JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J Bat Hr. Angstige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: 1 Frederik den Siette af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders Bothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken Olaand. Siers vitterligt: At da Os elskelige Rudolph Bøy, Bør Cancellieraad og Undertoged udi Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, som Mandatarius for Executtres af afgangne Conferentsraad Conrad Alexander Fabritius Tangnagels og ligeledes afdøde Enkefrue Debora Kloppenburgs Testamente, for Os allerunderdanien haver andraget, at fornævnte Conferentsraad Fabritius Tengnagels afdøde Enkefrue, i Medler af en hende under 1ste October 1805 meddeele allernaadigst Bevilling, har indkaldt dem, som maatte have noget at fordre i hendes og afgangne Mands fælleds Boe, undtagen de, hvis Fordringer maattet rise sig fra den af afdøde Conferentsraaden førte 24 af hans Enkefrue sortsatte Handel, under Firma, Fabritius & Wimer, og at dette Handelshuus senere, i Kraft af allernaarigst Bevilling af 28de Julii 1809, ved Proclama i Aviserne har indkaldt alle dem, som maatte have noget at fordre hos Handelshuset, indtil 27de Julii 1807, samt at det skiønt Agent Wamer, i Følge den imellem ham og afdøde Conferenes aad fede Fabritius Tengnager oprettede Handelskontrakt, fortsætter Handelen under det hidtil existerende Lilma, Fabritius & Wemer uden Dettagelse eller Forpligtelse fra bemeldte Conferentsraadindes Stervboes og Arvingers Side, bliver nødvendigt, at der fra Boets Side udstædes i Proclama, saa ville Vi, efter fornævnte Cancellieraad og Underfoged Bays derhos giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadige have bevilget og tilladt, saaog herved bevilge og tillade, at han, som Mandatarius for de foranførte Executores af atgangne Conferentsraad Conra: Altrandet Fabritius Tengaagers og ligel des afdøde Enkefrues De vor af Cloppenburgs Tistamente, ved Froklama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Danske Statstidende, den Altonaiske Merkur og Adresse Contoirets Efterretninger 3de Gange efter hinanden maae indkaldt alle dem, som formene sig at have noget at fordre, enten hos afgangne Conferentsraadinde Fabricins Tengnagel, født Deborg Slottenburg, og hvis Fordringer ikke ved det af hende i Medfør af allernaadigst Bevilling af 1st Okrabe, 1805 udstædte Proklama, maatte være præclulerede, eller des Handelshuset Fabritius & Wemer, og hvis Fordringer maatte væreryggere end 27de Julii 1807, med deres Fordringer at fremkomme, og deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigt have at rette, og for Skadet tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 25de Novbr. 1814.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Under Vort Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Ørsted. Berner. Hansen. Fischer. Rimestad. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, i Kiøbenhavn, og protocolleret, Mandagen den 27de November 1814. N. Petersen, Bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldet alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre hos afgangne Frue Conferentsraadinde Fabritius Tengnagel, fød Deborg Cloppenburg, hvad enten saadanne Fordringer maatte reise sig fra privat Tilgodehavende eller fra hendes Deeltagelse siden 27de Juli 1807 i det nu for hendes og Arvingers Vidkommende ophævede Handels Societer, under Firma Fabritius & Wewer, der for Eftertiden uden Deeltagelse fra Stervboets Side fortsættes af Agent Wewer under samme Firma ; alt Overeensstemmelse med foranførste allernaadigste Bevillings Jndhold, saadant deres havende Krav for mig som Mandatarius for Dhrr. Executores Testamenti, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 24de Januar 1815. R. Bav.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Arvingerne saavelsom Creditorerne i Stervboet efter afdøde Spekhøken Af Frederich Clausen i Slagelse, tilkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at møde for undertegnede Skifteret, for at anmelde og bevise deres Arveret og deres Fordringer, samt lagttage deres Tarv under Boet Behandling. Slagelse, den 17de Januar 1815. Blich. Stabel. Huf Antrag der Erden der neulich verstordenen Wittwe des vormaligen I Schiffers Hans Jürgensen Mørck in Norder Sct. Jürgen bey Flensburg, Ramers Wibecke Helena Mørck raseldst, ist uden deren Nachs concursus creditorum erkannt worden Es werden dagen von Grichts, und Rechtswegen alle und jede Gaubiger, Schuldner, auch Pland, und Sachenindader der Verstorhen, so wie uderhaupt alle werche an ihren Nachlas Ansprüche zu haven vermeinen, iedoch mit geseplicher Annahme der protocollerten Creditoren, hieburch ein før alle Mahl aufgeforders und angewiesen, das sie, und zwar die Einheimischen innerhald sach, die Audmartigen ader lingen 3dis Wochen nach der Bekammachung disses Proclams, idre Fordeerungen, Ansprüche undVerpslichtungen bey Strafe resp. der Ausschliesung, der doppelten Zablung, des Verluges der Plandgifter und Sache, auch sonstiger rechtlichen Ahrdung, in dem hiesigen Hospitals Secretariat godsikrend an geden, die in Handen habenden Urkunden und Brittichaften in Originanpro uciten, davon beglandigt Adschriften dem Protocoll zurücklassen, anch, men ste under dem Gerichtzwange den Hospitals vacht sortiren, Procuratores ad acta hieselbst bestellen, und demachst wettere Vertuging gewarligen. Flensburg im Hospitalsgericht, den 17ten Januar 1815. Prov forts und Vorst her des Hofritals und sumdeiligen Giste hilselbst.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 2 Ugers Varsel, Credi= og Debitorerne i Stervboet efter bei Byen ved Døden afgangne Kongel. Veier, Maaler og Brager Andreas Brünnicke, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring er og de fleste for at betale til Stervboet hvad de maatte være samme skyldig. Med lige Varsel indkaldes i den Afdødes Arvinger for at paafre deres Tarv under Skiftet at møde enten Personlig eller ved Fuldmægtig. Korskilde, den 24de Januar 1815. H. C. Müller, Borgerid er og Byefoged. (rorg 1812 & 13) De, som maatte have noget at fordre udi afg. Væversvend Jens Jørgensens Stervboe, kaldes herved med Tolv Uars Varsel til udi den Kongelige Lands Overrets Hof= og Stadsrets Skifterkommission at anmelde og godtgiøre deres ranger. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere og paasee deres Arveret. Alle og Enhver, som formene at have Krav og Fordringer til Sterv- og - Concurs Boet efter den i den stormfulde Nat fra 16de til 17de Novemder f. A. bruknede Skipper Johann Christian Matthiesen af Aarhtal, indstævnes og fremkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui nentii, til at anmelde deres Fordringer der i Akruariatet, Fremme, efter at have beskikket en saa kaldet Prokurater at acta, forinden 12 Uger og Indenlandske forinden 6 Uger, fra dette Proklams Datum at regne, til at forevise de muelig ihændehavende Brevskaber og til at indlevere bekiæltede Gienparter deraf. rigerviis befales de, som ere den Afdøde noget skyldig eller have Pantegods af ham i Hænde, ved dobbelt Betalings Straf og Panter stins Fortavelse, at anmelde saadant forinden bemeldte Tids For leb, og kunne de, som ikke betimelig nok anmelder deres Fordringer og ikke godtgiøre samme i Justificationsserminen, vente, at dem alter 12 og 6 Ugers Forlod stedseværende Tavshed bliver paalagt. Dets til Bekraftelse under Stads- og Landrettens Segl. Det Ærøiske Landfogderie, den 10de Januar 1815. ( Carstens, (L. S. V. in siden copiæ. Carstens, i Actuariatets Vacanz. da under Skiftebehandlingen efter afdøde Jom rue Bolette Rønne, af Selsen Mølle, hendes efterladte Datter Karen Sophie, som opholdt sig hos Hr. Tøyer, Brændeviinsbrænder i Kiøbenhavn, ved Døden er afgaaet; saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel bemeldte Jomfrue Rønnes Arvinger at melde sig hos undertegnede Forvalter for at bevise, deres Arveret. Det anmærkes: at Credi= og Deditorerne forhen ere indkaldte. Selsøe, den 28de Januari 1815. Lund.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Ja Told- og Consumtions=Betient Steenstrups Hustrue Beraltte Johansdatter der af Nestved ved Døden er afgangen, og Boet af mig som Skifteforvalter taget under Behandling, skal indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Boets Creditorer, inden forbemeldte Tid for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring; ligendes indkaldes den Afdødes Arvinger til for mig at anmelde og legitimere deres Arveret. Nestved, den 27de Januar 1815. M. Schønbryder.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Ved Protisma, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 23de dennes, ere enhver, som efter afdøde Capitain i Land Stater, Friderich Fabritius have at fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldede, til for mig, som Befuldmægtiket af de myndige Arvinger efter den Afdøde, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer; hvilket videre herved bekiendt Kiøbenhavn, den 25de Januar 1815. C. S. C. Wever, Agent, boende i Løngangsstræde No. 164. (12 1815) Ved Freklama, som i Dag er læst i den Kongel. Land Overrets samt Hof og Staderet, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Margrethe Carolin, Paysen, fød Bendixen, og forhen afdøde Mand Mathias Friderich Paysen, Sognepræg til St. Petri tydske Menighed her i Stæder, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsen til der udi Skiftekommissionen at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes er de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel sammesteds for at bevise deres Arveret og at lagttage deres Tarv under Skiftet. Den Kongel. Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 23de Januar 1815. Stendrup. Østergaard.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Auctioner. Torsdagen den 9de Februar holdes Auktion i Bagsværde Kroe, over følE gende Skov=Produkter i det 2det Kiøbenhavnske Skovdistrikt : 100 Favne ogskovet frisk Bøgebrænde, samt nogle Favne Bøge=Knude brænde i Skoven Sandløse Ørne, 100 Favne orskivet frisk Bøgebrænde og nogle Favne beskadiget Bøgebrænde i Raunsholteskov, 50 Favne frisk Bøgebrænde og nogle Favne beskadig i Bøgebrænde i store Harskov, noget opskovet Egebrænde og beskadiget Bøgebrænde i le Hareskov, 100 Favne opskovet Egebrænde i Slagslund skov, endeel Bøge Vindsælder i Raunsholteskov og Gandløse Eget, en betydelig Deel Bøgeqvas i Hartskov, Haunsholteskov, GandløsOrne og Sandløse Eget. Lund.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Torsdagen den 23de Februar, om Formiddagen Kl. 10, bliver & ved Auction paa Børsen bortsolgt : Circa 390 Kasser diverse Sorter hvide Glasvare. 150 dito dito dito Apothequerglas, 40 dito Lægerglas. 163 dito Taffelglas. 135 dito Fensterglas. 44 dito Fensterglasruder. 34 dito Kronglasruder. 175 dito americanske Ander.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
24 Kurve Kronglas, 40 Kasser diverse Sorter Øllalas. 2700 Stkr. ottekantede Boutellier. 13,100 Stkr. Cantineflasker. 2600 Stkr. ovale Boutellier.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
2200 Stkr. diverse Sylteglas, 120,000 Stkr. norske hamrede 3 Pots Boutellier. Hvorover trykte Fortegnelser faaes nogle Dage forinden Auctioner, hos Mæglerne Hyllested & Sanne.
Berlingske Tidende, 1815-02-03
Førstkommende 28de Februar, om Formiddagen Kl. 9 Slet, Nestved. atter undertegnet, formedelst Forandring af Boepæl paa offentlig Auktion i sin forhen tilhørende og endnu iboende Gaard Nr. 95. deri Byen at bortsælge, endeel Kramvarer, bestaaende af diverse Sørte Klæder, Silke= og Bomuldstøier. Lærreder, Sirtzer, Kartuner, LinnensNettelduger, Silkebaand og Kniplinger m.v., nogle Jsenkramvarer, bestaa nogle faae Meubler, hvoriblandt 2 Elmetræes Commoder, 2 Spilleborde og en ende af Leer, Skiæreknive og Grarsdater, diverse Sorter Kniv, Som 30, Sopha, end videre nogle Tuskyde Flensborger Steen m.m. hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nestvid, den 28de Januar 1815. W. J. Wuls. den over Gaarden Aagaardsminde til 3de Februar førstkommende bestemte 3die Auction bliver ikke afholdt, hvilket herved bekiendt giøres.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Nyeste Postefterretninger. Wien, den 25de Januar. Den 22de d. er, som man forsikkrer, en anden preussisk definitiv Erklæring bleven indleveret. Man tor derfor vente, at de tydske Hovedanliggender snart ville blive afgjorte.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Et meget mærkværdigt Actstykke, som er ankommen hertil, et en Adresse fra den samtlige neapolitanske Adel til Kong Joachim, Den opfordrer deri Kongen til at give Riget en fri Constitution og en paa Stænder grundet Forfatning, roser iøvrigt de af ham tagne Forholdsregler, og bevidner ham sin uforanderlige Hengivenhed, Adressen er forsynet med 472 Underskrivter, hvoriblandt næsten alle store og betydelige neapolitanske Adelspersoners Navne findes.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Neapel, den 8de Januar. Som det synes nærer vor Konge nu Mistro til adskillige hidtilværende politiske Forholde. Paven har udstædt en i stærke Udtryk affattet Erklæring, og vil ikke meere erkiende vor Consul i Rom.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Paris, den 25de Januar. Man forsikkrer, at Porten har sluttet en Alliancetractat med Frankrig. Lille, den 26de Januar. General Excelmans er bleven frikiendt af den her nedsatte Krigsret.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Madrid, den 6te Januar. De forhen værende Frivillige ere blevne opfordrede til at tage Tieneste, da vor Armee skal fuldkommen completteres. Overhovedet skal den sættes paa den respectableste Fod.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Cadix, den 4de Januar. Vor Regiering har igaar ladet de herværende Kiøbmænd underrette om, at man med det første vente en Krigserklæring fra Deyen i Algier, og at de spanske Søfarende derfor maae tage Forholdsregler mod disse Sørøvere.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
London, den 20de Januar. Siden den 15de d. ere fem Courerer ankomne med vigtige Depescher fra Lord Castlereagh og Hertugen, af Willington.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Den i franske Blade meddeelte Skrivelse, om det Uheld, som skal være truffet den engelske Flaade i den mexicanske Bugt, erklæret i the Courier for falske. - Medina, en af de tre Deputerede, som Frankrig har sendt til St. Domingo, er bleven holdt tilbage som Fange. Da Gouverneuren examinerede ham meget strænge, meddeelte han sin Jnstruction, hvori efter han skulde indlade sig i nøiere Bekiendtskab med Generalerne og de Jndfødte. Christoph gav strax de andre Chefer, Petion og Borger lais Underretning derom, og disse lode da ogsaa d'Aurion Lavaisse og Daverman arrestere.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Triest, den 10de Januar. Hs. Excellence Feltmarschal Grev Bellegarde, der vedblivende holder Generalinspection over de forskjellige østerrigske i Jtalien stationerede Troppecorps, er nylig ankommet til Görz. Tropperne ved Jsonzo, Tagliamento og Plave, saavelsom Besætningerne i Bassano, Bellund, Gradiska og andre Pladser, havde befaling at begive sig hertil, hvor de kom sammen, 22,500 Mand i Tallet. Alle Soldater have faaet nye Uniformer efter Felttoget.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Paris, den 20de Januar. Moniteuren indeholder følgende Erklæring:
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Søvæsenets og Colonisternes Minister og Statssecretair har for relagt Kongen Breve, som ere blevne indrykkede i offentlige Blade, og under 6te Juli og 1ste October f. A. ere oversendte fra Jamaica fra Oberst d'Aution de Lavaisse til St. Domingos nærværende Overhoveder. Hr. d'Aution, hvis fredelige Sendelse ene havde til Hensigt at samle Efterretninger og Coloniens Tilstand, og at tilsende Regieringen dem, havde ingenlunde Fuldmagt til at giøre Meddelelser, der saameget strede med Gienstanden for hans Sendelse. Kongen har yttret stor Misfornøielse derover, og befalet offentlig at kundgiøre denne Misfornøielse. Grev Beugnet.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Prinds Philip af Anvergne har faaet sit Hertugdømme Bouilson tilbage, og der er allerede bleven ham overleveret af de franske Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Jfølge Efterretninger fra Rom har Paven Juleaften indviet en Kaarde og en Hertugshat. Da Paverne, efter gammel Skik, pleiede at sende en saadan Hat og Kaarde til Hærførere, der bekiømvede Kiættere, længes man meget efter at vide, hvem Hs. Hellighed denne Gang har bestemt denne Foræring.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Den 21de Januar. J Gaden d'Anjon St. Honore, ikke langt fra Magdalenekirken, ligger en mærkelig Jordplet. Den har hidtil skiult Kong Ludvig den 16des og Dronning Marie Antonettes Been. Kirkegaarden i Anjougaden er kun 60 Skridt lang og henved 30 til 40 Skridt bred og mod Norden, Østen og Vesten indfattet med en Muur. Mod Syd ligger et simpelt Huus, beboet af Hr. Desclosseaux, som bevogter denne melancholske Plads, og kan ansees for de Kongelige Liigs Skytsaand. Allerede fra 1720 blev Pladsen ikke mere brugt til Kirkegaard, uden ved overordentlige Leiligheder. Men da Hovedstadens Kirkegaarde i Revolutionens Rædselsperiode ikke meere vare istand til at modtage de daglige Slagtoffre, bragte man ogsaa Ligene til denne øde Plads.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Den 21de Januar 1793 bleve Ludvig den 16des jordiske Levninger uden følge og Pragt bragte til denne Kirkegaard, og der begravede Paa Nationalconventets befaling blev en stor Mængde Kalk kastet i Graven, forat der intet skulde blive tilbage for Jorden af Kongens Liig. Skræk og Tanshed herskede om Graven; intet Væsen vovede at nærme sig den. Kun Religionen vaagede derover; kun den trødsede Faren; kun den indhyllede sig, ringeagtende Bødlernes Trudsler, i Sorgens Klædebon. Om Aftenen den 21de Januar kom Magdalenekirkens Præst, ledsaget af sine Vicarier, forrettede Bønnen for de Døde, og bestænkede den Kongelige Martyrs Grav med Vievand. - Hiint Huses Beboer, Hr. Desclosseaux, har samlet og kundgjort disse hidindtil ubekiendte Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Kongen har skiænket Hr. Desclosseaux, som en Erkiendtighed for hans Troskab, der bevægede ham til at kiøbe og bevogte denne saa mærkværdige Plads, den hellige Michelsorden, og en aarlig Jndtægt, som gaaer i Arv til begge hans Døttre, og Hertuginden af Angouleme har sendt ham Kong Ludvig den 16des og Dronningens Portraiter.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Hertuginden af Angouleme er igaar afgaaet til St. Cloud, efterat hun den 17de endnu en Gang havde besøgt sine Forældres Grav, og vædet den med Taarer.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Erkehertuginden af Orleans har havt det Uheld at bryde sit ene Been ved et Fald.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- J Aaret 1813 mistede Frankrig følgende Gineraler : Moreau 49 Aar gammel, for Dresden; Marschal Bessieres, Hertug af Jstrien, Generaloberst for Garden tilhest, 44 Aar; Duroc, Hertug af Friaul, Palladsets Stormarschal, 45 Aar; de la Robols stere, første Generalinspecteur over Artilleriet, 50 Aar; Junot, Hertug af Abrantes, Divisionsgeneral, forhen Gouverneur i Paris, 46 Aar; Narbonne, Divisionigeneral, Gouverneur i Torgau hvor han døde, 61 Aar; de Rochambean, Divisionsgeneral, 5 Aar ; Walter; Divisionsgeneral, Oberst for Grenadererne i Hest, garden, 53 Aar; Bouissier, Generallieutenant, Gouverneur i Metz; Regnier, Divisionsgeneral, 46 Aar; Felix WimpenDivisionsgeneral, Jnspecteur over Stutterierne, 62 Aar ; Beau mont de Carrieres, Divisionsgeneral, 42 Aar; Gratien, Divisionsgeneral, død i Placenza, 47 Aar : Baste, Contreadmiral blev for Brien, 46 Aar; Petit, Contreadmiral, død i Antwerpen, 62 Aar ; Ludvig Peter de Jancourt, Generallieutenant Armeen, 86 Aar; Carl de Lusignan, forhen Marschal de Camp Medlem af den constitutionerende Forsamling, 67 Aar; descars, Marschal d. Camp, 71 Aar; Chareaux, Brigadegeneral, 36 Aar Ferregeaux, Generallinspecteur over Broerne og Landeveiene, Directeur for Militairhavnene, 63 Aar; Morand, Divisionsgeneral, døde for Lüneburg, 48 Aar; Bruyeres, blev i Slaget ved Lützen, 34 Aar.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Marseille, den 14de Januar. Førend Freden sluttedes i Gent mellem Engelland og America havde som man veed, mange franske Officerer, som enten vare satte paa halv Gage, eller vare ganske ude af Tienesten, ifinde at reise over tilde americanske Stater, forat tage Krigstieneste der. Dette Forehavende maatte dog opgives, saavel formedelst vor Regierings Forbud, som for den senere indtrufne Freds Skyld. Nulvende disse Herrer, som ere blevne vante til Krigslivet, deres Blik fra Norden til Sønden. Adskillige ere allerede at komne hertil, for, under Paaskud af Handelsforretninger at gaae til Levanten, og tage Krigstieneste i Tyrkiet. Dette skal ligeledes være Tilfældet i flere franske Havne ved det middellandske Hav. De smigre sig med en gunstig Modtagelse i Tyrkiet, især da de med Vighed have erfaret, at den nuværende Storfultan har fast besluttet, trods alle hindringer, at indrette den tyrkiske Armee paa europæisk, fornemmelig paa fransk Fod.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Genua, den 11te Januar. Jgaar tog Troskabsedens Aflæggelse i den Kongel. Befuldmægtigedes Hænder sin Begyndelse. De samtlige Krigsfolk havde paasat den blaae Hattesløife, og aflagde Eden, efterat den Kongel. befuldmægtigede havde holdt en Tale til dem. Hs Excellence forærede derpaa, i Kongens Navn, Overofficererne meget smukke Tienesteskiærer.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Om Aftenen haves Officererne et prægtigt Giestebud, hvorved Kongens og Dronningens Sundhed udbragtet. Tillige fik hver Soldaen Franke.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Jdag modtog Hs. Excellence Troskabseden af Staden Genues borgerlige, Rets- og Forvaltningtøvrighed. Alle offentlige Forretninger gaae deres sædvanlige Gang ; imidlertil beskieftiger Hs. Excellence sig med at give dem en anden Indretning.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Rom, den 4de Januar. Diario romano ivrer meget imod en Tale af Neapolitaneren General Carascosa, i hvilken bestemt siges, at de allierede Magter forsikkre Kong Joachim besiddelsen af Ancona og Fermo. Det samme meldes ogsaa i et Circusaire fra Præfecten i Ancona, i hvilket han opfordrer Underøvrighederne til at indsende Adresser til Kongen af Neapel, "forat takke ham for de mange Velgierninger, hvormed han overvælder dem, lykønske ham til det nye Aar, og bede ham, ved en endelig Indretning af hans viisdom fulde Regiering at ende deres Tilstands Uvished." Ogsaa meddeler Præfecten Formen paa Over- og Underskrivten, som de skulde betiene sig af. Diario romans erklærer i denne Anledning, at ifølge de allierede Magters og narlig en stor katholsk Magts Forsikkringer, skulle disse Lande igitilstilles deres retmæssige Herrer.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Jtalien, den 4de Januar. Den hellige Fader har ifølge Efterretninger fra Rom af 24, December, udnævnt Brigader Bracei til Generallieutenant over 4 pavelige Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Den 23de December kom Storhertugen af Toscana fra Pi til Florenz, hvor han holdt flere Conseils, og derpaa vendte tilbatil Pisa den 26de.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
London, den 14de Januar. Man siger nu, at Lord Castlereagh vil komme tilbage hertil i de første Uge af Februar Maaned.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Jfølge Breve fra Constantinopel af 29de November har den tyrkiske Regiering viist sig temmelig kold imod vor Gesandt.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
- Breve fra Cadix sige, at den til de americanske Colonier bestemt Armee er ved Desertion smeltet samme fra 11,000 til 7000 Mand.
Berlingske Tidende, 1815-02-06
Christiania, den 25de Januar. Hs. Majestæt har under 5te Januar d. A. antaget og bekrækt som Lov Storthingers Beslutning af 14de November 1814, saa lydende: "Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen skal, indtil næste Storthing nærmere maatte bestemme Forholdet i Kongens Sygdom, før Regieringen med samme Ret, som det tilkommer Kongen efter Grundloven.