Aalborg Stiftstidende, 1846-06-18
Af mine forhen indgivne Jnserater er opstaaet mangt et mistydigt Omdømme, som fra ethvert Synspunct kan betragtes med Ligegyldighed. Jntet, nok saa Nyttigt og Gavnligt, findes jo oftest bedømt med forskjellige Meninger, men hvad jeg finder mig beføiet, efter min ringe Jndsigt og Forstand, at frembringe til offentlig Omdømme, og saaledes forklare mine Anskuelser over samme, er nemlig dette at jeg ikke indseer, at disse Jnserater kunne have nogen Skadelighed, eller kunne foraarsage Sæby Eiendomme nedsatte i en forringet Værdi. Hvorved jeg antager at Eiendommene maae tabe deres Værd, er efter at vi ved Laan have paaheftet Eiendommene betydelige og store Afgifter, og efter den svage Bygningsmaade, som di bestandig bruge, maa dette tilsidst bringe Regjeringen, tilligemed os selv, i den afgjørende Formening, at Elementernes Overlegenhed gjør det til Umulighed, at opnaae noget Fuldkomment, og saaledes reent ophøre at henvende dens allernaadigste Opmærksomhed paa os, og at vi da, udmarvede og modløse, tabe alt Haab om, nogensinde at kunne opstaae som en Medbeiler, imod vore nordlige Rivaler og da først antager jeg, at Sæby Eiendomme have tabt deres sande Værd. Jeg troer neppe, at der findes nogen Mand i Sæby, der jo med redebon Haand vilde yde et saa vigtigt Værk sin Hjælp, vilde med en indre ædel Følelse aftørre de Sveddraaber, en forstørret Anstrængelse maatte afpresse ham, ikke alene for at erhverve Livets Nødvendigheder, men og saa for at afbetale den Gjæld, hvori vi vare satte, og føle det billige i nye og forstørrede Laan, til Afbetaling for Efterslægten, naar derhos kunde med fast Overbeviisning tænkes, at de kunde sige, ja vore Forfædre have sat os i Gjæld, men her viser sig ogsaa Noget for det, indbringes ikke alene os, men hele Omegnen betydelige og ubetalelige Fordeele. At see Tegningen paa Papiret til en Havn, og med flygtige Øiekast betragte, allerede drømmende hen i Fremtidens Herligheder, troe at see Skibe liggende i den, er let, men udtænke sig Muligheden af dets Udførelse i det Birke lige er noget Andet, som falder noget sværere. At Sæbr. kunde opnaae en Havn, der kunde modtage et 7 a 8 ja 9 Fods Fartøi, alt efter Vindens og Vandets Beskaffenhed, er udenfor al Tvivl, og ubetydeligt af det Arbeide, der er gjort, vil derfor ikke saa ganske være tabt, da det, som jeg paa et Udkast over den nye Havn) til en Forandring af Jndløbet, hvilket var meget hensigtsmæssigt, erfarede, bliver beæret med Navnet Bassin, hvilket jo kunde, naar det ikke behøvedes eller var anvendeligt til Baadehavn, være tjenligt til en Badeanstalt (noget som er anpriist og særdeles nyttigt mange Steder); selv fra hele Omegnen kunde det muligt være brugende og besøgt, og derved yde en Jndtægtskilde for Havnen, og man, naar ikke et særdeles Uheld være ledet med det, aldrig risquere at drukne, uden ved forlænge at staae paa Hovedet. Vilde vi nu tænke os en Forøgelse kort eller langt udaf begge Havnehovederne i samme Retning, de nu vise, og derved troe os dannet en Havn, muligt, jeg siger kun muligt, vi vare ligesaa langt fra Maalet som nu, der er aldeles intet. Maatte min Henpegning i mine Jnserater, at faae fra Aalborg i Faget kyndige Mænd, deels til at bedømme det gjorte Arbeide, og for tillige at erfare deres Anskuelser over hvad vi i Fremtiden burde gjøre for at faae den længe forønskede Havn, og under deres Tilsyn Arbeidet ledet, da vilde det med Tidens Længde glemmes, hvad der er tabt. Det vil vistnok blive af Alle en erkjendt Sandhed, at fra Sønden vandt den nordlige Deel af Vendsyssel sin Opkomst og Fremme i Agerdyrkningen; hvem vil vel da modsige det for en afgjørende Umulighed, at vi ligeledes ved indsigtsfulde Mænd fra Sønden kunde opnaae en Havns Udførelse. Aalborg er saa lykkelig at eie mange duelige Mænd. f. Ex.: Skibsbygmester, Dannebrogsmand Bonnesen, Tommermester Boss og flere, hvis Navne jeg ikke veed, der ikke alene kunne opsætte en Tegning, men med egne Hænder udføre dette Arbeide.