Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-07-30
Man har faaet Efterretninger om, at Grækerne have spoleret den Tyrkiske Hovedflaade ved Chios, opbrændt 3 Orlogsskibe og skilt Capudan Paschaved Livet. Den første Efterretning, som man havde faaet om denne store Daad, og som grundede sig paa en Skrivelse fra Constantinopel af 26de Junii, holdt man endnufor tvivlsom; men den 17de Julii har man faaet paalidelige Efterretninger fra Vien, som bekræfte den. Begivenheden fortælles paa følgende Maade: Aftenen førend Bayramsfæsten nærmede sig 3 Græske Brandskibe under Østerrigsk Flag til den Tyrkiske Flaade; de klagede over at de vare blevne mishandlede af de Græske Jnsurgentere. Tyrkerne, som vare beskiæftigede med BayramsFestens Fornøielser og overgave sig til Rolighed tillode disse deres formeentlige Venner at lægge tæt op ved det store Admiralskib. De græske Skibe vare opfyldte med brændbare Materier. Da de nu vare komne nær nok, saa tændte de Jld paa det store Admiralskib paa 80 Kanoner med deres Brandraketter, hvorpaa der opkom en almindelig Uorden og enhver søgte at redde sig. Admiralskibet sprang i Luften tilligemed to andre Orlogskibe, Capudan Pascha blev halv forbrændt bragt til Strandbreden paa Øen Chios, hvor han har anrettet saa store Ulykker; men efter en halv Times Forløb opgav han der sin Aand. Denne Barbar skal paa sit Admiralskib have ladet indrette store Kamre til Torturer, hvori han lod de rige Grækere fra Øen Chios pine for at udpresse af dem Tilstaaelsen om hvor de havde gjemt deres Skatte; saa at han har lidt sin vel fortiente Straf. Man tilstaaer vel i Vien at en stor Deel af den Tyrkiske Flaade er bleven ødelagt ved Brandere; men det er egentlig Engelske Handelshuuse i Vien, som have meddeelt de sikkerste og nyeste Efterretninger derom. (Man maae længes efter at erfare de videre Følger af denne Heltebaad, da det er mueligt og rimeligt, at den Tyrkiske Flaade i den opkomne Forvirring, er enten bleven ødelagt eller tagen. Porten har faaet denne ubehagelige Efterretning; men har endnu ikke offentlig bekiendtgjort den af Frygt forat opvække Uroeligheder. Sultanen har imidlertid allerede udnævnt Kara Mehemed TopschiPascha, som tilforn var Chef for Artilleriet og nu opholder sig i Patras til Capudan Paschas Efterfølger. Foruden Efterretningen om denne vigtige Begivenhed, som er forefaldet til Søes, har man i Stuttgard, hvor Committeen for at indsamle Biedrag til Grækerne opholder sig, modtaget en Skrivelse fra Øen Hydra af 8de Juni om de ældre Begivenheder, som ere forefaldne imellem den Tyrkiske og Græske Flaade. Jndvaanerne paa Øerne Hydra, Spetzia og Jpsara havde saasnart de havde erfaret Tyrkernes Landgang paa Chios strax ladet en Flaade paa 50 Skibe; men hvoriblandt ikke engang var en Fregat end sige et Orlogsskib, udløbe, for saameget som mulige at hielpe deres ulykkelige Brødre. Flaaden udløb den 1ste Mai og krydsede for Chios, da Vinden blev gunstig saa løb Flaaden ind i Canalen ved Øen, hvorpaa Tyrkerne satte Seil til og retirerede og Grækerne toge flere Tyrkiske Chalupper. Da Tyrkerne havde besat Øen med mange Tropper og den Græske Flaade ikke havde Landingstropper ombord, saa maatte Admiralen lade sig nøie med at nærme sig til Kysterne saameget som han kunde forat tage de flygtende Chioter ombord, hvorved det ofte kom til Fægtninger med Tyrkiske Streifeparthier. Faae Dage derefter vendte den Tyrkiske Flaade tilbage med anseelige Forstærkninger, Grækerne trak sig tilbage og krydsede foran Øen Samos for at dække den mod en Tyrkisk Landgang. Tyrkerne indtoge paa nye deres forrige Anker pladser i Canalen ved Chios og begge Flaader observerede hinanden. Den 31te Mai giorde den Græske Admiral Andreas Volo, kun med 10 Skibe; men som førte Brandere med sig, om Natten et Angreb paa den Tyrkiste Flaade, Angrebet, skeete Kl. 9 om Aftenen, de Tyrkiske Skibe fik ikke Tid til at lette Ankerne, men maatte kappe dem. Nu begyndte den heftigste Canonaade, Grækerne bragte deres Brandere midt ind i den Tyrkiske Flaade, og fægtede med et Raserie, og Foragt for Døden, som bragte deres følge Fiender til at zittre. En Græsk Brander nærmede sig det Tyrkiske Admiralskib for at stikke det i Brand. Men da Vinden ikke var gunstig, saa fik Capudan Pascha Tid til at undflye. Træfningen varede til Kl. eet om Natten og endte med at den Tyrkiske Flaade tog Flugten, uagtet den var den Græske Flaade langt over gen saavel med Hensyn til Skibenes Størrelse som Antal, thi den bestød af 6 Orlogskibe af første Rang, 10 Fregatter og 30 Corvetter. Jfølge den indgivne officielle Beretning fra Admiralen søgte det eene Skib at overgaae det andet i Mod og Tapperhed. Frem for alle udmærkede sig Briggen Klerander ført af Capitain Angstasie, som i en lang Tid fægtede med 10 Tyrkiske Fregatter og tvang dem til at flygte. Endeel Tydske og Franske Officierer havde indskibet. sig paa Flaaden, som Admiralen tillægger de største Lovtaler, især anbefaler han til det Græske Senat en Capitain Dujourdui (forhen i Badensk Tieneste), ogsaa en Læge Dr. Amoler fra Zürich har giort stor Nytte paa Flaaden. Den Tydske Officier, som indberetter dette til Committeen i Stutgard melder, at enhver Mand af Forstand og Hierte, og som inde kommer til Grækenland i egennyttige Hensigter, vil der blive modtagen med aabne Arme. Han var i Begreb med flere Europæiske Artilleristers Hielp, at anlægge et Batterie ved Havnen paa Øen Hydra. – Man havde der Efterretninger om, at Tyrkerne som er indsluttede i Fæstningen ved Athen, kunde neppe holde sig der i 14 Dage. – Der berettes fra Øen Melos under 17de Junii, at den Ægyptiske Flaade, som bestod af 3 Fregatter, nogle Corvetter, og ialt 30 Skibe, og som commanderes af Ali Brihar den 8de Juni sat 4000 Mand i Land ved Havnen Suda, paa Den Candia, efterat den havde taget to Græske Skibe; de Tyrkiske og græske Skarpskyttere charmuserede med hinanden den hele Dag.