JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere I Creditorerne i Eieren af Gaarden Wilhelmshøi, Hermann Daniel Sechuusen, til Skiftebehandling opgivne Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nakskov den 5te August 1830. Pontoppidan. følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 31te Juli sidstleden, som i Dag J er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret her i Staden, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, der maatte formene at have noget at fordre i før kræmmer Rasmus Nielsen Coldings til Skiftebehandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav enten for undertegnede Skiftecommission eller for Hørkræmmer Colding selv, hvis han forinden skalde have erholdt sit Boe extraderet til fri Raadighed, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 9de August 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Kiøb B benhavns Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre efter min nu afdøde Fader, Salomon Ahron Jacobsen, Professor, Kongelig Hofgraveur og Medailleur, eller min forhen afdøde Moder Maria Jacobsen, født von Halle, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde saadant Krav for mig Underskrevne, Albert Jacobsen, Professor &c., som dertil af mine myndige Medarvinger er bemyndiget, boende i Kronprindsensgade Nr. 37, da derefter intet Krav paa dem antages; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres, Tillige anmodes De, som have modtaget Bøger eller Andet tillaans af den Afdøde, eller skylde Penge til Boet, at afgiøre dette med mig. Kiørenhavn, den 24de Juli 1830. Ph. Julius Knudsen. Albert Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Professor og Kongel. Hofgraven, Freditorerne i Dødsboet efter Huusmand Niels Bundsgaard og forhen i afdøde Hustrue Jda Marke Hansdatter af Fenling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten af 26de October, 1792, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Giørding Malt Herreders Contoir, Endrupholm pr. Ribe, den 3die August 3 Münster.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Treditorerne i Stervboet efter Muursend Jacob Woltersens Enke, Ane Margrethe Pedersdatter, paa Baadesgaards Parcel Nr. 5, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Oct. 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, Nakskov, den 5te August 1830 Pontoppidan. Treditorerne i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgangne HanI delsbetient Peter Olavius Søybrovsky, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de October 1792, med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 5te August 1830. Pontoppidan. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Creditorerne i Stervboet efter Jndsidderske paa Baadesgaards Parcel No. 5 Ane Hansdatter Enke efter Huusmand Peder Johansen, indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Oct. 1792, med tolv Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Arvingerne efter den i Østermaria Sogn paa Bornholm afdøde Udbygge og Muurmester Niels Sahlgreen, indkaldes herved, saavidt deres Opholdsted er ubekiendt, med Aar og Dags Varsel, for at anmelde sig og for undertegnede Skifteforvalter nærmere at legitimere sig. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Svancke, den 4de August 1830. Sommer.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
ved Proclama, der bliver tinglæst ved den Kongelige Lands=Overret i Wil borg og Ulsborg Hind Herreders Ret, ere indkaldte med Aar og Dags Varsel den nu afdøde, forhenværende Sognefoged og Gaardmand Christen Hansen af Hovergaard i Hover Sogn, hans respective Udarvinger, saavelsom og de testamentariske Arvinger Hans Vilhelm Stendorph og Anna Vilhelmine Stendorph, til at melde sig i Boet og iagttage deres Tarv. Til Efterretning tiener, at en Samling i Boet er berammet at afholdes paa denne Byes Raadstue, Løverdagen den 4de September førstkommende, Formiddag Kl. 9, hvor Skifteforvalteren vil gjøre Vedkommende bekiendt med Boets Tilstand, og de Udeblivende maae finde sig i det som at de Mødende antages. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Forordningerne af 2den Juni 1819 og 21de April 1824. Ringkiøbing, den 2den August 1830. Schrum.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Bekiendtgiørelse. Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Hattemage Johan Mandall og hans afdøde Hustrue Anne Pedersdatter her af Byen, deres Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde sig for undertegnede Skifteforvalter og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning paa den i Placaten 26de October 1792 befalede Maade. Assens Byefogedcontoir, den 28de Juli 1830. Gundorph.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama af 27de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som formene sig at have nogen Fordring paa afdøde Niels Frederichsen til Norregaard i Nebbelunde Sogn, og efterlevende Enke Hendriette Frederichsen, født Dall, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggiøre deres paa disses fælleds Boe havende Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekiendtgiøres. Fuglse Herreds-Contoir i Nødbye, den 29de Juli 1830. S. Jbsen.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Cosmograph Hans Hansens Enke, Anne Elisabeth Hansen, født Thrane, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ved samme Proclama er den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 5te August 1830. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Ledreborg Grevskabs Birkere, hver, som formene sig at have noget Krav paa Stervboet efter Anne Han Bog som snarest muligt vil blive læst for Overretten, ere Alle og Ensen, født Pedersen, Giæstgiver i Blæsenborg ved Ledreborg Henrik dertegnede, som committeret Skifteforvalter i Ledreborg Grevskabs Birk, at Hansens afgangne Hustrue, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for Un anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav samt deres videre Tarv under Skiftets Behandling at varetage. Ledreborg, den 2den August 1830. Borgen.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stads Mands Vognmand Ole Pedersens fælleds Boe, indkaldes herved med 256 - 1828 et 29. i afgangne Karen Nielsdatters og efterlevende rets Skifte=Commission i Kjøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret Bi Viborg og ved Nibe Byetingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter heri Byen afdøde Anders Jensen Bay Varsel, til forinden saadan Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter, at an forhenværende Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, indkaldte med 12 Ugers melde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved bekiendtgiøres. A efter afgangne Jomfrue Marie Kirstine Worsøe heraf Byen, ind alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet Nibe, den 2den August 1830. Koefoed, kaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre samme for mig, som Boets Skifteforvalter. Grenaae, den 31te Juli 1830. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Hvo som maatte have noget at fordre i afdøde Jomfrue Sophie Bre Jndkaldelse. gendahls Dødsboe heri Skive, der behandles af Undertegnede paa ved kommende fraværende myndig og testamentarisk Arvings Vegne, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggiøre det res Krav paa Boet. Saa vilde Boets Debitorer og indbetale til mig, inden samme Tids Forløb, hvad de maatte være skyldige. Skive i Wiborg Amt i Jylland, den 22de Juli 1830. Øllgaard. Procurator, Kæmner og Skattekasserer. Ved Skiftesamling i Stervboet efter afdøde Major v. Müller paa Val B densgaarden i Aakker Sogn, er anmeldt blandt den Afdødes Arvinger, Skibscapitain og Dannebrogsmand Poul Anthoni Müller i Kiøbenhavn; Krigsassessor, Told- og Consumtions=Overbetient Hermann Anker Müller i Fredericia i Jylland, og Lieutenant Alexander Müller i Corsøer, Disse Arvinger indkaldes med 12 Ugers Varsel at melde og legitimere sig for Skifteretten i Bornholms Sønderherred. Nexøe, den 20de Juli 1830. Arboe. helle de, der have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søemand HerA mann Peter Dam og efterlevende Enke Mette Margrethe Dam, fød Hjorth, i Nexøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Skifteretten i Nexøe. Nexøe, den 27de Mai 1830. Arboe.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Creditorerne i Stervboet efter den paa Gaarden Wilhelmshøi, i Søllested, A. Sogn, ved Døden afgangne Tienestepige Martha Pedersdatter, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med tolv Uges Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, til at møde og beviisliggiøre deres Arveret, Nakskov, den 5te August 1830. Pontoppidan,
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama af 12te dennes, der er læst ved Hiemtinget og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, der maatte have nogen Fordring paa Dødsboet efter afgangne Guldsmed Jørgen Pauli Harder og Hustrue Cecilia Kirstine Harder, fød Henneberg, heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet; hvilket, saavelsom og at Boets Debitorer, ligeledes ere indvarslede til inden samme Tids Forløb at indbetale til mig hvad de maatte være skyldige, bekiendtgiøres her endvidere. Skive, den 2den August 1830. Carl Ring, paa egne og øvrige Medarvingers Vegne.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands 5 - 1830 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Bødkermester Johan SamuePennack og ligeledes afdøde Enke Marie Christine Penack, fød Thambs, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 2den August 1830. Hansen. Scheel. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdommene, Schlesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Juni Maaned 1830, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede Rug, Byg i Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde, Danmark. 1 Rbd. s. - Rbd. s. 1 Rbd. s. Rbd. s.S. og T. S. og T. ) S. og T. . S. og T. (632 (al 16 (21 3 (2 4 Kiøbenhavn ..... 1 7 1 i i saa las da I 56 i Sal 56 Helsingøer. . . . 4322322 1 dito 3 - i saa 52 Holbek = = 314 2 a 21 1 Kallundborg 5141 833. (2132 es las da 40 1 4 Kiøge. . . 4 22 2 2 2 Korsøer. 44 3 - : = 116 Wordingborg 514 a 48 a 32 11 s. Nestved. 15484. 63. (21 cas - 1 saa i 32 63 32 62 32 Stege . . . . . . 6 = 4 = 2 22 2 25 Nakskov......... 5132 3132 2 - 1 4 Nyested. . . . . . . . . Nyekiøbing paa Falster . 4 148 3 16 2 16 1 62 Stubbekiøbing. . . . . . 5 - 348 2 16 11 8 Odense . . . . . . . . . . . Assens . . . . . . . . . . 5 as Nyeborg . . . . . . . . . Svendborg . . . . . . . Faaborg . . . . . . . . . 5 - Rudkiøbing..... 5 16 alt 3 8 2 Aalborg......... 1 (as - 1 (3 22 al 161 1 8 Aarhuus. 6 - 4 - 1 8 118. Horsens. 6 - 3 32 16 Randers..... 1 Hobroe . . . . . Thisted . . . . . . . . . Weile. . . . . . . . . 6 18 3 42 1 34 Kolding . . . . . . . . . Fredericia 8148 4 80 232 1 6 Ribe . . . . . . . . . . . Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s. 1 Rbd. s. rede Sølv rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv. Hertugdømmene. alle caa (23.
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Flensborg. . . . . farl - , 4 I sol saa 164 1 saa 143. Tøndern. . . 612 a 3 a 19 Apenrade . . . Eckernforde 633 4 - 3 - 2 - Glückstadt . . . . . . .
Berlingske Tidende, 1830-08-12
Kiel. . Rendsborg 616 5 45 333 3 1 Jeboe . . . . . . . . Sønderborg. 5158 39 2 33 2 - Rd. s. 1 Rd. s. 1 Rd. s. 1 Rd. S. HC. S. H. C. S. H. C. S. H.E. Altona . .ja Fykast la By Last a 453 Læst, 45, kast.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Paris, den 4de August. Moniteuren indeholder følgende Document : "Kongen, besjælet af det Ønske, at sætte Grændser for den Gjæring, som er udbrudt, i Hovedstaden og i en Deel af Frankrige, og desuden fæster Lii til sin Fætters, Hertugen af Orleans, oprigtige Hengivenhed, udnævner ham til Kongerigets General-Statholder. Da Kongen agter det for hensigtmæssigst, at tilbagekalde sine Forordninger af 25de Juli d. A., saa samtykker han Kamrenes Sammenkaldelse til førstkommende 3die August, og smigter sig med det Haab, at de ville gjenoprette Rolighed i Frankrige. Kongen vil her oppebie den Persons Tilbagekomst, til hvem det er overdraget, at bringe denne Erklæring til Paris. Skulde et Forsøg skee mod Kongens eller hans Families Liv, eller imod deres Frihed, saa vil han værge sig til den sidste Blodsdraabe. - Givet i Rambouillet den 1ste August 1830. Carl. Skrivelse til Hertugen af Orleans fra de Commissarier, der sendtes til Kongen. Rambouillet, den 3die August. Monseigneur, Med Glæde berette vi Udfaldet af vor Sendelse Kongen har besluttet, at reise bort tilligemed sin hele Familie, Alle Reisens Details skulle vi indberette Dem med den størst Nøiagtighed. Gid den maa være heldig. Vi drage af Veien til Cherbourg. Alle Tropperne ere beordrede til Omegnen ved Epernon. J Morgen tidlig afgjøres, hvo der definitivt skal følge Kongen. Vi forblive med Ærefrygt o. s. v. de Schonen; Marstalk Maison; Odillon-Barrot.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
I Gaar Aftes Kl. 8 har Kong Carl X. tilligemed den hel Kongelige Familie forladt Rambouillet. Han har udleveret Kron juvelerne, der alle ere ankomne hertil. Hans Beslutning et aabenbar fremskyndet ved de Bevæbnede, som rykkede frem fra Paris. Almindeligst troes, at han vil indskibe sig til de nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
I Dag er Rigsstatholderens Søn, Hertugen af Chartres, Spidsen af sit Regiment, rykket ind i Paris med en trefarvet Fane, Efterretningen, om at Kongen ikkun betingelsesviis havde resigneret, til Fordeel for sin Sønnison, Hertugen af Bourdeaux, opvakte en overordentlig Gjæring blandt Folket. Den mobille Nationalgarde forsamlede sig strax under General Gerards Kommando, for at marschere til Rambouillet. Masser af Bevæbnede strømmede efter det Rygte, at 12,000 Mand Kongelige Tropper marscherede mod Paris til Champs elisees. Der sagdes, at disse Tropper havde skudt paa Commissairerne. Nu yttrede Forbittrelsen mod Bourbonerne sig paa den skrækkeligste Maade Kongens Beslutning, ikke at give efter, blev tilskrevet Dauphine som just var ankommen til Rambouillet. Paa Øjeblikket blev alle Hyrekarether, andre Vogne o. s. v. requirerede, for i den mueligste Til at bringe de Bevæbnede til Versailles. Udenfor Porten stødte 6000 Frivillige til Borgervæbningen. Hele Landalmuen greb til Vaaben og 8000 saakaldte Fordererede var ilede hid fra Normandset, saa at i det hele omtrent 40,000 Mand droge til Rambouillet. Commissairernes (ovenanforte) Skrivelse tilvejebragte temmelig snart Rolighed.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Mærkeligt er det, at Hertugen af Orleans i sin Tiltrædelses Tale aldeles ikke nævner Hertugen af Bourdeaux.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Marskalk Boumont er ankommen til Toulon, men har strax igjen indskibet sig; efter Forlydende til Neapel. Geheime-Referendaren i Pairernes Kammer Hr. de Semonville ilede den 27de Juli til St. Cloud. Her traf han Fyrst Polignat, og tiltalede ham med disse Ord: "De styrter Kongen og Monarchiet i Fordærvelse!" Fyrsten svarede: "Saa taler en Oprører; jeg redder meget mere Kongen og Monarchiet; inden saa Timer skal de see Beviset derfor. Hr. de Semonville svarede: "Jeg er for gammel til at kives med en gal Mand. Jeg vil tale med Kongen selv.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Hertuginden af Orleans har i et af Hospitalerne personlig pleiet de Saarede.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Man har blandt Dauphines Papirer fundet et fuldstændigt Project til en Contrarevolution, som med det Første vorder trykt.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Frankriges Cantsler, Marquis Pastoret, som af Rigsstatholderen var bekræftet i sit Embede, har nedlagt dette. I hans Sted er Pairen Baron Pasquier udnævnt til Cantsler. J Ministerierne ere væsentlige Forandringer atter skeete. Marskal Jourdan har erholdet det udenlandske Departement, Baron Bignon den offentlige Underviisnings Departement, Hr. Tupinier Marine=Departementet; Alle provisorisk.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Da Hertugen af Orleans traadte ind i Kamrenes Conferentsesal, havde to simpelt men anstændigen klædte Personer, der foregave at være hans Holbetjenter, trængt sig lige bag efter ham. De tildroge sig Nationalgadens Opmærksomhed; man anholdt dem; i den Enes Haand fandt man en ladt Pistol; den anden undkom. Dette gav Anledning til allehaande foruroligende Formodninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Den 30te Julii om Eftermiddagen lykkedes det en General af den gamle Armee, at trænge sig igjennem til St. Cloud og faae Audients hos Carl X. Efterat han med energisk Frimodighed, havde underrettet Kongen om Forholdenes virkelige Beskaffenhed, erklærede han, at Kongens Sag var uigjenkaldeligen tabt. Kongen, der var i stor Sinds bevægelse, kunde ikkun med megen Møje opløfte sit Hoved, for at sige til Generalen, at det aldrig havde været hans Hensigt, at afvige fra Chartet; at Forordningerne af 25de Juli kun vare udgivne, for at vende tilbage dertil. "Forat vende tilbage dertil!" udraabte Generalen, i saa Fald maa Deres Majestæt skammeligen være bleven ført bag Lyset; hvem kunde Deres Majestæt faae til at troe, at dette har været Deres Villie, da denne og tusinde andre Handlinger stedse have staaet i Modsigelse til Nationens Frihed og Ære. - Nu vel, svarede Kongen, have disse Forordninger været Nationen en Torn i Øiet, maa den dog nu være tilfreds; thi jeg har ophævet dem ved to i Gaar af mig udgivne Forordninger; jeg har afskediget mine Ministre, men ulykkeligviis kunde Hr. de Mortemart ikke begive sig til Conseilet i Gaar; maaskee han da kunde have reddet Alt. - Nei, sagde Generalen, nu er det for silde, end ikke D. Maj. Abdication, til Fordeel for deres Søn, vilde nu tilfredsstille Folket; thi han har jo været tilstæde i Statsraadet: han har kjendt dettes Beslutninger; han har deeltaget i dem og gjort sig selv til dets Medskyldige. Havde Deres Majestæt havt ærlige Raadgivere, havde De ladet Dauphin blive i Oppositionen, og nedlagt Regjeringen til Fordeel for ham, saa kunde Frankrige have fæstet Troe til hans Ord og Handlinger; men nu, - nu er det for filde. J Paris gaaer Rygtet, at man vil udraabe Hertugen af Orleans til Konge; De seer, Sire, hvor hurtigt Alt er blevet afgjort. Stedse mere og meere rystet svarede Carl A. blot : "Hvad kan jeg endnu gjøre I tre Dage havde Ministrene ikke været i St. Cloud og Kongen vidste aldeles ikke, hvor de vare blevne af. Den 30te var kun et Corps af 3,000 Mand i Nærheden af Slottet og i de omliggende Landsbyer; og efter de officielle Angivelser vare ikke 9,000 Mand Tropper samlede i 72 Miles Omkreds af Paris.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Følgende mærkelige Træk viser, hvorlidet Kongen anede Farens Nærhed. Han var den 28de 1. op i Begreb med, at gaae i Messen, da vigtige Depescher fra Hertugen af Ragusa ankom: uden at ændse dem, opsatte han at gjøre sig bekjendt med Indholdet, indtil han var kommen tilbage. Ligeledes havde han den 28de givet General Gerard Ordre til at arrangere et Jagtpartie til den næste Dag.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Samme Dag havde Hertuginden af Berry fattet den heelte modige Beslutning, at begive sig til Paris med Dauphin; for Kongens Fødder bad hun ham om Tilladelse dertil; men han blev ubøielig. Dengang var Kampen endnu uafgjort, og hvo veed, om ikke det pludselige Syn af en qvindelig Fredsengel mid blandt de Stridende vilde have givet Tingene en anden Vending, og i det mindste bevaret Thronen for denne Fyrstindes Søn, Huset Orleans, hvormed, efter al Sandsynlighed, et nyt Dynastie i Frankrige nu vil begynde, nedstammer fra Philipp Ludvig den 14des Broder, hvis Søn forestod Regentskabet i Ludvig den 15des Mindreaarighed. Regentens Sønnesøn var den i forrige Revolutionshistorie noksom bekjendte, i Aaret 1793 guillotinerede, Hertug af Orleans, Fader til Frankriges nuværende Statholder, der som en nittenaarig Yngling udmærkede sig i Slagen ved Jemappe under Dumouriez, derpaa maatte emigrere, og, efterat have tidligere forsonet sig med Bourbonerne af den Kongelige Linie, i Mai 1814 vendte tilbage til Paris fra England. Af hans 5 Sønner er den ældste, Hertugen af Chartres, Chef for et Husarregiment, født i September 1810, og den anden, Hertugen af Nemours, hvem Hertugen af Bourbon=Condes Eiendomme ifølge Testament skulle tilfalde, er født i October 1814. Familien er overordentlig riig.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
J Tuillerierne har man fundet en talrig Proscriptionsliste, den indeholder Navnene paa 40 Pairer, mange Deputerede og alle Journalister af Oppositionspartiet.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Efter Forlydende have Regjeringens Talere, for at lette Discussionerne i Kamrene, faaet det Hverv, at udvikle Grundenes for de foreslagne Love, og forsvare disse. Valget skal være faldet paa Dhrr. Benjamin Constant og Dupin den ældre. Jfølge de befalinger, som vor ny Finantsminister, Baron Louis, igjennem Telegraphen har tilstillet Skatkammer-Embedsmændene, modtog han i Gaar fra dem Forsikkringen om, at de ikkun efter hans befaling skulle disponere over de i Algier erobrede Penge.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
De seneste Efterretninger fra Algier melde, at man i Deyens Skatkammer havde fundet omtrent 125 Millioner i Sølvmynt, alene. Man roser almindeligen den milde, forsonende og for hele Europa beroligende Aand, som hersker i Talen, hvormed Hertugen af Orleans begyndte sin ny, høje og vigtige, Function, Vort os saa dyrebare Frankrig, siger Hertugen, skal vord frit og lykkeligt; det skal overtyde Europa om, at det, blot beskjæftiget med sit indenlandske Vel, i samme Grad attraaer Fredsom Frihed, og kun ønsker sine Naboers Lykke og Rolighed." 25 til 30,000 Mand Nationalgader marscherede i Gaar til Rambouillet, for at tvinge Kongen til at reise bort, da han endnu bestandig vilde forbeholde Hertugen af Bordeaux Thronen, Ved Troppernes Ankomst modtog han Deputationen, i hvis Spidse Marskalk Maison stod, og i dette Øjeblik eskorterer den Car med hele hans Huus til Cherbourg, hvor han skal indskibe sig. Nationalgarderne ere allerede vendte tilbage til Paris. Fyrst Polignae var imellem Paris og St. Clond i Dødsfare, men flygtede ud af sin Vogn og traf heldigviis en Flacre, der bortførte ham. Hans Domestiker ere blevne saarede.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Fra alle Frankriges Egne hidkomme Efterretninger, at Nationalfanen vajer.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
Hr. Guizot er provisorisk Chef for det indenlandske Departement.
Berlingske Tidende, 1830-08-13
For det diplomatiske Corps var en Loge indrettet i de Deputeredes Kammer, da disse samledes, for at modtage Hertugen af Orleans, men ikkun Gesandtskabssecretairer og to Chargs d'Affaires vare nærværende.