JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
En ung Landsmand, Uhrmageren Jules Jürgensen, Søn og Discipel af den berømte Urban Jürgensen, foretager sig i denne Tid en Udenlandsret, e med offentlig Understøttelse. Efter et halvt Aars Ophold i London og Englands berømteste Fabrik steder, er han gaaet til Schweiz for ogsaa der at gjøre sig bekjendt med Uhrfabrikerne og de fortrinligste Værksteder for Forarbeidelsen af de til Uhrsmagerkunsten henhørende Maskiner og Jnstrumenger. Paa denne sin Reise har han havt Leilighed til, nøiere at udvikle en hos ham tidligere opkommen Jdee om et nyt Metal-Thermometer af en saadan Beskaffenhed, at det ved Aflæsningen kan afgive, hvad Temperaturen har været til hvilken somhelst Tid eller Deel af Døgnet, hvorfor han har døbt dette nye Jnstrument: Mero-Thermometer. Det skal have vundet de Naturkyndiges uddeelte Bifald; især har den berømte Physiker Professor de Candotte, Præsident for Kunstacademiet i Geneve a opmuntret vor unge Landsmand til snart at realisere denne, for Physiken i Særdeleshed, interessan1 te Jder. (Søndagsbladet.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
J No. 40 af den herlingske Tidende læstes følgende Avertissement: "Undertegnede anbefaler sig til de af Beboerne i Omegnen af Hieschholm, der d maatte have unge Heste, som ønskes tilkjørte, ligesom med at give Underviisning i Kjørsel, samt paa en nem Maade at slippe fra løbske Heste uden Skade. J N. Binder, Hirschholms Storm 1 gade Nr. 5. J et følgende No. af J. Bl. over terer Hr. J. N. Binder nu at et dumt eller endskabsfuldt Menneske har indrykket hunt Avertissement under hans Navn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Kammerraad Dr. juris, Byfoged og Birkedommer Kalls Boe i Wordingborg er taget under Seqvestrationsbehandling. - Hesselberggaarden, i Holbeks Amt, tilhørende afg. Kammerr. Gjersings Boe, skal sælges ved Auction, sidstegang den 11te April. Til den philosophiske Examen ved Sorøe Academiden 19 21de Febr., indstillede sig 14 Achbemister, af hvilke 8, som alle erholdt Laudabilis i Hovedcaracteer, afgaae til Universitetet, efterat have fuldendt deres Studeringer ved Academiet. Een underkastede sig særskilt Prøve i bedraisk Philologi, som nu foredrages ved Academiet. (Sig. Av.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Hestemarkedet her den 5te og 6te De, faldt kun daarligt ud, da den anden Dags rasende Veirligt forbød saavel Kjøbet, som Sælget at afslutte nogen Handel, enkelte Heste betaltes med 100 Rdr. Cour. pr. Stk.; men deres Antal var kun lidet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Fastelavnsmandag om Aftenen, blev en fra Nyekjøbing paa Morsøe hjemvendende Bonde paa Landeveien overfaldet og mishandlet af 2 Personer, der først forlode ham efterat de havde tvunget ham til at udlevere sin Pengepung. De herfor Mistænkte bleve Dagen efter af Politiet paagrebne, og have nu tilstaaet Forbrydelsen,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Natten imellem den 1ste og 2den Dennes, har en Huusmand fra Vesterassels forvildet sig paa Marken, og er derved kommet ud i et Kjær eller Morads, hvor hans Liig 2 Dage efter fandtes. Det var Huusmændene Anders Toft og Mads Toft af Eierslev paa Morsøe, der den 24de f. M. vare afseilede med den i dette Blad forhen ommeldte Baad, der er funden kantret paa Fjorden. Af disse, efterlader den Ene sig 6 og den Anden 5 uforsørgede Børn i uderst trange Kaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Kjøbenhavns Børs den 27de Februar 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 207 1/2: Species 207, Specier solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s.; Be Disconto 4 pCento., norske Speciessedler pr. 100 Specier - 4 - Rbd. Sol: sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 47 1/2 a - Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel Obligationer (uden Renter) 92 1/2 a 93 Rbd. Sedler; ( a 89 1/4 i Banco.) Nationalb.-Obligationer (4de Febr 1820) – a 102 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Grimstrup og Aarre Sognekald i Ribe Stift, 304 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18de Februar er Sognepræst for Stemminge og Fjelde Menigheder i Lolland, C. C. Krover, beskikket til Sognepræst for Kjettinge og Breaninge Menigheder sammesteds. Forhenværende personel Cappellan for Everdrup Menighed, C. H. Hübner, til personel Capellan for Ølstykke Menighed i Siælland. Cand. theol. C. W. Boesen til personel Cappellan for Maglebye og Holtug Menigheder i Sjælland. Den 20de, Sognepræst for Øster-Ulslev og Godsted Menigheder i Lolland, J Sidenius, til Sognepræst for Værsløv og Jordløse Menigheder i Sielland. Residerende Cappeuan for Bjerregrav, Aalum og Thanum Menigheder i Viborg Stift, J. S. S. Briem, til Sognepræst for Konsted og Raasted Menigheder i Aarhuus Stift. Sognepræst for Grimstrup og Narre Menigheder i Ribe Stift, D. B. Pontoppidan, til Sognepræst for Hvidding Menighed i samme Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Ved Tallotteriets 1232 s. Trætn. Wandsb. udkom: 94, 88, 44, 70, 76.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
AVERTISSEMENTS. Efter Dom og Udlægshaverens Begjæring, bliver Tirsdagen den 24de Marts, om Formiddagen Kl. 10 slet, holdet offentlig Auction over den af Jens Bentzen i Øster-Hørdum hidtil beboede Gaard, af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb., med tilhørende Konge-Korn-, Kirke-Korn- og Qvægtiende. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Hr. Procurator Sørensen i Thisted. Lysthavende indbydes. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 5te Marts 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Efter Begjæring af Pastor Hobe, bliver Tirsdagen den 10de Marts 1835, om Formiddagen Kl. 10, hos Sognefoged PoulHummelshag i Harring, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Skole for Harring Sogn. Overslag, Tegning og Conditioner, som paa Licitationsstedet ville vorde bekjendtgjorte, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Lysthavende indbydes. Teglgaarden, den 4de Marts 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Torsdagen den 26de Marts om Eftermiddagen Klokken 2 bliver paa Hassing- Refs Herreders Tinghuus i Vestervig Sogn holdet Skiftesamling i Stervboet efter den i Vestervig Præstegaard afdøde Amtsprovst Ridder P.C. Bendix, hvilket til Efterretning for Arvingerne og andre Vedkommende herved bekjendtgjøres. Teglgaarden, den 28de Febr. 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Den over Gaarden Lund averterede Auction, vorder herved tilbagekaldt. Morsøe Herreders Contoir i Nyekjøbing, den 6te Marts 1835. Rummelhoff. Auctions-Directeur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Fra Undertegnede er bortløben en hvid og bruun broget Jagthund, der er stumphalet og lyder Navnet Chasseur. Den retsindige Finder bedes at tilbagelevere samme mod en passende Douceur til Kjøbyegaard, den 27de Februar 1835. Schou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Jord og Leer kan faaes hos Overkrigscommissair Faye uden Betaling, naar Vedkommende selv vil bortføre det fra hans Byggeplads, paa den Tid de derom underrettes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
En Deel Markjorder paa Thisted Mart, kan faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Overkrigscommissair Faye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-07
Et godt stærk Huus af Bindingsværk, 26 Alen lang og i Inderhug 7 1/2 Alen vid, meget vel skikket at bortflytte heel, er underhaanden at faae tilkjøbs i Skjoldborg af Poul Christian Skadholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
No. 27. Ao. 1835. TIIISTED Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenstidende, eller: Den nordeimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. 2 Marts. Mandagen den Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
Literaire Blandinger. Den offentlige Opmærksomhed i Paris har i de sidste 2 Maaneder været henvendt paa en sjelden Opfindelse; man har nemlig med Hensyn til billedkunsten opfundet et mekanisk Jnstrument, som leverer meget fuldkomne Resultater. Dette Jnstrument kaldes Physionotype, ved Hjælp af dette, kan man i faa Secunder aftage flere udmærkede Mænd Buster. Physionotypen er en Metalform, der er saa bøielig og blød, som den fineste Svamp. Dette sindrige simple Jnstrument modtager i mindre end et Secund med den største Nøiagtighed Ansigtstrækkene, og meddeler dem igjen med den samme Nøiagtighed; det meest ubetydelige Udtryk i Ansigtet sees deri, tilmed kunne Ansigtstrækkenigjen forandres, uden at det caracteristiske Udtryk derved gaaer bort, for at erholde et nøiagtigt Aftryk behøver man kun at holde Ansigtet er Secund paa den bløde smidige Metalform, og man kan derpaa igjen meddele det i Pap, i Gypsi Porcelain og i Bronce, og i saamange Exemplarer, som man ønsker. Physionotypen er skikket til igjen at give billedkunsten sin gamle Popolairitet; en Buste, der for kostede 500 til 3000 Franks, kan man nu ved Hielp af dette Jnstrument, have for 150 Franks, og man kan af en Buste eller Portrait erholde saaman Exemplarer, som man har Venner og vil gjøre Foræringer dermed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
J Følge en Artikkel i Edinburgh-Review som de hyppige Skibbrud i den engelske Coffardiemarine bestaaer sammel, iberegnet Coloniernes, af circa 24,500 Skibe og er bemandet med omtrent 160,000 Matroser, Læstedrægtigheden af Skibene beløber sig omtrent til 2,650,000 Tønder, og naar man regner, Takkelage og Jnventarium, saa bliver den samlede Værdie af de engelske Coffardieskibe 26,500,000 Pd. Sterl. - Ligefra 1793 til 1829 beløb Skibbrudene i den engelske Coffardie-Marine sig i Gjennemsnit aarlig til 357. Dette uhyre Tab har siden ikke formindsket sig, men er tvertimod bleven større. J Aaret 1833. er ikke mindre end 800 Coffardieskibe, eller 1/2 af alle det engelske Rige tilhørende Skibe, enten ganske forliste, eller drevne paa Stranden. Som Aarsager til disse hyppige Forliis, angiver Forfatteren 1. de feilagtige Skikke og Jndretninger ved Søe-Assurancen, 2. Skibenes feilagtige Bygningsmaade, og 3. Skippernes Uduelighed, hvilket sidste tildeels er foraarsaget ved at Skibsførere ikke ere, som i andre Lande underkastede nogen Underviisningscursus eller Examen i deres Kundskaber, Alt beroer paa individuel Undersøgelse og Valg. Det skal derfor - i Følge Forfatteren - være vist, at af de 800 Skibbrud, der fandt Sted i Aaret 1833, kunne ikke mere end 200 a 300 tilskrives naturlige Aarsager; de øvrige 350 ere ene og alene at tilskrive Skibenes feilagtige Classification, og Skippernes Udygtighed og Ligegyldighed (hvorfor ikke ogsaa deres Bedragerie,) Vi have viist, at disse Aarsager ere Skyld i en Ødelæggelse af Menneskeliv og Gods, som er uden Exempel, og at dette let ved de af os opgivende Forholdsregler kan afhielpes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
Jndenlandsk. J Fiennesløv, ved Sorøe, har tildraget sig en rædsom Begivenhed. Rygtet fortæller den med Omstændigheden af en saa oprørende Natur, at manhar endt ved at troe dem. En Huusmandskone skal have hedet sin Bagerovn i det Forsæt, at kaste sit Barn derind. En Pige fra en nærliggende Gaard kom i et Ærinde til Huset, men fandt Døren lukket. Hun bankede paa, men Jngen vilde aabne. Da saae hun gjennem Vinduet Barnet ligge afklædt paa Bordet, og den unaturlige eller afsindige Moder kaste Halm ind i Ovnen. Hun løb hjem og fortalte, hvad hun havde seet. Fra Gaarden til te man nu til Skuepladsen for den græsselige Handling, og kom til Lykke tidsnok, for at forebygge dens Fuldbyrdelse. Barnet blev frelst, og Moderen tagen under Bevogtning; men ikke længe efter fandtes hun hængt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
Fra Ronne skrives under 3die Febr.: Vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag blev den 28de Januar feiret med et Festmaaltid, dernæst med et Bal om Aftenen. Balfalen var prydet med adskillige til Høitiden passende Decorationer, iblandt andre med en Grotte, hvori Hs. Maj. Kongens Navnetræk i Transparent. For Hs. Maj. Kongen og Dronningen udbragtes Skaaler, ledsaget af de Tilstedeværendes Jubel og Kanonernes Torden, samt en til Dagens Høitidelighed passende Sang blev afsjungen. Ligeledes blev Søndagen den 1ste Februar, i denne Anledning, paa Theatret fremsagt, en Prolog. Paa Seenen faaes Hs. Maist. Kongens Navnetræk i Transparent, foruden andre til den høitidelige Anledning passende Udziringer. For Hs. Maist udbragtes, efter Prologen, et 9 Gang gientaget: "Hurra," af den tilstedeværende talrige Forsamling, hvornæst, af det herværende ehlersenske Skuespillerselskab, blev opført Stykket: Slavinden, i Surinam, Skuespil i 3 Acter (Dagen)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
J Aarhuus Avis No. 34 læses følgende Opfordring: Følgende ubegribelige Phænomen har for ikke gænge siden tildraget sig paa en Gaard i Nærheden, af Viborg: Man slagtede to Stude ved Aftenstid og ophængte dem i en Vognport. Nogle Timer ef er, kort for Sengetid, finder man, ved at eftersee de slagtede Høveder, at det ene danner en aldeles fordærvet, Masse, medens det andet, som kun hang nogle Fod derfra, var fuldkommen frisk. Det vilde sikkert lede til et interessant Resultat, om en Naturkyndig vilde undersøge Sagen nærmere. Til Veiledning ved Undersøgelsen bemærkes endnu, at det første Høved var udsat for Fuldmaanens klare Lys, medens derimod det andet hang i Skygge. Skulde Maanen kunne yttre en saadan Jndflydelse paa aminalske Legemer? Til Forfatteren af No. 15 af Ah. Avis. (See No. 11 af Thisted Avis. Bu, som uden Digtersind, Gav et Valgsprog os forleden Aldrig vil i Elskovs Eden Du faae Lov at kige ind. Du blier aldrig Kjønnets Ven; Du skal liste Dig ved Staden, Eenlig, som en gammel gnaven Blomst= og bladløs Pebersvend. Skynd Dig, Pust kun Vær ei seen! Blot Du ikke Aanden taber. Jnden alle Egenskaber. Du faaer samlede hos Een Er du reiseklædt, Saa kom, Gjør Din Rund fra Aars til Colding, Ak, Du vorder vist en Olding. Jnden Du faaer seet Dig om Stakkel, Du fortjente ei, At en Pige skulde lede Dig igjennem Valgets Hede Dog - jeg vil Dig vise Vei. Grenaae Du ei kjende maa: Ei det findes paa den triste Alenlange Mønster-Liste. Som du gaaer og slæber paa. Reis til Grenaae; – Ja, Du skal, Hvad Du vented ingensinde, Alt det gode samlet finde J et prenaaest Jdeal. Muntert op til Amors Leir, Byen har kun tvende Gader, J den ene boer min Fader. . . Og, saa kom da, see og seer, Grenaae den 18de Februar 1825. Minere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
Jndsendt. Om Skolelærerstandens Behageligheder, og Ubehageligheder. "Jngen Roser uden Torne" siger Ordsproget, og dermed meget viselig henpeger paa, at enhver Stand i Livet har sine Glæder og Sorger, sine Behageligheder og Ubehageligheder; og hvor sandt er vel ikke dette; thi selv Dem, som Lykken har op loftet paa de høieste Trin af Høihed og Værdighed, maa vel tilstaae: at de undertiden midt i deres Overflødighed har maattet smage nogle Draa der af Sorgens og Modgangs bittee Kalk. Er det saa med hine, hvormeget mere gjælder det da ikke om Dem, som leve i underordnede Stillinger, og savne Det, som i fuldeste Maal blev hine til Deel, nemlig: Rigdom, Høihed og Ære. Gjælder nu dette om enhver Stand i Almindelighed, er det vel ikke mindre anvendelig paa Skolelærerstanden; ogsaa Skolelæreren har sin Andeel af begge; men hvilken Deel enten af Livets Behageligheder eller Ubehageligheder bliver ham i fuldeste Maal tildeelt, Jndsenderne agte at berøre begge Dele, og ved Slutningen overlade til Enhvers upartiske Dom at afgjøre dette Sporgsmaal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-09
AVERTISSEMENTS. At det har behaget den alvise Gud i Natved en rolig Død efter 3 Ugers Sygeleie at bortkalde til et dedre Liv min elskede Mand, vore 6 Börns kjerlige Fader, F. Hobe, Sognepræst for Harring og Stagstrup Meenigheder i hans Alders 48de Aar, det bekjendtgjöres med inderlig Veemod for fraværende Slægt og Venner, forvisset om deres Deeltagelse og haabende deres Bön med mig : at al Naadens Gud vil styrke mig til at bære. min dybe Sorg og mine Smaae deres tunge Savn, trøstende mig ved Haabet om en salig Gjenforening hisset. Roesholm Præstegaard, den 8de Marti 1835. Hanne Marie sal. Hobes, föd Søltoft. Blanqvetter til Ministerial Bøger, Vilstrups anden Læsebog, og Eftertryk af de indbyrdes Underviisnings Tabeller faaes tilkjøbs her paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
No. 28. Ao. 1835. ISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenvildende, eller: Den nordrimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 11 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
Politiske Nyheder. Engeland. Uagtet at Lord Brougham syues af alle Kræfter at arbeide paa at styrte det nærværende Ministerium, skal dog Sir R. Peel have erklæret, ikke at ville lade sig af strække ved den Majoritet, der er mod ham i Underhuset; men vil foreløbig ikke resignere. Amsterdammer Handelsblad melder derimod i Følge Privat-Efterretninger fra London, at den conservative Lord Stanley, der har et stærkt Anhang i Underhuset, nu vil indtræde i Ministeriet. Sir R. Peel skulle i dette Tilfælde beholde sin Portofenille, ligesom ogsaa de øvrige Ministre, der ikke ere alt for strængtorrysindede; man troer at en saadan Combination, vil forskaffe Regjeringen en betydelig Majoritet i Parlamentet. Enten Lord Stanleys Jndtrædelse i Ministeriet er sandt, eller ikke, saa er det dog vist, at Kongen længe har havt i Sinde at danne et Coalisations-Cabinet, og Andre paastaae endog, at han lader kun de Torries blive ved Roeret, for at overbevise dem om, at de alene intet kunne udrette. Men de sidste Afstemninger i Anledning af Talervalget bevise, at Torries og conservative Whigs forenede, ikke kunne udrette noget; og desuden har Lord Stanley engang nægtet at indtræde i det Peelske Ministerium, hvis Partie, Underhuset tilmed ikke er stærkt, da det kun beløber sig til 50 a 60 Stemmer. Den i forriige Blad amenderede Adresse fra Underhuset, blev den 28de Februar høitidelig overrakt Kongen, og dennes Svar paa samme, lød saaledes: "Jeg takker Eder oprigtig for Forsikkringen om den beredvillige Medvirkning, som i gisve mig i Eders loyale og pligtskyldige Adresse, til Befordringen af Forbedringer, hvorved der tages Hensyn til Opretholdelsen af vor Stats- og Kirkes Jnstitutioner. Jeg maae beklage, at J med Hensyn til den politiske Hensigt, af den af mig iværksatte Opfordring til mit Folks Mening, ikke stemmer overeens med mig. Jeg har aldrig afbenyttet de mig tilkommende Prærogativer, eller vil afbenytte samme paa anden Maade, end til at opnaae det store Øiemeed, hvortil de vare mig givne nemlig til at befordre det Almindeliges Vel, og jeg haaber, at ingen til det Almindeliges Bedste leddende Forholdsreggel, vil sættes i Fare eller opholdes ved den mine troe og loyale Undersaattere tilbudne Leilighed: ved et Valg af deres Repræsentantere, i Parlamentet, at kunne tilkjendegive deres et Mening."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
Tydskland. Augsb. algemeine Zeitung meddeler en Artikkel om de revolutionaire Planer i Schweitz: Efter Forlydende havde en i Schweitz ankommen Trop Urostiftere, under Anførsel af en Oberste Dufour havt i Sindeat foretage en Demonstration mod Frederichs hafen i Würtemberg, hvorpaa den i Nærheden værende wirtembergske Officeer havde forlangt Forstærkninger fra de i Bregenz liggende østerrigske Tropper; et ubestemt Rygte, taler ogsaa om et Anfald paa Constans, skjøndt det synes at være uden Grund." – J Cassel driver nu Mysticismen og Fanatismen sit Spil i den Grad, at Regjeringen har været nødsaget til ved et Circulaire at forbyde alle hemmelige og separate religiense Forsamlinger og Kurprindsen har udstædt en Proclamation mod det mystiske Uvæsen, en Pastor Langer især gaaet saavidt, at han ved Barnedaab har foregivet, at have drevet Diævelen ud, og igjen have drevet den ind i sine Confirmantere, Undersøgelser ere desangaaende indledte. Landdagen i Siebenbürgen er nu af den østerrigske Regjering formelig opløst, og Erkehertug Ferdinand er bleven beskikket til civil og militair Gouverneur i denne Provinds med udstrakte Fuldmagter. Keiseren har udstædt et Rescript i det latinske Sprog til de stebenburg ske Stænder, hvori omtales de Bestræbelser, som Regjeringen har viist for at fremme Land dagens Foretagender, men alle disse Bestræbelser - hedder det – ere ved forsætlige Forfinkelser blevne tilintetgjorte. Tvende tydske Skrifter ere i denne Tid lagte under Beslag, nemlig: en Roman kaldet Kongen", at Groshoffinger; og "det polske Folks Opstand i 1830 og 1831 af Dr. Spazier. - Efter at man i Meldning fra Wien af 25de Februar erfoer at Hs. Maj. Keiseren var meget farlig syg og angreben af en Feber, som Natten til den 28de f. M. antog en hæftigere Caracteer, meldes der i Hamb. Neue Zeitung under 7de Marts, at Hs. Maj. Keiserens Død var ved troværdige Personer fra Wien, bleven indmeldt dertil.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
Blandinger. Der tales om at H. H. Paven vil personlig aflægge et Besøg i München i October Maaned forat celebrere H. M. Kongen af Bayerne Sølvbryltup. (Det engelske Blad Albion, siger ogsaa at han til Foraaret vil foretage en Reise til Belgien og Jrland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
J Hamburg holdt den 5te Marts Prisen sig endnu paa Byg, dansk Byg noteredes til 50 a 54 Rdr. Cour, og dansk Havre til 34 a 39 Rdr. Cour. pr. Læst. Ærter noteredes fra 60 a 75 Rdr. Cour. pr. Læst. J Rotterdam noteredes den 2den Marts Byg til 93 Gylden, og Havre til 69 Gylden pr. Læst. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
Jndenlandsk. J en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 21de Februar hedder det: at samtlige Deputerede og Suppleanter der, have underskrevet et allerede tidligere opsat, og siden 17de Febr. ogsaa i Staden circulerende, Bonskrift til Kongen. Som Sammes Forfattet nævner man Prof. Clausen, der ogsaa Forening med 9 andre Mænd, (see No 25 af Thisted Avis) under 18de Febr. i Kjøbenhavnsposten havde opfordret til, ved en Forening at modarbeide Pressens Misbrug, for derved at forebygge mulige Tvangs=Forholdsregler. Bønskriftet var underskrevet af: 28 Professorer ved Universitetet; 13 Professorer ved Kunst-Academiet og andre Kunstnere; 12 Geistlige; 30 Skolebestyrere og Lærere; 52 private Lærde, Candidater og Studenter; 10 Assessorer i Lands Over=Retten; 6 Høiesterets Advocater; 10 Lands Overretsprocuratorer; 4 Auditeurer; 82 Collegial-Embedsmænd; 28 Læger; 9 Landofficerer; 47 Søofficerer; 67 Grosserere; 59 andre Kjøbmænd; 53 Detailhandlere; 8 Fabricanter; 27 Haandværkere; 27 Proprietairer, Skibscapitainer og flere Forskjellige, ialt 572 Underskrifter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-11
Det er iøvrigt affattet i sømmelige Udtryk, udtaler det Ønske, at den for Trykkefriheden hidtil betegnede Grændse ikke maatte blive indskrænket, og Consurens Jndførelse, eller et dertil svarende Lovbuds Forelæggelse, falde bort Dette Document, der igaar skal have havt omtrent 600 Underskrifter, hvoriblandt herværende Professorer, Advocater Høiesterets Assessorer, nogle Kjøbmænd, og som idag skal være efterfulgt af lignende fra Roeskilde og Helsingøer, er, efter Forlydende, allerede igaar bleven indsendt til Hs. Majestæt. Om den Modtagelse, det vil finde, vilde det være utidigt allerede at yttre nogen Mening, ligesom ogsaa det bifald, det har fundet i Publicum, vistnok er skildret meget overdrevent. J at Fald forholder Nationen sig rolig og stoler trygt paa sin høitelskede Konges ved villige Sindelag. Deres allerunderdanigste Andrarigende til hans Majestæt gik ud paa: "at Foranstaltninger, ved hvilke Skribentens Virksomhed underkastes andet Baand end Lovenes og Domstolenes i maae blive holdte udenfor Grændserne af et Land, hvor oprigtig Kjærlighed til Konge og Fædreland altid har havt sit Hjem." Petitionen fra Roes kilde havde 40 Underskrifter (6 civile Embedsmænd, 2 Præster, 4 Læger, 1 Procurator, 7 Kjøbmænd. 15 Haandværkere, 5 Proprietatter og flere Forskjellige) og fra Helsingøer med 75 Ungerskrifter, Kjøbenhavnsposten meddeler Andragenderne fra Kjøbenhavn og Roeskilde. J Sidstnævnte ansøges om, at det nu, som før, maa være det danske Folk tilladt, at benytte Pressen saaledes, at det kun staaer Lovene og Domstolene til Ansvar for, hvad det yttrer." Begge Petitioner aande den inderligste Kjærlighed til Konge og Fædreland. (Af H. og Rd. Av.)