JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-05
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Fredagen den 14de December næstk., i Moesgaards Storskov afholdt Auction over en Deel Bøgetræer paa Roden, hvoraf nogle tillige ere tjenlige som Gavntræe, Lysthavende ville møde Form. Kl. 10 ved Gaarden, hvor Auctionen begynder. Hads a Ring Herreds Contoir, den 29de Nov. 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-05
Rettelse. J Avisen No. 169, 3die Side, 1ste Spalte, 19de og 20de Linie staaer, hvorved han blev lukket inde, istedetfor at der skulde staae: hvorved han blev lukket ude, som herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
No 198. Fredagen. den 7de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Nyheder fra Udlandet. Hele den russiske Flaade concentrerer sig i denne Tid ved Odessa. Den vil, efter Beretninger herfra, komme til at bestaae af 26 Linieskibe og 64 mindre Krigsfartøier. Man forsikkrede, at denne Flaade, der skal stilles under Admiral Lazarews Overkommando, skal endnu før Aarets Slutning løbe ud derfra. Det bekræftes, at Russerne have lidt et meget stort Nederlag, tilføiet dem af Tscherkesserne i Forening med Lesghier og Turkomaner. Men endnu værre er det, at der i den russiske Armee i Georgien, som og ved Kaukasus og det sorte Hav, grasserer en saa ødelæggende epidemisk Feber, at disse Armeer ere smeltede sammen fra 80,000 Md. til 48,000 Ogsaa i Krimmei Særdeleshed omkring Sebastopol, er der udbrudt nogle meget smitsomme Sygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Fra Petersborg og Warschau haves ikke andre Efterretninger end Rygter og Reisendes Udsagn. Jfølge disse skulle ogsaa, foruden de talrigt indvandrede Emissairer, et betydeligt Antal af Landets egne Jndvaanere være indviklede i den opdagede Sammensværgelse. J Willna allene ere blevne arresterede 15 Grundeiere, hvis samtlige Eiendomme ere blevne seqvestrerede. Blandt disse befinde sig den som Skribent og Prædikant berømte Trinkowski. Keiseren er reist til Moskau, ledsaget af sin tilkommende Svigersøn, Hertugen af Leuchtenberg. Storfyrstinde Olga er bleven forlovet med Arveprindsen af Ras sau, og Storfyrst=Thronfølgeren (der endnu bruger, Druekuren) med en würtembergsk Prindsesse. Fra Posen meldes (af Privatbreve i franske Aviser) at Deeltagerne i den i Rusland opdagede Sammensværgelse hørte næsten alle til det høie Aristokratie, hvoriblandt 30 Garde-Officerer. De Sammensvorne stode i Forbindelse med en Mængde Misfornøiede i Polen. Planen havde været meget nær sit Udbrud, men blev opdaget ved en af de Sammensvorne selv. Den hele Sag undertrykkes nu i største Stilhed, og de Skyldige sendes enten til Siberien, eller det kankasiske Armeekorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Nordamerika er nu en Skueplads for Sammensværgelser og Oprør, der gaae igjennem alle de Stater som støde op til de brittiske Kolonier, og som ved Vinterens Komme forventes at ville bryde ud imod disse i et stort Røverkorstog. Saaledes fortælles i et Blad fra Toronto, at Kolonialbestyrelsen havde fra de paalideligste Kilder modtaget Underretning om, at en udstrakt Sammensværgelse fandt Sted langs med den hele amerikanske Grændse fra Vermont til Michigan, og at man agtede, ufortøvet at gjøre Jndfald i de brittiske Besiddelser. Jkke mindre end 40,000 Jndivider skulde have forenet sig ved høitidelige Eder, og den eneste Løn de forlangte, var uindskrænket Tilladelse til at plyndre Der trække tykke Skyer sammen paa den politiske Horizont, og den mørkeste Novembertaage kan ikke være mere uigjennemtrængelig end de Forudsigelser som læses i denne Tid i de engelske Aviser: Crisen staaer forhaanden!" siger Standard. "Slaae nu et Slag, eller aldrig!" brøler Times. "Passes der nu ikke paa, raaber Herald: da vil Jordens største Rige være redningsløst forloren." Anledningen til alle disse Udraab er den Erklæring som den russiske Minister i Constantinopel skulde have tilstillet Sultanen, nemlig at Tractaten med England vilde blive anseet som en Krigserklæring mod Rusland. "Mange ville rigtignok ikke troe det muligt (hedder det fremdeles i engelske Aviser, at Rusland vilde saaledes comprommittere sig. Rimeligt er det, at Rusland vil anstrænge alle sine Kræfter for at forhindre at denne Tractat ikke bliver ratificeret af Sultanen, men at sende ham en saadan Trusel vilde dog være et altfor yderligt Skridt. Belavet bør man imidlertid være paa Alt." Temmelig vist er det – tilføies der – at den tyrkiske Flaades Tilbagekaldelse til Dardanellerne er en Følge af Ruslands Trusler. Engelland maa optræde med Kraft, hvis Porten skal holde sig paa den af samme betraadte nye Bane."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Mellem den tyrkiske og den brittiske Flaade er den venskabeligste Forstaaelse. Medens begge Eskadrer laae ved Vurla bragte et brittisk Dampskib, som førte den tyrkiske Halvmaane ved Siden af det engelske Flag, Admiral Stopford og Kapudan Paska ind til Smyrna, hvor de modtoges med Kanonsalutering og mange Festligheder. Kort efter blev den brittiske Admiral og alle hans Officerer beværtede af Kapudan=Paska, og atter nogle Dage derefter gjorde Englænderne Giengield. Kapudan=Paska uddeelte kostbare Foræringer til de brittiske Officerer, til Admiralen en Pibe af 2000 Colonaters Værdie. Ja Venskabet er endog gaaet saavidt, at han har tilbudt en engelsk Capt. Walker Kommanden over det tyrkiske Linieskib "Sultan Mahmud paa 130 Kanoner, hvortil han har erklæret sig villig, naar hans Regjering vil tillade det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
London's Gadehjørner ere i denne Tid bedækkede med opslagne Placater, hvori Matroser og Skibsdrenge opfordres til at tage Tjeneste paa Flaaden. Betingelserne ere meget fordeelagtige: 34 Shill. Hyr om Maaneden, uden Afkortning for Sygdom, Permission, Skibbrud eller Fangenskab; Optagelse i Greenwich Hospital i Tilfælde af Saar eller fortrinlig Tjeneste; Afsked og 5 Aar; osv. J Forbindelse med denne Hverving staaer Udrustningen af et betydeligt Antal Krigskibe af alle Størrelser. Ogsaa rekrutteres der stærkt til Marinesoldaternes Korps. J disse Dage lader Regjeringen bortlicitere en Leverance af 100,000 togtredivepundige Kanonkugler. Dronningen af Spaniens General van Halen har aabnet en Underhandling med Cabrera for om muligt at sætte en Grændse for det gjensidige gyselige Myrderi af Fangerne. Han har truet med, at hvis Cabrera ikke snart hører op dermed, vil han udøve Repressalier paa 10,000 karlistiske Fanger, Endnu var der ikke bleven svaret derpaa, og imidlertid fortsættes Menneskeslagteriet i Valencia, Alicante, Saragossa, osv. Blandt 15 nylig i sidstnævnte Stad skudte Underofficerer befandtes ikke færre end 7 at være Munke. J Valencia er Pardinas bleven henrettet tilligemed en heel Deel andre christiniske Officerer. - Det hedder nu atter, at Rusland, Østerrig og Preussen, have lovet at ville anerkjende D. Carlos saasnart han er i Besiddelse af Bilbao, Burgos eller en af de andre vigtige spanske Stæder, og der har opslaaet sin Residents. En stor karlistisk Armee var nu paa Marschen til Bilbao, til hvi Undsætning Espartero var brudt op. Det nye Ministerium i Madrid, med Hertugen af Frias i Spidsen, vil nu gjøre det sidste Forsøg paa at redde Spanien, ved Hjelp fra Udlandet. At tænke paa Forliig mellem D. Carlos og Christine skal ikke være muligt siden Prindsessen af Beiras Ankomst til Leiren. Hun skal have reentud erklæret : enten "Seier eller Død! Dronning Christines Yndling: Gardeofficeren Kammerherre Munnoz, har med engelsk Pas forladt Madrid. Til de Cortes var der kommet en høist exalteret Adresse fra Madrids Nationalgarde, om at formaae Dronningen til at kalde Prinds Ludvig Napoleon til Spanien, og gjøre ham til Chef for hele den spanske Nationalgarde. - De nyeste Efterretninger fra Spanien melde om en Folkeopstand i Sevilla. Generalkapt. var marscheret mod Staden, hvis Jndvaanere have sat en Priis paa hans Hoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
J Alicante havde man atter skudt 19 fangne carlistiske Underofficerer, og i Valencia havde 56 Fanger havt den samme skrækkelige Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
J Frankrigs Nordprovindser er der i dette Øieblik store Troppebevægelser og mange Garnisonsforandringer. Jsær afsendes betydeligt Artillerie til den belgiske Grændse. Paa Børsen i Paris taltes den 26de Novbr. om, at Hr. Thiers havde faaet i Commission at foreslaae Kongen et nyt Ministerium, hvilket tillige bragte paa den Formodning, at der dog endnu kunde skee en Jntervention i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Chefen for den Pariser Nationalgarde, Grev Lo hau, er død, 68 Aar gl. Hans Sygdom var Gigt, der endte med Brystbetændelse. Han efterlader sig ingen Børn. Hans Enke er første Æresdame hos Kronprindsessen. Grev Lohan (Hans egentlige Navn var Mouton) havde tjent sig og fra simpel Soldat. Hans Fader havde været Bager i en lille By i Departementet Meurthe. Alle sine Grader havde han erhvervet sig paa Valpladsen. Napoleon havde sagt, at Jngen vidste saaledes at maneuvrere med et Regiment som Lobau, og tilføiet med Stolthed: "Mit Faar er en Løve!"De hollandsk belgiske Stridigheder faae nu igjen et alvorligt Udseende. Hvis ikke Frankrig hedder det i Amsterdams Handelsblad fra London – beqvemmer sig til at føie de øvrige Conferentsmagters Beslutning, og Tvisten mellem Belgien og Holland, ikke saaledes vil kunne jævnes, vil Conferentsen vorde opløst og Tydskland haandthæve Forbundsretten: fordrive Belgierne fra Luxemburg, ligemeget om Frankrig giver sit Samtykke eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
De Franskes Konge sætter for Øieblikket al fin Indflydelse hos de nordiske Magter i Bevægelse, for at afholde dem fra en overilet Jndblanding i de belgiske Stridigheder. Han opfordrer dem indstændigt til at tøve endnu en Tidlang og lade den nærværende Gjæringstilstand i Belgien først fordunste. Han har tillige hentydet paa den Nødvendighed, hvori han muligt kunde blive sat, at maatte tage Forholdsregler, beregnede paa at vække det franske Folks krigerske Tilbøieligheder, hvilke han ligesaameget som de Andre have Grund til at befrygte. Hidtil har Keiser Nicolaus og Kongen af Preussen (hedder det) været døv for alle disse Grunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Vort Lands Fremtid - hedder det fra Brüssel- er aldeles afhængig af Frankrigs Holdning. Man fortæller her, at Preussen skal i London have ladet protocollere den Erklæring, at Luxemburg maa for ingen Priis blive belgisk. Kong Leopold her derfor strax sendt sin Adjutant til London, og vil selv efter hans Tilbagekomst gjøre en ny Reise til Paris, forat æske Ludvig Philips bestemte Erklæring for eller imod Belgien. Jmidlertid forsømmes ikke noget for at opvække den almindelige Enthusiasme. Fra alle Kanter af Landet høres om Rustninger, og det lader, som man vil belave sig paa det Yderste. Alle Conseriberede ere indkaldte, den fra Revolutionstiden bekjendte General Niellon (forhen Skuespiller) er bleven tilbudt en Kommando, osv. J Amsterdam vilde man vide, at Østerrig og Preussen havde kaldt deres Gesandter fra Brüssel, og at preussiske Tropper stode i Begreb med at occupere det omtvistede Forbunds gebeet. Ogsaa Østerrig har nu, ligesom Frankrig, er klæret sig villig til at tiltræde den mellem England og Porten afsluttede Handelstractat, der saa gandske egner sig til at sætte en Dæmning for den Frygt, at Rusland vil gribe for vidt omkring sig. Ogsaa er det af Vigtighed, at Sultanen vil anlægge Militair colonier i Albanien, ved Donauen, i Bulgarien, Natolien, og ved det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Kongen af Hannover har afslaaet Forbundsdagens Forlangende om at opgive de Grunde, der have foranlediget ham til at omstøde den hannoveranskStatsforfatning. Herpaa skulle Hofferne i Wien og Berlin have tilstillet Kongen nogle temmelig alvorlige Noter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Om Jldebranden i Drammen haves nu en off ciel Rapport fra Amtmand Blom: Jlden var udbrudt saa voldsomt, at der 1/4 Time efter Signaleallerede stod 4 Huse i Brand. Dens første Udbrud havde været hos Kbmd. Chr. Holst, ovenfor det saakaldte øvre Sund paa Bragernæs. Jldfunkerne fløi over den største Deel af Byen udenfor nordre Sund det frygtelige Jldhav havde udviklet en stærk Vind og den lange Række høie toetages Huse gav en fast utaalelig Hede. Den sammenhængende Række af Huse nedover maatte abandoneres, lige indtil KbidAanonsens Have. J 5 Timer bleve 20 tildeels større Gaarde lagte i Aske. Hvor Jlden først udbrød, blev fast Intet af Jndbo eller Varer reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Fædrelandet. Khvn., den 3die Decbr. Hs. K. H. Prinds Christian med høie Gemalinde ankom hertil i Løverdags. S. D. Eftermiddag saae det høie Par Thorwaldsen hos sig, og næste Formiddag modtag Hs. K. H. samtlige Medlemmer af Kunstacademiet til Audients.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Atter er en udmærket musikalsk Kunstner, Flautisten Hr. Krestner, indtruffen hertil, og har erholdt Tilladelse til at give en offentlig Concert. Han er en Elev af den berømte Drouet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
En Person, der er anholdt for Tyverier, for det meeste begaaede paa offentlige Steder, saasom paa Theatret, paa Bevertningssteder og desl. er iblandt Andet funden i Besiddelse af en Mængde Sager, hvortil ingen Eiere vides, og som nu oplyses af Politiet. Jblandt hans Oplag findes saaledes Cheniller, Frakker, Kjoler, Hatte, Tørklæder, Handsker, Kaaber, Stokke, Paraplyer, Sporer, Nøgler, Pibehoveder osv. Manden synes at have drevet Professionen, i det Store. Worm havde endnu Dagen før sin Henrettelse skrevet et Digt til Thorwaldsen, i Anledning af denne store Kunstners Fødselsdag. At han har skrevet det selv, er Hr. Visby Borgen for. Det ene Vers slutter saaledes: Ak! saa skal jeg aldrig, aldrig skue Danmark Stolthed og Europas Lyst, Thi i Morgen slukkes Livets Lue J mit unge angerfulde Bryst." Og Digtet slutter med følgende Stropher: Gud mit sønderbrudte Leer omforme, Til en bedre Skabning, reen og from, Paa et Sted, hvor ingen vrede Storme Atter kaste Dig Dit billed om, Sallig, lykkelig jeg da vil tænke Paa den største Kunstner, Jorden bar. Da Du løste mig af Støvets Lænke, Gud, Du dog en større Kunstner var." Sikkert vil Thorwaldsen ikke uden Rørelse have modtaget denne Hylding fra en Ulykkelig, der endnu faa Timer før sin Død kunde have en saadan Sands for hans Herlighed. Rygtet siger (fortæller den Frifindede, hvad vi dog ikke antage for sandt, at Th. skal have yttret, at hvis Worm var bleven benaadet, vilde han taget ham med sig til Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
- Bulletin Khvn., den 30te Novbr. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Ogsaa her i Kjøbenhavn have Generalerne Boreas og Frost, der føre Overcommanden over Nordens samtlige Tropper, en Tid ligget i Qvarteer, dog ikke uden mange Indvendinger og Forhandelser fra Almuens Side, men ifølge høiere Ordre bleve Fæstningsportene aabnede, og al mulig Artighed bevistes de fremmede Officerer ved hyppige Indbydelser til Baller og Assembleer. Ole Bull gav saaledes flere Concerter under deres Nærværelse, Den 29de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 3 modtoge imidlertid Boreas og Frost følgende Depesche fra Hyemden Moccerviin, Keiser og Selvhersker over hele Norden: "Vore Tropper have at forlade Kjøbenhavn og Sjælland indtil videre, da en betydelig Flaade fra Vesten under Admiral Taages Commando nærmer sig for fulde Seil og 6 Legioner Kjernetropper fra Syden fremrykke i Jilmarscher med General de Regn og hans heeltemodige Elskerinde, Frøken de Tø, i Spidsen. Saaledes er da hele Sielland for Øieblikket befriet for denne besværlige Indqvartering, og muligen har ogsaa den Afdeling af exercitus borealis, der havde besat Horsens By og Omegn, ifølge en lignende Ordre trukket sig tilbage. (Hs. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Odense, den 4de Decbr. Som bekjendt existere der tvende Violinister, som have erholdt Navnkundighed over alle Andre, og af hvilke Europas Syden. frembragte den Ene, og dets høie Norden den Anden: Paganini og Ole Bull. Den Sidstnævnte af disse berømte Tonekunstnere er iaftes ankommen hertil, og agter imorgen Aften at give en Concert paa Raadhuussalen, ved hvilken han ikke alene udfører, et Par af sine egne meest bekjendte Compositioner, men ogsaa et Nummer af Paganini. Med Glæde kunne vi tilføie, at Hr. Bull føler sig nu næsten fuldkommen restitueret efter sin Sygdom i Kjøbenhavn, saa at man kan vente, at han her atter vil kunne optræde i sin fulde Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Aarhuus. Ved Bondebyen Allelev i Lyngbye Sogn (imellem Grenaae og Ebeltoft) fandtes forleden i i en Mark, et Bøsseskud fra Byen, ved at grave en Kulle til Kartofler, et heelt og holdent menneskeligt Skelet, saavidt man kunde skjelne af en høitvoxen Mandsperson. Ved dette Fund kom Byens Folk i Erindring om, at der sammesteds, for 18 Aar siden, var pludseligt forsvundet en Person, der nylig var kommen hjem fra Holsteen, hvor han havde tjent sig en Deel Penge, og nu var taget indtil en Søster, som, skjøndt mistænkt, dog frifandtes gand skee. Denne Søster lever endnu der i Byen, og er 80 Aar, gammel. Det Passerede er meldt til Øvrigheden, som har taget den Gamle i nyt Forhør, paa hvis Udfald man naturligviis er i en spændt Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Ved Tallotteriets 1345de Trækning i Altona udkom: No. 41. 90. 64. 80. 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 9de dennes afholdes i Selskabet Polyhymnia" et af de for denne Vinter bestemte smaa Baller, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsbillet hos een af Undertegnede, a 1 Rbd. pro person. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 3die December 1838. H. Meulengracht jun. H. Ree. Overslaget, tilligemed Ligningen over samtlige Afgifter til Aarhuus Commune for 1839 er nu henlagt til Eftersyn paa Raadstuen, i 3 Uger fra den 29de dennes. Vedkommende vilde behage at melde dem hos Raadstue bud Thornbye. Aarhuus Raadhuus, den 26de Novbr. 1838. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Torsdagen den 13de Decbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen, afholdt Auction i Gaarden No. 43. paa Skolegaden, hvor da bortsælges: Mahg. Speile, Skatoller, Dragkister, 8tedags Stueuhre, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, en Kobber Grukjedel paa 2 Tønders Rum, et Mahognie Klædeskab, en Vienervogn og Postvogn, et Skibsseil, med meget mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 7de Decbr. 1838. Fleischer. 1ste Classe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
De i denne Classe min Agentur tilfaldne Gevinster, ere vunden paa No. 4955, 4975, 6565, 6568, 6576. Til 2den Classe, som trækkes den 19de ds., bringes herved Fornyelsen behageligst i Erindring. Nye Lodsedler kunne erholdes. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Med en belydelig Deel nye, smagfulde og billige Varer, hvoriblandt mange Ting passende til Jule- og Nytaarsgaver, er mit Loger i denne Tid bleven forsynet, og flere nye Vare ventes i denne Uge undværts fra Udlandet. F. C. Döcker. L. M. Svaneskind, i alenviis bekommes hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. I Henhold til min Annonce i Veile Avis den 15de Octbr. d. A., hvori jeg foreløbigen anbefalede mit nye Establissement, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mit Lager, da jeg nu er forsynet med alle Slags Urtekram=, Maler= og Farvevarer; Jernvarer, bestaaende i : alt Haandværktøi, Stænger, Trenser, Stigbøiler, Spænder a. for Sadelmagere, Søm, Laase, Hængsler af Jern og Messing, Caffetromler, fine engelske og simple Knive og Gafler, Lommeknive, Penneknive, Saxe, Staal Skriver penne fra 3 Ls. til 24 Ls. Dusinet paa eet Kort med een Holder, extra fiint og stærkt Sweizer=Krudt, Knaldhætter, Patenthagel, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Gode Vine til de billigste Priser saavel paa Flasker som i Ankere, Glasvarer og Steentøi, disse tvende Deele ville efter Nytaar blive betydeligen forøgede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Enhver vil finde at jeg ved al tage Alt direkte fra den første Haand, er istand til at tilfredsstille alle billige Fordringer. Hvo som kjøber i dusinviis eller i Partier nyder Rabat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Af en megen god Slags fortinnede Jern Koge=Kar, samt Theekjedler af samme Slags, befinder sig Prøver hos mig, hvorefter jeg imodtager Bestillinger. For at forebygge enhver Feiltagelse, maa jeg bemærke, at jeg boer ved Nørre=Port hos Hr. Skomager Haslund, ligeoverfor Hospitalet. Veile, den 1ste December 1838. C. Hinrichsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Udsalg af uldne Vare, bestaaende af saavel Dame, som Herre=Strømper, Under trøier, m.m., fra den for sit smukke og durable Fabrikata bekjendte Strømpefabrik i Veile, som Alt sælges til særdeles billige Priser hos O. Byberg. Fredericia, den 1ste December 1838. Heste-Huder, kjøbes og betales som sædvanlig med den høieste Priis af 3. J. Levy, Søndergade No. 100 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Vadmel modtages til Stampning af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Nogle Hundrede Lispund Rughalm kjøbes af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Hos Snedker Mundt Enke paa Middelgade staaer bestandig færdige Ligkister til Salg til billige Priser. 100 Rbd. ønskes tillaans paa 1 Aar. Betryggende Sikkerhed kan stilles. De herpaa Reflecterende ville behage at afgive en billet mærket 100 paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
NB. Dersom en aldrende Kirkesanger og Skolelærer i en frugtbar Egn af Jylland skulde være tilbøielig til mod en passende Godtgjørelse at afstaae sit Embede til en duelig Seminarist, saa bedes han i et franke ret Brev, mærket J. K. D., at indsende de fornødne Efterretninger til denne Tidendes Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
En Dreng af honette Forældre, helst fra Landet, som regner og skriver godt, kan strax blive antaget i Handelslære. Adressekontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Om den saakaldte kloge svenske Pige: Anne Jønsdatter i Skaane, tilligemed Efterretninger og Fortællinger og flere Syge som hun har helbredet. Faaes for 1 Mk. hos Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
Hermed et Følgeblad. Fölge-Blad til arhuus Stiftstidende. Fredagen den 7de December 1838. Andet Jndlæg i Sagen imod Stænder=Deputeret, Kammerraad Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-07
(Forlangt Jndrykkelse). hidtil har jeg kun svaret eengang paa ethvert imod mig rettet Angreb, og Hr. Kammerraad Christensens skyldigste Svar i dette Blads Nr. 181 kunde ikke foranledige mig til at fravige min Sædvane, naar ikke en meget mærkelig Omstændighed gjorde mig saadant til Pligt. Det, hvorom der i denne Sag handles, er, at Hr. Kammerraaden i Stændersalen har paastaaet, at det Kongelige Danske Cancellie, paa Grund af en af mig afgiven Erklæring, har meddeelt Eieren af Horsens Veirmølle en udvidet Mølleret, hvorved Bygholms Mølle, der havde et Slags udelukken. de Maleret for Horsens Bye, i den Grad er bleven krænket i sine Rettigheder, at den Kongelige Kasse, som eiede Møllen, maatte eftergive Forpagteren 1200 Rbd. aarligen eller Renten af 30,000 Rbd. J denne Anledning har jeg i min fornødne Erklæring, foruden at vise, at saa at sige aldeles Jntet i Hr. Kammerraadens Fremstilling af Sagen har stemmet med de virkelige Forhold, oplyst og beviist, at min rigtige og aabne Paategning paa Ansøgningen ikke har foranlediget eller har kunnet foranledige bemeldte Tab, fordi hiin Eneret for Bygholms Mølle ikke har existeret, og at derfor Tabet, om det kunde siges at have fundet Sted, hidrører fra, at BygholmsMølle urigtigen er bleven bortforpagtet med en Rettighed, hvoraf den ikke var i Besiddelse.