Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1827-08-17
Følgende velmeente Forslag til Landmanden, angaaende den i Aar saa tidlig indtraadte Høst, har Redactionen, som dertil anmodet, ikke villet undlade at optage fra "Dagen": "Ligesom alle sydlige Lande indtil Æqvator have et Fortrin for de nordlige i Jordbundens Riigdom og Frugtbarhed, saa har og det sydlige Tydskland allerede et betydeligt Fortrin for det nordlige Tydskland, derved, at man i det sydlige Tydskland sædvanligviis fravinder Jorden en halv Høst mere end i det nordlige. Thi da Høsten der, i det mindste Rughøsten, allerede indtræder tidlig i Juli, saa pleier man, saasnart den er endt, strax at pløie og gjøde Ageren og saae hvide Roer i den, hvilke, omtrent 14 Dage efter at de ere opkomne, blive stærkt lugede, saa at kun paa hver 6te eller 9de Tomme een Plante bliver staaende, der da i Begyndelsen af October har naaet en Størrelse af 1 Fods Længde og 2, 3 til rigelig 4 Tommers Tykkelse i den øverste Ende, og nu, naar Frosten nærmer sig, optages, og bruges Vinteren igjennem til Næring, saavel for Mennesker som især til Foder for Malkeqvæget. Denne visselig meget betydelige Bi-Jndkomst af en Mark kunde i Aar vist ogsaa hos os erholdes, om end ikke i den Grad som i det sydlige Tydskland. Jndsenderen holder det for en patriotisk Pligt, at gjøre sine danske Landsmænd opmærksomme herpaa, og troer, at dersom de gaae forstandigen til Værk ved denne Forholdsregel, saa ville de kunne høste denne Vinding uden nogensomhelst anden Skade. Vist nok vilde det være daarligt, nu at dyrke Roer, og derved berøve sig Muligheden af den næste Vintersæd, da Roerne først optages ved Frostens Begyndelse. Men det er jo let gjørligt at ombytte Markernes Ordning, saa at man strax benytter den Mark, som nu har baaret Rug, til Roedyrkning, og altsaa til næste Sommer kun kan anvende den til Sommerkorn. Skulde nu, efter den hidtil brugte Drivts Ordning, en saadan Mark, der i Aar har baaret Rug, endnu engang have baaret Vintersæd, saa tage Landmanden til sidstnævnte en Mark, som nu er dyrket med Sommerkorn, da i Aar ogsaa Sommer kornet uden al Tvivl vil være tidsnok bortbragt fra Marken, til at man endnu gjerne kan dyrke Vintersæd, paa samme inden den kolde Aarstid indtræder. Naar en Landmand anvender denne lille Klogskab ved Roe dyrkningen, saa vil han ikke tabe noget i sin Høst næste Aar, og den betydelige Bi-Jndtægt af Roerne i denne Høst vil han kunne tage med. Rigtignok maa han underkaste sig det ny Arbeide, at pløie paa ny, derpaa at luge, og endelig at indhøste; men uden Arbeide er der jo dog overhovedet ingen Vinding. Ogsaa er det vel at mærke, at Roerne kræve en god Gjødning; men den Formindskelse i det sædvanlige Gjødnings=Forraad for Sæden i næste Aar, som derved opstaaer, vil Landmanden jo let enten selv kunne erstatte, (i det han strøer stærkere, holder et Qvæghøved mere, tager Grønsværen af Lyng (Heideplaggen) og deslige til Hjælp o.s. v.) eller han vil kunne kjøbe den fra Byen, hvortil han fra Roerne vinder overflødige Penge. Naar man i de følgende Aar vil speculere en Smule paa denne anden Benyttelse af endeel af Agrene, saa vilde maaskee denne Benyttelse kunne blive af nogen Betydenhed for Landet; – bedst ere naturligviis de afmeiede Rapsæd Marker skikkede hertil, fordi denne Sæd først modnes; paa Rapsæd Marker vil denne anden Benyttelse vel i enhver ikke alt for kold Sommer være mulig. Kjøbenhavn, den 7de August 1827. Thisted, den 7de August. Natten til den 5te dennes indstrandede paa Vixs Strand Skibet Enigheten, Capit. And. Ohlson, fra Gothenborg bestemt til Vavel i Holland med en Ladning Jern og Bræder. Mandskabet blev efter at have siddet i Masten en heel Nat, med Livsfare reddet, paa Capitainens Søn nær, som ved Jndstrandingen druknede. – J Gaar indstrandede ud for Lild Strand Skonnertbriggen Dispatch, hjemmehørende i Newkastle, Capit. William Scott, kommende fra Neustadt i Holsteen, og bestemt til London, med en Landning Hvede. Besætningen er reddet; efter at Skibet havde faaet Slagside, har Folket svævet i den største Fare i flere Dage.