Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-08-28
Hesteveddeløb i England. Til de Egenskaber, eller og man vil, de Besynderligheder, som udmærke det Engelske Folk, hører dets Passion for Veddemaal. Man vedder i England ved forskiellige Leiligheder og paa forskiellige Maader. F. Ex. naar Classelotteriet bliver trukket, saa bliver i London nogle hundrede Veddecomptoirer oprettet, hvori der veddes paa Nummere og Præmier. Veddemesterne udgive trykte Anmeldelser af deres Planer og lade dem desuden bekiendtgiøre i Aviserne. Om Aftenen blive disse Comptoirer prægtigt oplyste med Transparenter; en stor Punschebolle er deri det fornemste Meubel, og denne holdes altid fyldt forde Veddende. J de 40 Dage, hvori Lotteriet bliver trukket, ere disse Veddeboder propfulde af Mennesker. J forrige Tider stode de aabne hele Natten igiennem; men da dette gav Anledning til mange Udsvævelser, og at mange af de Veddende giorde i Fuldskab de galeste Veddemaal, hvorved de ruinerede deres eget og deres Families Velfærd, saa befalede Regieringen at de skulde lukkes Kl. 11 om Aftenen. J Enland opfylder man Lovene efter Bogstaven og ingen Fortolkning af dem finder Sted; da nu denne Forordning blev udgivet, saa efterkom man den til Punkt og Prikke; det vil sige, man lukkede Boderne Kl. 11, men lukkede dem strax op igien efter Midnat. De mange Bedragerier, som bleve begaaede i Veddecomptoirerne til Skade for enkelte af de Veddende gave Anledning til den Befaling, at enhver, som vilde holde et saadant Comptoir skulde kjøbe af Regieringen en Tilladelse dertil med 50 Pd. Sterling; men derved bleve disse Leiligheder til at skille Folk af med deres Penge ikke meget formindskede; i 1799 talte man i London over 500 saadanne Veddecomptoire og deres Antal har sikkert taget meget til siden den Tid. Disse Veddemaal finde især Sted i England ved Hesteveddeløb, som er det Engelske Folks almindeligste og kiæreste Forlystelse. (Og som virkelig kunde blive til en sand, meget behagelig og selv en skiøn Folkeforlystelse, naar Carousselriden, Turneerspil og flere af de ældre Tiders legemlige Øvelser; men omdannede efter vore Tiders Smag og Sæder, bleve forbundne dermed. Legemlige Øvelser styrke en Nations Kraft og Mod, og Færdighed der hædrer den. Mennesket bør ogsaa der vise sin Overvægt over Dyret og Fortrin for det). Man har i England to forskiellige Slags Veddeløb, hvorved der bliver veddet. Det mindre bestaaer i, at 6 til 8 Heste IIII som tilhøre adskillige Eiere løbe med hinanden; De Veddende sætte efter Aftale en ligestor Pengesum paa Spil, og den, som seirer, erholder den hele samlede Sum. Ved de store Veddeløb løbe i Almindelighed kun to Heste med hinanden, og de Omkringstaaende vedde med hinanden om hvilken af disse to feirer. Man har indført et aparte Konstsprog ved dette Slags Forlystelser: saaledes kaldes et stort Selskab af Liebhabere, og som pleier at foranstalte et saadant Veddeløb, en Jockey Klub; ofte ere Prinserne og endog Personer af høieste Rang af alle tre Kongeriger Medlemmer deraf. De Personer, som føre Opsynet med Veddeløbene kaldes Stevards, sædvanligen gives to faadane ved et Veddeløb; de ordne ikke allene alt hvad der hører dertil; men decidere ogsaa i tvivlsomme Tilfælde. Det er frapperende for en Udlænding at betragte hvor stor Jnteresse Englænderne have for denne Forlystelse, hvorledes alle Mennesker tale derom, og alle Aviser ere fulde af Anmeldelser derom, saalænge denne Forlystelse staaer paa Rendebaner, ere anlagte over hele England ved mange saavel store som smaae Byer. Veddeløbene holdes paa dem ikke alle paa eengang, saa at Liebhaberne, kunne reise fra det ene Sted hen til det andet. Rendebanerne blive omgivne med Lærred, og indenfor dem ere Bænke opsatte i amphiteatralsk Form, eller den ene høiere end den anden, for Tilskuerne, som ankomme i stor Mængde af alle Stænder, hvorfor ogsaa Trængselen af Karether, Fodgiængere og Ryttere er utrolig stor. Ligeover for det Sted, hvorfra Hestene løbe ud, omtrent ved Maalet, ere forhøiede Pladser opsatte for de Stewards. Jkke langt derfra er en Stel lads af Træe, ligesom en Pult; denne er Grændsen, som maae være passeret af enhver af de concurrerende Heste, i det Øieblik at Seiervinderen naaer det egentlige Maal; den Hest, som ikke naaer dertil bliver strax bragt bort fra Valpladsen og erklæret udygtig til videre Vedde kamp. De, som sidde paa Hestene kaldes Konstsproget Jockens eller Ridders; det første Navn giver man ogsaa af Spot ikke allene Hestehandlere, men ogsaa de passionerede Liebhabere, af Hesteveddeløbene. De egentlige Jockens, eller de Personer, som ride paa de veddeløbende Heste ere net og ziirligt paaklædte. Førend Veddeløbet blive saavel de som Seletøiet veiede. Vægten bestemmes efter Stone, 14 Pund; de letterere Jockens maae tage saameget Blye i Lommerne; at deres Vægt kan svare til deres Kammeraters. Naar de stige af Hestene blive de veiede paa nye, finder man da at den Jocke, hvis Hest har vundet er kun 1/4 Pund lettere end hans Kammerater, saa har han tabt Veddemaalet. Naar den ene Hest er ved Veddeløbet kommet saa langt forud den anden Hest, at mankan være ganske vis paa den maae vinde, saa maae den dog ligefuldt løbe til Maalet. Den Strækning, som Hestene skulle giennemløbe udgiøre ofte flere Fierdingvei; det vil sige, Banen løbes saa ofte omkring indtil Strækningen kommer ud. Den Hurtighed, hvormed Engelske Veddeløbs-Heste kunne giennemløbe et saadant Stykke, overgaaer al Forestilling og finder neppe sin lige i noget andet Land. Rytteren maae bestandig søge at fordeele Luften ved at bevæge Armen for ikke at tabe Veiret. Man har seet de Heste, som løbe ligesaa hurtigt som Vinden, ja, man vil vide, ifølge sikkre Beregninger, at der har været Heste, som have overgaaet Vinden selv i Hurtighed. Den hurtigste af alle Engelske Heste skal have været Child eller Childers, som døde for omtrent 70 Aar siden, og er stukket i Kobber formedelst sin mageløse Hurtighed. en eneste Minut løb den næsten en Engelsk Miil (noget under en Fierdingvei. J 6 Minuter og 40 Sekunder tilbagelagte den Løbebanen i Newmarket, en Strækning af 4 Engelske Mile, saa at den i hver Sekund tilbagelagte 82 1/2 Fod.