JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
End videre have Vi allernaadigst fundet forgodt at forene Vort vestindisk guineiske Rente- og General=Toldkammer og Vort General-Land-Osconomie- og Commerce-Collegium til eet Collegium, under Navn af General=Toldkammer- og CommerceCollegium. Tillige have Vi derunder henlagt de Forretninger, som have været overdragne Vor Canal-, Havne og Fyr-Direction, hvilken Vi desaarsag have ophævet. Af de Vort Generale Land-Oeconomie- og Commerce-Collegium hidtil anbetroede Sager afgives derimod Brandforsikkrings Sagerne til Vore Cancellier, og Sagerne, angaaende Fiskerierne og Farve, samt andre Handels planters Dyrkning, til Vort Rentekammer, under hvilket Vi for Resten fra det ophævede Finants Collegio, og øvrige nævnte, i Forbindelse med Finantsvæsenet staaende, Directioner og Commissioner have henlagt Sagerne, angaaende Spillekort; Sagerne, angaaende Eftergivelse af Rang og Procentskat eller Dilation dermed, Bestyrelsen af Tallotterierne; samt den grønlandske og færøeske Handels=Commissions=Forretninger. Hvorefter de Vedkommende kunne vide sig allerunderdanigst at rette. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 9de Februari 1816. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Roeskilde, d. 4 Febr. Fredagen d. 2den hædrede Kathedralskolen, ved en Sørgehøitid, sin forhenværende, høistfortjente Rector, Doctor Theol. og Professor Johan Henrik Taubers Minde. Efterat Liget var bragt til sit Hvilested, forføiede Følget sig hen til Skolen, hvor den Afdødes Ven og fordu Discipel, Professor og Rector Bloch i en Tale tolkede sin Sorg over dette sit Tab og skildrede sin udødelige Lærers høie og sjældne Værd som Skolemand, som Lærd, og som Menneske. For og efter Talen opførtes en af Hr. Cantor Hartmann componeret, saare skjøn Cantate, hvortil af Hr. Pastor Wegener, Lærer ved Skolen, var forfattet følgende Text: For-Talen. Den gamle Egestaaer stærk og fast Og breder udi sin milde Skygge; J Lye for Stormens vilde KastSmaaværter staae omkring den trygge; Men Egens Tid er dog kun Aar, Den visne maae, betyngt af Dage, Og Planten, som den freded, staaer Og mindes hvad den var med Klage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
En Olding, riig paa Aar og Daad, Sank stille hen til sidste Hvile; Mildt var hans Blik, huldt var hans Raad Og Fred vi saae hans Aasyn smile; J Sjælen from, paa Kundskab riig, Saa mangen Yngling han fremleded; Saa vennegod, saa faderlig, Om unge Sjæl han trofast freded. Ham signer mangen Danmarks Søn; Selv. Mænd, som Fader de ham æred: Det var hans Glæde, var hans Løn, Det Jld i Oldingsbarmen næred. Vær Vidner, J, som ham har kjendt J Manddoms Kraft, i Oldingsdage! Til Himlen er hans Aand nu vendt, Og vi har kun hans Savn tilbage. Efter Talen. Sidste Flamme sluktes, Blidt hans Øie luktes, Mildt var Dødens Bud. Hist til Lysets Rige, Løste Aand mon stige, Thi han elskte Gud! O Freb, som Hjertet qvæger, Lær os at søge Dig! O Fred, som Vunder læger Saa himmelskblidelig, Ved Dyd og Daad Du vindes: Du smykker sølvgraae Haar, J Troe og Haab Du findes, J Haab, som ei forgaaer. Farvel du Olding giæve! Fred om din stille Grav. O maae som Du vi leve, Da skal vor Vandrestav, Vi engang lægge rolig: Naar Dagen hælder brat; Thi lys - er Gravens Bolig, Og Morgem – er dens Nat. Sandheds Gud til Ære, Gid vor Stræben være!" Helligt Haab og Troe. J vort Hjerte boe, Himmellys, Du følge. Gjennem Tidens Bølge, Gjennem Sorg og Savn Os til Fredens Havn!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Mariboe, den 6te Februari. J forrige Uge bleve her i Mariboe Nøglerne, bortstiaalne til en Kjøbmands Krambod, der pleie at sidde i Døren. om Dagen. - Et Pund Smør fra Landet kan nu kjøbes her i Byen for 3 Rbmk. - J Kirkeaaret 1815 ere i Lollands-Falsters Stift copulerede 719 Par. Fødde af Mandkjøn 1651, af Qvindekjøn 966 og uægte 133, ialt fødde 2140. Døde af Mandkjøn 739 og af Qvindekjøn 763, ialt døde 1507, altsaa 638 flere fødde en døde. Anmærkninger: Fødde: 15 Par Tvillinger og En fødde uægte Trillinger. Døde: 647, under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet: 153 fra 70 til 80 Aar, 74 fra 80 til 90 Aar, 6 fra 90 til 100 Aar og 1 over 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne følgende: 1 falden af en Hest og slaget sig ihiel, 3 slaget sig ihiel af Vaade, deels ved en Vogns Veltning og deels ved Træers Feldning i Skove, 2 ihielskudte, 1 fendtes død ved Strandbredden, 3 druknede i Vand greve, 1 ved Fiskerie og 1 i en Brønd, 2 over kjørte af løbske Heste, 3 hængt sig selv og en død pludselig i en Dands. Af smitsomme Sygdomme, ere allene nogle døde af Kighoste. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Mariboe, den 9de Februari. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creature, i afvigte Januarii Maaned følgende: I Tønde Hvede 15 Rd. 1 Tønde Rug 11 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Byg 6 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Havre 3 Rd. 3 Mk. T Tande graae Ærter 9 Rd. 3 Mk. 2 Tønde hvide Ærter 9 Rd. 1 Tønde Bønner 8 Rd. 1 Tønde Vikker 7 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Kartofler, 3 Rd. 1 Pund røget Flesk 3 Mk. 1 Pund fersk Flesk 2 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 4 s. 1 Pund Smør 4 Mk. 8 s. 1 Pund Ost 1 Mk. 1 Pund Talg 5 Mk. 1 Slagtenød 70 Rd. - 1 Faar 9 Rd. I Sviin 50 a 60 Rd. - Alt i Rbd. N. V. Vinteren, som saamange længselfuld saae imøde, har nu endelig indfunden sig i fuld Maade med en, stor Mængde Snee og haard Frost. Jdag var Kulden 9 Grader og den paafølgende 12, med klart og skjønt Soelskin. - J afvigte Aar er i Vordingborg, Nyeraad og de tilliggende Landsbyer 28 flere fødde end døde, hvorved anmærkes: at iblandt de Døde var en Dagleier, omtrent 90 Aar gammel, der tilforn havde været Garder og Nytter, som døde nogle Timer efter at han havde spiist Frokost, været i Byen og kjøbt sig et Par Træeskoe, og igjen med Møisomhed var kommet tilsit Hjem. Han blev hæderlig begravet som gammel Krigsmand. Folk, som kjendte den Afdøde, bidroge til hans Begravelse og Adskillige fulgte ham til Jorden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Kjøbenhavns Børs den 13 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 700, a viser 708. Amsterdam a vista - . London 2 M. 29 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. - . - Specier solgtes til 41 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 86 pr. 100; Oblig. 20. Norske Sedler 45.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Blandede Efterretninger. J No. 9 af den norske Rigstidende læses følgende: Den udkomne Orden, hvorefter de for Norges Høiesteret til første Session i Aaret 1816 indstevnede Sager der blive at foretage, udviser, at 50 Sager ere indstevnede, hvoraf 3 Sager indstevnede for Rettens Fornegtelse; 27, hvori Aggershuus Stiftsoverret har dømt, 3 fra Jarlsberg Grevskabs Overbirkeret, 1 fra Commissairer i Laurvigs Grevskab, 2 fra Christiansands Stiftsoverret, 1 fra Christiansands Overpolitiret, 3 fra Bergens Stiftsoverret, 1 fra Bergens Byes Politieret, 1 fra Bergens Byes Giesteret, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Paa Hans Kongel. Høihed Kronprindsens Fødselsdag den 26de d. M. var under Jlluminationen i Snedker Werners Gaard i Christiania anbragt i Transparent Hs. Kgl. H. Navnetræk, hvorunder disse Linier: Naar Svensk og Norsk med broderkjærligt Sind Mod bedre Fremtid haabfuld stunder frem, Hvis er den skjønne Hædersdaad, Kun Din O Carl Johan, thi Du forened dem. Foruden de 2100 Tdr. Korn af Rug, Byg og Havre, som i forrige Aar bleve uddeelte af H. K. H. Kronprindsens Gave til Trængende i flere Byer og Præstegielde, har Aggershuus Stifts Direction fremdeles modtaget af Høistsammes Gave og af samme Kornsorter 789 Tdr. og foranstaltet, at de paa H. K. H. Fødselsdag den 26de d. M. bleve uddeelte deels i Smaalehnene, deels i Christiania med Forstæder, og i Drammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Fortegnelse paa de Forelæsninger, der skulle holdes ved det Kongelige Frederiks Universitet i dets sjette Halvaar fra Midten af Januar Maaned 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Dr. Michaet Skielderup, Professor i Medicinen, fortsætter Mandag, Tirsdag, Torsdag, Fredag og Løverdag fra Kl. 12 til 1 sine Forelæsninger over Anatomien; Mandag, Tirsdag og Onsdag fremsætter han for Læger og Anthropologer Læren om det anmalske Liv, og oplyser den med de nødvendige anatomiske Demonstrationer. G. Sverdrup, Professor i det græske Sprog, vil fire Timer om Ugen Kl. 11-12 fortolke Ciceros Værk om Taleren, og enkelte af QvidsDigte. Ligesaa mange Dage om Ugen vil han fra Kl. 12-1 forklare Aristophanes's Comoedie: Skyerne, og fortsætte sine Forelæsninger over Pindars Oder. Mandag Kl. 11-12 og Fredag 12-1 samt en anden Time, der maatte være baade hans Tilhørere og ham beleilig, foredrager han den romerske Literaturs Historie og giver en kort Udsigt over de fortrinligste romerske Skribenters Levnet og Udgaverne af deres Værker. Privatissime tilbyder han sine yngre Medstuderende sin Veiledning i at fortolke de gamle græske og romerske Forfatteres Værker, i at disputere og skrive Latin. Tvende Timer om Ugen vil han, om hans Tid tillader det, foredrage den græske Historie. Jfald et tilstrækkeligt Antal Tilhørere, melde sig, skal de dertil bestemte Timer nærmere vorde bekjendtgjorte. J. Rathke, Professor i Naturhistorie, fortsætter Forelæsningerne over Zoologiens Encyelopædie Mandag, Tirsdag og Onsdag fra 56, samt over specielle Dele af Zoologie og Plante physiologie i de for Tilhørerne og ham beleiligste Timer af de øvrige Dage i Ugen. Søren Rasmusen, Professor i den theoretiske Mathematik, læser daglig fra 10-11 over den elementære Mathematik og, i andre for Tilhørerne beleilige Timer, over Rækkerne og de krumme Linier, saasnart Storthinget er sluttet. Ludv. Stoud Platou, Professor i Historien, læser hver Dag fra Kl. 9-10 Formiddag, nemlig Mandag og Torsdag over Fædrelandets Historie, Tirsdag og Fredag over almindelig Jndledning til Statistiken, samt Onsdag og Løverdag over Skandinaviens Geographie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Universitetets Bibliotheket er aabent Mandag, Onsdag, Fredag og Løverdag fra Kl. 1 til 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Efter den Kongelige franske Minister, Marquis de Bonnai, bliver paa Onsdag d. 14 Februari afholdt en Auction i hans forrige Bopæl No. 248. i store Kongensgade, over endeel Sølv, Sølvplet, Pariser Bronce, nogle skjønne Thee= og TaffelServicer, eendeel smagfulde Meubler og Gulvtæpper af udmærket Skjønhed og Godhed, Taffeluhre, Linned, Vine og Bøger, hvorover Fortegnelsen er holdes hos Hornbech i Vimmelskaftet No. 17.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Da undertegnede, som er i Besiddelse af den vigtige Opfindelse, at gjøre fint og grovt Klæde, Lærred og Bomulds=Tøier ugjennemtrængeligt for Regn, uden at skade Tøiernes Farve eller Styrke, har anlagt en Fabrik, hvor forbenævnte Tøier, saavel forarbeidede, som uarbeidede, kan modtages og imod en meget billig Betaling forsvarlig beredes, svarende til forbemeldte Hensigt, saa vilde de, som ønske at prøve denne nyttige Opfindelse, behage at indlevere Tøier til Fabriken paa store Kjøbmagergade Nr. 4, 2den Sahl. Gjentagne Prøver, som ere gjorte for flere høie Autoriteter, have vundet almindeligt bifald, og er jeg desaarsag bleven beæret med de meest fordeelagtige Vidnesbyrd. O. Løfgren. Livets Seilads. Paa Barndoms Bølge magisk svæve Vi gjennem Blomsteregne hen; Kun Vaarens milde Vinde hæve Vor Baad, der styres af en Ven: Vi kjende neppe Sorg af Navn, J skyldfri Glædes trygge Havn. Men - stille Havblik varsler Fare Snart Lidenskabers Dyb vi naae, Hvor tryllende Sireners Skare Ved lumske Afgrunds Breddestaae, De vinke - mangen Yngling faldt, Og tabte Uskyld, Glæde - Alt. Til Manddoms Daad os Pligten kalder, Tidt mellem Klipper fører den Men, selv naar Skjebnens Torden gjalder, Og Alt i Støvet segner hen: Selv da staaer Manden, Klippen liig J rasende Orkaners Kriig. Tilsidst med slappe Seil vi glide Ad Alderdommens matte Strøm Vi troe saa gjerne, skjøndt vi vide, Alt hvad vi troede tidt var Drøm Dog veed Den nok, som, Dyden tro, Kan smille glad mod Gravens No. Saa rinde Livets Øieblikke Mod Evigheds ukiendte Kyst; Den Vise glemmer derfor ikke, At nyde Tidens kjendte Lyst; Til Styrmænd paa sit Livs Seilads Han vælger Glut og Ven og Glas. Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-13
Rettelser. P. 189. Lin. 19. Laurbær er læs, ere. - 192. - 2, staae aaben aabent
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Hvad spiller udenfor et Aandeliges Grændser Den indenfor, som Aand, ei ændser. Thi seer du - Jeg vil tjene dig Den er aldeles ei, som din Fru Klare Blot legemlig! Tillad derfor, at jeg mig ei kan bare Mod Skraal af Hals og Klap af Haand At trække lidt paa Smilebaand, Og svare: Troer du, min kjære Dick, det ærgrer mig, Der ei dit Dikkeda kan lide, At Smagløshedens Jubel krandser dig Fordi du Smagen lod i Græsset vide, Troer ida, at min Kritik sig bryder som En Snees Parterroristers *) Bifaldsdom, Mens Publikum, som jeg, godmodig tier Til dine flaue Hexerier, Og eene seer, og lytter til En Walters Englemine Tryllerier, En Rosings sande Marthrinde=Spil, Og Stykkets Frelsers, din Forsoners, Harmonier, Neil til i Kredsen af de Faa, Der, hvad er ægte Kunst, forstaae, Dit eget Dikkedn faaer Prisen vundet, Spil du kun Ridder Ulen, Dulen, Dof, Og Vaabendrager Finken, Fanken, FofBeskraalet ved dit eget Hurra-Hof, Af mig aldeles misundet: *) Lidt æstherisk Pøbel, meer eller mindre, findes vel i alle fire den komiske Klodes Verdensdele, Loger, Parket, Parterre, og Gallerie - den tredies yttrer sig kun meest lydeligen, hos os i det mindste. Men eet er: from og god at unde dig Parterre=Klappelsen af din Moer Ludlams Hule, Et andet: frygtsom at fornedre mig Til, paa hver Plads, hvor Aander møde sig, Min Dom om dennes Røverborgerkrig, Mod Smag, og Sprog, og Kunst at skjule Min Dom, at Stykket selv (forstaae mig rer.)Er, efter mangt et Slæt og Efterslæt Af Smags, og Sprogs, og Kunsts, og andre Pletter, Hvormed din Høst din Vaars og Sommers Glands udsletter, En sørgelig dramatisk Vinter=Plet. Knud. C. Sk. Jeg siger dig det her a lette Vers sub Rosa Vil du, saa skal jeg snart bevise det i Prosa. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Om Skøiteløben. (Skrevet den 13de Februari.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Man har ogsaa ti til femten Fod lange Baade, der ere forsynede med Master og Seil, og ligeledes staae paa store Skøiter. Hurtigheden af disse Skøitebaade, naar Vinden tager fat i deres opspændte Seil, overgaaer al Forestilling. De synes at flyve paa Jsen. J kortere Tid, end et Korteer, tilbagelægger man en Miil, og ofte deel Miil i to Minuter. Men Farten i disse Baade er farlig, og foraarsager, ved den alt for store Hurtighed, hvorved man taber Aanden, farlige Sygdomme og Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Jndenlandske Efterretninger. Det har allernaadigst behaget Hs. Majest. Kongen, ved Cancellie-Placat af 7de Februari d. A., angaaende hvorledes der bør forholdes med de reducerede Regimenters og Corpsers Mandskaber, m. m., at fastsætte følgende nærmere Bestemmelser: 1. Foruden de 300 Mand pr. Jnfanterieregiment, hvilke, i Følge den nye Plan skulle indgaae, skal tillige i Aar og herefter aarligen til sædvanlig Tid udløses og afgaae en ottende Deel af den Jnfanterieregimenterne herefter tildeelte Styrk 1200 Mand, med 150 Mand af de, som længst have tjent (den tilfældige Afgang for dette Aar iberegnet), hvilke 150 Mand derefter blive at erstatte med et lige Antal af de for i Aar udskrevne Recrutter. 2. Alt det Mandskab, der saaledes udløses, foruden de 8te aarige, der ere berettigede til Afgang, og i Følge Anordningerne indtræde i No. ved deres respective Regimenters 3die og 4de Batailloner, skal strax overgaae, som Overcomplette til benævnte 3die og 4de Batailloner, med den Forpligtelse i paakommende Krigstilfælde, hvor overordentlig Afgang finder Sted ved 1ste og 2den Bataillon, og det af Os allernaadigst befales, da at udtjene de resterende Tienesteaar ved det Regiments 1ste eller 2den Bataillon, hvorfra de ere afgaaede, hvorimod denne Forpligtelse ophører, naar den Tid, hvori det paalaae dem at tjene, er udløbet, da de træde i virkeligt No. ved deres respective 3die eller 4de Batailloner. 3. Benævnelsen annecteret Bataillon skal herefter bortfalde, hvorimod disse Batailloner blive at tillægge Navn af deres respective Regimenters 3die og 4de Bataillon. 4. Paa samme Maade skal forholdes med alt Mandskabet af Kjøbenhavns Jnfanterieregiment, jydske Skarpskyttercorps, Uhlan og 2de Husar=Eskadroner; dog saaledes, at det Mandskab af disse Corps, som ei have tjent 2 Aar i Garnisonerne, fortrinligen skulle anvendes til at erstatte den tilfældige Afgang i de 2de første Aar ved den staaende Hær, alt efter de Vaaben, hvori de ere øvede. S. Mandskabet af den ophævede langelandske Bataillon skal indgaae under de Compagnier, hvortil det efter den allernaadigst approberede Plan for Districts Jnddelingen henhører. 6. Det til Frederiksværks Corpses Søe- og Artillerie=Division bestemte Mandskab henlægges under Rekruteringsmassen, og anvendes deels til den staaende Hærs, og deels til den nærmeste annecterede Bataillons Recruttering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
7. De ved samtlige Jnfanterieregimenter og Corpser endnu staaende Gemeene af den gamle i Fortiden hvervede Stamme skulle fremdeles, saalænge mueligt, blive staaende i No. 8. Hvor alt Mandskab af samme Aars Udskrivning, saasom 7 eller 6 aarige, ikke afgaaer, skal der ved at bestemme, hvilke der skulle afgaae, fortrinlig tages Hensyn til deres huuslige Stilling, som Gaardmænd, Gifte o. s. v., og hvor denne er lige, skal Lodkastning bestemme Udfaldet, og Afgangen reguleres i Sessionen. 9. Det jydske Skarpskyttercorpses før havde annecterede Bataillon skal indgaae, og dens District deles mellem det siellandske Jægercorps og jydske Jægercorpses 2den Bataillon. 10. Det Mandskab, som i Fremtiden udskrives til Regimenternes 3die og 4de Batailloners Complettering, skal kaste Lod om deres Ansættelse, hvor flere end Completteringen kræver, befindes i ligeStilling. 11. Sønner af Skytter og Skovfogder skulle uden Hensyn til deres Høide anvendes ved det Regiments Jægercompagnie til hvis District de henhøre. 12. Med Mandskabet der afgaaer fra de hjemmeværende Compagnier af de i Frankrig værende Regimenter, skal forholdes paa samme Maade, som er befalet i Henseende til Mandskabet, der afgaaer fra de Regimenter, hvis Styrke er nedsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officerer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 10 Contre-Admiraler, 7 Commandeurer,7 Commandeur=Capitainer, 21 Capitainer, 24 Capitain-Lieutenanter, 40 Premier-Lieutenanter, 38 Second-Lieutenanter. - Søe-Etaten er nu deelt i 2 Divisioner, under Hs. Ex. Hr. Vice-Admiral O. Lütkens Jnspection; for første Division er Hr. Contre-Admiral P. de Løvenørn Chef, og for anden Division Hr. Contre-Admiral og Kammerherre S. A. Bille. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m. v.: 5 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe Cadet-Corpset har sin Chef, 5 Subalterne Officierer, 1 Adjutant, 1 Auditeur, 17 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af: 10 Cadetter, af hvilke 6 ere Underofficierer, med 100 Rbdlr. Gage, 34 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage, 11 Cadetter uden Gage, 13 Jndskrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
- De under Admiralitets- og Commissariats Collegio sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 15 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 25 Fuldmægtige, 19 Copiister. - Ved de Kongelige Holme og Docquen ere ansatte 22 Mestere og Mester svende, og 2 Skippere. - Ved Søe-Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 2 Reserve-Chirurger, og 4 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
J Aalborg Avis læses en hjertelig poetisk Lykønskning til Hs. Maj. Kongens Fødselsdag fra jydske Bønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Hr. J. Chr. Seehusen, Kobberstikker og Kgl. Bankgraveur, har til eget Brug forfattet et Register til den under Navn af Asmus saa almeenyndede Digter Claudius's samtlige Værker, og agter at udgive det i Trykken. Det vil komme til at bestaae af 3 Ark, og vorde saa fuldstændigt som mueligt. Baade Jndholdet og Begyndelsen af hvert Stykke eller Digt, det være stort eller lidet, er anført deri. Skriftet forsynes med en Titel og et Vignet, stukket i Kobber, i den afdøde Forfatters Smaa. Trykningen vil tage sin Begyndelse, saasnart Hr. Seehusen seer sig ved et tilstrækkeligt Antal Subskribenter betrygget mod Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
J Forgaars ankom her paa Rheden et dansk Skib fra Leeds i Engelland. Det afgik derfra i Søndags, og har altsaa tilbagelagt denne Vei i fire Dage: et i Seiladsens Historie høist sjeldent Tilfælde. Slagelse, d. 13 Febr. Den strenge Vinters Ankomst har bragt flere Mærkværdigheder med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-17
Det her til Lands sjeldne Luftsyn, som kaldes Mor gang, har to Gange for nyelig viist sig her, begge Gange at see fra Byen af mod Antvorskov; den første Gang imellem Byen og Slottet, og den sidste Gang i Fredags Eftermiddag imellem Slottet og Skoven; det viiste sig som høie og frygtelige med Snee bedækte Felde, afbrudte af dybe Dale: dette sjeldne Syn, som er en Virkning af Soel straalernes Brækning, og som derfor ogsaa kaldes Luftspiling, dannede en norsk Situation over Siellands Sletter. Det var et skrækkeligt Veii Onsdags med Storm og Sneefog, al Færsel var afskaaret, ikke allene med Landet, hvorfra et Liig, der skulde begraves, udeblev, formedelst Veiret; men endog i Byen selv, nogle Gader vare næsten ikke til at komme igjennem; destomere har vores ypperlige Politie faaet Leilighed til at lægge sin Aarvaagenhed for Dagen. Den følgende Dag vare alle Hænder satte i Virksomhed for at bortkjøre Sneen og skaffe Passagen igjen til Veie i og uden for Byen, og den Uorden, som Naturens Begivenhed, havde foraarsaget, blev snart rettet ved den Orden som her i Byen hersker i de offentlige Anliggender. - Posten fra Kjøbenhavn, som var standset i sin Fart, blev Hjelp tilsendt, saa at den ankom om Torsdag Morgen, og hjulpet frem med de virksomste Anstrængelser af Landpolitiet, for ubehindret at naae Corsøer; da denne Byes muntre Jndvaanere erfarede at Veien var banet, slog de sig sammen i en Caravane af elleve raske Kaner og fore afsted til Slagelse, for at see om deres Venner her i Byen ikke vare frosne ihiel; det er en god Jdee, at den ene Bye tager sig paa at besøge den anden i disse traunige Vinterdage; det giver Liv i Landet; og man sørger ikke over Posternes Udeblivelse, naar man kan glæde sig over sine Venners Ankomst. (Slagelse Av.)