JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Tirsdagen den 19de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver Gaarden Petersminde, afgangne Kammerraad Terndrups og efterlevende Enkes fælleds Bo tilhørende, med tilliggende Jorder af Hartkorn ny Matricul 13 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., Skovskyld 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., ved 5te Auction opraabt til absolut Bortsalg. Conditionerne erfares ved Auctionen, der afholdes paa Gaarden, og ere, tilligemed Kort over Eiendommen, forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes til at møde. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 26de October 1844. Rosenstand. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter Gaardmand Jens Andersens Hustrue, Johanne Hansdatter, af Linneballe, blive Boets samtlige Eiendomme, nemlig: a) Stervbogaarden i Linneballe af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb. med tilhørende Tiender; b) En Parcel af Søren Nielsens Gaard i Linneballe af Hartkorn 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 1/2 Alb.; c) En Ditto N 3 paa Førstballe Mark af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb. med tilhørende Kongetiende; d) Kirkejord af Linneballe Sogns Kirketiende, Hartkorn 1 Skp. 1 Alb., stillede til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Løverdagen den 16de November førstkommende, Formiddag Kl. 10 1/2. Bygningerne bestaae af 38 Fag Huus, deels Grundmuur, deels Egebindingsværk, og ere vel vedligeholdte. Jorderne, sandblandet Muld, paa nogle Steder med Leer-Underlag, udgjøre c. 120 Tdr. Land. Leer findes i Overflødighed og er af saadan Beskaffenhed at et Teglværk, hvortil den betydelige Skov afgiver fornøden Jldebrændsel, kan drives med Fordeel. Den aarlige Havl er 20 a 25 Læs, og i Jorderne er i dette Efteraar nedlagt c. 9 Tdr. Rug; den nuværende Besætning: 2 Heste, 20 Stkr. Hornqvæg og 50 Faar, og Lam. Denne, 3 1/2 Miil fra Veile beliggende, Eiendom paavises af Enkemanden. Conditioner og Adkomst=Documenter ere til Eftersyn paa mit Contoir. Herredscontoiret i Veile, den 26de October 1844. O. M. Hersleb, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Creditorerne i Boet efter afgangne Jndsidder Hans Knudsen af Høiberg Mølle, Elsborg Sogn, Lysgaard Herred, indkaldes herved overeensstemmende med Placat, 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 10de October 1844. Holm. Musik-Jnstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Den høiere musikalske Retning, som i de senere Aar har begyndt at vise sig i vore Provindstæder, og den Trang til fleersidig dannede Musikere, der som en Følge heraf maa blive større og større, har bragt mig paa den Tanke, at jeg maaskee kunde komme et Ønske imode ved at oprette et Jnstitut, hvori unge Mennesker med Anlæg kunde lære Alt hvad der udfordres til at kunne uddanne og sammenholde de musikalske Kræfter i en Provindsby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
J andre Lande (især i Tydskland) var det allerede længe en Fornødenhed i Byernes selskabelige Organisation, at man ved forenede Sang og Jnstrumentalløvelser under en duelig Dirigent gjorde Musiken til et nydelsesrigt Foreningspunkt, hvorved alle Kræfter kunde medvirke og saaledes føre til et Resultat, medens indtil for faa Aar siden den musikalske Stræben hos os meest yttrede sig i Enkeltes isolerede Øvelser, der sædvanlig endtes med Ligegyldighed, naar alvorligere Livsforhold gjorde Fordring paa Tidens Anvendelse, og aldrig eller idetmindste meget sjeldent ledte til noget Resultat. Oprettelsen af flere Sangforeninger i de senere Aar viser imidlertid, at man allerede føler Trangen til at gjøre en langt bedre Anvendelse af de Kræfter, der jo findes overalt og kun behøve Udvikling; mendesværre findes der saa faa Musikere, hvis Dannelse er saa fleersidig, at de kunne virke i alle Retninger, og da jeg nylig blev spurgt tilraads i et saadant Tilfælde, vidste jeg med min bedste Villie ikke en Eneste (de Faa undtagne, der allerede have erhvervet sig en sikkrere fast Stilling i Hovedstaden, der kunde paatage sig en saadan Post, en naturlig Følge deraf at vi endnu aldrig have havt noget Nationalinstitut for Musik, og den musikalske Dannelse saaledes fordetmeste er autodidaktisk og beroet paa saa mange Tilfældigheder. Da nu Trangen til saadanne Musikere vil blive større og større (i en af vore største Provindsbyer er f. Ex. en Sangforening med meget gode Kræfter næsten opløst formedelst Mangel paa en Dirigent) og en saadan Stilling jo maa blive saameget ønskeligere, da jo de ældre (fast ansatte Musikere efterhaanden maae vige Pladsen for yngre, og endelig - da Musikens Fremme som Middel til Folkedannelsen altid har været og vil blive min Yndlingsgjenstand, saa har jeg ikke betænkt mig paa at udstæde denne Opfordring, i det Haab, at man med Hensyn til mine tidligere musikalske Bestræbelser vilde have den Tillid og Tro til mig, at jeg handler af en oprigtig Jver for Sagen, som jeg haaber at beholde endnu i mange Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Eleverne skulle lære Claveer og Orgel, Sang, Violin og Composition (hvorunder indbefattes Øvelse i at arrangere Musik for Sang og Jnstrumenter) som Hovedgjenstande, Virtuositet i mindre eller større Grad vil jo hero paa individuelle Anlæg og særdeles Flid. Underordnede Gjenstande blive de øvrige Stryge Jnstrumenter, Fløite, Clarinet og Blikinstrumenter (især Ventilinstrumenterne). Ved en her oprettet Sangforening, for hvilken vi have Grund til at nære de bedste Forhaabninger, ville Eleverne saavel faae Leilighed til at øve sig i Chorinstruction, som til at prøve Virkningen af heldigere Forsøg i Compositionen, – og dersom Jnstitutet skulde blive nogenlunde talrig besøgt, vil der jo ogsaa med Tiden blive Anledning til combinerede Jnstrumentalovelser, i Forening med de Dillettant Kræfter, som allerede ere tilstede. Eleverne maa, ligesom ved Latinskolerne, anbringes hos Byens Familier (her vil det kunne skee for omtrent 100 aarligen, dog saaledes at jeg betinger mig Ret til at have et kjærligt Tilsyn med deres Flid og Opførsel. Som Honorar forlanger jeg kun 80 aarligen for enhver Elevs Underviisning i alle Gjenstande, – dog skulle de tillige være forpligtede til, uden Betaling at spille til Dands ved alle offentlige Baller og i Familier, hvor jeg selv spiller med (hvilket jo desuden er en nødvendig Øvelse, da de jo maa tragte efter at faae en Stilling, som medfører saadanne Forretninger), og det i deres hele Læretid, der contractmæssigen maa betinges til idetmindste 3 Aar. En taalelig god Violin, en Fløite og en Clarinet (begge med behørige Klapper) maa enhver Elev selv eie, kunde derimod flere Elever anbringes i eet Huus, vilde eet Pianoforte være tilstrækkeligt til fælleds Brug. Paa Forlangende kan jeg producere Attester for min praktiske Kjendskab til de fleste Jnstrumenter fra det kongelige Capels første Medlemmer. Forældre og Foresatte, der maatte have Lyst til at komme min Plan imode, ville behage, snarest muligt at henvende sig i portofrie Breve til mig. Horsens, den 26de October 1844. Muth Rasmussen. Næst at takke min Gud, der i den rædselsfulde Natved Jldebranden sidst i min Naboes Gaard, har holdt sin beskjærmende Haand over mig og Mine, takker jeg de ædeltfølende Mennesker, som ved denne Leilighed i Farens og Nødens Stund har viist mig deres Menneskekierlighed. Aarhuus, den 28de October 1844. A. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Tobak-Udsalg. For mine ærede Lunder tillader jeg mig herved at bekjendtgjöre, at jeg hos dHrr. Röse & Gerdes i Aarhuus har etableret et Lager af alle mine Fabricata i Rög-, Snuus- og Skraae Tobak, saavelsom alle Sorter Cigarer, der til dHrr. Handlende leveres til de samme Priser, som fra min Fabrik heri Byen. Horsens, den 12te October 1844. Ludvig Hagemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
At Undertegnede er fraflyttet min hidtil havte Bopæl paa denne Byes Vestergade og boer nu i Hr. Farver Vaarsøes Gaard No 653 i samme Gade, skraaes over for min forrige Bopæl, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, idet jeg derhos anbefaler mig fremdeles til Reparationers Udførelse, ligesom min Boutik og stedse er forsynet med et godt Assortiment af saavel fine som ordinaire Lommeuhre til billige Priser. Aarhuus, den 21de October 1844. C. M. Wendelboe, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Da jeg, nylig ankommen fra Hovedstaden, har etableret mig her i Byen som Dreiermester, har jeg den Ære at anbefale mig til alle de til Dreierprofessionen henhørende Arbeider. Skruer af udmærket Snit, og i alle Størrelser, leveres billige; tillige er min Boutik forsynet med endeel Kunstdreierarbeider i nyeste Smag, samt fine polerede Spinderokke. Min Flid skal stedse være, at erhverve mig de Æredes Tilfredshed, der ville forunde mig deres Arbeide og Handel. Min Bopæl er paa Studsgade. ærbødigst D. P. Schmidt, Dreiermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Sammesteds kan en Dreng af god Opdragelse strax blive antagen i Lære, – eller en Forbundter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Efterat jeg Undertegnede, der har lært Uhrmagerkunsten i Kjøbenhavn, og derpaa aflagt Prøve, hvorpaa jeg har vundet Borgerskab her i Byen, har, for end mere at uddanne mig i Faget, reist udenlands, og nu er traadt i Compagnie med min Broder, tillade vi os at anbefale os i denne Egenskab, og modtage vi alt muligt Reparations arbeide, ligesom vi modtage Bestilling af nye Uhre af forskjellige Constructioner, af vort eget Arbeide; vi anbefale os tillige med et velassorteret Oplag af fine Herre og Dame, Guld-og Sølv Cylinder=Uhre, og andre Uhre, Taffel og Stue-Uhre, samt 8te Dags bornholmske Stueuhre, stemplede og ustemplede; vi ere tillige forsynede med fine flade Cylinderglas og andre Uhrglas. Aarhuus, den 1ste October 1844. P. Schmidt 8 Stougaard, boende paa det lille Torv Na 268.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
J Forbindelse hermed tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg tillige er Uhr=Futeralmager, og kan forfærdige Guld-og Sølv-Uhrkasser, som jeg tidligere ved Prøve under Magistratens beskikkede Opsyn har beviist, og som jeg ved Understøttelse end mere har søgt at uddanne mig i. P. Schmidt Stongaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Undertegnede tillader sig herved at bekjendtgjöre, at da min Sön, Carl Lüster, der i nogle Aar har opholdt sig i Udlandet og arbeidet paa flere store Værksteder, senest hos Hofguldsmeden i Berlin, nu er hjemkommen, seer jeg mig istand til at modtage Bestilling paa alt Guld- og Sölv-Arbeide, saavel i det Større som i det Mindre, og lover at levere samme solid og smagfuldt i nyeste Facon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
At jeg har bemyndiget bemeldte min Sön til at afslutte Handel saavel i Kjöb som i Salg, samt til at modtage de Bestillinger, jeg maatte beæres med, med samme Gyldighed, som det var skeet af mig selv, er jeg derhos saa fri at bemærke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Ligeledes tillader jeg mig at anbefale min Boutik, der nu stedse er vel forsynet med et smagfuldt Udvalg af saavel Guld- som Sölv-Arbeide til billige Priser. Aarhus, den 16de October 1844. E. O. Lüster, Guld- og Sölv-Arbeider. Møde Pynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Nylig retourneret fra Kjøbenhavn, har jeg medbragt Vinter=Hatte i nyeste Facons, et Udvalg af smagfulde og moderne Hatte-Tøier, Blomster og Baand, opsatte Kapper, samt smukke Bal=Blomster; hvilke Gjenstande jeg tillader Jda Liisberg. mig at anbefale. paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Undertegnede er flyttet fra Hr. Kjøbmand Røses Gaard og boer nu hos Hr. Kjøbmand Secher paa det store Torv, hvor jeg fremdeles anbefaler mig med alle til Mode handelen henhørende Artikler, saasom: Hatte, Kapper, Blomster, Broderier &c. &c. Aarhuus, den 20de October 1844. Marie Hammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
uldne Gulvtæppetøier, stribede: 4 1/2 Qvart. bredt, 1ste Qvalitet, 3 5 3/4 br. 2den do., 3 8 8 ; 3/4 kipret, 44 pr. Al.; blomstrede eller engelske fra 3/4 til 3/4 a 6 a 8 8 pr. Al., samt et nyt og stort Udvalg i stribede & blomstrede Divanstæpper, saavelsom Brusseler & engelske Skamplader; endvidere trykket Lærred til at lægge i Værelser, hvor der er megen Gjennemgang, til 20, pr. Al., der i Forening med de tidligere averterede Stykker til at lægge foran Senge, Skriverborde a. udsælges C. B. Christensen jun. billigst muligt hos Bandoleerskoe i stort Udvalg, saavel brune, som sorte og modefarvede, faaes hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Blegede 8 ublegede Lærreder. Deraf har jeg nylig erholdt Tilførsel, og forefindes et stort Udvalg saavel i Hørlærreder som danske Blaarlærreder, der sælges til yderst billige Priser hos C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Hør, 2, 3 & 4 Bands, samt heglede Hørblaar, faaes i bedste Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
nye Vare meget billig hos Gode nye Sengefjær og Duun sælges til billige Chr. Alrøe. Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Extra gode Koge Ærter faaes i Skjeppeviis og Chr. Alrøe. mindre Dele billig hos Chr. Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
God Brød=Rug faaes hos Kjøbenhavnsk Brændeviin, bedste 8, faaes i Partier hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Fineste St. Croix Sukker, Havanna Do., Raffinade, Melis, stødt Do., fineste Brasil. Caffe, Laguayra & MoccaDo., bedste Congo Thee, Pouschong, Campoi & HaysanDo., Hollandske & Schweitzer Oste, Caroline=Riis, Sago, Flor, & Riis=Meel, Vanille, Vanille & Krydder Chocolade fra 2 til 8 1 pr. 8, hvid Vadskesæbe, guul Engelsk & vellugtende Do., hvilke, i Forening med øvrige til Colonialfaget henhørende Artikler, udsælges billigst N. & M. Lazarus. muligt hos Christiansfelder Formelys, 6 a 8 pr. 2, Stearin-Do. 6 a 8 pr. 8, faaes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Fede norske Sild, i saavel 1/4 som 1/2 Tønder, faaes hos N. & M. Lazarus. Maastrichter Saallelæder, i hele og halve Huder, faaes hos N. & M. Lazarus. H. C. Liisberg & Nybroes Tømmerlager. er godt forsynet med et stort Udvalg af Bielker og Tømmer, hvoriblandt et Sortiment af bedste Drammens Tømmer, tørre Bord og Planker i mange forskjellige Dimensioner, hvilket stedse sælges billigst muligt. Aarhuus, den 3die October 1844. Valsede Jernplader, svenske og engelske, i forskjellige Dimensioner, faaes billige H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Fyr- og Gran-Bord i alle Længder faaes billig C. F. Weng i Skanderborg. Graat meleret Klæde til 9 pr. Al., Parapluier, sorte & coul., Taffel Salt, Vanille, 38 pr. Stang, Holmblads-Sennop paa Glas, bleget og ubleget Tvist i alle Numere, 2, 3 a 4 Bands Hør, fede Trondhjems Spegesild, faaes, i Forening med mine øvrige Vare, billigst muligt hos C. F. Weng i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Lollandske graae Ærter kunne faaes hos C. Woer. Redigeret af Cand. phill. H. F. Elmquist. Aftenskole for Drenge fra 46 Eftermiddag agter jeg at paabegynde til 1ste Novbr. d. A. og hvori vil blive underviist i Skrivning og Regning. Aarhuus i Octbr. 1844. Cronholm, Lærer ved Friskolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Nogle Familier kunne daglig erholde nymalket Mælk fra medio November af, naar derom for hele Vinteren accorderes med P. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Et a to Pigebørn kunne komme i Kost og faae en god Lærdom, naar de behage at henvende dem i Gjæstgiver Larsens Gaard ved Domkirken, i Stuen, hos Fru Morville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
En Dreng, helst fra Landet, som har Lyst at lære Sadelmagerprofessionen, kan strax blive antagen hos Sadelmagermester Lind, som boer paa Vestergade hos Farver Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Tre af fire duelige Skrædersvende kunne erholde stadigt Arbeide hele Vinteren hos Skrædermester C. Christensen, naar de snarest muligt melde dem. Aarhuus, den 26de October 1844. Jagten St. Jørgen, Capt. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Skipper N. Andersen, førende Sluppen "Lykkens Prøve", bliver seilfærdig til Kjøbenhavn sidst i denne Uge og medtager Passagerer og Fragtgods. med Tøndag Aften den 27de Debr., Kl. mellem J 10 og 11, er i Polyhymnias Garderobe ved Billardet forvexlet en Tolup, hvori vare 2 Nøgler og et Par Handsker. Den tilbageblevne Tolup foreviser Klub værten Hr. Roose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
En Spanskrørs Stok med Elfenbeens Haandtager i Manoeuvre Tiden glemt hos L. Jørgensen i Constantia pr. Horsens. 350 Rbd. Sedler, tilhørende Thyrsting Wrads Herreders Skolelærer-Hielpe Kasse, kunne i anstundende December Termin erholdes til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom med behørige Beviisligheder henvender sig til Amtmand, Ridder v. Lindholm i Skanderborg, eller til undertegnede Provst. Nørre-Snede Præstegaard, d. 22de Octbr. 1844. Wolf. 30000 Rbdlr. ønskes udlaante i December Termin d. A. imod betryggende første Prioritets Pant, helst i Landeiendomme i Nærheden af Aarhuus. Man henvender sig i den AnA. Hansen, Commissionair. ledning til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Lithographerede Portraiter, . . som kunne bestilles i enhver Boglade. 1) Prof. H. N. Claussen. Malet af Marstrand. 4 Mk. 2) Biskop Tage Müller. Malet af Salomon. Udført hos Bærenzen & Comp. 1 Rbd. (Sælges kun mod Contant. Dhrr. Boghandlere erholde fuld Rabat.) 3) Biskop N. Faber. Malet af Holbeck. Udført hos Bærentzen & Comp. 9 Mk. 4) Biskop Øllgaard. Malet af Rademacher. Udført hos Bærenzen & Comp. 1 Rbd. 5) Præst og Missionair L. D. Hass. Malet af Paulsen, i Berlin. Lith. af Fortling. 4 Mk. 6) Justitsraad J. P. With. Malet af Rademacher. Lith. af Fortling. 4 Mk. 8 s. 7) Kammerraad Drewsen. Malet af Jensen. 89) Göthe og Schiller a 4 Mk. 10-11) Herloff Trolle og Birgitte Gjøe. Efter Malerierne paa Herlufsholm. Udført hos Bærenzen, & Comp. Enkeltviis, 9 Mk. Begge: 2 Rbd. Desuden smaa styldgrapherede Portraiter af Jenny Lind, Fru Heiberg, Goethe, Chr. Winther og Thorvaldsen a 12 s. Alle fem 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-30
Wahlske Boghandel. Nylig har forladt Pressen, P. Hjort's tydske Sproglære med Opgaver til Stiilovelse, udarbeidet efter de samme Grundsætninger som hans danske Grammatik, hvoraf 4de Oplag er under Pressen. Den faaes indb. for 64 hos dHrr. Boghandlere Basse og Warberg i Aarhuus, Smith i Randers, Sadolin og Ree i Aalborg, Kabell i Viborg, Holm i Horsens, Thune i Veile, Riemenschneider og Ringsted i Fredericia, Meldrup i Kolding, Termansen og Andersen i Ribe, Wyck i Haderslev, i den Gyldendalske Boghandling og hos Reitzel i Kjøbenhavn, og hos Wulff i Helsingør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-31
No 200. Torsdagen den 31te October. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst. alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-31
Fædrelandet. Det kgl. danske Cancelli har i Mandags beordret Redact, af Bladet Fædrelandet, Cand. juris Gjødvad, sat under Generalfiskalens Tiltale for en i bemeldte Blads No 1720 indført Artikel om Adresse discussionen i Roeskilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-31
Høiesteret har nu afsagt Dom i den Sag, som paa det Offentliges Vegne var anlagt imod afg. Justitsraad Herredsfoged Seidelins Bo (i Aarhuus) betræffende dets Forpligtelse til at erstatte Vedk. 2677 2 7 Skiftemidler, der vare den Afdøde frastiaalne. Jfølge bemeldte Dom er afg. Justitsr. Seidelins Bo kjendt for det Offentliges Tiltale i denne Sag fri at være.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-31
Den holsteenske Stænderforsamling har med 44 St. mod 2 vedtaget, at der skal indgives en Adresse i Anledning af den kgl. Kundgjørelse. J denne Anledning læses i St. Td. følgende mærkelige Yttringer af Advocat Lock: "Vi ere Undersaatter af Hs. M. Kongen af Danmark, som Hertug af Holsteen; vore Forfædre have valgt Stamfaderen for det oldenborgske Regenthuus til deres Hertug paa den udtrykkelige Betingelse, at det ikke var som Konge af Danmark, men som Herre af de nævnte Lande. Er Landsherren tillige Konge af Danmark, saa er han Landsherre ikke som saadan, men som Greve af Holsteen og Hertug af Slesvig. Men kun hans Person, hans hertugelige Krone ansee vi os forpligtede, ikke Kongeriget Danmarks Krone. Throner og Riger ere ikke unddragne fra Jordlivets almindelige Lov, Forandring; kom Danmarks Throne ved en eller anden Omvæltning til et eller andet Fyrstehuus, saa vilde vi ikke meere hylde Kongen af Danmark, men bevare vorundersaatlige Pligt for vor kgl. Hertugs Huus. Holsteen hører aldeles ikke til Danmark, er ingen Deel af det danske Monarchi, tilhører ikke den danske Krone, og endnu mindre er det underordnet Kongeriget." Alderspræsidenten, Provst Callisen, formanede Forsamlingen til at vogte sig for Lidenskabelighed og ikke ved materielle Gjenstande tabe det Høiere og Aandige af Syne, men troligen virke til at fremkalde Fred og Enighed med det Broderfolk, der staaer under samme Scepter, og søge at udslukke den Tvedragtsfakkel, som desværre opblusser i saa mange Hjerter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-31
Lands-Overretten i Viborg har den 7de de, stadfæstet Hjemthingsdommen imod Rasmus Pedersen, tiltalt for udviist opsætsigt injurierende Forhold imod Krigsraad, Herredsfoged Wesenberg, under dennes Function som Politimester ved en Fest den 28de Juni d. A. i Gaardmand Jens Christensens Have i Voldum. Rasmus Pedersen skal, ifølge samme, hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 G. 5, Dage. (Vib. Av.) Adressediscussionen i Roeskilde. Proponenten, Raadmand Hansen, havde opfordret Forsamlingen til, at indgaae med en allerunderdanigst Adresse, som skulde udtrykke den i Nationen herskende Stemning med Hensyn til den nærværende Stilling af Statens vigtigste politiske og nationale Forhold." Han meente, at der er en uhyggelig Stemning i Landet, at der hersker Uro og Bekymring for, hvorledes Tidens store Spørgsmaal, af dyb og almindelig Jnteresse, skulle finde deres Løsning; at der er Sorg over, at de gjensidige Tillids- og Kjærligheds=Baand mellem Fyrste og Folk med hver Dag blive slappere og slappere. "Og naar man da dernæst vil spørge mig – vedblev han: hvilke vigtige Anliggender det er, som have bevæget Gemytterne, hvad det er, som maa opfordre hver fædrelandskjærlig Mand til alvorlig Eftertanke, da skal jeg kun pege hen paa, hvorledes Dagene svinde og Aarene gaae, uden at Arveforholdene endnu ere blevne ordnede; hen paa, hvorledes Statseenheden og Nationaliteten har været udsat for de meest lidenskabelige Angreb, saa at gamle Danmarks Rige trues med at adsplittes, det danske Modersmaal med at undertrykkes og fortrænges; – hen paa, hvorledes flere af Stændernes vigtigste Andragender. ikke have fundet Indgang, saa at det synes, som om de Anskuelser, der gjøre sig gjældende i det Raad, som et Kongen nærmest, have stillet sig næsten i et fjendtligt Forhold ligeoverfor Folkets Ønsker og Forhaabninger; saa at det synes, som om dette Raad savner den Tillid og Anerkjendelse i den almindelige Mening, der forekommer mig at være en nødvendig Betingelse for Harmoni mellem Konge og Folk."