JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Premierministeren Addingten gav den 13de i Winbledon et stort Giæstebud, hvortil Hr. Otto og Brigadechef Lauriston vare indbudne og hvorved ogsaa Hr. Pitt indsandt sig, som ei havde været tilstede ved Lord Hawkesburys Taffel.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Den 14de har Brigadechef Lauriston, som var meget rørt over den smigrende Modtagelse, han fandt her hos alle Stænder, tilladt sin Tilbagerelse.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
J en Skrivelse til Lordlieutenanterne i alle Grevskaber, erklærer Statssekretair Hobart: At de maatte bevidne alle Volontairkorps i Kongens Navn den meest levende Taksigelse for deres udviste Mod og Stand havtighed, og tillige tilkiendegive dem, at man havde Aarsag til at haabe, at den samme Aand, som havde bevirket Fredspræliminairernes Underskrivt og Ratification, ogsaa snart vilde befordre en Definitivtractat, men indtil den Tid maatte Forsvarsanstalterne endnu blive i forrige Stand, og Volontairkorpserne holdes i Beredskab til virkelig Tieneste og fortsætte deres Øvelser, Til Toldstederne er udstædt Befaling, at de indtil videre et maa kræve Konvoyafgivten.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
J Følge af denne Circulaires Jndhold blive ogsaa Hovedreductionerne ved Søe= og Landmagten vel udsatte til Definitivfredens Slutning. Jmidlertid ere 2de Divisioner af Admiral Cornwallies Kanalflaade allerede indløbne i Plymouth og Torbay. Capitain Sommervilles Flotille, som har lagfor Boulogne, er ligeledes vendt tilbage. Man regner, at vi nu have med de 112000 i Tieneste værende Matroser af regulair Militaire, Volontairkorps og fremmede Tropper, henimod 400,000 Mand paa Benene. Disse skulle nu om kort Tid reduceres til i det høieste 40000 Mand. I Dower ligge 2 Paketbaade i Beredskab, for at føre vareFredsnegociateur Marqvis Cornvallis til Calais. Han skal, som det hedder, først reise til Paris, førend han afgaaer til Amiens. Kommer Definitivfreden lykkelig i Stand, vil Kongen efter Rygtet gaae ved den i saa Henseende anstillende høitidelige Takkefest i Procession til St. Paulskirken.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Først efter Definitivfreden vil en fransk Ambassadeur fremtræde her. Man bestemmer dertil General Moreau, Ex hertug Liancourt eller Exgreve Segur.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
J Jrland er Flesk og Oxekiød falden 50 pro Cent.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
De preussiske Troppers nærforstaaende Rømning af det Hansverske skal allerede være meldt vores Regiering.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Da Brigadechef Lauriston afreiste herfra den 14de, raabte forskellige Stemmer, af det omkring hans Vogn forsamlede Folk, Anbefal De os til Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Fra Holland er allerede mange Kiøbmænd komne hertil; men de Handelskommissioner, som de have given, ere endnu ey betydelige. Hr. Windham og Lord Spencer skal ey have samtykket i de sluttede Fredspræliminairer.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Skrivelse fra Regensburg den 17de October. Man siger nu som sikkert, at det keiserlige Ratificationsdecret i Anledning af sidste Rigsbetænkning neppe vil kunne ventes i de første 6 Uger. Man troer, at der vil blive holdt lige Skridt med Freds=Congressen i Amiens. Hertugen af Würtemberg har faaet en Coureer fra den første Consul. Det hedder, at Afslutningen af en særskilt Fred imellem Frankerig og Würtemberg er nær.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
J Bern har været Uenighed imellem de Deputerte angaaende Stats=Tienderne, som gik saavidt, at de fra Schweitz, Uri og Untervalden have truet med at reise bort.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Skrivelse fra Haag den 17de October. I Dag er de 3 Directorets Proclamation angaaende Antagelsen af det ny Constitutions udkast høitidelig under Trompeters Lyd bleven forelæst paa alle Gader ved en af Krigsfoleskorteret Statsherold. Proclamationens Jndhold var følgende: Bataver, Constitutionsudkastet er antaget Jkke meere end 52219 Borgere af 416419 Stemmeberettigede have erklæret sig mod samme. Den allerstørste Deel af Nationen har altsaa trykt Seglet paa eders tilkommende Statsforfatning. Roe og Stilhed har hersket i Berraadslagningens hele Tid. Alting er bragt i Stand under de lykkeligste Forvarsler. Under vore Beskieftigelser ved den ny Constitutionsplan blev Grundstenen udenlandsk lagt til en Fred, som strækker sig til alle Europas Lande og Vande og de fornemste Verdensdele. Den lader eder vine Løn for eders Troskab og utallige Opofrelser. Værer lykkelige, Bataver, ved denne Statsforfatning og befæster den ved Dyd og Enighed. Haersolte.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Man bemærker herved, at blot en ottende Deel af Republikens Borgere have stemt til dette Constitutions=Udkast. Alle de øvrige syvottende Deele have altsaa stiltiende samtykket, da det udtrykkeligen var fastsat, at alle de, som ikke gav deres Stemme, skulle ansees som samtykkende. J Dag begynder man allerede med at organisere den ny Regiering og i næste Uge vil man være færdig dermed. Til de 12 Statsraadslemmer nævner man, foruden Directorerne Haersolte, Py man og Beziers, Borgerne Hoogstraate, Leeuw, Lewe og 3 forrige Medlemmer af det prindselige Statsraad. J Følge vor Alliancetractat af 1795 med Frankerig er den bataviske Republik indbefattet i de Fredstractater, som Frankerig har sluttet med Engelland, Rusland og Portugal. Man venter, at Freden vil blive bekiendtgjort i Morgen som anden Aarsdag af den bekiendte Capitulation, hvorved de Engelske under Hertugen af York rømmede Holland. Vore Krigskibe blive nu for største Deelen aftaklede. 2 ostindiske Skibe ere i største til fragtede til Batavia og udrustede. Skibe med engelske Vare ere allerede ankomne fra Engelland til Amsterdam, Rotterdam og Dortrecht og Priserne paa Kaffe, Sukker og Steenkul ere derved faldne betydelig i Prisen.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
5 Krigskibe, som i Aar ere blevne bygte og udrustede, blive nu igien aftaklede og satte ud af Tieneste. Admiral de Winther har allerede sendt Ordre til Texelen og Helvoetsluis at modtage de der krydsende engelske Skibe, om de skulle komme til bemeldte Rheder, som Venner og med den i Fredstider brugelige Forsigtighed.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Freden imellem Frankerig og Engelland ender nu for os en næsten uafbrudt Række af 25 Aars indvortes Spliid og udvortes Krige. J Aaret 1776 begyndte Berkels, Gyselger og Prindsen af Oraniens øvrige Modstandere at tale høit i Anledning af det tagende Partie under den amerikanske Krig, Dette førte til Alliancen med Frankerig og Krig med Engelland i Aaret 1780. Efter Freden 1783 blev Oppositionen imod Prindsen endnu heftigere og frembragte September Revolutioner i 1787. Neppe var denne befæstet, før vi maatte i Aaret 1792 tage Deel i Engellands Krig med Frankerig. Pludselig forandrede hele Skuepladsen sig og vi maatte i Aaret 1793 udbetale nogle Millioner til vor Seiervinder, den franske Republik, forbinde os med samme og paa ny føre en baarig Krig med Engelland. Gid nu alle ind- og udvortes Rystelser maatte være endte med Freden og vor ny Constitution. Nationalflid og Handelen ville da snart vække nyt Livil vor Republik.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den rige Engelskmand Beckford, som allerede for Fredens Slutning var kommen til Paris, efter at han i Engelland mentet havde ladet sælge det kostbare Meublement i hans store Landsæde Fouthill, har nu her leiet det skiønne Hotel, som forhen blev beboet af Princesse Loulse af Bourbon=Conde. Han vil give en stor Fere til Fredens Høitideligholdelse. Man venter overhovedet i Vinter en overordentlig Mængde Fremmede saavel hertil som til Amiens Denne sidste Stad faaer en stærk Besætning i Kongrestiden og en overordentlig Commandant i General Lasnes Person, Conferencerne skal holdes enten i det derværende Slot eller og i det forrige biskoppelige Palais. Kongressens Aabning skeer neppe før November, da man foruden Frankrigs, Engellands og Hollands Befuldmægtigede ogsaa venter Gesandtere fra Spanien, Rusland og Porten. Borgeren Chappohar allerede faaet Ordre at opreise en Telegraf imellem Paris og Amiens.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Den første Consul har foræret den berømte Divisionsgeneral Richepanse en meget kostbar spansk Hest.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Det hedder, at Krigsministeren Berthier skal gaae som fransk Ambassadeur til det russiske Hof og at General Dejeanskal være hans Efterfølger i Krigsdepartementet.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Man er nu i fuldt Arbeide med Forbedringen af den store Landevel fra Turin til Paris over Niza, især fra Var til Grændserne af Piemont. En spansk Postcoureer er nylig bleven plyndret ved Freys paa de franske Grændser. Paa Biergene Enis, Simplon og Børnhard skal opreises Monumenter til evigt Minde af vore Armerts Overgang over disse Bierge.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Maleren Regnault er bleven tilkiendegivet Bonapartes særdeles Tilfredshed med hans til Skue udsatte skiønne Materie af den ved Marenge faldne General Desaix. En af vore Journaler melder, dog kun som et Rygte, at 20,000 Posser ere sendte til London for Personer, som have i Sinde at reise til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Af de Tyve, som frastial Princessen af Santa Croce hendes Diamanter, ere 4 nemlig Excapitainen Lys, den foregivne Rodemester Fresneau, Juveleer Fin og en vis Bisson, dømte til 14aarigt Slaverie, og Margarite Goion til 12aarig Fængselstraf. Prinssen har faaet alle sine Juveler tilbage, som man regner til 122000 Livres Værdie.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Den 32aarige Biskop i Macon, Biskoppen i Orleans og endeel andre have nu i Følge Concordatet nedlagt deres Embeder for at paaskynde Kirkefredens Jgien=Oprettelse. Man giør nu allerede Anstalter til den pavelige Legat, Cardina Capraras Audience. Den bliver saa høitidelig som mueligt. Korset skal ikke offentlig bæres for ham, men blot paa Slottet. Ved Kiørselen til Slottet bliver det ikke tilladt ham at uddele Velsignelsen paa Gaderne. J Kathedralkirken, skal Legaten paa Andiene Dagen læse en høitidelig Messe Det hedder ogsaa at han i St. Rechkirken skal døbe GeneralLasnes nysødte Barn, og at den første Consul vil staae Fadder ved Døbracten.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Directeuren for Nationaltræskolen i Capenne beretter, afdet ægte fra Capenne didhen bragte Brødsrugttræe fra Otaheir, og sammes Aflæggere have haaret modne Frugter, som ere noget forskellige fra det i Cayenne voxende vilde Brødfrugttræe.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Dersom Toussaint "Overture skulde giøre sig fuldkommen afhængig paa Øen St. Domingo og tillige kunne forsvare denne sin Uafhængighed, saa vilde dette være meget forligt for Jamaica og de øvrige engelske Besiddelser. Man frygter megen Smitte af den Sætning at Toussaint har erklæret Negrene for fri. Engelland og Frankerig vil sikker, giøre fælleds Sag for at vedligeholde den hidtil værende Orden i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Engelland. Ved Jlluminationen i London den 10de behagede især en Transparent Folket, hvorpaa der var forestillet et Firepunds Brød og en Pot Porter=Øll. Under Brøde, stod de Ord: Jeg falder (i Prisen) og under Porter=Øllet, Jeg ligesaa. Paa et andet Malerie var den første Consul hans Broder Joseph og de Herrer Pilt og Windham forestillede dandsende efter en Hornpibe. J den ene Ende af Malerie stod John Bull med en Pengepung, for at betale Musikanterne. Hestetyveriet er nu steget til en overordentlig Høide i hele Landet og drives fra systematisk, at det bliver meget vanskelige at opdage Tyvene eller faae de stiaalne Heste igien. De talrige Hestetyve staae i Korrespondener med hinanden i hele Kongeriget. De stiaalne Heste blive bragte til langtbortliggende Grevskaber, der solgte eller borttuskede imod andre den stiaalne, som siden ligeledes blive førte til langtbortliggende Grevskaber og der solgte eller borttuskede. Foruden Heste, tyverlet deskjæftige disse farlige Mennesker sig ogsaa med at sætte folske Mynter og falske Banknoter i Circulation.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Paa Børsen har i de sidste Dage været megen Forvirring, Siden Præliminairernes Slutning ere de offentlige Fonds betydelig stigne, hvorved man regner at over 40 Agioteurer ville gaae til Grunde, og een af samme skal allerede være kommer 30000 Pund Sterling til kort. Man kalder disse ulykkelige Speculantere her de stækkede Ænder, Batavisk Republik. Et Selskab i Amsterdam har for at lægge deres Glæde over den almindelige Fred for Dagen, som man især skylder den udødelige Bonapartes Viisdom og Politik, udsat en Præmie af 100 Dukater for det bedste Digi det hollandske Sprog over denne Helt, som endelig efter saa megen Blodsudgydelse og Forvirring i Europa har skaffet den sukkende Menneskehed Fred og dens Lyksaligheder. En anden Sum af 100 Dukater er bleven udsat for det bedste Digt over Freden.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Stubbekiøbing den 18de October. Kl. 2 Eftermiddag droge de 2de nedresalsterske LandsværnsKompagnier, af Hr. Oberstlieutenant von Samts Bataillon, fra Torvet, hvor de vare opstillede, ind i Byen Kirke, med flyvende Fane og klingende Spil. EfteraHr. Kammerherre og Amtmand la Calmette derpaa havde ladet oplæse og betydet Landeværnsmændene de dem især angaaende Kongelige Anord lager, hvorhos en hensigtsmæssig Tale blev holdet af Bataillonech sen, svore de med samtlige Chefs og Officerer Troskabseden ved Fanen, og denne Handlingendtes med 3de Gange igientagne: Længeleve Kong Christian, og Længe leve Kronprindsen, samt mange glade Hurraraabt, alt under Kanonernes Torden. Nu fremstod vor ædle Landsmand og Ven Hr. Stuespiller, Knudsen, som i Forveien havde ordnet, og med Stedets Øvrigheds og mange gode Borgeres, hvoriblandt især de Herrer Borgercapitain Scheels og Borgerlieutenant Hans Staals trolige bistand foranstaltet det behørige til festlig Minde og 2den Aprils Heltedaad, og ved en passende tor Tale forestillede Landeværnsmændene en af deres qvæstede Medbrødre og hans faldne Medstriders Enke og Børn, samt det for deres faldne Landsmænd oprettede Hædersminde af 2den April. som stod under en Grotte af Bøgeløv for den vestre Ende af Kirkens Hovedgang paa en Forhøining og Piedestal med ovenstaaende Paaskrift, hvorover Urnen var anbragt, samt valede det danske Flag og Vimpel Oven over var Orgelet hvidt detoreret og prydet med Girlander af Egeløv. J Baggrunden, stod en af siin Dags tappre Dannnemænd Hans Wuls fra Baagøe, som i Kampen havde mistet et Been, og en andens nemlig den for Fædernelandet fuldne Jens Leires Enke og Børn fra Næst. Ved begge Sider af Urnen stode 2de af Byens nuge Damer. Ved Foden sadde 2de smaae Piger; alle hvidklædte med grøn Krands paa Hovedet, over Brystet og i Haanden. For begge Sider af Urnen paraderede Borgerkapitainen med de 3 øvrige Borgerofficerer, derfra heel op i Koret og de andre Gange Landeværne med dets Fane, Chef og Officerer. Midt over Urnen paa Orgelet stod Hr. Knudsen og havde 8 af Byens og Omegnens unge Damer paa hver Side, alle i ovenbeskrevne festlige Dragt m.v. Kl. 3 ringede alle Klokker, og den patriotiske Koncert gik an, efterat utallige Tilskuere, under Politiets og afsisterende frivillige Borgeres Omsorg og Tilsyn, vare indladte og placerede.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Efter Begyndelsesymsonien istemmede Hr. Knudsen Abrahamsons Krigssang, hvortil Musiken er Landeværnets Marsch, og Damerne sang i denne og øvrige Sange, Choret. Derpaa en dito Sang af Olsen; saa en Tale af Hr. Doctor Clausen, henignet paa denne dobbelte Høitidelighed. Medens derefter den bekiendte ypperlige Gravsang af Hr. Knudsen, blev afstanget, ofrede de 2de smaa paa Foden siddende Piger, samt 10 andre, som havde deres Plads paa begge Sider foran Til ren, og nu med langsomme Skridt parviis Haand i Haand gik til Urnen, alle deres Krandse. Dennem fulgte de 16 voxne Damer, som tilligemed de 2de førstnævnte ligeledes ofrede deres Krandse til Urnen. Under denne festlige og førende Handling blev løsnet Minulskud. Derpaa fulgte Taksigelsessangen af Frankenau og endelig Slutningssymfonien, samt ved Udgangen af Kirken Kanonerne affyret.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Damerne havde allerede forsamlet sig i Byfogdens Gaard førend Hr. Knudsen kom tilbage fra Kirken. Her, i Overværelse af Hr. Amtmanden og Byefogden, modtoge visse Skiønne den kjære og ædle Stifter af denne uforglemmelige Nationalfest med en skiøn Hæderssang, forsattet at den værdige Olding Hr. Magister Biering. Denne festlige Dag endte sig med Bal paa 2de Steder i Byen. Koncerten indbragte for 361 Billetter 120 Rdlr. 2 s. til Bedste for de den 2den April Qvæstede og for de faldne Fæder. nelandsforsvareres Enker og uforsørgede Børn; men desuden havde alle Krigere, som toge Deel i hiin hæderfulde Dag, fri Entre, foruden de 316 Landeværnsmænd, der heller intet betalte, og alle de af Almuen, der endvidere kunde rummes i Kirken, som var gandske opfyldt.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Kiøbenhavn den 26de October. Stridighederne med Engelland ere nu gandske bilagte. Vore vestindiske Øer ere tilbagegivne paa en for Danmark hædrende Maade. Puncterne vil med det første officiel blive bekiendtgjorte. Handelen vil faae sit forrige Liv og Europa fuldkomne Rolighed vil fremme de Velstands Kilder, som desværre alt for længe har været standsede. De ostindiske Besiddelser, som ved Krigens Slutning vare komne i Engellands Magt, blive ligeledes restituerte, og der er strax fra Engelsk Side givet Ordre i denne Henseende. Som en Følge af Freden begynde Priserne paa Levnetsmidlerne nu betydelig at falde.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
I Gaar gik Orlogskibet Prindsesse Lovisa Augusta under Stil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Den 26d er udgaaen Skibet Grev Bernstorff, som føres af Captain Birck, til Ostindien for particulair Regning med en Ladning Cargaison. I At ledning af en fra Stadshauptmand Mylius, under 18 August sidstleden, til Generalitets- og Commissariats Collegium indkommen, og af samme Hs. Majestæt allerunderdanigst resereret Forestilling, angaaende en Forandring i den for den kiøbenhavnske Borgermilice antoriserede Uniform, har det behaget Alle høistsamme, under 25 September næstefter, at approbere en Tieneste Uniform for de virkelige Borgere med deres Over og Under=Officerer, hvilken for Fremtiden bliver, som følger. 1) For Over- og Under-Officerer: carmoisinrød Klædes Kiole med lyseblaae Rabatter, Krave og Opstage, og vallie Undersoer, vallie Klædes Vest og lange Buxer eller Pantalons, korte Støvler, tretantet Hat med Guldtrompe og Cordons, lyseblaae Flær og sort Cocarde, samt 2 Guld Epauletter for Over= og een for UnderOfficererne. 2) For de virkelige Borgere: kraprød Klædes Kiøle med samme Underfoer, Rabatter, Krave og Opstaae, saa og Vest og Burer eller Paatalons, samt Hat med Flær, ligesom for Over= og Under Officererne, men Cocatten efter vedkommende Compagnie, og paa Skuldrene et Guldsaand med Fryndser, som en Dragon, og for dem samtlige sort Lædertøi.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Hs Majestæt har tillige tilladt at denne Uniforms Anskaffelse maa skre successive, saaledes som enhvers Omstændigheder det tillade; at den dernæst stedse skal bruges i Tienesten, men at det iøvrigt maa staae enhver virkelig Borger frit for, at anskaffe sig til Brug, som Hædersdragt i høitidelige Sammenkomster uden for Tienesten, en Uniform, liig Officerernes, blot med den Undtagelse, at Distiuctionen derpaa bil ver den samme, som haves paa Tieneste=Uniformen.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Under 25de Septbr. d. A. er Kattuntrykkersvendene i Kiøbenhavn allernaadigst forundt Tilladelse til selv at bortbære deres Laugsbrødres Liig, imod en Recognition af 4 Rdlr. aar sigen til Communitetskassen, samt Confirmation paa en mellem dem indgaaet Convention til en Syge= og Dødekasse.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Ligeledes har Hs. Majestæt, under 2den October d. A. allernaadigst confirmeret et af Bundtmagerlaugets Svende her i Staden mellem dem oprettet Reglement angaaende Lade og Tidepengenes Elæggelse.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
I Betragtning af den konstforstandige Administrator ved den kongelige danske Porcelains Fabrik, Justitsraad Müllers, tiltagende Alder, har det behaget Hs. Majestæt, ved Resolution af Gaars Dato, at fritage ham fra de med Fabrikens daglige Administration forbundne Besværligheder, men paa Grund af hans Fortienester af Fabriken, og den Nyerhan ved samme har stiftet, saavelsom for fremdeles at benytte hans Erfarenhed og Raad, er han allernaadigstlædnævnt til Med Direktør for bemeldte Fabrik, med hans hidtil havte Sage. Til kunstforstandig Administrator er igien udnævnt Professor L. Manthey.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Befordringer. Fuldmægtig. Under det danske Cancellie: Den 23 October er Seeretair og Revisor ved General=Postamtets tydske Secretariat. Cancellieraad H. P. v. Eggers, beskikket til surnumeralDirecteur ved bemældte General-Postamt; Cancellieraad og Postforvalter N. Munk, samt Cancellieraad og Postmester ved den altonaiske og jydske Pakkepost, B. Hammond, til Justitsraader; Bogholderen ved General Postamtet F. Nissen, og Postmesteren i Christiania. J. A. Messel, til virkelige Cancellieraader; Magister P. C. Müller til Professor Theologi extraordinarius ved Kiøbenhavns Universitet; Sognepræsten for Skouge Præstegiæld, P. Grønbech, confirmeret til Sognepræst for Stokke Menighed med tilhørende Annerer under Gienskabet Jarlsberg.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Under det tydske Cancellie: Den 16 October er hidtilværende Rector i Wilster, C. D. Dase, beskikket til Rector ved Stads=Skolen i Segeberg; Pastor T. O. Ravn til ØsterLügum i Apenrade Amt, og Raadmand T. P. Koch i Segeberg, i Naade entledigede fra deres Embeder.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Under Generalitetet: Den 16 October er Oberst=Lieutenanten i det holsteenske Jnfanterie-Regiment, Oberst v. Hel nen, udnævnt til Chef for det 2det aggershusiske JnfanterieRegiment; General=Veimesteren i Bergens Stift, Major v. Hammer, benaadet med Oberst Lieutenants, og den undet 14 August sidstleden fra det 1ste aggershusiske JnfanterieRegiment afskedigede Capitain, v. Sørly, med Majors Caracteer af Jnfanterier; Ritmester v. Stemann af det holsteenske Rytter=Regiment udnævnt til Generaladju ant Lieutenant hos den commanderende General Hs H. D. Felt marskallen, Prinds Carl til Hissen=Cassel, istedet for den i Frankfurt myrdede Capitain v. Henckel; den ved Liv=Regimentet lette Dragoner a la suite staaende Cornet v. Rumehr. efter Ansøgning forundt Afskeed med Second=Lieutenants Caracteer.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Under Rentekammeret: Den 15de October er Fogden for Raabs 3delaugets Fogderie, C. F. Pind, udnævnt til Foged for Nedre Rommeriges Fogderie. Den 23de er Kammerherre og Generalmajor, samt første Directeur i General=Postamtet, C. F.v. Waltersdorff, i Naade entlediget fra det ham betroede Embed, som Directeur for Skuespillene, Over=Holmarschal A. W. Hauch udnævnt til at være tillige Chef for Deatret og første Medlem af Directionen for Stuespillene; Kasserer og Bogholder ved Theatret, Secretair F.C. Prinzau, udnævet til Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Mandagen den 26de October udkom i det 48de Lotteries 5te Klasses Trækning følgende Nummere med høie Gevinster: Nr. 33769, 100 Rd. hos Hr. Goldschmidt her i Staden; 13263. 100 Rd. hos Hr. Hjorthabidem: 11364. 100 Ro hos Hr. Busck ibidem; 2293, 300 Rd. hos Møller i Apenrade; 2663, 50 Rd. hos Hr. Bruun i Nyborg; 1864 100 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleis her i Staden; 1090, 400 Rd. hos Hr. Petersen i Husam; 28783, 30 Rd. hos Hr. Cabott her i Staden; 37999, 100 Rd. hos Hr. Holst i Tønsberg; 29157, 30 Rd. hos Hr. Jnspecteur Ble her i Staden; 9923, 12 Rd. hos Hr. Poulsen i Hiørring; 4763, 30 Rd hos Hr.v. Halle der i Staden; 263. 100 Ro hos Hr. Siemen i Gückstad; 19017, 50 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleis her i Staden; 21101, 200 Rd. og Pr. 400 Rd hos Hr. Paaske i Bergen; 38912, 8000 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie her i Staden; 2834. Fril og Pr. 400 Rd. hos Hr. Clausen i Christiania; 33850, 50 Rd. hos Hr. Nagel her i Staden; 10785, 200 Rd. hos Mad. Collin heri Staden; 39643, 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Biribidem.
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Rettelse. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1801-10-26
Torsdagen den 22de October den 23de Træknings Dag er ved Feiltagelse af Ro. 11281 i Buskes Collection, i Avisen indrykket Gevinst 200 Rdlr., som er en Skrivfell, og skal være 100 Rdlr.