JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Debatterne den 30te Marts varede til Kl. 7 om Morgenen. Bur det talide med Heftighed mod alle de Forholdsregler Ministeriet havde taget. Bathurst opponerede imod Motionen. Porchesters Motioner og Planen til Toget faldt igiennem med en Minoritet af 48, og Motionen over Occupationen selv med en Minoritet af 51 Stemmer. Den 25de tiltalede M. Lethbrinde Baronet Sir Francis Burdet, og spurgte ham om det var med hans Vidende og Villie at et Brev undertegnet Francis Burdet var bleven aftrykt i det sidste No. af et Skrifkaldet Cobbetts Register. Burdet vedkiendte sig samme, hvorpaa Leth, bringe yttrede, at da han maatte ansee dette Skrift som en Fornærmelse imod Underhuset og en aabenbar Krænkelse af dets Rettigheder, vilde han Dagen efter derom giøre en Motion. Dagen efter blev Cobbetts Register oplæst og Lethbringe udmærkede de Steder hvilke efter hans Formening krænkede Underhusets Rettigheder. Burdet ønskede at det Opfæste maatte vorde underkastet den meest alvorlige Undersøgelse, men tilføiede at han ikke kunde retfærdtagiøre sine Grundsætninger forinden de vare angrebne. Kan man, sagde han, kalde en simpel Undersøgelse af Underhusets Privilegier en Forbrydelse? Tillader Underhuset ei engang nogen Tvivl om Udstrækningen af dets Magt? Talerer tilkiendegav Burdet derpaa, at naar noget Medlem blev antlaget for at have krænket Underhusets Rettigheder maatte han forlade Huset, førend nogen videre Paastand blev gjort. Herpaa forføiede Burdet sig bort, og Lethbringe androg at et Brev undertegnet F. Burdet, og en Artikel kaldet Argument, begge aftrykte i Cobbetts veekly Register var et anstødeligt Skandskrivt som angriber Underhusets Rettigheder og Privilegier. Miles understøttede Motionen og opfordrede Underhuset at betænke den Fare for hvilken det udsatte sig, ved at lade Angreb paa dets Privilegier, Caracter og Værdighed gaae ustraffede af. En jakobinisk Aand, sagde han, har udbredt sig blandt en Hob, der vel en liden men virksom: denne maae Parlementet i Tide undertrykke, hvis det vil redde sin Tilværelse, sine Rettigheder og den Agtelse det hidtil har havt. Den 28de foreslog Scheridan at Sagen skulde tilsendes Committeen for Privilegierne. Forhandlingen blev udsat til den 5te April. Enden herpaa blev (efter de sidste Efterretninger fra London over Amsterdam, at man, efter en meget lang Debat, besluttede at sætte Sir Frances Burdet i Tower; men neppe var dette bekiendt før Folket i stor Mængde gjorde Opstand, og begik mange Uordener for at sætte sig derimod. Der maatte en anseelig Mængde Ryttere og Fodfolk til at bringe Roligheden tilveie igien. Der meldes end videre at dette Oprør har varet i 3 Dage, samt at der af de Militaire ere faldne og saarede adskillige, men endnu mange flere af Oprørerne; dog er Bur dets Huus tilsidst bleven opbrudt og han i en Karet bragt til Tower. Man veed endnu ikke Udfaldet af dette Oprør. Burdet leve! Bort med Ministeriet! Kronens Jnteresse, med ingen Forandring i vore Rettigheder," saa raabtes fra alle Sider; og da Kareten kom til Torver var allerede over 50,000 Mennesker der, for at hilse ham.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Den 29de bebreidede Lord Greenville i Overhuset Kongens Mine 3 stre for at have fremlagt nogle de spanske Anliggender vedkommende Do i cumenter, hvis Offentliggiørelse kunde have meget skadelige Følger og comprimitere hans Majestæts diplomatiske Agenters Sikkerhed uden lands. Han vilde ikke indlade sig i nogen Detail saalænge en vis Minister var fraværende, men forbeholdt sig at frembringe en Motion næste Dag i samme Anledning. Den 30te fremkom han med denne Mation, og besværede sig ore at de indsendte Papirer røbede Uduelighed og Mangel paa Forstand, hos den øverste Junta i Spanien, samt kastede Skygge paa de fleste Troppeanføreres Ære og Conduite. Han forlangte at en Committenskulde nedsættes for at undersøge de Papirer, der henhøre til de spanske og portugisiske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Lord Wellesley erindrede at disse Papirer vare fremlagte efter Underhusets egen befaling, og at Ministrene intet burde dølge af det som kunde offentliggiøres uden Skade for Spaniens og Engellands ege Tarv. Til hiin hemmelige Commit er kunde han heller ikke give sig Samtykke. Motionen faldt derfor igiennem.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Fra Portsmouth afgik i forrige Maaned 1200 Mand Garden, til Cadix.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
J Lissabon holdt man sig endnu sikkre for det første i 2 Maaneder. Den 4de April. Fra Cadix meldes under 13de Marts følgende J 4 Dage have vi nu allene været beskieftigede med at opbrænde de paa Kysten strandede Skibe. 2 Compagnier af det 4de Regiment ere paa et af Skibene faldne i Fiendens Hænder og sendte som Fanger til Madrid. J Cadix er alting overmaade dyrt. En Piaster er ikke meere værd end en Sixpence i London. Paa Torvene kunne hverken Oxe eller Beder opbringes for Penge. Troppernes Ration er meget ringe Vi vente Levnetsmidler fra Engelland. Vand have vi Forraad af for 4 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Oppositionen har funden Lielighed til et nyt Angreb paa Ministrene Den har nemlig bragt i Erfaring, at en Deel af Lord Wellington, Correspondence efter Slaget ved Talavera ikke er bleven publiceret, og har desaarsag forlangt at samme skulde fortlægges Huset. Af denne Deel af Correspondentsen sees at den engelske Armees Tilbagetog efter hiint Slag skeete med megen Hastighed, af Frygt for at blive afskaren af den fra Biergpasserne i Banos fremtrængende Division, som gjorde sine Demonstrationer i Ryggen af den, og et Lord Wellington, var saa blottet for Levnetsmidler, at han, hvis det havde varet 1/8 Dage længere, vilde have været nødt til at overgive sig. Lord Wellington, beklager sig bitterlig over Spanierne.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Det Kongl. Skib Hawk, som er ankommen fra Kysten Guinea, har medbragt en stor Mængde Guldstøv og Elfenbeen. De Efterretninger, det medbringer fra vore Besiddelser paa Kysten af Afrika, fornemmelig den i Sierra Leona, ere temmelig beroeliggende. Dog ere de smaae africanske Fyrster i hiin Egn meget uroelige, og bestandig i Kri med hverandre. En af dem, som er Herre over Øen Bance, har anmodet vores Gouverneur i Sierra=Leona om Bistand, og denne har og saa virkelig strax afsendt et Detaschement, for at bringe Roligheden, tilveie der igien. Paa Cap har man gjort Forsøg paa at plante Caffe og Bomuld, og disse ere fuldkommen lykkedes.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Cadix, den 7de Marts. Den 15de Februar ankom 2 engelske Fregatter hertil, med de Skatte og Produkter som Skibet San Leandro havde inde, der var anløbet Porto Rico. Samme bestode i 267,520 Piastre for Gouvernemente- og 3 Millioner 323708 Piastre for Commerciet; 381 Sodrevalet Cochenille, 1411 Sutroner Jndigo, 860 Blokke Kobber, og m. m. Desuden er et spansk Koffardieskib nyligen ankommen hertil fra Ve Cour. Foruden adskillige Produkter havde det 60,000 Piastre ombord. Det medbragde den Efterretning, at det spanske Krigskib Asi sidst i Januarii Maaned, skulde afseile derfra hertil med omtrent 6 Millioner Piastere.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Amsterdam, den 15de April. Efter 3 Aars Fraværelse kommer nu ogsaa Dronningen tilbage med begge Prindserne. Hs. Majestæt ventes allerede i Dag eller i Morgen Den 17de April. Den 14de om Aftenenen ankom Hs. Ma Dronningen tilligemed Kronprindsen til Utrecht. Kongen agter at begive sig didhen den 16de, for der, efter Sædvane, at tilbringe den stille Uge, og kommer saa tilligemed den Kongelige Familie tilbage hertil igien.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Fra det Brandenburgske, den 14de April. Den Kongl. hollandske Gesandt i Berlin, Hr. Chevalier Reinhold, overrakte, den 13de dennes, i sin Konges Navn, Kongen af Preussen, den hollandske Unions Ordens Jnsignier. Kronprindsen og den udenlandske Minister Grev Golz have faaet samme Orden. 2 andre af Union-Ordenens store Baand ere overladte til Hs. Kongl. Majestæts Disposition.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Augsburg, den 12te April. En Afdeling Gens d'Armerie, der kom fra Strasburg, er passere, herigiennem for at gaae til Jng. De have Ordre at vise alle Traineurs til Strasburg, som, efter de sydtydske Staters fuldkomne Rømning af de franske Tropper, endnu kunne være blevne tilbage der. Det samme skeete ogsaa ved Enden af den forrige Krig imellem Frankerig og Østerrig.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Man har den foreløbige Forsikkring, at de franske Tropper endnu i denne Maaned skulle rømme det sydlige Tydskland. Efter Sigende aftræder Würtemberg Mergentheim til en Naboe Fyrste.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Darmstadt, den 14de April. Hs. Durchlauchtighed Landgreve Christian af Hessen, Storhertugens Broder, er i Morges afreist herfra til Paris, for at overbringe Keiser Napoleon vort Hofs Lykønskninger i Anledning af Formælzu. Hr. Durchlauchtighed ledsages af Oberst Baron von Moroneville.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Frankfurt, den 15de April. Hr. v. Stroganew, forhen russisk Minister i Madrid, er kommen her igiennem, for at reise til St. Petersburg.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Dresden, den 12te April. Kongens Reise til Warschau er fastsat til den 30te Maji. Han tager Veien over Karga, Fraustadt og Cracau, og vil i Pulawy opholde i sig hos Fyrst Adam Cartoriski.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Presburg, den 3die April. Vores Tidende anslaaer den Armee, som Porten vil stille i Marken til næste Foraar, til 500000 Mand.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Hannover, den 16de April. Statsminister v. Hake og Statsminister samt Consistorial=Præsident v. Arnswaldt have ikke villet aflægge Eed, men nedlagt deres Embeder.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Hamborg, den 20de April. Breve fra Holland indeholde Efterretninger fra Engelland til 11te dennes. J London havde fra den 8de indtil den 10de været Oprør iblandt Folket, som gik til en saadan Yderlighed at Militairet flere Gange maatte skyde paa Mængden. Ved Postens Afgang var den udvortes Rolighed igien tilveiebragt, men der herskede megen indvortes Forbittrelse. Den overhaandtagende Misfornøielse med Ministeriet angives som Aarsag til Opstanden. Det bekiendte Medlem af Oppositionen Sir Francis Burdet var den 9de dennes bleven paagreben og ført til Tower, fordi han havde udgivet en Libel imod Ministeriet, Disse Efterretninger tale endnu intet om den Flodes Afseiling, som under Admiral Saumarez skal være bestemt til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Blandede Efterretninger. Kotzebue vil skrive sin Tids Historie. J sin Bekiendtgiørelse derom føier han til, at han haaber Efterverdenen skal læse hans Historie, naar alt for længe siden er forglemt hvad Clios spøgende Søstere indgive ham.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Efterretninger fra Jnspruck melde at nogle Batailloner franske Tropper atter ere indrykkede i det sydlige Tyrol.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Udenlandske Efterretninger. Den 4de og 5te d. M. holdtes offentlig Examen i Dronning Maries Jnstitut i Aalborg, som for 2 Aar siden blev stiftet af Komtesse Wedel Jarlsberg. Enhver, som var tilstæde ved Prøverne, hørte med Glæde Elevernes Fremgang i adskillige Sprog og Videnskaber, og beundrede tillige deres Færdighed i Haandarbeide, Tegning o. s. v., i hvoraf enhver Elev havde forfærdiget et eller flere Prøvestykker.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Kiøbenhavn, den 23de April. Det i Christiania oprettede Selskab for Norges Vel er det ved en Kongelig Bevilling, af 4de April d. A., allernaadigst tilladt, at før Navn af det Kongelige Selskab for Norges Vel, og har det behaget Hs. Majestæt derhos at tilkiendegive, at Allerhøistsamme med allernaadigst Veldehag anseer dette Selskabs gavnrige Øiemeed. Vi skylde Vore Læsere den behagelige Efterretning, at Jomfrue Wernecke, som ved sin seneste offentlige Concert har vundet Kiender, nes bifald og Publikums Yndest, endnu engang vil glæde os med en Prøve af hendes siældne Konstfærdighed. Med Allerhøieste Tilladelse giver hun i de første Dage i Maji Maaned atter en offentlig Concert paa Theatret.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Ved Landhuusholdnings=Selskabets ordentlige Møde, den 11te April sidstleden, bleve, iblandt andet, følgende Sager foretagne: Jndberetning fra Farver og Kattuntrykker Poseman, angaaende hans Forsøg med at dyrke vildt voxende Farveplanter. Jndmældelse fra Kirkesanger og Skolelærer Jensen i Gientofte, angaaende hans Kones Flid i at undervise Bønderpiger i Fruentimmer Haandarbeide. Anden Agerdyrknings=Commissions Betænkning om de i Aaret 1809. indkomne Præmie=Æskninger for Havedyrkning, levende Gierders Plantning, Bieavl og Kaalrabi Dyrkning.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Jndberetning fra Pastor Palludan til Kirkebye paa Falster om det afham oprettede Laanedibliothek, som han har skiænket til Brug for Omegnens Beboere. Jndmældelse fra Amtmand Faye, om den Flid Bonden Mads Bertelsen i Kloue, Thisted Amt, har viist i Henseende til Kartoffelavl. Præmieskrivt Commissionens Betænkning, angaaende en Afhandling af Hr. Pastor Freckland, angaaende de Gamles Saaesæd, samt om de indkomne Afhandlinger og Flaadeskoves Opelskning. Samme Commissions Betænkning om en Jndmældelse af Hr. Pastor Krarup i Weirum, angaaende et af ham oprettet Almue Laanebibliothek, hvortil af Selskabet blev skiænket adskillige Bøger, da Stifteren har renonceret paa Præmie.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Anmældelse fra Banco=Commissair Collin om de trufne Foranstaltninger for at udbrede Selskabets Præmieliste i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Under 14de April d. A. ere samtlige Overøvrigheder i begge Riger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes : Cancelliet er tilkendegivet, at det har behaget Hs. Majestæt, under 2den d. M., ved Parølen at befale saaledes.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Det bekiendtgiøres herved til allerunderdanigst Efterretning for alle Vedkommende, at Skibe, som ere forsynede med Licencer, egenhændigen underskrevne af Vores høie Allierede, Keiseren af Frankerig, og Kongen af Jtalien, ikke maae anholdes, naar kuns deres indehavende Ladning stemmer overeens med Indholdet af Licencen. Denne allerhøieste Befaling skulde Man herved tienstligst tilmælde Dem til behagelig Efterretning og Bekiendtgjørelse for Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Under 14de April d. A. ere samtlige Overøvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Det Kongelige General Commissariats=Collegium har underrettet Cancelliet om, at det har behaget Hs. Majestæt ved Parolbefaling af 5te d. M. allernaadigst at bestemme: "at de Værelser med tilhørende Huusgeraad, som herefter anvises de cantonnerende Tropper til Sygestuer og Vagthold, skal Fremtiden stedse modtages og afleres efter et Jnventarium, som maae forfattes og underskrives af den nærmeste høistkommanderende Officteer- og Huuseieren, samt at hver Gang Aflevering skeer fra et Regiments eller Corpses Mandskab til et andet, eller til Huuseieren selv, skal det på Jnventariet anføres, at intet mangler; thi hvis noget er forkommet eller ruineret maae vedkommende Regimenter eller Corps sørge for, at det bliver erstattet. Hvilken allerhøieste Befaling herved tienstligst meddeles Dem til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Under 3die April 1810 er udkommet en Forordning for Danmark og Norge, angaaende Vaccinationen.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Efter samme skal den her i Kiøbenhavn nedsatte Vaceine=Commission være en stedsevarende Commission, og have Overopsyn over Vaccinationen i Danmark og Norge. Umiddelbar under denne have Stifts og Land=Physici Opsynet. Det specielle Tilsyn paaligger ethvert Districts Læge, og i Kiøbenhavn Stadsphysikus. Disse maae, ved hvert Aars Ende, indgive Fortegnelser og Beretninger denne Sag vedkommende. Politiet paa ethvert Sted skal vaage over at Vaccine Anordningerne blive opfyldte.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Distriktslægerne skulle aarligen, efter en af Amtmanden og Stifts Lægen lagt Plan, omreise i deres Distrikter, og vaccinere dem det melde sig. De faae frie Befordring og 24 s. for hver Person de varcinere, hvilke Udgivter lignes paa Amtet. Læger saavelsom andre, der arbeide for Vaccinationens Fremme, skulle meddele dem, der heldigen have giennemgaaet samme, en Attest, hvortil anthoriserede Blanquetter skulle vorde Øvrighederne tilsendte. Dog maae Attester ikke medgives andre end dem, hvis Vacciner imellem 7de og 9de Dag ere blevne efterseete og befundne at være ægte. Disses Navne skulle indføres i dertil anthoriserede Bøger.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Jngen Præst maae fra 1ste Januar 1811 af, foretage nogen Copulation eller Ægtevielse, med mindre de Copulerende beviisliggjøre at de ere vaccinerede eller have havt de naturlige Kopper; ligeledes maae ingen optages i Jnstituter eller Skoler, eller antages til Læredrenge og i offentlige Stiftelser, og uden under samme Betingelse. Enhver som udskrives til Krigstienesten skal strax vactineres, om han ikke kan beviisliggiøre at han er vaccineret eller har havt de naturlige Kopper.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Naar naturlige Kopper udbryde i en Bye skulle alle der, som ikke have havt disse eller Kokopperne, strax vaccineres. J Kiøbstæderne indskrænkes dette til Husene, og skulle saadanne Huse strax giøres kiendelige ved en paaklistret Seddel med den Paaskrivt: "Her er Børnekopper.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
En Huusfader eller Huusmeder, som ikke strax melder det for Vedkommende naar Tegn til Børnekopper vise sig i deres Huse, paadrager sig Straf fra 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød indtil 3 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset, efter Forseelsens Beskaffenhed, Huusværten maae ogsaa paasee at saadant vorder anmeldt, eller han paadrager sig en Mulkt fra 10 til 100 Rdlr. Smaae Blegner, det vise sig efter en mere eller mindre kiendelig Sygdom kunne altid være mistænkelige, og skal saadant for Mistænkelighedens Skyld ogsaa anmeldes. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Svar paa Opfordringen i Nr. 33. At Pestalozzis Elementair=Underviisnings=Methode maatte hos os vorde nøiere kiendt og rigtigere bedømt, end den hidtil synes at have været det, er ogsaa mit varme Ønske. De ædle Mænd, som have vendt sig til mig herom have troe, at offentlig Forelæsning over Methoden vilde være et Middel til dette Ønskes Opnaaelse. Jeg føler mig hædret ved deres Opfordring, og foreer villig min Bestrædelse med deres. Om den Grundvold, hvorpaa man hidtil byggede Kundskaberne, virkelig er saa løs og ubrugbar, som den Pestaloziske Skole paastaaer, hvori det Fundament bestaaaer, hvilket denne Skole byder os i Stedet, og hvorvidt det bør anbefales, er en Materie, som vel fortiener at undersøges. Det vil være mig et behageligt Arbeide at anstille denne Undersøgelse med fordomsfrie og tænkende Mænd i 10 eller 12 Timers Forelæsninger, hvorved jeg i Forveieien giør Regning paa deres Overbærelse i Henseende til Foredragets Mangler. J tredie Uge efter Paaske haaber jeg at kunne begynde. Jmidlertid udbeder jeg mig deres Navne, som ville bivaane Forelæsningerne, mundtlig eller skrivtlig meddeelte, paa det at nærmere Aftale kan giøres angaaende Tid og Sted. Plum, store Kiøbmagergade Nr. 2, tæt ved runde Kirke.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Under 19de April: 1) Følgende 7 Sec. Lieutenanter meddele Vi Prem. Lieuts. Caracter af Cavalleriet, nemlig: J. G. v. Rastedt, Ridder af Dannebrog, af Husar=Regimentet, L. B. v. Rømer, af sjællandske Rytter=Regiment, N. v. Bruuns, af Husar=Regimentet, A. F. v. Møller af siællandske Rytter-Regiment, J. v. Schmidt af samme Regiment, U. M. v. Gade af Husar=Regimentet og M. J. v. Funck af samme Regiment. 2) Sec. Lieut. J. v. Svitzer, der er ansaa la suite af Cavalleriet, reserveres Prem. Lieut. Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum. 3) Commandeer-Sergeant af fyenske Jnf. Reg. C. F. Schubert ansættes som Sec. Lieut. ved Regimentets 3die Bataillon. Hovedqvarteret i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 21de April 1810. Frederik R.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 13de April er Byefogel og Byeskriver paa St. Thomas, M. L. Smith, ansat indtil videre som første lovkyndig Assessor ved Søeretten i Kiøbenhavn, og Hofjunker samt Undercancellist i det danske Cancellie, U. A. F. de Schøndor, ligeledes indtil videre som anden lovkyndig Assessor ved bemeldte RetSøeretsskriver og Procurator F. S. Kinck ligeledes indtil videre som Secretair ved Søe= og Priseretten i Kiøbenhavn. Den 16de, Exam Juris P. Rousing udnævnt til Byefoged og Byeskriver i Stubbekiøbing; Birkedommer ved Møgeltønder Birk, J. C. Holm, tillige til Birkedommer ved Ballum Birk, og Birkeskriver ved Mogeltønder, Birk, B. Feddersen, tillige til Birkeskriver ved Ballum Birk, hvilke fire sidstnævnte Embeder saaledes stedse skulle blive forenede paa foranførte Maade. Den 17de, Assessor i Kiøbenhavns Søeret M. L. Smith til virkelig Justitsraad, og Cancelliesecretair samt Chef for Siellands Stifts Revisions-Contoir J. Smith, til virkelig Cancellieraad.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Under Generaltoldkammeret: Den 14de April er forrige Viceconsul C. Bargum Carstensohn udnævnt til Postmester ved Brev og Fragtposten, samt Befordringsvæsenet i Pløen.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
AVERTISSEMENT S. At det Kongelige Kiöbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab begynder den ugentlige Skiveskydning paa dets Skyde, bane uden Stadens Vesterport Onsdagen den 2den Mai förstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, bekiendtgjöres herved af Administrationen.
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Torsdagen den 3die Mai förstkommende om Eftermiddagen Kl. 5 holdes det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskabs aarlige Generalforsamling paa Skydebanen uden Stadens Vesterport, hvilket herved bekiendtgiøres for Dr. Interessentere af
Berlingske Tidende, 1810-04-23
Admistrationen. Bentzonseye-Hovedgaard og Böndergods, beliggende imellem Kiøge og I Roeskilde i Siælland, omtrent 4 Ade fra Kiøbenhavn, i Roeskilde Amt, Thune Ramsøe Herred, samt Örstel og Snoldelow Kirker med yden, de Kirketiende af circa 456 Tdr. Hartkorn, saavelsom Hartkovenbeliggende under Ringsted Amt i Wigersted Sogn, omtrent 3 Mile fra Hovedgaarden, tilhörende afgangne Stads Mægler Johan Christian Candils Stervboe, og Hr. Premier-Lieutenant Ernst Davd von Recke, bliver med det forste ved Auction bortsolgt enten adskildt i 6 Lodder eller samlet. De 2de förste Auctioner holdes i Kiøbenhavn hos Assessor og Birkeskriver Horn i Kronprindsensgade No. 30 4de Etage, hvor Auctions-Comditionerne med Jordeboger, samt Beregninger med videre, der kan tien til Oplysning om Eiendommene, ere til Eftersyn, men 3die og sidste Auction, da Hammerslag gives, holdes paa Gaarden Bentzonseye. Hovedgaarden, der indeholder circa 490 Tdr. Land, er af Siællands fortrinligste Jorder, og har fornøden Torveskiær paa Marken. Randergodset indeholder omtrent 505 Rdr. Land, inddeelt i eiren 6 Huuslodder og en Gaards lod paa circa 85 Tdr. Land. Besætningen er 125 Hollen lerie-Koen, Gaardens Bygninger ere taxerede til 15000 Rdlr. Floeskoven indeholdes: circa 250 Tonder Land, og har 5 Huse med Tillæg circa 48 Tönder Land Eiendommens nuværende Indtægt er circa 6000 Rdlr. eller Renter af 150000 Rdlr., men efter faae Aars Forløb, siden Forpagtningen kan opsiges til 1ste Maji 1812, vil den kunne indbringe over 800 Rdlr. og Aaret. Eiendommen sande Værdie, uden Hensyn til dens Forøgelse ved Forbedringer paa Skoven, og formedelst Huses Udflytning &c.; er beregnet til circa 210000 Rdlr. Kiöbesummen indbetales i 11te Juni Termin 1812, dog ville Sælgeren lade staae i 3 Aar paa Prioritet næst efter 76000 Rdlr., de to tredie Deele at hvad Kiøbesummen for det hele over stiget 115000 Rdlr. og forholdsmæssig, dersom Salg skeer i Lodder. Naar Auctionerne vorde berammele skal nærmere blive bekiendtgjort, Et nyt i forrige Aar i Eckernforde bygget og nu for Tiden der beligE. gende Skonnerteskib, det er en snild og hurtig Seiler, og som her i Kiöbenhavn er brændt til 26 danske Commercelæster, og meget beqvem 1 til Kaperskib, hvortil den tildeels er bestemt og indrettet, anvises til kjöbs tilligemed tilhørende gode og complette Inventarium, og er Sælge: ren ikke uvillig til ifald at samme udredes til Kaperfart selv at beholen Fierdepart deri, og kan en Fortegnelse over Inventariet faaes til Eftersyn, og Skibets øvrige Beskaffenhed erfares hos Mægler H. J. Herlow.