JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-25
Ribe, den 22de Junii 1811. Blume. Grundig og fuldstændig Information i det dobbelte Jtalienske Bogholderie samt al Slags Handelsberegning efter den korteste Maade, kan erholdes mod den billigste Priis, ligeledes i det Tydske Sprog efter Grammatik, samt i Ret og Skiønskrivning, man behager at melde sig hos Bogholder C. P. Atterson, boende i Snedkermester Ussings Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-25
God uheglet og heglet Hør samt fiin Bomuld; bekomme til de billigste Priser hos Ribe, den 14de Junii 1811. M. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-25
Hvor et Partie Egebark af circa 40 Læs er at faae tilkiøbs, anviser Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Udgives 2 Gange ugentlig i Ribe af Re
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Paris, den 20 Jun. Moniteuren af 18de indeholder en Inderetning fra Grev Suchet. Overgeneral for Armeen i Arragonien, til Fyrsten af Neufchatel, efter hvilken Fortet Olivaa, et vigtigt Værk som Spanierne have anlagt med store Bekostninger og Anstrængelser paa en Klippe, 400 Tolser fra Tarragona, har overgivet sig den 29 Maji efter en blodig Kamp. Garnisonen bestod af 2580 Md. Den 30te marscherede 3000 Mand ud fra Tarragona og forsøgte at giennerobre Fortet, men bleve afslagne. Ved dette Forts Jndtagelse, bliver det mueligt at aabne Løbegravene mod Tarragona. Franskmændene tabte ved denne Leilighed neppe 250 Md. i Døde og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Ved en tidligere Fegtning blev den Franske General Salme, dræbt af en Flintekugle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Den 16de aabnede H. Maj. Keiseren det lovgivende Korpses Sæde, ved følgende Talle som han fra Thronen holdt til Forsamlingen. Herrer Deputerede af det Lovgivende, Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Freden med Østerrig er siden bleven befæstet ved den af Mig sluttede lykkelige Forbindelse. Kongen af Roms Fødsel har opfyldt Mine Ønsker og sikkret Mine Undersaatteres Fremtids Lykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Religionens Anliggender ere kun alt for ofte blandede med en Stands Jnteresse af 3die Classe, og bleven opofret samme. Naar Halvparten af Europa har afsondret sig fra den Rommerske Kirke, saa kan man tilskrive dette den Modsigelse som altid har existeret mellem Religionens Sandheder og Grundsætninger og mellem Prætensionerne og Jnteresserne, som kun angik en liden Deel af Jtalien. Jeg har for bestandig gjort Ende paa denne Forargelse. Jeg har foreenet Rom med Riget og bevilget Paverne Palladser i Paris og Rom. dacteuren og Forlæggeren N. Hypholt, Ligger Religionen dem noget paa Hiertet, saa vil de ofte opholde sig i Centrummet af Christenheden; saaledes forretrak St. Peder, Rom selv Opholdet i det hellige Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Holland er bleven forenet med Riget; det er blot et Udløb af samme. Uden Holland vilde Riget, ikke være fuldstændig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
De af den Engelske Regiering antagne Grundsætninger, ikke at anerkiende noget Neutralitets=Flag, have nødt Mig til at forsikkre Mig Ems=, Veser= og Elb Mundingerne, og have desuden gjort Mig en indre Communication med Østersøen nødvendig; Jeg har ikke vildet udvide mit Gebet, men vel, Mine Søemidler. Amerika giør Anstrængelser for at hævde dets Flags Friehed; Jeg vil understytte det. Walliser Landets Forenelse var forudseet siden Mediations=Acten som nødvendig, for at knytte Schweitzes Jnteresse til Frankrig og Jtaliens. Englænderne sætte alle Lidenskaber i Bevægelse. Snart paadigte de Frankrig alleslags Projecter som kan foruroelige andre Magter; snart udgive de et Opraab til Nationernes Egenkierlighed, for at opvække deres Jvresyge, de gribe alle Omstændigheder, som uventede Begivenheder af Tiderne hvori vi befinde os, frembringe. Krigen paa alle Continentets Deele kan allene sikkre deres Velfærd. Jeg vil intet som ikke befinder sig i de af Mig sluttede Tractater. Jeg vil aldrig udgyde mit Folks Blod for en Fordeel som ikke umiddelbar er mit Riges Vel. Jeg smigrer Mig med, at Continentets Fred ikke vil blive forstyrret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Kongen af Spanien er kommen hertil, forat bievaane den sidste Solennitet. Jeg har bevilget ham alt som var nødvendigt og tienligt, for at foreene hans Provindsers forskiellige Folks Jnteresse og Tænkemaade. Siden 1809 ere de fleste af Spaniens faste Pladser tagne efter erindringsværdige Beleiringer, og Jnsurgen terne ere slagne i en heel Deel formelige Batailler. England har indseet at denne Krig gaaer sin Ende imøde og at Rænker og Guld ikke mere er tilstrækkelig til at vedligeholde samme, det har seet sig nødt til at forandte dens Natur, og er fra Hielpe magt bleven til Krigens Hovedmagt. - Alle Engelske Linietropper ere sendte til Halvøen; England, Schotland og Jerland ere blottede for Tropper. Det Engelske Blod er fludt i store Strømme i de forskiellige, for de Franske Vaaben, ærerige Actioner. . . . Denne Kamp mod Carthago, der syntes at maatte blive tilendebragt paa Occonets Valplads vil altsaa blive endt paa den Spanske Halvoes Slætter! Naar Eng. er udtømt, naar det endelig har følt det Onde det med saamegen Gruesomhed har udbredt overContinentet i 20 Aar, naar Halvparten af dets Familier ere bedækkede med Sørgefloer, saa vil Et Tordenslag giøre Ende paa den Spanske Halvøes Anliggender, og dens Armeers Skiebne, og Europa og Asien blive hævnet ved denne 2den Puniske Krigs Tilendebringelse. Herrer Deputerede a. Jed befaler Min Minister at forelægge Dem Regnskabet for 1809 og 1810, De vil deraf see mine Fiinantsers gode Tilstand og dette er Gienstanden hvorfor Jeg har forsamlet Dem. Omendskiønt Jeg for 3 Maaneder siden gav 100 Millioner Franker til MinKrigsministers Disposition, for at bestride Omkostningerne ved de nye Rustninger som dengang syntes nødvendige; saa finder Jeg mig dog i den lykkelige Forfatning, ikke at have nødig at paalægge Mine Folk nye Byrder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
London, den 5te Jun. (Af Franske Blade) J. Underhusets Sæde den 1ste Jun, holdt Hr. Huthinson en lang Tale, i hvilken han sagde: Ønske efter en sikker og ærefuld Fred er almindelig, men man kan ikke erholde den uden de største Anstrængelser. De sidste Tildragelser paa Halvøen, have bestyrket min Meening og Rigets Militairpolitik, og jeg har i lang Tid søgt en Leilighed til at kunde meddele Huset mine Tanker over nogle Spørgsmaale der angaae Englands Lykke. Talleren opfordrede derpaa Huset og Regieringen til, ikke at troe sig sikker. Portugal sagde han er maaskee blot for et Øieblik blevet i vore Hænder. Vor Fiendes Planer vare altid godt udkastede. hans Hensigter er en stor Krigsmand værdige og han forfølger dem som en fuldkommen General. - Hvad os angaaer, er alt mislykket, undtagen Expeditionentil Egypten og vor uretfærdige Jbesiddelsestagelse af Kiøbenh. Vi have leveret en Armee paa 40000 Md. til Moradserne i Walchern; der ere vore tapreste Sønner omkomne som feige Mennesker, uden Ære og uden Berømmelse. Naar vi antage at Lord Wellingtons Armee er 50000 Md. stærk og fraregner vore forskjellige Besætninger paa Sicilien, Gibraltar, i Amerika, paa Cap, i Ost= og Vestindien, saa ere endnu Tropper tilovers, som ikke ere i actio Tieneste. Existerer disse slet ikke, hvorfor er England, da bebyrdet med Omkostninger for 250,000 Md? Men existere de, hvorfor blive de da ikke i det mindste for endeel brugte paa Halvøen, Anmoder Lord Wellington ikke hvert Øieblik om Forstærkning, a. Sammenligne vi det Forbigangne med det Nærværende, saa vil vi see at vores nuværende Forfatning paa Halvøen er meget forskiellig fra den 1808. Hvor er de Spanske Armeer fra hiint Aar, ere de ikke alle slagne og adsplittede, J hvis Hænder befinde sig de dengang af Spanier besadte Festninger, ere de ikke nu næsten alle i Fiendens Hænder, Hvorfor glæde vi os da 2 At Fienden endnu ikke har jaget os ud af Portugal, thi dette er vor eneste Fordeel. J tvivle paa Fiendens Hensigt, at giøre en Landgang paa England; men see paa hans Matros=Udskrivninger og Søe=Udrustninger; troer J den Ting er undførlig, saa betragt hans Hielpemidler og erindre Eder Eders egne Hændelser. - Har J ikke hørt Admiralitetets første Lord sige: Fienden arbeider nophørlig paa at giøre sin Marine fuldtallig; han har 64 seilfærdige Linieskibe, da han har alle Hielpemidler til Søes og har næsten alle Havne i sin Disposition, saa er det en Daarlighed attvivle om haner istand til at giøresig frygtelig som Søemagt. Jeg siger det med Smerte, vi ere nær ved en National krise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Blandede Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
(Af samme Blade.) Amsterdam. En Militair=Commission har, af 24 Jndividuer som meer eller mindre have havt Deel i en Opstand som fandt Sted den 11te April, i Anledning af de Konskriberedes Afmarsch, dømt 3 til Døde og deres Gods at konfiskeres; 5 til 8 Aars Lænker; 2 til 5 Aars og 3 til 2 Aars Fængselstraf, de øvrige ere friegivne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Den 11 Jun. slog Lynilden ned i en Juveleers Huus i Münehen og anrettede megen Forstyrrelse. Kiøkkenet slog det Juvelerens Kone, hendes 15 aarige Datter og hendes Søn til Jorden. Datteren døde paa Stædet, de andre kom sig igien. Jkke langt fra Staden dræbte den en Teglbrænder. Den 6te udbrød Jld i en Ølskiænkers Brændehuus, der greb saa hurtig om sig, at 2 Stabler paa nogle hundrede Favne Flaade tømmer i mindre end 2 Minuter stod i lys Lue.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
J Kønigsberg paa den saakaldte grønne Kran udbrød den 14de Junii en skrækkelig Jldebrand. Alle der liggende anseelige Kiøbmænds=Magasiner, fyldte med Korn, Hamp, Talg, Olie, Viin og Russiske Vare, bleve et Rov for Luerne. Skiønt Vandet flød i Nærheden, var det dog umuelig at tænke paa Jldens Dæmp ning, da den mindste Gnist strax sætte de brændbare Materialier som Magasinerne vare opfyldte med, i Lue Omtrent 3 til 400 Huse vare afbrændte og efter løselig Overslag beløber Skaden sig til flere Millioner. Man veed endFie. - Den 14de Jun. for 4 Aal den ved demændene Køningsberg, hvad den siden har udstaaet veed Enhver, og kan da let tænke sig Stemningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
J det Keiserlige Pallai i Turen har ogsaa været Jld løs, men som hurtig blev dæmpet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statstidenden, Fyenske Lollands= og Biborg Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Torsdagen den 20de Juni nedlagde Etatsraad og Professor Bugge, Ridder af Dannebrogen, det af ham i afvigte academiske Aar førte Rectorat ved Universitetet, og overleveerte samme til Hr. Doc. og Professor Hornemann, Ridder af Dannebrogen. Den afgaaende Rector holdt en Tale, som afhandlede de Opfindelser, ved hvilke Grækerne, Araberne og Tartarerne havde beriget Astronomien. Ved den Leilighed bleve Premier, Medailler i Guld uddeelte i Medicinen til Hr. C. E. Bruun, i Mathematik til Hr. N. F. C. Schiern og i Historie til Hr. S. Salomonsen. Til denne Høitidelighed havde Hr. Professor B. Thorlacius indbudet ved et Program om de christne rommerske Keiseres opperste Præstedømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Fredagen den 21 Juni blev i Videnskabernes Selskab forelæst en Afhandling fra Hr. Professor Pfaf i Kiel, angaaende det sikkreste og emfindtligste Reagens for Qviksølv og om den hanmanske Viinprøve. Ligeledes blev fremlagt en anatomisk og phisiologisk beskrivelse over et besynderligt Misfoster, forfattet af Hr. CarkWiborg, Lector i Veterinair=Videnskaben og Candidati Chirurgien. Efter foregaaende Bedømmelse af Sagkyndige fandt Selskabet dette Skrift værdig til at indføres i dets Handlinger, og tilkiendte Forfatteren, som et Agtelses=Tegn, sin Medaille i Sølv. Hr. Doctor, og Professor i Theologien P. C. Müller er valgt til Selskabets ordentlige Medlem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Placat. Paa Generalpostdirectionens Forestilling har Hs. Majestæt ved allerhøieste Resolution af 10de sidstleden allernaadigst bevilget, at der for løse Breves Ombringelse fra Postkontoirerne i Stederne i Kongeriget Danmark maae, indtil et Aar efter Freden, oppebæres 4 Sk. for hvere Brev. Hr. Greve Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet. Langeland a. har møddeelt en Beregning over den ved 2 Tdr. Lands Besaaning med Hørfrøe ved Tranekiær Slot i Aaret 1810 vundne Fordeel. Jfølge samme, er efter 1 Td. 7 Skpr. Frøes Udsæd indavlet 35. Lpd. uheglet Hør, 6 Lpd. 4 Pd. fine Svingleblaar, 10 Lpd. grovere dito, og 9 Tdr. Frøe, hvis Værdie efter nuværende Priser er . . 814 Rd. 4 Mk. 8 s. Helle Udgivten, Jordleien iberegnet, har været følgelig den rene Fordeel 623 Rd. 5 Mk. - s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Mariboe den 20de Junii. J Nykiøbing paa Falster er truffen den ypperlige Indretning, at Byen, er bleven forsynet med en duelig og kyndig Dyrlæge, som lønnes af Kæmner=Kassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Christiansand, den 7de Juni. Pintseaften afgik fra Wingøe Rhed til Parmouth en temmelig stor engelsk Convoi. I denne Convoi vare nogle danske Skibe, som Fienden havde taget under Jyllands Kyst Et Par af disse opbragte Skibe har ved Hielp af Storm og List funden Leilighed til at slippe herind, og fra dem er det vi have Efterretningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Callundborg, den 18 Junii. J Eftermiddag Kl. 1 kom en fiendtlig Flaade nord fra tilsyne fra Udkiksposten. Den bestaaer af omtrent 160 Seilere, og deriblandt ere 3 Linieskibe, 3 Fregatter og 2 v. 3 Brigger, Kl. 6 gik den til Ankers imellem Samsøe, og Seierøe, omtrent 1 1/2 Miil her fra Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Batteriet Trekroner, den 21 Juni, Blandt de indpasserede ere 2 Skonnerter nord fra, 1 nemlig fra Tronhiem og 1 fra Drammen. Førerne af samme have indberettet, at en Mængde fiendtlige Krydsere opholdt sig under Norge, især for Havnen ved og omkring Christiansand, fra hvilket Sted som oftest sees 1 Rangskib, 2 Fregatter og 3 Kutterbrigger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
En Skipper fra Gothenborg har berettet, at der den 18de d. M. laae en fiendtlig Convoi paa omtrent 150 Seilere ved Wingøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Den 22de Juni. Skipperne paa nogle nordfra forbipasserede Fartøier meldte at have seet sidste Onsdag, deels under Anholt og deels under Widderøen, 2 Linieskibe, 3 Fregatter og 3 Kutterbrigger, med flere mindre fiendtlige Krigsfartøier. Placaten af 28 Septbr. 1767 for Kiøbenhavn, der faste sætter, at Hittegods skal bevares paa Politiekammeret, og der annoteres, hvor og af hvem det er fundet, saa og derfra pupliceres baade i Avisen og ved en skreven Placat; samt at Eieren ved Udleveringen skal betale en liden Douceur i Findeløn efter Værdien og hvad det har kostet at indføre i Avisen; og endeligen: at det Fundne, naar ingen Eier deraf indfinder sig inden Aar og Dag, skal bortsælges for Politiekassens Regning, og Finderen i saa Fald gives en trediedeel deraf i Findeløn - har Hs. Majestæt ved Resolution af 5 d. udvidet til at gielde for alle øvrige Kiøbstæder i begge Riger; dog med den Forandring, at Oplysningen i de Kiøbstæder, hvor ingen Avis udgives, skal skee ved opslagne Plakater, samt med Trommeslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Den 8de d. er udkommen en Plakat, ang. hvorledes i Kongeriget Danmark indtil videre skal forholdes med Syn over Fourage, som efter Udskrivning leveres til Kongl. Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Aalborg, den 22 Junii. Synet af Udstillingen paa Byens Raadhuus i disse Dage af den aalborgske KunstflidsFrembringelser, var ligesaa nyt som overraskende. Disse Prøver vidne tilstrækkeligen og hvad den indenlandske Kunstflid formaaer at tilveiebringe, og tillige og hvor undværligt Meget af det er, der med saa trykkende Bekostninger forskaffes udenlands fra. En saadan Udstilling fortsat, vil ikke kunne andet, end medføre sin største Nytte. Den fortiente Roes, som Kiendere maae tillægge Stykkerne, baade enkelt= og almindelig viis, opvækker Kunstnerens Attraae til, end meere at fuldkomme sine Arbeider, og opmuntrer fleere til at udvikle sine Evner. For Publikum giøres det ligesom beskueligen, hvilken Riigdomskilde af Kunstfrembringelser og Huusflid, der hviler i Statens eget Skiød, og det vil deslettere indsee, hvor patriotiskt det er, at ophielpe Landets egne Kunstnere og Haandværkere ved at benytte sig af deres Fliids Frembringelser, som kunne sættes ved Si At min Kone ere bleven lykkelig forløst den 23de Junii med en Datter, men formedelst udstandne Lidelser, endt Barnet sit Liv; dette bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner. Hoskoe, den 29de Junii 1811. J. C. Schneider. privilegeret Farver og Trykker. H. undertegnede faaes Fridericia Hvedemeel for 2 Rd. pr. Lpd., god Liim 13 Rd. 2 Mk. pr. Lpd.; imod contant Betaling her at modtage. Warde, den 28de Junii 1811. Schultz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
En Gaard med circa 300 Tdr. Land kan faaes i Forpagtning og tiltrædes strax, nærmere Anviisning giver Adresse Contoiret. En Eiendom gandske Tiende og Skattefrie, hvortil kan holdes 4 Heste 4 Køer og nogle Faar, kan bekommes i Leie paa 6 Aar uden at Leieren deraf skal svare anden Afgift, end aarlig bryde en circa 10 Tønder Land gamle Skovjorder tilligemed andet Arbeide. At til denne Eiendom er saaet Rug 5 Tønder 2 Skpr. og Boghvede 3 Fkr. 2 Skpr. anmærkes. Adresse=Contoiret giver nærmere Anviisning. Tiære, Brædder, Jern, Salt, Hør og Skrivpapiir samt godt stampet Vadmel kan bekommes hos Frederik Kolvig, i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Onsdagen den 10 Julii næstkommende Formiddag Kl. 5. bortsælges ved Auction endeel Læse Selskabet i Ribe tilhørende Bøger, hvorover trykte Cataloger erholdes hos Selskabets Secretair Kæmner Herr Matzen her i Byen, hos hvem Auctionen og afholdes. Samme Tid bortsælges endeel, Fattigkassen tilhørende, Sølvmynter. Ribe den 25 Juni 1811. Blume.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Løverdagen den 6te Julii næstkommende Eftermiddag Kl. 3, afholdes paa Ribe Raadstue Licitation over Opførelsen af en Broe ved Schodborg og 2de Sile eller Smaaebroer paa Landeveien til Tønder ud før Østervested, Mark. Conditioner og Overslag er strax at faae til Eftersyn paa mit Contoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Ribe, den 22de Junii 1811. Blume. Efterlyses.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Af Weile Amts 63 Lægd, Vester Sogn, have Bent Olsen Trelde, og M. P. Linnet, som vare overgaaet fra det Oldenborgske Jnfanterie Regiment til 2den Batailsk Siellandske Jæger Korps ikke indfunden det; hvor som antræffer disse Rømnings Mand, ville anholde dem og behageligen tilmelde deres Paagribelse. med alle Omkostningers Erstatning af forbemeldte Bataillon, hvis Addresse er Sønder Riis pr. Warde. Et Skifte Møde efter afdøde Madam Marcussen paa Aggersbøl, bliver foretaget og afholdet paa Herreds Tingstuen i Weile, Onsdagen den 24de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. Til dette Møde indkaldes den Afdødes Arvinger saavelsom enhver anden som formeener sig at have noget under Skiftet at erindre, da Skiftet den Dag formodes til Slutning at vorde optaget. Herreds Contoiret i Weile den 26de Junii 1811. A. Steenstrup. Skifteforvalter. Et Skifte Møde efter afgangne Christian Gydesen Fugl som eiede og døde paa Magrethenlund i Høien Sogn, Weile Amt, bliver foretaget og afholdet paa Herreds Tingstuen i Weile, Onsdagen den 24de Julii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. Til dette Møde indkaldes den afdødes Arvinger, saavelsom enhver anden der formeener at have noget under Skiftet at erindre eller afgiøre, da Skiftet formodes den Dag til Slutning at vorde optaget. Herreds Contoiret i Weile den 26de Junii 1811. A. Steenstrup. Skifteforvalter. Wann die ans Jüttland, und var zu Borberg der Hierum Harde, Stifts Ripen, geburtige Else Marie Buchdal, vorher verhenrathet gevesene Ewertsenhieselvst neulicher Zeit, ohne Hinterlassung ehelicher Leibeserhen, verstorhen ist, so werden alle und jede, velche anden Nachiatz der benanten defunctæ ein Erbrecht oden sonstige Ansprüche und Forderungen, aus welchem Grunde, solche immer herruhren mogen, zu haben vermeinen, som wie diesengen, welche der verstordenen mit Schulden verhaftet sind, oder von ihr handhabende Plander besigen oder sonstige Sachen von ihr in Handen haben mochten, be Strafe der Praclusion und eines immerwahrenden Stillschweigens, der doppelten Zahlung und des Verlusts ihres Plandrecht, hiemittelst peremtorie citiret und befebliget, gog sie, und var die Einheimischen innerhalb 6, die Auswartigen aber, præstita procuratura ad acta, innerhalb 12 i Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proklams angerechnet, solche ihre Erd, oder sonstige Anspruche und Forderungen, sammt Schulden, und in Handen habende Pander und Sachen in dem hiesigen Radt secretariat gehørig angeben, die desfalligen Documente, Legitimations Acten und Briefschaften originaliter produciren, davon beglaubte Abschriften helm Protocoll zurück lassen und demachst weitere rechtliche Verfugung gewartigen sollen. Vornach ein jeder, den es angebt, sich zu achten und vor Schaden zu huten hat, Tondern, den 22sten Junii 1811. Oberdirector, Burgemeister und Rath. hieselbst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Hvo som maatte have noget at fordre under Skiftet efter afgangne Skipper Jens Marup af Bolling, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant sit Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ringkiøbing den 21 Junii 1811. Seidelin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Creditorerne efter afgl. Hr. Hans Kruse i Ganen Mølle, ville inden 12 Uger behageligen melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, med behørig Ligitimation for deres Fordringer. Ringkiøbing den 21 Junii 1811. Seidelin. Grundig og fuldstændiglienske Bogholderie samt al Slags Handelsberegning efter den korteste Maade, kan erholdes mod den billigste Priis. ligeledes i det Tydske Sprog efter Grammatik, samt i Ret og Skiønskrivning, man behager at melde sig hos Bogholder C. P. Atterson, boende i Snedkermester Ussings Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-28
Cours den 21de Junii. Kiøbenhavnske Bankn. 734 1/2 pCto slettere end S. B. For 100 Rd. Kbynsk. Bankn. i Sl. H. Cour. 17 Rd. For 1 Rd. dito i Sl. H. Courant 8 1/2 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-07-02
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-07-02
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) London, den 14 Julii. (Af Journal de i Empire, Efter Breve fra Lissabon seer man vigtige Begivenheder imøde i Spanien og Portugal. Man troer at Franskmændene vil paa een og samme Tid angribe os Syden og Norden for Tagus, at Marschal Marmont vil levere General Brent Spencer en Bataille i LeonsSlætter, medens Marschal Soult angriber de Allierede i Guadalquivirks Dal. Disse ere de Efterretninger vi have faaet fra Halvøen. Til de urimelige Rygter, hører, at vi skulle have bemægtiget os Staden Genua Paa Hr. Brands Forslag er besluttet, at Underhuset skal forelægges Correspondencen, som forrige Aar havde Sted, mellem den Franske og Engelske Regiering, angaaende en Fange=Udvexling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-07-02
Den 10de holdt Parlaments=Reforms Ynderne en talrig Forsamling i Friemurernes Taverne og toge blandt andre følgende Slutninger: at Nationen protesterede høit mod Parlamentets uconstitutionelle Vedblivelse; og at Ministerial Usurpationerne havde tilveiebragt det fordærveligste Oligarchte a. Disse og flere Resolutioner skulle overgives Regenten i en Adresse Jfølge Efterretninger fra Buenos Ayres af 26 Mai, fortsættes Krigen levende mellem de derværende republikanske Jnsurgentere og Vicekongen af Montevider. Sidste er Regierings=Juntaen i Cadix hengiven, opbyder alt at ikke Egnene der skal befæste sig i deres Uafhængighed, og truer at brække op med Portugisiske Tropper mod Frieheds Vennerne a. Derimod træffer Jungen i Buenos Ayres de eftertrykkeligste Bevæbninge Anstalter. Ved en Proclamation af 20 Mai. har den forordnet at alt Mandskab fra 16 til 45 Aar. skal tage Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-07-02
Fra den Ungerske Grændse skrives den 14 Jun. Der giøres nu alle Foranstaltninger til den paa me begyndte Krig. J Serbien holder alt sig marschhfærdig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-07-02
Fra Tyrkiet forsamler sig nu overordentlig mange Tyrker. Næsten daglig indtræffe Tropper til den Tyrkiske Hovedleir fra Schumla. Ogsaa den nye Storvister Ahmed Aga er allerede indtruffen der; han skal have ladet 5 Pachaer henrette, fordi de vægrede sig ved at gaae i Feldten.