JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Ved Hr. Carstensens Vauxhail forrige Løverdag Aften blev Politiets Stokke temmelig flinkt satte i Bevægelse, idet endeel af den udenfor Haven værende Menneskemasse søgte at trænge ind i Haven deels ved Jndgangen, deels over Gitteret. Ved denne Forlystelse (herved menes naturligviis Vauxhallet) har iøvrigt Publikum ikke moret sig saa godt som ved de foregaaende, hvilket vel kom deraf, at slige Forlystelser allerede have tabt Nyhedens Jnteresse, at Trængselen af Mennesker (10 til 11000 i Tallet) var altfor stor og at Adspredelserne vare for mange, hvilket undertiden frembringer det Modsatte af det tilsigtede Øiemed. Gode Affaire har Hr. Carstensen imidlertid gjort, men det er et stort Spørgsmaal, om det vil betale sig for ham at gientage Vauxhallet 3 Gange efter hinanden i Sommerens Løb, som han har paatænkt, ligesom man taler om, at Tilladelse hertil vil blive ham fremdeles nægtet, da Haven skal have lidt endeel ved den sidste Vauxhall. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Fædrelandets Redakteur har i Mandags været i Kriminalforhør, ventlig for at det kunde efterspores hvo der har meddeelt det en uhjemlet Efterretning om en formeentlig allerhøieste Afgjørelse af et Andragende fra Stænderne. (O. T. A.) Paa derom indkommet Andragende til den Kongl. norske Regjering, har samme resolveret, og i Overeensstemmelse dermed instrueret samtlige Toldsteder, i Norge, at fremmede Skippere, saafremt de ikke have hyret norske Søfolk, ikke ere pligtige at lade deres Folkelister paategne af, og derfor erlægge Gebyhr til, vedkommende norske Jndrullerings Embedsmænd. I Hels. A. af 13, ds. hedder det: "Jgaar Morges ankom her paa Rheden 2de hollandske Fregatter, "Nyk, under Kommando af Prinds Heinrich af Nederlandene, og "Jason", under Kommando of van der Plaat. Prindsen agter at aflægge et Besøg i St. Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
J Fædrelandet" sluttes en interessat Afhandling om Armeens nye Organisation med følgende Ord: "Det Væsentligste, som ved den nye Plan er skeet, er Anerkjendelsen af Ordsproget, at uden Mad og Drikke er Helten ingen Ting, og at man har handlet derefter. Personalforandringerne kunne desuden bidrage til nogen Tid at give Hæren en større Slagfærdighed, men fra Organisationens Side finde vi intet Væsentligt vundet, og slutte derfor de til det ledsagende Reskript knyttede bemærkninger med at spørge, hvorledes man vel vilde handle, om man, som i 1805, holdt sig forpligtet til at opstille 15,000 eller 20,000 Mand i Holsten, og Fienden, medens dette stod paa, viste sig paa Sjællands Kyst, som i 1807 - Med Hensyn til denne Artikkel hedder det i Loll. Falst. A. "Artiklens Forfatter mener, at Hovedresultatet af den nye Plan er, at man er kommen til den Erkjendelse, at uden Mad og Drikke er Helten ingen Ting, Og om nu saa var, hvilket vi dog ingenlunde ubetinget kunne indrømme, saa skulde vi dog mene, at det er en meget real Forbedring af Armeens Organisation. Man maa nu snakte saameget som man vil om Tjenestepligt og Tjenesteiver og negen nyttig Opoffrelse for det Almindelige ov, saa staaer dog den Sætning fast, at kun den Mand, der betaler godt, kan vente sit Arbeide godt udført, og det gjelder ligesaavel i det offentlige som i de private Forhold: det nytter kun lidet, at man giver strenge Tjeneste reglementer; Lysten, Aanden, som skal drive Værket, lader sig ikke kommandere, man kan tvinge Folk til at dandse, men Dandsen bliver derefter. Det er ikke uden med en vis veemodig Følelse, at man kan tænke paa, at en heel Generation af Armeen - fra 1816, da den forrige Plan udkom, til nu - er gaaet i Graven, forstørstedelen kæmpende med trange Kaar, og Mange med bittre Næringssorger. Og hvad var nu Følgen af denne usle Gagering, At Regjeringen maatte tye til det i Princip og Følger ligge fordærvelige Gratialsystem. Og hvorledes faldt disse Gratia ler, ligesom Regnbyggerne. Officererne af Kbhavns Garnison fik Broderparten, fordi de vare nærmest ved Naadens Kilde, og blandt disse igjen de meest Paatrængende, der ikke altid vare de Værdigste. Som et ikke umærkeligt Exempel paa, at taabelig Overtro forenet med barbarisk Raahed endnu i vor Tid - det oplyste nittende Aarhundrede - kan findes selv i de Stænder, der tro sig hævede langt over Almuen, fortjener at anføres, at en Kat i disse Dage levende er bleven begravet under Grundstenen til et Huus, som Muurmester Jacobsen bygger for Komd. og Skipper Kramer i Nykjøbing paa Falster. Hensigten med dette afskyelige Dyrpineri skal være at bringe Held over det vordende Huus. (L. F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Medens der fra flere af Landets Provindser - hedder det fra samme By - berettes at den langvarige Tørke er bleven afløst af en vægende Regn, sukke vi endnu her under en sørgelig Regnmagel, og Udsigterne for Høsten ere derfor kun maadelige, ja dersom der ikke meget snart kommer Regn, vil fuldkommen Misvært paa mange Steder ikke kunne undgaaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
J Begyndelsen af denne Maaned faldt ogsaa i Stiftet enkelte Steder nogle Regnbygger, men de strakte sig ikke ret vidt, og Virkningerne deraf forsvandt snart ved den paafølgende Hede og skarpe Blæst. Paa mange Steder har det ikke regnet siden Udsæden begyndte. Af Rug og Hvede var formedelst det vanskelige Efteraarsveir kun lidet faaet; Rugen staaer endnu ret godt, men Hveden paa de fleste Steder meget slet. Ærterne staae næsten overalt yderst maadeligt, og ere paa flere Steder næsten aldeles tilintetgjorte. Det samme er for en Deel Tilfældet med Vikker og Havre, hvorimod Bygget holder sig bedre, skjøndt en stor Deel deraf slet ikke har kunne spire i den udtørrede Jord. Dog lider Landmanden for Øieblikket især af Mangel paa Græs, da Markerne næsten ikke kunne spire igjen naar de engang ere afgræssede. En Jndsender, der underskriver sig M. beklager i den Berlingske Tidende, at der iaar, af Mangel paa Eenhed og Plan, er ved Uldmarkedernes Bestemmelse skeet Misgreb, der næsten kunde kaldes en Mod arbeiden. J Kallundborg afholdtes Markedet saaledes d. 15. 16 og 17. Juni, det i Kbhvn. er bestemt til d. 20 og 21 s. M.; men det i Randers er ogsaa bestemt til d. 20, 21 og 22; og hvad der er allerværst: paa disse Dage afholdes ogsaa Markedet i Lübeck. Altsaa i Kbhvn, Randers og Lübeck afholdes Uldmarkederne iaar paa de samme Dage. Men netop fordi vi i Danmark kun have yderst faa udenlandske Kjøbere, er allerede det hensigtstridende, at Randers og Kjøbenhavns Markeder holdes samme Dage; thi enten maae disse faa Kjøbere dele sig, eller det ene Sted maa aldeles savne Saadanne. Dog viser Sagen sig endnu mere modarbeidende, naar man veed, at Hovedformaalet ved Uldmarkeder her maa være, at erholde Udlandets Uldpriser, hvilket kun kan skee, naar udenlandske Kjøbere indfinde sig for at kjøbe paa første Haand, men at disse udenlandske Kjøbere skulle fornemmelig komme over Lübeck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
- Grev Frys til Frysenborg har iaar solgt sit Uld parti til den dristige Fabrikant Koch til Greismølle, til en Gjennemsnitspriis af 7 Mk. 4 s. pr. Pd.: en Priis, der ei forhen her i Landet er opnaaet. Det er saaledes behageligt, at de senere Aars Bestræbelser, hertil fra Udlandet at indføre gode ædle Merino Faar, viser sig vellykket, og bærer sin første Frugt derved, at Grev Frys og Andre have besluttet, betydeligt at udvide deres Skæferier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
J Altona Comp. Nachr." af 8ds berettes: MedJndsmeltningen (paa Mynten i Altona) af dansk grov Kourantmynt vedbliver man rask. De nye 32 Rbs. (10 s. Kour.), hvoraf der allerede skal være ud myntet 100,000 Rbd., vise sig nu i Cirkulationen; de ere meget smukke og smagfulde og hvad der vil sige mere, godt udmyntede. Naturligviis modtager Enhver dem gjerne. Ogsaa Rigsbank Skillemynten finder her villig Modtagelse, især hos Bagerne, der allerede for længe siden have erklæret sig for den i deres maanedlige Angivelser af Brødvægten, ligesom ogsaa hos Slagterne, der i Anledning af en nylig offentliggjort Paastand i modsat Retning, ligeledes have udtalt sig for denne Mynts Modtagelse. Altona Borgeres sunde Dom har saaledes ikke ladet sig vildlede af endeel partiske Avisskriveres slette Villie. (Dyke.)J Dannevirke skrives fra Skodborg under 10 ds. Omsider blive vi stakkels danske Bønder her ved den jydske Grændse, formedelst vor Sognefogeds, Hr. Dannebrogsmand Th. Thomsens Bestræbelser, da ogsaa lyksalige, og har det ikke kunne lykkes vor forhenværende Deputeret at udrette noget Stort for os i Stænderforsamlingen, saa turde det maaskee ved stille Reformer her hjemme gaae heldigere af. Reformer er der iværk, og det gaaer efter vort Skjøn hverken mere eller mindre ud paa end at gjøre os tydske. Jdeen synes at være kommen til Modenhed, efterat Sognefogdens Ven, Hr. Herredsfoged Bruhn, en født Ditmarsker, har nedsat sig i vor By. For det Første har Hr. Thomsen her anstillet en Nattevægter, som paa hans Ordre raaber Tydsk paa Gaden, en Begyndelse, der morer os danske Beboere ved Kongeaaen overordentligt og give os Haab om en Fortsættelse af de heldigste Reformer til vor Lykke og Velvære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Fra Veile mældes af 14 ds: Det tilchenske Skuespillerselskab gav i Torsdags sin første Forestilling. Saavidt man af denne kunde skjønne, ville de følgende ikke savne Tilskuere. Damerne Holm og Adami samt Hr. Adam behagede meget; men frem for Alle bør Hr. Pallesen udhæves, der ved Udførelsen af den reisende burschikose Student vakte megen Humor. Den 7. ds, trak et ødelæggende Hagelveir, forenet med frygtelig Torden og stærk Regnskyl, over endeel af Stadil Sogn, 2 Miil norden Ringkjøbing, og anrettede betydelig Skade. Hagel og Jisstykker nedfaldt i saadan Mængde, at i ringere end 1/2 Time var Jorden dækket med 1 Tomme tyk Hagel. De største Hagel vare over 1 Tomme i Gjennemsnit, de mindre af Størrelse som Geværkugler. Før og efter Haglen kom en saadan Mængde Regn, at Faar omkom paa Agrene. Om Aftenen ved Solens Nedgang laae Hagel paa Rugmarkerne; endog næste Dags Formiddag Kl. 9 vare mange Hagel paa lavere Steder, hvor Regnskyllet havde sammendynget dem, uagtet Luftens Temperatur var 18 og Solen skinnede. Uveiret gjorde den største Skade paa Rugmarkerne, der flere Steder ere ødelagte, Straane nedslaaede, knækkede eller afslaaede. Mange Vinduer ere ituslagne. 16 Gaarde og 4 mindre Steder have taget betydelig Skade paa Sæden, nogle i den Grad, at Rugmarkerne maae ompløies for at besaaes med Vaarkorn. Høist ødelæggende er denne Skade for disse, der f. A., formedelst Kulde og Havtaage, næppe avlede den lagte Sæd. Fremdeles bemærkes: at Barometret stod, før Hagelveirets Udbrud, paa 28 Tom og 2 Linier og steeg i Linie under Uveiret, der begyndte Kl. 3 og vedblev 1/2 Time. En Time for dets Udbrud stod Thermometret i Skyggen paa 24 og Dugpunktet ved 22 følgelig Luften næsten i den høieste Fugtighedsgrad, da der var 9 Gran Vand i hver Kubikfod Luft og den næppe kunde optage i Gran Vand meere, desuagtet skinnede Solen, Luften var meget klar, en jævn nordvest Vind blæste, man følte en trykkende Varme og syntes at have en brændende Tørke. Under Hagelveiret sank Therm. ned paa 14. (Ringk A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Kammermusikus Kellermann har i Hamborg, paa sin Gjennemreise til Kbhvn., ladet sig høre for en udvalgt Kreds af Musikvenner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Udnævnelser. Secondlieut. Strandtoldkontroller J.G. Faurschou i Apenrade udn. til Toldoppebørselscontrolleur i Garding. Auscultant under Rentekammeret, Hofjægermester Baron Rosenkrantz, er overdragen som constitueret, paa eget Ansvar at forestaae Amtmands Embedet for Ringkjøbing, Amt, under Amtmand Tillisch's Ophold ved Stænderfors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Procurator ved Underretterne i Aarhuus St. C. P. Jngerslev, er i Naade entlediget og udnævnt til virkelig Cancellier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Justitsr. Fielstrup er udtraadt af Tiendekommissionen for Nørre-, Bølling, Hammerum, Ulvborg og Hind Herreder i Ringkjøbing Amt samt benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, og Eram. jur. Propr. B. K. Ølgaard er beskikket til Medlem af bemældte Tiendekommission. Ribe. Vort borgerlige Jægerkorps og Borgerkorpset holdt i Søndags deres aarlige Skiveskydning i Plantagerne. Ved førstnævnte Korps blev Niels Lauritzen Fuglekonge, Smedemester Andersen fik 2den Gevinst og Slagter Baggesen 3die. Ved Borgerkorpset blev Bundtmager Jessen Fuglekonge, Reb staaer Ebbesen erholdt 2den, Hattemager Olsen 3die og Borgerlieutenant Kbd. Frandsen 4de Gevinst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Bekiendtgjørelser. Lodsedlerne til indeværende Lotteries 4de Classe ere at fornye indtil d. 1ste Juli. Henr. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Torsdagen den 30. dennes, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Ribe Raadstue afholdt Auction over forskjellige Manufacturvare, Staalpenne, Halsbind, flere Dousin Strikke kroge, Pibehoveder og Svampdaaser, samt Bohave og Kjøkkentøi af forskjelligt Slags og Sengeklæder m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe, d. 21. Juni 1812. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavns Forlangende bliver paa Ribe Raadstue Torsdagen den 30. dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdt Auction over 1 Schatol med Skab, 1 Ditto uden Ditto, 1 Hængeskab, 2 Stole, 2 Speile, 1 Bord, i graastr. Overdyne, i graastr. Bolsters Underdyne, i blaastr. Pude, 2 rødstr. Hovedpuder og 1 Par Lagner, som er udlagt Gods hos Naalemager Brodersen og Loven; Hansen her i Byen. Lysthavende indbydes. Hostrup, const. Ribe, d. 21. Juni 1842. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799, 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, F. Hansen, for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen anlagt Sag, i hvilken ved Landsover- samt Hof- og Stadsrettens Dom af 26de October 1811 saaledes er kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, F. Hansen, bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han udreder samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder Salair til Actor og Defensor, Procurator Dahl og Cancelliraad Procurator Delbanco, med 100 Rbd. Sølv til hver. At efterkommes under Adfærd efter Loven. er Fredagen den 10de Juni 1812 afsagt saadan Dom i Høiesteret: Frant; Hansen bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt være den i Forordningen 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Landsover- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir, d. 13. Juni 1842. Hammerich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Undertegnede er bleven tilsinds paa billige Vilkaar, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. at afhænde min eiende Parcel No. 2 Huulgaardkaldet paa Nørgjording Mark, enten heel eller i Parceller med indeværende Aars Avl og Afgrøde, naar man melder sig med det første. Gjordinglund i Gjording Sogn d. 16. Juni 1842. Hans Nielsen. Møllestene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
DHerrer Møllere underrettes herved, at mit Lager i disse Dage er blevet forsynet med thinske Steene i alle nu brugelige Dimentioner, og at jeg tillige om faa Dage venter Tilførsel af 9 & 10 Qvarteers Pillestene. Fredericia, d. 15. Juni 1842. Th. Brøchner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
At fuspenderet Sognepræst Wedel i Aulum ved Amtets Resolution er erklæret umyndig, og at Undertegnede er beskikket som hans Værge, bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Pl. 10. April 1841. Tanderup pr. Ringkjøbing, d. 12 Juni 1842. B. K. Øllgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stærvboet efter afgangne Kirstine Marie og tidligere afdøde Mand, Huusmand Carsten Pedersen af Barsbøl, Ballum Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Stifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Møgeltønder Birks Skifteret, d. 17. Juni 1812. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
At Bankcomptoiret i Anledning af Bøgernes AfSlutning og Regnskabets Opgjörelse vil være lukket fra Tirsdagen den 28. Juni indtil Torsdagen. den 30 Juni, begge Dage inclusive, saa at ingen Expeditioner i denne Tid finde Sted, og at det igjen aabnes Fredagen den 1ste Juli, bekjendtgjöres herved, hvorhos vi tillige bringe i behagelig Erindring, at alle Forretninger Laan betræffende, saavel som al Rentebetaling, ikke kan finde Sted de 2de Postdage Tirsdag og Fredag, men ikkun expederes de øvrige Søgnedags Formiddage fra Kl. 9 til 1. Bankcomptoiret i Aarhuus, d. 11 Juni 1842. Fabricius. Chr. Otterström.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Med engelske Pillesteene er jeg igjen forsynet og bliver i næste Maaned ogsaa sorteret med rhinske Rugsteene af forskiellige Dimensioner, hvorpaa jeg henleder Dhrr. Møllebesidderes Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Ligeledes haves Steenkul til Udsalg. Chr. Giørtz, Manufactur Establissement.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Undertegnede bekjendtgjør herved, at jeg har etableret en Manufacturhandel i Hr. Kjøbmand Krags Huus ved Nørreport, og tillader jeg mig saaledes at anbefale et vel assorteret Oplag af alle til denne Handel henhørende Varesorter til Udsalg saavel i storre som mindre Partier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-22
Det vil stedse være mig en kjær Bestræbelse ved billige Priser og redelig Behandling, at vedligeholde den Tillid, Enhver maatte skjænke mig ved at forunde mig sin Søgning. Ribe, den 19de Juni 1842. C. R. Andresen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 24. Junii. Nr. 72
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. J den senere Tid ere de kommercielle Underhandlinger med Belgien atter optagne, og skal nu være fastsat, at det franske Ministerium vil beholde den nærværende Told paa belgisk Linnedgarn under følgende Betingelser: 1) at den belgiske Regjering skal forbyde engelsk Garn at føres igjennem Belgien til Frankrig, og 2) Frankrig erholder af Belgien Nedsættelse i Tolden paa Viin og Silkestof fer. Den franske Told paa fremmed Garn, med Undtagelse af belgisk, vil blive forhøiet 20 til 25. pCt. – "Messager" erklærer Rygtet om en udbrudt Opstand i Constantine for aldeles falsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
England. J Jrland stiger ogsaa Nøden blandt Folket; i Galway have Scenerne fra Ennis gjentaget sig. Hr. Ferrands Andragende i Underhuset om at votere 1 Mill. Pd. St. til Lettelse af Nøden i Landet blev forkastet, som det synes, fordi man anseer Hr. Ferrand for en Person, der ikke fortjener nogen Tillid, og som fremkommer med saadanne Forslag kun for at staffe sig Popularitet. – D. 17. Juni blev John Francis ført for Retten; han hørte med Rolighed og Fatning paa Anklage=Akten, der beskyldte ham for Høiforræderi. Vidnerne paastode, at den afskudte Pistols Knald ganske lignede Knaldet af et skarpt ladt Gevær. Hans Forsvarer søgte at godtgjøre, at Pistolen ikke havde været skarpt ladt, og at Skuddet kun havde været en utidig og ubehændig anbragt Æressalve for Dronningen. Trods dette Forsvar blev Francis idømt Straf for Høiforræderi. Dronning Victoria skal dog, uagtet hun ved Mord anfaldet viste ualmindelig Fatning, og derved er stegen høit i det engelske Folks Gunst, alligevel siden den Tid være bleven mere stille og have mistet endeel af sin forrige Munterhed og aabne Tillidsfuldhed. Det brittiske Folk er saa opbragt over disse Mordattentater paa dets Dronning, at det i Gjentagelsestilfælde rimeligviis vil gjøre kort Proces med Morderen og massakrere ham paa Stedet. – Det hedder nu i "Morning Post, at Prindsen af Jonville er fra Havre taget til Cherbourg istedet for til London. – Fra Ostindien har man den sørgelige Efterretning, at Gisnis Garnison har havt samme Skjæbne som Garnisonen fra Kabul: 25 Officerer og 7000 Soldater skulle være nedsablede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Østerrig. I Pesth har Skræddersvendene, omtrent 1600 i Tallet, gjort nogle Optøier, hvorved 40 bleve fængslede Natten til d. 9. forsamlede en stor Mængde Mennesker, meest Skræddersvende og Drenge, sig udenfor Raadhuset og forlangte de Fangne frigivne; da dette ikke skeete stormede man Porten og en Steenhagel itusloge Husets Vindver og Gadelygterne. En Afdeling Kavalleri blandede sig i Sagen og bragte Rolighed tilveie, dog ikke uden Saar paa begge Sider. Spektaklet opkom fra en Strid med Laugsforstanderne om en Regnings-Udviisning af Skræddersvendenes Hospitalskasse, som blev dem negtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Hayti. Et Brev fra Portauprince af 12. Mai beretter og Jordskjævet paa Øen, at Kap Henry er ligesom bortfeiet og ganske tilintetgjort og Søen skyller bort over det. Den værste Stadfæstelse paa denne Ulykke - hedder det – er den Omstændighed, at der ingen Efterretninger komme ligefra Kap, samt at intet Øjevidne melder Stadens Tilstand. Man siger, at kun et Huus skal være blevet staaende og at i det mindste to tredie Delen af Jndbyggerne ligge begravne under Ruinerne. J det Sydlige er Jordskjælvet blevet sporet mindre i Forhold til Afstanden fra Kap. Efter det store Jordskjælv d. 7. vare Stødene i Portauprince saa stærke, at man næppe kunde staae paa Benene. Folk sove næsten Alle paa Gaden og ved ethvert Stød falde Alle paa Knæ Denne Tilstand havde ved Brevets Afgang varet i 5 Dage, dog bleve Støden stedse svagere, og man haabede, de snart vilde aldeles ophøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Hamborg. Senatet har med Hensyn til de i Anledning af Branden nødvendige extraordinære Forholdsregler, blandt andet foreslaaet, at et Laan af 32 Mill. Mark Bco. skulde optages og betales efterhaanden ved et Tillæg paa Assurancepræmien for faste Eiendomme af een pCt. aarlig imod en Eftergivelse i Grundskatten. For at dække Nedsættelsen, af denne sidste er foreslaaet en Formues- og Jndkomstskat, en Forhøielse af Ind- og Udførsels-Told til 1/2 og 1/2 pCt., samt en Forhøielse af Konsumtionen af Smør, Fedt og hollandsk Ost af 1/2 Skilling, pr. Pd. En Raadsforsamling af Borgerskabet har bifaldet Senantets Forslag, med Undtagelse af det Væsentligste, næmlig: at paalægge Eiendomsbesidderne 1 pCt. Extra-Brandpræmie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Hamborg Byes og Forstaden St. Georgs samtlige Bygninger ere assurerede for 180 Mill. Mk. Kour. og de afbrændte til henved 35 Mill. De talrigste blandt de brandlidte Haandteringsfolk vare 30 Advokater, 29 Læger, 44 Ansatte ved Anstalter, 552 Arbeidsmænd, 72 Arbeidskoner, 26 Bagere, 34 Bogbindere, 31 Bogtrykkere, 12 Boghandlere, 30 Bogholdere, 45 Cigarmagere, 341 Kommis, 26 Farvere, 26 Spækhøkere, 44 Frugthandlere, 22 Vognmænd, 52 Urtekræmmere, 40 Hatte= og Hue=Handlere, 20 Jnstrumentudsalg, 8 Juvelere, 19 Katuntrykkere 430 Kjøbmænd, 22 Kirkebetjente, 33 Blikkenslagere, 127. Værtshuusholdere, 32 Kudske, 29 Kypere, 55 Leie tjenere, 106 Mæglere, 82 Malere, 61 Murere, 10 Mechanikere, 77 Mode= og Alenvarehandlere, 27 Musikere, 285 Sypiger og desl., 102 Particuliers, 15 Postbetjente, 2 Professorer, 34 Modehandlerinder, 22 Saddelmagere, 17 Parapluimagere, 27 Slagtere, 279. Skræddere, 28 Skræddersker, 260 Skomagere, 1 Senatssekretair, 4 Senatorer, 1 Syndikus, 32 Tapetserere, 95 Snedkere, 27 Klædehandlere, 34 Uhrhandlere, 35 Silkevadskersker, 24 Viinhandlere, 94 Værter, 17 Pølsemagere, 26 Sukkersydere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-24
Indenlandske Efterretninger. Under 19 ds. har Hs. Maj. Kongen allernaadigst fastsat følgende Gageringer for Officeer-Chargerne i Sø-Etaten fra 1. Julii næstk., nemlig: Vice Admiral: 3850 Rbd.; Contre-Admiral: 3450 Rbd.; Divisionschef: 2650 Rbd.; Commandeur uden Division: 2200 Rbd.; Commandeurcapitain, 1800 Rbd.; Capitain, ældst: 1500 Rbd., yngst: 12500 Rbd. og desuden hver især Godtgjørelse for en Ordonants); Capitainlieutenant, ældst: 1000 Rbd., yngst: 800 Rbd.; Premierlieutenant: 480 Rbd.; Secondlieutenant: 370 Rbd. (B. T.)