JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Det norske Storthing har foresat sig Oeconomie, vel vidende at Tæring maa sættes efter Næring, og at et af Naturen fattigt Land ikke kan gjøre store Opofrelser. Det er derfor vistnok anderledes i Norge end hos os, hvor Reisesygen, og den Manie at agere Kunsternes Befordrer gaaer saavidt, at dette endog spores i den Opdragelse der gives Børnene, saa at disse desrærre ofte mere dannes til Figuranter for det saa tiltagende lade Liv med selskabelige Forlystelser, end til gavnvirkende Medlemmer af Samfundet, der selv lægge Haand paa Værket, og hvorved dog alene Fremgangen i Kunster og Videnskaber finder en nyttig Anvendelse. Men og end altsaa Digtere, Acteurer og Actricer i Norge ikke saa let som hos os finde Midler at tilfredsstille deres Lyst at flakke omkring, er det dog en Usandhed naar der paastaaes, at man i Norge intet gjør for Videnskaber eller til almeennyttige Øiemeeds Fremme. Som bekjendt reiste for ikke længe siden en norsk Videnskabsmand i den Hensigt at undersøge Underviisningsvæsenet i andre Lande og en Anden bereiste Siberien i naturhistorisk Henseende, vistnok langt vigtigere Øiemeed end Undersøgelsen af Theatrene i Paris, Østerlandets Digterværker o. s. v. - Jøvrigt naar der absolut skal ødsles, er det vistnok bedre at dette skeer ved at anvende for meget paa Reiser, end paa Baller, store Fester, kostbare Dragter o. s. v. - Ogsaa med Hensyn til Jndustriens Forfremmelse er man i Norge gaaet et betydeligt Skridt fremad, idet man har frigivet Næringsveiene. Hos os er det endnu blevet ved Snak hermed. - Vor Anonymikus ivrer over den Told som i Norge er lagt paa Jndførsel og Udførsel. Men han glemmer at fortælle os, at al directe Beskatning saagodt som er ophørt i Norge. Svares end altsaa Told af de Producter som udføres, er dette kun en Erstatning for den Skat Grundeierne have erlagt. Hos os skeer jo dog det samme med alle Producter som udføres, Kornet undtaget, og Landskat maa oven kjøbet erlægges – Jndførselstolden paa Kornet i Norge udgjør saavidt vides 3 a 4 Mk. pr. Td. Byg og Rug, en Forhøielse i Priserne, som ikke kan blive trykkende for de fattigere Classer, og som desuden bortfalder i Misvextaar. For Øieblikket er Prisen paa Kornet omtrent den samme i Norge som her, hvilket viser at Productionen ikke maa være saa gandske ubetydelig, og at Storthinget altsaa ikke handler saa urigtig at befordre Agerbruget. J Norge skal efter 26 Fredsaar alting befinde sig i en stagnerende Tilstand, og Constitutionen ikke finde megen Roes. En her i Landet bosat Normand, hvis Forretninger aarlig føre ham til Norge, har paa Forespørgsel erklæret Undertegnede, at alting er i ønskelig Opkomst i Norge, at Fremgangen Aar for Aar bliver kjendeligere, og at man i Norge veed at paaskjønne Constitutionen. Jeg mener, at dette Vidnesbyrd nok kan veie op mod en Annyms Paastand. – Naar Anonymikus beraaber sig paa aarlige Udvandringer til America af norske Familier i Hundredetal, da er dette en aabenbar Overdrivelse. J den seneste Tid har man ikke hørt til slige Udvandringer, der ogsaa have fundet Sted fra Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Det skal ikke være Statsforfatningen, men fornemmeligen Kongens udmærkede personlige Egenskader der maa tilskrives at det er gaaet saa roligt til i Norge. Carl Johan har neppe ladet noget Storthing gaae forbi uden at arbeide paa at bevirke Forandringer i Constitutionen. Dette kunde dog let have givet Anledning til Uroligheder og Partiaand. Men Constitutionen holdt Kræfterne samlede, og at den seirede, er vist det bedste Beviis for dens Fortrinlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Det skal være betænkeligt for en Regent at suspendere en Beslutning af Folkerepræsentanterne, om hvilken det hedder at den har Folkevillien for sig. Men hvor tidt skeer dog ikke dette. Exempler herpaa mangle end ikke hos os selv. Det er noget Folket maa finde sig i, og betragte som et velgjørende Baand paa sig selv, idet det Sande og Gavnlige saameget herligere vil seire. Partiaand skal være de constitutionelle Folkeforsamlingers uadskillelige Følgesvend, og blandt andet have til følge, at et ikke lidet Antal af Statens retsindigste og dygtigste Mænd trække sig tilbage fra at blive valgte. At Meningerne maa blive deelte, jo flere Medlemmer en Forsamling bestaaer af, er ligefrem. Men just herfor kunne alene sande og vægtige Grunde her gjøre sig gjeldende; og Den som, fordi han seer sig overstemt, trækker sig tilbage fra Valgene, forraader vistnok meget lidt Caracteerstyrke. Modsigelser og Modgrunde er noget vi i vore Tider maa vænne os til. Magtsprog have, Gud være lovet, tabt al deres Anseelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Lovgivningen i constitutionelle Stater skal være saare ufuldkommen, i hvilken Henseende Engelland især fremstilles som et afstrækkende Exempel. Men en Constitution som den engelske ville nok de fleste Danske betakke dem for. En saadan kunde have passeret 1660. Nu ville vistnok alle Classer af Folket gjøre Krav paa at repræsenteres, og den norske Constitution saaledes maatte tages til Mynster. Om de gjennem Storthinget emanerede Love, som Anonymikus paastaaer, ikke taale nogen Sammenligning med de ældre, maa Undertegnede lade staae ubesvaret; men det veed jeg og det tør jeg paastaae, at vore Stænder i Viborg og Roeskilde, paa det evidenteste have viist, at de af dem foretagne Revisioner af fremlagte eller projecterede Love, give dem Krav paa de meest udstrakte Competencer til at virke som Lovgivere. Og lykkeliggjøres vort Fødeland, med en Constitution som den norske, eller ligesaa fri som Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. den norske, kunne vi derfor vistnok stole paa at vore Repræsentantere aldrig ville give deres Minde til saadanne Abnormiteter, som Kornlovene i Engelland, som Stiftelsen af en Gield paa 1000 Millioner i Frankrig for at bringe enkelte Familier paa Bene, eller som det Lovbud i Amerika der fordømmer vore Brødre, de stakkels Sorte, til evigt Slaverie. Thi sidste er ligesaa vel en Følge af en ufuldstændig Repræsentation som første, og den Tid turde nok komme at Aristokraterne i Amerika og Engelland dyrt ville angre deres Haardhjertethed. Hermed slutter jeg, og beder min Contrapart at tage tiltakke med Ovenstaaende for denne Gang. Aldebertsminde, den 18de Januar 1841. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Jndsendt. Gjenhilsen. med Hensyn til en fyensk Dannemands ved Aarskiftet (i Hempels Avis) forkyndte "Alvorsord: O Dannemark, hvad har Du tabt, Din indre Fred er borte, Nei Dannemark, Du har ei tabt, Din Fred, Dit Haab, Din Styrke, fordi en Tvedragts Aand er skabt, som vil Din Jordbund dyrke. Dens Sæd gaaer kun som Havets Skum henover Dine Strande; dens hæse Raab fra Mørkets Rum døer hen som Vindens hule Brum vil ei Din Søn opmande; Thi Frihedstræets vilde Skud, gaae visnende og golde ud; men Folkets Tro skal stande. De Ord, som haane Kongens Daad, blev aldrig talt af Folket; selv om end Blades Spot saa kaad som Aand og Kraft blev tolket; thi sig - kan Tungers falske Røst, fordunkle Drottens Dyder, mon bringer den os Guld og Trøst, dermed at læge Landets Brøst, om end saa fød den lyder, Nei Brødre, det er Slangesang, og aldrig i vor gamle Vang, den Folkets Troskab bryder. Ei Hungrens Offer sukker her, som mellem Bretlands Bjerge; os Agren gyldne Nege bær, Fred er vor Arnes Værge. Fribaaren staaer den danske Mand: i Slaviskhed ei bukket. For Bonden ei - for ingen Stand, det Armods Søn os vidne kan, blev Kongehallen lukket. Og Trængselstiden er forbi, den skjæbnesvangre Tid, hvori Hver Dannemand har sukket. Derfor skal udi Danevang. ei Tro og Troskab dale! derfor saa greel i Spalten lang lød falske Viismands Tale; derfor vor gamle Broderpagt; Sandrægtighed skal vaage; skal være Danmarks Kongevagt, og give trofast Dane Magt, naar Tvedragts fule Taage, formørke vil vor lyse Strand, vort aldrig svegne Fædreland, fra Fristeraandens Kroge. Aastrup, i Januar 1841. C. Grabert, Landmand. No 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Onsdagen den 20de Januar. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhun Stifts-Tidende Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Uyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Storsultanen har ladet Naade gaae for Re og tilgivet Mehemed Ali samt antaget hans Underkastelse. En Gesandt var afsendt til Alexandrien for at afhandle Vilkaarene. Storherren vil bevilge ham Ægyptens Statholderskab paa Livstid. Walker Be(Englænderen Adm. Walker) har faaet det Hverv at afhente den tyrkiske Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Jbrahim Pascha, der endnu befinder sig i Egnen af Damascus, har vundet en Seier over et drusisk Korps, der vilde afskjære ham Tilbagetoget Syvtusinde Md. ægyptisk Cavalleri sloges med omtrent ligesaamange Druser, og Kampen var paa Liv og Død. Ægypterne vandt Seiren og masacrerede Alt hvad der ikke reddede sig ved Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Chineserne have sluttet Fred med Englænderne paa for disse meget fordeelagtige Vilkaar, (som Aviserne endnu ikke nævne). Tractaten var bleven sluttet i Pekoe af den br. Adm. Elliot og Reschin, chinesisk Gouverneur i den Provinds hvor Peking (Keiserens Residentsstad) ligger, og tredie Kabinetsminister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Fra Ostindien haves Efterretning om, at Kongen af Lahore, Kurruk Sing, er død den 5te Novbr., og at hans Efterfølger, Nohal Sing, omkom ved Begravelsen, idet en af Elephanterne nedrev en Bjælke, der knuste hans Hoved. Derefter udraabtes SchirSing, en Søn af Ranschid Sing, til Konge, hvorimod den Sidstafdødes Moder protesterede paa Grund af at hans fjerde Gemalinde er frugtsommelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Den franske Regjering, som atter igjen har standset med Armeens Afvæbning, har af Belgien forlangt en cathagerisk Erklæring om hvad det vil foretage sig i Tilfælde af at det kommer til et Krigsudbrud, De fra Spanien udspredte Rygter og Udbruddet af en republikansk Revolution i Madrid have ikke bekræftet sig, dog tyde alle Beretninger paa, at de politiske Anliggender have paa Halvøen faaet en saadan Vending, at man hvert Øieblik kan vente en Revolutions Udbrud. J Valladolid havde Officererne ved et af de derværende Regimenter afholdt et Festmaaltid, hvorved der blev udbragt Skaaler for Republikken og for en snart udbrydende Revolution. Efter Maaltidet vare de dragne igjennem Gaderne og havde sjunget Riegohymnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Fra Schweiz erfares, at der hersker en stor Gjæring i Canton Solothurn, og at man der hvert Øieblik ventede en almindelig Opstand. Mange Personer ere blevne fængslede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
J det Baierske vedvare Rustningerne uafbrudt. Endog ansatte Skolelærere, Magistratspersoner, &c. der hidtil have tilbragt deres Tjenestetid som Permitterede, ere nu indkaldte til Exercits. Mange unge Mænd, der saaledes ikke meere tænkte paa nogen Soldaterstand, ere derved tvungne til at træde ud af deres Carriere, thi Stedfortrædere ere meget kostbare og næsten ikke at erholde. Der forsikkres, at den første og tredie Armeedivision skulle strax paa Foraaret marschere til Rhinpfalz. Og fra Carlsruhmeldes, at den overordentlige Rekrutudskrivning paa skyndes af alle Kræfter. J Hannover venter man hvert Øieblik, at Tropperne ville faae Marschordre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Jldebranden i det kgl. Slot i Hannover var opstaaet ved en revnet Skorsteen, saa Jlden ubemærket havde udbredt sig mellem Gulvene og var paa flere Steder kommen til Udbrud. Skaden er meget betydelig, skjøndt Sølvtøiet og Malerierne reddedes. Den egentlige Hovedbygning blev aldeles ikke beskadiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Norske Aviser melde, at den norske Skipper som ved Endelave havde nægtet Mandskabet paa et svensk Skib en Drik Vand, uagtet dette var stædt i høieste Nød og han selv havde Vand nok, er bleven sat under retslig Undersøgelse, og man formener, at den Skyldige vil neppe undgaae Straf, skjøndt Lovene ikke omtale slige Tilfælde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 16de Januar. Ved allerhøieste Resolution er Capt. a la suite i Armeen og Kammerjunker hos Hs. K. H. Hertuginde Wilhelmine af Sl. Holst. Glücksborg, W. F. Hedemann, med ægte Descendenter, optaget i den danske Adelsstand. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Kronprindsens Forlovede, Prindsesse Caroline af Mecklenburgs Fødselsdag blev (som meldt) høitideligholdt her ved et Bal paa Christiansborg Slot, hvilket tog sig overmaade smukt ud i Belysning af Beeg fakler i Baggrunden af den med Snee belagte Slotsplads. Til Ballet vare, foruden de tre første Rangklasser og Regimenternes Stab, indbudne 10 Officerer, af hvert Regiment, og endeel civile Embedsmænd Det Hele havde et særdeles festligt og muntert Udseende. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
- J Tirsdags Eftermiddags kjørte Deres Majestæter i Kane til Bellevue og Lundehuset, med et Følge af 12 andre Kaner. Kongen kjørte Prindsesse Caroline, og Dronningen kjørtes af Prinds Ferdinand. Da Toget kom ind af Nørreport, hændtes det at et Par løbske Bønderheste kom løbende lige imod Kane rækken og stødte an paa Staldmester Haxthausens Kane, hvorved denne væltedes, og Frøken Walterstorff, Dronningens Hofdame, forsloges noget, saa hun maatte bringes ind i et Huus, men kom heldigviis ikke til nogen egentlig Skade. Kanen gik gandske istykker. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Det antages nu her for temmelig afgjort, at Hs. K. H. Kronprindsen vil efter sin Formæling tage stadigt Ophold her i Staden. Stiftamtmanden paa Jsland, Bardenfleth, der i denne Tid opholder sig her, siger man er udseet til at være Hofmarschalhos Kronprindsen. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
J Foraaret 1840 erhvervede Hs. K. H. Kronprindsen Hs. M. Dronningens Samtykke til, at den bekjendte Kniplingsfabrikant og Uldgodshandler Jens Wulff i Brede ved Tøndern turde overrække Hendes Majestæt et Stykke, som han til den Ende vilde lade forfærdige, og hvorved han tillige ønskede at give et Beviis paa, til hvilken Fuldkommenhed denne indenlandske Jndustri er dreven her. Kniplingerne skulde have været færdige til Kronningsfesten, men den Omhu og Umage der anvendtes tillod ikke dette, men deres Forfærdigelse medtog ni Maaneder, skjøndt tvende Kniplerinder uafbrudt arbeidede paa samme. Først i forrige Maaned har Wulff Søn kunnet overrække Dronningen Kniplingerne, ledsagede af et lidet Digt, der var forfattet af en gammel Knipler og skulde tolke Kniplerindernes Følelser i denne Anledning. Kniplingerne, i hvilke Dronningens Navnetræk, med Krone over, flere Gange er anbragt, ere, saavidt vides, af 15 Alens Længde og et Qvarteers Bredde, og afgive saaledes en lige saa sjelden, som pragtfuld og kostbar Toiletprydelse. Dronningen modtog denne Gave med største Nedladenhed og bifald, og skjænkede saavel Overbringeren som Kniplerinderne rigelige Prøver paa sin Gavmildhed. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Af Toldregnskabet for 1839 erfares, at Jndtægterne have i bemeldte Aar udgjort i Kjøbenhavn 1,914,998 Rbd., og i Danmarks øvrige Stæder, 1,817,696 Rbdr. Tilsammen 3,732,, 694 Rbd. Udgivterne: 655,194 Rbd. Heraf har Krydsvæsenet, kostet 27,473 og Overcontrollen 6,704 Rbdr. J Hertugdommerne have Jndtægterne udgjort 1,317,300 Rbd., og Udgifterne 297,600 Rbd. J Lauenburg, har Eldtolden indbragt 137,859 Rbd. Af den vedføiede Oversigt erfares, at Told- og Consumtionsafgivterne i Khvn, have udgjort henved 100,000 Rbd. mere end de samme Afgivter af alle de øvrige Told steder i Danmark, og at medens alene Toldafgivterne i Khvn, have beløbet henved 300,000 Rbdr. mere end Toldafgivterne af de øvrige Toldsteder, har derimod Consumtionen i disse udgjort c. 284,000 Rbdr. mere end i Khvn. Odense, Aarhuus, Aalborg og Randers have indbragt over 100,000 Rbdr. hver; efter dem Helsingøer over 90,000; Horsens over 70,000; Svendborg, Roeskilde og Holbek 50,000; Kallundborg, Weile, og Nestved 40,000; Faaborg, Nyborg, Nykjøbing paa Falster, Fredericia, Kjøge, Nakskov og Slagelse 30,000; Assens, Colding, Corsøer, Hjørring, Ringkjøbing, Ribe, Rudkjøbing, Skjelskøer og Thisted 20,000; Bornholm, Bogense, Frederikshavn, Frederikssund, Grenaae, Hjerting, Hillerød, Kjerteminde, Mariboe, Middelfart, Nykjøbing i Sjælland og Jylland, Nysted, Præstøe, Ringsted, Saxkjøbing, Skagen, Stege, Storeheddinge, Stubbekjøbing, Viborg og Vordingborg over 10,000 Rbd., hvorimod de 22 øvrige Toldsteder have indbragt under 10,000 hvert, og deriblandt 5 endog under 1000 Rbdr., hvoraf Anholt og Læssøe endog kun 121 og 107 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Grev Sponneck har som Forfatter af Skriftet "Om Toldvæsen i Almindelighed og det danske Toldvæsen i Særdeleshed, faaet den store svenske Guldmedaille, med Kongens Brystbillede paa den ene Side, og paa den anden Jnscriptionen: Sui memores alios fecere merende, tilstillet af Hs. M. Kongen af Sverrig. J Tirsdags har Toldvæsenet foranstaltet en (Dan. udbredt Undersøgelse efter nlovlige Brændeviinsbrænderier paa Landet i Helsingøers Tolddistrict, og sammesteds fundet og anholdt endeel Brændeviinsredskaber. (Hls. Av.)- Skomager Gjørns Kone var tiltalt for at have mishandlet og tyranniseret sine Stedbørn: en Dreng paa 13 og en Pige paa 10 Aar. Den Sidste var fundet druknet i Christianshavns Kanal og havde rimeligviis selv druknet sig af Fortvivlelse over Mis handlingerne. Endeel Vidner havde bevidnet oprørende Mishandlinger mod Børnene, men da Vidnerne vare enkelte og intet fuldt Beviis var udkommet for de enkelte Facta, blev hun frifunden for videre Tiltale. Derimod ere Arrestanterne H. Nielsen og P. Bendt, for at have forfærdiget 230 falske Een rigsbankdaler=Sedler, hvoraf dog ingen vare udgivne, men en forsøgt at udgives, dømte til 10 Aars Rasphuusarbeide. (Dan.) Ved alle tre Instantser er Arrestanten Henrikhuusarbeide. (Dan.) Ved alle tre Instantser er Arrestanten Henrik Pedersen paa Falster dømt til at straffes med Baal og Brand for unaturlig Omgang med en Hoppe. (Bl. T.) Til den theologiske Embedsexamen, der afholdes qvartaliter, altsaa 4 Gange om Aaret, havde dennegang meldt sig 68 til den skriftlige Deel, hvilket enorme Antal dog blev indskrænket til 57 ved den mundtlige Prøves Begyndelse. Den mundtlige Examen begyndte igaar, og der ere Tre oppe daglig; Examen vil altsaa vare til langt ind i Februar. Næste Examen begynder saa igjen omtr. d. 20de Marts (Md.)– "Corsaren" No. 11 er lagt under Beslag, og Cancelliet har beordret Tiltale mod den ansvarhavende Redacteur, H. Buch. – J Fædrelandet fralægger Cand. Ploug sig al Andeel i bemeldte Blads Redaction. (Md.) - J den forløbne Uge er der falden en stor daction. (Md.) - J den forløbne Uge er der falden en stor Mængde Snee her i Byen, og den afvexlende Frost og To har gjort det næsten livsfarligt at gaae paa Gaderne. J to Dage bleve ikke mindre end 36 Personer, der vare faldne paa de glatte Gader og meere eller mindre komne tilskade, indbragte alene paa Frederiks Hospital. Udenfor Tolboden ligger Jsen til langt ud forbi den saakaldte røde Pæl, men Renden, er dog fri. (Md. Hr. Telemaque Gabrie, forhenv. første Dandser ved den store Opera samt første Dandser og Balletmester ved Theatret de la porte St. Martini Paris" har i Helsingøer aabnet en Dandseøvelse for Herrer og Damer. Hvis de høitærede Damer, bekjendtgjør han - skulde foretrække at undervises af en Dame, da tør han tillidsfuldt dertil anbefale sin Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Det er os berettet fra flere Sider, at det gamle Ringsted især paa sidste Valgdag gandske havde Udseende af et engelsk Valgmøde, saaledes blev der trykket i Haanden, haranqueret for Bønderne paa Gaden, foruden ved tidligere Besøg i deres Hjem, tracteret med Viin og Brændeviin o. s. v. - Alt for at drive Stemmerne til Een, der alligevel ikke kunde opnaae at blive valgt - eller for idetmindste at splitte dem, hvilket sidste bedre lykkedes. Men de Personer, der nedlode sig hertil, ere ogsaa saaledes sunkne i det almindelige Omdømme, at det tør være en afgjort Sag, at de ikke ville vove sig paa noget Valgmøde i Nabodistricterne. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Stændervalg. J det 6te Valgdistrict for de mindre Landeiendomsbesiddere (i Sjælland) blev af 681. mødende Vælgere Sognefoged Jacob Jensen valgt, til Deputeret med 388 Stemmer og Bankdirecteur, Professor Bang til Suppleant med 189. J sammes 8de Valgdistrict, Forvalter Lund paa Fodbyegaard til Deputeret med 267 St. og Propr. Jacobæus til Suppleant med 266. J sammes 12te District (Skouby, Wends &c. H. i Fyen) valgtes: Cancelliraad Haastrup med 406 St. til Deputeret; Prof. Bankdirecteur Bang og Justitsraad Brasch erholdt dernæst de fleste Stemmer, nemlig hver 356. Uagtet Sidstnævnte strax erklærede, at han traadte tilbage for Bang, vil det dog af Valgbestyrelsen blive indstillet til Cancelliets Afgjørelse om ikke Lodtrækning skal afgjøre, hvor af dem der skal være Suppleant, da de Begge havde ligemange Stemmer. J det 14de Landdistrict (Langeland &c.) er Proprietair Boesgaard valgt til Deputeret og Møller Fabricius til Suppleant. J det 15de Landdistrict (i Fyen) er Proprietair Hansen, til Kragsberggaard valgt til Deputeret med 494 St. og Hørsvinger Schroll til Suppleant med 283 St. (Den forrige Deputerede Hr. Cancellieraad Haastrup havde 248 St.) J Kjøbstædernes 7de Valgdistrict, (Kjerteminde, Bogense, Assens og Middelfart) Agent Bruun til Deputeret og Kbm. Muus til Suppleant. J sammes 9de Valgdistrict (Nakskov, Maribo og Rødbye) Kbm. K. Sidenius i Maribo til Deputeret og Brændeviinsbr. Lyhmeier i Rødbye til Suppleant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Paa Godset Friedensthal, i Nærheden af Eckernførde, er i denne Tid bleven begaaet et dobbelt Mord. En sammesteds tjenende Bødkersvend beilede til en medtjenende Pige, som imidlertid foretrak en Anden for ham. Allerede oftere havde han yttret: at Livet var ham forhadt, og at han vilde være det qvit. Forleden kommer han, ved en Dandse=Lystighed, i Ordvexling med bemeldte Pige og hendes Kjæreste, hvorpaa han gaaer hjem, klæder sig om, tager sin Bøsse og gaaer ud igjen. Jkke langt fra Gaarden møder han Pigen og hendes Søster, da Første bliver ham vaer, ahner hun strax intet Godt, og holder sig noget tilbage. Søsteren spørger han i Forbigaaende: om hun intet Vildt har seet, og fortsætter derpaa sin Gang lige løs imod den anden Pige, paa hvem han lægger an og knuser Hjerneskallen. Efter en føie Tid at have betragtet sit Offer, gaaer han indi Skoven, lader her sin Bøsse paany, stikker Enden af Løbet i Munden og trykker til. Man fandt ham død, med sprængt Hjerneskal. (Eckernf. Ugbl.) Hvor elsket vor nuværende Konge endnu er af menig Mand i Norge, kan følgende i een af Liim fjordens smaae Kjøbstæder passerede Tildragelse tjene til at oplyse os om: En gammel norsk Matros kom i Land ved Havnen, og da han der saae det kongl. Navnechiffre, stod han lidt og saae derpaa, tog Hatten af, steeg op paa en Bænk, der var under Chiffret kyssede dette og sagde: "Tak, Dul for Hvad Du har gjort for gamle Norge, og idet han vendte sig om, sagde han: "Saaledes mindes endnu en gammel Nordmand Eders Konge. (Thist. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-20
Sædegaardseiernes Valgklasse i Aalborg Stift valgte i Mandags sine Stænderdeputerede. Auditeur Roulund til Restrup og Godseier Nyholm til Baggesvogn (Begge eenstemmigt), samt Legationssecretair Hvass til Randrup og Cand. juris Rottbøll tilBørglumkloster valgtes til Deputerede, og Kammerj. v. Skeel til Birkelse, Proprietair Weinschenck til Gunnestrupgaard, Cand. juris Winkel til Dybvad, og Proprietair Plesner til Langeslund til Suppleanter. (Aalb. Av.)