JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
J. Bornholms Avis af 20 Febr. læses Følgende: J den stærke Storm i Løverdags Morges, saae man en Slup tæt ud for Rønne, som tonede Flag, for at blive hjulpet ind i Havnen, hvorfor øieblikkelig tre behjertede Mænd, Havnefoged og Overlods Niels Larsen Rønne, anden Lods Johannes Grønbech og Fisker Peter Valentin toge ud med Lodsbaaden for at komme Sluppen tilhjælp, men da de vare komne udenfor det søndre Rev, vilde de vende for at komme nærmere imod Fartøiet, en Bræksøe, kuldkastede Baaden, saa den vendte Kjolen iveiret, og de tre brave Mænd bleve et Rov for de fraadende Bølger. J nogle Øieblikke kunde man fra Sluppen see Johannes Grønbech holde sig oppe og der kastedes strax et Toug ud til ham; men allerede for sildig; han sank i det samme. Da man fra Havnen saae dette sørgelige Skue, tog atter en Baad med 5 uforsagte Søfolk ud, i Haab om at redde de Forulykkede; men forgiæves. Jnden de med største Anstrængelse kom derud, var der ikke andet at see end den kantrede Baad, som senere er drevet iland tæt ved Byen med knækket Mast. De vare alle Tre Familiefædre, og Fisker Peter Valentin efterlader sig endog Kone med 7 smaa Børn i meget fattige Omstændigheder. Liget af Johannes Grønbech er skyllet iland, hvorimod der endnu ikke har viist sig mindste Spor af de tvende andre. – J samme Blad af 27de Febr. hedder det: J Løverdags Formiddag Kl. imellem 9 og 10, tog en Fiskerbaad herfra Havnen ud, for at hente nogle Laxeredskaber i Land. J Baaden befandt sig tre unge raske Søfolk, Hans Peter, Peter Sonne og Hans Koefoed, alle Tre hjemmehørende i Saltuna i Østermariæ Sogn. De havde i Vinter været meget heldige med deres Laxe fiskeri og skulde til Foraaret have været med Spitsbergerfarerne som Harpunerere. Da de tog ud var det temmelig godt Veir, men henimod Middag begyndte det at blæse i Forening med Sneefog, og man kunde fra Havnen see, at de satte Seil til forat gaae ind efter; men med Eet vare de igjen tagne ned og man tabte dem snart af Syne. Uveiret tog mere og meere til, saa det var umuligt for dem at komme tilbage. Jhvorvel det var forbundet med Livsfare i et saadant Veir at vove sig ud, tog desuagtet lidt efter Middag en lille Jagtbaad med 5 uforsagte Mænd, hvoriblandt Capitainerne Schor og Lerche, førende Galeasen "Det gode Haab og Skonnertbriggen Julius, begge Spitsbergerfarere, og hjemmehørende heri Havnen, ud for om muligt at redde de Ulykkelige. Hen paa Eftermiddagen frygtede man for, at ogsaa disse skulde være forulykkede, da de i Sneefoget umuligt kunde see Land, hvorfor der hvert Qvarteer til langt ud paa Aftenen fra Havnen løsnedes Kanonskud, for at over tere dem om Afstanden. De kom da ogsaa lykkelig tilbage henimod Kl. 9 om Aftenen, men havde kun faaet ringe Løn for deres ædle Gierning, da de ikke havde sporet det Mindste til Fiskerbaaden, og der er saaledes al Sandsynlighed for, at de ere blevne et Offer for det rædsomme Hav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Reisende fra den 20de til den 27de Marts 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Garver Bang; Tømmermester Rasmussen; Feldbereder Scharff, Kjøbmændene Melchior og Lobsen. Med Personposten: Skolelærer Fischer; Dhrr. Wiberg, Unna og Friise; Student Rheinlænder; Pastor Biering. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten Dhrr. Schiøtt og Wahrendorph. Jomfru Philipsen; Dhrr. Bønsøe og Falck. Med Personposten: Fru Sidenius; Dhrr. Bang, Berg og v. Platen; Stud. Rheinlænder. O'Connell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
AVERTISSEMENTS. Dampskibet Königinn Caroline Amalie af Flensborg. begynder, hvis Jsen tillader det, dets ugentlige Farter den 31te Marts førstkommende, mellem Flensborg og Kjøbenhavn og Kbhvn. & Aarhuus, anløbende Bruns niss, Svendborg, Lohals, Gaabense og Kallehauge (Koster anløbes ikke; men Reisende derfra ville let kunne komme til Kallehauge, for derfra at indskrives med Dampskibet eller afgaae fra samme).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Touren mellem Kjøbenhavn & Aarhuus begynder fra 1ste Mai. Skibets Farter ere bestemte saaledes: fra Flensborg til Kbhvn. hver Søndag Middag Kl. 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Kbhvn. til Flensborg i April Maaned hver Onsdag Morgen Kl. 5, og fra Mai Maaneds Begyndelse hver Fredag Morgen Kl. 5. Kbhvn til Aarhuus hver Onsdag, Morgen Kl. 5. "Aarhuus til Kbhvn, hver Torsdag. Morgen Kl. 5. Skibet anløber Gaabense paa Touren. fra Flensborg hver Mandag Formiddag Kl. 9 a 10. "Kjøbenhavn, i April hver Onsdag. Formiddag Kl. 10 a 11, og fra Mai Maaned og fremdeles, hver Fredag Formiddag Kl. 10 a 11. Taxten bliver følgende: fra Gaabense 1 Plads. 2 Plads. Dækket. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Rbd. Mk. til Flensb. eller Brunsv. 6 2 4 2 2 2 "Svendb. eller Lohals 4 3 3 = 1 3 "Kallehauge. . . . . . 1 2 = 5 - -"Kjøbenhavn. . . . . . 3 3 2 3 1 3 J ovennævnte Priser er alt indbefattet. Der gives ingen Rabat. Uconfirmerede Børn betale det Halve. Herskaber betale for deres medhavende Domestiker det Halve af den Plads de selv have valgt; men i hvert Tilfælde blive Domestikerne anviste Plads i 2den Kahyt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Som Dækspassagerer modtages kun Matroser, Haandværkssvende og Soldater, og vil det blive strængt paaseet, at ingen andre Jndivider indskrives paa denne Plads, og især ingen Fruentimmer. - For en Hund betales 1 Rbd. paa alle Stationer. Nærmere Underretning faaes hos Gaabense den 24de Marts 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Jfølge Underretning fra DampskibserUpeditionen i Flensborg, kan Dampskibet J Königinn Caroline Amalie, formedelst Jis, ikke afgaae fra Flensborg, som tidligere averteret, Søndagen den 31te Marts, men Farten udsættes derfor til 7de April; hvis der imidlertid til denne Tid ikke skulde være aabent Vande, skal det betids blive bekjendtgjort gjennem dette Blad. Gaabense den 27de Marts 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
En Discipel til et af de større Provindsial Apotheker søges til 1ste Mai. Dette Blads Redaction giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Undertegnede afholder med Øvrighedens Tilladelse en Point=Skiveskydning Langfredag den 5te April. Der vil blive skudt saavel med glatte som store og smaa riflede Geværer og Gevinsterne ville blive af en feed Stud, Værdi 50 Rbd., deelt i 7 Gevinster. Betalingen for et dobbelt Numer 1 Rbd. og for et enkelt 4 Mk. Begyndelsen skeer Kl. 1 1/2. Det bemærkes, at med Stang-Rifler skydes paa 120 Alens, med smaa Rifler 100 Alens og med glatte Geværer 70 Alens Distance. De øvrige Bestemmelser ville blive bekjendtgjorte paa Mødestedet. Flintinge den 22de Marts 1844. Jørgen Suhr. Sognefoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Med første aabne Vande afseiler UnderEtegnede til Kjøbenhavn, hvortil medtages Fragtgods. - Hvo der endnu maatte være i Besiddelse af Øltræer, som af mig ere dem leverede sidste Efteraar, bedes at lade disse bringe ombord, senest indtil Mandagen den 1ste April. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
En confirmeret Dreng kan, enten strax eller til Paaske, blive antaget i Lære hos Sadelmager Loue i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Salg af Egebark. J tilstundende Foraar vil blive solgt underhaanden; fra de kongelige petersgaardske Skove: circa 35 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 250 Skpd. hakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Falster: 1. Hvededahls og Waalse Forstdistrict; circa 20 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 180 Skpd. hakket tør Speilbark; 2. Westensborgs Forstdistrict, circa 9 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 70 Skpd. hakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Lolland; circa 23 Skpd. hakket tør Speilbark. Det bemærkes, at Barken fra de petersgaardske Skove samt fra Hvededahls og Waalse Forstdistrict kan – om ønskes - af Forstvæsenet besørges leveret ombord nærmest ved Oplagsstederne, eller ogsaa leveret til Kjøbenhavns Havn, naar de dertil fornødne Sække leveres af Kjøberne. Barken sælges paa Forlangende, ogsaa i aldeles grøn Tilstand. De Lysthavende ville portofrit og forinden førstkommende April Maaneds Udgang, indsende skriftlige Begjæringer til Undertegnede med Opgivende om, hvor stort Qvantum Bark der ønskes, samt – for at undgaae enhver videre Correspondence – hvilken Betaling derfor maatte bydes, hvorefter den eller de Høistbydende, hvis Bud maatte findes antageligt, kunne forvente snarest muligt herfra at vorde meddeelt det Fornødne i saa Henseende og senest inden Udløbet af de 3 første Uger i Mai Maaned d. A., i hvilket Tidsrum de altsaa maae staae ved deres gjorte Bud. Slutteligen tilføies, at Kjøberne blandt Andet ogsaa er pligtige til, paa Forstvæsenets mulige Forlangende, at deponere Halvdelen af vedkommende Kjøbesum strax efter at deres Bud er antaget i en af de dem nærmest værende kongelig Kasser. Hegnetslund pr. Kjøge den 27de Marts 1844. Wedell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Auction. Det Stervboet efter afdøde afskediget Toldbetjent Ol Larsen tilhørende og i Roegaden her i Byen under Matr. a 95 Ltr. b. beliggende Huus, bortsælges ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 1ste, Tirsdagen den 9de og Mandagen den 15de April d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 24de Marts 1844. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen afdøde Tømmermester Rasmus From indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret den 23de Marts 1844. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og ved Underretten, ere Creditorerne i forhenværende Postmester, Cancelliraad Adam Frederik Jantzens Stervboe her i Byen, med tolv Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 21de Marts 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst i Overretten og Underretten, ere Creditorerne i her afdøde, forhenværende Degn og Skolelærer, Niels Børgesen Nørbecks Stervboe indkaldede med tolv Ugers Narsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbings Skifteret paa Falster, den 21de Marts 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-28
Proclama. Ved Proclama af 12te dennes, der er læst ved Underretten, og snarest muligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Toldbetjent Ole Larsen og forhen afdøde Hustrue Ane Larsen her i Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmeldt og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig og legitimere deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 24de Marts 1844. Fasting. Hammerich Jens Schwensen, Hans Kongelige Majestæts virke lige Cancelliraad, Byfoged og Byskriver i Nysted samt Birkedommer og Birkeskriver paa Grevskabet Christiansholm, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Tidemand i Nykjøbing som befalet Sagfører for Ane Hansdatter i Freilev, der under 14de Juni f. A. er meddeelt beneficium paupertatis til Skilsmissedoms Erhvervelse over hendes for flere Aar siden bortreiste Mand, Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, indstævnes herved i Henhold til Forordningen af 29de Mai 1750 og 11te September 1839, bemeldte Jndsidder Hans Nielsen med Tilnavn Erreboe, sidst boende i Freilev By, Kjettinge Sogn i Lolland, tilat møde under Grevskabet Christiansholms Birkeret, som holdes paa Raadstuen i Nysted Onsdagen den 14de August førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, for der og da at see Documenter i Retten fremlagte, at paahøre stævnte og ustævnte Vidners edelige Forklaring betræffende Jndstævntes Bortreise og hvad videre dermed staaer i Forbindelse, derefter Sigtelse og Saggivelse at modtage, Paastand at anhøre samt Dom at lide til aldeles Ophævelse af det mellem ham og Citantinden, indgaaede Ægteskab, Erstatning af Sagsomkostninger m.v., alt efter den inden Retten nærmere fremsættende Demonstration og Paastand. Til Vidner indstævnes under Lovens Fals maals Straf til ovennævnte Tid og Sted at møde, Huusmændene Lars Pedersen og Peder Pedersen i Freilev, samt Jndsidder Christen Hansen i Kjettinge, for i foranførte Anledning edeligt Vidnesbyrd at afgive, og endeligen indstævnes Hr. Procurator Dahlstrøm af Nykjøbing til Møde samme Tid og Sted, for som den Bortreistes beskikkede Defenfor at lagttage hans Tarv. Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under min Haand og Embedssegl. Grevskabet Christiansholms Birks Contoir, Nysted, den 22de Marts 1844. Schwensen. (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Lollands Falsters Tidende. Sui Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, Løverdagen den 30. Marts. No 38.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskab holdt i Løverdags et Møde, hvorved samme atter fik en Tilvært af 33 nye Medlemmer. Det aabnedes med tvende nye Digte af Grundtvig og Jngemann. Profesfor Høyen holdt derpaa et Foredrag, hvori han udviklede, hvorlunde Norden fra sin i saa mange andre Henseender saa rige og herlige Hedenold ikke havde modtaget nogen Konst, hvorledes det kun var fattige og fremmede Brokker af en christen Konst, der med den nye Religion tilførtes os fra Syden, hvorledes det Aristokrati, der i flere Aarhundreder regjerede og mishandlede Landet, ikke hos os som paa saa mange andre Steder satte sin Stolthed eller sin Forfængelighed i at fremme Konsten, aldrig strakte sin sparsomme Virksomhed ud over Grav capellets og Familieportraitets snevre Kreds, hvortil derhos altid benyttedes fremmede Hænder. Konsten i Norden var derfor ikkun nu en svag om end meget lovende Begyndelse. Men i een Henseende havde Norden dog mægtigen grebet ind i Verdens Konstudvikling, idet den havde frembragt den nye Tids største Konstner, Thorvaldsen, han yttrede: Det Forældede ved Konstacademierne kan vel antages som almindelig erkjendt, og træffende har en aandfuld Forfatter kaldt dem Drivhuse, som den første, kraf lige Vaarsol vil gjøre aldeles overflødige. Og dog, havde vi ei havt Frederik den Femtes Stiftelse, havde vi efter Sandsynlighed ei heller havt Thorvaldsen. Det var Academiet, som gav denne sjeldne Genius, hvis ungdommelige Frygtsomhed hartad var større end hans Talent, Mod til at vove det første Forsøg, det var Academiet, som sendte ham til Rom, hvor han fandt varme og formaaende Beskyttere, hvor Kræfter, der ellers stode i den uforsonligste Kamp, fredelig enedes om at aabne ham den meest forønskede Leilighed til at smykke sin Tinding med en Seierskrands af europæisk Navnkundighed. Havde det danske Konstacademi ingen anden Fortjeneste end den, saa havde det ene herved vundet den gyldigste Adkomst til kjærligt at erindres. - Men vi bør tillige vel ihukomme, at Thorvaldsen tilhører Europa og navnlig Jtalien, i det mindste ligesaa meget som os. Det var engelske italienske, tydske, russiske Rigmænd, det var fremmede Fyrster, som satte ham i Virksomhed i henved en halv Menneskealder, medens han for os kun udførte en Døbefond til en fynsk Landsbykirke, og de fire runde Basrelieffer, som nu paa deres høie Stad over Slotsporten ere unddragne Nydelsen. – Da han førstegang igjen (1819) saae sit Fødeland, da var han omgiven af hele den Glorie, som et stort Navn giver. Hans Værker kjendte vi for en stor Deel knap af Navn, vi jublede hans Berømmelse imøde førend vi endnu kjendte hans Bedrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
J Thorvaldsens oprindelige Testament vare Küchler, Bravo og en romersk Advocat Rice nævnte som Testamentsexecutorer for hans Boes romerske Anliggender, men dette maa antages at være bortfaldet ved det senere Codicil, hvorved, som bemærket, Collin, Thiele, Schouw, Clausen og Bissen (i Stedet for de tvende Førstnævnte og Freund) med udstrakt Fuldmagt ere indsatte som Executorer, tilligemed et Medlem af Magistraten, som i et i Mandags afholdt Møde dertil har udnævnt sin Chef, Overpræsident Kjerulff. Disse have nu, til at tage alle Thorvaldsens Konstsager i Rom under Bevaring og arrangere hvad dermed staaer i Forbindelse, befuldmægtiget den danske Consul i Livorno, Hr. Dalgas, en Mand, der med sin offentlige Charakteer forener Kraft og levende Jnteresse for Sagen, ligesom man, da han ikke er saa nøie bekjendt med alle Forholdene i Nød Rom, har adjungeret ham Hr. Bravo. Tilat bringe Thorvaldsens Pengesager i Rigtighed, er dennes Ven, den würtembergske Consul, Hr. Kolb, befuldmægtiget, og denne Deel af Affairerne kunde vistnok ikke betroes til meere kyndige og virksomme Hænder. Hvis, som Kjøbenhavnsposten har berettet, en Broder af Thorvaldsens afdøde Svigersøn reiser til Rom, er dette i alt Fald ikke efter Foranledning af Executorerne. Til curator bonorum er Cand. juris (Fædrel.) Brock valgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Hr. Pastor Schiørring i Skanderborg har besvaret den til ham i Horsens Avis fremsatte (ogi dette Blad meddeelte) Anmodning saaledes: "Naar de unavngivne flere Borgere, der have forlangt en venskabeligst Anmodning" til mig indrykket i No. 31. af denne Avis, ville henvende sig til mig enten directe eller igjennem mine Foresatte, er jeg villig som pligtig, at svare for mit Forhold, og haaber med Guds Bistand at kunne det. - Jøvrigt finder jeg det bedst harmonerende med min Stilling som Religionslærer ikke videre at inqvirere om Forfatterne til det omhandlede Jnserat, med mindre Nødvendighed, dertil skulde tvinge mig. - 48 navngivne fredeligsindede Borgere af Skanderborg erklære nu Horsens Av: at de hverken have havt Lod eller Deel i det i f. Bl. indrykkede, smudsige, anonyme Stykke imod Pastor Schiørring, hvem de ikke have Noget imod og hvem de nødig vilde have skulde ansee dem deelagtige i hvad nogle enkelte, af ubekjendte Hensyn og Grunde, ubetænksomt kunne finde for godt at smøre op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Af Borgerrepræsentantskabets Forhandlinger erfares, at det er i Værk at afskedige Skarpretteren, i Kjøbenhavn, der har været under Tiltale for sit Forhold ved to Executioner af Livsstraf, men ved Hof= og Stadsretten er bleven frifunden. Repræsentanterne have erklæret sig for at indrømme ham de to Trediedele af hans Løn. (Foruden den tartmæssige Betaling for hver Execution har han af Stadens Kasse 200 Rbd. og 100 Rbd. til to Medhjælpere, 120 Rbd. som Garnisanskarpretter, og 200 Rbd. som Skarpretter for Kbhvns og Frederiksb. Amter.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Den levende Jnteresse, der fra mange Sider er viist for Jdeen om at faae de Bissenske Statuer i Universitetets Vestibule udførte i Marmor, har allerede bragt den indsamlede Sum op til halvsjette tusinde Rbd. Deraf have Studenternes dramatiske Forestillinger alene indbragt et Overskud af 1100 Rbd. Capitalen har nu atter faaet en Til vært ved den Concert, som Studentersangforeningen nylig har givet i Universitetets Solennitetssal. i samme Øiemed. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Atter er en af Landmilitair-Etatens store Pensionister, den forrige Chef for Artilleriecorpset, Generalmajor v. Haffner, afgaaet ved Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Hs. Maj. har allernaadigst formildet den Homopathen H. C. Lund ved Høiesteretsdom af 11te Januar d. A. ikjendte Straf af 2 Aars Forbedringshuusarbeide til en Mulct af 100 Rbd. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, hvilken Mulct i Mangel af Betaling bliver at afsone med simpel (Berl. Tid.) Fængsel i 4 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Haderslever=Bladet Lyna" vil vide, at Landinspecteur Tiedemann har begivet sig til Flensborg, for sammesteds, endnu forinden Filialbanken kan aabnes, med betydelige, ham anbetroede Pengemidler at begynde Disconto=Forretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
J Løverdags Morges beretter Børsenhalle af samme Dag - har der i Altona været et Opløb, som imidlertid blev undertrykt ved Jndskriden af de Militaire. Tumulten bevirkedes ved et Antal Jernbane-Arbeidere, der paa en voldsom Maade forlangte en Forhøielse i deres Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
J Hempels Avis af 18de de meldtes, efter hvad flere Bønder fra Sletten beviisligen have fortalt i Odense, at der ved Einstedelsborg var paa et Jisstykke inddrevet en ihielfrossen Mand, hos hvem der fandtes 150 Rbd. Vedkommende Autoritet har imidlertid erklæret, at den omtalte Fortælling er aldeles usand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Nysted den 25de Marts 1844. Siden Communalanordningen for Kjøbstæderne traadte i Virksomhed, har det, som bekjendt, paa flere Steder, givet Anledning til alvorlige og beklagelige Conflicter, at Justitsembedsmænd, som vare stivnede i de gamle tilvante Former og havde levet sig ind i den Jndbildning, at deres Godtbefindende var eneste og høieste Lov i alle Borgernes communale Anliggender, ikke kunde finde sig i at deele denne Magt med de folkekaarne Borgerrepræsentanter, hvilke de vare vante til at betragte som Undergivne, der kun havde at betale og adlyde, ligesom paa den anden Side disse vel ikke altid strax have kunne sætte sig ret ind i de nye Former og træffe den rette Grændse for den gjensidige Myndighed. Neppe have imidlertid de her antydede Vanskeligheder nogetsteds ført til en meere ubehagelig Spænding end i vor lille fredelige By. Vi ville ikke vove at bedømme By fogdens, Hr. Cancelliraad Schwensens, Færd i denne Henseende, saa meget mindre som den nu er indstævnet for høiere Autoriteters Dom, men vist er det, at Borgerrepræsentanterne stedse have meen sig fortrædigede og forhindrede af ham i deres Virksomhed for Communen, hvorfor de nu alle Sex have frasagt sig deres Bestilling og indsendt deres Forhandlingsprotocol til Stiftamtet med en for Byfogden meget nærgaaende og vistnok meget ubehagelig Besværingsskrivelse, og ligesaa vist er det ogsaa, at der blandt Borgerne kun hersker een Mening om, at Repræsentanterne saavel ved den Virksomhed, der har ført til en saa ubehagelig Strid med Byfogden, som ved dette sidste Skridt, have viist sig besjælede af en hæderlig Jver for overeensstemmende med Communallovgivningens Aand at virke til Byens Gavn. Mæglingsforsøg ville sikkert ikke føre til noget ønskeligt Resultat og endnu mindre vil Ondet hæves ved at anvende Tvangsforholdsregler mod Repræsentanterne og f. Ex. under en daglig Mulct paalægge den atter at overtage deres Forretninger: Man kan holde sig overbeviist om, at de med Kraft og Udholdenhed ville vide at forsvare, hvad de have gjort, og at samtlige Borgere ville staae dem bi; og saaledes synes der kun at være eet Middel til at kalde en ordnet og heldbringende Samvirken i Communalbestyrelsen tilbage: At give Byfogden en anden Virketreds og Nysted en anden Byfoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-30
Blandinger. Selv de svenske Oppositionsblade bevidne, at det svenske Folk er imødekommen sin nuværende Konge, Oscar l., med den høieste Tillid, ligesom man ogsaa med Tilfredshed bemærkede, at der ved denne Leilighed ikke blev truffen saadanne overordentlige Forsigtighedsregler, som fandt Sted ved Carl den Trettendes Død, da Adgangene til Slottet bleve spærrede med Kjæder, Toldboden lukket osv. Frit og ubehindret passerede Folket, som sædvanligt, igjennem Slotshvælvingen, indtil Nattens Frembrud, da Slotsportene almindelig lukkes.