JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Udlandet. Fra Berlin skrives under 13de December vores Regjering skal flere Gange have modtaget Telegraph Depescher fra Paris, om at Prinds Ludvig Napoleons Valg, som Præsident er sikkret; man forsikkrer at vores Regjering, ligesaavel som den Østerrigske, har ønsket Prindsens Valg, og understyttet hans Bestræbelser i denne Retning, saavidmuligt. Jkke destomindre synes man at være fattet paa, at Frankrig under Ludvig Napoleon vil afgjørende deeltage i den italienske Qvæstion." Men ovennævnte Correspondent-Artikel er vist nok upaalidelig, thi man veed at de store Magter have lovet sig meget med Hensyn til Fredens Opretholdelse i Europa, hvis General Cavaignac blev valgt, men man kan ogsaa tænke sig, at den snue Jtaliener kan have smigret de store Magter, for at erholde Gesandtskabernes Virken og Jndflydelse Paris. Man ansaae det den 12te December for høist rimeligt at Prindsen ville blive valgt, de ne allerede havde 296,652 Stemmer og General Cavaignar kun 109,456, men man kjendte endnu ikke Udfaldet af Valgene i flere fjerntliggende Departementer, dog da Louis Napoleon havde næsten a mere af de bekjendte Stemmer, er der Sandsynlighed for at han bliver Præsident. J Tilfælde at han bliver valgt, har man i Paris allerede opgivet følgende Ministerliste: Hr. Thiers Justitsminister, Odilon Barrot, Krigsminister, Marskal Bugeand Finantsminister, Achille Fould Minister for det indenlandske Departement, Grev Mole Udenrigsminister; imidlertid anseer man denne Liste for upaalidelig. Næsten paa alle Stæder har der hersket Rolighed ved Valgene. De Bonapartistiske Agenter have overalt været uhyre virksomme, med de have heller ikke bekymret sig om, hvilke Midler de have brugt for at opnaae deres Øiemeed. En heel Mængde Transportskibe ere i denne Tid afgaaede til Algier med frivillige Colonister fra Frankerig; allene fra Paris ere 13500 Jndividuer afreiste, 12 Convoyer vare indskibede i Marseille. Alle Breve fra Colomsterne i Afrika ere uudtømmelige i at rose Landets Clima, og den Omhyggelighed man viser for de Udvandrede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Fra London skrives under 12te December; J de sidste Uger har den almindelige Tilstand i Engeland betydelig forbedret sig, hvorvel vores Forfatning; det hele Aar har været aldeles tilfredsstillende. Umaadelige Qvantiteter af Levnedsmidler blive til meget lave Priser indførte til vore Markeder, for det meeste fra de forenede nordamerikanske Stater, og disse uhyre Masser Proviant forsvinde med en saadan Hurtighed, at enhver maae forundre sig over, at det engelske Folk kunde bestaae, før Hr. R. Peel, aabnede de engelske Havne for denne Tilførsel; og uagtet alt dette, er vores Landvæsen, eller Agerdyrkning i en fremblomstrende Tilstand. Landeiendomme staae lige saa høit i Prisen som nogensinde før, og Kjøberne ere i de meeste Tilfælde velhavende Forpagtere, som have sammensparet sig en Summa ved Forpagtning. Fra Amerika og Asien ere store Varebestillinger indløbne, og ligeledes tiltager Tid efter anden Handelen med det faste Land, endskjøndt langsomt, da de engelske Kjøbmænd, ved Verdens nærværende politiske Stilling, tage i Betænkning at tilstaae lang Credit; de fleste Forretninger afsluttes derfor for det meeste mod Contant. Men i Manchester og samtlige Manufacturdistricter bemærker man megen Virksomhed. Da Engelands politiske og lociale Tilstand synes at være sikkrer isere. den Capitalisterne fra offentlige Fonds ere stegne. Admiral Napier er den 11te December afseilet med sin Flaade til Middelhavet, for at aflægge et Besøg i Tanger, og fordre Satisfaction af Keiseren af Marocco for Borttagelsen af det engelske Coffardieskib de 3 Søstre(hvilket siden blev taget tilbage af det engelske Krigsskib Polyphemia.)- Fra den polske Grændse skrives under 7de December: "Troppebevægelserne i Rusland vedvare og vi kunne erklære det for en afgjort Sag, at det fra Østen af, bestandig rykke friske Colonner frem mod den preusiske polske Grændse. Fra Grændsen, selv tiltager Marscherne i en sydlig Retning, stærke Afdelinger ere saaledes i disse Dage rykkede frem fra Kalisch over Wielun, langs den schlesiske Grændtil Krakau. Herved indtraf det Tilfælde, at da Tropperne fra Wielun drak op, vare nogle Soldater blevne forsinkede, de erholdt da fra 20 til 60 Slag hver, hvorved en Mand sank om, saaledes fortæller et Øienvidne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Med Hensyn til de ungarske Anliggender, da meldes der fra Wien, at Banus Baron Jellarschitsch er marscheret til Ungarn, og har begivet sig til den ved Leitha opererende Armee, Feldtmarskal Fyrst Windischgrksch følger ufortøvet og Operationerne ville da strax begynde. Endskjøndt Kossuths Tilhængere angive de samlede Stridskræfter i Ungarn til 100,000 Mand, saa erfarer man dog af Alles Udsagn, at, denne Sag et ikke populair, og saavel Borgere, som Landmænd længes efter Rolighed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Fra Gernowitz skrives under 27de December: Antallet af de bombarderede Stæder er endnu bleven formeret med En, det er Clausenburg, Ungarns og Siebenburgens Hovedstad; denne By, er den 20de November blevet beskudt af den østerrigske GeneralWardener og indtaget ved Capitulation. J den første Nat efter Jndtagelsen, skulle man være bleven overrumplet af Ungarerne, men Besætningen slog Fjenden tilbage, og tilføiede den et betydeligt Tab af Døde og Saarede. Clausenborg selv skal være slemt medtaget og have lidt meget ved Jld og Sværd. Wardener har brandskattet 2 andre Steder for 25000 Gylden; og en Landsbye for 1000 Gylden, men det Sidste var, fordi en ung Hyrde var blevet dræbt, den sidste Summa tilstillede han den Dræbtes graahærdede Moder, som i hendes Søn havde tabt hendes eneste Støtte. Fra Kronsladt i Siebenburgen fortælles der, at en Afdeling af russiske Sapeurer, med en Captain og 1 Lieutenant vare indrykkede i Kimpina, en stor Afdeling skulle følge efter for at besætte den russiske Grændse, Fra Frankfurth meldes under Ette December Rigsministeren Schmerlings Udtrædelse af Ministeriet, og v. Gagerns Jndtrædelse i hans Sted. Man antager at Rigskronen vil blive tilbudt Preusens Monark.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Jndenlandsk. - Fra Aalborg skrives under 19de December: Breve fra det Slesvigske berette, at de stakkels Slesvigholstenere begynde gandske at tabe Modet. Deres store Armee stole de ikke længere paa. De meest Prostituerede af Officererne ville endog udtræde af af slesvig-holsteensk Tjeneste og gaae i østerrigsk. J denne Nød have de civile Forræddere henvendt sig til Friskaremanden Tann med Forespørgsel om hvormange Stridsmænd han kunde bringe dem. Han lovede at forskaffe 30,000, men under den betingelse at 3 Maaneders Sold skulde betales forud. Herpaa kunne Slesvigholstenerne ikke indlade sig, da Casserne ere tomme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Fra Gram Sogn er i disse Dage tilstillet Fællesregjeringen en af 74 Gaardmænd, 64 mindre Lodseiere og 15 Forpagtere, Huusmænd, Haandværkere, a. underskreven Adresse, hvori de, beraabende sig paa malmøer Vaabenstilstands-Tractaten, der med rene og tørre Ord siger, at Slesvig ikke hører til Tydskland, bede sig fritagne for al Udskrivning til Militairtjeneste under Vaabenstilstanden, da deres Sønner hverken kunne eller ville fægte under de slesvig-holsteenske Faner. Da de desuden boerken have ønsket eller fremkaldt Krigen, troe de endvidere at have Grund til at begiære, at den provisoriske Regjerings Forordning om Krigsskat og Jndkomstskat for deres Vedkommende maa blive ophævet; hvorimod de, som fremkaldte Krigen, efter den sunde Fornuft vil betale Hvad den koster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
- En i Frederikshavn liggende Blankeneser Skipper, tillod sig den 17de de at opsætte en ægte tydsk Vimpel, men maatte strax igjen nedtage den, da 4 danske Styrmænd gik ombord og forlangte den strøgget, hvilket skeete under Hurraraab og Heisning af Dannebroge fra de danske Skibe. (Aalb. Av.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
- Den 18de de blev i Frederikshavn savnet og forgiæves efterspurgt en Familiefader, og mange Gisninger fremkom angaaende denne pludselige Forsvinden. Den almindelige Mening er senere bleven, at hen i god Behold skal have begivet sig sydpaa for at erhverve sig en Sum som Stedfortræder i Armeen, hvilket man haaber nærmere at see stadfæstet. (Aalb. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Af det svenske Blad Post og Jnd. Tidning (anført i Berlingske Tidende) bekjendtgjøres, da Post gangen gjennem Hertugdømmerne er afbrudt, at Posten to Gange om Ugen skal forsendes med en svensk Coureer fra Kolding til Hamborg, samt fra det svenske Postcontoir i Hamborg til Kolding, og at man har al rimelig Grund til at antage, at Posterne saaledes regelmæssig og til sædvanlig Tid ville indtræffe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
- Under 15de ds. har Hs. Maj. Kongen paa Dansk og Tydsk udstedt en Proclamation, hvori det med Hensyn til den saakaldte Fælledsregjering i Hertugdømmerne bedder: "Vi opfylde en Pligt, som Vi skylde i lige Grad Vor kongelige Værdighed og Bort Folk, navnlig Vore troe Slesvigske Undersaatter, ved at forvare Os imod den Maade, hvorpaa hine, til Haandhævelse af Ret og Retfærdighed udnævnte, Mænd formaste sig til at misbbenge Bort kongelige Navn til at besmykke en reiløs Fremfærd imod Bove Undersaatter, i Slesvig. Vi kunne i det nærværende Øieblik, fornemmelig med Hensyn til Hertugdømmernes eget Tarv, ikke bestemme os til at søge Magtens Misbrug hemmede og en loverdnet Tingenes Tilstand gjenoprettet, uden ad Underhandlingens Vei. Jndtil dette – som Vibaabe, snart - vil være naaet, maae Vi med dyb Beklagelse udtale, at der i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen ikke findes nogen lovlig, i Landsherrens Navn og efter Vaabenstilstandens Ord og Aand styrende Øvrighed, som Vore Undersaatter kunne være pligtige at agte og lyde. Men, forsaavidtsom tvingende Nødvendighed byder at vige for den for Øieblikket herskende Magts Fordringer, meddele vi enhver af Vore trofaste Undersaatter det Tilsagn, at en saadan nødtvungen Eftergiven ingensinde af Os skal blive betragtet som Anerkjendelse fra deres Side af Voldsmagtens Retmæssighed, altsaa som Affald fra undersaatlig Pligt- og Eed. Medens der fjern og nær skeer Brud paa Tro og Love, har Slesvigs Befolkning, omleiret af Trængsel og Fristelse, givet lysende Exempler paa urokkelig Troskab imod Konge og Fædreland. Denne Troskab har været Os trøstende i de mørke Dage, og den skal være Os uforglemmelig i de lyse Dage, som ved den retfærdige Guds Bistand, snart ville oprinde for Os og for Vort trofast befundne Folk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Paa Udenrigsministerens Forestilling har Hs. Majestæt Kongen ved allerhøieste Resolution af 11te December allernaadigst approberet: at der under Uden rigsministeriet, der iøvrigt, efter Staterne, er inddeelt i 3 Departementer, oprettes et særskilt Departemenfor Handels- og Consulatsager; at dette, under Ansvar til Udenrigsministeren, forestaaes af Colonialdirecteuren; Conferentsraad Garlieb, som Chef, uden at der for Udførelsen af disse Forretninger tillægges ham nogen særlig Gage, og saaledes, at det af Udenrigsministeren kan overlades ham at forsyne de vedkommende Udfærdigelser med sin Underskrivt; at der ved det nævnte Departement ansættes en Secretair med bemyndigelse til i Chefens Forfald at forestaae Departementet; og at der i Ministeriets Boreau oprettes en særegen Afdeling for Handels- og Consulatvæsenets Archipsager, Journal- og Protocolføring, copislig m.m., saaledes at denne Bureau-Afdeling umidde bart bestyres af en Fuldmægtig, og at der ved Samme ansættes en Cancellist. Ved fornævnte allerhøieste Resolution er derhos hidtilværende constitueret Contoirchef under GeneralToldkammer og Commerce-Collegiet, Kammerassessor E. F. v. Schmidt-Phieldeck, allernaadigst udnævnt til Secretair ved bemeldte Departement for Handels- og Consulatsager, og hidtilværende constitueret Fuldmægtig under samme Collegium, P. T. Zahrtmann, til Fuldmægtig ved Udenrigsministeriets Bureau, faaledes at dan forestaaer dettes særlige Afdeling for nysnævnte Sager. Samtlige forommeldte Udnævnelser blive at regne fra 1ste Januar 1848. Alle Departementet for Handels- og Consulatsager vedkommende Meddelelser, fra andre Authoriteter eller Private stilles til Uden(Dep. Td.) rigsministeriet. Premierlieutenant Christiani, Exerceer-Jnspecteur i Nyborg Exerceerskole, har, efter at have fuldendt 250 Mand Recrutters Dressur, af disse nylig modtaget som Erkjendtlighedstegnen kostbar Guldhalskjæde, indkjøbt ved fælles Bidrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
J Aalborg Avis staaer indført en Adresse eller Petition til Rigsforsamlingen fra endeel Haandværkere i de jydske Kjøbstæder hvori de petitionere om at den høitærede Rigsforsamling ved Drøftelsen og Antagelsen af Statens Grundlov ikke vil give Udsigt til ubelingen Næringsfrihed, men lade sig Kjøbstæder. nes Tarv være magtpaaliggende." De anføre som sandt er, at Følgerne af en ubetinget Næringsfrihed vil være at Stæderne opfyldtes med Fustere i ethvert Fag, og at upaatvivlelig Forsørgelsesanstalterne ville blive overfyldte med Trængende. Syv Medlemmer af Committeen i Værnepligtsfagen, nemlig Bregendahl, van Dockum, Hjorth, Roster, Petersen, Scavenius og Stockfleth have erklæret sig for en Ophævelse af Anordningen af 23de September d. A. Jfølge Flop." vil Vagternes Besættelse i Hovedstaden paa en 4 a 6 Ugers Tid atter blive overtaget af Borgervæbningen. - Efter Opfordring saavel i norske som i danske Blade til de Normænd, der i Sommer tjent, i den danske Armee, til at erklære, hvorvidt de have været utilfredse med den mod dem viste Behandling, har Lieutenant Dankertsen, hvis Navn i Forening med Lieutenant Harboes specielt har været nævnet i denne Anledning i "Morgenbladet," nu i Rigstidenden, fundet sig foranlediget til at erklære: at han og samtlige norske Frivillige ere af alle Danske blevne behandlede med en Velvillie og Forekommenhed, der Jntet efterlod at ønske og som gjorde det tungt fordem at forlade Danmark. Men paa den anden Side mødte de ogsaa overalt, hvor de paa nogen Maade kom i Berørelse med Armeens Overbestyrelse, en paafaldende Uvillie, hvilken de, netop fordi den ikke gik ud over nogen Enkelt, men over samtlige Normænd, ikke kunde forklare anderledes, end som følge af Antivathi hos denne imod den norske Nation, og som de Danske selv vare ligesaa forundrede over som Normændene. Hvad Forbigaaelsen ved Ordensuddelingen angaaer, da maae de bekjende, at de deelte denne Skjæbne med flere af deres danske Kammerater, der ligesaa fuldt havde gjort deres Pligt i Kampen, som de. Henved 200 af Hovedstadens Typographer have opsagt deres Conditioner til Fratrædelse om 14 Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
da de under ingen Omstændigheder mere kunne eller ville arbeide for en saa ringe Betaling som hidtil, der næppe er Hvad en simpel Dagleier tjener. - Det Onde ligger vel egentlig i, at altfor mange af Prinvalerne selv arbeide for en forholdsviis altfor lav Priis, følgelig heller ikke kunne lønne deres Folk saaledes som de burde. L. P. Holmblad i Kjøbenhavn bekjendtgiør, at Størstedelen af hans Oplag af færdige Spillekort ved Jldsvaaden er bleven tilintetgjort, og at han derfor ei kan udføre nogen Ordre for midt i næste Maaned.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Desværre har det sørgelige Rygte bekræftet sig, at den ondortede Lungesyge blandt Qvæget, som i længere Tid har hærget i Skaane, nu ogsaa har viist sig i Sjælland, navnlig paa Gaarden Faurholm (Fædeel.) i Frederiksborg Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
J lang Tid har intet Randers Hestemarked været saa ringe besøgt, som det i disse Dage afholdte, hvortil naturligviis ingen Udlændinge havde indfundet sig. Derimod var der endeel sjællandske Hestehandlere, og Handelen gik dog ret livlig. Priserne vare: simple Arbeidsbeste 80 til 90 Rbd. og de bedre 100 til 120 Rbd.; de bedste Heste betaltes med 130 til 150-80 og enkelte med 2000 Rbd. 170 Stykker Kobbelheste, (Randers Av.) udførtes over Sønderbro.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
- Den 28de November, om Aftenen Kl. 11, indstrandede under en Regnlykning og svær Sterm af Paalands Vind, paa Bornholms vestlige Kyst ved Hasle Skonnerten Helmar, Capt. Liungreen, fra Malme bestemt til Hjemstedet Calmar med Ballast. Besætningen, ialt 7 Mand, blev med megen Fare og Besvær reddet; men Skibet er aldeles Vrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
J indeværende 11te December Termin ere Renterne af kongl. Obligationer ubbetalte af Statskassen, i rede Penge. Det Samme er Tilfældet ved Udtællinger af opsagte Capitaler. Efter hvad man er underrettet om, blive ligeledes Renterne af og Capitalbetalinger paa Statsgjælden i denne Termin afgjorte med rede Penge ved alle kgl. Amtstuer i Danmark, som dertil ere forsynede med de fornødne Midler. J afvigte 11te Juni Termin blev denne Slags Betalinger forden kgl. Kasse ialmindelighed udredte i Creditbeviser. (Berl. Td.)Et oprørende Exempel paa, hvilke Ulykker der kan afstedkommes ved den skjødesløse Hensætten af giftige Sager i Husene, har i disse Dage tildraget sig i Dronninglund Herred. Et lille 1 Aars gl. Bar var overladt til Bedstemoderens Omhu. Da det var uroligt, vilde hun stille det til Ro ved at give de Brændeviin – en afskyelig Skik hos Landalmarn, der ikke kan indsee, at Brændeviin for et 12 Maaneders Barn allerede er Gift –, men istedetfor Brændeviinsflasken tog hun den, der indeholdt Skedevand, hvoraf den Dosis, hun indgav det ulykkelige Barn, i kort Tid gjorde en skrækkelig Ende paa dets Liv. (Hiørr. Av.) Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Hovedgaarden Dueholm ved Nyekjøbing med tilhørende Mølle, samt 14 tilliggende Huse er i forrige Uge solgt af Hr. Kammerjunker Holstein til Hr. Fuldmægtig Pers i Nykjøbing for 72,000 Rbd. hvori medfølger Gaardens Besætning og Avl. Hr. Pers har allerede overtaget Gaardens Bestyrelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Udnævnelser. Under 8de December: er T. W. Hansen allernaadigt forundt Bestilling som Landmaaler. - Under 18de December er hidtilværende Auseultant i det nu ophævede Generaltoldkammer og Commerce-Collegium G. W. L. Orechseallernaadigst beskikket til Told- og Consumtionsinspecteur i Nakskou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Entledigelse. Under 9de December er Postmester i Bogense T. W. Truelsen i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede, fra 1ste Januar 1849 at regne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Ledige Embeder. Byrum Vesters og Hals Sognekald paa Læssøe under Aalborg Stift. Ny Ansættelse 151 Rbd. - Embe det som ordineret Catechet og første Lærer ved Borgeskolen i Nibe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Hveisel og Givskud Sognekald i Ribe Stift. Ny Ansættelse 485 Rbd. - Alle disse tre Embeder ere opslaaede vacante den 16de December.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
(Jndsendt.) Spørgsmaal til Aarhuus Postcontoir. Er det Dampskibets sildige Ankomst til Aarhuus, der i Almindelighed saaledes forsinker Pakke= og Brevpostens Ankomst hertil om Mandagen, og har den Mængde Gods Dampskibet sidste Gang skal have medbragt til Aarhuus havt nogen Jndflydelse paa Postens Gang, eller foranlediget at Pakkeposten sidste Mandag først kunde afgaae fra Randers Mandag Morgen, Thisted, den 22de December 1818.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Avertissements. Jfølge Skrivelse af 16de d. M. fra Directionen; for den alm. Enkekasse bekjendtgjøres det herved forde af denne Kasses Debitorer i Thisted Amt som nærværende Termin have betalt deres Renter til mig at de af wig vil blive udbetalt den anordnede Godtgjørelse for Krigsskatten, naar de derom henvende sig til mig og medbringe Qvitteringen for Renten. Thisted, den 21de December 1848. Jespersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Bekjendtgjørelse. Begge de smaae Kaber, som af Høivande var bleven bortskyllet, er den 12te og 13de dennes igjen bleven opreist. Og i Forgaars, i Gaar og i Dag er Farvandet i Canalen bleven pligtet og undersøgt paa det Nøiagtigste, og Vandstanden paa Høivandstiden befunden saaledes: Paa Havrevlen efter Kaberne i det gamle og søndre Farvand 4 1/1 a 4 3/4 Fod, i den nordre Farvand efter de nye Kaber 5 3/4 a 6 Fod og paa Fjordgrunden 8 Fod. Agger Canal, den 21de December 1848. Chr. Abildhauge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Den 2den December afvigte er imellem Heltborg, og Ydbye funden en Vogn=Reisekappe og noget hvidt svunden Garn i en Pose. Eieren kan melde sig hos Søren Hansen i Viisbye og erholde samme tilbage mod en passende Douceur og dette Avertissements Betaling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Undertegnede har aabnet et Udsalg af Vine 8 Spirituosa, hvoraf forefindes: flere forskjellige Sorter røde 8 hvide Bordeaux Vine, Oporto 8 Madeira Viin, Bourgogne, föd og hvid Chmpagne, Rinskviin, Mallaga, Muscat og Neres Viin, bedste Sort London Porter, fiin Cogude og gl. Rom, Guard Rom, Kirsebær Liqveur, Svelbær Rom, fransk Pommerants, Arre, Schiedam Genever, Armagnac Brændeviin, St. Croix Rom og Kjöbenh. Korn Brændeviin, Ved mine Varers fortrinlige Qvaldet og billige Priis haaber jeg at vende Afsætning og skal ved den reelste Behandling bestræbe mig for at gjøre mig fortjent til den Søgning hvortil jeg herved anbefaler mig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Mit Lager skal efterhaanden blive forøget og meest muelig sorteret med Alt til Viinhandelen hen hörende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Mit Udsalg er i min Broders Consul Bendigsens iboende Gaard paa Vestergade. Thisted, den 19de December 1848. A. C. Bendemsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Endeel gode Ege og Bøge Hjulselg faaes hos Johannes Dolleriis. Veritabel Vestindisk Salep paa 11 & 1/2 Glas, Cajennepeber, ostind. Carrye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
flere Sorter Soya, samt alle Specerie & Urtekramvare faaes billig pr. Contant hos D. Chr. Eggert.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-23
Paa Grund af Helligdagene udkommer ingen Avis paa Tirsdag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-27
Thisted, Aar 1848. Nr. 138. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Onsdagen den 27de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-12-27
Udlandet. Fra Paris skrives under 16de December, at da der kun feiler Efterretning om Valgenes Udfald i 5 a 6 Departementer, og da det ved Resultatet, af de stedfundne Valg, sees, at Louis Napoleon havde 4,043,304 Stemmer, og General Cavaignaa kun 1,007,881 St., kan det nu ansees som afgjorat Prinds Louis Napoleon er valgt. J en Skrivelse fra Paris i denne Anledning hedder det: Je tilstaaer, jeg begriber ikke Frankerig; en saa uhyre Majoritet for Bonaparte, og en saa ringe Minoritet, for Cavaignat, havde ingen ventet; af 7 Mill. Vælgere har Louis Napoleon de 4. Det hedder af Masserne af Landfolket have ivrig understøttet denne Sidste, i Haab om igien at arbeide paa Keiserrigets Oprettelse. En Hoben Lærredrenge droge den 13de ind i det store Glasgallerie i Palais royal, bare et af fine Kammerater paa Skuldrene og proclamerede ham som Keiser Napoleon 11. men en Afdeling af Borgervædningen jagede dem fra hinanden. Louis Napoleons Valg er en Manifestation af Jmperialismen, som man ikke havde ventet at finde i en Republik. Louis Napoleons Valg vil være af uberegnelige Følger, saavel for Frankerig, som for Udlandet Man paastaaer at følgende Ministerportesueiller skul allerede være bestemte: nemlig Odillon Barror Justitsminister, Droin de Lhuys Minister for det indenlandske Ministerium, Malliville Finantsminister og Asch. Fould for de offentlige Bygninger. Man paastaaer, at Hr. C. Girardin er af den ny Præsident, sendt i en hemmelig Mission til Keiseren af Rusland. Offentlige Blade paastaae, at denne Sendelsskal ikke angaae mindre end Contraheringen af et Laan, og for at anholde om en Storfyrstinde, Haand til den ny Præsident (?). Krigsministeren, Lamoriciere har udstædt en Dagsbefaling til Armeen, hvori han tilkjendegiver, at inden faa Dage vil den nye Præsident tiltræde Regjeringen, og skulle Uroes stifterne inden den Tid forsøge paa at forstyrre Landets Fred, saa gjør han Regning paa Armeens Troskab og Energi. Man indseer imidlertid vistnok i Paris at General Cavaignac er er bleven tilsidesat, Nationalforsamlingen skjønner dette, det hedder derfor at Generalen skal udnævnes til Marskalk at Frankerig og erholde Storkorset af Æreslegionen.