JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-12
Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Peder Christiansen i Høiet indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 24 Juni 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-12
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Jan Rasmussen i Sønder Kirkebye indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 24 Juni 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Falsters Lollands Stift Tilende. No 91. Tirsdagen den 14 Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Jndenlandske Efterretninger. De Personer, som følge i DD. MM. Kongens og Dronningens Suite paa den forestaende Reise i Provindserne, ere Overstaldmester Grev Danneskjold-Samsøe; Ceremonimester, Reisemarschal, Kammerh. v. Levetzau; Hofchef hos Hs. Maj. Dronningen, Kammerh. Grev Blücher-Altona; Generaladjutant Kammerh. Oberst Evald; Geh. Etatsraad, Statssecret. Adler; Cabinetssecret. Etatsraad Feddersen; Canc. Dep. Etatsraad Lange; Committeret i Rentekammeret, Etatsr. Lund; Kammer- og Ridejunker v. Bardensleth; Kammerjunker v. Blücher, og Capitainerne v. Zartmann og Fensmark, Hs. M. Kongens Adjutanter; Cancelliraad Hofgaard; Kammer foureer, Kammerraad Hansen; Reisechirurg, Bataillonschirurg Wiesener; Cancelliseer. TrapKrigscancellisecretair Mühlensted; Cand. Juris Sally, Secr. hos Kammerh. v. Levetzau. – Af Damer følge Kammerfrøken v. Waltersdorff og Hofdamerne Frøkenerne v. Krogh og v. Zytphen. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Jstedetfor Kammerh. Amtmand Hoppe, som efter Ansøgning er bleven fritaget for at fungere som Deputeret i Stænderforsamlingen for Østifterne, er Statsr. Johnsen i Middelfart tillagt Ordre at indtræde i Forsamlingen. Procurator Næsted i Holbek er forhindret fra at møde som Deputeret i bemeldte Forsamling; i hans Sted er Kjøbmand Jensen i Callundborg indkaldt som Suppleant. Fremdeles kan den 8de Deputerede fra Kjøbenhavn Grosserer P. C. Knudtzon ikke give Møde, Commissarius har opfordret den 6te Suppleant Grosserer J. Holm til at indtræde i Forsamlingen. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Redacteuren af Fædrelandet Procurator Balthazar-Christensen har bekjendtgjort, at han har anlagt Sag mod Cand. jur. H. Troiel paa Grund af en i Adresse-Avisen for 10de de indført Artikel. Ligeledes have Fædrelandets Udgivere fundet sig foranledigede til at anlægge Sag mod AdresseAvisens Redacteur Hr. Jetsmark paa Grund af et i samme Nummer af Avisen indrykket Vers. Pressens egen Værdighed og al borgerlig Orden fordre, saaledes siger Hr. Christensen, at det maa have sine Grændser med Beskyldninger for uædle og urene Bevæggrunde o. dsl. mod Andre." Eftet Rygtet skal en paa en Hovedgaard i Nærheden af Odense tjenende Tjenestepige, der var høit frugtsommelig, ved om Natten at blive angrebet af Fødselsveerne, være af Hovedgaards-Eieren i saadan Tilstand sat paa en Vogn for at rulles til sit sjem i et andet Sogn. Under denne Transport føder Fruentimmeret Barnet i Vognen, og Transporten fortsættes desuagtet for at naae hendes Hjemsted. Her nægter Faderen at modtage Datter og Barn, om fordi hans Huusbond, en anden Hovedgaards-Eier, havde forbudet ham at tage Fremmede til Huse, eller fordi han vilde have Sikkerhed for Skadesløsholdelse fra Pigens Huusbonde, vides ikke, men - Barselmoderen og Barnet forblev saaledes, som under selve Fødselen paa Vognen, og denne under aaben Himmel i Regn og Blæst, indtil nogle fremmede Folk kom til og under Forestillingen af det Umenneskelige i Forholdet mod Moder og Barn skal have bevæget Faderen til at indrømme dem Huusly, indtil det blev afgjort, hvor og af hvem Moder og Barn skulde modtages og forpleies. – Denne Tildragelse afgiver et Bidrag til Skildringen af, hvorvidt der undertiden kan gaaes i Jver for at undrage sig Forsørgelsespligten. – Barnet skal være fundet dødt i Vognen; havde det levet, turde det være Qvæstion underkastet, i hvilket Sogn det turde ansees hjem(Hemp. Av.) stedsberettiget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Jfølge Kjøbenhavnsposten, skal man i denne Tid i Odense være beskjæftiget med at opføre en Æresport til Kongens Ankomst, og til Bestridelse af Omkostningerne herved og ved de andre Høitideligheder have bestemt en Sum af 500 Rbd., hvilken Sum Kjøbenhavnsposten formener, at være temmelig høi, især da Odense Commune er betynget med meget høie Skatter, og et Andragende fra Byens Jndvaanere om at faae Brolægningen forbedret, er bleven henlagt. Tillige erindrer Kjøbenhavnsposten om, at det er de samme Borgerrepræsentanter, der i sin Tid indgave de bekjendte Odenseske Adresser, men forgiæves ere blevne opfordrede til at bekjendtgjøre hvad de foretage sig, og hvad de have udrettet til Byens Gavn. – Ved at meddele vore Læsere dette, kunne vi ikke undlade at bemærke, at skjøndt vi finde det ligesaa naturligt som rigtigt, at de Byer, Kongen nu agter at gjæste, berede sig til paa en værdig Maade at modtage Monarken, ligesaa urigtigt ville vi finde det, om Communerne i denne Henseende ville søge at overgaae hinanden, og mene, at deres Loyalitet, skulde blive bedømt efter de flere eller færre Udgifter, de have anvendt paa Æresporte og andre slige forældede Bagateller, der, betragtede for sig selv alene, end ikke have noget Værd i det Øieblik for hvilket de ere bestemte. Ved denne Leilighed som saa mange andre, gjælder det mere at pleie det Jndre og lægge dettes sande Beskaffenhed for Dagen, end at sætte Alt paa det Ydre, og vi tage neppe Feil, naar vi formode, at ikke ret mange Communer ville hylde den Sætning, som vi have hørt fremsat for Oprettelsen af Æresporte, nemlig: at da det var en gammel Skik at opføre Æresporte, burde man netop nu opføre ret mange af dem for saaledes at vise at man yndede alt det Gamle, og ikke Nutidens Bestræbelser. Saavel de, der af denne Grund ville opføre Æresporte og andet saadant, som de, der i det Hele ville have noget Overordentligt foranstaltet, raade vi til at søge Omkostningerne dertil dækkede ved frivillige Bidrag, der neppe ville mangle, og man undgik da al Klage over Ødselhed med Communernes Penge, naar Kæmnerregnskaberne endelig engang blive offentliggjorte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Jblandt de mange Fremmede, der i Anledning af Kronningen havde gjæstet Kbhvn, vare ogsaa 20 Studenter fra Christiania, som med det norske Dampstib vare arriverede dertil. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Fra Kiel meldes at Jndvaanerne i det 14de Valgdistrict havde besluttet en Forsamling, for at raadslaae og Petitioner til Stænderforsamlingen, men at Klosterprovsten Grev Reventlow, der var mødt som Politimester, forbød Forsamlingen at tale og Petitioner, der angik Forandringer i Forfatningen eller Bestyrelsen. Forsamlingen begav sig derfor hen til et Sted udenfor Jurisdictionen, og vedtog her to Petitioner og Skattebevillings retten og om en Ministerialbestyrelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Adressen til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter skal være forfattet af Grossererne Fiedler og Georg Petersen, samt Mægler Hvidt, en Søn af Etatsraaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
En Officeer i en Provinds=Garnison havde indladt sig i Forbindelse med en simpel, men anstændig Pige. Denne Forbindelse behagede ikke Forældrene, og i Tidens Længde maaskee heller ikke Officeren. Han søgde derfor om Forsættelse til Kjøbenhavn, som blev bevilget. Men efter nogen Tids Forløb kom Pigen ogsaa did, og lod sig fæste som Opvartningspige paa et offentligt Sted. Hun opsøgte nu Officeren i hans Qvarteer; men da han erklærede hende, at al Forbindelse mellem dem maatte være hævet, indfandt hun sig forleden Dag udenfor hans Dør, og var netop færd med at tømme en Flaske Vitriol, da en anden Officeer, hidkalt ved et fortvivlet spottende Udraab af hende, kom ilende til og rev Flasken fra hende; dog hun havde allerede faaet saa meget i sig, at hun efter et Par Dages Forløb døde under de voldsom(Meddeelt.) ste Smerter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Vi ville nu faae et nyt Ugeblad under Navn af Folkevennen, redigeret af Hr. G. Siesby. Der vil udkomme et halvt Ark 3 Gange om Ugen til 2 s. Nummeret. Det vil optage Avertissementer af Abonnenter, fornemmelig angaaende Næring og Handel, dog blive disse Avertissementer egentlig kun et Referat af Redacteuren, da de skulle meddeles ham, som dernæst opsætter dem. Hovedtendentsen af Bladet skal iøvrigt være at virke belærende og oplysende paa Folket, omtrent som den danske Bondeven. At Bladet vil blive af liberal Retning, behøve vi iøvrigt ikke at tilføie for dem, der kjende Noget til Hr. Siesbys Virken. Vi ønske ham alt muligt Held til dette gavnlige Foretagende, og det glæder os ret, at det er kommen i Hænderne paa en Mand, der er gaaen ud af Folkets Midte, og der udmærket sig ligesaa meget ved Aandsmodenhed, som ved den rolige Besindighed, der er en saa nødvendig betingelse for hver den, der vil paatage sig det ansvarsfulde Kald at virke paa den (Meddeelt.) store Masse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Det titchenske Skuespillerselskab, der for Tiden giver Forestillinger i Nakskov, agter i næste Uge at gjæste Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Udenlandske Efterretninger. England. Lord Stanley har i Parlaments mødet den 6te dennes taget sin irske Registrationsbill tilbage for denne Session. Omendskjøndt han ved denne Leilighed ydede sine Tilhængere megen Tak for den Udholdenhed, de havde lagt for Dagen i denne parlamentariske Kamp, har dog hans Erklæring fremkaldt megen Misfornøielse blandt Ultra Torierne, der havde ventet, at denne Bill skulde have banet Vei for et Stanley Peelsk Ministerium. At der saaledes er opstaaet Strid mellem Torierne indbyrdes, er udenfor al Tvivl, og bekræftes desuden ved, at Sir Robert Peel har antaget sig Canada Billen, paa hvis Forkastelse Toryen Lord Hardwicke vil andrage i Overhuset. Forholdene i Asien undersøges nu meget ivrigt af de engelske Blade, men det væsentligste Resultat, som disse Undersøgelser lede til, er, at man stedse tydeligere sporer det Fiendskab, som hersker mellem England og Rusland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Frankrig. Fra Algier mangler man endnu stedse paalidelige Efterretninger, og da der hersker Stilhed i det politiske Liv, beskjæftige Journalerne sig ene med at anstille Betragtninger over Forholdene i Orienten, hvorved de naturligviis ikke undlade betydeligt at rose den franske Diplomatie. Thiers skal ikke være aldeles fornøiet med den Gang, Underhandlingerne mellem England og Neapel have taget, da de ikke, som han havde ventet, give ham Leilighed til at spille nogen Hovedrolle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Prinds Jonville har nu indskibet sig i Toulon, for at tiltræde Reisen til St. Helena. - Prinds Lucian Bonaparte er den 28de Juni død i Viterbo i sit 66de Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Spanien. Endelig kan Borgerkrigen ansees som tilendebragt, da Espartero har indtaget Berga, hvorefter Cabrera med Levningerne af sin Armee, 5000 Mand, er flygtet over til Frankrig, Efter nogle Efterretninger vil den spanske Regjering andrage paa, at faae Balmaseda og nogle andre Carlistchefer udleverede, men efter andre skal det derimod være bestemt, om føie Tid at udstede en almindelig Amnestie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Tydskland. Den hannoverske Forfatning er nu antaget af begge Kamrene, og der staaer ene i tilbage at første og andet Kammer skulle conferere om nogle Uovereensstemmelser. Vel angaae disse Uovereensstemmelser nogle af de vigtigste Punkter, men man troer dog, at Enighed vil blive tilveiebragt, da det andet Kammer stedse pleier i saadanne Tilfælde at vise megen Eftergivenhed. - Flere Corporationer og Medlemmer af det andet Kammer have nedlagt Protest mod den nye Forfatning, men hidtil er denne ikke bleven paaagtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
J Preussen taler man meget om en almindelig Amnestie for politiske Forbrydelser, hvilken dog enkelte af de høiere Statsembedsmænd modsætte sig. At Rusland, vil indgaae en Handelstractat med Preussen, modsiges derimod nu, som noget der staaer altfor meget i Strid med de af Rusland hidtil fulgte Principer. Kronningen, mener man, vil foregaae i Septbr. Maaned. - Hidtil er der forøvrigt ikke skeet nogen Regjeringshandling, hvoraf man kan slutte sig til forandrede Maximer, og man lever derfor endnu stedse mellem Frygt og Haab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Rusland. Jfølge Breve fra Constantinopel af 17de f. M. skulle Tscherkesserne have bemægtiget sig den vigtige Fæstning Anapa, hvis Porte bleve aabnede for dem af nogle Polakker, der hørte til Garnisonen. Tillige melde samme Breve, at der i Georgien og de øvrige transkaukasiske Provindser skal herske en meget urolig Stemning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Skibs= og Handelsefterretninger. Fregatten Rota er bestemt til, under Commando af Commandeur C. Wulff at afgaae fra Kjøbenhavn senest den 20de August d. A. og anløbe Bahia, Rio Janeiro og Buenos Ayres, gaae omkring Cap Horn og anløbe Valparaiso og Lima, derefter retournere samme Vei tilbage igjen og anløbe Rio Janeiro, for derfra muligen at søge de vestindiske Farvande. Det er derhos bestemt, at Opholdet i de sydamerikanske Havne bør være saa kort som muligt og aldrig overstige 10 a 15 Dage paa hvert Sted, naar ikke særegne Omstændigheder maatte indtræffe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Christiania den 4de Julii. Kornafsætningen har i St. Hans Termin været mindre end man havde ventet. Den store Pengemangel og det ubetydelige Forskud, som Bonden i Aar har faaet paa det Tømmer, som skal leveres, har formodentlig bidraget sit dertil. Fra Skibet er solgt: Østers. Rug for 15 Mk., dansk dito til 14 Mk. 12 s., radet Byg 13 Mk. 12 s., Gradet do. 12 Mk. 12 s. - 13 Mk., Erter 18 Mk., Malt 14 Mk., Kbhvnsk. do. 17 Mk., hele Gryn 5 - 5 Spd., halve do. 4 1/2 Spd. pr. Tde. - Stettin den 6te Juli. J de sidste Dage har der ikke været megen Omsætning i Hvede, dog meere paa Grund af Mangel paa Udvalg end paa Lyst til at kjøbe. Siden den engelske Posts Ankomst forlanges noget høiere Priser; for 120 - 122 Pd. hvid Schles. 64 – 65 Rd.; 123 - 124 Pd. guul 63 1/2 - 64 1/2 Rd. - Rug at levere betaltes paa ny noget høiere, pr. Juli 37 1/2 Rd., Juli - Aug. 37 Rd., flydende 36 1/2 Rd.; alt i det mindste veiende 82. Pd. pr. Schef. - For meget godt stort Forpommersk Byg er betalt fra Pakhuus c. 31 Rd. - Den 8de Juli. For Rug, at levere i Juli - August er betalt 37 1/2 Rd. - Af Hvede er det meste udsolgt i disse Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Ledige Embeder. Kongsted Sognekald i Sjælland, 298 Rbd. Helsinge og Valdbye Sognekald i Sjælland, 600 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Befordringer og Agang. Forhenværende personel Capellan for Rørby Menighed, D. Mehl, beskikket til Capellan pro persona for Asnæs Menighed i Sjællands Stift; Cand. theol. G. E. Engelsted, til Capellan pro persona for Skaarup Menighed i Fyens Stift, saaledes at han paa eget An- og Tilsvar overtager Bestyrelsen af samtlige præstelige Forretninger for Skaarup Sogn; Grændsecontrolleur H. Raudrup entlediget i Naade med Vartpenge, Kammerskriver under Commerce-Collegiet, P. Normann, udnævnt til Toldcontrolleur i Burg i Sydditmarsken, Toldassistent W. J. C. Randel paa Fehmern, beskikket til Toldcontrolleur i Pahl hude i Norderditmarsken. be
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
AVERTISSEMENTS. Brød-Taxt for Juli Qvartal 1840. I. Brød af sigtet Hvedemeel, forbliver uforandret efter den under 5te October 1839 satte Taxt. 11. Brød af sigtet Rugmeel: Et Suurbrød til 8 s. skal veie . . . . . . 40 Lod. dito - : dito Rugtvebakker – 2 – . . . . . . . . 8 111. Brød af grovmalet Rugmeel. Et Brød til 3 Mk. skal veie. 16 Pd. - dito – 2 - dito – 1 – 8 s. – . . . . . . . . 8 dito - 1 - For at lægge, bage og opslaae et Brød, 3 s. for 10 Pd. og for større Brod 4 s. Møller. Nykjøbing den 12te Juli 1840. Jeg har den Ære at recommandere mig med at give en fuldkommen og grundig Underviisning af Maaltagning i Dame=Skræddersyening Time- eller Maanedsviis efter de herpaa Reflecterendes Ønske. Stubbekjøbing den 13de Juli 1840. L. C. Sørensen, født Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø-, Hr. Agent L. J. Ben kjøbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i SaxkjøS. M. Roepstorff og Chr. Holst i Nakskov. bing. L. Wilcken og J. 87. –J. Gottschalck i Lunddahl i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i -J. E. Hald i Præstøe. H. P. Ditzel i Vor Nysted. B. H. Pohler i Nødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Moderne Kakkelovne. Mit Oplag er nu igjen bleven forsynet med et Partie moderne Kakkelovne, der udsælges til bestemte Fabrikpriser. Nykiøbing den 10de Juli 1840. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
En confirmeret Dreng, der er vel øvet i Skrivning og Regning, ønskes anbragt i Handelslære, enten strax eller til 1ste Novbr. d. A. De herpaa Reflecterende bedes at henvende sig til Redacteuren, af Lollands-Falsters Stiftstidende, og opgive deres Navn og Opholdsted i en forseglet Billet, mærket B.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Proclamata. Ifølge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, som vil blive læst for den Kongelige Landsover- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, saaledes lydende: "Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenburg og Oldenburg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os Elskelig Generaliskal Høiesteretsadvocat Hr. Frederik Wilhelm Treschow, Ridder af Dannebrogen, Vor Etatsraad, hans for Os Elskelig Hr. Charles Borre Baron v. Selby, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Vor Geheimeconferentsraad og HofjægerRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. mester, overordentlig Gesandt ved det Kongelige Nederlandske Hof, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Sidstnævnte ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den "Berlingske, politiske og Avertissementstidende, Kjøbenhavns AdresseContoirs Efterretninger", samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Etatsraad F. W. Treschow at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for Vor Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 2den Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S. R.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Holm. L. Meyer, Cancellist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Bevilling for Geheimeconferentsraad Baron C. v. Selby. til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. blive herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre hos Hans Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Charles Børre Baron af Selbe, overordentlig Gesandt ved det Kongelige Nederlandske Hof, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, af hvilken Oprindelse eller Beskaffenhed saadant end maatte være, indkaldte til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden den foreskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Kjøbenhavn, den 5te Mai 1840. Treschow, Nykongensgade No. 236.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Creditorerne i Stervboet efter Musketeer af Hans Majestæt Kongens Regiment 4 Compagnie No. 36, Sans Ottesen Errindlev, der er død paa Garnisons-Hospitalet i Kjøbenhavn den 16de April dette Aar, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Raahaugegaard den 9de Juli 1840. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Ved Proclama af Dags Dato som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder og Aftægtsmand Jørgen Olsen i Lillebrænde indkaldte med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 24 Juni 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Peder Christiansen i Høiet indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 24 Juni 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-14
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Jan Rasmussen i Sønder Kirkebye indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 24 Juni 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Falsters Lollands Tilende. Stift, Fredagen den 17 Juli. No 82.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet har atter i en særdeles velskreven Artikkel henledet Opmærksomheden paa det nødvendige i, at Danmark faaer et Reformministerium dersom de Reformer, som hele Nationen venter. skulle blive gjennemførte med den tilbørlige Kraft og Conseqvents. Meget rigtigt gjør Fædrelandet ved denne Leilighed opmærksom paa, at Kongens Ministre og overhovedet det hele Regjeringspersonale, det er den Armee, hvorved Kongen skal beseire Misbrugene, men hvad skal han kunne udrette med en Armee, hvis Hjerte er paa Fjendens Partie? Her i Danmark have vi Exempler herpaa ved at betragte den ringe Virkning Frederik den Sjettes gjentagne befalinger og Statgjældens Formindskelse have havt, og med Fædrelandet istemme vi derfor ganske: Forholdsregler, det er Øiemedet; skeer kun Tingen, da er det vistnok det Samme ved hvem. Men den, der vil Tingen, maa ogsaa ville Midlerne, og da nu efter vor Overbeviisning Mændene ere den ufravigelige Betingelse for Forholdsreglerne, saa staaer den Sætning fast, at for at faae virkelige, fuldstændige, kraftige Reformer, maae vi nødvendigen og først og fremmest faae –et Reforministerium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-07-17
Forholdene i Vestindien have, som bekjendt, i den senere Tid oftere været Gjenstand for Betragtninger i Bladene, og skjøndt enkelte Personer maaskee ikke have været ret tilfredse hermed, tro vi dog at hverken Colonierne eller Staten have havt Skade af denne offentlige Omtale, og det glæder os derfor nu at see en anden dansk Colonie gjort til Gjenstand for lignende Omtale. J Fædrelandet har nemlig en ældre ostindisk Embedsmand givet nogle bemærkninger og Tranquebar, hvorved han kommer til det lidet glædelige Resultat at en Besparelse i de medgaaende Udgifter vil og maa vistnok snart finde Sted, og det er og efter min Overbeviisning den eneste betingelse, under hvilke det kan bifaldes, at Danmark længere beholder denne byrdefulde Coloni, hvor Udgifterne i Militair-Etaten og ved Gouverneur-Embedet alene sluge over de 3/4 Dele af den hele Jndtægt.