JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
J Mødet den forrige Dag havde Grev Liverpool paa Kongelig befaling, forelagt Huset de Papirer, som angaae Forhandlinger, som have fundet Sted imellem den Kongelige Regiering og imellem Frankerige og Spanien. Den Kongelige Tale hvormed Parlamentet blev aabnet, havde taget Hensyn paa disse Papire, men som dengang ikke kunde passende blive forelagte; men nu vare de Hindringer hævede, som dengang fandt Sted. Marqvien af Landsdovn ønskede at vide, om den ædle Greve havde en Motion isinde, for at anbefale en Fremgangsmaade fra Husets Side i denne Henseende; men Grev Liverpool benægtede dette og sagde, at Papirene vare blot fremlagte for at Deres Herligheder kunde selv dømme derom. - J Underhuset fremlagte Hr. Canning de samme Dokumenter og anmeldte tillige: at han om 8 Dage vilde fremlægge Dokumenterne angaaende de Vestindiske Colonier og hvorved Ministrenes Forholdsregler med Hensyn til disse skulle blive forklarede. – De omtalte vigtige Statspapirer udgiøre ialt 7 Stykker, hvoriblandt det 4de indeholder en Skrivelse fra den Spanske Minister Greven af Ofalla til Hs. Catholske Majestæts Ambassadeur i Paris og hans Gesandte i Petersborg og Wien, hvori han anholder om en Congres, hvori der skulde forhandles om de Midler, som maatte anvendes, for at Spanien igien kunde bekomme Souverainiteten over sine Colonier. Men det vigtigste Dokument er en Skrivelse fra Hr. Canning til Sir William ACourt af 30te Januar, om hvilken Bladet Times siger: at denne Depesche maae betragtes som en mandig Fremstillelse af vort Lands Politik, thi det hedder deri: Af ovenfor anførte Grunde og ikke af en egennyttig Politiks Hensigter, er den Brittiske Regiering af den Mening: at Erkiendelsen af de af de nye Stater, som have bevirket de facto deres særskilte politiske Existence kan ikke udsættes længere. Den Brittiske Regiering forlanger ikke at komme Spanien i Forveien i denne Erkiendelse. Tvertimod er det af enhver Aarsag dens Ønske, at Hs. Catholske Majestæt indrømmes den Omstændighed at gaae Europas Magter i Forveien. Men det Madriter Hof maae indsee at Hs. Majestæts Discretion med Hensyn hertil ikke kan udsættes i det Ubestemte og at selv, inden mange Maaneder hengaae, vil det Ønske som den Brittiske Regiering nu oprigtig nærer at overlade denne Forekommelse til Spanien, kunde blive overvundet ved Overveielser af en paatrængende Natur; Overveielser ikke allene med Hensyn til de Kgl. Undersaatters væsentlige Fordele, men ogsaa med Hensyn til den gamle Verdens Forhold til den nye. Skulde Spanien beslutte sig til at betiene sig af den Leilighed, som staaer i dets Magt saa vil den Brittiske Regiering, dersom Hoffet i Madrid forlanger det, villig understøtte en Underhandling, og dertil forhielpe den som beroende paa den eneste Grundvold, som endnu synes udførlig og see det uden Modbydelighed, at der bliver afsluttet en Udsoning ved en Underhandling paa denne Grundvold, hvorved der blev tilstaaet Moderlandet større Fordeele end der blev tilstaaet andre Nationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Storbrittannien forlauger ikke for sig selv nogen udelukkende Handels Forrettigheder eller noget Fortrin, som kunde opvække Misundelse; men lige Handelsfrihed for alle. Men skulde Sponsen forlange at støtte sig paa andres Raad, saa kan det ikke vente andet, end at Storbrittannien vil gaae sin egen Gang i denne Sag, naar Tiden kommer dertil, som skal blive Spanien fuldkomment og til alle Tider tilkiendegivet. (Dette Dokument er virkelig overmaade vigtigt, da det indeholder en tydelig Erklæring af Englands Politik, og naar man tillige betragter den næsten aabenbare Maade, hvorpaa Englænderne begynde at understøtte Grækerne, saa skulde man næsten troe, at der var foregaaet en Hovedforandring i de hemmelige diplomatiske Forhandlinger imellem Cabinetterne. Det bliver formodentlig meere og meere indlysende, at det Tyrkiske Rige er rystet i sine Grundvolde og at det helder til sin Undergang og denne politiske Begivenhed er alt for stor og har alt for vigtige Følger til at ikke enhver af Europas Hovedmagter maae i Tide tage fine Forholdsregler derefter. Alt dette er vel kun en løs Formodning; men unægtelig er det, at hvad enten vi henvende vore Blikke imod Østen eller Vesten, saa rykke vi en stor Periode og en Hovedforandring i alle Menneskelivets Forhold i Møde). -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Skatkammerkantslerens Forslag til at reducere de 4 PC. Stock til 3 1/2 PC. er bleven antaget af Underhuset og det lykkes Ministeren at sætte sin Plan igiennem; thi een af de første Capitalister i City har allerede givet Samtykke til Reductionen af Stock for 300,000 Pd. Sterl. og Hr. Rotschild for 300 Pd. St., hvorved 25 Millioner Pd. Sterl, saaledes kunne betragtes som at være afbetalte paa Nationalgielden. – Den 26de Febr. blev forhandlet i Underhuuset om de blandede Udgifter og deriblandt om Anvendelsen af 4000 Pd. St. til at istandsætte gamle Bygninger, som tilhøre Staten. Sir Thomas Baring sagde derved at St. James-, Hampton, Buckingham, Kev- og Kensington Paladserne vare ikke bedre værd endat rive dem ned allesammen, og han vidste ikke hvad han skulde kalde det i Brighton; andre kalde det undertiden Kremlin (Czarernes gamle Palads i Moskau. Aarsagen dertil er vel, at dette Slot er tildeels bygget i en orientalsk Smag).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Oberste Davies sagde om det gamle Kongelige Slot i St. James, at det seer ud som et Hospital og Hr. Hume sagde: at det var bedre at rive dette gamle Slot ned og opføre et nyt, som kunde svare til en Engelsk Monarks Værdighed. – J Underhusets Møde den 27de Februar blev ogsaa forhandlet om forskiellige Jndenlandske Gienstænde, saaledes forelagde Hr. Hardinge Huset en Beretning om Udgifterne til Tøihuus. væsenet, hvori han viiste, at man dertil brugte i Aar 67,658 Pd. Sterling mindre end i Fior, som er en Følge af de betydelige Besparelser, som er indførte i dette Departement; 230 Emploierede ere blevne afskedigede og 11 Baraks stationer ere indtrukne. Jblandt de Forbedringer som ere indførte ved Armeen udmærker sig Jndførselen af Jernsenge til enkelte Personer, hvoraf 12,000 Stkr. bleve forfærdigede i Fjor og som skulle indføres ved heele Armeen. Jndberetningen blev hørt af heele Huset med saare meget Bifald. Den mærkværdigste spolitiske Forhandling som i denne Session har fundet Sted i Underhuset, var Lord Rugens Motion den 17de Febr. hvori han anklagede Ministerens og især Sir Villiam ACourts Forhold ved Underhandlingerne med de Cortes i Fior, men den faldt igiennem med 171 mod 30 Stemmer ved Hr. Sturges Bournes Amendement til Ministeriets Fordeel. Hertugen af Vellingtons Adjutant Oberste Fremante er den 2den Marts afsendt med Depescher til Mexico, for som man siger efter den Spanske Regierings Ønske at aabne en Underhandling imellem dette Land og Spanien, eftersom den Spanske Regiering giør Regning paa i denne Colonie at finde de fleste Tilhængere, fordi det mægtige Aristokratie og Geistligheden i hiint Land har altid været Spanien hengiven, dog er man i England af den Meening at Forsøget vil ingenlunde lykkes. – Jfølge Efterretninger fra Buenos=Ayres af 9de December, skal Overdirecteurens Rodriques Expeditioner imod Jndianerne i de Pampas Distrikter være mislykkedes og man frygtede for Nærmelsen af en fiendtlig Hob af disse Vilde. – Jndførselen Hayti i Aaret 1823 beløb sig fra Nord-Amerika til 6,641,570 Dollars og fra Storbrittanien til 3,661,244 Dollars. Udførselen beløb sig til NordAmerika til 3,293,892 Dollars og til Storbrittanien til 3,002,084 Døllars, Hele Øens ToldJndtrade beløb sig til 2,842,580 Dollars.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Altona, den 29de Februar. J Rinkenis i Hertugdømmet Slesvig har man, den 6te Februar, om Morgenen Kl. 8, bemærket en svag Jordrystelse, hvorved Jernplader paa Jldstedet, og Meubler bleve satte i Bevægelse. Retningen var fra Sydvest mod Nordost, og Rystelsen varede omtrent en halv Minut.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 5te Marts. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt under 20de f. M. at tillade Kammerherre Oberst og Generalqvarteermesterlieutenant John Frederik Blix v. Oppen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland tildeelte Dicoration som Ridder af St. Annæ Ordenens anden Classe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Torsdagen den 4de Marts blev Høiesteret høitideligen aabnet for dette Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
J Høiesterets Aaret 1823 er af Ordenens 134 Sager i Marts Session afgjorte 61, i October Session 40 og i Januar Session 11, i alt 120; de tilbagestaaende 14 Ordenssager ere, med Undtagelse af dem, derved allerhøieste Bevilling ere udsatte, alle efter skriftlig Behandling optagne til Circulation blandt de Tilforordnede. Af Justitssager har været foretaget i Marts Session 72, i Extra-Sessionen 30, i October Session 67 og Januar Session 25 i alt 194 Sager. Af anticiperede Sager ere i Marts Session paadømte 2de, i October Session 6 og i Januar Session 8, i alt 16 Sager. Der er saaledes i Høiesterets Aaret 1823 i alt afgjort 330 Sager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Hs. Majestæt Kongen har, under 26 Novbr. 1823, iblandt andet allernaadigst resolveret saaledes: "Den hidtilværende Bestyrelse af det Kjøbenhavnske Tallotterie, der har bestaaet af en General-Lotto Direction, en General=Lotto-Administration og et General-Jnspectorat, ville Vi allernaadigst have ophævet, og i samme Sted organiseret en Bestyrelse, der skal benævnes den Kongelige Lotto-Administration, og bestaae af 2de Medlemmer, hvilken Lotto Administration haver at overtage alle de Forretninger, som ved det under 27de December 1793 udfærdigede Lotto-Reglement, og ellers have været foreskrevne for alle 3 nysnævnte Autoriteter; dog med nogle af denne ny Jndretning flydende Forandrin er i bemeldte Reglement."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Endeel af det Kongl. Konstkammers Sjeldenheder er nu opstillet i den dertil kjøbte Gaard i Dronningens Tvergade. Det Locale, hvor Konstkammeret siden 1680 eller Kong Christian den Femtes Tid har befundet sig, skal indrømmes det Kgl. Bibliothek, som da faaer saa meget bedre Leilighed til at ordne sin saa berømte og i nyere Tider saa meget forøgede Samling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Som et mærkeligt Exempel paa Bygningspladsers lave Priser i Hovedstaden, fortjener det at anføres, at nyligen solgtes til Magistraten i Kjøbenhavn, ved offentlig Auction, Grunden paa Hjørnet af Skindergaden og lille Kannikestrædet for 53 Rbd. 24 s. S., og Grunden i Skindergaden No. 22 for 10 Rbd. S. og 65 Rbd. 9 s. S. og T. - Det synes, at næsten Jngen, under Gaardes og Huses nuværende lave Priser, har Lyst til at bygge, da man er blevet afskrækket af de Uheldiges Exempel, som for adskillige Aar siden have bygget til en slet Cours, og derved have tabt betydelige Capitaler og tildeels ovenikjøbet ere komne i en Gield, som de ikke see sig istand til at betale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
(Fortsættelse af den i No. 19 afbrudte Konlige allernaadigste Forordning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
J 6. Ligeledes maa den Adgang, som ved Universitetets Fundation af 7de Mai 1788, Cap. V. 6 er tilstaaet fremmede Lærde til at erhverve academiske Grader paa samme Maade og under samme Betingelser, som for Jndfødte ere bestemte, fremdeles vedblive.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Licentiater og Magistre, saavel de nuværende som de tilkommende, have Ret til at holde academiske Forelæsninger over de Discipliner, som henhøre under det Facultet, i hvilket de ere promoverede, hvorhos de sidstnævnte beholde den i Forordningen af 7de November 1809 §. 98 omtalte Dimissionsret, dog saaledes, at de inden eet Aar, før de vilde benytte denne Rettighed, bør anmelde Dimittendens Navn for det philosophiske Faceltets Decanus. §. 8. Doctorer i Theologien have Rang i 6te Klasse No. 3, Doctorer i Lovkyndigheden i 8de Klasse No. 1, Doctorer i Meditinen og i Phisosophien, de sidste med den i S. 11 fastsatte nærmere Bestemmese, i 8de Klasse No. 2 efter Rangforordningen af 14de October 1746. Derhos medfører enhver Doctorværdighed samme Rettigheder som den lavere Grad i vedkommende Facultet, og endvidere Ret til at bære, som academisk Hæderstegn, en Doctorring med et for alle Faculteter fælles Emblem, lig den, som bruges ved Doctorers Creation. §. 9. Ved Anmeldelsen af academiske Forelæsninger have Doctorer, Licentiater og Magistre at forholde sig efter Placaten af 25de Juli 1821, anden Post. §. 10. Med Promotionen til Doctorværdigheder. og Meddelelsen af Licentiat og Magistergraden skal fremdeles forholdes, som hidtil, forsaavidt denne Forordning ikke der medfører nogen Forandring. S. 11. Dei §. 8 ommeldte Rettigheder skulle ogsaa tilkomme Doctores Theologiæ, Juris og Meditinæ, som allerede have erholdet saadan Grad. Ligeledes skulle de nuværende Magistri artium & Doctores philosophiæ, som ere i anseeligt Embede, saasom Professorat eller Rectorat, nyde de i denne Forordnings §. 8 bestemte Rettigheder. Men andre Magistri artium & Doctores philosophiæ beholde alene de Rettigheder, af hvilke de nu ere i Besiddelse dog, naar nogen af dem herefter maatte indtræde i anseeligt Embede, eller have gjort sig bekjendt ved lærde Skrifter, kunne ham, naar han dertil af Vor Direction for Universitetet og de lærde Skoler allerunderdanigst for Os indstilles, blive forundt lige Rettigheder med de herefter creerede Doctorer i Philosophien. Dem, som for denne Forordning have erholdet Licentiatgraden, skal deres Ret til at melde sig for at disputere for Doctorgraden, være forbeholdet, forsaavidt det ikke ved Gradens Meddelelse er anderledes bestemt. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Befordringer. Den 18de Februar, Procurater i Fyens Stift, H. H. Jeppesen, beskikket til Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Wedelsborgs Birk; Cand. chirurg. J. C. J. H. Gundelach Møller til Reservechirurg ved det chirurgiske Academie. Den 21de Februar er Fuldmagtig A. H. Dorph udnævnt til Underbogholder, og Copiist F. G. Lindorff til Fuldmægtig, begge i Assignations-, Expeditions- og Bogholder-Contoiret. Den 10de Februar er Told- og Consumtions-Jnspecteuren i Aalborg, Etatsraad Protzmann, i Naade og med Pension entlediget fra dette hans Embede, og Havnecontrolleur i Kiøbenhavn, for Tiden constitueret Over controlleur ved Told- og Consumtionsvæsenet for Sielland, Fyen samt derom liggende Øer, Kammerraad M. Strandgaard, beskikket til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Aalborg. Den 25de Februar er Præst for den evangelske Menighed, paa St. Croix. S. R. Ortved, beskikket til tillige at være Missionarius ordinatus for Negerne paa bemeldte Øe; Sognepræst for Stiftsbjergbye og Mørke Menigheder i Siælland, C. F. Jacobsen,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemelde hans Embede; Sognepræst for Vester=Nykirke og Faaborg Menigheder i Ribe Stift, M. S. Blangsted, ligeledes efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte hans Embede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Beltpassage. Fra den 8de til den 10de Marts ere udreiste: Til Fyen. Landinspekteur Gudme, Lieuten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Toldbet. Marbach, Premier-Lieutenant Paludan, Bygmester Hansen, Raadmand Ridder Lempert, Sek-Lieutenant Bauvig, Kiøbmændene Movich og Leving Josephson, Borger Lange, Orgelbygger Demant. Til Siælland. Hosekræmmer Ravn, Handelsbetient Westrup og Berg, Hestehaublerne Birch, og Bierring, Skipperne Hansen og Frandsen, Kammerjunker Mylius, Forvalter Reiniche, Styrmand Knag, Borger Lange, Skipperne Nissen, Aarre, Smidt og Tækker, Konsumtionsbetient Lausen, Skipper Nielsen, Søe-Capitain Jnspekt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
over Færge- og Lodsvæsenet i Helsingøer Smidt, og Kone, Kiøbmændene Bøgil og Elbertshagen, Jmfr. Christens, Søekapii de Conink, Handelsb. Wederkind, Landmaaler Lund, Forpagter Lund med 2 Døttre, Skibscapit. Bohn, Kiøbmand Huck, Jeg glæder mig ved at kunne bekiendtgiøre, at Planen til et Selskab for Naturvidenskabernes Fremme i Danmark har mødt en saa gunstig Modtagelse hos Fædrenelandets Venner, at man tør haabe at det snart vil kunde begynde at virke. Foretagendet har allerede fra først af havt den Lykke at erholde vor allernaadigste Landfaders bifald og Løfte og Beskyttelse. Den 27de Febr. holdtes et Møde til denne Sags videre Fremme Hs. Høihed Prinds Christian Frederik beærede det med Sin Nærværelse, ligesom og Deres Exellencer Dhrr. Geheimestatsminister Grev Schimmelmann, Geheimstatsminister v. Møsting, Overhofmarschalk v. Hauch, og desuden mange andre ved Jndsigter og Borgersind udmærkede Mænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
J dette Møde fremlagdes et paa Opfordring fra Hs. Høihed Prinds Christian Frederik af Hr. Professor og Ridder Saxtorph, Rector i Odense, affattet Forslag angaaende den meest passende og sparsomme Maade at udføre Selskabets Plan for Odense. Forfatteren af Jndbydelsen meldte, at han vilde stræbe at gjøre sig to Maaneder i Aar frie fra sine øvrige Forretninger, for i den Tid uden Erstatning at holde Forelæsninger i en af de større Kiøbstæder, hvilket kunde tiene til Grundvold for videre udførte Foredrag, der siden kunde holdes af en Anden. Selskabet besluttede, at Enhver, som dertil havde Leilighed, skulde modtage Exemplarer af Jndbydelsen, for at udbrede dem i og udenfor Staden, og at ligeledes Exemplarer deraf skulde sendes til de høie Regierings-Collegier og andre Autoriteter, med Anmodning at lade dem i deres der de agtes bortforpagtede, kunne, førend Auctionen afholdes, erfares i Kiøbenhavn hos Høiesterets Advocat Treschow, boende i Frederiksberggade No. 13, i Braabye. ved Gisselfelde hos Forvalter Jensen, samt paa Postgaardenne i Kiøge, Ringsted og Kallundborg. Arvefæstestedet Lysholms-Huset med Jordlodden Nr. 18, under Gisselfeldt Klosters Hovedgaards Taxt, bliver stiller til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagen den 10de og 24de Marti samt d. 7de April næstkommende, Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Tingbulet i Braabye og den 3die paa Lysholmshuset. Huuset bestaaer af 10 Fag, vel vedligeholdt, taxeret i Brandkassen for 200 Rbdlr. med en Jordlod, paa 9 1/2 Tønde Land, ansadt til Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Conditionerne m.v. hvorefter Stedet bortsælges, kan erfares forinden hos Undertegnede paa Giesegaard pr. Ringsted, ligesom Beboeren af Huset foreviser dette med Tilliggende. Baager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
En Eiendom, bestaaende af henimod 50 Tønder Har korn, beliggende i en af Siellands behageligste Egne, er, formedelst Eierens Boepæls Forandring, underhaanden at faae tilkiøbs, eller til Arvefæste, eller og i sikker cautioneret Forpagtning, efter som Vedkommende kunde vorde enige om Handelen. Avlsgaarden selv er forsynet med til enhver anstændig Familie vel indrettede Vaanings Bygninger, (Værelserne i samme gibsede, malede og taperede), samt andre fornødne Bygninger; den kan græsse og fodre 160 Stkr. Køer. En stor og en mindre fiskerige Søer og boruopskiærlige Tørvemoser med deres Enge, tvende hoverlegiørende complette Fæste-Gaarde, endeel Jordløse og over 20 Huse med tilliggende Jorder, hvis Beboere forrette henimod 1500 Arbeidstage og svare 132 Tdr. Sæd i Afgift aarlig, selv svare Skatter og offentlige Byeder af tilsammen p. p. De 30 Tdr. Hartkorn ere indbegrebne med i Salget og følge bemeldte Eiendomme. Ligeledes Sagtrettighed paa p. p. 200 Tdr. Hartkorns District, medens nærværende Eiers Levetid. Avis Expeditionerne i Kiøbenhavn og Slagelse give nærmere Anviisning, samt findes denne, med detailleret Beskrivelse, paa Postcontoirerne og endeel af Giestgiver gaardene ved Landeveiene i Sielland, og i Odense og Nyborg. Træffes ingen Accord underhaanden i denne Maaned, da agter Eieren at lade Eiendommen avertere til ligeledes Afhændelse ved offentlig Auction i Begyndelsen af næste Maaned, April.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
For et skikkeligt ungt Menneske som er oplært ved Handelen i de mindre Kiöbstæder, anvises Tieneste enten strax eller til 1ste Mai anstundende, naar Vekommende derom snarest henvende sig til Hr. Kiøbmand kierulf den ældre i Slagelse. Den Sögende maae bevise Duelighed og god Opførsel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
En stor og rummelig Sal til Gaden tilligemed Sovekammer og øvrige Beqvemmeligheder for en ugift Person, kan til førstkommende Mai eller naar forlanges erholdes til Leie. Callundborg den 3die Marts 1824. M. Petersen, Farver. Til Paaske Flyttetid er i Gaarden No. 3 paa Slagelse gammel Torv et Bagerie med Beboelse til Leie. Konditionerne erfares paa Stedet hos Eieren Kiøbmand. Zachariæ og i Kiøbenhavn hos Grosserer S. L. Zachariæ boende paa 1ste Blegdam.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Skipper H. L. Baager af Corsøer, agter den 13de denne Maaned at afseile til Lybek, hvorfra han medtaer Fragtgods til Corsøer og omliggende Steder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Et eller to Pigebørn kan faae Jnformation i alleslags Haandarbeide, samt Kost og Logie, i Slagelse Kiøbstæd, for 20 Rbdlr. Qvartalet. Hr. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
En Kiøbmandsgaard hvori er mange Nestved. Aar drevet Handel her, er fra førstkommende Flyttedag til Leie; man behage at henvende sig til Candidatus juris Carl Post paa Magistrats contoiret, som afhandler det Fornødne. Hollandsk poleret Krudt 5 Mk. pr. Pd. Krudt. Engelsk Patenthagel i alle Rummere 24 s. pr. Pd., samt Stangblye a 20 sk. pr. Pd. bekommes hos Slagelse den 13de Marts 1824. A. P. Kierulff, jun. Nyetorvet. Elle og Aske tienlig til Bygning, Læstræer, Vogn stænger o. s. v. kan erholdes ved Frederikskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Hos Undertegnede modtages alle Sorter fiint Linnedsyening. Slagelse den 11te Marts 1824. Rachel Salomon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
Et Fruentimmer fra Landet søger Condition som AmmeBogtrykter Magnus giver nærmer Anvisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-12
21) J hvor aandrig og phantastefuld Ægypternes Religion end var, saa maatte den dog vige foren høiere og renere Lære, som og sit Sæde i det Jødiske Land, hvorfra et himmelsk Lys var bestemt til engang at udbrede sig over Jordkloden. Slagelse den 8de Marts 1824. H. Bastholm. Trykt hos Peter Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-15
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Er Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og inden for tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 10de Aorg.) Mandagen d. 15. Martii 1824. No. 99. 19de Auca. Mandagen d. 15. Martii 1824. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-15
Trykfeil i Extrabladet til No. 21. Side 171, No. 11, Linie 31, styrtet, læs: styrket. 172, No. 18, Linie 7, og overhovedet megetsublimt og stort i deres Jdeer (Disse Ord ere forsatte og skulle staae efter No. 19)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-15
Memoires du Colonel Voutier. 1823. Oberste Voutier er en Fransk Officeer; han har gjort Krigstieneste hos Grækerne i to Aar, og har i Fior udgivet et Skrift om de Begivenheder som han der har oplevet; han er en kyndig og og roelig Fortæller og et Øienvidne. Hans Skrift, er det første om den Græske Krig, hvoraf man kan lære noget solidt, men det er for vidløftigt til at meddeles heelt i dette Blad; derimod skal et Udtog deraf blive her leveret, hvori man vil søge at meddeele det vigtigste og tillige det lærerigste med Hensyn til Fremtiden).