JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Privatim im Fürstl. Nebenzimmer, per Salzburg. Copia Schribens an Sr. Churfurstl. Gaden zu Maynz, von dennen Fürstl. Comital-Gesandschaften, de Dato Regensburg, den 27sten Februar, 1764.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
die bestandige und selvst von dem Reichs=Oberhaupt durch Kayserl. Commissionsdecreta an die algemeine Versamlung gebrachten perpetuirliche Wahlcapitulationssache, zu einem gedeihlichen und vollstandigen Schlut, ohnaufhörlich befordert, und der neu zu erwahlende Romische Königebensals verbunden werde, aufdie Beschleunigung dieses heilsamen Werkes ein genaues Augenmer zuschlagen. Da nicht weniger auch immittelst und unter recht mafigem Gebrauch des dem Churfurstl. Collegio per Epilogumin bestimter Masse eingersumten Juris ad capituland vorgedachte, schon bis zur Re und Correlation mit den Reichs=Stadtischen Collegio, zwischen dener hohern Churind Fürstl. berichtigte perpetuirliche Capitulation zum Grunde der neuern allenthalben geleget auch nicht anders, als, wiebengemeldet, von deres buchstablich verglichenen Einhalt, irgendwo abgegangen. und endlich uberhaupt diesem bevorstehenden neuen Wahlvortrage, nichts einverleibet werde, mas dem Instr. Pac. Westph., denen Reichs Abschieden und andern heilsammen Gesetzen und Ordnungen, einigen Abbruch erwecken, zu Misverstandnissen Anlatz geben. oder denen besøndern und algemeinen Reichs=Standisen Richten und Befugnissen et wa nachtheilig oder be schwerlich fallen møge. Ew. Churiarstl. Gnaden ersucht man dahero, aufgatigsten Special-Befehl, hiermit geziemend und unterthaniet, gegenwartige eben ersagte Reichs FürstlicheErkisrung, samt ihrer Anlage, vermoge Dero hohenaniz cines Reichs-Erzkanzlers und Directoris dem hochlöblichen Churfyrstl. Collegio nicht nu legalt modo undvollster dig beliebig vorzulegen, sondern auch nach DerDentschpatriotischen höchstruhmlichen. Gesinnungen sorgfattigst mit daraaf zu sehen, und die erfo derliche An leitung zu geben, das obermeldetes, eben forwichtige ats gemeinerspriesliche Wahl=Capitulations=Geschafte dergestalt nach Recht und Billigtet verhandelt, und in Reine gebracht werde, damit Churiursten, Fürsten und Stande, darob ein sattsammes Vergnugen verspuren, und unter dem Schutz und Schirm des Reichs Ober haupts, und derer allenthalben verbindlichen Gesetze, die rechtmatzige Wirkungen und Bortheile Jhrer Hoheiten, Warden, Freyheiten und Gerechtsammen, nach Standes Gebuhr in Rube und Friede und Eintracht geniessen, einfolglich allen mistliebigen Verwahrungen undContestationen von nun an ganzlich uderhoben bleiben møgen und konnen. Jndieser zuverlastigen Erwartung empsehlen sich Endes unterzogene, Ener Churfarstl. Gaden, &c. unterthanigst gehorsamste Der Fürsten und Stande bey forwahrende, Reichsversamling anwesende Bevollmach tigte Rathe, Botschafter und Gesandte. Nota. Die in dem vorstehenden Farstl. CollegialSchreben an Jhro Churfürstl. Gaden zu Mayn; d. D. 27 Febr. 1764 angezogene Beylage sub Sign. O. ist den 4ten September 1745 zu Frankfurt per Salzburg privatim dictiret worden. Jm Verfølge des Vorstehenden Fürstl. Conclusi, med gen der Romischen Kønigswahl, ist auch von Seiten des Reichsstadtichen Collegii nadstehendes Conclusum bekant geworden: Reichsstadtisches Conclusum, d. D. 29 Febr. 1764. die Romische Königsmahl betreffend.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Es har das Reichsstadtische Collegium nicht so bald den Einhalt eines allerhöchst venerirlichen Kayserl. Rescripti Ostensibilis, d. D. Wien vom 24sten Februar a. c., in Betreff der Wahl eines Remischen Kønigs, zu Gesichte bekommen, als solches dadurch mit dem freudigsten Vergnagen erfullet worden, und deswegen, nacordentlicher Deliberation, den einstemmigen Schlutgefatt, Einer Höchstansehulichen Kayserl. PrincipalCommitzion, durch eigene Abordnung des Directorii, in Unterthanigkeit zu erkennen zu geben, dasses uber dit abermaligge preiswardigste Reichsvaterliche Vorsorge. Wachsamket und Grosmuth Jhro Kayserl. Majestat, seines allergnadigsten Herrn, so allerdevotest als lebhaftest, gerühret sey, das Allerhöchstdieselbe allergnadigst geruheet, selbst das Angedenken derer, auch denen gros ten Helden vielmals schreckbaren letten tødtlichen Augenblick, zum kunstigen Besten, Wohlfahrt, Rubestand, und Friede des geliebten Dentschen Vaterlandes, zu einem nachdenkichen Vorwurf und höchstbetrachtlichen Augenmerk zu machen, so hiernach die Erkiesung eines Romischen Kønigs noch bey Dero, Gott gebe! auf dispateste Nachkommenschaft fortdaurenden, Lebensjah ren, allermildest vorzuschlagen, und das sotchemnacKayserl. Majestat hieruber von allen treuldevotest-gesinneten Patrioten der allersubmisseste Dankeiser gebuhre, velchen dann auch das von gleichmastigen Gesinnungen durchaus beseelte Reichstædtische Collegium, ob gleich, mit unvollkommenen Ausdrücken, allerehrerbietigst darzubringen suche, dabenaber auch die sonbrünstigste als grundmurhigste Wünsche allerunterthanigst noch mit an sage, das diese vor de Grundverfassung und Aufrechterhaltung des Heil. Rom. Reichs, sowol uberhaupt, als jedden Standes insbesondere, so merkwürdige alt hochstwichtige Angelegenheit fordersamst mit dem ermuntschtesten und beyder Kayserl. Majest. Majest., aucdem Allerdurchlauchtigsten Kayserl. Königl. Hause zu Allerhöchstverdientester Zufriedenheit und Vergnugen, gereichenden Ausschlag bekronet, die ganzliche Wirkung davon aber, durch gottliche Gate, bis in das graueste Alter Jhro Kayserl. Majestat, versparet werde, moubrigens dasselbe, zu ohnunterbrochener Fortwahrung, unschatbarest allerhöchster Kayserl. Hulden, allersubmissest, auch Einer Höchstansehnlichen Kayserl. Principal Commition zu beharrlichen Gaden sich ehrerbietigst empfiehlet.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Warschau, vom 3 Marz. Jn der Woywodschaft Braclawist ein doppelter Land tag mit vielen Thallickeiten gehalten vorden, und inden Posenschen und Kalischischen Woywodschaften danerne anch noch die Unkuben fort. Das Schlimste daben ist, das auf einem jeden Landtage besondere Capturrichter erwad. let, und dat hiedurch ville Verwirkung entstehen wird. Der zu Dresden gewesene Gesandte der Republik, der Staroste von Smotrøye, Hr. Potocki, ist wieder hier ein getroffen. Der vor tursem ans Berlin zurück gekommen Gesandte, der Hr. Gadomsky, har durch die hiesigen Zeitungen bekannkgemacht: Datz des Kønigs in Preussen, Majestat ihm aufgetragen hatten, nach seiner Zurück kunstsammen Landesleuten zu melden, das Sr. Majestat alles, pas von Jhrem Residenten in Höchstdero Namen erklæret worden, vollkommen genehm hielten, und det Republik eine eintrachtige Wahl wünschten, damit nicht, menn et wa wegen innerlichen Unruhen und Trennungen fremde Truppen in Pohlen eintukken solten, Allerhöchstdieselben auch gezungen werden mogten, Jhre Volker cinrucken zu lassen."
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Stralsund, vom 6 Mürz. Jn Anleitung des Königl. und des Schwedischen, Reichs Hochløbt. Krigscollegii anhero erlassenen Schreibens, sollen am instehenden 18ten Junii dieses Jahres, als den Montag nach dem heil. Pfingstfest, allhier in Stralsund, eine Qvantitat nachstehender Mondirungssorten und vieles Feldgerathe in offentlicher Auction gegen baare Bezahlung veranssett werden. Als, Hem der, ganzmene, einige Tausend. Commitschuh, dito dito. Strumpe, dito Zelter von Segeltuch. Sücke, dito von verschiedener Grosse. Pjerdedecken, diverse Sorten. Kupserne Feldkessels. Dito von Biech. Feldflaschen, kupferne. Blecherne dito. Huseisen, grosse und mittlere. Gebleichtes Leinen, seines, bis 8000 Ellen. Dito gröberes, beyde Sorten inStucken. Husnagels. Bohrer, von verschiedener Grosse. Patrontaschen, mit und ohne Riemen. FeldMedicinskisten, so ledig, mit Facher und Schubliden. Haltern. Degengehanke. Hammers, verschiedener Sorten. Hufgangen dito. Hüthe, theils gebrauchte, doch grøstentheils neue. Handschube. Pferdegebisse, mit dazu gehørigen Kopsgestelle. Zaume. Holle und Zughackens, eiserne. Mantels von Lacken, grune und blaue. Pulverhørner. Schmierhörner. Karren, einspannige mit 2 Radern. Sen sen. Eiserne Picken oder Hacken. Raspeln, grosse und kleine. Reitkassens. Sattels von verschiedener Gattung. Mondirungsrocke. Eiserne Aexte. Scheren. Pferdesohlen, diverse Sorten. Striegeln. Cartatschenbursteen. Eiserne Spaden. Nagel, virlerley Sorten. Steigbügels verzinne und unverzinne. Heizerne Trommeln. Quersacke. Zügels, halve und gange. Deckhurten. Trensen. Einige tausend Ellen grod graues Tuch, oder sogenannten Wallmar, und uberdies noch verschiedenes ander Ge rathe, so nicht specificiret werden konnen.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Paris vom 7 Mart. Bisher hat das Parlement bey der grossen Anzahl von Erbischsen und Bischsen, welche sich bestandig in dieser Stadt aufhielten, durch die Finger gesehen; allein die hinterlistigen Kunstgriffe einiger unter ihnen mit unserm Erzbischof und den vormaligen Jesuiten har seinen Eiser milder erwecket. Dasselbe hat daher beschlossen, das dem General=Procureur des Kønigs die Sorge, andie Aussuhrung der Verordnungen und Arrets, in Ansehung des Aufenthalts der Erbischsse und Bischsse in ihren Diocesen, genauzu halten, aufgetragen worden, und er alle die Pralaten, welche sich zu Paris aufhielten, zu sich fordern lassen und ihnen andenten solte. wie sie krine gegrundete Ursachen, hier langer zu verweilen, und sich also in Zeit von 14 Tagen von hier nach ihren Diøresen zu entsernen hatten. Nicht minder har endlich das Parlement, wegen der Schrift, unter dem Titel: Lettre Pastorale de Mar. L'Eveque de Langres Nr. cinzweyttes Arret abgefatt, worin besehliget wird, datz diese Schrift durch den Büttelzerrissen und verbrast, und das dieses Arret gedruckt, und sowol zu Paris, als zu Langres, und allenthalben, wo die Nothwendigkeies heischet, offentlich angeschlagen werden solle. Ausjug einer Nachricht aus dem Hannoverschen, vom 13 Marz. Es ware ungemein zu wünschen, das zur Ergrundung der an somanchen Orten sich heftig aussernden Seu che unter dem Hornriche, auch zur Abwendung und Curdesselben immer mehrerer Fleist und Aufmerksamkelt angewendet, und dem Publico gute Erfahrungen diessals mitgetheilet werden mogten. Nach der Muthmassung einer geschickten Haushalterin, welche bey ihrer Occonomie schonzweimal das Vichsterden, mit einem Ver luste von mehr als 100 Stucken des besten Viehes, erfahren mussen, ist die bisberige Seuche unter dem Hornviehe eine Blatternkrankheit, meil dasjenige Vieh, melches anden Hørnern und an den Ohren auschlagt, aucscharf anzusuhlen ist, durchzukommen aflegt; dagegen aber diejenigen Stucke, welche entweder gar nicht, oder doch nicht uber den ganzen Leib, ausschlagen, wie beyden zusammenfliessenden Blatternan Menschen auch geschiebet, oder die einen heftigen Durchfall kriegen, sel ten davon kommen. Jn dieser Vermuthung wird man dadurch bestærket, das das cinmal durchgewonnene Viebdie Seuche niemals mieder bekomt, welches man von keiner anden contagiensen Krankheit, mit gleicher Zuverlastigkeit sagen kan. Verdiente diese landverderbliche Plage nicht, das geschickte Aerste derselben durch anatomische Untersuchungen nachspurten, und mennsie for ei ge Blatterkrantheit erkannt würden, probirten, og und wie das Vieh zu kine Jnoculation der Blattern mit Nutzen und Sicherheit zu prapatiren ware? Eisenberg, im Osterlande, vom 8 Mart.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Wie nahe Geitz und unmenschliche Gransamket verwandt sind, davon haben wir am abgewichenen 14ten Januar abermal ein trauriges Beyspiel bey uns erlebt, da ein Bürger aus Osterfeld, Namens Prinz, einen Wollhandler aus Kleinhelmsdorf, Tischner genannt, mit welchem er von Gera zurück nach Hause gegangen, und mit dem er sonst gute Freundschaft gihalten, und oftmals gereiset, weil er gewust, das er 200 Rthlr. Geld bey sich gehaabt, erst mit einem Steine, den er imeinTuch gewickelt gehabt, heimtuckischer Weise einen Schlag auf den Kopfgegeben, alsdann aber mit vielen Messerstichen getødtet, und ihm die Hirschale, das Nasenbein und Kinn ganz zerquetschet hat. Der Entleibte ist von den Eisenbergischen Amtsgerichten, als mohin Walperhain, da diese That geschehen, gehøret, aufgeboben, undam 18ten Januar zu Kleinhelmsdorf beerdiget worden; der Morder aber sitzet in Osterfeld, undermartet seine gerechte Bestrafung.
Berlingske Tidende, 1764-03-26
Thorn, vom 7 Marz. Der Hr. Woywode von Culm har den ParticulairLandtag seiner Woywodschaft auf den 22sten dieses Monats nach Schönsee ausgeschrieben.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Maynz, den 16de Martii. Rigsstads=Collegii Deputerede have i disse Dage i Frankfurt indgivet deres Manita til Valg Gesandterne; men det lader til, at hverken disse eller andre Monita vil komme i Betragtning ved Valg=Capitulationen, hvilken, som man siger, er allerede gjort færdig i Gaar i den Churfyrstelige Forsamling, og lader alle Ting blive ved det Gamle.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Regensburg, den 8de Martii. Græren af Saurau, Erkebispens af Salburg Envoye, er afregn herfra, for at overlevere Churfyrsten af Mayn, en Skrivelse fra det Fyrstelige Collegio, i hvilken det lægger for Dagen den Ret som det paastaaer at have til at være med i en Romersk Konges Valg og ved Capitulationens Forfatning. Rigstændernes Collegio har og indrettet sine Betænkninger over samme Sag, hvilken, man troer at skal ligeledes overleveres Høybemeldte Churfyrste af Regieringen i Frankfurt. Collegio her har forlænget sine Ferier til 8te Dage efter Paaske, til hvilken Tid det troer at de Sachs ske, Brandenburgiske og Brunsvigske Envoyes ville være her igien, fra Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Cadix, den 21de Februar. Det var først tilladt 12 Skibe at gaae til Vera-Crux, men Hoffet har nyelig givet 5 andre samme Frihed, dog skal de alle være færdige til den 15de Junii, eller og tabe denne Frihed; Man troer altsaa at det vil gaae saaledes med nogle, som ikke endnu ere kalfatrede. Ellers skal i Eftertiden Contractions=Præsidenten, paa Kongel. Approbation, tilstæde at foretage Expeditioner paa America, undtagen paa Havnene ved Havanna og Vera-Crux.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Paris, den 16de Martii. Det Svar, som Kongen den 9de gav Parlementets Deputerede i Erkebispens Sag, lyder egentlig saaledes: "Jeg har undersøgt eders Forestillinger; men Omstændighederne, og min Længsel efter at vedligeholde Roligheden i mit Rige, have bevæget mig til at tage det Partie, som taget er. Jeg gjør mig Regning paa at mit Parlement er eenig med mig i mine Hensigter, og opfører sig derefter." J Følge Breve fra Provence, havde der paa en 6 Uger passeret over 2000 Personer, som komme fra Tydskland over Strasborg, for fra Marseille at overføres til Cajenne.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Haag, den 21de Martii. Generalstaterne have under 16de hujus udgivet 2 Placater, af hvilke den ene foreskriver hvorledes man skal opføre sig med Horn=Qvæget, og den anden tillader Øxnes Jndførsel i Provincen fra 1ste April til sidste Mai dette Aar. undtagen fra Dannemark, med Jylland, og andre angrænsende Lande, hvor Sygdommen hersker. De som ville indføre Ørne i Provincen, tilholdes at medbringe Attester &c., hvormed bevises at de komme fra sunde Stalde eller Græsgange, og skal standse paa første Grændsestad i 14 Dage, førend de drive videre ind i Provincen.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Civita=Vechia, den 25de Febr. Man har her paabudet en nye Afgift, nemlig en Denier, af hvert Pund Blye i Klumper, og 2 af Pundet i Arbeyde. Florence, den 27de Februar.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
De Spanske og Neapolitanske Ministre have, i Anledning af den Spanske Jndfantindes Formæling, ladet uddeele Brød 4 Dage efter hinanden til de Fattige her.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
dette Hertugdomme har den dyre Tid mærkelig aftaget, siden at Regieringen har tilholdet Kiøbmændene, som vare forsynede med Fødevahre i Overflødighed, at de skulle sælge dem til en fastsat Priis.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Frankfurt, den 18de Martii. Den Pavelige Nuntius, Hr. Oddi, har ikke den Fornøyelse her, som han maaskee har lovet sig, i Betragtning af hans Caracter: Han lever saa at sige incognito. Strax ved sin Ankomst, lod han vel samme bekiendtgiøre for de Keiserl. Commissarier, og de Churfyrstelige Gesandtere, men ingen af dem har ladet ham giøre Contracompliment, altsaa kan han hverken give Besøgelse, eller erholde den af dem, uden saa var at han ville finde sig i et Ceremoniel, som aldeles ikke kan bestaae med hans Caracter. Overalt sees tydelig at de Churfyrstelige Gesandtere ikke skiøtte meget om at det Romerske Hof bemænger sig i det, som vedkommer Valg=Sagerne.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Berlin, den 22de Martii. I Gaar tiltraadde Hans Kongelige Majestæt Sin Reyse til Schlesien, geleydet af Prinzen af Preussen, de 2de Pringer af Brunsvig, de Herrer Generaler, General= og FlugelAdjutanter, samt andre Herrer. Fyrst Friderich Erdmann af Anhalt-Cothen, som er Oberst i Kongel. Fransk Tiene se, og har opholdt sig nogen Tid i Petersborg, er paa sinTilbagereyse.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Stockholm, den 16de Martii. En Følge af forrige Aars Uorden i Handelen, er, at Kiøbmænd fra Hamborg og andre fremmede Stæder ere her ankomne, og giøre Fordringer paa en Deel af vore Handlende.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Petersburg, den 6te Martii. Prinzen af Anhalt Cothen, som er reyst herfra den 18de Febr. har faaet til Foræring af Keiserinden en Ring paa 10000 Rublers Værdie, og 15000 Rubler til Reysebekostninger.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Constantinopel, den 15de Februar. Den 3die ankom paa nye en Courier til den Preussiske Minister her, og en Betient fra Achmet Effendi, hvilken Sidste er sendt tilbage til Berlin 5 Dage derefter. J Sefraillet giøres Anstalter til den unge Sultanindes Formæling, dog vides endnu ikke med hvem.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Fra Weichselen, den 15de Martii. Breve fra Mietau mælde, at de der værende Russiske Tropper havde vel marcheret tilbage, men at et andet stærke Corps med det første skulde der igien ankomme; desaarsag havde man og allerede begyndt at bygge Pramme paa Floderne, og Reysende fra Riga fortælle, at de have seet i Mussiske Regimenter med svært Artillerie, som maae i Begyndelsen af denne Maaned være marchfærdig.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
London, den 16de og 20de Martii. Den Gield, som den sidste Krig har foraarsaget, beløder sig til 73 Millioner, just lige Summa, som 3 forride Krige have kostet. National-Gielden er nu 146 Mii lioner. Af bemældte 73 Mill. Gield, ere de 11 gjorte i de 3 første, og de 62 Millioner i de 4 sidste Aar af Krigen. Staden London skal have ombedet Hr. Wilkes at lade sig afskildre, og det vil da skee ved Hr. de la Tour i Paris.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
En Kornhandler fik nyelig Ordre til at levere en Mængde Korn til fremmede Stæder, men han afslog Commissionen, for ikke at foraarsage at disse Fødevahre skulle stige i Prisen, til Trængsel for de Fattige. Man siger at 50 Skibe af Linien skulle paa det Hastigste udrustes. For det Ostindiske Compagnie udrustes og 28 Skibe. Den 17de døde Græven af Maclesfield, Assessor, Gouverneur for Grædskabe, Henley, Præsident for det Kongel. Videnskabernes Soeietet, &c.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Hamburg, den 27de Martii. I Gaar haver Hans Excellence, den Storfyrstel. Russiske og Hertugel. Holsteenske Oberjægermester, Kammerherre og Amtmand til Reinbeck, Hr. von Bredal, Ridder af den Russisk Keiserl. og Hertugel. Slesvig=Holsteenske Orden, overleveret sit Creditiv, som befuldmægtiget Minister ved den Nedersachsiske Kreds.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Helsingøer, den 29de Mart. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 25de hujus, Ole Grubbe af Langesund fra ibidem til Kiøbenhavn med Jern. Den 26de dito. Andr. Holst af Tønsberg fra Walløe til Kiøbenhavn med Salt. Sven Greisen af Kiøbh. fra Moss til Kiøbenhavn med Tømmer. Den 27de dito, Didrich Rogge, og Hans Giønge, begge af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. Hans Dirks af Sil fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Stykgods. Den 28de dito, Ole Rasmusen af Kiøbenhavn fra Kiøge til Trundhiem med Malt. Jan Dirksen af Dragøe fra Præstøe til Christiania med Byg. Cornelis Jansen af Dragøe fra Kiøbenhavn til Christiansand med Rug. Jens Nicolay Fischer af Porsgrund fra Langesund til Kiøbenhavn med Jern.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Kiøbenhavn, den 30te Mart. Den 7de Octbr. 1763 er Albrecht Peter Bartholin allernaadigst beskikket at være Secretair ved General=Kirke Jnspections=Collegium. Den 31te Mart. er Ride-Junker, Hans Henrich von Bylow allern. beskikket at være KammerJunker. Den 14de Mart. 1764, ved det Møenske gevorbene Regiment er Seconde-Lieutenant Carl Christian von Mudderspach med Capitains=Caracter af Jnfanteriet udi Naade dimitteret. Ved Livregimentet Carasseer er den catacteriserede Major, Balzer Levin von Arenfeldt, udi Naade dimitteret, og hans havte Escadron confereret til den caractiserede Major Mauriz Conrad von Lützow. Ved det Siellandske Curasseer-Regiment er Oberstlieutenant Frantvon Toxwerde udi Naade dimitteret, hvorimod den forhen ved Garden til Hest standne Oberst af Cavalleriet, Kammerherre Albrecht Christoph Schaffalitzky de Muckadell, igien til virkelig Oberstlieutenant bestilt i Regimentet. Ved det Jydske Dragonregiment er Seconde-Capitain Henrich von Jensen udi Naade dimitteret, hvorimod den ved det forrige Fyenske Curasseer-Regiment forhen standne Ritmester Johan Christian von Boeck til Seconde-Capitain bestilt. Den 16de Martii er Studiosus Jørgen Sverdrup allernaadigst beskikket, at være Missionarius Ordinatus ved Jacobshavn paa Grønland. Catechets Bertel Larson, ligesaa. Hr. Hans Hammon ligesaa at være residerende Capellan ved Bragernæs og Strømsøe Meenigheder. Hr. Anders Porsanger, ligesaa at være Præst ved Hospitalet i Trundhiem.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Den 23de Martii er Birkedommer Christian Ditlev Dahl, allernaadigst confirmeret at være tilligemed Birkeskriver til Christiansædes Birketing.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Vores allernaadigste og dyrebareste Monark træder i Morgen ind i Sin Alders 42 Aar, hvilken høye Fødsels=Dag bliver da begegnet saavel ved det Kongel. Hof, som ellers i Staden, med de sædvanlige Høytideligheder og Glædes Tegn; Blandt andet bliver paa dette Steds Accademies øverste Auditorio holdet en Tale, som passer sig paa Festen, hvilken for og efter bliver geleydet af en smuk Musique.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
For end mere at forherlige samme glædelige Dag, haver de Høye og flere Herrer for det Kongel. octroyerede Danske Asiatiske Compagnie foresat sig at lade samme Dag løbe af Stabelen et til Compagniets Tieneste bygget Skib, som skal føre det Navn Wilhelmine Caroline, efter Hendes Kongel. Høyhed den Anden Kongel. Danske Princesse. Paafølgende Onsdag, den 4de April, agter det Høy Kongel. Regierende Herskab, tilligemed den Kongel. Princesse Tante: Princesse Charlotte Amalia, at begive Sig til Sommer=Residencen, Slottet Fredensborg, for der at fremdrage Sommeren.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Forrige Hof=Trompeter Sr. Kirchhof er af Høy= og Velædle Magistraten beskikket til denne Stads Jnstrumentist, i Steden for afgangne Jnstrumentist Berg.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Udi Kirkerne bliver paa Midfaste Søndag Hoved=Psalmen: Mit Hierte hvi græmmer du dig, udelade, og i dens Sted synges: Nu bede vi den Hellig Aand &c. formedelst Solens Formørkelse, som begynder Klokken halv gaaen 11.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
I Gaar er ved Døden afgangen Hs. Excellence Hr. General=Lieutenant og Commandant paa Citadellet Frederichshavn, Ridder, Wolfgang Ernst von Paurnseind. Han blev 1738. Oberst og Chef ved Hans Kongel. Høyhed Kronprinzens Regiment; 1748. Oberst ved Liv=Regimentet til Fods; 1749. Commandant i Citadellet Frederichshavn; 1751. General=Major af Jnfanteriet; 1758. den 31te Mart. General=Lieutenant af Jnfanteriet; 1759. den 31te Mart. Ridder af Dannebroge; med Symbolum; Ab Aspera ad Astra, det er : Hvem som vil have Kiernen skal nekke Nødden. Bemeldte Herre haver ikke været gift.
Berlingske Tidende, 1764-03-30
Jndpasserede: Geheime=Raad Græv Knuth fra Slagelse. Geheime Raad Reizenstein fra Bregentved. KammerJunker Scheel og Kammer=Junker Adler fra Landet. Kammer-Junker Moltke fra Helsingøer. Major Löwenstein og Lieut. Spies fra Holsteen. Capit. Pflueg, Fæhudrik. Krengerop og Lund fra Fyhn. Lieut. Holfeld fra Norge. LieutenDonep, og Haxthausen, og Legations=Secretair Geisler fra Berlin Postmester Rehfeld og Præsten Hr. Wedel fra Friderichsborg. Studios. Schindler fra Slangerup. Udpasserede: Geheime=Raad Græv Knuth til Roeskilde.