JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Choczim, den 26de November. Det begynder her at blive ret uroeligt, og man taler stærk som en forestaaende Krig. J afvigte Uge ankom en Coureer, hertil fra Constantinopel, og overbragte den her værende Bassa den frygtelige Ordre, at han personlig skulle indstille sig for Storsultanen. Det seer meget sælsomt ud med Ceremoniellet ved saadanne Courerers Ankomst fra Porten. Coureeren bringer altid Brevet til Mufti eller den fornemmeste Geistlige paa Stedet, hvilken modtager samme med stor Yd. myghed, og hæfter det paa en rød Fløyels Sæk. Herpaa bliver den, til hvilken Brevet er stillet, strax fremkaldet, han smaae knæle ned for den Geistlige, lade Sækken kaste over sit Hoved, og da aabnes først Brevet, hvis Jndhold nøye efterleves, om det endog angik en Stranguleren, uden at det tillades den, som staaer i Sækken, at bede om Naade, eller at forsvare sig. Denne ubehagelige Maade at modtage Breve paa, traf og vores Bassa, som afreyste med største Bedrøvelse til Constantinopel, 3 Dage efter at han havde erholdt sit. Man veed ey, hvad der er Aarsag til denne befaling, og man har ikke nødig at lede længe efter Exempler, at saadanne Ordres have havt et ulykkeligt Udfald. Bassen er en Mand paa 65 Aar, endnu stærk og rask: han underholder et got halvt Kompagnie Fruentimmer, og Omgangen med disse var hans kiæreste Forretning, saa han meget ugierne har skil sig fra dem.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Cadix, den 24de November. Fra den 21de Sept. til den 4de i forrige Maaned har mander hver Nat seet en mærkværdig Naturbegivenhed. Ved Begyndelsen af hver Nat syntes Havet ligesom at staae i lys skue: Bølgerne lignede svovelfarvede Flammer, og gav et stærkt Skin fra sig. Dette nye og mærkværdige Skuespil i Naturen har draget alle denne Byes Jndvaaneres Opmærksomhed til sig.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Paris, den 1ste December. Vi have her meget forskiællige Efterretninger om den Engelske Flode. J Følge Breve fra Bourdeaux skal den formedelst Modvind være bleven nød til at gaae til Ankers paa Rheden ved Vigo; derimod forsikkre Breve fra Bellisle, at man den 11te November har seet den paa Høiden af samme. - J Cadix smigrer man sig med det Haab, at man snart igien skal faae Grevid Estning at see der; men her troer man, at han skal gaae til Amerika.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Paris, den 3die December. Fra Champagne skrives, at man den 3die Oct. har fornummet 2 Jordrystelser i Bourbonneles=Bains, Kl. 3 om Morgenen. Førend man formærkede den første, hørte man en Allarm, som naar en svær belæsset Vogn kiører, hvorpaa man fornam en temmelig stærk Bevægelse, saa at endog Meublerne i Kammerne bevægedes; og de Personer, som laae i Sengene, fornam en Bevægelse, som naar man bliver sagte vugget. Førend den anden Rystelse hørte man en Piben, ligesom naar Luften hastig gaaer igiennem et snævert Rum. Der var kun et Tidsrum af nogle Minuter imellem begge Jordrystelserne, og begge tilsammen varede ey over 5 til 6 Sekunder. Directionen gik fra Sønden til Norden. Man har formærket disse Jordskjælv paa alle de Steder, som laae paa denne Linie.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Paris, den 4de December. Vi længes nu meget efter Græv d'Estnings Ankomst til Brest; imidlertid gives der nogle, som forsikkre, at der behøves 30 Dage til Reysen fra Cadix til Brest. Da adskillige Skibe af bemeldte Græves Escadre behøve en hastig Reparation, saa forsamle sig nu Brest alle Tømmerfolk fra de nærmeste Havne. Allene fra St. Malo ventes 200 dertil. - J Følge nogle Breve fra Brest skal Krigskibet, le Guerier allerede være ankommen dertil fra Cadix; dog synes denne Efterretning at være fortilig, eftersom dette Skib først afseylede fra Cadix den 10de November, og Græven derimod med sin heele Flode den 7de. Man er her overmaade begierlig efter at faae at vide, om den Engelske Flode under Admiral Darby skulde treffe Grændestning. Det er tilforladeligt, at den endnu er i Søen, og holder den samme Cours, som Græven maae følge til Brest. - Man siger, at der virkelig er en Plan i Giære til at angribe Minorka. - Man forsikkrer, at Hollænderne ville legge Beslag paa alle de Engelske Skibe ved det gode Haabs Forbierg, saafremt Engelland ikke stiller dem tilfreds. - J Brest bygges et nyt Skib paa 110 Kanoner. Det skal føre Navn af la Royale=Antoinette.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
London, den 24de November. J Følge de nyeste Efterretninger fra Admiral Darbys store Flode er samme i den beste Forfatning, og har ikke taget mindste Skade i det onde Veyrligt. Admiral Hood, som den 21de huj. endnu laae med sin Escadre ved St. Helene, har faaet Contre Ordre. Han skal nu ikke støde til Admiral Rodney, men til Admiral Darby, for, hvis det er mueligt, at opsøge og slaae den forenede fiendtlige Flode under Græv d'Estning, som gaaer til Brest, men hvis dette ey skeer, saa skal han seyle til Gibraltar og paa nye forsyne denne Fæstning med Proviant.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
- Til Plymouth ere den 21de huj. ankomne 2de store stærk ladte Hollandske Skibe, og bleve arretterte efter AdmiralitetsCommissairens Ordre, eftersom de egentlig vare bestemte til Frankrig, og af Nød løb ind til os, da de i en forskrækkelig Storm vare blevne overmaade meget beskadigede. Admiral Darby skal ligeledes have optaget og sendt til Falmouth 6 Hollandske Skibe, som vare bestemte til Brest med Levnetsmidler. - Den Hollandske Gesandt, Græven af Welderen, har ladet Stats=Secretair Stormont vide, at General=Staterne havde udnævnt Hr. James French til deres General-Commissair i Jrland, og at han havde Ordre, at ansøge om Hs. StorBritanniske Majestæts Approbation for samme. Nogle Dage derefter svarte Mylord Stormont: at Hollænderne havde hidtil ingen General-Commissair havt i Jrland, og altsaa kunde Kongen, hans Herre, ikke tilstæde denne Udnævnelse, som en Ting der var ganske nye. Da Efterretningerne om General Gates's Nederlag ankom til Philladelphia, fandt man en Morgen derefter følgende spottefulde Avertissement opslagen paa de offentlige Steder. Millioner, Millioner: Millioner, Belønning. En heel Armee er bleven borte, enten er den desertert, eller bortstiaalen fra den Undertegnede den 16de Aug. ved Camden: den bestod af 10000 Mand Cavallerie, Jnfanterie og Dragoner, tilligemed heele Bagagen, Artillerie, Vogne og Feldt Equipage. Den Undertegnede har en grundet Mistanke om, at en vis Græve Carl Cornwallis, har været med i Spillet, og hiulpet til at bortføre denne Armee og Bagage. En eller anden Civil, eller Militair=Person, som kunde give enten den Undertegnede eller Kongres=Secretair Thompson Efterretning om, hvor denne Armee er, eller hvorledes man igien kan faae fat paa og samle den, skal vises til Kongressens Skatmester med en Summe af 3 Millioner Papiir Dollars, for at indcassere samme, saasnart de ere sparte fra den almindelige Fond. Horatio Gates. Det er en haard Stræg for Amerikanerne, at General Arnold er gaaet over til den Kongel. Armee. Mistanke og Skinsyge har siden den Tid udbredt sig iblant deres heele Armee og de øvrige Departementer. Vi have Efterretning, at 3 af de Amerikanske Generaler og 2 af Congres=Lemmerne ere blevne arretterte. Arnold var meget agtet af Folket og hans Exempel kan have stor Jndflydelse: der ankomme ogsaa hverDag mange Deserteurer hos os. Jblant Amerikanerne var der ingen, ikke engang Washington selv, som havde en vidtløftigere og nøiagtigere Kundskab om deres Forfatning, end Arnold. Han har sendt herover til Regieringen saadanne Beretninger, af hvilke den paa det tydeligste kan indsee de oprørske Koloniers Tilstand.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Paris, den 4de December. Hvert Øyeblik venter man her Efterretning om den store destningske Flodes Ankomst til Brest; man er saa meget meere begierlig efter samme, da den nu allerede i 24 Dage har svevet omkring paa Søen, og man ingenlunde havde indbildt sig, at den skulde have været saa længe underveys. Allerede for 8 Dage siden ere Stationerne herfra til Brest blevne forsynede med mange friske Heste, deels paa det Courerer, ne kunde komme desto hastigere afsted, deels for strax at bringe de mange fornemme Officerer; som ere paa denne Flode, herhid. Der ere og mange anseelige Familier reyste herfra til Brest, eftersom det nok er Umagen værdt at see 37 Linieskibe og et anseeligt Antal Koffardieskibe paa engang at løbe ind. De 8 Spanske Linieskibe under Don Dozkomme ikke med til Brest, men geleyde kun vores Admiral til paa en vis Strækning, hvorpaa de gaae tilbage til Cadix. - Af Regieringen ere der blevne gjorte store Anstalter til at modtage den ne prægtige Escadre i Brest. Man maae allerede have faaet at vide, at der ere mange Syge paa samme, eftersom der holdes nogle 100 Senge flere i Beredskab, end de sædvanlige, saa og ere blevne drevne over 500 feede Oxer derhen, paa det der ey skal være nogen Mangel paa de til de Søesyges Helbredelse saa fornødne Kraftsupper; og desuden kan de Friske ogsaa længes efter at spise et Stykke fersk Kiød, da de i saa lang Tiid have maattet spise det faltede. Escadre=Cheferne, Græv Guichen, Grasse og la Motte Piquet skal være meget sygelige, og den sidste i sær have en slem Skiørbug. - Don Louis, de Cordova bevogter nu Strædet ved Gibraltar med 22 Linieskibe, og lader intet enten komme ind eller ud, saa at Engellænderne uden Tvil efterhaanden maae blive bange i deres Fæstning. Hidtil have de bestandig her og derfra havt en hemmelig Tilførsel, som nu aldeles ophører, og desforuden ey kunde hielpe i det Heele, eftersom der udfordres noget anseeligt til 10000 Munde, som daglig spise i denne Fæstning. -
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Den unge Græve af Rochambeau har indbragt Ministrene en af hans Hr. Fader udkastet Operations-Plan til den forestaaende Campagne i Nord=Amerika, og tillige anmodet meget om, at man snart vilde afsende den fastsatte Forstærkning til Rhode Island. Da denne Herre den 28de October forlod Rhode-Jsland, var alting der gandske roeligt, Overflødighed af Levnetsmidler, kun 60 Franzoser syge, Marquis von Fayette blev næsten tilbedet af Amerikanerne, og Washington var 16000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Haag, den 4de December. I Brest venter man med største Længsel efter en Fløde, som er ladet med Skibs=Tommer, og skal allerede for lang Tid siden være løben ud fra Sverrig, man forsikkrer, at Mange len paa Skibs=Tømmer er saa stor i Brest, at man har seet sig nødsaget til at give en stor Mængde Arbeydere sammesteds Afskeed.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Haag, den 5te December. Den Coureer som skulde bringe Efterretningen om Republikkens Tiltrædelse til den bevæbnede Neutralitet til Peters borg, og igien blev hentet tilbage, har den 21de i forrige Maaned igien tiltraadt sin Reyse.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Strasborg, den 1ste December. Hvervingerne fortsættes her endnu med en Jver, hvortil man ikke i lang Tid har seet Mage; og det er i Særdeleshed besynderligt at endog mange Fremmede, Tydske, Schweitzere, Jtalienere, o. s. v. tage Tieneste: de faae alle gode Haandpenge. 4 a 5 Louis d'Or ere det mindste som gives dem. - Vore Kaserner ere bleven rensede med største Fliid, hvilket bringer os paa den Formodning, at de Batailloner, som Foraaret skulle afmarchere, komme igien her tilbage, dog er der, i Følge de nyeste Efterretninger, intet Haab hertil. eftersom de Kongel. Tropper i Normandie og Flanderne ere trufne i de nærmeste Quarterer, paa det de kunde være ved Haanden paa første Vink. Der er ikke engang en Officeer, som har faaet Tilladelse til at blive fra sit Regiment. - Det Artillerie=Korps, som staaer her, fortsætter endnu bestandig sine Øvelser, og har aldrig havt saa meget at bestille, som nu. Det skal som det heder, afgaae til Brest i førstkommende Martii Maaned.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Cleve, den 6te Decmber. De nyeste Efterretninger fra Holland ere meget modsigende Nogle sige, at General=Staterne ville give Kronen Storbritannien Satisfaction, og formere Pensionairen von Berkeen Proces. Andre tale om intet andet, end Troppernes Marcheren og Garnisonernes Forstærkning; dette kan dog i alle Tilfælde kun være en blot Formalitet, eftersom Engellænder ne, hvis de havde i Sinde at angribe Republiken, vist ey anfalde den hiemme, men meget meere rette deres Øyemeed paa Specerie=Øerne, hvilket altid var fordeelagtigere og ikke saa vanskeligt, eftersom der sammesteds ey kunde giøres nogen betydelig Modstand.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Lissabon, den 7de November. De hertil fra Terreneuve ankomne 30 Engelske Skibe forblive her saa længe, indtil den Brittiske Flode lader sig see i vore Søer, hvor Engellænderne med første vente den.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Lissabon, den 8de November. En heel Engelsk Convoy af 30 Linieskibe, ladte med saltede Fisk, er ankommen hertil fra Newfoundland, under Escorte af de Engelske Fregatter Vestale og Surprige. - Man siger her, at Besætningen i Gibraltar lider Mangel paa adskillige Nødvendigheder; derover har den Engelske Gouverneurpostert adskillige Barker ved Spidsen af Europa, som skulde anholde alle forbiseylede Koffardieskibe, og, hvis det er mueligt, opbringe dem, ved hvilken Leylighed man formodentlig tænker at anskaffe sig de Fornødenheder, som man der lider Mangel paa.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Ragusa, den 15de October. Den 21de Septbr. bleve alle Husene her tystede af et heftigt Jordskjælv. Den Franske Consuls Huus har i sær lidt meest, og de ældste Folk kunde ey erindre sig saadanne haarde Stød.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Warschau, den 2den December. Man erholder endnu bestandig Efterretninger fra Volhynien og Podolien, at de smitsomme Sygdomme, som yttrede sig i samme Egne, meere og meere tage af: alligevel da Pesten endnu vedvarer i de Tyrkiske Stater, ja endog i Adrianopel, saa passer man nøye paa, at ingen smitsomme Vare indbringes hertil fra disse Steder. Man ønsker her nu saa meget meere, at disse Sygdomme aldeles maatte ophøre, eftersom Tiden nu nærmer sig, at de aarlige Markeder skulde holdes i Lemberg og Dubno.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Brünn, den 1ste December. Afvigte Uge blev en Mand bragt i Forhør, som havde havt Adgang i mange fornemme Huse. Hans Forbrydelse, var, at han havde villet bestikke en Officeer, paa det samme skulde forskaffe ham adskillige Dislocations=Lister, af hvilke han, som han foregav, vilde giøre en Samling, og i Fremtiden udgive den i Trykken om alle Armeer. Man har virkelig fundet saadanne Lister over adskillige andre Potentaters iblant hans Papiirer. Han sidder nu paa Fæstningen for at kunde der i Magelighed udarbeyde Fortalen til sit Værk.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Corsøer, den 14de December. Jndkomne: Den 9de hujus en Kongel. Svensk Estafette fra Hamborg til Stockholm, Capit. Grambow fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 11te huj. Kongel. agende Post med 6 Læs; den 12te de Herrer Suhm og Kønig fra Hamborg, og Lieutenant Riegelsen fra Fyhn, alle til Kiøbenhavn; den 13de huj. Frue Kammerherinde Pless fra Holsteen til Førsløw; den 14de huj. Geheimeraad Juel med Frue fra Raunholt, og Kammerjunker Schested, fra Jylland, alle til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Udgaaet: Den 8de huj. Jnspecteur Leth fra Kiøbenhavn til Fyhn: den 9de huj. Kiøbmand Seemand til Jylland; den 10de huj. Kongel. agende Post med 4 Læs, Kongel. Preussisk Hofraad Eggert med Frue til Hamborg, Kammerherre Ployart til Horsens og Forvalter Bagger til Wedkilde, alle fra Kiøbenhavn; den 11te huj. Jomfrue Wædele fra Tystrup til Fyhn; den 13de huj. General=Adjutant Peyrier til Schlesvig.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Helsingøer, den 18de December. Den 15de huj. ankom fra Østersøen det Kongel. Asiatiske Compagmes Skib, Kronprindsen, som føres af Capit. Voss, og en Fregatte for det particulaire Compagnie, ført af Capit. Didrichsen, til Tranquebar, 6 Svenske fra Pommern og Malmøe til Halmstad og Warberg, 1 Brigantine fra Kiøbenhavn til St. Thomas, og afseylede 18 Skibe til Nordsøen, deriblant Capit. Dahl og Capit. Didrichsen til Tranquebar. Samme Dag ankom Capit. Rønne fra Kiøbenhavn til St. Croix, som strax sort satte Reysen. Den 16de huj. ankom fra Østersøen 2 Danske af og til Norge fra Kiøbenhavn; og Fra Nordsøen i Hollandsk fra Amsterdam med Stykgods til Kiøbenhavn. Samme Dag afseylede det Kongel. Danske Orlogskib Grønland, som dette Aar haver ligget her som Vagtskib, og commanderes af Commandeur Bording. Den 17de huj. afseylede 12 Skibe til Nordsøen, deriblant ovenmeldte Asiatiske Skib Kronprindsen, og ankom fra Østersøen, 1 Fregatte, ført af Capit. Birch af og fra Kbhavn til Tranquebar, som strax fortsatte Reysen. Sundet er nu aldeles frie for Skibe, saavelsom Havnen for Fartøier med Proviant. Den 15de hujus udgik af Havnen Skipper C. Jsachsen af og hiem til Ærrøeskiøbing: og indkom 1 Fartøy af og fra Nyekiøbing med 150 Tønder Byg, - samt 2de aabne Fartøier med færske Sild.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Kiøbenhavn, den 18de December. Under 31te Aug. 1780 har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majest. at beskikke Renteskriveren for det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir, Cammerraad Christian. Sommerfeldt Nerenst, til at være Told= og Consumtions Jnspecteur ved Toldboden her i Staden.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge Nr. 108. afg. Laust Hansens Enke, contra Kammerherre von Plessen. No. 109. Laust Møller, contra Ditto. No. 110. Jacob Flemming, contra Ditto. No. 111. Niels Hansen, contra Ditto. No. 112. Nielsen Schak, contra Ditto. No. 113. Hans Christian Simonsen, contra Ditto. No. 114, Peder Hansen Aarup, contra Ditto. No. 115. Anna afg. Jver Andersens Enke, contra Ditto. No. 119. Hans Fisker, contra Jens Pedersen. No. 62. Michael Andersen, Piilegaard, contra Hr. Johannes Muhle. No. 90. Stud. Jver Eritzøe, contra Enken Anne Kirstine Nielsens. No. 132. Rasmus Lassen, contra Frue Jørgensen et Compagnies Opbuds Boe. No. 134. Peder Erichsen Klemsdahl, contra Mathias Jensen Brusevold.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Den 18de December ankom Briggen, Fama, som commanderes af Capit. Arendrup, paa Rehden fra Nyborg, hvor den har lagt som Vagtskib. Skibene, Kongens Haab, som føres af Capit. Baggesen, og Juliane Haab, som føres af Capit. Welding, ere begge gaaet til Vestindien med endeel Provisioner samt Tømmer og Muur=Materialier.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Paa Løverdag den 23de Decbr. afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Fra den 9de til den 16de Decbr. h. a. ere her i Staden copulerede 18 Par, fødte Drenge 29, Piger 23, tilsammen 52; døde Mænd 17, Qvinder 10, Drenge 10, Piger, 19, tilsammen 56, ere altsaa 4 fleere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3. Barselseng 1. Brystsyge 3. Druknet 1. Feber 5. Frisler, 1. Hidsig Feber 2. Hoste 2. Jnflammation 1. Kopper 4, Orm 1. Skiørbug 1. Slag 16. Sting 1. Svindsoet 2. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 6. Ulykkelig Hændelse 1.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Copulerede. J Ribe Hr. Regimentsqvarteermester Dreyer og Frøken Krabbe.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Døde. J Alling Præstegaard den 1ste Decbr. Hr. Adam Wilhadz Glahn, Præpositus Emeritus og Præst til Alling og Thulstrup, 83 Aar. J Nibe den 5te Dec. Hr. Damianus, Christian Hald, Sognepræst, 72 Aar. J Wiborg den 8 Dec. Doc. og Prof. Theologi Hr. Christian Michael Rott, bøll, Biskopover Wiborg Stift, 52 Aar; Hr. Joh. Selmer, Sognepræst til Øster Snede i Riber Stift. J Odense den 10de Dec. Hr. Hans Bunkeflod, Collega ved den latinske Skole, 70 Aar. J Kiøbenhavn den 13de Dec. Mad. Catharine Kaas, Stads=Tambour Kaases Hustrue, 70 Aar, Mad. Anna Maria Huitfeldt, Skibs Capitain Geerdtsens Kiæreste, 24 Aar; den 14de huj. Sr. Jørgen Petersen, Maler 51 Aar; Bager Sr. Joachim Henrich Heins, 56 Aar; Carl Friderik Zeise Guldslager 54 Aar; den 15de huj. Frue Etatsraadinde Maria Catharina Finkenhagen, fød Riegelsen, 72 Aar; Mad. Friderikke Dorothea Elisabeth, Lund, 33 Aar; den 16de huj. Jomfr. Lorentze Catharina Wimmerberg, 40 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
AVERTISSEMENTS. os Godiches Arvinger paa Gammel-Torv Nr. 141 er at be H komme Samlinger af smukke Nyeaars=Ønsker for Aaret 1781, til fornøylig Tidsfordriv, saavel i Mandspersoners, som Fruentimmers Selskaber, inddeelte i smaa Pakker, med 30 Billets i hver, a 12 s. Ligeledes tydske dito, med 20 Billets i hver Pakke, a 12 s., og Familie=Ønsker paa et heelt Ark med 12 Billets, a 8 s. Disse Familie=Ønsker, hvorunder man kan skrive sit Navn, kan ogsaa bekommes enkelt efter enhvers Behag, a 1 sk. hver Billet. Johan David Michaelis Mosaiske Ret, oversat af det Tydske efter det andet forbedrede Oplag ved Jacob Wols, Første Deel, (som indeholder Originalens 1ste og 2den Deel) er nu færdig fra Pressen og leveres Subscribenterne for 1 Rdlr. tillige med Prænumeration paa den følgende Deel 48 s. paa Trykpapiir, og for 1 Exempl. Skrivpapiir 1 Rdlr. 32 s. samt 64 s. Prænumeration paa 2den Deel. Da dette lærde og vigtige Værer lige nyttigt for Theologen og Juristen, vil jeg endnu formode mange Kiøbere blant mine Landsmænd foruden dem, der allerede have ladet sig tegne hos mig, jeg vil derfor endnu modtage Subscription og overlade den 1ste Deel for ovenstaaende Priis til dem, som melde sig inden Januarii Maaneds Udgang i næste Aar hos mig, Gyldendal i Silkegaden Nr. 66. Siden bliver Prisen, 2 Mk. mere for hver Deel.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Fra Pressen er færdig: Forsøg til et fuldstændigt Kiøbmands System, 3die Deels eller Handels Historiens 1ste Bind, som de Herrer Subskribentere behagelig ville lade afhente hos mig. Prisen er i Følge Planen 4 Mk. 8 s. for Trykpapiir og 6 Mk. paa Skrivpapiir. Til dem som endnu maatte behage at subskribere paa hele Verket, er endnu hos mig at bekomme 1ste Deel for 4 Mk. 8 sk. paa Trykpapiir, samt 3 Mk. Prænumeration paa det sidste Bind De som have subskriberet i Hr. Profts Boghandling, ville behage der at lade afhente deres Exemplarer. NB. Den 2den Deel of tilligemed 3die Deels 2det Bind under Pressen. P. N. Nyegaard, i Viingaardstrædet No. 178.
Berlingske Tidende, 1780-12-18
Det almindelige Danske Bibliothek, et Maaneds=Skrift No. 11, for November Maaned, er udkommen, og kan af de Herrer Abonnenter afhentes paa Børsen hos Proft. Jndholderer: 1) Om Mosaisk Arbeide. 2) Noget og Ægtestanden. 3) Aristonoi Hændelser. 4) Fortsættelse af Abderiterne. 5) Venskab. En Ode. 6) Nogle Efterretninger og St. Peders Kirke Rom. 7) Viinhusenes Oprindelse. 8) Bidrag til at kiende Mennesket. 9) Til Doris. 10) Nicolaus Saunderson. 11, Om Sildefangsten i Holland. 12) Anecdote. Paa samme Sted sælges Nye=Aars Ønsker for alle Stænder, og begge Kiøn, Arket for 6 s., desgleichen verschiedene Sorten, deutsche zu unterschiedenne Preise, saa og det nye udkomne Landkort over Christiansands Stift, udgiven af Hr. Cancellieraad Hammer, for 3 Mk., samt Wangensteins General=Korte over Norge, for 1 Mk. 8 s., og over Aggershuus Stift for 1 Mk. 8 s. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os=Elskelige Frue Drude Catharina Clausen, forrige Sogne=Præst for Glud og Hiarnøe Meenigheder udi Aarhuus Stift, afg. Consistorial=Raad Hans Gluds Efterleverske, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Wiborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som enten i Henseende til Penge=Laan, Værgemaale eier i andre Maader formeene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand, at indfinde sig enten hos hende eller hos hendes Sviger=Søn Os Elskelig Capitain Hansen paa Lyngsbekgaard, ved Vor Kiøbstæd Ebbeltoft, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slo- Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 1ste Decembr. 1780. Under Vort Signet (L. S.)