indvandre. Skulde et Selskab danne sig, for at anlægge en Coloni i denne Verdensdeel, da er jeg villig til at tage Actier til et Beløb af 2 a 3 Qvadratmile Land, og fremdeles er jeg rede til at paatage mig at udkaste den foreløbige Plan. Hvis Nogen skulde ønske nøiere Underretning, da behage man i portofrie Breve at henvende sig til Capitain C. L. Wor dinger, Frederiksberggaden N. 7 i Kjøbenhavn, hvorefter man vil erholde de attraaede Oplysninger. Skulde endvidere Nogen ønske at søge sin Lykke i den omtalte Verdensdeel, da vil et nyt hurtigseilende Skib afgaae i Løbet af Sommeren og medtage Passagerer til en Betaling af 60 Species for hver voxen Person. Det Nærmere desangaaende vil blive bekjendtgjort henimod Foraaret. Rønne i Januar 1844. C. L. Wordinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Handelsefterretninger. Stettin den 23de Januar. For Hvede viser sig vel nu og da en enkelt Kjøber, men i Almindelighed finder man dog de forlangte Priser for høie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Med Rug, Byg, Havre og Erter har det siden i Fredags været aldeles stille. For ingen af disse Artikler spores nogen Kjøbelyst, og Priserne ere nominelt uforandrede. – Hull den 25de Januar. J Løbet af forrige Uge var det noget stille i Kornhandelen. Jhændehaverne af fremmed Hvede, saavel for toldet som under Laas, holdt imidlertid paa høiere Priser, og synes ikke villige til at give efter. Et Par Ladninger fremmed Byg kom paa Markedet; Afsætningen gik langtfra ikke rask fra Haanden, og for at finde Kjøber var man nødsaget til at tage 6 dalspr. Otr. lavere Priser end Ugen forhen. Dansk 2d. Byg, der veiede 53 Pd. pr. Busheel, blev solgt til 25 s pr. Otr. uden Told. Med Havre og Erter var det flaut. London den 26de Jan. Skjøndt Tilførselen af indenlandsk Hvede i Dag var ubetydelig, var den dog fuldkomment tilstrækkelig for Søgningen, og Eierne havde megen Vanskelighed med at betinge Priserne fra først paa Ugen. Efterspørgselen for friggjort fremmed Hvede var ligeledes ringe, men Sælgerne vare ingenlunde hidsige paa at afhænde, og de faa Partier, som gik over i andre Hænder, opnaaede de tidligere Priser. Søgningen for ufortoldet Vare synes atter at være standset. – Der fremkom meere Byg end der kunde afsættes. Kun de bedste Malt Prøver betingede de forrige Priser; secunda og ringere Sorter vare atter lavere. Jøvrigt var Tilførselen af denne Kornart ikke stor i denne Uge; men af det tidligere Tilførte blev et stort Qvantum kastet ind paa Markedet. (Hand. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Reisende fra den 24de til den 31te Januar 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfru Philipsen; 2de Tjenestefolk. Med Personposten: Skibsfører Andrea; Student Clausen=Bagge; Magister Lindberg; Pastor Krogh; Student Schierning; Lieutenant Rothe. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Jeppesen; Sadelmagersvend Linchau; Hr. Luhdorf, Kjøbmand Bendix; Jfr. Hendriksen. Med Personposten: Consul Hage; Proc. B. Christensen, Kjøbmand From; Dhrr. Schwartz og Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Ved Tallottoriets 1387 Trækning i Wandsbek udkom: (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Det er bekjendt, at det kun er Byens Slagtere tilladt at falbyde deres Varer i Husene; der kan altsaa ikke være nogen Landsbyslagter meent, naar "En Borger i Stiftstidendens Ma 12 f. d. A. opfordrer Politiet til at paasee, at Oppustning af Kjød standses. - Vi opfordre derfor bemeldte Borger paa det Bestemteste, til gjennem dette Blad at erklære og bevise, hvem af os Slagtere han sigter for Overtrædelse af Placat 12te Mai 1790. Nykjøbing den 31te Januar 1844. P. Hylsen. P. Hertz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Rettelse. I Artiklen med Overskrift Høiskoler for Bondestanden, (see Stiftst. No 10) er indløben den Feil, at der paa anden Spalte Linie 16 fra neden læses: a. historiske Begivenheder, nemlig i deres eget Fædreland istedetfor navnlig i deres osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hs. Høiærv. Biskop Brammer prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
AVERTISSEMENTS. Aar 1844 den 6te Januar blev i Aarhuus Kjøbstads Extraret af den beskikkede Sættedommer Justitsraad, Herredsfoged Rosenstand afsagt Dom i Sagen: Procurator Brendstrup som Actor, contra Tiltalte, Redacteur af Bladet Nye Jyllandspost, Exam. jur. P. C. R. Alstrup i Randers, og saaledes: Kjendt for Ret: Tiltalte Redacteur af Bladet Nye Jyllandspost, Exam. jur. Peter Erhard Rosenørn Alstrup i Randers, bør til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse bøde 200 Rbd. Sølv samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør han og betale samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder Salarium til Actor, Procurator Brendstrup, 6 Rbd. Sølv. og til Defensor, Landsoverretsprocurator Dahl, 5 Rbd. Sølv Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20 herved bringes til offentlig Kundskab Bye- og Raadstueskriver-Contoiret i Aarhuus, den 10de Januar 1844. Comiteen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme tillader sig herved at meddele Jnteressenterne, at den efter de stedfindende Omstændigheder maa ansee det rigtigst endnu en Tid at udsætte Udførelsen af den under 27de Marts f. A tagne Beslutning, ved en Generalforsamling at afgjør Selskabets fremtidige Virksomhed; hvorved tillige bemærkes, at Selskabet har en Kassebeholdning af 88 Rbd. 87 s. Den 1ste Februar 1844. Hos alle Embedsmændene ved det Lollands Falsterske Brandforsikkringsselskab ligger Udkast til de nye Love til Eftersyn og Udlaan for Selskabets Medlemmer. Lollands Sparekasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
At Dhrr. Postmester Møller i Mariebo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, og Kammerraad Suhr i Rødbye. velvilligst have paataget sig uden anden Godtgjørelse end det havte Porto=Udlæg, der, fordeelt paa flere, for den Enkelte ikkun vil blive en Ubetydelighed, at modtage Capitaler til Jndsættelse og Forretning i den for Lolland i Nakskov oprettede Sparekasse, samt, paa Forlangende, atter at foranstalte Capitaler med opsamlede Renter opsagte og udbetalte til vedkommende Jnteressenter, bringes herved til offentlig Kundskab for dem, som maatte finde det beqvemmest paa denne Maade at afbenytte den her i Byen værende Sparekasse. Nakskov den 1ste Januar 1844. Fasting. N. Møller. L Theisen, KiskySchou. Wilhielm. P. Schwensen. Sangacademi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Undertegnede tillader sig herved at bekjendtgjøre, at Sangøvelserne tager sin Begyndelse førstkommende Tirsdag Aften den 6te Februar fra Kl. 7 til 9, i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale. C. C. Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Fra mig er bleven bortstiaalen en ny blaa Klædes=Frakke og et Par Buxer af samme Sort Klæde. Jdet jeg bekjendtgjør dette, tillader jeg mig at anmode dem, som kunde enten give mig nogen tilforladelig Oplysning om, hvem der har forøvet dette Tyveri, eller hvem der maatte tilbyde slige Klædningstykker til Salg, at meddeele mig Underretning herom, og udlover jeg derfor en god Douceur. Hardenberg den 1ste Februar 1844. Jørgen Johansen Tjenestekarl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
En sat Mand, som i flere Aar har været ved Handelen og er ovet i Contoirforretning ger, önsker sig förstkommende Mai Emploi hos er af DHrr. större Handlende. Gode Anbefalin, ger kunne tilveiebringes. Vedkommende bedes i portofrie Breve at henvende dem til Hr. Kjøbmand P. Wulff i Stubbekjøbing, som giver nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Et ungt Menneske, der skriver en rask, smuk og correct Haandskrift, önsker sig strax eller til Maidag en Plads paa et kongel. Postcontoir, da han ikke er ukyndig med de derhen hörende Forretninger. 1 Mangel heraf önskes en Plads paa et Embeds- eller Godsforvalter, contoir. De herpaa Reflecterende ville behaligst snarest muligt indsende en Billet Mærk. M. N. til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
En Jomfrue, som i flere Aar har været beskjæftiget med Dameskræddersyning og Modepynt, ønsker sig en Condition til 1ste Mai d. A. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Forpagtning. En Præstegaards-Avling her i Stiftet ønskes i Forpagtning til anstundende Foraar. Det Nærmere erfares paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
At jeg er bleven forsynet med Delangreniers bekjendte. Racahout des arabes i Flasker, Pat de nase darabiæ i Æsker og Sirop de nase d'arabiæ i Flasker, hvilke, som udmærkede Brystmidler, ere blevne almindelig bekjendte, og som hos mig, tillige med trykte Anviisninger og sammes Brug, sælges til samme nedsatte Priser, som hos Delangreniers Agent i Kjøbenhavn, Hr. C. B. Salomon, bekjendtgjøres herved. Apotheket i Nysted, den 1ste Februar 1844. A. Mølmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkje. – S. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. H. B. Pohler i Nødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Af Vester Ulsløv Sogns Skolevæsens Midler, opbydes herved til udlaan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 174 Rbd. 1s. Repræs. Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen. 460 Rbd. 4 Mk. 5 s. Repræs., Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjærstrup Godsers Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar man derom snarest muligt henvender sig til mig. Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Ved allerhøieste Rescript af 14de December f. A., er det Foraarsmarked, som hidtil har været afholdt her i Byen i Slutningen af Februar eller i Begyndelsen af Marts, afskaffet og i dets Sted oprettet 3de Heste- og Qvæg Markeder paa respective 3die og 5te Tirsdag i Fasten samt 7de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Som Følge heraf bortfalder det i Almanakken til den 23de Februar førstkommende anmærkede Marked her, og de ommeldte Heste- og Qvæg-Markeder træde i dets Sted. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 28 Jan. 1844. Ravnkilde. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 5 Februar. No 13. En høiere Bondeskole paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
For at sætte Medlemmerne af Falsters Landboforening i Stand til, inden det i Slutningen af indeværende Maaned forestaaende Møde, at overveie denne vigtige Sag og indbyrdes at samtale om den Beslutning, som bliver at tage, har Commiteen anseet det for hensigtsmæssigt herved at offentliggjøre Resultatet af sine Forhandlinger og de Puncter, som ville blive henstillede til Foreningens Afgjørelse. Comiteebetænkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Ved Mødet i Falsters Landboforening den 28de Novbr. blev det overdraget til undertegnede Comitee at overveie, om og hvorledes det kunde blive muligt at forskaffe den opvoxende Ungdom af Bondestanden her paa Falster en udvidet og fortsat Underviisning, der kunde føre de unge Karle ud over det Maal af Kundskaber, hvortil Almueskolerne efter de nu bestaaende Forhold maae indskrænke sig. Comiteens Medlemmer have Alle været aldeles enige i at erkjende det for særdeles ønskeligt, om Bondestanden i det Hele og fornemmelig de, som ved udvortes heldige Kaar og naturlige Anlæg ere kaldede til en meere udbredt Virksomhed, kunde føres videre i Jndsigt og Dannelse, end der hidtil har været Leilighed, til, og vi ansee en saadan forøget Underviisning som en nødvendig betingelse for, at denne Stand kan opnaae en saa lykkelig, hæderlig og selvstændig Stilling, som er den anviist ved vort Fædrelands naturlige Beskaffenhed, der gjør Agerbruget til dets vigtigste Næringsskilde, og ved Stænder= og Comunal=Lovgivningen, der kalder Bonden til Deelagtighed i Bestyrelsen af sine egne og Folkets almindelige Anliggender. Saaledes som Sagerne nu staae, er Bondesønnens Underviisning fuldendt ved Confirmationen; det er vistnok de færreste, som fra dette Tidspunkt endog kun søge at vedligeholde de i Skolen modtagne Kundskaber, og selv de, som have Lyst til at gaae videre, savne dog Leilighed dertil, og ere sjelden komne saavidt, at de ganske paa egen Haand kunne i nogen betydelig Grad forøge det vundne Forraad af aandelige Skatte. Det ligger formeentlig uden for nærværende Comitees Hverv at undersøge, hvorvidt de nu bestaaende Almueskoler kunde og burde bringe deres Elever videre, end det sædvanlig skeer, dog kunne vi ikke undlade at paapege, at et særdeles betydeligt Skridt fremad vilde være gjort, dersom det, i det Mindste i folkerige og velhavende Communer blev muligt at give enhver Skoletvende Lærere, samt dersom Confirmationstiden for Drenge blev udsat fra det 14de til det 15de eller 16de Aar. Jmidlertid indsee vi vel, at oekonomiske Hensyn for Tiden lægge en næsten uoverstigelig Hindring i Veien for saadanne Foranstaltninger, og at Erkjendelsen af Sagens Vigtighed endnu ikke er saa levende og almindelig, at det kunde nytte at fremkomme med derhen sigtende Forslag. Spørgsmaalet bliver altsaa alene om en fortsat Underviisning for den confirmerede Ungdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Jndenlandske Efterretninger. Professor Ernst Mahner – hedder det fra Haderslev i Dannevirke sluttede i Søndags Aftes sine her holdte sex Forelæsninger over den menneskelige Ur-Sundhed og sammes Gjenoprettelse. De fleste af hans ikke faa Tilhørere indrømme, at hans Lærdomme ere fuldt begrundede og at deres Efterlevelse efterhaanden igjen vil fortrænge de herskende Sygdomme og legemlige Svagheder af den menneskelige Slægt, kun vil det koste Overvindelse at forsage den kjære Tobak, Brændevinen, Groggen, Kaffeen, Theen, de krydrede, piquante og varme Søbe=Retter, de bløde Fjærsenge, de tykke, varme Klæder, det rolige Siddeliv og den lune Stue; det vil være svært at leve strengt, eensformigt, ved haard Kost og kold Drik, sommetider under Faste og Savn; at bevæge sig hver Dag, gjøre Fodtoure, løbe, naar Leilighed gives, kaste sig om Sommeren hver Dag lig en Vandfugl i Søer, Floder og Havets Bølger, og om Vinteren jevnlig vaske det bare Legem i isnende Vand osv. Alle disse og flere Regler følger Urhygienens Forkynder selv strengt, og er derfor saa afhærdet, at han f. Ex. kan undvære Mad i 100 Timer, kan om Natten reise sig fra sit Leie og i det strengeste Frost= eller Sneeveir uskadt kaste sig nøgen i en Sneedrive eller Flod. Ernst Mahner er født i Halle, hvor han ogsaa har studeret; han er omtrent 36 Aar gammel og ligesom de fleste Over sachsere, ærlig, aaben og godmodig; derimod erhan under sine Forelæsninger streng og viser i sit Ansigt et Alvor, der siger ligesaameget som hans mod Menneskenes vrange Levemaade rettede tordnende Kraftsætninger. Hans Foredrag er forresten meget livligt, tydeligt og smukt. Hans nærmeste Hu staaer over Odense, Sorø til Kjøbenhavn og mulig til Lund i Skaane, hvor vi overalt ønske denne for Menneskenes Held sig opoffrende sjeldne Mand en venlig Modtagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Capittelstaxt for Fyens Stift. Rug, 3 Rbd. 4 Mk. 10 s.; Byg, 3 Rbd. 2 Mk. 13 s.; Havre, 2 Rbd. 12 s. pr. Td. (Corresp.) Kjøbenhavn den 3die Febr. Sparekassen i Kjøbenhavn, som hidtil ikke har befattet sig med Udlaan; men anbragt sine Capitaler i den Kongl. Kasse, har nu taget den Beslutning fra 11te d. M. at aabne en ny Afdeling, hvorfra de Capitaler, som ikke maae holdes disponible til Udbetalinger, ville blive anvendte til Udlaan mod anordningsmæssig Sikkerhed. Om disse Udlaan ville blive udstrakte til Landeiendomme, og Kjøbstadeiendomme, er nok endnu ikke ganske afgjort men vil dog nok blive Tilfældet. Vi vide imidlertid fra sikker Haand, at de Capitaler, der for det første ville blive disponible til Udlaan, neppe ville blive af stor Betydenhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Assistentshuusforvalteren, Krigsass. Hegedahl har i Fædrelandet meddeelt en Deel Oplysninger og Assistentshuset, foranlediget ved en ældre Artikel i samme Blad om denne Jndretning. Af denne Meddelelse er fares, at der i Aaret 1842 har været pantsat 234,632 Panter og i 1843 219,118 Panter, Totalomsætningen af satte og indløste Panter har i Aaret 1842 været 460,827 og i 1843, 448,536. Hvis man tør uddrage nogen Slutning af disse Tal, saa synes det som Velstanden i Kjøbenhavn i 1843 er gaaet et Hanefjed fremad. Forvalteren oplyser derhos, at den Jndbildning om det store Overskud, Assistentshuset skal have af hjemfaldne Renter, er ugrundet. Dette Overskud har i Aaret 1842 udgjort 1304 Rbd. 72 s. og i 1845. 986 Rbd. 33 s., hvorimod der paa Panter ved Auctionerne er tabt i 1842: 862 Rbd. 27 s. og i 1843. 1719 Rbd. 31 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Slesvig=Holstenerne arbeide af alle Kræfter paa at faae den uforfærdede P. H. Lorenzen udelukke af den slesvigske Stænderforsamling. 110 Borgere Sønderborg, for hvilken Kjøbstad han er Deputeret have i denne Anledning indgivet en Ansøgning til Kongen, og disse Hædersmænd have nu i Rendsb. Wochen blatt ladet indrykke en Skrivelse til Lorenzen, hvor de fortælle ham, at de ansee det for deres Pligt at underrette ham derom, og derhos venskabeligst give ham consilium abeundi. Maculaturbladet i Jtzehoe undlader derhos ikke at fortælle, dem Vernehmen nach, at Lorenzen har isinde at trække sig tilbage; men hvis Lorenzen ikke ganske skulde fornægte den offentlige Characteer, han har lagt for Dagen, ansee vi ham ikke for den Mand, der vil lade sig skrække af Tybolader. Aldrig har det været meere nødvendigt for den danske Sag at have uforfærdede Talsmænd i den slesvigske Stænderforsamling, end det vil blive i den nu forestaaende, der sikkert vil blive den mest stormende af den alle, og der skeer jo allerede nu, ligeoverfor den danske Regjering, og i Blade, der udkomme under dens Embedsmænds Censur, Opraab til de Deputerede at arbeide for Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund, altsaa for dets fuldkomne Løsrivelse fra Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
J et paalideligt Privatbrev fra Stockholm af 30te Januar, Eftermiddag Kl. 3, hedder det: Siden igaar er der indtraadt en saa gunstig Forandring i Kongens Tilstand, at Jngen nærer mindste Tvivl om, at jo enhver Fare er overstaaet. Endskjøndt Feberen endnu ikke aldeles har forladt Ham, er Hovedet dog fuldkommen frit, og Hs. Majestæt føler ikke synderlige Smerter. Kongen er idag Selv overbeviist om Sin Helbredelse, hvorimod Høistsamme igaar havde saa lidet Haab derom, at han tog Afsked med Sin høie Familie. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-05
Befordringer, Personel Capellan for Aunslev og Bovense Menigheder i Fyens Stift, C. F. Kiøby, er allernaadigst udnævnt til Sognepræst for Avernakøe Menighed under samme Stift; Cand. theol. M. Mørch Hansen til Capellan pro persona for Nykjøbing og Systofte Menigheder paa Falster.