Berlingske Tidende, 1807-07-03
Skrivelse fra Berlin, den 27de Junii. Journalen Telegraphen melder følgende om de seneste Krigsbegivenheder: "Den 12te Junii om Morgenen Kl. rykkede den franske Armee ind i Heilsberg. Cavallerie under Generalerne Latour Manbourg, Durosnel og Wat tier forfulgte Fienden paa den høire Bred af Alle til Bartenstein, imedens de øvrige Corps maneurerede, for at afskiære ham Retraiten til Kønigsberg. Om Eftermiddagen blev Keiser Napoleons Hovedqvarteer bragt til Eylau. - Den 13de tog Storhertugen af Berg med sit Cavallerie Veien til Kønigsberg og Marschal Davonst fulgte ham. Marschal Spult rykkede til Kreutzburg, MarschaLannes til Domnan og Marschallerne Ney og Mortier til Lampasch. General Latour Manbourg meldte, at Russerne rømmede Bartenstein og fortsatte deres Retratte til Schippenbeil. Strax rykkede Keiseren frem paa Veien til Friedland med Marschallerne Neys, Lannes og Mortiers Corps, det 1ste Corps under Gen. Victer og sin Garde. - Den 14de om Morgenen Kl. 3 rykkede Fienden frem over Brøen ved Friedland. Marschallerne Lannes og Mortier kom først i Haandgemæng og bleve understøttede af Cavalleriet under Grouchy og Nansouty. Adskillige Trefninger bleve leverede; Fienden mistede 4 Kanoner og kunde ikke trænge frem over Byen Posthenen. Han troede, at han blot havde at gjøre med en Avantgarde paa 15000 Mand og fortsatte sin Retraite, for at naae Kønigsberg. Om Aftenen Kl. 5 havde Keiser Napoleon stillet sin herlige Armee i en Slagorden, der blot ved sin Eenhed og Fortreffelighed maatte sikkre ham om Fordelen paa denne berømte Dag og vil erhverve ham alle Krigskonstens Kienderes og Efterverdenens Bifald. Marschal Neys Corps dannede den høire Fløi, Marschal Mortiers den venstre og Marschal Lannes Centrum. Gen. Victors Corps og den keiser, lige Garde formerede Reserpecorpset. Fienden udvidede sin høire Fløi 1 1/2 Miil; den venstre Fløi støttede sig til Friedland. Saasnart Keiser Napoleon havde beseet den ne Stilling, besluttede han, strax at indtage Staden, Friedland. Til den Ende lod han hurtig Fronten forandre og den høire Fløi rykke frem; derpaa befalede han, at giøre Angrebet med Spidsen af den høire Fløi. Kl. 5 1/2 gave nogle Salver Marschal Ney Tegn til at sætte sig i Bevægelse. Han havde neppe forladt en Skov, hvor hans høire Fløi i Begyndelsen var posteret, førend Fienden søgte at omringe ham med en Mængde Kosakker og andet Cavallerie; Gen. Latour Manbourg drev Fienden i Hast tilbage med sit Cavallerie. Gen. Victor lod et Batterie af 30 Kanoner formere under Gen. Senarmonts Commando over 400 Skridt foran sit Centrum. Dette Batterie tilføiede Fienden et uhyre Tab. Marschal Ney dirigerede alle Bevægelser med Koldblodighed. Hans Corps indlagde sig nu Ære. Det drev ved Angreb med Bajonetten adskillige fiendtlige Colonner i Floden Alle, hvis Bølger opstugede nogle tusinde Fiender. Da Marschal Neys venstre Fløi imidlertid nærmede sig en Huulvei, der løber omtring Staden Friedland, styrtede den russiske Garde til Hest og til Fods ud derfra og angreb denne Fløi. Den blev forvirret derved, men Divisionen Dupont fløi til, for at under støtte den og anrettede et skrækkeligt Blodbad. Friedland blev erobret. Dens Gader vare bedækkede med Liig. Hverken Fiendens fordobblede Anstrængelser eller de nor hørlige Forstærkninger, han sendte, kunde hindre, at denne Slad faldt i de Franskes Hænder. - Fienden, hvis Foretagende mod Spidsen af den venstre Fløi var strandet, vilde nu forsøge, at brække igiennem den franske Armees Centrum. Men man behøver blot at nævne Marschal Lannes og Generalerne Ondinot og Verdier, for at give Forviisning om, at Fiendens Anstrængelser intet formaae de. Alle Fiendens Angreb kunde hverken standse de franske Colonners Marsch eller bringe dem i Uorden. Han fandt allevegne Bajonetter og Døden. Det Øieblik var kommet, da Marschal Mortier skulde rykke frem med Armeens venstre Fløi. Han udførte denne Bevægelse, hvorved han blev understøttet af Gen. Savary med Gardefuselererne. Alle Tropperne have udmærket sig. - Seieren har strax fra første Begyndelse erklæret sig for Keiser Napoleon. Valpladsen var skjult af russiske Liig. Man anslaaer Antallet af de dræbte Russer til 15 til 5000 Mand. Den Hurtighed, hvormed Seieren erkiede sig for de Franske og Seierherrens kloge befaling have indskrænket de Franskes Tab til 500 Døde og oftrent 3000 Saarede, 80 russiske Kanoner og endeel Fank ere erobrede og 35 russiske Generaler dræbte, saarede er fangne. Det russiske Cavallerie har liidt et uhyre Tab. Fienden, tvungen til Flugten, blev forfulgt til Kl. 1 som Aftenen. - Efterat Slaget ved Friedland var tabt, forsøgte Russerne at samle sig den 15de. De rettrerede gaden høire Bred af Alle. Den franske Armee fulgte der Bevægelser paa den venstre Bred af denne Flod, for at askiære Fienden Veien til Kønigsberg. Spidserne af Colgnerne ankom paa samme Tiltil Wehlau. Keiser Napolen havde sit Hovedqvarteer i Peterswalde. - Den 16dehunii i Dagbrækningen benyttede Fienden sig af den Omlændighed, at alle Broer vare afkastede, til at forsætte sit Retratte til Rusland. Om Morgenen Kl. 8 lod Keift Napoleen en Bro slaae over Pregel, hvor Armeen stillede sig i Orden. Russerne opbrændte en Deel af deres Nagasiner ved Alle. J Wehlaufaldt over 6000 Centni Korn i de Franskes Hænder. Den blotte Efterretning om Seieren ved Friedland var tilstrækkelig til at udvirke Lønigsbergs Rømning. Marschal Soult fandt i Kønigsberg uhyre Rigdomme, nogle 100000 Centner Kort, over 20000 saarede Russer og Preussere 160000 emelske Flinter, som endnu ikke vare udskibede. Fiendens Tab fralgte til 15de Junii af Døde. Druknede, Saarede og Fangne anslaaes til 60000 Mand. Han har mistet en Del af sit Artillerie, nesten al sin Munition og alle sine Migasiner paa en Linie af over 40 Mile, Fienden har trukketsig tilbage til Tilsit. Det franske Hovedqvarteer var den 17de i Taplaken, den 18de i Skaisgieren og den 19de Tilsit."¬