JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Da den 27de Julii, Aarsdagen efter Robespierres Fest, var vedtaget at høytideligholdes, skal der have været nogen Uenighed mellem Conventens tvende Partier, de gamle Dantonnister, der fældte Robespierre, og Brissotinerne, der havde været undertrykte af ham, hvilket Partie til denne Høytid skulde give Conventen en Præsident; og havde da Brissotinerne Lykken med sig, i det Reveillers Lepaux, een af de Fredløse, blev valgt. Det andet Partie skulde have udseet Tallien til Præsident; hvilket maaskee hindredes ved det, han just er bortsendt mod de landede Engelændere, midlertid haaber man, han kommer tilbage til Høytiden selv. Freron, der og var blant hiin Dags nidkiæreste Formænd, skal være vel tilfreds med det gjorte Valg, overtydet om, at hans Fædrelandet viiste Tienester derfor ikke glemmes. J øvrigt blev det den 23de decreteret, at denne Fest skulde holdes ligesaa simpelt høytidelig, som den 14de Julii, Conventen vil samle sig Klokken 10 i sin Sal, og da skal Musikinstitutet, ifald de høye Herrer Virtuoser behage saa betimelig at indfinde sig, opføre en Symphonie, og republikanske Sange, hvorpaa da Conventens Arbeider skulle fortsættes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
J Henseende til Landgangen saavel paa Qviberon Halvøen, som et Par andre Stæder der i Egnen, synes man i Paris alt at blive meere og meere roelig. Ved disse Efterretningers Afgang fra Paris løb Rygtet, at Hoche skulde have tilfægtet sig en ny betydelig Seier over Emigranterne; officiel Beretning var imidlertid ikke indkommet derom. Dog har man maattet tage den Beslutning i de angrebne Provindser, at hæfte de emigreredes Frænder, saavel som de ubeedigede Præster, der gjorde sig mistænkte, at de ikke meente Republiken det ærligen. Directoriet i Manchedepartementet og Districtet Coutames have ligefrem vægret sig ved at efterkomme dette Bud, som vilkaarligt, og ikke retfærdigt; ogsaa siger man, at Lanjuinais har ved Lovgivningscommitteen faaet det omstødt, midlertid er det mærkeligt nok, at just til samme Tid beedigede og ubeedigede Præster have holdt i Paris en Art Synode, hvorved 23 af de beedigede skulle have taget deres Eed tilbage, dog med Forpligtelse at leve fredelig med de øvrige; hvilken oprørske og landsforræderske Handling efter gammel Skik er bleven sluttet med et TeDeum. Ogsaa har hans Hellighed, der ikke er død, sendt alle Frankrigs Præster en Bulle, hvori blot de Præster, der ere blevne edsvorne Bisper, skulle være udelukte fra Naaden, saalænge de ikke gienkalde deres Eed, og lægge deres Bispestav for hans allerhelligste Fødder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Hvad Biskop Gregoire, denne Catholik af Hoved og Hierte, vel vil sige dertil, Blant andre mærkelige Decreter, man af den ny Constitutionsact har taget, er det og besluttet, at ogsaa de 500, for ikke at ansees som Ynglinge, enten skulle være Ægte eller Enkemænd, da den der ikke opfylder en god Borgers første Pligt, Ægtestanden, ikke kan være en god Lovgiver, tillige skal Lovgivnings-Committeen foreslaae en Lov mod de alt for lette Skilsmisser, som man da endelig er kommen efter at være skadelig for Moraliteten. Hvad det første Decret angaaer, da - uagtet den Sætning, det grunder sig paa ikke er urigtig - beklager man med Føye, at det udelukker mange værdige Mænd, hvoriblant nævnes Sieyes, Cambaceres, Dannou, Lesage, Boudin, Freron, lutter fortiente Convendeputerede, Røderer, Medlem af første National-Forsamling, og siden Syndicus i Paris, Vaublane, den veltalende Feuillantiner i anden National-Forsamling, Barthelem, Gesandt i Basel, Grouelle i Kiøbenhavn, General Pichegru, o. fl. som man vel maatte ønske til Lovgivere. Grev Lukner, Sønnen, er kommen til Paris, at anholde om sin henrettede Faders, Feldmarskallens Eiendomme. Han har ikke blot faaet disse tilbage, men og eet for hans Fader høyt ærefuldt Decret, hvor det hedder, at Exmarschal Lukner faldt under det friehedmyrdende Parties Sværd, og førtes af dette Partie paa Skafottet, fordi det frygtede hans Talenter og fyrrige Patriotismus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
London, den 28de Julii. Prinds Frederik af Oranien er i forrige Uge gaaet til Tydskland, at paatage sig Commandoen over den hollandsk stattholderske Armee, der - saa ofte Aviserne end have forsikkret det Modsatte – skal danne sig paa Hollands Grændser; ogsaa have de franske Emigranter, der ere antagne ved det hollandske Artillerie, faaet befaling, ligeledes at begive sig did. nen Lord Moira er afvigte Søndag gaaet til sin Expedition. Ved sin nylige Samtale med Ministrene - da det hedde, han vilde nedlægge sin Plads - skal han have udvirket, at foruden Emigranterne ham ere lovede 14 brittiske Regimenter Infanterie, og to Cavallerie. Da denne Hær ikke saa strax kan være seilfærdig, meener man, hans Tog ikke er stilet mod Frankrig, men mod Holland, hvor man venter betydelig hollandsk Medvirkning!!!¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Et Emigrantbrev fra Fort Penthievre den 16de mælder, at de efter nogle Skærmydsler havde gjort et Angreb paa den fiendtlige Leyr ved St. Barbe. Fienden havde stærkt befæstet sig, midlertid tog man uden Møye to Leyre bort; men i det man nærmede sig den tredie, aabnedes et fordækt Batterie, der gjorde megen Skade. Grev Hervilly commanderede Retiraden, og blev saaret. Fienden blev ved Kanonbaadene hindret fra at forfølge dem. Paa samme Tid var et Corps paa 2000 Mand under General Vauban landet ved Cornae; men maatte gaae ombord igien, da det ikke hurtig nok kunde komme bort med. Den 13de var der kommen Forstærkning fra Engelland, men de leed Mangel paa Ammunition og Levnetsmidler. Paa Halvøen Qviberon var 10000 Mand, og formedelst dens Beliggenhed skulde Fienden have ondt ved at bloqvere den, som hans Hensigt syntes. J Træfningen den 15de mistede Emigranterne to Feldtstykker, og da Hervilly blev saaret, og ikke kunde commandere Retiraden, gik Grev Cambreuil i Land, og tog Sommanden. Fra Øen Wigth er afgaaet 40 Transportskibe med 6 Regimenter Britter, og 3000 Emigranter komme fra Bremen og Jersey. General Grame commanderer dem. Hendes Kongelige Majestæt og de Kongelige Prindsesser puddre sig allernaadigst ikke i denne Meeltrang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Endnu eengang fortæller man, at Regieringen paa Cap har erklæret sig for Statholderen, og anholder de hollandsk ostindiske Skibe, paa Demerary har derimod Gouverneuren svart den engelske Magt, der opfordrede ham i Statholderens Navn, at han var ikke betroet Øen af Statholderen, men af Generalstaterne, og at han vilde drive Magt tilbage med Magt. Da nu de Engelske vare for svage til at prøve derpaa, seilede de til St. Vincent, hvor de skulle ret være komne tilpas. Samme Brev, som berettede dette, tilføyede, at Oprørerne paa Grenada næsten vare bragte fuldkommen til Rolighed; men et andet Brev fra Barbados mælder, at Grenada var ødelagt paa 7 Aar, og kun faa Plantninger tilbage der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Kiøbenhavn, den 10 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Vinden. 3 August. Varme. V. S. V. N. V. N. V. S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Spørgsmaal: Da det ikke drages i Tvivl, den Kongel. Brand og Vand-Commission jo efter den sidste ulykkelige Jldebrand haver undersøgt, om Brandmajoren ved samme haver iagttaget de ham ved Jnstrux paalagte Pligter, vilde det da ikke være meget beroeligende for den uafbrændte Deel af Staden, om dens Jndvaanere blev bekiendtgjort denne Undersøgelses Udfald; og i Tilfælde denne Undersøgelse ikke til Dato er foretaget, bør ikke da hans Jnstrux sendes til den af ham selv ansøgte Commission, for at undersøges, og Udfaldet bekiendtgiøres for Publicum, hvis Velfærd udi ulykkelige Jldebrands Tilfælde saa meget dependerer af en Brandmajors Conduite; ligesom var det ikke meget oplysende for Jndvaanerne, at den benævnte Jnstrux offentlig var bekiendt. Herpaa udbedes reelt tænkende Borgeres Svar i Aviserne bekiendtgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. AB. C. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions-Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-10
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Kiøbenhavns Aar. No. seduun, anuun. mur. Post-Tidender. len. Fredagen, den 14 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz Paris, den 27de og 28de Julii. Den 25de anmeldte Lesage i Conventen, at Almeenvelscommitteen samme Nat havde faaet en Coureer fra den ved Vestarmeen staaende Repræsentant; men man maatte tillade ham, at lade dens Depecher være uforelæste, da de indeholdt militaire Planer, som det var vigtigt at holde hemmelige; midlertid bekiendtgjorde han deraf den i foregaaende Blad bekiendtgjorte Seyer ved Fortet Barbe. Men denne officielle Efterretning var blot Forbudet for en meget større, for det Emigranternes fuldkomne Nederlag – hvorom ligeledes foregaaende Blad meddeelte en løselig Beretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Conventen helligholdt just den 27de Julii den ved Robespierres Fælding saa navnkundige 9de Thermider. Efter Opførelsen af Chenniers Hymne betraadde Tallien - der allerede, som Robespierres første Styrer, desuden var Dagens Helt - Talestolen under det lydeligste bifald. Almeenvelscommitteen - sagde han har sendt mig og Blad til Occanens Strandbred – i det Ærende, at seyre, - og de republikanske Tropper have seiret. Emigranterne, som have fordristet sig at betræde Fædrelandets Grund, og Pitt har spildt deres Bestræbelser. Fortet Penthievre – Navnet Sansculotte er naturligviis ligesaavel proscriberet i Talliens, som i Puysayes Mund, og Emigranternes forskandsede Leyr paa Halvøen blev angreben med 3000 Mand af Nordarmeen, stormet, og, trods alle Vanskeligheder og en rasende frygtelig Storm, indtaget i Natten til 21de Julii. Emigranternes Hær, 10000 Mand stærk, blev nødsaget at strække Gevær, og tildeels flygte til en Klippe, hvorved de i den mørke Nat leed ligesaameget som vi, af de engelske Fregatters Jld. Listen paa de fangne Emigranter, hvoriblant Bispen af Dol befinder sig med sit Klærkeskab, skal trykkes. Den unge Sombreuil – formodentlig en Søn af Jnvalidehotel-Gouverneuren, der især er bekiendt af det, han ved sin Datters Kierlighed, blev reddet fra Septembermorderne – anførte 8 Regimenter, der først den 19de Julii vare ankomne fra Engelland. Efterat vore Tropper under General Hoche havde viist det meest glimrende Mod, gave de nu Prøver paa den største Menneskelighed mod de Fangne og Saarede. Vort Bytte indeholder blant andet Proviant og Munderingssorter for en Armee paa 40000 Mand, og 6 Skibe med Rum, Brændeviin og Proviant, der Aftenen tilforn vare ankomne. Conventen decreterede nu, at den brestiske Armee havde gjort sig vel fortient af Fædrelandet; og virkelig har saavel den, som og Tallien, herved paa det kraftigste fralagt sig enhver Mistanke for Royalismus, man hidtil har søgt at kaste paa dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Endnu ville vi til denne Beretning, paa det vore Læsere kunne oversee det samlet, tilføye følgende Udtog af de londonske Beretninger om denne Emigranternes Ødelæggelse: Emigranterne have fra Engelland medbragt Spiren til deres Nederlag og Tilintetgiørelse; i det de havde rekruteret forskiellige af deres Korps af de i Engelland værende franske Krigsfanger – hvilke, have foregaaende Tidender fortalt – man truede med at betage deres daglige Underholdning, hvis de ikke toge Tieneste Disse Folk bleve da efter Lan mod deres Fædreland. dingen gandske utroe; ellers havde Halvøen været at forsvare med det halve af det Korps mod enhver Magt. Ved nogle Corps fattedes og Disciplinen aldeles; Desertionen tog Overhaand; alting blev forraadt til den franske General Hoche, og saaledes stod han den 21de om Natten uden for Fortet Penthievre, uden at der skede et eneste Skud, og Besætningen selv hialp ham i Besiddelse deraf. Soldaterne af Hervillys Corps skiød paa deres egne Officerer, og hele Corpset Drenay strækkede Gevær. De øvrige Emigrantcorps, især Sombreuil, Leon, og Damas fægtede som Fortvivlede. At beskrive Fægtningens Heede og Forvirring, er umueligt. Emigranternes Avantgarde, og mange af Corpset, gik over til Fienderne, og streed nu selv mod de Emigrerede. Man slog løs paa hinanden, uden at kunde giøre Forskiel paa Ven eller Fiende. Sombreuil værgede sig saa tapperlig, da han bedækkede Retiraden, at man paastaaer, Hoche tilstod ham Capitulation, da han tilsidst maatte overgive sig. Grev Damas er blandt de Døde, og skal have aflivet sig selv; de to ikke langt fra Qviberon beliggende smaa Øer, Houat og Hodie, vare det Tilflugtsted, hvorhen de fra Halvøen reddede Emigranter, Qvinder og Børn - efter nogle 2000, efter andre 200 Siæle henbragdes af engelske Skibe, de øvrige, otte tusinde i Tallet, ere enten fangne, saarede eller dræbte. Var Grev Hervilly ikke den 18de bleven saaret og utienstdygtig, kunde denne store Ulykke maaskee endnu bleven undgaaet. Puisaye, der anførte det hele Tog, skal vel have havt al muelig god Villie og Jver, men ikke været Mand til et saa vanskeligt Foretagende. Andre Tidender tilføye, at bemeldte Puisaye har reddet sig til Hougt, og at Her villy er ankommen til Plymouth. Af 90 Officerer af dennes Regiment ere kun 30, og af 1600 Gemene kun 180 tilovers; af de 1300 Mand, Sombreuil bragde fra Tydskland, ere kun 49 undslupne. Nogle meene, at der endnu skulde kunne drages Fordeel af Royalismen i Bretagne – hvis Tid vel nu snart vil aldeles være forbi, imidlertid er det kun idel Selvbedrag. Var en Armee – hedder det videre – strax bleven sendt derover, istedet for en Haandfuld Mennesker, havde der maaskee været noget at udrette; men nu er Republikanernes Magt saa frygtelig, at den hele tydske Armee vilde der giøre ligesaalidet Jndtryk paa dem, som sidste Aar paa Nordregrændsen. - Man haaber og, at denne Erfaring vil bevæge Engelland til at opgive Grev Moras Tog, med mindre det skulde være sigtet paa Holland, i hvilket Tilfælde man lover sig meere godt deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Den sidst anførte Artikel, at Medlemmerne af de 500 Raad skulde være Gifte eller Enkemænd, fandt kraftig Modsætning. Nogle anmærkede, det ikke behøvedes, da man desuden i den Alder for gierne gifter sig. Andre, som ikke have været stærke i Historien, anmærkede, at Pompeius, Cæsar, Bayard, Voltaire, og J. J. Roussenu heller ikke var gifte. Talot raabte, der syntes at være en Gifterfaction i Conventen. Lareveillere Lepaux menede og det burde være en Udmærkelse for Oldingsraadet; midlertid gik det dog, især af moralske Grunde, igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Den 26de indgav Courtois Sikkerhedscommitteens i et heelt Aar ventede Beretning om forrige Aars 27de Julii. Meget maae denne have afveget fra hans pedantiske Beretning om Robespierre, siden den erklæres for mesterlig. Man havde opsat denne Jndberetning saa længe, sagde han, da man maatte være vis paa Seyren, inden man istemmede Seyersange, og for at kunde samle Materialier til et for Efterslægten bestemt Malerie. Marii og Sylle Grusomheder vare ikke at ligne mod Robespierres, og de romerske Provindsers daværende Ødelæggelser kom ikke de franske Departementers nær. Vore Tyranner havde forjaget Moralen af Frankerig, som Roes af Jtalien. Under disse Grusomheder havde Robespierres, St. Just, Henriot, Barrere, o. s. v. i PassyGouche, Clussy, og Auteuil, overgivet sig til alle Udsvævelser og Overdaadigheder. Hos Deschamps, een af Robespierres lønlige Agenter, havde man fundet et Sølv signet med Paaskrivt: Deschamps, de Riges Fiende, men hans Huus havde viist, han ikke var Fiende af Riigdomme. Disse Undertrykkeres indbyrdes kiæmpende Æresyge havde Nationen sin 27de Julii at takke. Robespierre havde ikke meere vildet arbeide i AlmeenvelsCommitteen; men ved tre af sine Tilhængere fortsat sin Jndflydelse der. Hos Jacobinerne havde han i en troeløs Tale forberedet en ny 31 May. Den fabelagtige Helt Viala Seyers Blus skulde tillige været de dydigste Convendeputeredes Liigfakler. Han havde da holdt en Anklagetale mod Regieringen, og St. Just gientaget den næste Dag; men da vore kjække Mænd ilede paa Talestolen, havde revet Masken af denne, og anklaget ham, saavelsom Tyrannen. Conventen havde gjort sin Pligt; men Tallien havde været den første, der i denne Sal havde ladet Friehedens og Hævnens Stemme lyde; og ham vilde Eftertiden hellige en evig Erkiendtlighed. Denne nye Brutus havde fundet meere end een Cato til Understøttelse, og saaledes var Fædrelandet blevet reddet. Synderlig nok er det imidlertid, at, naar man vil eftersee, hvo de Catoner vare, der først understøttede denne Brutus, komme Billand, Varennes, Cambon, Collot, Vadier paa Listen, endnu førend Freron, og Delmas og Merlin fra Thionville!!
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Haag, den 28de og 31te Julii. J Dag giør vor Flode i Texelen og andre Rigets Havne sig færdig at krydse i Nordsøen; den bliver ledsaget af adskillige bevæbnede Fregatter og Brigger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
J Gaar har man igien fyret stærk ved Mundingen af Maasfloden, for hvilken de Engelske bestandig vise sig. For at fordrive dem, fyres paa dem fra Batterier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
J Gaar ere atter mange Franske marcherede herfra til Brabant; i Almindelighed ere de i ringe Tal, og man tvivler endog paa, om 25000 Mand, som siges at skulle overlades vor Republik, for nærværende Tid befinde sig i vore Lande; thi i mange Stæder ere slet ingen mere. Af vor forrige Garnison er endnu kun Schweitzer Garden tilovers; de andre tre Garderegimenter ere allerede aftakkede, afvæbnede, og for det meste adskilte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Hollands Repræsentanter have besluttet, at deres Samlinger ikke skulle holdes offentlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Frankfurt den 28de. For kort siden kom til Aschaffenburg en Oberst fra Condes Armee, for at opfordre de der i Mængde værende Franske at gribe til Vaaben og rykke i Feldten, under Truesel, at de ellers, naar Frankerig erobredes, skulde have deres gamle Privilegier fortabt. Naar, svarede Lacedemonierne ved en lignende Leilighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Basel den 25de. J Dag har Barthelemy officialiter kundgjort vor Magistrat, at Freden mellem Frankerig og Spanien Natten mellem den 23de og 24de ved ham og Ridderen Yriarte er undertegnet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
London, den 31te Julii. J Gaar er Admiral Caltwell kommen med Fregatten Blanche tilbage fra Vestindien. Efterretningerne derfra lyde sørgelige. Den Handelsflode, der under Admiral Manns Bedækning seylede herfra, blev, efterat han havde forladt den, adsplittet ved en Storm, og 14 Skibe, der havde 100 Mand ombord, ere tagne af 3 fiendtlige Fregatter, og bragte til Guadeloupe. Saaledes lyde i det mindste Efterretningerne paa Loyds Kaffehuus. Admiralitetet veed endnu kun af 2 Transportskibe, og 4 andre, der ere tagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
General Struword har maattet forlade St. Lucia.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Kiøbenhavn, den 14 August. Den 5te August er den første Expeditionssekretair ved det tydske Cancellie, Justitsraad Müller, udnævnt til Amtmand og Landfoged paa Femarn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
J Tallotteriets 544 Trækning i Wandsbeck, den 11te August, udkom følgende Nummere: Hos Holbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. Qvartals=Sædler til samme Priis. ABC. Catechismusser og Evangelii Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=PrædiMonsens Søebog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Rostoks Huus- og Reisepostil. kener. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forstmans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos. Catechismus Integer. Donat og Aurora Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-14
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter, Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Kiøbenhavns Aar. No. Riis nu hvor Post-Tidender. milie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Mandagen, den 17 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-17
Paris, den 1ste August. Treilhard har meddeelt Conventet to vigtige Nyeheder, nemlig: en nye Sever over Spanierne, og den strax derpaa sluttede Fred med Spanien. Fra den erobrede Stad Vittoria skrive Repræsentanterne Anguis og Meillan under 18de Julii: "Vi ere nu som Seyerherrer i denne Stad. General Monceys loge Manoeuvre bragte den spanske Armee i Uorden. To af vore Colonner forfulgte den Deel, der var bestemt til Biscaias Undsætning, og trak sig til Bilbao; hvor Spanierne dog ey kunne holde sig længe. - Men ikke blot en Seyer, blev Treilhard ved i sin Rapport; "Seyerens herligste Frugt, Freden, har den franske Republik sine stridbare Armeer at takke. Republiken har nu een Fiende mindre, og een Allieret mere".