JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Viborg, d. 6 Junii. Efter mange Dages streng Nattefrost og Kulde om Dagen med Nordvest, have vi siden i Onsdags næsten daglig Regn og Storm, meest med Sydvest. Den vedvarer endnu i Dag. - Vel er det, om de gruelige Jnsecter og Jordlopper, der afædeFrugttræbladene og alle Kaalsorter m.m. derved faae deres Rest. Endog udplantede Kaal have Lopper aldeles fortæret. Blandt Agurkerne er og en Pest, da de, ventelig af de samme, gjennemstikkes og Bladene afædes og forsvinde strax efter de opkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Blandede Efterretninger. Om Kirkeforfatningen og Missionsselskaberne i de forenede Nordamericanske Stater læser man følgende: Af de fem protestantiske Kirke afdelinger, som findes i de forenede Stater, have Kongregationalisterne det største Antal af Medlemmer. De erholdt dette Navn deraf, at de afvege fra deres Forfædres strenge Kirkeuafhængighed, og undertiden af Præste forsamlinger lader de kirkelige Anliggender afgjøre. De besidde over 25,000 Kirker med et ligesaa stort Antal Præster. Efter dem ere de fleste vel Presbyterianerne, som ingen Biskopper have, men hvis Kirkeforstandere ere Ældste, Presbyttere. De talte allerede i Aaret 1810 ikke mindre end 772 Congregationer og 434 Præster. Mindre talrige ere Episcopalerne, hvis Kirke forestaaes af et Collegium af Biskopper. De talte alt i Aaret 1808 i de forskjellige Stater 238 Kirker, med 225 Præster, og 5 Biskopper. Særdeles talrige ere Methodisterne, som meest have udbredt sig i de mellemste og sydlige Stater, og nu tælle henved 300,000 Medlemmer. Ogsaa Baptisterne have i den sildigere Tid meget forøget sig i Nordamerika og deres Antal er allerede steget op til over 100,000 Medlemmer. Hver af disse fem Afdelinger have deres egne Missions selskaber. Disse ere: 1) Den amerikanske Forening for udenlandske Missioner. Den bestaaer for største Delen af Medlemmer af Kongregationalkirken, og har sin Direction i Boston. Den stiftedes 1810; erkiendtes 1812 som et offentligt Jnstitut af Kirken. Havde 1823 ej mindre end 74 ansatte Missionærer. 1822 var Selskabets Jndtægt 300,000 Rdlr. amerik. Fra Selskabet udkommer maanedligen i Boston en Missionstidende. 2) Det forenede Missionsselskab for det hedenske Udland. Bestaaer meest af Presbyterianer, stiftedes 1817 i Newyork, virker hidtil udelukkende paa Omvendelser af Hedninger i Statsforbundets vestlige Distrikter. Udgiver ogsaa et Maanedsskrivt i Nye-York. 3) Baptisk Missionsselskab i Philladelphia, oprettet 1814, har blandt Tscherokeserne en betydelig Nedsættelse. Hver anden Maaned udgiver det et Tidsskrivt om dets Arbeider. 4) Det amerikanske Methodist Missionsselskab stiftedes 1819. Udgiver ogsaa et Missionsskrivt. 5) Det nyeste Samfund af denne Art i de forenede Stater er det biskoppelige Missionsselskab, som 1820 oprettedes i Philladelphia. Det begyndte med at anlægge i New=Haven et theologisk Seminar, og gjorde det til betingelse for enhver Studerende, der ønsker at antages ved samme, og som paa Selskabets Bekostning driver sine Studier, maa, efter Fuldendelse af sit Studiecursus, tjene tre Aar troligen og retskaffent som Missionær, førend han kan melde sig om et Sognekald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Foruden de indenlandske Missionsforeninger gives følgende udenlandske Missionsselskaber, som i Nordamerika have gjort Forsøg paa at aabne sig en Virkekreds: Det mæhriske Brødremeenighedsselskab. Deres Missionairer bleve i Aaret 1741 indførte af Greve Zinzendorf selv i det da endnu for det meste vilde Pensylvanien. Deres Hovedsæder ere Bethlehem, Nazareth og Lititz i Pensylvanien, Hope i Ny-Jersey og Wachorina i Nord=Karolina. Ogsaa blandt Jndianerne have de mæhriske Brødre arbeidet ikke uden Følger. Nordamerika skylder dem størst Tak for deres Missionsarbeider i Grønland og paa Kysten af Labrader. J den sildigere Tid har de nævnte Nordpolarlandes forladte Tilstand, samt det af de mæhriske Brødre givne opmuntrende Exempel, med Hensyn til Grønlænderne og Eskimos, ladet det biskoppelige Missionsselskab i England henvende sin Opmærksomhed til de beboede Jismarker ved Baffinsbugten, hvor een af deres Missionairer, allerede arbeider, hvem Selskabet nu er bereed til at tilsende nogle Hjelpere. Foruden disse Missionsselskaber, som ere nærmest virksomme for Hedningeverdenen, gives der i de forenede Stater under samme Benævnelse endnu andre Indretninger, som have til Formaal, under de hvide Jndvandrede, som efterhaanden have nedsat sig i de vidtløftige vestlige Gebeter, at vedligeholde den christelige Lære. (Forkortet af B. 3 a. 3. 144.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
J London har et Selskab med en Capital af 3 Mill. Pd. St. forenet sig om at dyrke Thee i Brasilien og Caffe i Mexico. Et andet Selskab har sammenskudt en ligesaa betydelig Capital for igjen at bringe paa de peruaniske Kyster Perlefiskeriet i Gang, som er blevet aldeles forsømt i 141 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
J Bagdad findes et høist mærkværdigt Uhr som ikke allene viser Timer, Minuter og Secunder, men ogsaa Dage, Maaneder, Aar og Aarhundreder. Hver Time spiller det en harmonisk Concert og viser paa Qvadranten et Træk af Mahomeds Liv. Det viser ogsaa Sol- og Maaneformørkelser og tjener baade til Fyrtaarn, Barometer og Thermometer. Det skal være forfærdiget af en Araber, som har arbeidet derpaa i 83 Aar. Det er 111 Aar gammelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Den for ikke længe siden i Memphis opdagede Sarkophag af Porphyr er ankommen i Paris. Den bestaar af to Dele, Laaget har en prismatisk Form og Polituren paa Siderne er blank som Staal. Paa Randen af den øverste Flade forestilles den Afdødes Indførelse i Ægypternes Underverden. Perkins har opfundet et Damp=Skydegevær, der i et Minut affyrer 4 til 500 Kugler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
J Portugal ere nu af 456 Fabriker 297. standsede, som en Følge af de ulykkelige Forhold med Brasilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Lord Byron har af sin Forlægger, Boghandler Murren, faaet i Honorar for sine forskjellige Digte 15,455 Pd. St., altsaa over 130,000 Rbdl. Sølv. Allene for den fjerde Sang af Child-Herold, der kun bestaaer af 186 Stropher paa 9 Linier hver, fik han omtrent 100 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Et mærkeligt Skrift er udkommet under den Titel, Die Moden in den Taufnamen, mit Angabe der Wortbedentung dieser Namen, v. M. C. Dolz. Leipz. 1825. Dets Anmelder i Liter. Conv. Blatt raader Enhver, der hvert Aar lader sit Navn indskrive i Kirkebogen, at kjøbe Skriftet, for ikke et eneste Øjeblik at staae i Tvivl angaaende Valget af et Navn for sin Livsarving. Er han fattig, saa kalde han den Diedrik, den gode Rige, er Faderen Gjæstgiver, saa kalde han den Ditlev, Folkevennen; ynder han Titel, saa vælge han Ewald, den Vaabenkyndige, er han Taarnvægter, saa foreskrive han Hugo, den Ophøiede; tænker Moderen i Fremtiden at faae sin Datter gift med en Collegiemand, saa hedde hun Rudolfini, Raadgiverinden. - Jndtil Begyndelsen af det 16de Aarhundrede, siger Doltz, fik hvert Barn i Tydskland kun et Døbenavn. Men dette tog snart en anden Vending. Joseph den Anden hedte Joseph Benedict August Johann Michael Adam, og man har fundet, at en Mand har havt 52 Døbenavne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
J forrige Aar erholdt en venetiansk Adelsmand Anton de Rossi Tilladelse til at forestille St. Petersborg efter en architectonisk Plan i Relief. Han forskrev i den Hensigt duelige Artister og Arbeidere fra Jtalien. Under Veiledning af Dhrr. Rossi og Caro har dette vanskelige og interessante Arbeide en rask Fremgang. Allerede er en stor Deel af denne mærkelige Residentsstad færdig, saasom det Keiserlige Vinterpalais, Admiralitetets imposante Bygning med alt hvad dertil hører. Peter den Stores Monument, Jsaksbroen med dens beundringsværdige Mekanisme, Senatet, den engelske Quai, Kasernerne for Garden til Hest, Postbygningerne m.m. Alle disse Dele af Staden ere forestillede med en Nøiagtighed, der gaaer indtil den mindste Detail. Jntet er forbigaaet. Tage, Balkoner, Støtter, Gittere, Statyer, selv Husenes Farve er efterlignet med skuffende Lighed. Hr. Rossi havde den Lykke i sidstforløbne Vinter at fremstille denne Model for deres Majestæter Keiseren og Keiserinden; den behagede dem ualmindeligen og han fik de meest smigrende Berømmelser over Arbeidet. Modellen vil indtage et Rum af 55 Arschiner i Længden og 32 i Breden. Husenes Facader ere gjorte af dobbelt Pap og styttede med Træværk, Tagene af Blye, Staterne af Gyps, Vinduerne af skuffende Glasværk, Newaflodens og Kanalernes Leie af Tin. De kunne fyldes med Vand, og bære de anbragte svømmende Broer og Byrder af Landtransporterne. 55 Personer arbeide bestandigt paa denne Model, som i to Aar skal være fuldført. (Allg. 3. 145.) Efterkommerne af de i Historien formedelst lidte Religionsforfølgelser bekiendte Valdenser, beboe Dalerne og Bjergkløfterne i Piemont, hvor de udgjøre 13 Kirkesogne, har en Befolkning af 20,000 Mennesker, og leve under trange Kaar. Der arbeides i denne Tid paa deres Understyttelse. J alle de preussiske Kirker skeer en Kollet efter Kongl. Bevilling til Oprettelsen af et Hospital for fattige Syge hos dem. For at modtage milde Gaver til samme Formaal, har og i Berlin stiftet sig et Selskab, hvori Statsminister v. Clewitz har virksom Andeel. Der er og for disse første evangeliske Christne i Nederlandene, i Sveits, i Genf, Frankfurt, og i flere af Tydsklands Stæder og Lande af Regjeringerne bevilgede Samlinger, saa at man tør haabe i næste Aar at bringe Hospitalet i Udførelse da Hans Majestæt Kongen af Sardinien ved Jntendanten af Provindsen, Pignerol, har givet Tilladelse til Kjøbet af et Lokale i Menigheden la Tour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Kjøbenhavns Børs, den 10de Juni 1825. Hamburg 2 M.a vista 212 Species 215.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 19 19 1/4 Rbd. Sedl. 52 152 3/4 Rbs. Tegn. 93 3/4 94 1/4 Rbd. Sedl. 88 1/2 88 3/4 i Banco. 110 1/2 111 i Sedler. 99 1/4 100 Banco Banco. 106 106 1/2 i Banco. i Banco. 89 89 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-11
Anecdot. J de paa Fransk udgivne opbyggelige og curisse Breve paa Hr. de la Brumes, Bisp i Halicarnasse, apostoliske Besøg i Cochinchina, 1740, af Hr. Favre, schweizersk Præst, fortælles, da Hr. de la Brume gjorde sit apostoliske Besøg i Cochinchina, 1740, blev han meget overrasket ved at træffe der en P. Siebert, mathematisk Jesuit, som var Capitain over Kongens Hunde, hvilket gav Rangen og Rettigheder lige med Monarkens Slaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 48. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Velmeent Raad til vore Kjøbstædskolers bedre Organisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
skolerne i de Kjøbstæder, der have Latinskoler, bør derfor have en saadan Afdeling, hvori uformuende Embedsmænd og Andre, som sættes paa lige Trin med dem i Cultur og Forhold, kunne imod taalelige Skolepenge lade deres Børn nyde en for dem passende Underviisning i de Discipliner, som høre til et velopdraget og velundervist ungt Menneskes Stilling, hvoraf det latinske Sprog dog ikke bør være udeladt; saa meget mere, som det giver Nøglen til det Franske, og for endeel og til det Engelske, ej at tale omdet Jtalienske, hvis Ynglingen skulde engang i Tiden behøve det. Men denne Afdeling, man kalder den Realclassen, maa og bør ikke staae i nogen Forbindelse med de øvrige af Borgerskolens Classer; Disciplene ikke have nogen Omgang indbyrdes, og den bør bestaae aldeles for sig selv, ligesom den og bør have sin særskilte Lærer Foruden denne Afdeling, Classe eller Skole, hvad man vil kalde den, bør Borgerskolen endnu have 2de andre Afdelinger, en for den mere formuende Haandværkers Børn, og deres, som dermed kunne sættes i Ligning, og en for Dagleiernes og de Fattiges Børn, og begge disse Afdelinger være adskilte fra hinanden. J disse 2de Afdelinger kunne Lærerne gjerne afvexle med hverandre i Skoletimerne, men ikke med Lærerne i den saakaldte Realclasse, da han slet ikke bør befatte sig med anden Underviisning i Skoletimerne, end den, som han giver Realclassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
J Henseende til Lønningen for Lærerne, maatte man vende om til Forfædrenes efter Landets Kræfter rigtig beregnede og derpaa byggede Lønningsmaade. Kost, Logie og hvad dertil hørte, maatte gives dem in Natura. Penge lønningen blev da kun ringe og vilde uden betydelig Byrde og uden Misfornøielse kunne udredes af Skoledistrictet. Børn fra andre Skole districter maatte aparte betale Underviisningen efter billig Taxt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Hvo der kjender vort nuværende saavel Kjøbstæd, som Landsbye-Skolevæsen, og gjennem flere Aars Erfaring veed, hvori Hindringerne ligge og hvorfor det ikke er bedre end det er, vil sikkerlig bifalde mit Forslag. Naar dermed skeer en gavnlig Forandring efter de af mig angivne Principer, paatvivler jeg ikke, at vi jo ogsaa heri vil kunne tilfredsstille Tidernes Tarv og de mange billige Klager, som nu høres allevegne, ville da af sig selv forstumme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
En Sommer-Eftermiddag i Christianias Omegn i August 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, d. 9 Junii. Det Beckerske Skuespillerselskab ankom her til Byen i Aftes, hvor det i nogen Tid agter at give Forestillingen For det Skuespilsøgende Publicum anmærkes: at Becker har i 10 Aar været Skuespildirecteur, i Lübeck, og har været ansat ved Theatrene i Hamborg, Hannover og Schwerin; Mad. Becker, har som Jomfru Renstein spillet i Hannover, Stettin, Hamborg, og Lübeck; Hr. Mapol, der giver comiske Roller, har spillet i Schlesvig, Hamborg, Altona og Lübeck; Hr. Rosenthal, som giver Elskerroller, har spillet i Bremen, Altona og Lübeck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Viborg. Søndagen den 5te Juni mønstrede Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftamtmand Ridder Schønheyder denne Byes Borgerbevæbning og bevidnede samme sin Tilfredshed, med de udførte Øvelser. Førend den egentlige Mønstring blev af Bevæbningen skudt til Skiven efter de af S. T. Hr. Stiftamtmanden udsatte Sølvpræmier, der saaledes bleve vundne: 1ste Præmie, en Potageskee, Sergeant og Skomagermester P. Langeland; 2den Præmie, 6 Theeskeer, Skomagermester P. C. Handberg; og 3die Præmie en Flødeskee, Smedemester F. Astrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Blandede Efterretninger. Ogsaa en Audients hos Napoleon. Uddraget af: "Meine Lebensreise. Jn sechs Stationen a., von Urceus" (den berømte tydske Prof. Krug).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Napoleons store Feil var, at han bestandigen vilde paatrænge Menneskeheden hans Mangel af fælleds Følelse for, eller med dem; dette var maaskee meer fornærmende for den menneskelige Forfængelighed, end et mere ængsteligt og mistænkeligt Tyrannies virkelige Grusomhed. Saadanne vare hans Taler saavel til offentlige Forsamlinger som til Jndivider; og et enkelt Udtryk som han skal have betjent sig af, da han var kommen tilbage til Paris, efterat den Russiske Vinter havde ødelagt hans Armee, i det han nemlig, varmende sine Hænder over en Jld, sagde: "Dette er moersommere end Moskov, kunde lettelig fjerne flere Hjerter fra hans Sag, end den Ødelæggelse og de Ulykker, som ledte til Bemærkningen. Med Hensyn hertil siger Byron: En Tønde var for sceptret Cyniker vor Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Kjøbenhavns Børs, den 14de Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 212. Species 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Specier solgtes til 12 Rbmk. 14 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102. Dito Dito. . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-14
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Actier. . . . . . Alt for stor Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. 94 941 Rbd. Sedl. 88 3/4 89 i Banco. 4 Rbd. r. S. 110 1/2 110 3/4 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. - Banco 106 106 1/2 i Banco. i Banco. 89 189 1/2 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 49. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Juni 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Om den underordnede Embedstand, med fortrinlig Hensyn til Geistligheden. Hvor lunkne, letsindige, ja vel endog lastefulde Geistlige blive ansatte for en Menighed, der kan et religiøst og sædeligt Liv ikke danne sig; der forsvinder hos Folket Agtelsen for den geistlige Stand, og, med den, tillige Tilliden til det guddommelige Ord. Med den rigeste Masse af Talent og Videnskab, vil en saadan Præst slet opfylde sit Kald, og foraarsage megen Forargelse. Det er utroligt, hvor megen Skade uværdige Geistlige gjøre Religion og Stat Pligt og Samvittighed fordrer derfor saadannes Bortfjernelse fra hellige Steder, og ingen utidig Barmhiertighed bør bestikke deres Foresatte til at taale disse Leiesvende i Herrens Viingaard. Dette erkjendte Preussens ædle Konge, da Han strev til Statsminister von Massow: "Min kjære Statsminister von Massow! "Efter mine igjentagne Yttringer over saadanne Geistliges Afskedigelse, om hvilke Man "har den Overbeviisning, at de ikke kunne opfylde deres vigtige Bestemmelse; havde Spørgsmaalet. i Eders Jndberetning af 13 d. M., om Præsten 8 Afskedigelse, ikke været fornødent. Det kan ikke være mindste Tvivl underkastet, at "dette Spørgsmaal kan og bør afgjøres af det under Eders Styrelse staaende, Overconsistorium, blot efter Grunde, som have Kirketugtens Bedste, til Øjemed. Det er ikke engang nødvendigt, "at bringe Sagen for det forsamlede Statsraad, "da ethvert af dets Departementer bedst kan bedømme, hvad der udfordres til den Deel af Statstyrelsens Fremme, der staaer under dets Ressort. "Hvorledes jeg i Øvrigt tænker om Tienstafskedigelse i slige Tilfælde, hvor Talen er om Udygtighed til at forestaae et Embede; det er meget tydeligt udviklet i den Halleske almindelige Literaturtidende, No. 302. S. 343 og 344. Jeg anbefaler Eder denne Recension til nærmere Eftertanke og forbliver Eders velaffectioneerte Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Berlin, d. 17 Dec. 1805. Friederich Wilhelm." Recensionen er over et, i Aaret 1804, udkommet Skrift: Gedanken und Meinungen uber Manches im Dienst, von A. . . - De Steder, hvortil Hs. Majestæts Haandskrivelse henviser, ere følgende: Nogle Forfatteres egenmægtige Lovgivning, og en, ved sære Misbrug i smaae, vilkaarligt og slet regjerte Stater foranlediget, Retspraxis ved Rigskammerretten, har, i den største Deel af Tydskland fremavlet den Fordom: at Enhver som er ansat i et offentligt Embede, kunde ikke fratages samme, uden ved processualsk Fremgangsmaade og Dom. Efter denne Grundsætning skulde Forvaltningen af en Deel af det Offentlige, og den derfor bestemte Lønning, behandles som Eiendom. Et Statsembedes Værdighed som en Livrente. J disse Ord viser sig allerede det Modsigende i Paastanden. De i Tjenesten begaaede Forbrydelser: Utroskab, Bestikkelse o. s. v. skulde – om ikke i enkelte Tilfælde en særdeles Fremgangsmaade var foreskrevet - undersøges og straffes som almindelige Forbrydelser; men Uduelighed i at bestyre et Embede, Forsømmelse af de vigtigste Embedspligter, som i de fleste Tilfælde let kunne skjules og unddrages den almindelige Dommers Undersøgelse; disse og mange andre Ting, der have den største Indflydelse paa de offentlige Anliggenders Forvaltning, kunne kun bedømmes af de Foresatte i Tienstsaget. Det er meget at ønske, at denne Sag maatte blive regleret ved hensigtsmæssige Love, hvorved ogsaa Embedsstanden kunde blive sikkret for de skadelige Følger af lidenskabelig Vilkaarlighed."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Recensenten maatte derimod gjøre opmærksom paa, at Opsigten over Statens Embedsmænd burde indbefatte noget Mere end den blotte Censur over deres egentlige Embedsforretninger. Af den samme Grundsætning, efter hvilken alle Statstjenere kun betragtes som betalte Arbeidere, følger endnu en anden Fordom, den: at Enhver der taliter qvaliter forretter det ham paalagte Arbeide, kan i Øvrigt gjøre hvad han vil, og at det Opsyn, som Regentens højere Repræsentanter have over deres Undergivne, ikke maa strække sig videre end til Embedsforretninger. Denne grundløse Anskuelse kan være behagelig nok for Tidsalderens sløve Sjele, som ikke gjerne ville have den individuelle Frihed indskrænket ved Noget, uden i det Høieste ved Criminallove. Men med disse alene vil der overhovedet ikke udrettes Meget i det borgerlige Selskab. Det Blot-sædelige bør aldrig tabes af Syne, og allermindst ere de offentlige Embedsmænds Moralitet ligegyldig for Statens Vel. Deres Sæders Indflydelse paa Almeenvellet, er mere skjult og mindre paafaldende, end de Handlinger, som efter de almindelige Love kunne blive straffede. Men denne Jndflydelse er derfor ikke mindre vigtig, og maa falde enhver Fordomsfri i Øine, saasnart han bliver gjort opmærksom derpaa. Her kommer det i Særdeleshed an paa de forskjellige Forhold. Enhver Stand har sine eiendommelige Dyder, og sin snævrere eller videre Kreds af sædelige Forpligtelser. J nogle Stænder, og paa nogle Poster kan en Grad af Letsindighed og Udsvævelser oversees, som i Andre ikke bør taales. Nogle Embeder fordre, efter deres Natur, en udmærket Grad af Alvorlighed og Værdighed; derfor ogsaa Tilbageholdenhed i Opførsel. Kunde det taales, at et Medlem af Landets øverste Domstol, som det hele Publicum bør ære som Eiendoms og Sikkerheds høieste Værn, var forfaldet til Spil, Drukkenskab, eller gjorde sig foragtelig ved selskabelig og nøje Omgang med berygtede Mennesker, Saadanne Sæder i saadanne Embeder ere ligesaa lidet at taale som Feighed i høje Militairposter, hvor den - om den end ikke drager en Krigsret over sig - dog ikke vilde blive ustraffet af de øvrige Krigsfæller."(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-06-18
Det Jslandske literære Selskab. J Overensstemmelse med Selskabets Love meddeles herved offentlig Forklaring over dets Foretagender og oekonomiske Forfatning for Tidsløbet fra 30te Marts 1824 til Aarsdagen 1825. I dette Aar har Selskabet udgivet: 1) Den 4de Deel af Jslands Aarbøger (Arbækur) ved Sysselmand John Espolin, som indbefatter Tidsrummet fra 1541 til 1567. Dette for enhver Under af Nordens almindelige og Jslands specielle Historie vigtige Værk er en Fortsættelse af den forhen ved Selskabet i 4 Qvartbind udgivne Sturlunga-Saga. Til enhver Deel høre tvende Forerindringer, der ere forsynede med dansk Oversættelse. 2) Andet Binds tredie Afdeling af den geographiske Lærebog (Landaskipunarfrædi), forfattet ved Consistorial-Assessor Gun log Oddsen. Til dette Værk høre 5 illuminerede Landkort, hvorpaa Stedsnavnene ere anførte i det Oldnordiske eller Jslandske Sprog. 3) Den 9de Aargang af Sagnablød eller historiske Blade, redigerede (som hidindtil af Professor Finn Magnusen, indeholdende en sammentrængt Udsigt over det forløbne Aars vigtigste Verdensbegivenheder, samt tillige Formandens Tale paa Selskabets sidstafvigte Stiftelsesdag og de originale Regnskaber for dets Pengesager og Forlagsværker m.m.