Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-16
Udenlandske Efterretninger. Spanske Anliggender. Om Jnterventionen veed man endnu Jntet med Vished; de forskjellige Blades Efterretninger ere hinanden modsigende. Medens de fleste Londonnerblade tvivle om, at nogen Jntervention vil finde Sted, vil Morning=Herald vide, at Sagen er fuldkomment afgjort og ordnet, at nemlig portugisiske Tropper allerede ere paa Marschen, at franske Soldater ufortøvet skulle gaae over Pyrenæerne, og at Ordre er afgaaet til Portsmouth om at sende to Krigskibe til Bilbao. - De ministerielle Pariserblade iagttage en fuldkommen Taushed, og de øvrige vide heller intet Nyt derom at fortælle; kun Jmpartial mener at kunne borge for Rigtigheden, af følgende Meddelelser: Efter en vidtløftig Discus, sion i Cabinetsraadet skal det være lykket at overvinde Kongens Modbydelighed for en Jntervention, og He Thiers skal have vidst at skaffe sine Anskuelser, noget modificerede, Indgang. Som en følge deraf, skulle franske Tropper besætte de tre Hovedpuncter, St. Sebastian, Vittoria og Pampelona, under den Betingelse, at Engellænderne sende Krigskibe til Bilbao. Denne Beslutning har Regjeringen meddeelt Londonner Cabinettet - hedder det - og, hvis dette vil indlade sig paa hiin betingelse, skulle Tropperne ufortøvet sætte sig i Marsch. Det synes ogsaa, som om fremmed Hjælp bliver stedse meere nødvendig for den spanske Regjering; thi Efterretningerne fra det nordlige Spanien blive stedse ugunstigere. General Oroa er bleven angreben af Carlisthøvdingen Sagastibelza, og har lidt et betydeligt Nederlag; hans hele Artilleri, 20000 Flinter og 600 Fanger, deriblandt hans egen Søn, faldt i Carlisternes Hænder, og Generalen maatte med Levningerne af sine Tropper flygte til Pampelona. Bastandalen kom derved igjen i Carlisternes Magt; man frygtede for, at Elitondo ikke længe vilde kunne, holde sig; ja, ifølge en senere Efterretning, skal Garnisonen sammesteds d. 3die d. M. have overgivet sig paa Naade og Unaade, efterat Commandanten, Oberst Zugaramurdi, var med en Deel Officerer flygtet over paa fransk Grund. Samme Dag skal Villafranca, efter et tappert Forsvar, være bleven nødt til at capitulere. Man ventede Carlisterne for Tolosa; Garnisonen sammesteds havde trukket sig tilbage til St. Sebastian; ligeledes havde Garnisonerne i Jrun og Bergara begivet sig, hiin til St. Sebastian, denne til Vittoria. Under disse Omstændigheder mener Journal des Debats, at Frankerig vil være nødt til at komme til Hjælp, da Juliregjeringen aldeles ikke kan taale en absolut Regjering i Madrid, hvorhved Frankerigs Rolighed stedse vilde være udsat for Fare. Endelig vil den engelske Coureer af 8de have faaet den Efterretning fra St. Sebastian, at befalingsmanden, over de ved den spanske Kyst stationerede franske Krigsskibe har faaet Ordre til at ansee de spanske Carlister for Frankerigs erklærede Fiender og fare frem imod dem paa fjendtlig Viis. Samme Blad beretter, at den engelske Regjering, efter Forlydende, nu har besluttet sig til Jntervention og at en officiel Bekjendtgjørelse af denne Beslutning kan forventes. J Spanien vinder den Mening stedse mere Overhaand, at ikkun Constitutionen af 1812 kan betrygge Landets fremtidige Vel. Ogsaa Troppernes Anførere skulle for største Deelen være af denne Mening. J Saragossa skulle endog urolige Folkebevægelser være forefaldne, sigtende til at faae hiin Forfatning gjenindført.