JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
til den 18de Jan.; den begyndte Frost skal i Jan. være meget heftig, og det skal i forestaaende, Vinter fryse saa stærk som ikke i mange Aar, og i den Tiid kun falde lidet Snee. - Fra den 19de Jan til 25de Febr. skal det endnu vedblive at fryse meget stærk, men Jan. Maaneds Udgang skal efterlade stærk Kulde; Snee og Tøeveyr afvexle med hinanden. - Fra 26de Febr. til Udgang Martii. Maaned skal Snee Frost og got Veir afvexle sig ligeledes, altsaa vil enhver Landmand giøre vel at han i dette Efteraar lader sin Ager vel udgrave, lader Vandsurerne giøre brav dybe, og passe nøye paa at intet Vand bliver staaende paa den besaaede Ager; hvem der forsømmer dette har sig selv at tilskrive, at han kan forvente Misvext, thi ved Enden af Febr. og Udgang af Martii Maaned vil vist indfalde et for Agerdyrkningen skadeligt Veyerligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Blandinger. Efter den nye Konge af Preusens befaling, skal Tallotterierne ophøre i hans Riger og Stater, og ei der meere findes, allene Classelotteriet undtagen, som dog skal reguleres paa en anden og bedre fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Den saa ofte fra Vien omskrevne Grev Pottafsky er nu endelig afsendt efter Keiserens Befaling til Pedervardien for at trække Skibe, og ligeledes er den omskrevne Pigehiertræderen sendt til Slotsbierget i det der for ham til berede mørke Hul. Før hans Afreise vilde Keiseren see ham, og da han blev forespurgt om han ikke fandt nogen Vemmelse og Gysen ved denne Handling, svarede han, at de vare alle Velsmagede paa det sidste nær, som aarsagede ham immer Fortrydelse og Angest. - Han er omtrent 30 Aar gammel og har et temm ligt got rent og ærligt Ansigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
I Hamborg har Hr. Blanchard nu gjort sin 20de Luftreise og agter derfra til Achen at fortsette samme. I London er en nye Luftskipper nemlig i St. Croix opstaaet, og gjort en lykkelig Reise paa 20 Mile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Fra Comstantinopel meldes at naar deres Fasten er sluttet med den store Bayromsfest, vil Sultanen paatage en nye Dragt, hvis Ermerere over 20 Allen lange og udstrækkes paa Guld Gafler som ere befæstede i Jorden, for at under alle den ære at kysse dem, og derved vise hvor lange hans Arme kan strække sig over Jorden, til Magt og Undertvingelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Det Bordeauxer Parlement har imodtaget. 150000 Livres med Betingelsen derved til et velindrettet Barsel og Børnehuus for fattige og andre uheldige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Beyen af Tripolis har sendt Kongen af Engeland et heelt Skib fuldt af de sieldneste Africanske Dyr til Foræring, men Skibet, som en efter Africansk Bygningsmaade skal igien tilbage. sendes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
J Gallisten teller man nu siden Keiserens Regierings Tiltrædelse over 32000 Colonister, der paa en kort Tiid er bleven formeret med og ver 200 Familier fra andre Stater, og fra Dantzig meldes, at der for kort siden laae et Skil med 210 Personer af Haandverkere Lærredrenge og Tienestepiger, som vilde gaae til Crim, som nye Colonister. Ære Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
J Colding Kirkes Chorier, over den i forrige, Aar afdøde, og siden derhen til sin fædrene Begravelse fra Kiøbenhavn overførte Conference raad og Høyeste Rets Assessor Anchersen, blevet opsadt et smukt og kostbart Marmor Epitaphium, forfærdiget af Justiceraad Wiedevelt. Paa Tavlen læses følgende af den Afdøde selv foreskrevne Jnscription. Hic situs et. I. Joachimus Anchersen. Mathiæ filius Ansgarii nepos S. R. M. a Consiliis Conferestiarum Assessor summi regnorum tribunalis Natus D. III Nov. MDCC. Denatus d. Al Nov. MDCClr. Spes confisa DeNunquam confusa recedit. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Da der paa den Høysalige Konges Dødsdag i alle Gaderne i Berlin var et saa ualmindeigt Sammenløb, spurgte en Soldat en anden, som mødte ham; - Hvad der foregik, og om der var Jldløs, Nei, svarede denne: -Men en stoer Jld er gaaet ud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Ligesom en Præst i Holland nylig i sin Prædiken ved en udvalg Text fant Leilighed til at bevise Arvestatholderens Uskyldighed og opmuntrede sin Meenighed ei at reflectere paa de om ham udstrøtte Sanheder, men ære ham og bede got for ham m.v.; Saaledes har en anden i sin Kirkebøn indfaldet til Gud, og ombedet sin Menighed at bede med ham. At Gud vilde lade alle Patrioter bortblæse fra Jorden som Avner fra Kornet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
J Staden Gorcum har Borgerskabet ladet Drange Baaad trykke med den Paaskrift: De Prince Boven, Veylcorps onder, og deraf ladet sig giøre Cocarder paa deres Hatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Et patriotisk Exercerselskab i Holland, som endnu ingen Fahne hafte, er af en vis enthusiatisk Jomfrue Jansen en af hende selv broderet Fahne foræret, og som ingen patriotisk Hautboister kunde faaes dertil, for hende til ære at manener re under denne hendes Fahne, vil de Syngende marskere, desilere og Bombardere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Da slet Vitriol=Olie har faaet Skylden, at Baron Lytgendorf ei kom lykkelig op med sin Luftmaskine i den Angsburger Luft; Saa skriver en, den vittige Anmærkning derved; Han og andre er da vis paa, at han tilforladelig bliver nu paa Benene og har beholdt Halsen til næste Aar. - Hvilken Trøst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Kongelig Forordninger. Under Dato Frederichsberg Slot den 1ste September d. A. er udkommet en Placat, anlangende, hvorledes Tiende=Svig udi Island, skal straffes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Fra Christiansborg er den 22de September, udkommet en Placat, anlangende at Wiborg, Omstags Termin for næstkommende Aar fordet første til en Prøve skal begynde den 13de Junii, i Stedet for den forhen anordnede Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Under Dato Christiansborg Slot den 11te October d. A. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt at lade udgaae en Forordning angaaende Anskaffelsen af et extraordinairt Fourage=Forraad af Havre, Høe og Hulm udi Danmark for Aaret 1786, til Kongelig Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Bekiendtgiørelser. J Schierup Sogn og Bye, udi Coldinghuus Amt. J er ved døden afgangen Niels Andersen Møllers Hustrue Anna Oles Datter, uden at efterlade sig livsArvinger; men da det ved oprettet Testammente imellem bemelte Ægtefolk af 28de Junii 1776 er bestemt at den længstlevende skal beholde Fællesboen, imod at betale den afdødes Arvinger 20 Rdlr. hvilke 20 Rdlr. ere deponerede herpaa Amts Contoiret. Saa indkaldes den afdødes Arvinger herved trende gange Enker med Lauværger og Umyndige med Formyndere at melde sig her imod lovlig Beviis om deres ArveRet, da enhver imod Askald skal faae sin andeel udbetalt af bemelte 200 Rdlr. Fridericia den 19de October 1786. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
J ugist Stand, er herpaa Gaarden ved Døden AfT gangen Brændehugger eller Gaarskarl Jens Soreussen, hans ringe Efterladenskaber, er af mig paa Herskabets Vegne, taget under lovlig Skifte Behandling og ved offenlig Auction udbragt i Penge, det efter ham forefundne Skudsmaal oplyser at han er barnfød i Aalbye Sahl Sogn, paa Landlings Gods hvor hans Arvinger opholder sig, der efter givne Underret, ning skal være at en Broder Christen Siversen, b. en dito Peder Sørensen, c. en Syster Johanne Gift med Johannes Skræder i Aal, d. en dito Gift med Nels Ostergaard i Raast, alle paa Landlings Gods c. en Broder Nels Sørensen boende paa Grinderslesklosters Gods i Salling, foruden disse som alle skal være Døds faldet bekiendt, skal endnu have været en Broder navnlig Andreas Sørnsen, der forhen skal have opholdt sig ved Husum i det Holstenske, men efter givne Efterretning skal han i ugitt Stad ved Døden være afgangen, disse og om fleere Arvinger ere til og i Live, indkaldes herved 3de gange i Rad udi den Viborgske Samler og Riber Stifts Afdresse Contoirs Efterretninger, da Stervboet et formaaer andet Proclama at bekoste at mede ved Skriverstuen herpaa Gaarden, enten selv eller med lovlig Befuldmægtiged, den 18de ovember førstkommende til hvilken Tiid Skiftet ventes sluttet. Stervboets Cred- og Debitorer, indkaldes til samme Tiid, at møde elle i mødelade da enhver efter Stervboets Tilstand skal veder. fares hvad Lov og Ret medfører. Thorsbech ved Veyr le den 6te October. 1786. M. Paulsen. Forvalter ved Godset. forefaldende, naar vedkommende hos ham derom behager at addressere dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-10-27
Hvor en beqvem og vel coonditioneret Thalse for 4 Personer for billig Priis kan bekommes, anviisfra Adresse Contoiret i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Tdr. 1786. Fredagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Ribe. Adresse=Contoirs Udgives ugentlig fra Bog Edle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Den afdøde Apoteker ved Frederichs Hospitalet, i Kiøbenhavn Johan Diderich Cappel har i sit Testammente oprettet et Reisestipendium for Studentere i Pharmacien, Chirurgien og Medicinen, under Navn af Stipendium Capellianum. Den dertil skienkede Capital bestaaer af 13500 Rdlr. hvoraf de fulde pro Cento. med Kongelig Tilladelse blive anvendte til ommeldte Nytte, saa at den Reisende kan have aarl. i 6 Aar 540 Rdlr. Executores Testammentii ere Justice Raad Kolpin og Bogholder Jørgensen, Cancellierland Stenfeldt og Frue som nylig ere døde i Randers, har oprettet et Fideicommis af 17200 Rdlr. hvoraf Trængende af Familien skal nyde Renterne; desuden have de henlagt en Capital af 1000 Rdlr. til Fattige, der i Byen, som ugentlig faae Almisse fra Raadstuen, 2000 Rdlr. for Huusarme og Sen No. 44. d. 3. November. Stifts. Efterretninge. ykkeriet i Fridericia. geliggende, og 600 Rdlr. for Gudfrygtige, Enker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Anecdoter Om den forevigede Preusiske Monark har man fra en respektabel Haand følgende historiske Træk En Preussisk Oberst=Lieutenant, som ved Slutningen af Syvaarskrigen blev reduceret, anholdte hos Kongen saa ofte og indstændig om at ansættes igien, strax derpaa udkom et Skamskrift, imod Monarken, som dog, i hvor ligegyldig han end var i saadanne Tilfælde, lovede 50 Frederichsdører til den, som opdagede Forfatreren. Oberst=Lieutenantenen lod sig paa nye melde, fik Andience, og sagde: Sire! De har udsadt 50 Fridrihed for for Opdagelsen af Forfatteren til Skamskriftet. Jeg er det selv. Jeg lægger mit Hoved for Deres Fødder; men hold Deres Kongelige Ord, og send medens De straffer den Skyldige min fattige Kone og mine ulykkelige Børn den Angiveren lovede Belønning. Kongen blev bestyrtet over dette yderste Skrit, hvortil Nøden havde kunnet bringe en Mand, som Hr. Majestæt kiendte for en agtværdig Officeer. Strax til Span dan sagde Hs. Majestæt, og oppebie der Følger, ne af min retmessige Vrede. - Men de 50 Frederichsd'or, Sirel sagde Oberst=Lieutenanten De skal hans Kone og 2 Timer have; See her, tag dette Brev, og overleveer det til Commandanten i Spandau. Da Oberst=Lieutenanten, havde overleveret Commandanten Brevet, aabnede han samme først efterat han havde spiist med Arrestanten, og fandt da samme af følgende Jndhold: Overbringeren af denne Ordre, bekommer Commandantskabet i Spandau. Hans Kone og Børn skulle snart komme efter med 50 Frederichsdor. Den hidtil værende Commandant i Spandan gaaer i samme Egenskab til - hvilken Forbedring jeg giver ham som Belønning for hans beviiste Tieneste. Friderich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Paa et lidet Bord tet ved hans Lehnstoelfantes Seneca, Lettres Persannes og et lidet Verk, hvori det Sted om Forholdet imellem en Bondes og en Konges Død var anmerket. Ligeledes fandtes paa samme Bord følgende ægenhændige skrevne med de derved fremssatte Spørsmaale til de 3de Cammerraader Fnedel, Grann og Kansieben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Her spørges ved at eftersee de mig forelagde Sager: 1) Naar man vil fælde en Dom imod en Bonde, som Vogn og Plov, samt alle Ting er frataget, hvormed han skal ernære sig og betale sine Udgifter af, kan man vel billigen giøre det? Nei - 2) Kan man tage, Møllen fra en Møller, som ingen Vand har og følgelig ei kan male, eller fortiene noget paa den Grund, fordi han er har betalt, sin Afgift? Nei - 3) Nu er her en Eyere som vil anlægge en Fiskedam, og for at holde meere Vand til samme, lader han kaste en Grøft som skal føre Vandet fra en Bek, der driver en Vandmølle til bemeldte Dam; - Møllen taber derved sit Vand og kan ei male, undtagen en 14 Dage om For og Efteraar, og dog paastaaes at bemelte Møller skal betale sin Afgift ligesaa fuldkommen nu som da han havde sit Vand i Behold, men nu er det ham umulig at love og svare sin Afgift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Hvad siger den Cystrinske Dom, den befaler at Møllen stal selges, paa det at Herskabet. kan faae sit, og vores Cammerrets Tribunal. aproberer samme: - Men er det ikke den største Uretfærdighed, Denne Slutning er min Kongl. Landsfaderlige Jntention høyst imod. Jeg vil at enhver enten han er Fornem eller Ringe, Rig eller Fattig, Herre eller Tienner, kort uden Stand og Persons Anseelse, skal vederfares Ret og billighed; den Ringeste af mine Underdanere er mig kiær. - Jeg vil derfore i denne Sag ihenseende den imod Møller, Arnoldts i Krebs Mølle uretfærdige Dom statuere et eftertrykkeligt Exempel, paa det at alle Justit Collegierne i mine Lande kan speile sig i samme og ei begaae slige grove Forseelser; De maae vide den ringeste, ja en Staader, er ligesaa vel Menneske som jeg og de, har lige Ret, det være sig en Prinds imod en Bonde eller Vexelviis; en Prinds for Retten er ei høyere end en Bonde; Vi skal alle saaledes for den forventende allerhøyestes Dom. - Et Justitz Collegium stort eller lidet, som øver Uret er farligere end en Tyvebande; for de sidste kan man forsvare sig, men ei for første, under Retfærdiheds Skin at handle uretfærdig, er en næsten utilgivelig Handling, med mindre af Dumhed. Møller Arnolds Sag skal paa nye fra prima instantia Omageres; alt det mig forelagte derom et Nul og Jntet, hele Sagens Omkostning skal betales af den uretfærdige Dommer, og naar Dommen er afsagt skal den foreleges mig, og da vil jeg tilkiende denne uretfærdige Dommer, om han fortienner at blive i sin Post eller hvorledes. Friderich. Kort for hans Død oversendte Canonicus, Rymples i Strasborg Kongen et Brev med en fransk Bog under Titel, En levende Død, og som samme ankom, da Kongen alt var død, overlevertes den den nu regerende, der har saaledes egenhændig svaret derpaa. Deres Brev og Deres levende Dødes Bog til min Farbrode Kong. Friderich den anden, har virkelig ved Ankom steen fundet ham død. Desuagtet har jeg funden, for tienligst at besvare det, for at svare dem den anden Forvanling. Deres i Ordspil skreven Bog har viist mig, hvor let det er ved Forstand, at pine sig og blive piint. - Jeg ønsker at deres Opstandelse maa forskaffe dem alle de Behagelig heder, som gode Christne love sig at faae i det tilkommende Liv. - hvorved beder jeg Gud tillige, at tage dem i sin hellige Beskyttelse. Friderich Wilhem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Med den nærværende almindelige Opmærksomhed paa alt, hvad der angaar den Kongl. Preusiske Familie fortiener og den Anmerkning, som en Skribent anfører og dette Høye Huus og Stat At det Kongl. Chuurhuus Preusen og Brandenborg aldrig er bleven regieret af Formyndere En Omstændighed, som neppe vil finde Sted, i et andet Kongerige og Fyrstendomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Det var, skrives fra Berlin, et prægtigt Syn ved Hyldingen at see Slotspladsen. 10000 Borgere stode i dette Geleeder, deres Fahner stilte i en halv Cirkel for Balkonen paa hvilken Kougen ventedes, alle Huuses Vinduer og Tage proper de med Mennisker, Musik fra alle Sider døvede Ørene, indtil et almindeligt Glædes Raab, gandske dempede den ved Kongens Ankomst, paa Balkonen - Kongen Leve! Kongen lader den uforglemmelige Formand, den Store Friederichs Potrait i Corpus Størrelse forme i Vox. Han sidder i en Lehnstoel havende i den høire Haand en Raportsedel for sig, som han med fyrige Øyne grunder paa; den ganske Dragt, undtagen Hatten, Kaarden og Skir vet er den, som han i levende live har baaret; Kiolen er tilknappet, og denne er Skiervet, ombunden; Hatten er ham endog saaledes paa sadt, som han sædvanlig pleyede nedtrykket over Øynene, der staar en Adjudant for ham i Garde Uniform med Hatten under Armen, holdende Stok og Hansker i den venstre Haand, og Øynene vendte paa Kongens Ansigt efter Ordre. Ligheden hos Kongen er fortreffelig, og som levende. – da Prinsesse Amalia kom ind i Gemaket for at see dette saa interessante Kunststykke, falt hun i Forbanseelse ved dettes levende Anseelse, og kunde ikke tilbageholde sine Taarer, og derved endnu krone hans prisværdige Erindring Blant de Pensionister som Kongen, siden sin Regierings Tiltrædelse har uddeelt, udmerker sig især: Hof Raad Veizel blev ved Justits Reformen, for en vist urigtig Kongen, forebragt Omstændighed, der dog forholdt sig ei saaledes, casseret og bragt til Spandan; - ved den første Cabinets Samling eftersaae Kongen, sin Lomme Bog. Jeg finder her blant flere en ærlig Mand Hof Raad Veizel, men ulykkelig, hvorom ieg ei bør tale; Meld ham at jeg har antegnet ham for 400de Rixdlr. Pension; og det vil være ham behageligere, som han ei har ombedet noget. - og Postmester Siebenhar, som ei er tiltroet de fornødne Qvaliteter, og derfore afske diget, i øvrigt en ærlig Mand, skal have 600de Rixdl. Pension til nermere Befordring; Ligeledes har Cammer Raadinde Haabermand vovet det andet Knæsald for Kon og til hendes Bøns, saameget meere rørende Understyttelse, taget sin fire Aars lille Søn med som omarmede Kongens Knæe for sin ulyksalige Faders Løfladelse, men Kongen afslog det atter, opløftede Barnet med 100 Rixdalers aarlig. Udbetaling til dets Opdragelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Ved Efterretningen til Kongen at den lærde Professor Gledisch i Berlin, var død og Academiet og den lærde Verden har tabt meget ved ham, har han ei allene tillagt hans Enke en Pension, men anordnet et smukt Epitaphium over ham for egen Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Kongen har og givet Boghandler Dengel i Kønigsberg Tilladelse paa hans Forestilling om hans mislige Tilstand ved sin en treprenante Boghandling at maae ved Lotterie udspille sin heele Boglade, og selv tegnet sig for et anseeligt Antal Lodder, med det Udtryk: Jeg bønsker Manden conserveret, da han er agtbar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Opfindelser. En Adelmand i Engeland, som besider et anseeligt Landgods har indrettet en Mølle, hvorpaa Been males til et grovt Pulver, for dermed giøde Ageren; igientagne Erfaringer i forskellige Egne af Kongeriget Engeland har viist, at den Jord, som paa denne Maade giødes, bliver udsædvanlig frugthar, og efter dette Been giøde i en lang Rekke Aar frugthar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Mecanicus Dros har i Paris angivet en nye Mynt Presse. Den er og af Generalcontroløren antagen; i samme bliver alt Mynt ved Prøven meget stærkkere af Præget, lader sig ei saa let afskure, og i Besynderlighed har den Egenskab, at den ei kan eftergiøres; dertilkommer endnu dette, at Myntningen dermed skeer med mindre Umage end forhen, og i kortere Tiid tillige, Han er af Kongen for Opfindelsen vel bleven belønnet. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Paven har ladet gyde en Klokke af 28000 pd. Vægt og ladet ophænge i Tornet paa Vaticanet, men med Misfornøyelse erfares at dens Lyd svarer e til dens Størrelse; Et Vittigt Hoved har derom skrevet en liden Picce, hvori han raader Paven, at bruge samme til en Lampe i Museum Vaticanum eller sette den i Tøyhuusset til en Antiqvet, ligesom Abderiterne før gjorte ved deres konstige Vandbrynde, hvorved intet beklagdes, uden at de saalidet kunde give Vand, som denne store Klokke Lyd - En Kunstner i Neapolis forfærdigede nylig en meget delig Venus, som han udstilte for sin Dør tilfalds for 2 Ducater, hele Dagen hafde han Gabere og Beundrere nok, men ingen Kiøbere dertil. Over dette bestandige Opløb af Tilskuere for at betragte en nøgen Skiønhed, blev den fromme Erkebiskop,, Cardinal Zuxds saa fortrydelig, at han lod denne Venus kiøbe for 10 Ducatter, Men blev ved Betragtning at dens Skiønhed i alt det saa ivrig og ubarmhiertig, at han slog den reent i Stykker og lod den kaste i Havet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Blant de mange udmerkede Deviser ved Jlluminationen paa Hyldings Aftenen i Berlin, saaes et Malerie hos en Slagter, der forestilte en Slagter at aflive et Svin med denne Underskrift: i den der ei vil Min Konge agte, . Jeg, som dette Sviin, vil Slagte. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
Bekiendtgiørelser. For 18 eller flere Aar siden blev paa Gaarden Wulksfelde i det Holsteenske) en fremmed reisende Mand, som der sammested og Natten havde havt Herberg, savnet tilligemed den Hest, han var ridende paa. Man har nu Mistanke om, at denne Mand er bleven myrdet; og for at opdage denne Sag, der saa meget interesserer Menneskeliheden og Sikkerheden, var det godt, om nogen her i Landet eller andensteds var i Stand til at opspørge og paa en tilforladelig Maade angive, om nogen i det meldte Tidsløb er bleven savnet paa Reisen, hvad Navn, han har havt, hvor han har hørt hiemme, og hvorhen han vilde reise, hvori hans Haandtetering og Næringsdrift har bestaaet, samt om og da, naar, og hvor, allerede nogen Efterspørsel eller Efterforskning om denne savnede Mand. er skeet, med videre. Der er sat en Commission over denne Sag i Glückstadt, og alle Omkostninger, som maatte af nogen anvendes, hvorved denne saa vigtige Sag vorder opdaget, vil Commissionen erstatte om det forlanges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-03
J Schierup Sogn og Bye, udi Coldinghuus Amt. T er ved døden afgangen Niels Andersen Møllers Hustrue Anna Oles Datter, uden at efterlade sig live Arvinger; men da det ved oprettet Testammente imellem bemelte Ægtefolk af 28de Junii 1776 er bestemt at den længsttevende skal beholde Fællesboen, imod at betale den afdødes Arvinger 20 Rdlr. hvilke 200 Rdlr. ere deponerede herpaa Amts Contoiret. Saa indkaldes den afdødes Arvinger herved trende gange Enker med Lauværger og Umyndige med Formyndere at melde sig her imod lovlig Beviis om deres ArveRet, da enhver imod Afkald skal faae sin andeel udbetalt af bemelte 20 Rdlr. Fridericia den 19de October 1786. H. de Hoffman. Hugift Stand, er herpaa Gaarden ved Døden Af J gangen Brændehugger eller Gaarskarl Jens Sørensen, hans ringe Efterladenskaber, er af mig paa Herskabets Vegne, taget under lovlig Skifte Behandling og ved offenlig Auction udbragt i Penge, det efter ham forefundne Skudsmaal oplyser at han er barnfød i Aalbye Sahl Sogn, paa Landtings Gods hvor hans Arvinger opholder sig, der efter givne Underret, ning skal være at en Bryder Christen Siversen, b. en dito Peder Sørensen, er en Syster Johanne Gift med Johannes Skræder i Aal, d. en dito Gift med Nels Ostergaard i Raast, alle paa Landtings Gods c. en Broder Nels Sørensen boende paa Grinderslesklosters Gods i Salling, foruden disse som alle skal være Døds faldet bekiendt, skal endnu have været en Broder navnlig Andreas Sørnsen, der forhen skal have opholdt sig ved Husum i det Holstenske, men efter givne Efterretning skal han i ugitt Stad, ved Døden være afgangen, disse og om fleere Arvinger ere til og i Live, indkaldes herved 3de gange i Rad udi den Viborgske Samler og Riber Stifts Adresse Contoirs Efterretninger, da Stervboet ei formaaer andet Proclama at bekoste at møde ved Skriverstuen herpaa Gaarden, enten selv eller med lovlig Befuldmægtiged, den 18de November før kommende til hvilken Tiid Skiftet ventes sluttet. Stervboets Cred- og Debitorer, indkaldes til samme Tiid, at møde elle i mødelade, da enhver efter Stervboets Tilstand skal veder fares hvad Lov og Ret medfører. Thyrsbech ved Veyr le den 6te October. 1786. M. Paulsen. Forvalter ved Godset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-10
Ære Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-11-10
onference Raadinde Muller i Kiøbenhavn har ladet opreise et Munument paa St. Peders Kirkegaard ved sin Families Begravelse over sin Salig Mand, denne berømte Naturforsker.