JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-04-17
En Wedbyegaard tilhørende Heste Mølle, med tilliggende HoS verie frie Grund i Høngbye, der staaer for Hartkorn 9 Tdr. 1 Skpe 1 og en fierdendeel Alb., kan strax paa fordeelagtige Conditioner faaes i Fæste, naar Liebhaverne vil mælde sig hos Eieren.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
At Skiftet efter afgangne Pastor Scheby i Helsingøer, bliver foretaget til Slutning Onsdagen den 22de April d. A., om Formiddagen Kl. 11, udi Hr. Pastor Jørgensens Residents, det bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning. Skulle nogen have nogen remæssig Fordring hos afg. Jomfrue Anna Lucia Jbsen, indkaldes de med 6 Ugers Varsel dermed at melde sig hos Undertegnede, som hendes Universal Arving. Kiøbenhavn, den 16de April 1795. Andr. Palle, strocurator NB. Et til Kiøbmands og Commissions=Handel meget beqvemt Sted paa Strandgaden i Helsingøer, med særskilt Pakhuus, er til Leye at bekomme til denne Paaske Flytte=Tid, naar de Lysthavende ville behage derom at henvende dem til Procurator Gamst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Mandagen den første Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver efter Høie Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende i Herbeget Altona i Bergen, ved offentlig Auction bortsolgt, efterstaaende Priiskibe: 1) En Mast Fiske=Hukkerten Gandersen kaldet, drægtig omtrent 34 Commerce=Læster, og 2 a 3 Aar gammel efter Opgivende. 2) En Mast Fiske=Hukkerien, al lange Magtild kaldet, hvori brændt prægtig omtrent 38 Commerce Læster. 3) En Mast Fiske=Hukkerten, Harings rust kaldet, drægtig omtrent 30 Commerce=Læster. 4) Briggen, ine Broders kaldet, drægtig omtrent 47 Commerce=Læster, enkelt Dæk, gammel engelsk Bygning. 5) Briggen Isabelle & Raney kaldet, drægtig omtrent 31 Commerer=Læster, enkelt Dæk, gammel engelsk Bygning. 6) Briggen tienriette Legit kaldet, drægtigt omtrent 44 Commerce=Læster med Mellemdæksbielker, nye engelsk Bygning Alle bygget, saavidt sees kan af Eeg. Listerne over dit Skibes samtlige Jnventarium, bliver 6 Uger forud henlagt hos S. T. Hr. Banco=Directeur Laurentius J Cramer i Kiøbenhavn og S. T. de Herrer Knudtzon & Braach i Tronhiem, til Eftersyn for Liebhaberne, og kan imidlertid Jnventariet tilligemed Skibe ne, naar forlanges, af Hr. Hof=Agent Herman D. Jansen i Bergen blive foreviist.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Videre bliver Mandagen den 8de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, efter Høie Øvrigheds Tilladelse og Vedkommendes Forlangende, paa Kalfaret tæt ved Bergen, ved offentlig Auction bortsolgt: 1) Priisskibet Tremast Hukkerten, Daagenradt kaldet, drægtig omtrent 190 Commerce=Læster, enkelt Dæk, bygget 1781 i Dantzig. 2) Priisskibet, John & Margretha kaldet, drægtig omtrent 160 Commerce=Læster, med Mellemdæksbielker, gammel engelsk Bygning. Begge bygget at Eeg, hvorover og Jnventariilisterne bliver paa samme Stæt og Tid at faae til Liebhabernes Eftersyn, og Skibene med dets Tilhørende paa Forlangende, ligeledes foreviist. C. W. At jeg under 17de Januarii d. A. saae mig uventen i den Nødvendighed, at opgive mit Boe til Skifteretten, for paa lovlig Maade at see enhver af mine Creditorer saavidt mueligt betalt, er bekiendtgjort ved behørig Proclamation, saavel i de Norske Jntelligentsblade som i de Berlingske Tidender. Men da jeg endelig haver troffet Accordt med mine Creditorer, i Følge indleverede skriftelige Tilstaaelse; haver Skifteretten under 31te Martii d. A. imod vedbørlig Sikkerhed, igien overleveret mig mit Boe og Eiendomme til egen Disposition og Raadighed. Paa Grund deraf bekiendtgiøres, at alle de, som endnu kunde have noget at fordre hos mig, ville henvende sig til mig selv. Ligesaa udbedes de, som ere mig noget skyldig, ville indfinde dem med Betaling. Min Tømmerhandel fortsætte herefter som forhen, og kan erholdes Bielker fra 12 til 20danske Alen, 9 a 10 Tommer Fiirkandt, foruden mindre dito af forskiellige Dimensioner, Spæhrer, Stænger og Stolper a. 24 til 14 Fods, alt bedste Oplandsk Fyrelast, vel saa god af Bo. nit som enten Svensk eller Pommersk til billigste Priser i Betalning, kan tages Vexsel 2 Maaneders Sigt, paa sikkere Huse i Kiøbenhavn. Drammen, den 4de April 1795. Christ. Wind. At Sr. Gunder Boes Hustrue Elen Lovise Koford, paa Giæstgiverstedet Bachen ved Tingvold, i Nordmørs Fogderie, under Romsdals Amt og Tronhiens Stift, er død, og Stervboet under Skiftebehandling af Stadets Sorenskriver, det kundgiøres herved til behagelig Efterretning for dem, som enten i Bergen eller andensteds uden eller inden dette Stift, maatte have noget hos ovennævnte Afdødes efterlevende Mand at fordre, som inden dette Skifte bør komme til Afgiørelse, med Varsel at indkomme med deres beviislige Krav inden 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelse til Stifteforvalteren, ligesom og de, som til Boet skyldige, forventes efter samme Varsel uden Søgemaal at ville indfinde sig med Betaling. Øyegaard i Suren dalen, den 11te Martii 1795. Lindemann.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Udi det Kongsvingerske Leyr, er i Februarii sidst ved Døden afgaaet, Enken efter forrige og forlængst afdøde Guarnisons Fældtskiær ved Kongsvingers Fæstning Danien Hyll, Madame Hedevig Hyll fod Kreuger; hendes efterladte Boe er strax af mig taget under Behandling og ved Auction udbragt i Penge, samt med betydelig Gield findes behæftet; af hville Aarsager Boet ikke taaler noget ordentlig Proclama til bemeldte afdøde Madame Hyels Arvingers Jndkaldelse, hvis Opholdstæder ikke har været at faae Underretning om, undtagen allene, at een den Afdødes Søsterhatter er gift i Ringsager Præstegield paa Hedemarken med Klokker von Eisen, og at en den Afdødes Søster, forlængst ved Døden afgaaet, har været gift med en ligeledes forlængst afdød Major Sandberg i Christiansand, der efter Formening skal have efterladt sig en Søn, hvis Opholdsted, ligesaa lidet, som om han endnu er i Live eller har efterladt sig Arvinger vides ikke; thi bliver herved efter vedtagen Maade samtlige afdøde Madame Holls Arvinger indkaldet inden lovbefalet Tid at melde sig med lovlig Legitimation for deres Arveret. J lige Henseende indkaldes samtlige afg. Guarnisons Fældtskiær Daniel Hylls Arvinger, da hans Enke bemeldte afg. Madame Hyll, i Følge et imellem disse afdøde Egtefolk oprettet og Kongel. allernaadigst confirmeret reciproqve Testamente af 15de September 1775, er testamenteret det fælles Boe, imod at betale sin afdøde Mands Arvinger 10 Rdlr. til sammes Modtagelse, i Fald ikke samme tilforn skulle være bekommet. Birke, den 14de Martii 1775. Schiermann, Sorenskriver over Soløer og Ondahlen. Her udi Brigstaden er for nogen Tid siden ved Døden af gaaet: 1) Hutmand ved Sølvværket Jørgen Rasmussen, som skal have efterladt sig Sødskende i Danmari hvor han var født, men deres Navne eller Opholdsteder vides ikke. 2) JomfrutAnne Maria Sølversted, skal ligeledes være født i Danmark, men vides ikke hvem hendes Arvinger ere, og da af disse Afdødes Efterladenskaber som strax ved offentlig Auction er bleven bortsolgt, erfares Stervboernes Utilstrækkeligdes til at bekoste fordentlige Proclamata, saa bliver bemelte Afdødes efterladte Arvinger, Debi= og Creditorer herved med 12 Ugers Varsel 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Chrimania Jntelligentsblade, indkaldede for at indkomme med det fornødne, saavel deres Arveret angaaende som deres Tilgodehavende eller Fordrende, til mig som Skifteforvalter. Kongsberg, den 13de Martii 1795. F. Rested. Afgangne Christen Nissens Enke, Malene Lars Datter, er nyelig ved Døden afgangen her i Bragernes, hvorefter dette Stervboe er tagen under lovlig Skiftebehandling; thi bliver saavel den Afdødes Arvinger, hvoriblant Sønnen Lars Maldig sens Opholdsted vides ikke, som ellers enhver der maatte have noget at fordre eller skylde, herved indkaldede, at indfinde sig inden lovlig Tid, enten hos os som Stedets Skifteforvaltere eller under Skiftebehandlingen. Bragernes, den 3die April 1795. Strem. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Borger og Peruqvemager Stephan Copion i Bragernes har opgivet sit Boe til Skifteretten, hvorefter samme strax en tagen under lovlig Registering og Vurdering til videre paafølgende Administration; thi bliver dette Boes Credi= og Debitorer herved indkaldede at melde sig inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelle af, de første med deres Fordringer og de sidste med hvad de maatte være skyldige, enten under Boets Behandling elter hos os som Stedets Skifteforvaltere. Bragernes, den 3de April 1795. Strem. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Borger og Skornerne ligermester Johan Henrich Foss i Bragernes har opgivet sit Boe til Skifteretten, hvorefter samme strax er tagen under lovlig Registering og Vurdering til videre paafølgende Behandling; thi bliver dette Boes Credi= og Debitorer herved indkaldede at melde sig inden 12 Uger fra denne Bekiendtgjørelse af, de første med deres Fordringer og de sidste med hvad de maatte være skyldige, enten under Boets Behandling eller hos os som Stedets Skifteforvaltere. Bragernes, den 3die April 1795. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
De som maatte have noget at fordre eller andrage i Stervboet efter Hr. Capitain von Nicols afdøde Frue, Bolette Nicol fød Schrøder, ville behage for os, som befalede Skifte Commissarier i Boet, at anmelde sig inden den i Loven fastsatte Termin. H. C. Lohman, U. G. Møllerup, Capitain. Præmierlieutenant. Begge af Bergenhusiske Infanterieregiment. Hvo som maatte have noget at fordre eller anmeldes Stervboet efter den her i Moss afgangne forrige Procurator Andreas Smith, hvis Efterladenskab er befunden af ringe Værdie ville dermed indfinde sig under Skiftebehandlingen efter han inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Tid, da sammes Endskab derefter befordres. Moss, den 27de Martii 1795. Brandt.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
(3 32) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting, den 8de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de April 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg Studiosus Hans Cramers Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
(563) Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 13de April 1795, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afg. Jordemoder Marie Werners og forhen afdøde Mand Knarmager Wentzel Werners fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
(5506) Ved Proclama, læst i Siellandsfars Landsting den 4de Martii sidstleden og i Hof= og Stads=Retten den 9de Dito, ere Creditorerne udi afdøde Grovbrødbager Mads Pedersens og ligeledes afdøde Hustrue Anne Thidemans felleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; ligesaa ere og de Afdødes Arvinger indkaldede til samme Tid og Sted at legitimere deres Arveret. (78 85) De som maatte have noget at fordre udi afganne Matros af 1ste Division 7de Comp. No. 3. Johan Gotlib Bendix's Stervboe, indkaldes herved med Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Re Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordring, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tar under Skiftet. (1 3/41) De som maatte have noget at fordre udi afg. Skuespillerinde Elisabeth Caroline Amalie Botter- og forhen afdøde Mand Skuespiller Christopher Pouli Roses fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (7714) De som maatte have noget at fordre udi desertere, Skibmand No. 4, Gustav Christian Qvestes Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser at faae: King Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoster 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historte 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Coldings blodige Brudgom 188. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sutte ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachlows Taare=Perse 5 s. Brunssyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Stunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs Libelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Mofler Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøile eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøsimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-04-17
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
London, den 27de Martii. J Tirsdags den 24de gjorde Hr. For i Underhuset det vigtige Forslag, at Nationens Tilstand skulde blive taget i Overveielse. Af hans Tale, saavelsom af Hr. Pitts Svar, ville vi uddrage følgende Hovedtanker: "Saa lidet Haab han end havde til at trænge igiennem, sagde Hr. Fox, saa vilde han dog giøre et Forsøg paa, om mueligt, at redde Engeland af den Fare, som truede det. Han havde allerede gjort et lignende Forslag i Aaret 1777 i den amerikanske Krigs Tid, da vor Armee ved Saratogamaatte overgive sig; men den nærværende Tidspunkt er endnu meget farliger end hiin. Denne Fare kommer ikke af det engelske Folks Sindelav; thi det er tilforladelig endnu med al Troeskab sin Constitution hengiven, og elsker sine Love og sin Konge - men den kommer af den Klage, som bestandig bliver lydeligere, at Parlementets Underhuus ikke indeholder Folkets virkelige Replæsentantere, og at den engelske Constitution vel var i Theorien fortreffelig, men i Praxin og under nærværende Administration, hvilken, efter en saa stor Udøselse af brittisk Blod og Penge i nærværende Krig, hverken havde en retfærdig Sag, eller noget bestemt Øi meed, yderlig fordærvet. Hr. For udbredde sig nu i en Strøm af sin Tale over vidtløftige Materier, over Hielpekilderne til Folk og Penge - over Manufacturer, Handelen og Befolkningen - over vore sluttede Alliancer - over nærværende Krigs Grundsætninger og Førelse - og over Jrlands nærværende kritiske Forfatning, for af alt dette at bevise, hvor nødvendig en alvorlig Undersøgning af Nationens Tilstand var. Efter den ringeste Angivelse i sidst afvigte September, sagde han, beløber Forliset allene af engelske Tropper sig til 26000 Mand, og dette Antal maatte endnu stige meget høiere, der som man lagde dem til, som vare døde en naturlig Død paa Colonierne, ved Armeerne og i Fæstningerne som vare blevne bortrevne af Sygdomme, saarede eller savnede; desuden var det bekiendt, at over 60000 Mand brittiske og allierte Tropper havde i sidste Felttog maattet overgive sig som Krigsfanger. Hvorledes dette uhyre Hul var at udfylde ved nye Recruteringer, kunde han ikke indsee. Et Øiekast hen paa vore Finandser var skrækkende. Den nye Gield saavel den sunderte som ufunderte, beløb sig til 60 a 70 Millioner; og Folket har nu en nye Byrde af 3 Millioner aarlig vedvarende Skatter at bære. Det bedrøveligste var, at de Kilder, af hvilke disse Afgivter skulde øses, borttørredes. J Aaret 1793 vare af brittiske Manufacturer blevne udførte for 4 Millioner mindre end Aaret forhen Handelen tog af; Assecuransen steeg til en utroelig Høide, en stor Deel Gods, som var afgaaet til Spanien og Portugal, gik nu formedelst den høie Forsikringspriis til andre Stader, og Assurancen, som pleiede at være 1 1/2 Procent, var steget til 10 Procent. (Fortsætte sen følger.)
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Jtalien, den 28de Martii. Den 21de hujus er det franske Linieskib Sansculotte igien afseilet fra Genua til Toulon. - A miral Hothoms engelske Flaade, tilsammen 23 Krigskibe, laae endnu i Havn af Spezzia. Paa de erobrede franske Linieskibe, Capita og leCenseur, have i alt været 2200 Mand hvoraf 800 bleve dræbte, 200 saarede og 1200 gjorte til Fanger. J øvrigt have de engelske Skibe i Søeslaget allene lidt Skade paa Masterne. Et engelske Linieskib uden Master skal, som der meldes fra Spezzia, være strandet ved Avenzu.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Paris, den 30te Martii. Naar Venner i Paris nu komme til hinanden til Giæst, saa maae enhver medbringe sit Brød til Giæstebudet. Dette er den Betingelse, uden hvilken ingen Giæstebud har Stad.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Det besynderligste ved nærværende Brødmangel er, at der endnu bestandig er Brød i Overflødighed at faae i Forstæderne. Anton og Marcel. Hvem der har Bekiendtere i disse Forstæder, kan igiennem denne Canal faae det Brød, som bliver ham afkortet i hans Portion. - Det har været den 17de Martii, at Stofflet har igien indtaget Staden Chalonne. En Deel af den republikanske Garnison blev myrdet; men da Republikanerne fik Forstærkning, blev han nødt til at forlade Staden igien. Stofflet skal ogsaa have overfaldt Charrettes Hovedqvarteer og gjort Krigekassen selv til Bytte. All Tropperne trække sig nu sammen mod Stoffet. Man vil søge at omring ham, førend Træerne, som kunde give han et Slags Beskyttelse i Skovene, faae Løv. Man er dog bange for, at han undkommer over Loire, og forener sig med Chouans med hvilke han bestandig underholder en god Forstaaelse, og til hvilke han allerede har ladet 1500 Mand af sine Tropper støde.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Det er vist, at Conventen er nu tilbøielig til at slutte Fred med flere Magter. Freden bliver ogsaa for Frankrige selv en bestandig førre Nødvendighed. En her udkommen Journal udtrykker sig i denne Henseende iblandt ande paa følgende Maade: O J J som blot drømme om et Jnfald i Westphalen og J alien, om Lombardiets Erobring, om en March til Madrid og en Landgang paa Engeland, og maaske ikke vide, at disse Lande have for det meste formedelst deres Klima, været de franske Armeers Kirk gaarde, holdet et Øieblik stille, at jeg kunde spørg Eder, og naar J nuere der, hvor gaae J siden hen? Hvad ville I derefter foretage Eder, J ville erobre nye Lande; hvad ville J finde i dem Hvilke Fordele har den saa meget berømte Hollands Erobring, forskaffet? Hvor ere hine Skatte, hine umaalelige Magast net, Vi maae nu ernære Brabant og Pfaltz. Skulle vi ikke ogsaa snart være nødt til at ernære Holland, J det mindste maae vi forsvare den. - Dersom vi virkelig ville Freden, saa maa vi afstaae fra den Fordring at have Rhinen til Grændse, og Conventen maae høititeligen erklære dette for hele Enropa. De som i deres Erobringssyge holde Rhinen for vores naturlige Grændse vide ikke, at de forlange en Strækning Land, der er saa stor som 1/2 Deel af Frankrige, og at de derved berøve Keiseren Maynz, Trier. Colln, Pfaltz a. og ganske forstyrre det tydske Stadslegems Constitution. Kan man fornuftigviis troe, at En opa skulde tilstæde os en rolig Besiddelse af denne store Strækning Land, og det nu, da vi næsten ganske ere udtømmede for Levnetsmidler og Penge, Vore Fiender ere trætte, sige J Men de kunne hielpe hinanden; Engeland giver Penge; Tydskland Folk. En ropa staaer dem aaben; vi have ingen paa vor Side. Vor Comunication med fremmede Lande er meget besværlig: Handelen formedelst vore Papirpenge næsten umuelig, og Tilførselen til Søes bliver hindret af de Engelske.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Paris, den 4de April. Efter Vafærdscommissionens Forslag er General Pichegru bleven udnævnt til Commandeur over den beræbnede Magt i Paris og Merlin af Thionville og Barras til hans Generaladjutanter. Saasnart Conventen kunde deliberere igien i Rolighed, havde Majoriteten igien Overhaand, og nu blev besluttet, at forvise billand de Varennes, Barrere, og Collot d'Herbois, som Tønderen til alle Uroligheder, Landet uden videre Proces. De Medlemmer af Bergparnet, som satte sig imod dette Decret, bleve strax dømte til at bringes til Ham i Piccardiet. Folket, som under denne Forhandling var bleven stemt igien til Conventens Beste, forlanger dog nu saavel de Deputertes som Arrestertes Hoveder, og vil at de i det mindste Sal overleveres til RevolutionsTribunalet. Endnu i Forgaars var ingen af dem skaffet bort. Folket havde anholdt dem alle. Barrere var i Forgaars de han vilde reise næsten bleven myrdet. Billand de Varen, nes blev anholdt i Cordelier Gaden. Han er vel endnu ikke afreist, men hans Søger staae derfor ikke paa en bedre Fod. Leonhard Bourdon, som befinder sig blant de arresterte Jacobinere, blev af Sectionen Gravilliers, hvor han boer, taget i Beskyttelse. Den erklærede at han endnu ikke havde mistet dens Tillid, og at den ikke vilde lade ham afreise. Strax lod Pichearn slaae Generalmarch og alle Sectionerne marchere imod Gravilliers Sectionen. Denne blev nu han ge, og bragte Leonhard Bourdon med bundne Hænder og Fødder til Sikkerheds=Commissionen. Mange Deputerte vilde forrige Nat snige sig igiennem Barriererne, men den var allerede giver Ordre, at ikke lade nogen passere, og de Deputerte bleve tilbageviste.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Paris er erklæret i Beleiringsstand. Alt Korn i Naboelauget bliver nu opbudet, og Forpagterne, som ikke vilde sælge det uden for Guld, maae nu levere det for Assignater. General Pich gru har i Gaar holdt en Tale til Holket paa Carousselpladsen og vundet Alles Hierter. Sieyes har forfærdiget Planen, hvis Udførelse ophøier Conventen til sin Værdighed. Borgerskabet staaer endnu under Vaaben, men hele Paris er rolig. E. Sk. De Deputerte, som ere blevne forviste og i Forgaars bleve anholdte af Folket ere om Natten til den 3die hujus afreiste. Conventen har befalet General Pichegru, at haandhæve af al Magt Decretet mod disse Deputerte. Dobsent, Præsident i den sidste Revolutionsret, er bleven arresteret, og det samme skal skee med endnu nogle og 20 Convinsdeputerte. - Fra Vinder er indløben den Eftertetning, at Stofflet tager allevegne Flugten, og at Vendeeer skiænket Republiken tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-04-20
Wien, den 4de April. J Følge Efterretninger fra Constantinopel har Thronkrigen i Persien endnu bestandig vedvaret hidindtil. Ali Chan, en af Thronsøgerne, er faldt sin Overvinder Muhamed Chan, i Hænderne, som har ladet hans Øinestikke ud og sætte ham i Fængsel. Ogsaa en af de andre Thronsøgeres Skatte bestaaende af de største og kostbareste Diamanter, ere faldne Seierherren i Hænderne. - Det Keiserlige SkatkommerConstantinopel har inddraget alle Jussuph Paschals Lehnsgodser, hvoraf man slutter at den forrige Storvisidenten er død eller falden i Unaade.