JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
J Engelland er det især Birmingham, Liverpool og Manchester, som tilligemed Hovedstaden stille sig i Spidsen for den Opposition, der hæver sig mod Wellington. J London, hvor Reformvennernes Forsamlinger stedse blive hyppigere, er Lord Majoren efter langvarig Vægring endelig bleven nødt til at sammenkalde en lignende Forsamling, i hvilken de bittreste Yttringer mod Hertugen af Wellington hørtes, og det blev besluttet i en Addresse at forestille Kongen, at Regjeringen ikke kunde bestaae uden Tiltro og Agtelse, og at det, da et Torv Ministerium ikke kunde komme i Besiddelse af nogen af Delene, vilde være fornødent, at stille en Anden end Hertugen i Spidsen for de offentlige Forretninger. To Actstykker, den samme Sag vedkommende, læses i Londonnerbladene og vække almindelig Opmærksomhed. Det ene er et med megen Aand affattet Brev fra Hr. Bulmer til een af de afskedigede Ministre, hvori Brevskriveren tager haardt fat paa Wellington og søger at bevise Umuligheden af, at et Torry Ministerium kan i nogen Henseende være Reformsagen gunstigt; det andet er en Addresse fra Londons 14 Parlaments Medlemmer til deres Committenter, hvori disse, under Forudsætning af Parlamentets nødvendige Opløsning, opfordres til ved de nye Valg at forkaste ikke blot Reformens afgjorte Fiender, men ogsaa alle dem, der kunne antages at ville paa nogen Maade understøtte en Regjering, der aabenbart er fiendtlig findet mod en saadan Forbedring af Jnstitutioner, som just ved Reformen skulde opnaaes. Dette Exempel vil da, efter Brevskrivernes Mening, finde Efterligning andetsteds, og saaledes vil et nye Parlament blive valgt, som et Antiteform Ministerium aldrig vil være i Stand til at træde under Øinene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
J øvrigt er Ministeriets Sammensætning endnu uafgjort, og man ventede ingen Ende paa den provisoriske Tilstand for Sir R. Peels Tilbagekomst, som ikke godt kunde indtræffe før d. 4de d. M. Et Brev fra ham til Wellington meddeles i Bladene; men dets Ægthed omtvivles. J dette Brev lover han at fremskynde sin Hjemkomst og at modtage en Ministerpost, dog kun paa det Vilkaar, at det nye Ministeriums Politik bliver reent conservativ. Rygtet siger, at dersom Sir Peel vægrer sig ved at indtræde i Ministeriet, vil det blive overdraget Underhusets Taler Sir Ch. M. Sut ton at sammensætte den nye Administration. Frankerig. Moniteuren af 27de Novbr. publicerer den kongelige Ordonnants, ved hvilken Admiral Duperre er udnævnt til Marine- og Coloni Minister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Skjønt de uafhængige Blade beklage, at en saa almindelig agtet Mand, som Admiralen, er kommen i Selskab med dhrr. Thiers, Guizot og Consorter; saa ere de dog tilfredse med hans Udnævnelse, i det de mene, at han i politisk Henseende er for ubetydelig til at kunne gavne det doctrinære Cabinet i den offentlige Mening; men at han derimod, ved at indskrænke sig til sit Departements Forretninger, vil kunne gjøre sit Fædreneland stor Tieneste og give den franske Marine et nyt Sving, hvilket under de nærværende politiske Forhold til Engelland vil være af dobbelt Vigtighed. Man lægger ogsaa noget betydningsfuldt deri, at Admiral Duperre, den franske Flaades Anfører paa Algier toget, optræder ligeoverfor Hertugen af Wellington, der altid er vedbleven den Paastand, at Ludvig Phillived sin Tronbestigelse har forpligtet sig til, saa snart det lod sig gjøre, atter at opgive Besiddelsen af Algier. Bladet "Bons Sens" fortæller, at Hr. Dupin i den senere Tid har havt hyppige Sammenkomster med Odilon Barrot og Mauguin, at disse tre Herrer beskjeftige sig med et Amnesti-Forslag, som de ville forelægge de Deputeredes Kammer i det første Møde, samt at de have fast besluttet at optræde mod Ministeriet med en Eendrægtighed, som ufeilbarlig maa medføre dets Omstyrtning. - Valgene af Medlemmer af det Pariser Municipalitet, som tillige udgjør Seine Departementets General-Conseil, foretages i denne Tid, første Gang efter 40 Aars Forløb, og vække saameget desto større Opmærksomhed, som Mænd, som Arago, Lafitte og Odilon Barrot, have gode Udsigter til at blive valgte, hvilket, efter Udfaldet af Valgene til de Deputeredes Kammer, er paafaldende, og ansees som et Beviis paa, at Staden Paris er opvaagnet af den politiske Sløvhed hvori den i den senere Tid hve befundet sig. - Pairs retten var d. 24de samlet, forat høre Hr. Girods Beretning, angaaende Undersøgelserne om Aprilurolighederne. Samme Beretning var saa langtrukken, at Opløsningen varede i 8 Timer, og saa forvirret, at det var vanskeligt, at finde Rede deri.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Spanien. Journal de Paris forsikkrer, at alle Efterretninger fra Spanien stadfæste en mærkelig Bedring i Stemningen og Forholdene sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
J Kamrene, hedder det, trækker Oppositionen sig tilbage, og Ministrenes Auctoritet bestyrkes mærkelig; Troppernes moralske Tilstand har kjendelig forbedret sig; Llander har modtaget Krigsministeriet, og strax derefter sendt Mina en, om et ædelt Sindelad vidnende Skrivelse; Minas Sundhed bedrer sig vedvarende, han har fuldstændig udviklet for Regjeringen sin Stillings Beskaffenhed, og man har besluttet at forsyne ham med alle de Hjælpemidler, han maatte finde nødvendige. Fra Bayonne berettes, at d. 18de f. M. forefaldt i Nærheden af Lequeitio en blodig Trækning. i hvilken Carlisterne, anførte af Eraso, bleve slagne og mistede 600 Døde og desuden en Deel Fanger. To Courerer, som ere komne fra Madrid til Paris, skulle have overbragt den Efterretning, at 19 Medlemmer af den carlistiske Junta i Navarra ere ved et pludseligt Overfald faldne i Hænderne paa General Oron, som har bragt dem til Pampelona, hvor de skulde stilles for en Standret og skydes. Zumalacarregun skal i en Træfning have mistet 200 Md.; der tales ogsaa om Fordele, som El Pastor, Espartero og Jriarte skulle have tilfægtet sig. - Paa den anden Side vil man vide, at Hertugen af Wellington har lovet D. Carlos Bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Tyrkiet. En Skrivelse fra Constantinopel af 5te f. M. fortæller, at Haabet om Fredens Vedligeholdelse begyndte igjen at svinde. Sultanen, nys saa fredeligsindet, var atter opflammet af krigerske Jdeer, og det ifølge Beretninger fra Sprien, som med de stærkeste Farver skildrede den almindelige Forbittrelse mod det nye Herskab og forsikkrede, at der kun behøvedes nogle faa Tusinde Mand med fornødent Skyts til at bringe hele Syrien i Opstand og forjage Ægypterne. Disse Beretninger havde gjort et saadant Jndtryk paa Sultanen, at han ikke vilde laane Øre til Engellands, Frankerigs og Østerrigs fredelige Forestillinger. Preussen. Keiseren af Ruslands Besøg i Berlin (han afreiste igjen Natten til den 26de) har givet Anledning til mange politiske Gisninger. Tør man troe en Artikel fra denne Hovedstad, skal intri Ringere være i Værk, end offentlig at anerkjende D. Carlos, for saaledes at hævde Legitimiteten overalt i Europa, og at true Frankerig med de meest afgjørende Skridt, dersom det ved en Jntervention skulde ville hjælpe til at gjøre Ende paa Kampen i Navarra. En anden Hovedgjenstand for Monarchernes Raadslagninger skal den hollandskebelgiske Sag have været. Man vil, hedder det, komme Holland til Hjælp med noget Mere, end blot Demonstrationer, og man venter ikke paa en ny Optagelse af Londonner Kongressens Forhandlinger, for at fremkomme med kategoriske Fordringer, som man er vis paa ville fremmes, dersom WellingtonssMinisterium vedvarer; thi "den frygtsomme franske Politik vil, efter at have mistet sin sidste Bundsforvandte, ikke gjøre nogen alvorlig Modstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Jndenlandske Efterretninger Søndagen den 30te Novbr. Formiddag Kl. 9 1/2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
døde i Kbhvn. Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Prinds Frederik Wilhelm Carl Ludvig af Hessen Philipsthal-Barchfeld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Fire til fem hundrede Studenter bragte d. 9de No. vember om Aftenen mellem Kl. 9 og 10 deres elskede Lærer, Prof. jur. Bang, et Vivat i Anledning af hans Valg til Kbhvns første Repræsentant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Rygtet har allerede i adskillige Dage sagt, at flere, saavel af de valgte Deputerede som af Suppleanterne i Kbhvn., skulle have yttret, at de ikke saae sig istand til at modtage Valget. (Kbhvp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
D. 26de f. M. skulde procederes i Høiesteret en Justitssag, der er mærkelig i flere Henseender. Den angaaer deels det bekiendte store Tyverie, som i Begyndelsen af forrige Aar skete paa Christiansborg Slot, hvorved Confemntsraad Hansen blev frastiaalen flere tusinde Rbdlr i Guld og Sølv, deels endeel andre Tyverier og Personer, hvilke ikke have nogen Forbindelse med det ovenmelte Faktum. Ogsaa Defensionen vil, efter Forlydende, frembyde meget interessante Facta og Omstændigheder, (f. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
J Huuseby, 1/2 Miil fra Mariboe, er Natten imellem den 21 og 22 f. M. skeet et meget dristigt Jndbrud, forøget med Tyverie hos en 75aarig Aftægtsmand Rasmus Larsen, der laae i Sengen med sin 82 aarig Kone, Kl. 1 1/2 kom nemlig to Personer ind til dem og affordrede deres Penge. Oldingen, som var sprungen op, blev paa sin Vægring strax slaget ned mod Gulvet, endeel Dyner lagt oven paa ham og saaledes holdtes han af den Ene, imedens den Anden opbrækkede en Dragkiste og udtog 260 Rbd., samt Papirer for omtrent 1600 Rbd. Tyvene havde banet sig Vei igjennem et Vindue, som kun var fastgjort udvendigt med et Søm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Kieler Correspondensblatt" meddeler, at der med Posten fra Kjøbenhavn er til Slesvig kommen Efteretning om, at Provst Paulsen i Apenrade er udnævnt til Generalsuperintendent for Hertugdømmet Slesvig, og Provst Callisen til Generalsuperintendent for Hertugdømmet Holsteen. "Den Første", hedder det, har imidlertid paa det bestemteste afslaaet denne Udnævnelse, og den sidste kun betingelsesviis antaget sin Jfølge en Meddelelse i samme Blad tæller Univerfiietet i Kiel for Tiden 293 Studerende, af hvilke 94 have valgt Theologien til deres Fag, 16 Theologien og Philologien, 6 Philologien, 99 Jurisprudentsen, 69 Medicinen, 5 Pharmacien og 4 de philosophiske Videnskaber. 147 ere fra Holsteen, 116 fra Slesvig, 4 fra Lauenburg, 14 fra Danmark og 12 fremmede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Endvidere læses i samme Blad en Skrivelse fra Jylland." der indeholder en Skitze af Jyllands og Hertugdømmernes Forhold til hinanden, hvoraf uddrages den Slutning, at der ingen Tilnærmelse vil finde Sted imellem begges Stænderforsamlinger. "Hertugdømmerne" hedder det, have for endeel valgt Mænd, som i fleersidig Dannelse og Belæsthed hæve sig over Jyllands Deputerede, og som maaskee derfor vilde betragte en Tilnærmelse som en Nedladenhed, medens Sidste igjen give Første Skyld for at forsømme det, der ligger dem nærmest, for at gribe efter det Uopnaaelige. Naar de jydske Deputerede, Hvad vel ikke er at omtvivle, ville bringe paa Bane det, som Folket ønsker, saa bliver det først og fremmest en Forandring i Consumtionsvæsenet og Reduction af det enorme Toldpersonale; en Forandring i Kirketienderne, som vel bedst lod sig opnaae ved at inddrage et Antal overflødige Kirker (Weile Amt, paa 36 s Mile, har saaledes 80 Kirker), fast Gagering ogsaa af Civil-Embedsmænd, hvorved det forhadte Sportelvæsen undgaaes; Oprettelsen af Real= og Jndustriskoler; almindelig Værnepligt. o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Weile, den 1ste Debr. Fiskerne kjørte idag om, kring i Gaderne med en Fisk, de havde fanget ude i Fjorden. Den var 5 Alen lang, omtrent 2 1/2 i Omfang, med Halen paa tvers og svære Bryst= og Ryg Finner. Hovedet var af en egen rund, afstumpet Form, Øinene smaae, Tænderne runde næsten som Knapper, Farven graa marmereret eller snarere vatret, Skindet glat, Kjødet fast at føle til. Fiskerne havde, især hvad Hovedels Form angik, ikke for seet dens Mage. Den var kommet paa Grund, og da just tre Baade vare samlede, fik deres Mandskab snart Bugt med den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Ved Tallotteriets 1408 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 52. 34.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
2den Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hs H. Hr. Sititsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebrogen; i Cathrinekirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 28de Novbr. behagede det Forsynet at bortkalde min kjere Forlovede Bager og eligeret Borger Søren Poulsen, Dagen for den til vor ægteskabelige Forening bestemte Dag i hans 41de Aar. Mit glade Fremtids Haab blev uventet og pludselig tilintetgjort, og sørgende staaer jeg med hans 4 uforsørgede, nu fader og moderløse Børn, ved den alt for tidlige Hedengangnes Baare. Warde den 2den December 1834. Marie Kastoft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Theatret i Ribe. Til Benefice for Jfr. Falck opføres Onsdagen d. 10de Decbr. en Prolog" som fremsiges af Jr Falck, "Avisfrieriet" af St. Blicher og "De Danske i Paris" af Heib.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Hos Undertegnede staaer optaget en rød 1 eth. Aar gl. Stud der kan erholdes imod at betale Omkostningerne og opgive Mærket. Kjærgaard, d. 28de Novbr. 1834. Sørrensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Placat, Tirsdagen den 23de dennes Formiddag Kl. 12, bliver i Følge Eierens Forlangende, ved en eneste Auction stillet til Bortsalg Stifterne No. 16, 17, 18, 26, 45, 50, 74, 77, 99 og 111 paa Ribe Holme. Conditionerne, der indrømme at to Trediedele af Kiøbesummerne maa blive indestaaende i Eiendommene paa 1ste Prioritet og at een Trediedeel først udbetales i 11te December 1835, bekjendtgjøres ved Auctionen, der afholdes paa Ribe Raadstue. Lysthavende indbydes. Ribe den 5 December 1834. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Proclama. J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Junii 1819 indkaldes herved Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den heri Byen ved Døden afgaaede Bager og eligerede Borger Søren Poulsen, til under det Tab af deres Fordringer Forordringen af 26de Martii bestemmer, inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, med deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme, og samme paa lovbefalet Maade at beviisliggjøre. Warde Byefogedcontoir den 1 December 1834. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Auction. Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter den her i Bye en afdøde Bager Søren Poulsen bliver følgende hans Stervboe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a, Gaarden Nr. 16 paa Kræmmergaden med Jorder og Hede efter 900 Rdlrs Grundtaxt, samt et Stk. Kjær fra No. 99. b. Et Kjærskifte fra No. 55. c. Et Ditto fra No. 69, d. Et Ditto fra No. 41. e, Et Ditto som forhen har tilhørt Svend Lund f. En Fjerdepart af Gaarden No. 127 paa Skouboegaden ved trende offentlige Auctionen bortsolgte, der afholdes Mandagen den 22de December d. A. samt Mandagene den 6te og 20de Januarii n. A. hver Dags Formiddag Kl. 9, de tvende første paa Warde Byes Raadstue, og den sidste i Stervboegaarden No. Dette bekjendtgjøres i Henhold til Pl. 22de April 1817 saavel til Liebhaveres som til Pantecreditorere Efterretning. Warde Byefogedcontoir den 1 December 1834. Wedel Heinen. Hs. M. dre Forstrand, er efter derom modtagen Jndberetning i Slutningen af forrige Maaned løst af Havet inddredet 102 Foustager Talg, som paa den ene Ende fandtes forsynede med følgende Hovedmærke, saasom: 30 Stkr. med Mærket 19 Stk. 28 Stkr. 10 Stkr. – 4 Stkr. 1 10 Stkr. 88 GM. og 4 Stkr. vare uden kjendelige Mærker. Desuden var der ved disse Hovedmærker anført forskjellige Rommere, og paa Foustagernes anden Ende forskjellige mindre betydelige Mærker, saaledes som de i en afholdt Undersøgelsesforretning findes nøiagtigen beskrevne. Thi indkaldes herved Eieren eller andre rette Vedkommende sub poena præclusi et gerpetui silentii at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendomsret. Ringkjøbing Amthuus, den 24de Novbr. 1834. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
De, som have tegnet sig for Bidrag til Væddekiørseler, ne og Vædderidtene ved Wiborg, ombedes behageligen at ville indsende de for indeværende Aar tilbagestaaende Bidrag, snarest muligt, til Hr. Staldmester v. Harthausen, boende paa Prindsens Palais i Callebod No. 240, der godhedsfuld, i hans afdøde Fader, Generalmajor v. Haxthausens Sted, har paataget sig Jndcasationen, og som paa mine Vegne derfor meddeler Qvitteringer. Kjøbenhavn d. 29de November 1834. Hauch. Overkammerherre. og Overstaldmester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Mit Oplag af Bundtmagerarbeide er idag bleven forsynet med nyt Forraad af Vintertøi i mange nye Facons, saavel for Herrer som Damer. Ribe d. 2den Decbr. 1834. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Undertegnede har optaget en rødgrimet Ovie, som Eieren kan erholde udleveret mod at betale Foderlon og øvrige Omkostninger ved dens Oplysning. Peder Lassen Johansen, i Rogger ved Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved Løve Herreds Ret og ved den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have no ger at fordre i Huuseier og Hjulmand Andreas Eriksen Rabens i Døstrup til Skifterettens Behandling opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Suftesamling i Boet foretages i Løve Herreds Tingstue i Bredebroe Onsdagen den 17de December førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for at det Fornødne i Henseende til Boets Realisation kan aftales med Creditorerne. Brasen. Harris den 27de Novbr. 183.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Den 13de November og Aftenen er en gammel kastaniebruun Hest bortreden af min Mark; den er imellem 9 a 10 Quarteer, lidt sikrvaget, og mørkladen om Hovedet. Hvo som kan give mig Oplysning om denne Hest. lover jeg en passende Douceur. Asbøllgaard d. 20de Novbr. 1834. H. J. Koed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Over og Underret, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Propritair Jens Jørgen Bonne af Abisgade i Thorsted Sogn, Hind Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Stifteretten, ligesom og Boets Debitorer ere opfordrede til at henvende sig til Skifteretten for at træffe muelig Afgjørelse af deres Skyld; - hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende at Vurderingsforretning og Skifesamling i Boet vil blive afholdt paa Abisgade Løverdagen den 13de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvor da Beslutning angaaende Realisation af Boets Eiendele vil blive taget. Ulfborg Hind Herredscontoir i Ringkjøbing d. 25de John Finsen. Novbr. 1834.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-05
Gaarden Kastbierg i Lintrup Sogn, med dens ikke ubetydelige, gode Jordeiendomme, samt dens Kroe- og Høker=Rettighed, der almindelig er erkjendt som fordeelagtig paa Stedet, bliver paa nye bortforpagtet paa 8 Aar, fra 1ste Maji 1835 af at regne. Liebhaverne ville behage at henvende sig til Undertegnede, som giver nærmere Oplysning om Bortforpagtnings Betingelserne. Jndre Bjerrum pr. Ribe d. 27de Novbr. 1834. Hans Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-09
aller Kongelig privilegeret. naadigst tiftsder. Avis, og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark. Tirsdagen den No. 98. 9de December. ved N. S. Hvohos i Ride, Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-09
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Ved Hr. Humanns Gjenindtrædelse er Cabinettet blevet fuldtalligt, og den almindelige Opmærksomhed er nu henvendt til Kamrenes Aabning. At Ministeriet frygter for de Deputeredes Stemning, kan man temmelig tydelig see af Journal des Debats, blandt Andet der af, at den har nedstemt sin høie, næsten haanlige Tone mod "det tredie Parti" og indskrænker sig nu til at give det allehaande Formaninger. En Deel af Ministrene skal have gjort sig megen Umage for at bevæge Kongen til at aabne Møderne med en ny Tale, for at de Deputerede kunde faae Leilighed til uforbeholdent at udtale deres Sindelag under de forandrede Forhold, og man saaledes kunde komme til Kundskab om, hvad man har at vente af dem; men Kongen skal paa det bestemteste have modsat sig denne Forholdsregel, fordi de sidste Begivenheder i Engelland, ikke vilde tillade ham at berøre Forholdene til dette Land, uden i ubestemte og utilfredsstillende Udtryk, som let kunde blive en Anstødsteen for Kammeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-09
At det doctrinære Cabinet skulde af denne Grund atter være sin Opløsning nær, har Messager fortalt; men det har ikke stadfæstet sig. Bon Sens forsikkrer, at Hr. Persil har forelagt Kongen et Amnestiforslag, som skal fremlægges for Kammeret i dets første Møde, og hvormed man har til Hensigt, deels at komme Her. Dupin, Mauguin og Odilon. Barrot i Forkjøbet, deels at hjælpe Pairskammeret ud af den stedse voxende Forlegenhed, hvori Processen med Deeltagerne i Aprilurolighederne har indviklet det. Jmidlertid bliver Sagen endnu stedse fremmet, hvorvel Oplysninger komme for Dagen, som ikke kunne være Regjeringen behagelige, da de kaste stærke Skygger paa dens Agenters Forhold. - En anden Sag, som tilvender sig en Deel Opmærksomhed, er den, som blev anlagt imod Bankeer, Jauge og Consorter, som tiltaltes for at staae i Forbindelse med og intriquere til Fordeel for D. Carlos, en Fiende af det med Frankerig forbundne Spanien. De Tiltalte ere nemlig blevne frikiendte paa Grund af, at Quadruple-Alliancen ikke er officielt publiceret for franske Borgere, men kun omtalt i offentlige Blade, som jo ofte indeholde falske Efterretninger, og det desuden ikke følger af hiin Alliance-Tractat, at Frankerig har Krig med D. Carlos. General-Procureuten, Hr. Martin, har vel andraget paa Dommens Cassation; men hans Andragender ved Cassationsretten blevet afviist. - Valgene af det Pariser-Municipalitets Medlemmer, som nu ere fuldbragte, ere faldne paa 4 afgjorte Oppositionsmænd, deriblandt Lafitte, 10 af "det tredie Parti og 10 Doctrinære; de Øvrige have ingen bestemt Farve, men ere dog for største Delen foretrukne absolut ministerielle Candidater. – Jstedetfor den afdøde Arnault er den bekiendte frugtbare Theaterdigter, Hr. Scribe, udvalgt til Medlem af det franske Academi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-12-09
Storbrittanien og Jrland. Om det nye Cabinets Sammensætning her tillands er endnu Jntet afgjort. Tornbladet Standard mener, at efter al Sandsynlighed vil ikke Hertugen af Wellington, men Sir R. Peel blive Premierminister. - Til det franske Gesandtskab i London skulle Depescher være ankomne, som anmælde Fyrst Talleyrands nær forestaaende Gienkomst. Fyrsten forlod nemlig vel Løn don i den Hensigt, ganske at trække sig tilbage fra offentlige Forretninger; men Ministerforandringerne i Frankerig og Engelland skulle have bevæget ham til at give efter for Ludvig Philips Ønsker og igjen overtage Gesandtposten, hvilket Times finder saameget rimeligere, som det fornemmelig var Lord Palmersion, der var den gamle Diplomat en Pæl i Kjødet, medens derimod Hertugen af Wellington er hans specielle Ven. - Hertugen af Glocester ligger meget syg, og man frygter for hans Liv. - Lord Melbourne er ved sin Hjemkomst bleden modtagen af Omegnens agtværdigste Beboere med megen Deeltagelse.