JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-07-23
(Sidstleden den 10de Julii behagede det Gud at bortkalde min kiøre, Mand Jens Johan Gylding, Handelsmand, i sit Alders 59de Aar, undlader jeg ikke sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. Horsens, den 14de Julii 1809. Tara K. Gylding. Kobberstykke. i Forventning om, at det vil have Jnteresse for Nationen, at Teie en Samling af dens Kongers Portraits, fra den Oldenborgske Stammes Begyndelse, har jeg foresat mig, hvis et tilstrækkelige Antal Subskribentere sætter mig i Stand dertil, at udgive en saadan Samling i Kobberstik, hvoraf aarlig vil udkomme 3 Kobbere i samme Størrelse, som Kong Fredik den 6tes Portrait, stukket af Undertegnede. Prisen bliver 1 Rdlr. Exemplaret; Subskriptionen modtages hos de Herrer Konsthandlere Blankensteiner, Hois, og Granelli; de Herrer Boghandlere Schubothe, Arenzen & Hartier, og Rothe paa Børsen; paa Byens Boglader, samt hos mig i Pilestrædet No. 80; udenbyes Subskribentere bedes at vedtegne hvor deres Exemplarer kan afleveres og betales i Kiøbenhavn. A. Flint.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Litteratur. Dannesprogets Retskrivning og Toneklang af Professor F. Høegh Guldberg, har nu forladt Pressen, og ankommet hertil. Dette Skrift, 12 Ark stort, sælges hos mig hæftet for 1 Rdlr. Exemplaret paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mill. Skrivpapiir til de Herrer, som ikke have subscriberet derpaa. Dets hele Jndbringende gaaer til effentligt Bedste, og vorder til sin Tid af Professeren bekiendtgjort i Statstidenden. Direct. J. F. Schulz, paa Hiørnet af ny Amagertorv og Læderstrædet.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Fra Pressen er udkommet: Biblothik for Læger, udgive af Derectionen for det Classenske Lituraturselskab, de Herre, Etatsr. Guldbrand, Prof. Wiborg, Prof. Herholdt, Dr. Scheel, Prof. Skielderup, 1ste Bind 16 Ark, med 3de Kobbere. At anføre Skrifters Jndhold, for derved at giøre enhver Læge opmærksom paa hvor vigtigt dette Skrift er ham, vilde være alt for vidtløftigt, vel ogsaa overflødig, efter her at have anmeldt Udgiverne, hvis Navner Borgen nok for Skriftets Værd og Vigtighed. Prisen paa 1ste Binder 7 Mk. heftet. Supskription modtages hos Skriftets Forlægger. Andreas Seidelin, store Kannikestræde No. 46.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Fra Pressen er udkommet: Theologisk Qvartskrift for Fædrenelan2) dets Religions=Lærer, udgivet af Sognepræst L. N. Fallesen, 1809, 1ste Qvart. (16 Ark), Prisen er 3 Rdlr. Aargangen. Paa dette, for Theologen saa interesante som nyttige periodiske Skrivt, venter Forlæggeren saa mange Subskribenter, at han blot kan see si skadesløs, bliver det ikke Tilfældet, seer han sig nødsaget at ophøre med Forlaget ved 1ste Bind, eller høiest 1ste Aargang. Paa Grund heraf anmoder Forlæggeren ærbødigst alle Vedkommende snarest muelig at indsende mig alle paategnede Supskriptionsplaner; saa og anmodes enhver Anden der endnu kunne have Lyst at subskribere, at tilmelde mig alle deres Commissionairer til denne Maaneds Udgang. Andreas Seidelin, store Kannikestrædet Nr. 46.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Fra Pressen er udkommen i Odense: Lærebog i Arithmetiken, med " hosføiende Exempler af H. O. Biørn, Overlærer i Mathematik: vr. Odense Cathedralskole. Andet Cursus, som indeholder : Vider Udførelse af Læren om Forhold og Proportioner, Decimalbrøk, Bogstavregning, Qvadrat= og Cubik=Radens Udtrækning, alt med tilføiede Exempler, (6 Ark). Prisen er 40 sk. i Materie, indh. 48 s. Den første Cursus kan bekommes til samme Priis. J. H. Schubothe. Hofbogh. paa Børsen Nr. 5.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Fra Pressen er nyelig bleven færdig: Samlede Skuespil af Prof. og 6 Theater-Directeur Rabbek, 1ste Deel indeholder: 1) Haus Rostgaard og hans Hustrue, eller Anslaget paa Kronborg. 2 Anne Colbiørnsen. 3) Trondhiems Befrielse. 4) Hermann og Dorothea, (22 Ark), faaes hos Directeur Schulz paa Høibroe. plads Nr. 51, for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1809-07-23
Fra Pressen er udkommen: Fædrenelandet eller en kort StatistiO over det danske Monarkie. Til Brug for Almeenskoler; ved 12 Holst, Sognepræst til St. Mortens Kirke i Nestved, (3 Art). De man hidindtil manglede en Statistik, bestemt for Almeenskoler, saa paatog sig den værdige Forfatter at udarbeide en saadan, som man med Rette kan anbefale som meget brugbar til sin Bestemmelse. Den sal ges indb. i stivt Bind for 24 s., hos J. H. Schubothe, paa Børsen Nr. 5.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Hamburg, den 21de Julii. Ved en i Morges til det Keiserlige Franske Gesandtskab ankommen Coureer har man erholdt nedenstaaende Afskrivt af den under 12te d. M. mellem begge Keisernes Armeer sluttede Vaabenstilstand, med det Tillæg, at man kan med Grund haabe, at Freden snart vil blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Ved samme Leilighed er ogsaa den Efterretning indtruffen, at den vestphalske General Reubeller den 19de d. M. brudt og fra Erfurt til Hannover med en Division paa 6000 Mand, hvorhen Hs. Majestæt Kongen af Westphalen, vil ufortøvet følge ham med Garden. Vaabenstilstand. imellem Hs. Majestæt Keiseren af Frankrigs og Kongen af Jtalien, og Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs Armeer. 1) Der skal være Vaabenstilstand imellem Hs. Maj. Keiseren af Frankrigs og Kongen af Jtaliens, og Hs. Maj. Keiseren af Østerrige Armeer. 2) Demarkationslinien skal være: Fra Øvreøsterrig, Side, Grændsen, som skiller Østerrig fra Bøhmen; Znaymer= og Brünnetkredsen, og en Linie, trukken fra Mührens Grændse til Raab, hvilken begynder ved den Punkt, hvor Brunnerkredsens Grændse støder til Floden March, og løber ned langs med denne, indtil den flyder sammen ved Zaya; derfra til St. Johann og til Landeveien indtil Presburg, og en halv Miil omkring denne Stad; der store Donau indtil Mundingen af Raadfloden; Raab og en Miils Omkreds; Raabfloden, indtil Steyermarks Grændse; Steyer, mark, Karnthen, Jstrien og Flume; dog saaledes, at man forbeholder sig Erkehertug Carls Ratification, hvad Fiume angaaer, 3) Brünns og Grätzes Kasteller skulle umiddelbar rømmes, efter at nærværende Vaabenstilstand er bleven underskrevet. 4) De Detaschementer af østerrigske Tropper, som befinde sig i Tyrol og Vorarlberg, skulle rømme disse to Lande; Fortet Sachsenburg skal overleveres de franske Tropper. 5) De Magaziner af Levnetsmidler og Munderingsstykker, som befinde sig i de Lande, som skulle rommes af den østerrigske Armee, og som tilhøre den, maae udtømmes af den. 6 Hvad Polen angaaer, saa skulle de giensidige Armeer indtage den Linisom de staae i paa denne Dag. 7) Nærværende Vaabenstilstand skal vare en Maaned, og ifald Fiendtlighederne skulle begyndt igien, skal den opsiges 14 Dage i Forveien. 8) Der skal udnævnes giensidige Commissairier til at sætte nærværende Vaabenstilstand i Kraft. 9) J Morgen, den 13de d. M., skulle de østerrigske Tropper rømme de i nærværende Vaabenstilstand nævnte Lande, og trække sig tilbage i bestemte Dagmarscher. Brünns Kastel skal overleveres den franske Armee den 14de d. M., Saaledes afgjort og besluttet imellem Os Undertegnede, Vore Souverainers Befuldmægtigede, Hr. Baron v. Wimpsen, Generalmajor og Chef for den østerrigske Armees Generalstab, og Hs. Durchl. Fyrsten af Neufschatel, den franske Armees Major General.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
J Leiren ved Znaye, den 12te Julii 1809. Undertegnet. Alexander, Prinds af Neuschattet. Baron von Wimpsen.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
25de Bulletin.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
München den 12te Julii.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Wien den 10de Julii. Mange Østerrigske og Franske Saarede ere indbragte hertil, og alle store Bygninger ere i største Jil blevne indrettede til Lazarether.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Den 4de d. M. kom den Østerrigske General von Weissenwolf til Hs. Majestæt Keiser Napoleons Hovedqvarteer for at Underhandle omen Vaabenstilstand, som skulde lede til Fred. Da Monarken vægrede sig herved, bemærkede General von Weissenwolf, at den Østerrigske Armee endnu var 200000 Mand stærk. Napoleon gav herpaa det Svar: "Disse 200000 Mand skal snart enten ikke meere være til, eller og være i mine Hænder.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Keiseren har til Beviis paa Sin allerhøieste Tilfredshed med General Maodonald skienket ham Marskalstaven.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Paris den 12te Julii. J de sidste 8te Dage er atter over 6000 Mand Franske Tropper gaaede over Rhinen ved Strasburg til den store Armee. Fra Zara meldes, at Østerrigerne have forsøgt, ved List, at faae Fæstningen Cjettin, som Bosninkerne havde frataget dem, igien tilbage, men det blev opdaget og over 1000 Østerrigere bleve dræbte. Naboerne følge de Ottomanniske Croaters Exempel; 3 andre Beyen, have grebet til Vaaben for at forene sig med dem. Denne Oprørs Jld griber om sig ved de Østerrigske Grændser.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Den 1ste Julii blev den største Deel af den Wiener Borgervagts Geværer afleveret til Arsenalet. Kun de Geværer, som ere nødvendige til Vagttienesten, forblive i Brug. Moniteuren indeholder følgende Beretning om Gironas Beleiring: Angrebet paa Montoni, som er at ansee for Gironas Citadel, begyndte efterat 3 Skandser, som forsvarede det, vare erobrede. Uagtet de hindringer, som foraarsagedes af Jordbunden, hvilken overalt er klippefuld og derved naturligviis hindrer Operationerne, har man dog den 25de Junii gjort et Morteer=Batterie skudfærdigt. 2 andre Kanonbatterier have den 26de begyndt at fyre, og der bliver arbeides med Jver paa et Bresche=Batterie. Et skrækkeligt Uveir, som vedvarede nogle Dage, har forhalet dets Fuldendelse, imidlertid haabet man, at have det istand til den 5te Julii. Breschen bliver da i 2 Gange 24 Timer practicabel og derpaa maa Overgivelsen, paa en eller anden Maade umiddelbar følge. Naar Møntgoni først er i vor Magt, saa kan man, efter alles Mening, betragte Pladsen som erobret, hvilket ogsaa bekræftes af de Beleiredes opsnappede Breve til General Blake. De fordre Hielp af ham, hvilken han, som man seer af General Suchets Beretning til Krigsministeren, ikke er istand til at give dem.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Denne Beretning af 19de Junii indeholder, at han om Natten til den 18de har begiver sig fra Puebla d'Alvorton til Belchite, hvor Blake havde erholdt Forstærkning, angrebet ham paa forskjellige Puncter og drevet ham paa Flugten. Franske og Spanier trængte med hinanden ind i Staden; man har frataget disse en Fane og deres sidste 9 Kanoner, tilligemed 23 Krudtkarrer, Munderinger, Eqvipager, 3000 Fanger, ligesaa mange Flinter, og Fangernes Antal tager hvert Øieblik til. Det Franske Tab bestaaer i 40 Døde og omtrent 200 Saarede.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Efter Beretning fra det sydlige Spanien, have Jnsurgenterne i Sierra Morena, som vare tykkede frem til Villa Rubia, strax forladt disse Poster, da de fik den Efterretning, at Kongen nærmede sig, og overhovedet have de ingensteds holdt Stand, saa at Hs. Majestæt under disse Omstændigheder igien har ophæver sit den 30te Junii i El Moral etablerede Hovedqvarteer, og begivet sig igien til Toledo, hvorhos dog Positionen ved Consuegraendnu bliver forsvaret af det 4de Armee-Corps under General Sebastiani.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
London, den 2den Julii. Man siger nu, at Lord Harrington, som har forladt Jrland, hvor han var Vicekonge, skal have Overkommanden over det hele engelske Krigsvæsen, som Sir Dundas modtog efter Hertugen af York. Dundas vil gandske trække sig tilbage fra de offentlige Forretninger. Følgende er Slutningen af Kongens Tale ved Parlamentets Udsættelse den 21de f. M. Mylords og Herrer, De menneskelige Tings Uvished og Krigskjebnens Afvexlinger, tillade os ikke, at vi sætte alt for meget Haab og Liid til, at see den nærværende Kamplykkelig endt, thi vi have at kæmpe mod en Fiende med et kraftigt Gennie, for hvem alting lykkes, og hvis Hensigter, endog de utroligste bestandig opnaaes. Hs. Majestæt befaler os imidlertid, at ønske Dem til Lykke med det Held, som har kronet Keiserens af Østerrigs Vaaben 7). Hs. Majestæt befaler mig at forsikkre Dem, at han er bestemt til at fortsætte sin Hielp, og af alle Kræfter at understøtte Østerrigs Anstrængelser, overbeviist om, at De tænker som Han der, at alle Forholdsregler, som sigte til Gienoprettelsen af denne Magts Uafhængighed, ere ligesaa nyttige for Storbrittanniens sande Tarv, som de stemme med den brittiske Caracteer og Ære.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
1) Journal de Paris anmærker herved: "Dersom den østerrigste Armee har seiret, hvorfor har den da ikke gjort et Skridt, siden den foregivne Seier, hvorfor vedbliver den da at gaae forsvarsviis til Værk, hvorfor ladet den den franske Armee rolig slaae Broer over Donau?" - Morning-Cronicle indeholder følgende: Har man vel Uret i, at man ikke slaaer synderlig Liid til den østerrigske Armees Fremskridt, og Resultaterne af Slaget ved Esling, hvilken Provinds, hvilken militair Stilling har Erkehertug Carl seet sig i Stand til at kunne tildageerobre? Er det nu ikke over en Maaned siden, at man sagde: Keiseren var nu standset i sine Fremskridt" og dog see pi, at han stedse handler som Seierherre ved stedse at trænge videre frem i Ungarn Det er Ham, som handler, truer, angriber og seirer. J den Tid ved fordømte ham til Uvirksomhed, vinder han ligesaa meget Terrain som den lykkeligste Anfører havde kunnet vinde i ligesaa lang Tid. - Hvad giør imidlertid Erkehertug Carl, Han indskrænker sig til at bevogte de Punkter, hvor man kunde angribe ham. Han tillader, at Broer og Brohoveder anlægges, uden at hindre det ved sit mægtige Artillerie. Har han vel sat en Fod over paa den høire Donaubred, Har han nogensinde gjort Angred ved Siden til Presburg, Linz, eller Passau. - Bevægelserne i Tyrol og Sachsen sige intet, da de ikke have nogen Hovedplan; derimod bevæger ikke nogen Division af Napoleons Armee sig, uden at dens Bevægelse staaer i gorvindelse med Hovebarmeen. Hvad see vi derimod hos Østerrigerne, ny organiserte Milizer, som komme fra Bøhmen, for deels at gaae til Sachsen, og deels til Franken, hvor de skye Fienden, som saasnart han er forenet, adspreder dem. - Tyrolernes Bevægelser ere ligesaa planisse. Hvad kunne de udrette uden Artillerie, uden Anfører, og uden Krigstug Meget ugierne fremstille vi et saa sørgeligt Skilderie; men vi kiende alt for meget Blændværkets Farer, til at vi skulde lade os henrive af en flavisk Føielighedsaand. Vi maa tale med Frimodighed i det Øieblik, da Ministerne bruge vore sidste Kræfter, og i de engelske Havne sætte alting i Bevægelse, for at mislede vore Allierte og sig selv, og derved giøre den Fare virkelig, som vi hidtil blot holdt for indbildt. Her fortæller man, at en Sammensværgelse er bleven opdaget i Nedre=Ungarn, og at Fyrst Efterhan tragtede efter Ungarns Krone. Et Privat Brev melder Erobringen af Fregatten de Casamero, som kom fra Buenos=Ayres, og var bleven expederet af Liniers. Den havde mange Penge ombord. Capitainen og Officererne vare Franske og Mandskabet Spanier. Ombord befandt sig desuden to fornemme Fanger. Vore Tropper befæste sig paa den lille Øe Anholt i Kattegat. De have sammesteds anlagt et Batterie paa 24 Kanoner. Besiddelsen af denne De, anseer man for meget vigtig for vor Handel, fordi den ligger nær ved Jylland og ved Jndløbet til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
London, den 10de Julii (over Frankrig). Ved Efterretningen om, at 3 franske Linieskibe vare afgangne fra Schelde til Viiessingen, just som den derværende Flaade vilde gaae til Søes, afseilede Contreadmiral, Lord Gardner, i Gaar med Linieskibene Repulse, St. Domingo, Andations, Dannemark og Theseus, fra Deal til Vandene ved Vliessingen, for at lagttage Fiendens Bevægelser. Contreadmiral Sir Richard Srachan afseilede ligeledes, ombord paa Linieskibet Amet hyst, fra Duinerne, for at støde til Escadren ved Vliessingen. Den 21de Junii ankom Capitain Hotham til Ferrol, hvorfra har den følgende Dag begav sig til Corunna. La Romana var den 27de Junii i Orense.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Portsmouth, den 9de Julii. Det bestandige Regnveir er meget slemt for de Soldater, som befinde sig Leirene. J Dag rykkede endeel af Tropperne i Leir, de følgende Dage skal de tydske Dragoner rykke ind. Man taler om Jndskibningen til næste Mandag, og Lord Catham ventes ved Enden af Ugen. J Scheernes er henimod 80 Kanonbaade blevne udrustede, som skulle ledsage Expeditionen. Enhver fører to 24 Pundiger.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Dower, den 9de Julii. Ved Expeditionen befinde sig følgende Skibe: 23 Linieskibe, Monarch, Belleise, Cæser, Orion, Jllustricus, Eagle, Revange, Bellona, Resolution, Dannemark, Hero, Royal, Ons Centaur, Venerable, Marlborough, Jmpetueur, Ganges, Alfred, Abukir, Achilles, Sceptre, Superb og Valiant; 6 Fregatter, Rota, Jmperieuse, L. Algle, Pearle, Pallas og Dryad; 9 Schalupper, Bombardeerskibe, 7 Kanonbrigger, og 2 Kutterbrigger. heele Egnen ved Kysten fra Portsmouth til Margate, er en Skueplads for militaire Bevægelser til Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Archangel, den 23de Junii. Engellænderne have atter bortfiernet sig fra vort Nabolav og Skibsfarken er fri. Et amerikansk Skib fra Baltimore, og et russisk Skibet, allerede ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Neapel, den 2den Julii. Den engelske sicilianske Eskadres og Convens Krydstog omkring vore Kyster har givet Leilighed til at vise den ægte National-Aand, som herster i Neapel. Jmedens Fienden opholder sig paa Hovedstad dens vestlige Rhed, hersker inde i Staden selv den største Roe og Sikterhed. Skuespillene og de offentlige Promenader, selv ved Havets Bred, blive ligesaa meget besøgte, som i de fredeligste Tider. Ogsaa den ringe Folkeklasse deeltager med alle de øvrige i denne Patriotisme. Jkkeen eneste har ved den fiendtlige Eskadres Nærmelse, søgt at sætte, sig i Sikkerhed ved at flygte ud paa Landet. Det har meget bidraget til alle Folkeklassers Beroligelse, at Hs. Majestæt Dronningen med den kongelige Familie, rolig spadserede ved Strandbredden, da Fregatten Cerene ikke langt fra Kysten var i Trefning med den engelske Eskadre. Fienden er endnu uvirksom, og hans Flaade i samme Stilling som forhen. Fortet Jschia giør Fienden tapper Modværge, endskiøndt det har ringere Besætning end Procida; Nationen tvivler ikke paa, at General Colonna, som kommanderer der, ved denne Leilighed vil hævde sin berømmelige Families ærefulde Navn.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Engellænderne havde sat 3 Regimenter i Land i Nærheden af Seillamen de indskibede sig strax igien, da vore Tropper, under General Partonneaur nærmede sig.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Petersburg, den 5te Julii. Efter de i Gaar hertil fra Cronstadt indløbne Efterretninger det fandt en engelsk Eskadre sig imeller Hochland og Cronstadt, lige for den russiske alaade. Man venter en Søetræfning. Det er bleven tilkiendegivet de fremmede Koffardiskibe i Cronstadt, at de kunne løbe ud paa deres egen Risico, om de fandt det for godt.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Stockholm, den 7de Julii. Major Arwedson er i Nat kommen tilbage fra sin Sendelse til den franske Reiser. Han er afreist fra Wien den 17de Juni og skal have medbragt Passer for vor Underhandler.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Ambassadeuren Steding er endnu ikke afreist herfra til AboDen ny svenske Constitution er nu udkommen i Trykken.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Warschau, den 9de Julii. Vor Armee rykker frem til Cracau. Fyrst Poniatowekys Hovedqvarteer var den 4de d. M. i Rodom. Østerrigerne trække sig ganske tilbage.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Gotha, den 16de Julii. Korpset under Hertugen af Abrantes har forladt det Bahreutiskesom Østerrigerne strax igien have besat. Hiin har vendt sig til Franken, hvor et Corps af 6 til 7000 Mand, som kommer fra Donau Egnen, skal støde til ham.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Hr. Majestæt Kongen af Westphalen har trukker sig med sin Arme til Egnen af Erfurt.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den Seile, som til Ære for vor store Armee er oprettet, i Form af den Trajanske, er 133 Fod høi og har følgende Indscription : Neapolio. Imk. Aug. Monumentum. Belst. Germanict. Anno. Al. Trimestri Spatio. Ducta. Sup. Profligati. Ex. Aere. Capto. Glorie. Exercitus, Marimi. Dicavit(Keiser Napoleon helligede den store Armees Hæder dette af erobret Ert forfærdigede Mindemærke om den Tydske Krig i Aaret 1805, som under hans Anførsel blev tilendebragt i 3 Maaneder).
Berlingske Tidende, 1809-07-24
General Directeuren over det Keiserl. Toldvæsen, har paa det Spørgsmaal, om den fra Holland kommende Bomuld, efter Ophævelse af Decretet den 16de September, maatte indføres i Frankrig? svaret, at denne Bomuld, naar den er forsynet med Certificats Corigine i behørig Form maa indføres imod Toldens Erlæggelse.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
I Pignerol har man den 3die Julii fornummet 2de Jordskielv. Tydskland. Forfatteren til et for nogle Maaneder siden udkommet Skrivt: "Grundtræk til den rene Neologie, er paa Valpladsen, ved Aspern af Erkehertug Carl bleven udnævnt til Capitain ved Generalstaben. Den Storhertugl. Badenske Overamtmand i Luhr, Hr. Bausch. har den 3die Julii udstedt en Advarsel mod alle politiske Kandestøberier, og Samtaler om de nærværende Krig begivenheder, hvorved man end- og har været saa uforsigtig at tilladest Udspredelsen af skadelige og falske Rygter om de Franske Arm er og deres Anførere. Udsprederne trues med Arrest og alvorlig Straf.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
General Rapp, som den 2den Julii ledsagede Keiseren, væltede med sin Kalesche, hvorved hans Skuldre kom af Led og et Ribbeen blev brækket.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Hs. Majestæt Keiser Napoleon har bevilget den afdøde Digter Pres sels Enke en Pension.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Holland. J Leyden skal opreises en Obelisk paa det Sted, hvor Krudt=Explosionen den 14de Januar 1807 foraarsagede saa store Ulykker.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Jstedet for Nilitair=Conscription skal i Holland oprettes endeel Corps, et f. Ex. af unge Folk fra 16 til 20 Aar, et andet Corps af unge Hollandske Jøder o. s. v.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Kolonialvare blive ved at falde i Prisen i Holland. Ved Efterretningen om det ny Slag i Mahren den 5te og 6te Julii sterg vore Fonds strax 2 til 3 Procent.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Jtalien. Veden Beslutning af den overordentlige Consulta er det Apostoliske Kammer bleven ophævet med alle sine Under=Collegier. Præsterne i den Romerske Stat skulde herefter punktlig erholde deres bestemte Befoldning.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Rusland. Over hundrede neutrale Skibe ere allerede ankomme til Constadt, for største Delen baglastede.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Spanien. General Reding er død den 23de April i Tarragona, af en Forraadnelsesfeber, som han paadrog sig ved et Besøg i Krigs hospitalet.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Neapel. Officeren Grasset, som blev dræbt i Træfningen paa Cerene, blev nylig begravet med megen Høitidelighed.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Hs. Majestæt Kongen har decreteret, at alle Godser tilhørende de Neapolitanere, som ere udvandrede til Sicilien med det forrige Hof skal være confiskerede. Disse Godser skal 8te Dage efter Decretets Bekiendtgiørelse bortsælges ved offentlig Auction.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Indenlandse Efterretninger. Kallundborg, den 21de Julii. Den fiendtlige Flaade, som nogle Dage har lagt sig til Ankers ved Seierse, er i Dag Morges passeret her forbi Sønder efter. For et Par Dage siden havde man her den Fornøielse at see Fienden frataget en Huggert i Galease paa nogle og tredive Commertslæster, ladet med Kaffe, Sukker, Rom, Viin o. s. v., som for Tiden anslaaes til 50000 Rdlrs. Værdie. Den, blev bragt ind under Haunsøe, omtrent 2 1/2 Miil herfra. Erobringen skeete ved 6 Søefolk og 5 Jægere med en Baad fra Seierøe. Skil det skal være fra Rostock. Papirerne paa Ladningen foregive Skipperen at være ham fratagne af de Engelske. Ved Entringen blev en af Skibets Mandskab skudt af en Jæger.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Tranekiær, den 21de Julii. J Formiddags Kl. 10 1/2 passerede Steengade Skov Nord fra og Syd efter 11 Orlogskib; 2 Fregatter, 1 armeret Brig, 1 Skonnert, 4 tremastede Skibe, 10 Brigger, 10 Galeaser, 3 Slupper og 1 Tjalskib.
Berlingske Tidende, 1809-07-24
Korsøer, den 21de Julii. J Morges ankom en Flaade Nordfra, bestaaende af 2 Orlogskibe, 2 armeerte Skibe og 30 Førselsskibe, som med staaende Vind gik Beltet igiennem Syd efter. Det ene Orlogskib forblev i Beltet.