Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-06-13
En Canals Eravning imellem det Atlantiske og stille Hav, igiennem den smalle Landtunge imellem Nord- og Sydamerika, har man holdet for at ville blive en Følge af hiin Verdensdeels Emancipation, og disputeret om dens Udførlighed i inden og udenlandske Blade. Vi kunne nu meddele den Oplysning, at det Nordamerikanske Blad Washington nationaladvertiser allerede i sidste Efteraar har omtalt denne Canal som om den virkelig er i Arbeide, og som om man i Washington var forsynet med Midler dertil. Vi formode, at de i hiint Blad forekommende nærmere detaillerede Omstændigheder, ville være saameget mere interressante for vore Svenske Læsere, som just vor Han det kan giøre sig Haab om overordentlige Fordeele af denne Giennemfart, som giør for vore Søefarende Veien til China 2250 Svenske Søemile (15 paa en Grad) kortere, hvilken Vei hidindtil udgjorde 3250 saadanne Mile, eller med andre Ord, som forkorter hele Reisen 2/8 Deele, og desforuden bringer den hele Cours ikke allene bestandig udenfor Linien, hvilken man tilforn maatte passere fire Gange paa Frem= og Tilbagereisen; men ogsaa har til Følge at man næsten i lige Linie kan besøge saavel Vest som Ostindien og har paa den samme Reise kun en kort Vei til Peru og Mexico, hvorved, paa den længste Fart i aaben Søe, Sandvichs=Øerne og Ladronerne tilbyde beqvemmere, behageligere og mere rigelig forsynede Forfriskelsespladse end St. Helena og det gode Haabs Forbierg hidindtil gjorde. Om hiint Foretagende indeholder det omtalte Amerikanske Blad følgende Efterretning: Hr. V.D. Robinson, som har anvendt den største Deel af sin Levetid paa at udforske Mueligheden af en saadan Canal, erklærer, at man har bragt ni forskiellige Giennemskiæringer i Forslag; men fra ethvert Synspunkt betragtet holder man Veien igiennem Nicaragua Søen for den letteste, og denne er den Giennemfart, som man nu arbeider paa Naturen selv har paa dete Sted giennembrudt den mærkværdige Andiske Biergstrækning, som forresten strækker sig igiennem heele Amerika fra Kysterne af det nordlige Jishav indtil det sydlige, fra Mackenzie Floden indtil Cap Horn og kun synker paa faae Steder, men dog paa intet Sted saa fordeelagtigt foren Communications Oprettelse som her. NicaraguaSøen der er omtrent 8 Svenske (12 Tydske) Mile, lang, staaer i Forbindelse med det Atlantiske Occan, ved en noget over 6 Mile lang Flod, som er seilbar uden Sluser og som udgyder sig under den 10. 43, nordlig fra Linien i det omtalte Hav. Foran Flodens Munding ligger vel en Sandbanke, som i Giennemsnit er 12 Fod under Vandets Overflade, men igiennem denne Banke gaaer dog en Strøm af 25 Fods Dybde. Floden selv har overalt imellem 30 og 36 Fods Dybde og Søen 48 Fod i Giennemfnit. Den korteste Afstand imellem denne Søe og det stille Hav ved Papagøiebugten udgiør 3 1/2 Svenske (5 1/2 Danske) Mile, og her behøves en Canal med Sluser; men denne Strækning har et lavt, jevnt Jordsmon. Den Spanske Regiering vidste meget vel at Choco-Dalen i Columbien, imellem Cartagena og Papapan, var aldeles skikket til at anlægge en Canal, ligesom ogsaa at man i Regntiden, naar hiin Dal staar under Vand, allerede seilede imellem begge Verdenshave med Baade; men formedelst en blind og iversyg Politik forbød den Aabningen af denne Fart, under Dødsstraf. Giennemfarten passer dog bedre for Baade; thi for større Skibe er Veien imellem Floden San Juan og Nicaragua-Søen beqvemmere. Nordamerikanerne love sig selv de fordeelagtigste Resultater af den omtalte Canal-Anlæg. Jntet Land siger Wafhing, tonner Avisen, vil drage større Fordeel af denne Giennemfart end de forenede Stater, naar den bliver brugt saa godt, som det kan gaae an. Veien imellem Nordamerika og Canton, f. Ex omkring Cap Horn udgiør omtrent 16,000 Engelske (4000 Svenske Søe Mile; igiennem Nicaragua-Canalen kan Reisen derhen blive gjort i 60 Dage. Den Brittiske Regiering har med roesværdig Jver og Vedholdenhed giort sig store Bestræbelser for at udfinde en Nordvest-Passage imellem Bassins=Bugten og Berings=Strædet, forbi Kamtschatka, Japan o. s. v.; men om ogsaa Forsøget paa denne Vei erholder det forønskede Resultat, saa vil Fordelen deraf kun være af ringe Værdie i Sammenligning med den langt mere lige og sikkre Vei igiennem den Amerikanske Landtunge. Det er stikkert, at dersom denne Canal engang kommer i Stand og dette kan saameget snarere skee, som Nordamerikanerne holde Arbeidet og Omkostningerne ved den, i Sammenligning med deres store Canal ved Nevyork (og endnu mere med Gotha=Canalen) for ikke betydelige, saa bliver Middelamerika det vigtigste Punkt paa Jordkuglen og naar man antager det Sandsynlige som sikkert, saa vil den største og rigeste Handelstad, som nogensinde har været til komme til at ligge ved Nicaraguas Bredder. Og naar man kan antage, at noget Punkt paa Jorden med Rette kan føre Navnet af et Jordens Middelpunkt saa er det sikkert denne Plads, som ligger midt imellem begge Halvdelene af den nye Verden og ved Foreningen af begge Oceaner, som beskyllede yderste Grændser af den gamle Verden, nemlig Europas og Africas vestlige og Asiens og Australiens østlige Kyster; det Punkt, som iblandt alle paa Jorden lettest forbinder Brasilien med Peru og Californien, Peru og Chili med de forenede Stater af Nordamerika, disse tilligemed Europa, Nord og Vest Afrika med Kamtschatka, Japan, China, Nyeholland og Ostindien, med et Ord, Forenesespunktet imellem alle de produktrigeste eller meest industriøse Lande og Nationer paa Jordkuglen.