JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-11
Jfølge den Kongelige Lands Over- samt Hof= og StadsRets Skifte=Commissions Reqvisition bliver de afgangne Hr. Commandeur-Capitain, Havne- og Fyhrinspecteur Claus Hartvig Hennes og efterlevende Enkefrues fælles Boe, tilhørende og heri Byen beliggende Eiendomme stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Fredagen den 26de Februar, 2den Auction Fredagen den 12te Marts ) førstkom3die Auction Fredagen den 26de Marts ) mende, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn. Den Tredie derimod paa selve Eiendommen. a) En nye af Grundmuur opført og paa Havneveien beliggende een Etages Gaard, 15 Fag, med gebrokken Tag, teglhængt og i enhver Henseende rummelig og beqvemmelig indrettet til Beboelse for 2de Familier. Gaarden er meget vel vedligeholdt og de fleste Værelser ere gibsede. J Bygningen er desuden 6 Stykker, 3 Etages og 3 Stykker 2 Etages Jernkakkelovne, der følger med i Kjøbet. b) Et Udhuus paa 8 Fag, Bindingsværk og teglhængt, indrettet til Staldrum, Rullestue og Bryggers med Bagerovn, godt vedligeholdt. c) Endvidere et lidet Udhuus, ogsaa af Bindingsværk og teglhængt, indrettet til Hønsehuus, m.v.d) Den ved Eiendommen værende Hauge- og Gaardsplads, der er indhegnet med Stakit. e) De Eiendommen tilkjøbte og noget sønden for samme beliggende Jorder, der staaer for Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Det bemærkes, at Eiendommen ligger meget bevvemt for Handelen og at Bygningerne ere assurerede for 3860 Rbdlr. Sølv. Conditionerne ligge 8 Dage forinden første Auction til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og det formodes, at største Deelen af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 6te Januar 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Nyeste Post-Efterretninger. Grækenland og dets tilkommende Bestemmelse er forØieblikket den Gienstand, paa hvilken den almindelige Opmærksomhed fornemmelig er henvendt. Diplomater og Jkke=Diplomater behandle denne Gienstand, enhver efter sine individnelle Anskuelser. Saaledes gjøre de nyeste Postefterretninger os bekjendte med en Skrivelse fra Elben, dateret: Nytaar 1830, som under Titel, Grækenlands Jgjenfødelse, i en mærkelig declamatorisk Tone søger at godtgjøre, at alle de Prindser, som kunne komme i Betragtning ved Valget af en græsk Regent, bør træde til Side for Prinds Constantin Frederik Peter, Søstersøn af Hans Majestæt Keiser Nicolai, Broderson til Hans Kongelige Høihed Storhertugen af Oldenborg, Stifsøn af Hans Majestæt Kongen af Würtenberg, født den 26de August 1812. Tidlig har han tabt den fortræffeligste Fader, tidligt sin ophøiede Moder og nyelig sin eneste Broder. Nu staaer Prinds Peter af Oldenborg allene, men hans Skjebne er ikke afgjort. Den Himmel, som sendte ham Sorg, har ogsaa Velsignelse at udgyde over ham. Denne Catharinas Efterkommer bestige den græske Throne, Navnet Peter den 1ste vil lyde godt i alle Øren. Jmod denne Skrivelse, som blandt de Grunde, hvorpaa den bygger sin Paastand, ogsaa anfører den, at de 3 oldenborgske Bielker bære den halve Verden og at det mægtige oldenborgske Huus ved Halvøen i det ægæiske Hav bør modtage Erstatning for de Tab, det har lidt, tages til Gjenmæle i en under 30te Januari fra München dateret Artikel, som ikke vil vide noget af den deri indeholdte Bestemmelse og søger at tage det russiske Cabinet i Forsvar imod den Mistanke, at denne Stemme har ladet sig høre efter dets Anthorisation. Begge ovenanførte Skrivelser skulle ved Leilighed blive optagne i dette Blad, men for Øieblikket nøder det indskrænkede Rum os til først at meddele vore Læsere, hvad der om denne Europas nærværende Hovedqvæstion bliver omhandlet og omtalt i Skrivelse fra Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Skrivelse fra Newgen den 20de Januar. Man taler hos os om en omstændelig Note, som angaaer Grækenlands Anliggender og som fra vor Regjering skal være tilstillet Lord Heytisbury. Det hedder, at det russiske Cabinet med Fasthed vedbliver den Bestemmelse; at der for det første aldeles ingen Forandring bør foregaae i Grækenlands Regjeringsform, men at dette Lands Forvaltning, som hidtil bør overlades den fordringsfrie og menneskekjerlige Præsident.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Valget af en Regent skal, som man tilføier, efter Ruslands Bestemmelse aldeles rette sig efter den græske Nations Ønsker og egen frie Villie, uden at nogen af de store Magter bør blande sig deri. Man paastaaer endogsaa, at Sultanen selv har yttret en lignende Anskuelse. Vel underrettede Personer ville vide, at denne og endnu flere andre europæiske Qvæstioner, ville blive drøftede i en almindelig Minister-Congres, som, efter hvad man formener, vil forsamle sig i Berlin. Med vedvarende Virksomhed vedbliver man at arbeide paa, at complettere vore Hære i Orienten; ForstærkningsDetaschementerne og de nye ansatte Officerer maae paaskynde deres Marscher saameget, som den strænge Aarstid vil tillade det, og af de commanderende Generaler tildeles ingen Officerer mere Permission til at reise bort fra Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Blandt de Punkter, om hvilke vort Cabinet endnu ingenlunde er enig med Cabinetterne i London og Paris, nævner man, foruden Problemet om Grækenlands tilkommende Regjering, ogsaa endnu en anden Gienstand, som sandsynlig paa Portens Tilskyndelse, er bragt paa Banen af England og som Frankrig lader til at ville understøtte. Det gielder hverken og meere eller mindre end at tilfredsstille de Reclamationer fra Porten, hvori denne giør Fordring paa Skadesløsholdelse for de Tab, som tilføiedes den ved Slaget ved Navarin. Flere Publicister, fornemmelig i England, ere rigtignok af den Mening, at dette Slag var en Krænkelse af den hidtil gieldende Folkeret, og at det af denne Grund maatte ansees for ret og billigt at stipulere en Skadesløsholdelse til Fordeel for Porten, som i det mindste burde godtgjøres de materielle Tab, som ved hiint Slag tilføiedes den. Jmidlertid, om vi ikke tage feil, turde Rusland vel neppe beqvemme sig til at erkjende en fremmed Jurisprudences Raisonnements forbindende for sig, og det kunde derfor let hænde, at Rusland vægrede sig ved at tage Hensyn paa slige Forslag fra dets Allierede og at det overlod dem selv, at give Porten al den Opreisning, som deres samvittighedsfulde Politik monne paalægge dem som Pligt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Om det nærværende Forhold imellem England og Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
(Fortsat.) Vel er det os ikke ubekjendt, hvad selv nogle af de meest agtede engelske Skribentere, have sagt om Mueligheden af en russisk Jnvasion i Ostindien. Jmidlertid kunde dette ikke have nogen Jndflydelse paa at forandre vore Anskuelser, fordi vi ere fast overbeviiste om, at alt, hvad der er paastaaet fra hiin Side, ene og allene har havt den bestemte Hensigt at lede den offentlige Mening til Ophævelsen af det engelske ostindiske Compagnies Monopol. Saasnart denne Hensigt er opnaaet, ville vi sikkert høre de samme Mænd, som nu true med hiint Skrækkebillede, bekjæmpe deres egne Forudsætninger med uimodstaaelige Grunde og sammenligne en saadan Angrebs Krig, om ikke just med Spaniernes Landing paa den mexicanske Kyst, saa dog vist nok med Napoleons Tog til Rusland. Da vi nu ere af den Formening, at Øieblikket, hvori deres Ønsker blive opfyldte, ikke meere er langt borte, saa vidt det nemlig er mueligt at slutte fra den nuværende Premierministers Adfærd i Fortiden, hvor han viste at være vant til at prøve med Rolighed og uforfærdet at vælge det bedste, til hans Forholdsregler i Fremtiden, saa ville vi ogsaa overlade hine Skribentere selv at drøfte deres egne Forudsætninger; for Tiden troe vi imidlertid ikke at turde befrygte betydelige Modsigelser, naar vi paastaae, at Mongoliets og Tartariets høit priste Ørkener og Khivas og Khorassans Bjerge staae tilbage for Tydsklands og Polens Sletter og Stæder i indre Fortrin i det mindste ligesaa meget som de i umaadelig Udstrækning overgaae dem; at - om ogsaa den offensive Overgang over en Flod er let, en viis Feltherre dog vel vil være betænkt paa, hvorledes han igjen kommer tilbage over den; men at Beressing langtfra ikke tør maale sig med Jn dus, hvorimod den store og mindre Ørken paa begge Sider af denne sidste Strøm vel tilstrækkelig turde komme i Beregning imod Mangelen paa en russisk Vinter. Vi troe saaledes at have godtgjort, at Rusland, hvilke Grunde der ogsaa i Tiden kunne bevæge det til paa nye at drage Sværdet, for at gjøre Ende paa Tyrkernes unaturlige Herredømme i Europa, derfor paa ingen Maade giver Anledning til Fjendtligheder imod sig fra Englands Side. England kan overhovedet ikke finde sin Fordeel bedre, end paa alle muelige Maader at undgaae Krig og i Civilisationens mueligste Udbredelse, for at skaffe sine for Tiden saa haardt trykkede Manufacturer og Fabriker nye Afsætninger og det vilde derfor være en ligesaa falsk Politik, om det lagde Hindringer i Veien for Grækenlands Befrielse, som det allerede er en falsk Politik, der tolererer Røverstaternes Tilværelse paa Nord=Africas Kyster, eller ligesom det vilde være feillagtigt at opofre hiint herlige Riges Vel i Ostindien for et Kjøbmands Compagnies Monopol. Men England saavel som Rusland staae i Øieblikket under vise og forsigtige Regjeringer, som have deres Folks sande Vel paa Hjerte og som neppe ved tomme Declamationer og Demonstrationer lade sig vildlede i deres faste Fremskriden paa den Bane, de engang have betraadt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Fædrenelandet. Offentlig Foranstaltning. Den 19de Januar er fra Cancelliet afgaaet følgende Circulair=Skrivelse til samtlige Amtmænd i Danmark: "J Lighed med den i Forordningen af 10de April 1795 §. 1 og Cancelliet Circulaire af 20de August 1825 indeholdte Bestemmelse, at de for offentlige Stiftelsers og Umyndiges Midler udstædte Obligationer, de sidste forsaavidt de blive i Overformyndernes Forvaring, skulle af vedkommende Overøvrighed forsynes med Paategning om, ikke uden dens Samtykke at maatte overdrages eller afhændes m. m. finder Collegiet det tilraadeligt, at den samme Forholdsregel for Eftertiden følges med Hensyn til Obligationer, som tilhøre Communer, og man skulde derfor tjenstligst have (Tit.) anmodet om, forsaavidt Deres Embedsdistrict betræffer, at give saadanne Obligationer en Paategning, lig den i fornævnte Ciculaire foreskrevne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
(Af Kjøbenhavnsposten, den 6te Februar.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
J Torsdags feirede det Kgl. Skydeselskab og danske Broderskab paa den Kongelige Skydebane sin aarlige Fest i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag ved en Diner, som hadredes ved D. K. H. Prindserne Christian Frederiks og Frederik Carl Christians og Hs. Durchl. Prindsen af Bent heims høie Nærværelse. Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, der ei iaar saae sig istand til personligen at deeltage i denne Borgerfest, havde i en naadig Skrivelse til Directionen besvaret Broderskabets Jndbydelse. Ved Udbringelsen af Toasten for D. K. H. Prinds Frederik Ferdinand og Prindsesse Caroline behagede det Hs. K. H. Prinds Christian Frederik i en Tale til Selskabet at tolke Sin høie Broders Erkiendelse af den Deeltagelse, Broderskabet. havde viist i Anledning af det Høisammes Gemalinde tilstødte Vanheld. - Det behagede Hs. Durchl. Prindsen af Benthem at lade sig optage til Medlem af Broderskabet.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Kjøbenhavn. Bulletins i Anledning af Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Carolines Sygdom: Onsdagen den 3die Februar. Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Caroline har efter Kl. 12 været mindre lidende og sovet rolig fra Kl. 2 til 3 1/2. Saarene begynde at bedre sig. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Torsdagen den 4de Februar. Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Caroline har fra i Gaar Formiddag været mindre smertefuld end i de foregaaende Dage, og i Nat sovet meget godt, skjøndt Hs. Kgl. Høihed intet Opium fik i Aftes. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Fredagen den 5te Februar. Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Carolines Tilstand vedbliver at bedre sig dog lider Hs. Kgl. Høihed meget af Trødske, som har været Aarsag, at Prindsessen har havt en mindre god Nat, og kuns sovet i det Hele imod 3 Timer. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Løverdagen den 6te Februar. Hs. Kgl. Høihed Prindsesse Caroline var i Gaar Formiddag meget lidende, imod Aften noget bedre. Hs. Kgl. Høihed har kuns sovet 1 1/2 Time i Nat. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst skjænket 2500 Rd., i Anledning af den strænge Vinter, til Uddeeling blandt Trængende, som ikke nyde Almissehjelp.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Ogsaa har Hs. Majestæt Dronningen, i Anledning af Landets Festdag, den 28de Januar, ladet op klæde 50 fattige Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Jfølge Hs. M. Kongens allernaadigste befaling høitideligholdtes Allerhøistsammes høie Fødselsdag ved et godt Middagsmaaltid for samtlige Elever i de under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet værende Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt i de militaire Caserneskoler. 460 Personer deeltoge i denne Høitid, som sluttede med alle Tilstædeværendes varmeste Yttring af Taknemlighed mod vor elskede, eiegode Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Om Hs. Excell. Geheimestatsminister Grev Schimmelmanns Sundhedstilstand vare for en 14 Dages Tid siden foruroligende Rygter i Omløb i Hovedstaden, men de have lykkeligviis ikke stadfæstet sig. Denne høibedagede og ligesaa høit fortjente Statsmand har imidlertid rigtignok hele Vinteren skrantet Noget, og er heller ikke endnu vel. Paa Fredriks Hospital laae i Slutningen af 1828. 162 Patienter; i 1829 indkom 2154, og i Aarets Løb udgik, som helbredede, 1920, og som uhelbredede, 65, 190 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Paa almindelige Hospital var de Syges Antal ved Begyndelsen af 1829. 279 Personer; dertil indkom i Aarets Løb 2119. 1856 Personer udgik i samme Tidsløb. 235 døde hvoraf dog 10 vare døde indbragte); ved Aarets Udgang vare tilbage 307 Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Af Nationalbankens udkomne Regnskab over dens Jndtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1ste August 1828 til 31te Juli 1829 sees: at Overskudet fra Bankens Jndtægter imod Udgivter har været 8757 Rbd. 17 s. Sølv og 816440 Rbd. 66 s. S. og T. Seddelmassen, som 1818 den 31te Juli var 3110618, Rbd. 9 s., er nu kun 19115202 Rbd. 22 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Kjøbenhavns Børs, den 2den Februar. Hamb. 2 M. - . v. 209. Species 209. Species solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 151 a 151 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49449 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 97 1/298 Rbd. Sedler, Dito Dito 93 1/2 a 93 3/4 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 102 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. - 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 65 1/2 a 65 3/4 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 74 3/4 a 75 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bemk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Cours. Hamborg den 9de Februar. Bourdeaur 1871. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 13 3/4., L. S. 13 Mk. 15 1/2. Cadix 45 3/4. Lissabon 40. Amsterdam k. S. 35. 10.2 M. 35, 25. Kjøbenhavn 212. Spe. 3 slettere Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Gjerløv og Draabye Sognekald i Sjælland, 500 Rbd. - Snedsted og Nørhaa Sognekald i Aalborg Stift, 230 Rbd. Med dette Embede er forenet Forstander-Embedet ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Snedsted, med aarlig Lønning 300 Rbd. Sølv. Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Consumtions-Forvalter-Embedet i Skive. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed til Beløb 450 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 27de Januar er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing, C. Graae, beskikket til Sognepræst for Tryggeløv og Fodslette Menigheder paa Langeland.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Under Directionen for Universitet og de lærde Skoler: Den 5te Januar er Professor extraordinarius i det juridiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet, Dr. juris J. L. A. Kolderup Rosenvinge, udnævnt til Professor ordinarius i bemeldte Facultet og Assessor Consistorii.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Odense, den 5te Februar. Om Aftenen den 30te f. M. afbrændte i Vesterskjerninge 3 Huse, hvorved 5 Familier ere blevne huusvilde. Branden skal, efter Sigende, være kommen deraf, at en af Beboerne i beruset Tilstand har lagt en hedet Steen i sin Seng, hvoraf den antændtes. Efter at have gjort Anskrig vilde denne Beboer redde en Dyne, men indebrændte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Jstedetfor at mildne efter det sidste Sneefald, er Frosten endnu mere tiltaget og i Dag 13, Grader, det stærkeste Vi her haver havt i Vinter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Svendborg, den 2den Januar. Havet er overalt tillagt, og man har i lang Tid kjørt til Langeland og Ærøe. Ellers er det et smukt Syn at see en liden, Koffardieflaade af 60 til 70 Skibe ligge indfrosset her i Havnen, en Deel deraf er fra fremmede Pladser, som da Vinteren, paakom, her. søgte Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Fredericia, den 26de Januar. Efter i 27 Aar at have været Præst her i Byen, holdt. Hr. Pastor Schierning i Søndags sin Afskeds Prædiken i Trinitatis Kirke, hvorefter ei alene den største Deel af Menigheden, men og mange fra det andet Sogn, saavelsom Reformeerte, Katholiker og Mosaiter, bragte ham et velvilligt, Offer. Det samme. var Tilfældet i Annexet Veilbye. Raandserrest.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Søndagen den 31te Januar feirede vor Søndagsskole sin 25aarige Jubelfest, og er nu maaskee saaledes: her i Provindserne en af de ældste, Stiftelser af det Slags. Efterat Lærlingene vare overhørte i Retskrivning, Læsning og Hovedregning, og Prøver paa deres Regning, Skrivning, og Regningsskrivning, fremlagte, tog Festen, sin Begyndelse. Talen, som holdtes af Skolens fratrædende Bestyrer, Hr. Catechet-Gruner, omhandlede i Korthed: "Søndagsskolernes Værd, og den Glæde, enhver Menneskeven maatte føle ved at see en Anstalt, der ene fandt sin Tilværelse i ædle Medborgeres velvillige Bidrag og frivillige Læreres Medvirken, have bestaaet i saa lang en Tid." Bestyreren, uddeelte derefter Præmierne, og gjorde sluttelig Forsamlingen: bekjendt med Skolens oekonomiske, Forfatning, saavelsom med Forandringerne i det henrundne Aar. Baade før og efter Talen blev en af Hr. Pastor St.St. Blicher forfattet Sang afsjungen, under Ledsagelse, af Jnstrumentalmusik. Festen forhøiedes ved et meget talrigt Besøg af Skolens ædle Velgiørere og Velyndere, hvoriblandt Byens første Embedsmænd, Kjøbmænd og Haandværkere. Det var den umiskjendelige Nytte, som sporedes afret 1804, bevægede, endeel geistlige Embedsmænd og Candidater i Randers til, ogsaa her at grunde en saadan gavnlig Indretning, idet de forenede sig om, skifteviis at overtage. Underviisningen. Disse Skolensædler Stiftere vare: Dhrr. Provst Mag. Estrup, Roc tor Scolæ, Mag. Lund; Præsterne Galthen, Hornsyld og Kruse; Adjunct Sinding, samt Candidaterne Bie og Ove. Den 6te Januar 1805, aabnedes: Skolen. første Gang, i den for nederste Classe antagne lønnede Lærer S. Hems Huus, hvor Skolen holdtes indtil 1807, da der blev den indrømmet tvende Værelser paa Raadhuset. Tegneskolen, oprettedes første i October. 1805. Siden Søndagsskolens Stiftelse har den saaledes virket uafbrudt i en Række af 25 Aar, i hvilket Tidsrum henved 500 Lærlinge, hvoraf Mange nu ere boesatte som Mestere her i Byen, haver nydt fri Underviisning i Samme. Dens Bestyrerer haver i dette Tidsløb været: Dhrr. Pastor (nu Amtsprovst, Ridder) Kruse; Adjunct (nu Pastor) Sinding; Candidat (nu Pastor) Bie; Adjunct-Simony; Adjunct (nu Conrector) Boysen; Amtsprovst Estrup (død); Pastor Berner (død); Adjunct Ussing; Adjunct (nu Pastar) Christensen, og den nu fratraadte Bestyrer, Hr. Catechet Gruner.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Thisted, den 5te Februar. En sjelden Kulde vedbliver ved en sand Passat af Nordost. En Koner fra Dower, der om Aftenen var gaaet vild, og kommen ud paa Fjorden, fandtes, om Morgenen liggende død paa Jsen, med hendes Forklæde svøbt om Hovedet. J Refs er en lille Pige om Morgenen funden frossen ihiel paa Marken; hun skal om Aftenen, hos en Bonde have bedet om Huusly, som man skal haver været grusom nok til at nægte hende. En Tjenestepige, som havder været her til Leeg, den 28de Januar, og Dagen derpaa om Eftermiddagen ville gaae over til Nyekjøbing, fandtes om Morgenen derpaa død, siddende stivefrossen paa en Iiskage med sit i Skjørt om Hovedet. Bland i noglerre.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
I det i Sønderborg udkommende Ugeblad læser mannuder den 22de Januari følgende Bekjendtgjørelse af Magistraten: Daa det er befundet fornødent, at anordne heri Staden, om Natten, foruden Vægterne, en bevæbnet: Borgerpatrouille, saa bekjendtgjøres herved, at Enhver, som anholdes paa Gaden af som Afdeling af denne Patrouille, er forpligtet til at legitimere sig, og naar forlanges, følge, med samme til Vagtstuen. Hvorefter. Enhver haver sig at rette og, for Skade at tager vare.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Jg Svendborg, bleve 70 Fattige, meest huusarme Familier, paa Hs. Majestæt Kongens bøie Fødselsdag tildeelte, og af velvillige Gaardeiere, frit tilkjørte 1/4 Favn godt Brænde og et Brød. Pengene hertil vare indsamlede blandt i Byens Jndvaanere ved Subscription der var udgaaet fra Commissionen for Bestyrelsen af Byens Skove, hvorfra ogsaa et betydeligt Bidrag hidrørte.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
I det store Bal paa Odense Raadhuus, den 28de Jan., deeltoge, næsten 600 Personer. 25 Rbd. af Jndtægten blev tilstillet Committeen til Anskaffelse af Brænde for Huusarme. Af et stort Bal, som skal holdes paa samme Sal den 21de Dr. for Haandværks karle, har Overskudet den samme ædle Bestemmelse. Ogsaa det merligh müllerske Skuespillerselskab, opførte i Onsdags paa Odense Theater: "Criminalprocessen, hvoraf den halve Jndtægt skulde tilfalde Byens Huusarme til Brænde. Dette var frivilligt, og udenfor Selskabets almindelige Fattigafgivter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
J Odense Byes Sparekasse var ved afvigte Aars Slutning ei indestaaende mere, endt 5298 Rbd. Den 29de Januar, om Formiddagen, kom 2 En spænder=Slæder fra Malmøe til Kjøbenhavns Toldbod; en svensk Slæde kjørte til Landskrona, og om Eftermiddagen kjørte to svenske Slæder til Raae. Den 31te, om Formiddagen, ankom fra Malmøe 2 Eenspænder=Slæder, og om Eftermiddagen en Eenspænder=Slæde fra Landskrona med en Passageer, som efter 22 Timers Opholde kjørte tilbager igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Capitelstaxter for Aaret 1829. Sjællands Stift: Rug af Tønden 4 Rbd. 2 Mk. 2 s. Sølv. Byg. Havre. - Ny Sorøe Amt: Rug. a Tønden 4 Rbd. - Mk. 6 1/3 s. Sølv. Byg Havre Ærter, Boghvedegryn. - 5
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Ribe Stift. Ribe Amt: Rug. a Tønden 3 Rbd. 1 Mk. 2 s. Sølv. Byg. Havre. Boghvede. Tør=Flæsk af Lispd. 1 - 3 - 2- - Smør Honning a Potten = = 1 - 5 - - Veile Amt: Rug a Tønden 3 Rbd. 4 Mk. 13 s. Sølv. Havre. Byg. Boghvede. - Tør Flæsk af Lispd. 1. - 4 - 8 - - Smør - 2. - 1 - 10 - -a Potten : - 1 - 6 - - Ringkjøbing Amt : Rug a Tønden 3 Rbd. - Mk. 11 s. Sølv. Byg. Havre: Boghvede. - 1 - 4 - 6 - - Tør Flæsk af Lispd. 1 2 8 - - Smør Honning af Potten = = 15 - -¬
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Aalborgs Torvepriser, den 13de Februar. Oxekjød 5 a 7 s., Herregaardssmør 18 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 4 s. Skp. - Æg 20 a 22 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Aalborg Kirker. Søndag Seragesima prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i FrueKirke Hr. Pastor Boesen. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Messefald; i Frue Kirke Hr. Klokker Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Begravede. Den 8de Febr., ugifte Ellen Sophie Mogensdatter, 70 Aar. - Den 10de, Madam K. Bønnelycke, fød Gay, 46 Aar. - Den 12te, Mad. Catharine Jensen, 63 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-02-13
Ægteviede. Den 7de Februari, Ungkarl Peder Johansen Strøm og Pigen Karen Hansdatter.