Berlingske Tidende, 1793-06-28
Danzig, den 14de Junii. Den russiske Flaade, som er gaaet til Søes fra Cronstabe, ral, tilvet commanderet af Admiral Tingen en i Under ham staae Admiral Konse. Vi Admiral, al Parlin, og Contrandmaalerne Sild, Matarer. let. Flaaden bestaaer af 2 Lindskibe, 9 Fregatter og Kamre. Disse Seide stalle, efter Raaer, giøre at Kirstinge Østersøen, og formodentlig aar me til Kiøben Haag, et de Antal andragne, som til en længere Tid ere sagede med Daraaler, og saaes at have en videre Be sen. - Den rusiske Salt og Skiørstaae er ogsaa lerad, en bliver commanderet af Contraadmiral Federon. sauur Raniet ere 13 til 20000 Mand polske Tropper, som langt i Luthanen og andre Stæder, gaaet transk Tie Pæle, den 14de Junii. Pladselig er ver dale Opmærksomhed atter bleven ben boet paa Stueral Castions Markenslationsarmes i la sat som ved de med samme sendte Pariser Batail, staaet Forhold har et saaret sig en udmærket Sau. helen an til 60 Kanoner paa Valpladsen og derpaa bemaaer saa den eenlige Stad Samar. Damer, til hvem saltet Maningaaret ved hans Afreise saade: De han, da saa, da sammer, han commandet ved denne ulytrendman har tillangtroelig grad naar den ved hans ske Arme herskaands slatte Daniolin, og da han andelen Steenhed paa andrindring Dadan, traade en Deel at taaer over angaanden, en anden særde det virkelig og han med saadan Sananogle indt Sammer og blev der den. Aman har 10000 Mand, dønte man afsendte de komnest fra Paris, og hans Anhverving for kaldet saa megen Allarm en Dennelse, alle nantet til have end at hver dam, som de skalde stride imod. Banten. den. De næste Daranslaaer dans man en reele. satte Conader ved Samme, da de næsten alle høre. kastet deres Geværer og Vaaben fra sig, saa at Veiene dermed vare bedækkede. Ved disse Omstændigheder tiltage Modrevolutionsarmeernes Progresser daglig man regner Antallet. paa de Byer, som de have bemægtiget sig, til 12000, og dersom Stæderne Tour, la Rochelle og Rachefort ikke gjøre. Madstand, saa bliver denne Krig den allerfarligste. Ven tille sørgelige Udsigter tage ogsaa adskillige Departementers. Modstand mod den nye Revolution her, mod de moderate Denatertes Arrestering, og mod den af det parisiske Borger rand beherskede Convent selv, en alvdeligere Vinding. Ja cobineren Latroir erklærte derfor allerede den 11te i N. C.,at adskillige Departementer giorde frihedsmordiske Anstalter, som vare proprette af mange (Moderate) Deputerte N. C. Paa flere Steder havde man endog allerede besluttet. at oprette en bevæbnet antnigsbinsk Magt, og suspenders Statternes Afsendelse til Paris, Forvalterne havde besluttet, ikke mere at erkiende N. A., eller dringe dens Decreter i udøvelse, og havde sendt Smissarier til de andre Departementer, for at formere en Caalition og forbinde sig. Mange Medlemmer af N. C. havde endog selv været i Departementerne, for at oppuste Jlden til en saadan Borgerteid. Efter denne Erklæring foreslog Lacroix. At den, skulde foranstaltes en dobbelt Navnepraabning, for at kiende de Deputere af N. C., som havde været saa modløse, at forlade deres Poster. Ved den anden Opraadning skulde de Manalands casseres og deres Suppleanter sættes i deres Sted; at der skulde bestemmes Dødsstraf for de Departementsforvaltere, som ville sammenkalde Primailforsamlingerne, som Anstalter med Contanten, sende Mandskab, med Paris og forhindre Udøvelsen af N. C. Decreter. Mod dette Forslag talte har Formønt af de Maderate : den bør, sagde han, hundrede Gange hørt sig i denne stersamling, at N. C. maae vente sin Styrke i den offentlige Mening, og hører nu med Forskrækkelse, at man i Dag forestaaer den at giøre Seng af Dledløve. I have det sid første Middel i Handerne, til følen at forskaffe Ede Døverlementernes Hengivenhed. Kalder de Medlemmen: som den Davns om Forbrydede have Kager hørt, eller lader Velfærdscommisionen opføde nu Paar, og anRappart om disse Arresterte." Uagtet dette den Læren er Forslag derrettert. Ligtsom Departementerne erklære sig med Anarkisterne, saaregade paaske Stalder de stigere med det herværende Borgerraad. Maale af samme have ertlørt sig med Arresteringerne og Natten, andet med den nee Revolutionalmer. Danaraadet frygtet ser, at dette Sprog af Sartierne kande, naar cioner: Sectioneres med Mumanalarer, komme tilBirkelighed, og ser at forslage ville, enger man bar den selv ved Ganeral Santerte og haaber forangalen, det Forlig ved Danmar, og samt Seve opslag og 6 Kanoner i Handerne, for na at have et Paaned int at fordre Pariser=Sectionerne deres paanytter, og paa denne Maade afgadne dem derpaa at naade dannegadnede Maske og slaae saae opnallerne fra Vander, saa hans Forstaaelse med Maratterne, og sælgesgad det paasen. Sorgetraad halve, pagnie lagde en være paaen Talen. Repanstermen skalle Vands og for Slaget ved Sommerafede Mand salt. General denan angad dag i med sin Colonne, men blev saaet, og Santerie og han nier understøtteds hamente, Lingstropperne Anne saattere. dereftige bleve adspredte, kanede Vaabensstad, saa regner Convenarmens Forius paa denne Dag sort Mand, og ved Sammers Jndtagie skantendan og J. commere være blevne. Boyalisterne have herved havde Sal. der af Leie i deres Magt og Belen til Paris gaaer den aaben. Fra Anges, hvor de ville antomasdag og m. er Departementet flygtet og Munseparatet have paa den liefarved. Staar. Mantes, som har ettiget saa anden ner Bevolution, er nat største Fare.