JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Den 18de i forrige Maaned tog en Fisker, ved Navn Forward, ud fra Ramsgate for at fiske, og lod omtrent 12 engelsk Miil udenfor Havnen sit Anker falde; men følte med det samme sin Baad pludselig at hæves i Veiret og bortføres med en overordentlig Hurtighed. Snart opdagede han, at en stor Hvalfisk, af i det mindste 60 Fods Længde og overalt bevoxet med Muslinger og Skaldyr, havde forviklet sig med een af sine Finner i hans Linne, hævet Dræget og, saaledes forspændt, faret afsted med hans kun 13 Fod lange Baad, med en Hurtighed, som hvert Øieblik truede med at rive den under. Kappe turde den forskrækkede Fisker ikke, af Frygt for det pludselige Nyk, men efterat Hvalfisken havde slæbt ham en temmelig Strækning bort med sig, kom dens Finner lykkeligviis klar af Linen, og den arme Fisker naaede igjen heel og holden tilland.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
En Mand i Liskeard i England besøgte nylig sine Venner i en fuldstændig Klædning, han havde syet af 670 Rotteskind, som han havde samlet i 31 Aar. Det mærkeligste Stykke var en Bog, som bestod af Huden af 600 Rottehaler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Blandede Efterretninger. J en Skrivelse fra Berlin i Hamb. Corresp. læses neudenstaaende. "Den elskværdige Prinds Wilhelm af Hessen, Philipsthal-Barchfelds Død beklages almindeligt saavel her i som i Østerrig; den høie Forevigede, som 1815 commanderede som Oberst ved det skjønne Uhlan=Regiment Fyrst Schwarzenberg, stod i hædrende Minde ved begge Armeer." Ved den Handelshuset v. d. Pahlen & Kall meddeelte allerhøieste Bevilling til at drive Fiskeri i Colonierne Holsteen borgs, Sukkertoppens og Godthaabs Districter, synes det, at Regjeringen ligesom har gjort det første Skridt til at give de danske Undersaatter Leilighed til en begyndende privat Handel paa Grønland, og den danske Handelstands billige Haab om, omsider engang maaskee at see den rige grønlandske Handel aldeles frigiven, fik derved en ny Støtte. Det var maaskee denne Sag, der foranledigede Kjøbenhavns Grosserere til, i en allerunderdanigst Ansøgning, at indstille en halmindelig Frigivelse af den grønlandske og færsiske Handel m. v., paa hvilken de imidlertid, saavidt vides, endnu ikke have modtaget allerhøieste Resolution. - Rygtet har nu 1 disse Dage sagt, at et Jnteressentskab af 10 Jndivider har ansøgt om at erholde i Forpagtning paa 10 Aar, Colonierne Holsteenborg, Sukkertoppen og Godthaab, imod en aarlig Afgift af 7000 Rbd. Uagtet der ikke er nogen rimelig Grund til at antage, at Regjeringen, saalænge endnu Jntet er afgjort med Hensyn til ommeldte samtlige Grossereres Andragende om almindelig Frigivning af den grønlandske Handel, vil indvillige Ansøgningen om en saadan Begunstigelse for nogle Enkelte, saa kan man dog ved denne Leilighed ikke tilbageholde Ønsket om, at Grønlands Handels Frigivelse, snart maatte alvorlig tages under Overveielse; som en Sag, der for Øieblikket maa ansees at være af særdeles Betydning for den danske Handel, og maaskee navnlig Kjøbenhavns, der, idet man fuldkommen erkjender det Rigtige og Retfærdige i de givne Bestemmelser med Hensyn til at Manufacturvarer nu ogsaa kunne stemples i Provindserne, og at den vestindiske Handel nylig er frigiven, dog ved disse Foranstaltninger, i Forbindelse med de i det Hel mislige Handelsconjuncturer, er bragt i en saadan Forfatning, at den Handlende vel kan have billigt Krav paa af nyde enhver Adgang til Erhverv, som kan aabnes ham med lige Ret for Alle. Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Der er skrevet Meget og Mangehaande om de Egenskaber, en Stænder=Deputeret bør besidde. Han skal, hedde det, have Kjærlighed til Fædrelandet, Sandhedskjærlighed, Frimodighed, Uafhængighed, Jndsigt, Forretningsdygtighed Almeenaand, Gavnelyst o. s. v. o. s. v. Jkke een Eneste af dem, som have paataget sig, at skildre en Deputeret, som han bør være, have forlangt, at han skal besidde Religiøsitet. Spørges derfor. Er da denne ikke en væsentlig nødvendig Egenskab for den Deputerede, Og maa Valget ikke ansees i høieste Grad forfeilet, om det faldt paa en Mand, som i høieste Potents besad de ovennævnte Egenskaber, men derimod ingen Gudsfrygt, ingen Agtelse for Landets Religion, (Stænderanordningen giør udtrykkeligt Bekjendelsen af den christelige Religion til Betingelse for Valg barhed.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
J Aarhuus Avis Nr. 5 1/2 findes en mærkværdig Veir forudsigelse, som derfra er overgaaet i Dagen for 12te April d. A. Den ubekjendte Forfatter spaaer en meget tør Sommer, hvilken vi ogsaa have oplevet i den Grad, at der, paa en saa ringe Mængde af Sommerregn, ikke haves noget tidligere Exempel i Kbhvn. Fra den 18de Juni til den 8de August, altsaa over 7 Uger, faldt ingen Regn, uden en lille Byge den 22de Juli, der dog ei var at ansee for Andet, end en stærk Dug. Jngen af de foregaaende meget varme Sommere frembyde en saadan Tørke. Da Veirprophetier ere komne meget i Mode, men fast aldrig holde Stik, er det interessant, at pege tilbage paa denne, som har fundet en saa paafaldende Opfyldelse. Forudsigeren har lovet, at nævne sig, hvis hans Mærker holdt Stik, og at opgive disse. Vi minde ham om at opfylde sit Løfte. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Af det i Vestsjællandske Avis meddeelte Udtog af en meteorologisk Dagbog for Novbr. d. A. hidsætte vi Følgende: Denne Maaned var vel endnu ingen Vintermaaned, men dog den sidste af Efteraarets, desuagtet forekom der i den ikke noget, som kunde bebude en streng Vinter, hvilken man dog har villet formode, ifølge de tidligt sete Nordlys. - Naar man undtager lidt Kulde imellem den 10de og 23de, da Vinden begyndte at kaste sig noget mod Norden, saa havde man ellers det mildeste Veir og som næsten lignede en Sommer. Hvori bestod desuden denne Kulde. J to Dage, da Vinden var bleven nordlig, saae man lidt Jis paa Vinduerne om Morgenen; forresten havde man kun nogen Nattefrost, og et tykt Lag Riim bedækkede Jorden ved Dagens Frembrud, som hurtigt forsvandt for den opgaaende Sol. Længere hen paa Maaneden blev Vinden, gatter nordlig, uden at medbringe nogen Kulde. I de første 10 Dage af Maaneden var det overmaade mildt, saa at man næsten kunde undvære Kakkelovnen. Mange Træer beholdt endnu en Deel af deres Blade, og Haverne vare ikke tomme paa Blomster; Markerne vare deligt grønne, og de beholdt dette Udseende til Maanedens Udgang. Man kunde have antaget disse Dage for en Eftersommer, naar Solens Lys havde viist sig hyppigere; men de vare mørke, regnfulde Dage med sydvestlig Vind og et lavt Veirglas, Dette steg og faldt, pludselig afvexlende, i den kolde Periode; men fra den 28de gik det med dette, som med det engelske Ministerium: dets totale Fald var besluttet; det sank Dag for Dag stedse dybere, og stod paa Storm ved Maanedens Udgang; Vinden kastede sig om i Sydost; det regnede stærkt, især om Natten; men Luftens Mildhed var overmaade stor Al den Regn, som faldt i denne Maaned, var overmaade kjerkommen, da Jorden var i høi Grad fortørret, og man skulde have befrygtet en stor Vandmangel ud paa Vinteren, dersom Regnen ikke var kommen førend Frosten, og Jorden ikke havde i Forveien indsamlet det fornødne Vandforraad. Det regnede 14 Gange i denne Maaned, dog i et Par Dage faldt en ubetydelig Ruskregn; den meste Regn faldt, som sagt, i Begyndelsen og i Slutningen af Maaneden; og da den flere Gange faldt stærkt om Natten, saa havde det til Følge, at man fik af og til Solens Lys at see, ialt i 17 Dage; dog havde man kun 8 klare Dage; fra den 11te til den 16de var det hver Dag klart Veir, men i 22 Dage havde den tykke og taagefulde Luft Overvægten. De sydlige og vestlige Vinde havde en erklæret Overhaand, thi Fløiet stod 22 Gange i Vesten, 21 Gange i Sønden, men kun 11 Gange dreiede den sig til Norden og 8 Gange til Østen, saa at Vinteren kan endnu blive til hvad den sal. J det Hele taget var Vinden meget svag, selv i 12 Dage Vindstille, og kun den 5te og 6te en Sydvest Storm; men vi ville ikke troe paa noget Slags Fred i disse Tider, naar Veirglassene saaledes kunne falde, som de have gjort mod Enden af denne Maaned. Man skulde troe, at Hamborg maatte ligge i en stor Afstand fra Sjeland; thi derfra har man allerede hørt tale om Driviis paa Elben, som endog har været til Hinder for Seiladsen; til ken saadan Kulde har man ikke mærket noget her i Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Ved Lodtrækningen i Selskabet Kunstforeningen i Kbhvn, kom dennegang 4 Malerier og Tegninger til Jylland. AfMonnies. En Kunstner, som spøger med en Bondepige, til Fuldmægtig Secher i Randers, af Hetsch, en Prospectivisk Tegning, til Lieutenant Bruun i Horsens; af Const. Hansen: "Legende Drengel, til Major Sønnichsen i Randers, af Tanck. "Strandseene, til Lieutenant Bibow i Fredericia.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
I det nordlige Slesvig saaes den 11te Dr. et mærkeligt og saare sjeldent Luftsyn. Omtrent Kl. 1 Eftermiddag viste sig paa een Gang 4 Sole paa Himmelen. Den egentlige Sol var i Centrum. Til Øst, Vest og Nord for denne, omtrent 900 fra hinanden, viste sig trende andre Sole, som lignede hiin i Størrelse og Glands - dog kunde det blotte Øie bedre betragte disse end hiin. Afstanden fra den virkelige Sol til Bisolene var lige stor, og for Øiet omtrent 2 a 300 Alen. En Ring af Regnbuens Farver, i hvis Centrum den virkelige Sol viiste sig, gjennemskar de trende Bi sole, men da denne Ring samlede sig til Sønder under Horizonten, kunde man ikke opdage, om ikke endnu en fjerde Bisol ogsaa viiste sig der. Luftsynet varede omtrent 1 Times og blev seet af mange Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Til Dagen er indsendt en meget udførlig Gjendrivelse af, hvad tvende lollandske Fæstebønder forleden havde skreven imod Hoveri in natura. Beregningen, over hvad paa begge Sider vindes og tabes, er her meget udførlig, og, som det synes, fremsat med Sagkundskab, og vil maaske vækket dygtige Landmænds Opmærksomhed?
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Arvingerne efter afdøde svensk norsk Viceconsul og Kjøbmand A. F. Oehlenschlager i Neustadt, som ere ubekjendte, opfordres i Altona Merkur til at gjøre deres Ret gieldende inden 12 Uger fra 5te Novbr. hos Syndikatet i Neustadt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
I Kjøbenhavnsposten leveres følgende Par Exempler paa Barbeerstill: Nr. 1. R. Miertur. Camphoræda. Nr. 2. R. Mox. Chinæ Simpl. Nr. 3. R. Tart. Emed. gr. IV. Salv. in Apr. Meliss. 6 Lod. D. S. Brek Vand hvor aftages 2de spisse skee, fulde Morgen tielig og hver 2 tieme en skeefuld til Berkningen Følger. Nr. 3. R. Tart. emeti. gr. til Apr. Cinamom. 1 Lod. Præk Vand paa En gang at tage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig elskede Moder og Svigermoder. Charlotte Sophie Valeur, Enke efter S. J. Tilemann, Sognepræst til Gjerding og Blendstrup Menigheder, igaar, efter faa Dages Sygeleie, i sit 71de Aar, indgik til en salig Gjenforening med sin Mand og sine forudgangne fire Börn, undlade vi, i hvis Huus hun henlevede sine sidste Dage, ikke herved, paa hendes øvrige, efterlevendes og vore egne Vegne, sörgeliget at bekjendtgjöre. Aalborg, den 18de December 1834. Regitze S. Hassing. Caspar Hassing. födt Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Tirsdagen den 23de December opføres: Slaget i Kjøgebugt, horiginal dramatisk Skildring i 1 Act af W. Holst, kom gelig Skuespiller. Derefter: De Uadskillelige, Vandeville af Prof. Heiberg. F. Küller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Undertegnede anbefaler sig med smukke, fine vandtætte Filte & Silkehatte til nedsatte Priser. M. Rothenborg, Hattemagermester, boende ved Østeraa. Sammesteds kjøbes Hareskind til høieste Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Bundtmager=Varer. Foruden de sædvanlige Sorter, saasom korte og lang, Boas, Pelleriner, Sælskinds=Støvler, Kasketter m. m., har J. H. Levn. Et meget bekvemt Sted paa Vælum Mark, med Besæt ves og en Ræveskinds=Pelts til billig Priis. ning, samt Ager, Eng og Tørveskiær tæt omkring Stedet, der staaer for omtrent 1 1/2 Td. Hartkorn, er at faae i Forpagtning fra Nytaar af. Kjøbmand Bomholt anviser Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Udmærket fiint Postpapir af forskjellige Sorter, i større og mindre Format; ligeledes forskjellige Sorter extra fiin Bikube, i större og mindre Format; flere Sorter Propatria, samt Concept, sælges til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
For en duelig Seminarist er en meget god Huuslærerplads strax at faae i Nærheden af Aalborg. I. M. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
J Aalborg Hospital er en Fruentimmerplads ledig, hvorom Ansøgninger kan indgives i 4 Uger fra Dato, til unAdertegnede Hospitalsforstander. Ansøgningerne maa være forsynede med paalidelige Attester og Ansøgerens borgerlige Stilling, Alder, Vandel og Kaar, samt Svaghedstilstand, om nogen saaden angives; og kunne gamle, ugift Fruentimmer, isærdeleshed af Embeds= eller Borgerstanden, vente at komme i Betragtning. Aalborg, den 18de December 1834. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-22
Efter Begjering af Hr. Consul Bendixsen i Thisted, bliver, Mandagen og Tirsdagen den 29de og 30te December 1834, holdet offentlig Auction over det Bjergede af den, den 11te Dennes, paa Rotbøl Strand, paa Reisen fra Helsingfors til Middelhavet, indstrandede Brig, Christine af Helsingfors, som førtes af den ved Skibets Kantring i Nordsøen bortrevne Capt. Monstrøm. Det Bjergede bestaaer af circa 100 Stkr. svære I Fyrre=Bielker, circa 60 Tylter Fyrre=Planker og circa 90 Tylter Fyrre=Bord, samt nogle Spirer, Alt af forskjellige Dimension. Endvidere en Deel Vrag, Takkelage, 2 Stkr. Skibsankere m.m. Auctionen begynder om Formiddagen Klokker 9 præcise, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Teglgaarden, den 16de Decbr. 1832. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Rusland. Den 8de Decbr. indtraf Keiseren og Keiserinden i Residentsstaden Petersborg, hvor Storfyrst=Tronfølgeren var indtruffen 2 Dage i Forveien. Det havde i Begyndelsen været Keiserens Hensigt at lægge Veien til Warschau over Breslau, men da han havde forlænget sit Ophold i Berlin noget over Bestemmelsen, forkortede han Reisen ved at tage den directe Vei over Posen. I dette Storhertugdømme nyt, tede han ingen af de Eskorter, Kongen af Preussen havde ladet opstille for ham. Det samme var Tilfældet paa hele Reisen gjennem Kongeriget Polen, og Keiseren indtraf i Warschaugeden 27de Novbr. i en aaben Vogn, blot ledsaget af Generalerne Benkendorff og Adlerberg. Overfarten over Dynafloden ved Riga har ikke været uden Fare, da Jisgangen allerede om Formiddagen, da den skulde skee om Aftenen, havde begyndt at lægge Hindringer i Veien, hvilke dog alle i det afgiøbrende Øieblik bleve overvundne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Blandede Efterretninger. Hert. af Wellingtons rastløse Jver beundres endog af hans Modstandere. Hver Morgen Kl. 8 1/2 pleier han at ride til Skat Amtet, for selv at aabne og gjennemsee den uhyre Mængde indløbne Breve, uddrage det Mærkeligste deraf, og, saa ofte det gjøres fornødent, optegne med en Blyant sine Svar, hvilke han da tilligemed Brevene leverer sine Privatsecretairer til videre Udarbeidelse. Derfra begiver han sig til de øvrige Deqvartementer, hvilke alle han interimistisk forestaaer, saaledes pleier han at være sysselsat til Kl. 7 om Aftenen, ofte endnu senere, og da først at gaae tilbord. Med Yttringer om Politikens Gang er han naturligviis meget tilbageholdende: kun med Hensyn til Jrland skal han have erklæret, at han vil gjøre Alt, hvad der staaer i hans Magt, for at afhielpe Søster=Øens sociale Onde, men vil indtil da strengt haandhæve Lovene og med Kraft undertrykke Urolighedsstifterne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Morning-Chroniele vil vide, at Hertugen af Leuchtenberg kommer til Portugal med en aarlig Jndkomst af 40000 2 Pd. Sterl. (), og at hans Formæling med Donna Maria ikke alene har Kongen af Bayerns, men ogsaa Keiseren af Østerrigs Sanction. Morning-Herald angiver de i Ægte skabs=Contracten opsatte betingelser saaledes : 1) Ved Hertugens Ankomst til Lissabon skal den kirkelige Vielse fulde byrdes efter den catholske Ritus. 2, Hertugen skal strax naturaliseres som portugisisk Prinds. 3) Der skal tillægges ham en Appanage af 50 Contos (125000 Pd. Sterl.) 41 Hvad Dronningen eier er for ham, ligesom og Hvad han heier, for hende aldeles uvedkommende; og overlever han hendes har han deraf Jntet at fordre. 5) De i dette Ægteskab fødte Børn maae, uden Cortes's og Dronningens Tilladelse, gei forlade Portugal. 6) Overlever Hertugen Dronningen beholder han fremdeles sin Appanage og et Palais til Afbenyttelse. 7) Forlader han Portugal, erholder han kun den halve Appanage og ingen Godtgjørelse for Palaiet. Betræffende Luxemburg, da forsikkres der i Berlin fra temmelig paalidelig Haand, at den næste Forbundsdags Beslutning vil decretere denne Provindses fuldkomne Rømning af Belgierne. - Krigsdepartementet i Haag har sluttet Accord nom Leverance af 18600 Alen Teltlærred, at levere i Magazinet i Delft inden Januar Maaneds Udgang. Rygtet siger ogsaa, at de i Haag liggende Jæger= og Grenadeer, Depoter skulle med det Første afgaae til Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Franskmændene have den 16de Octbr. rømmet den faste Plads Arzew, paa den nord africanske Kyst, skjøndt den afgiver en temmelig god Ankerplads, er det ikke uvigtigt militair Punct og havde kostet Meget at komme i Besiddelse af J Sevilla existerer, eller rettere sagt existerede, som bekjendt, en meget berømt Snustobak=Fabrik. Sammes Bygning ligner snarere en Fæstning, end en Snustobak=Fabrik, den har 4 regelmæssige Fronter, hvoraf de to have en Længde af 600 Fod. Nu er Fabriken i betydelig Forfald. Jeg forrige Tider derimod skal den have beskjæftiget over 3000 Arbeidere, foruden 300 Heste og Muulæsler. For 40 Aar i siden var dette Antal reduceret til 1000 Arbeidere og 100 Muul æsler; nu har den derimod kun nogle Hundrede Arbeidere, og, istedetfor de 200 Malestene, som ellers uafbrudt vare igang, bruger man nu kun 4. Petersborg, der Aar for Aar gaaer frem i Pragt, vil atter erholde en ny Foskjønnelse i en jernstøbt Quai, som skal omfatte Wassilis=Ostrows Newa=Bredder. Man har i paabegyndt den i afvigte Sommer, og den strækker sig allerede fra Jsaaks=Broen til Kunstacademiet, udenfor hvis Pragt bygning der nu prunke 3 i Ægypten kjøbte Sphiner paa Granit=Piedestaler. Quaien vil blive fortsat til Øens yderste Ende og yde baade Skjønhed og Bekvemmelighed. 3.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
J Toulon blev nylig anstillet Prøver imellem Toug af Hamp og Toug af Aloe, som man havde ladet komme fralAlgier. Sidste hævede en Vægt af 2,000 Killogrammer, hvorimod Hampe=Toug af samme Tykkelse kun hævede 400. Utjæret derimod kunde Alde Touget kun bære 4 til 500 Killogrammer mere, end det andet. Alden voxer vildt i Algier, og vil med Lethed kunne dyrkes der; tidligere forskreve, man den fra Ungarn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
En miensk Musicus ved Navn Strantz, der er bleven berømt for sine Valts=Compositioner, og derved har erhvervet sig Hædersnavnet Valtser=Paganini, var med et Orchester af 29 Personer reist til Berlin, i den Tid Keiseren og Ad Keiserinden af Rusland opholdt sig der, og erhvervede sig i saadant bifald, at han erholdt en kostbar Ring af Keiserinden og tvende ikke mindre prægtige Gulddaaser af Keiserske Nicolaus og Kongen af Preussen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
I en tydsk medicinsk Tidende Grafe=Walters Journal for Chirurgi) findes Obductions=Forretningen, som blev foretaget med Caspar Hausers Lig, udførlig aftrykt. Jfølge Samme vidner den paafaldende store Lever og derimod ganske lille Lunge paa det bestemteste om, at Hauser i langst Tid har været indspærret i et fugtigt Hul og næret med Plantekost; ligesom ogsaa Hjernens og Pandeskallens Dannelse tydede paa tidligere Mangel paa aandelig Virksomhed. (Paafaldende bliver det dog stedse, at Lord Stanhope, den ulykkelige Hausers før saa varme Velynder, nu uforbeholden erklærer sig for overbeviist om, at han aldeles har taget feil af Caspar Hauser.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Omtrent 30 preussiske Stabsofficerer ere af Keiseren af Rusland hædrede med russiske og forhen polske Ordener.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Dr. og Prof. Testen i Kiel har nu modtaget Kaldet til Berlin, og vil flytte derhen til Paaske. - Den bekjendte Dr. de Wette i Basel er paa Valg til St. Petri Sognekald i Hamborg, med 3 Andre, men som staae foran ham. Kongen af Sverrig har bifaldt den ham forelagte Plan, til Udvidelse af Wenersborgs Stad. - Hofkantsleren har overgivet Stænderne et kgl. Forslag om et Laan paa 150,000 i Havnene Visby, Slito, Kappelshavn, Kathammarsvis, Khinte, Liugarn og Rohne paa Øen Gulland ere med Kon J gen af Sverrigs Tilladelse aabnede for alle fremmede Skibe, i Søskades= og Provianterings=Fald uden anden Afgift, rend Lotspenge og Tolderpeditions=Gebyhrer. Rappo, hvis Kunster have vakt Beundring i London og et Paris, er ventende til Hamborg, for at give Forestillinger et paa Stadstheatret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
i Redacteuren af Gajette er for to Artikler imod Kongen a dømt til to Aars Fængsel og en Mulct af 6000 Fr. Forleden Aften blev der i Guildhald i London givet et res stort Bal til Fordeel for de i England værende polske Flygtninge. 3000 Personer deeltage deri, og deriblandt GeneralUminsk. Overskudet beløb sig til 700 Lstrl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Oldenborgske Lotser have i Nærheden af Øen Norderney, fundet et, paa 14 Favne Vand sunket, Skib, som de formode er et Dampskib; men det urolige Veir har hidtil ikke tilladt dem, nærmere at undersøge Tingen. Der er temmelig megen Sandsynlighed for, at det kan være det savnede engelske Dampskib Superdes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Den for Vice=Kongen af Ægypten byggede store Damp) Fregat Nilen, der fører 40 Kanoner og har et Maskiner af 420 Hestes Kraft, er, efter 14 Dages Seilads, fra i London lykkelig ankommen til Alexandrien.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
J Bramborough paa Chersey=Siden af Floden Mersey, n fandt for nylig en Baxekamp Sted, hvortil en stor Mængde Mennesker af Liverpools simplere Classe havde indfundet sig. Da Kampen var tilende, vendte tvende overfyldte i Baade, med 53 Personer ombord, tilbage over Merseyanmen en pludselig opstaaet Kastevind kantrede dem begge, og laf de 53 Mennesker bleve ikke mere end 14-15 reddede, er hvilke ved nærmere Undersøgelse tilhobe befandtes at være i Lommetyve. I Gien (Loire=Departementet) har nylig en 24aarig Læge, Labat, aflivet sig selv, ved at have aabnet en Blodellaare paa sin venstre Arm, og skaaret Pulsaaren over paa den høire. I et af ham efterladt Brev stod der blandt og Landet: "Jeg giør Ende paa mit Liv, da mine Lidelser have naaet deres Maal. Aarsagen dertil er en Hemmelighed, set mellem Gud og mig, som jeg maa fortie, thi løste jeg Gaaden, vilde man ansee mig for gal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Den berømte Chemiker, Geheime=Hofraad Dr. Trommsdorf i Erfurt advarer i gotaske alg Angrige, med Bru til gen af de nylig i Handelen komne Svovlstikker eller Fyrsvamp, som antændes naar man stryger samme hen af en af hujevn Flade. Han har chemisk undersøgt dem og fundet, at deres væsentlige Bestanddele er Phosphor, chiorsur Kali det og Svol; og da en Blanding af disse Stoffer er af de te farligste og lettest antændelige, saasom Antændelsen kan skee sees alene ved Solstraalerne eller ved stærk Varme, saa holder n. han for, at Udsalget af dette Slags Fyrtøi ganske burde an forbydes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
. J Berlin venter man til Foraaret en Minister=Congres, 90, der atter skal undersøge Europas Tilstand, og udfinde Midd. ler til at standse det politiske Onde, som ødelægger c) Vesten af Europa. Men, til at undersøge en Sag hører, er man ikke altid skal see den fra oven.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-24
Paa Jernbanen imellem Stockton og Darlington havde nogle slette Mennesker forleden henlagt et Stykke Brænde Følgen deraf blev, at da Dampvognen kom, væltede den hvorved Føreren blev saa forknuust, at han døde paa Stedet, Fra den Nesiske Boghandel i Stuttgard udkommer i næste Aar en engelsk politisk Avis, under Navn af Eve ning post 2 Gange, og et Litterairblad, Albion, 1 Gang ugentlig - Alt for Tolvtedelen af den mindst kostbare original-engelske Avises Priis.