JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
General Rachambeau, der som Arrestant blev sendt fra St. Domingo, fordrer, at man skal lade undersøge, hans Sag af en Krigsret, og truer, ifald dette ei skeer, at bryde sin Tanshed, og at lade heele Frankerig døm melden Mand, som har gjort sig al Umage for at redde St. Domingo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
London, den 6 Martii. (over Paris) Den 3die bevilgede Underhuset paa Hr. Dun das Andrag enstemmigen en offentlig Taksigelse til Admiral Jarvis, for den glimrende og afgiørende Seier, han den 14de Februar tilfægtede sig over den Spanske Flaade. Hr. Fox selv understøttede dette Andrag, med den Anmærkning, at denne Seier var den berømmeligste Handling, den brittiske Marine nogensinde havde udøvet. Og Hr. Martin anførte den som et Beviis paa hvor fordeelagtig det vilde have været for Engelland, naar det i denne Krig blot havde indskrænket sig til Søe operationer. - Hr. Keene gjorde endelig det Andrag at Huset ved en underdanig Addresse maatte bede Kongen om, at belønne Admiral Jarvis; men da Hr. Pitt bemærkede, at dette vilde vise Mistillid til den executive Magts Jver at belønne Fortienester, tog Hr. Keene, sit Andrag tilbage igien. Paa Hr. Dundas videre Forslag voterte Huset ligeledes en Taksigelse til Vice admiralerne o. s.v. Overalt har denne Seier gjort et stærk Jnderyk ogsaa paa Publikummet, og man haaber, at den derved opvakte Stemming vil befordre Regieringens Planer i Henseende til Banken. Banken har nu allerede udgivet en stor Mængde Bankosedler paa 20 og 40 Shelling. De som hellere ville have klingende Myndt, giver Banken Dollars, som man har ladet stemple med Towerens Stempel, til 4 Schell. 6 Pence, som er 4 Pence meere end Dollaren, ellers gielder. Handelsforretningerne gaae deres Gang dog neppe saa levende som ellers. Actierne staae til Den til Bankens Undersøgelse udnævnte Committe har givet følgende Beretning: "Den 25de Februarii d. A. skyldt Banken 14 Millioner 770, 390 Pund St. Den Fonds til at betale denne Gield udgjorde 17 Millioner 597,280 Pd. St., de 11 Millioner 686,800 Pd. St. som Regieringen endnu skylder den, uregnet. Banken har altsaa foruden denne Sum et Overskud af 3 Millioner 826,890 Pund Sterling. Denne Bankens fordeelagtige Tilstand beviser da tilstrækkelig, at den er meere end istand til at opfylde sine Forpligtelser; men gjerne havde man dog nok ønsket at vide, hvormeget af Bankens Formue der bestaaer i Papiir, men og hvormeget i umyntet eller myntet Guld og Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Af de omtalte smaae Bankosedler gaar der store Qvanritæter til Fabrikstæderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Blandede Efterretninger. Den Hollandske Nationalconvent har deereteert, at der for Fremtiden i den baraviske Republik ingen Slags Lange eller Corporationer af Haandværkere og Fabrikantere skulle finde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
J Petersborg har nogen vildet forhverve sig Keiserens Yndest ved at søge at indbilde ham, at nogle Fornemme søgte at skille ham ved Livet. Men denne Prøve havde et uheldigt Udfald; thi da Sagen blev nærmere undersøgt, fandt man strax at hans Angivelser var falsk, og Følgen var da natueligviis den, at Hr. Angiveren, blev straffet efter Fortieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
De nye Efterretninger fra Spanien tale slet intet om Søeslaget imellem den Spanske og Engelske Flaade. Man er derfor overbeviist at de Engelske Efterretninger ere rigtige og at de forrige Postdag fra Aranjurz og Madrit meddeelte Efterretninger have været pure Opdigtelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Buonaparte skal have sendt adskillige Courerer til Erkehertug Carl som denne høflig har modtaget, og ladet deres Depecher strax ved Courerer bringe til Wien. Keiseren i Rusland har anordnet at ingen Vershuusmand maae skiænke om Søndagen medens Gudstienesten varer. - Ligeledes har han igien indført den Skik, som fandt Sted under Peter den Store, nemlig at ansætte unge Adelsmænd i Collegierne, for i Tide at danne dem til Forretninger. Naar de ere 12 Aar. blive de antagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Fra Paris skrives, at man der slet ikke veed noget om den Udvidelse af Neutralitæts inien, som de tydske Blade en Tidlang havde saa travelt med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Venedig skal have tilkjøbt sig et Slags Neutraltæksfordrag af General Buonaparte, og betalt en Million Zekiner derfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Den Maynzer Domcapitel vil sælge sin Kirkeskat, som vurderes til 1 1/2 Million Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Paven har allerede sendt 59 Læs Penge, udgjørende 2 Millioner romerske Dalere og 50 Rideheste til Oberskarmesteren ved den Franske Armee i Faligne. - J Følge en Pavelig Forordning maae alle de, som have undværlige Guld= og Sølvkar, inden 3 Dage levere samme til Mynten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Fra Paris skrives, at den Franske Gesandt i Constantinopel anvender alting for at sætte Porten i Stand til at kunne erklære Østerrig Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Staden Nürnbergs Borgere have ved en Commissair ladet erklære Keiseren. At de umuelig kunde stille det lovmæssige Qvintuplum, da Preusens Tilegnelser allene havde gjort Stadens Jndtægter 100000 Gylden, ringere, og de desuden ved Frantsosernes Jndfald havde lidt for 1 1/2 Million Skade, at de derefter ei engang vare istand til at underholde deres Contingent, hvorfor de bade hans Majestæt at han maatte tage det i Sold. Man vedbliver at beskylde Kongen af Sardiniens Broder Hertugen af Aosta for Hovedmand i Conspirationen mod Kongen, fordi denne nu havde tabt den Jndflydelse han havde under den afdøde Konge, og nu ville have tilvendt sig et Regentskab. Et andet Partie, som var frugtsommelig med at danne en Republik, røbede hiint. - Jmidlertid troer man, at Frankrigs Directorium udtrykkeligen ved Vaabnernes Magt vil underkue de tvende andre sammenrottede Partier. Endeel Fornemme af begge disse Partier ere allerede heftede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
J Sagen mellem Preussen og Frankrig angaaende de Preusiske Provinser ved venstre Rhinbredde, er det nu dog kommet saavidt, at, ifølge en Deel ration fra General Hoche, den 21 Martii al Fransk Administration ophører i disse Lande; Alting kommer igien paa den forrige Fod; Geistligheden beholder deres Godser; Jngen maae fælde Brænde eller giøre Reqvisitioner der, uden Maes= og Sambre Armeens Chefs Befaling - men Republiken beholder imidlertid den øverste Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Provst Widen, som i Sverrig under den forrige Administration blev afsadt og forviist, for et politisk Skrives Skyld, og siden opholdt sig i Kiøbenhavn, er nu taget til Naade igien og atter sagt i et Præsteembede i Sverrig, hvorefter han i Stokholm nu nyligen har holdt sin første Prædiken igien, under et ubeskriveligt Tilløb af Tilhørere. Han er omtrent 60 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Paa Rheden ved Kiøbenhavn kuldseilede for nylig en Baad, som vilde til Fregatten Naaden. Professer Wøldikes Søn, Doktor Woldike og to andre tilsatte Livet ved denne Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
J Kbhvn, siger nu igien Rygtet at endda for saar atter skulle udrustes 8 Linieskibe og 3 Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Hs. Durchlauchtighed Prins Carl ventes med Prins Christian i Begyndelsen af næste Maned fra Gottorf til Kbhvn. Til samme Tid skulle ogsaa alle i Danmark og Hertugdommene garnisonerende Cavallerie=Regimenters Chefs møde i Kbhvn. for selv at underrette sig om de ved Cavalleriet indførende Forandringer, og derefter at indføre samme ved de dem anfortroede Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Den Hamborger Correspondent melder under 18de huj. at Regieringen ville forære Baschaen af Tripolis 56,000 Rdlr., for saameget des snarere at faae denne Sag billagt til Søefartens Fordeel; men naar han ikke vil nedstemme sin Fordring til dette Bud, skal han, i Forening med Neapolis og Maltha, tvinges til Fred. Den i No. 24 ommelte Luftmaschine er opstegen i Horsens bemelte 12te Martii om Eftermiddagen Kl. 3.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
De igiennem det lille Belt passerede Skippere ere: Den 28de, N. Block af Horsens, fra Lybek hiem med Stykgods. H. Ring fra Sønderborg, til Norge med Kornvare. H. v. Barm fra Flensborg til Bogense med Baglast. Den 29de, J. Axen fra Flensborg til Norge med Brændeviin, og Kornvare. P. S. Berg af Sønderborg, fra Assens til Norge med Kornvare. H. Wiiss fra Middelfart til Norge, med Kornvare. J. C. Stougaard af Aalborg, fra Sander borg hiem med Tagsteen. Den 30te, L. P. Jsaach af Rinkene, fra Sønderborg til Bergen med Kornvare. A. Baaring fra Middelfart til Norge med Kornvare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Ved Tallotteriets 620 Trækning i Altona, udkom: No. 1, 43, 19, 25, 69.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Avertissement. Paa en af Præsten Hr. Hjorth i Hyllested, til Sædernes og Tænkemaadens Forædling, udgivende Samling af Folkesange, Historisk Moerskabs Læsning, samt nyttige Huusraad for Almuen, hvoraf 4 til 5 Ark først udgives til Prøve, som vist ikke kommer til at koste meere end 12 Skilling, danske, modtages Subskription hos S. H. Bek ved Toldkammeret i Veile, og paa Adresse=Contoiret i Fridericia. Paa Selv Eierstædet Soegaard i Huusbye Sogn, Ringkiøbing Amt, er Ladefogden paa Tiimgaard Jens Christensen Poulsgaards Hustrue Anne Marie Lorensdatter, som Jndsidder død, strax efter Dødsfaldets Anmeldelse, blev den 3die f. M. Stervboets Tilhørende registeret og vurderet paa en Gang, samt den 28de f. M. ved offentlig Auction bortsolgt efter Enkemandens Begjæring, da Boet saa got som befandtes Værgesløs og meget uformuende, siden dens hele Formue et blev udbragt til meere end 13 Rd. 3 Mk. 5 s. Heraf sees at ingen Arv kan ventes, da angivne Begravelses Omkostninger, næsten ene opløber til Boets fulde anførte Indtægts Sum, uden at tale om dette Avertissements, Skiftets og Auctions Bekostninger m.v.; Mens da Enkemanden i Gaar under 30te Dags Forretningen tilkiendegav, at hans afdøde Hustrue havde (førend de sammentraaede i Ægteskab) en Slegfred=Søu ved Navn Mads Davidsen, som skal være over 30 Aar gammel, hvis Opholdsted nu er og endeel Aar har været ham ubevidst; saa, uagtet Boets ringe Tilstand, bliver fornævnte Mads Davidsen som anmeldt reneste Arving, tilligemed Stervboets Credi og Debitorer, herved 3de Gange i Rad udi Riber Stifts Adresse Aviser, ifølge Placaten af 226de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde eller mode lade udi Sognefogden Christen Folds Boepæl i Madom Sogn og Bye, bemeldte Ringkiøbing Amt næstkommende 30te Maji om Formiddagen Kl. 10 Slet, da en Skiftesamling efter bemeldte Afdøde der den Tid er herammet, under hvilken enhver Vedkommende anmodes, at lagttage de Pligter han skylder lig et Stervboe, da han derefter kan vente sig den Ret Lovene, hiemler ham; Og bliver Skiftet om muelig samme Tid sluttet. Pallisberg, den 8de Martii 1797. Paa høje Skifte=Retten S. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Vegne, som Committeres J. R. Linnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Paa Stamhuset Nør holms Gods i Nersberg Sogn og Bye, Ribe Amt og Stift, døde den 27de Jan. d. A. Aftægtsmanden Hans Svartzes Hustrue, Met 12 Tomasdatter, uden Livsarvinger. Efter de nærværende og til 30 Dagen mødte Udarvingers Forklaring, skal den afdøde Kone have havt en heel Broder, Thomas Tomsen, for en 15 Aar siden boende i Amsterdam, og den Tid havde en Søn Johannes Tomsen, hvis Moder, bemeldte afdøde Kones Halvsøsterdatter, Cathrine Magdalene Bereicht, da var død; men som man nu ikke vidste, om enten Fader eller Søn endnu er i Live, eller hvor opholder dem. Saa, da Stervboet intet andet Proclama taaler at bekoste, bliver de, eller, om ere døde, deres Arvinger, saavelsom og flere end de allerede angivne Arvinger efter fornævnte afdøde Mette Tomasdatter maatte være til, herved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske og Riber=Stifts Aviser, samt den Altonaiske Mercur, indkaldede at møde og leg timere sig, inden de Tider Lovene foreskriver, enten i Stervboet eller hos Skifteforvalteren paa Nørholm ved Varde. Nørholm, den 2den Martii 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Paa Skifte Forvalterens Vegne som Fuldmægtig. L. Bødker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
Høiesterets Domme: mødte selv) Procurator Wilsted efter Kongelig Befaling, contra Klingberg, 1 Skoemager Anders Nielsen og Clemen Kieldsen med firre Ribe Byrs Jndvaanere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
(Nærværende Sag angaaer Justitiens Tiltale mod de Indstevnte, fordi de havde anholdt en Ladning Rug, der skulle udføres for nogle Kiøbmænd. Ved Commissionsdommen af 6 Julii 1796 var saaledes kiendt: at Peder Pedersen Smed, Jacob Josephen Tinstøber, Christen Grommesen, NicolatBernbom Skomager, Christian Støger Hanskemager, Jens Lauritzen, Uhrmager Jens Schulz, Morten Smed, Hans Bogbinder, Claus Glarmester, Simon Elias Skomager, Hans Tredsted Rebslager, Nicolai Svendsen, Peder Pedersen Skræder, Niels Hermansen, Niels Thomsen Falck og Birkedommer Niels Onzen, tilligemed Anders Nielsen Skoemager, Clemen Kieldsen, Terkel Christensen, Jacob Bøhm, Søren Lorenzen og Lauriz Lund Bogbinder, burde een for alle eller nogle foreen, betale Voldsboder med 120 Lod Sølveller 60 Rd. og Commissariernes Salarium med 100 Rdlr. samt til Actor for hans Umage, m.v. ialt 500 Rdlr. 1 Mk. Ligran bunde de 6 sidste Personer arbeide i Nyborg Fæstning 6 3 Maaneder og betale deres Transport til samme Sted, med i Mangel af Formue, hver at arbeide en Maaned længere, M.v. Endelig hurde Christen Krolderupbetale i Mulct 2 Rd. vil Ribe Byes Fattigrasse, og Birkedommer Qusen at bøde 10 Rdlr. til Justits=Cassen, og ligesaa meget til Riber Byes Fattig=Casse, men iøvrigt ere de Samtlige friefunden for Actors videre Tiltale og Paastand.) Dom: Denne Sag hiemvises til nye Foretagelse, lovligere Behandling og noingtigere Oplysning for Commissionen paa Commissarierne Raadmændene Simmonsen og Lund, samt Actor Procurator Bach, deres Bekostning, især i Henseende til de i Jacob Bøhm med de fleres Promemoria af 6 April 1795 ommelte Documenters Fremlæggelse, Oplysnings Enhvervelse, om Fremgangsmaaden ved Bommens Aabning, samt de Tiltaltes derved brugte Forhold, og ligeledes til Oplysning om de Tiltaltes Alder, samt til Simon Elias Skoemager, Hans Fredsted Rebslager, Nicolai Svendsen, Peder Pedersen Skræder, og Niels Thomsen Falck, deres Fremstillelse og Cramination under et lovligt Forhør, saavelsom til Forsvars beskikkelse for samtlige Tiltalte ved Commis Konen. modte selv ) Procurator Klingberg efter Kongelig Befaling, contra Brorson. Arrestanten Adam Hansen Eichtved. (Sagen angaaer den imod Arrestanden anlagte Tiltale forforøves Tyverie m. v. Han er derfor ved Kiøbenhavns Politierets Dom af 30 Januarii sidstleden dømt at arbeide et Aar i Stadens Forbedringshuus; samt betale Erstatning til Rasmus Christensen 3 Mk. og til Underofficier Thore Oldsen 3 Rd., samt de paa hans Underholdning i Arresten medgangne Omkostninger skadesløs.) Dom: Politierettensdom bør ved Magt at stande. Uldall ) Etatsraad Frederich de Coninck, contra Skibsted. ) Landvæsens Commissair Bierg paa Eierne af efterskrevne Mølleværker og Fabriqver, nemlig: Friderichsdals Mølle, Lyngbye Mølle, Fuglevad, Brede, Ørholm, og nye Møllen samt Stubbe Møllen, Raadvad og StrandMøllen. (Denne Sag betræffer paa hvad Sted og hvorledes Vandet skal have sit Løb fra Weile Søe til Tuur Søen, m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
(Jndbemeldte Sag betræffer de Tiltaltes begangne Løsagtighed og Lediggang. Hvorfor de ved Kiøbenhavns Politie, Rets Dom af 29 Januarii sidstleden ere dømte, den første at arbeide i Stadens Forbedringshuus i 4, og den sidste i 6 Maaneder, samt hver for sig betale deres Underholdning og Varetægts Omkostninger skadesløs.) Dom: Politirettens Dom bør ved Magt at stande. mødte selv ) Procurator Christian Klingberg efter Kongelig befaling, contra Brorson. ) Arrestantinden Johanne Benrodsdatter, Mads Mortensens Hustrue. (Sagen angik den af Justitien mod hende anlagte Tiltale, for formeentlig begaaet Tyverie, Løsgiængerie og Betlerie. Hun var derfor ved Fyenboe Landstingsdom af 31te August, 1796 tilfunden at hensættes til Arbeide i Odense Tugthuus i 8te Dage efter hendes Legems Beskaffenhed og Kræfter, og i øvrigt for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Til
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-03-31
St. Hans Kirke i Odense betaler Birkedommer Lauritzen, udi Mulct 4 Rdlr. og ligesaameget til Justits=Cassen. Derimod var hun ved Hiemtingsdommen af 13 Mai samme Aar dømt at arbeide i Odense Tugt= og Spindehuus 16 Uger, og betale den imod hende anlagte Action og Forsendelse til Tugthuset med 6 Rdlr. Dom: Johanne Bentodsdatter bør for Actors Tiltale i denne Sog frie at være. I Henseende til den Actor idømte Mulcs bør Landstingsdommen ved Magt at stande. mødte selv ) Procurator Hans Haagen som allernaadigst befalet Actor, contra Lange. ) Berthe Augustinusdatter. J denne Sag var den Tiltalte sigtet af Justitien for begaaet Barnefødsel i Dølgsmaal. Men hun er ved Christiania Raadstue Rets Dom af 8 November 1796 friekiendt for Justitiens videre Tiltale i denne Sag. Derimod var hun ved Byetingsdommen af 19de September forhen tilfunden, at skulle miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage, samt have sin Hovedlod og Jord til Kongen forbrudt, om hun nogen eier m.v. Dom: Raadstue Rettens Dom bør ved Maak at stande. Christiania Raadstuerets Tilforordnede, saa mange som i Sagen dømt have bør, for ikke at have efterkommet den dem ved Forordningen af 3 Junii 1796 dens 35 5, paalagte Pligt, bøde til Christianæ Byes Fattige Casse 200 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Kongelig alle CoCosse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Nr. 27. Tiirsdagen Disse Aviser udgives : gange ugentlig, for 1 Frankfurt, den 21 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Her er det nu igien saa roeligt, at man næsten kunde tvivle om, at det vilde komme til noget Feldttog. Det lader at Udfaldet i Jtalien skal bestemme Operationerne ved Rhinen - General Mak ventes endnu. Man taler her meget og et, for Østerrigerne uheldigt Slag ved Plavefloden. - Jmidlertid troer man dog at det kun er Digt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
J Würzburg er indløben befaling, at sætte Citadellet inden 20 Dage Forsvarsstand; hvorfor ogsaa alle rede 600 Mand arbeide paa samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Nederrhinen, den 21 Martii. De Keiserlige Depots af den nederrhinske Armee, have faaet Ordre at gaae tilbage til det Würzburgske, hvilket lader formode enten at man venter, eller vi giøre et Angreb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
- I et Brev fra Uerdigen meldes at, endskiøndt Frantsoserne der begynde at sætte sig i Orden, dog mange af deres Officierer forsikkre, at det endnu slet ikke er afgjort med deres Fremtrængen, at man tvertimod har Udsigt til Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Jtalien, den 10 Martii. Et af Frantsosernes Hovedcorps gaaer over Roveredomod Tyrol. Et andet, end meere betydeligt, trækket sig sammen ved Bossand Castelfranco og Trevise. Et tredie gaaer mod Feltre og Bellund, hvorfra man troer, det vil søge at trænge frem mod Brixen for at adskille de Østerrigske Armeer. En fierde Collonne skal true, Trist. Bag ved alle disse Stillinger tog Buonaparte den 5te sit Hovedqvarteer i Verona, hvor han med det ene Øie kan see til Tyrol og med det andet til Friaul, ne privilegerke. toirs en 4de April 1797. Rdlr. aarlig, hos Elmenhoff i Frideriesa- og, ligesom Æderkoppen i Midtpunkten af dens Værlagttage enhver Fibration af Traadene, være overalt tilstede. - Den 7de skulde Buonaparte komme til Bossano, for at undersøge hvorfor det hidtil ei har viller lykkedes hans Tropper at trænge over Piavesloden. (En anden Efterretning fra den Jtalienske Grændse, siger, at Buonaparte allerede med Held har leveret Østerrigerne et Slag ved Piavefloden. Østerrigerne staae begierig efter Kampen, udrustet med ny Kraft og fast til Sinds, ikke blot at giøre Frantsoserne hvert Skridt stridig, men en dog at agere angrebsviis, saasnart de kun have faaet alle deres Forstærkninger. Deres Tillid til deres nye Anfører er stor, Botzen, den 11 Martii. Frantsoserne have faaet 6000 Mand Forstærkning i Trient, og synes nu at ville trænge frem mod vor Bye. Skandsen ved Klausel sættes derfor i en Hast i Forsvarsstand, men den duer intet til videre end at dække Retiraden paa nogle Timer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Trevise, den 6 Martii. Den Østerrigske Armee ved Piavefloden er nu paa en saa respektabel Fod, at man snart kan vente offensive Operationer af den. - Buonaparte ventes 5 Bossano. Det vil da vise sig om hans Nærværelse kan virke saa meget at Frantsoserne kunne trænge ind i Friaul. Hidindtil have alle deres Forsøg i denne Hensige været frugtesløse og - uheldige; især de af 23de og 26de i forrige Maaned, hvor de i det første tabte mange Mennesker og i det sidste 3 Kanoner. (Og det var just den samme 23de hvor Frantsoserne sige at have seiret over Østerrigerne og gjort 1500 Fangne ved Piavefloden.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Wien, den 18 Martii. Efterretningerne fra vor Jtalienske Armee ere beroligende. De vigtigste Poster i Tyrol ere besatte, og man er ogsaa istand til derfra at komme de over Udine fremrykkende Colønner til Hielp, naar det behøves. Om det Corps ved Plaven siges nu at Oversvømmelsen har nødt det til at trække sig noget tilbage. Om forefaldne Fiendtligheder haves ingen Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Man sender endnu bestandig flere Vogne med Troppertil den Jtalienske Armee. - Erkeherrng Carl dra ger især Omsorg for at Armeen skal have fuld op at leve af. Der gaaer derfor megen Viin og Brændeviin til Jtalien, og man troer at der vil blive samlet en nye Collect før at giøre Armeen en Foræring med disse nødvendige Levnetsmidler. Den af Adelen sammen skudte Summe, som beløber sig til 65000 Gylden, er nemlig allene bestemt for Officiererne. Det er vist at der meget arbeides paa Freden. Jtalienske Breve sige at General Clarke har havt adskillige Samtaler med Erkehertug Carl; ja at endog Erkehertugen selv skal have talt med Buonaparte i Venedig, hvor ogsaa Gesandterne fra Spanien, Neapel, Sar dien og Florenz skulle have været nærværende. Dog ere begge Dele, især det sidste, meget tvivlsomt. Sikkert er det, at i det mindste dette Feldttog vil gaae for sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-04-04
Paris, den 11 Martii. Ru veed man Personen, der har udstrødt alle de smukke Efterretninger om det Engelske=Spanske Søeslag, Den Franske Consul Roxante i Cadix er Manden, som enten har Fabrikert dem selv, eller ladet sig indbilde noget af andre. Perlet en Jourualist giver ham den Berømmelse, at han er meget Lettroende. - Privatbreve, fra Madrit sige, at Spanierne ikke havde beredt sig paa noget Slag, da de bleve angrebne. De havde holdt de Skibe som de saae for Koffardieskibe, og om Morgenen, da Engellænderne nærmede sig var det en tyk Taage Det officielle Blad af i Gaar taler og den Engelske Banks Credits Forfald, og angiver det strenge Forbud mod Engelske Varers Jndførsel i Holland og Frankerig. tilligemed Experimentalbeviset at det er mueligt at lande 3 Engelland, som Aarsager til denne Begivenhed. Jfølge en af det offilielle Blad indrykkede Efterretning fra Madrit, lever den fra London dertil ankomne franske Emigrant Catales paa en meget høi Fod; har Penge og Credit nok; holder 4 som deporte Præster udklædte Agenter ved Hoffet, og besøger ofte Prinds af Masseranos Hotel, som er Emigranternes Sammelplads. -J Madrit troer man ganske vist, at den nye opdagede rojakistiske Sammenfrærgelse ogsaa har havt hemmelige Grene i Spanien, hvis Bevægelse Catales har været bestemt til at lede.