Viborger Samler, 1846-06-20
London, den 13de Junii. (Over Hull til Hamborg.) The Times paastaaer med Bestemthed at der vise sig tydelige Spor til Uenighed imellem Ministeriets Modstandere, og at Sir Rob. Peel har Grund til at vente, at den anden Læsning af den irske Tvangsbill vil finde Sted. Debatten i Overhuset og Kornbillen vedvarede indtil Kl. 2 i Morges, og det vedtoges da uden Afstemning, at Huset skal den 15de constituere sig som Generalcomite. Det synes saaledes at Grev Stanhope stiltiende har taget sit Amendement om Billens Forkastelse tilbage. Frankerig. Det algierske Spørgsmaal er af altfor stor Vigtighed for Frankerig; Offrene af Menneskeliv og Penge, som Nationen har bragt og endnu bringer fordenne Besiddelse; det Resultat, som saa store Anstrengelser hidtil have havt, er altfor lidet til at den Discussion, der er indledet i Anledning af de overordentlige Crediter for Algerien, ikke skulde vække en usædvanlig Jnteresse baade i og udenfor de Deputeredes Kammer. - Og naar i et constitutionelt, Pressefrihed besiddende Landet Communalanliggende først engang - den ukrænkede offentlige, skriftlige og mundtlige Drøftelse være takket har indtaget i Parlementet en saadan Stilling, saaledes som det er Tilfældet med det algierske Spørgsmaal, da maa Forandring og Forbedring af den nu bestaaende Tilstand ikke lade længe vente paa sig, da maae Handlinger følge snart efter Ord; Daad efter Jdeer. Man kan være forvisset om at radicale Forandringer ville inden et Aars Forløb foregaae i det hidtil i Algier fulgte og hyldede System. Hovedtalerne i Møderne den 9de og 10de Juni vare Tocqueville og Ferdinand Barrot. Hiin tilintetgjorde den henrivende Skildring, som Krigsministeren havde givet om de bestaaende Forhold i Algerien; han talte i denne Sag som Øienvidne og erklærede, at de anlagte Landsbyer vare blottede for Jndvaanere, at de til hiin Provinds overførte Colonister enten vare døde eller vansmægtede i største Elendighed, at hele Landet var uden Agerdyrkere. Han forlangte Eenhed i Bestyrelsen, er specielt Ministerium for Algier. Navnligen fordrede han Regjeringens Beskyttelse med Hensyn til Colonisterne: men denne Beskyttelse fandt han ikke i Regjeringens nyeste System, som især gaaer ud paa, under Paaskud af at drage store Capitaler over til Colonien, at begunstige, til stor Skade for de Staten tilhørende Eiendomme, nogle Jndivider med store Concessioner. De Tracy udtalte som sin faste Overbeviisning, at Algier stedse vilde blive en Kræftskade for Frankerig; vel vidste han, at han havde den offentlige Mening for sig; men han maatte tale efter sin Overbeviisning. Ferdinand Barrot, eet af de Jndivider, der er i Besiddelse af et stort Landdistrict, som er indrømmet ham af Regjeringen, og over hvilken og andre lignende Concessioner Marschal Bugeaud er i høi Grad opbragt, forsvarede med stor Klarhed Nytten af de angrebne Concessioner. Nu først var det muligt at begrunde en Colonisation; kun maatte den udføres uden at paalægge Statskassen nye Offre. Men det eneste Middel, som dertil frembød sig uden at bebyrde Statskassen med Udgifter, var at lede Riigmændenes Speculationsaand ved Concessioner, der dog maatte betynges ved særegne Byrder, paa denne Egn; derved vilde man opnaae en mere sikker Opdyrkning af Jordbunden; derved vilde man give Colonisterne Midler ihænde, uden hvilke vi hidtil have seet dem at gaae tilgrunde midt i de store Rigdomme, som Jordbunden frembød; dermed vilde den fattige Klasse see sig istand til at deele med de Rige den nye Afgrøde af de Jorder, som vare kjøbte med fransk Blod; og hvorlangt ædlere var ikke denne Afbenyttelse af Capitaler for at erhverve et nyt Frankerig fremfor den Mængde unyttige, vovede, umoralske Speculationer, paa hvilke man seer Capitalisterne at kaste sig. Denne Tale gjorde et stort Jndtryk paa Kammeret. Lamartine tog derefter Ordet. J et langt og grundigt Foredrag gjennemgik han hele det i Africa fulgte Regjeringssystem og søgte at godtgjøre, at det, endskjøndt kaldet pacification, dog kun gik ud paa Arabernes Tilintetgjørelse. Dette Systems meest kraftfulde Midler vare Razzias, – en Opfindelse af Militairauctoriteterne, bestaaende i et pludseligt Overfald paa ikke endnu underkastede Stammer, Mord paa den mandlige Befolkning, Bortførelse af Qvinder og Børn. Dette kalder man "Beroligelse, men det sande Navn er et ganske andet; det er et System af kold, beregnet Grusomhed, der passer sig bedre for Lover og Hyæner end for den dannede Nation.