JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Den 17de Junii. Jgaar har man den hele Dag indtil meget sildig om Aftenen kiæmpet med stor Forbittrelse i Sletten ved Fleurus. Man kunde her meget tydelig høre den frygtelige Kanonade. Desaarsag havde en stor Mængde af de herværende Jndvaanere begivet sig udenfor Namur= og Halleportene. Kanonskuddene fulgte med saadan Hastighed paa hinanden, at de lignede en uhyre Løbeild. Henved Klokken 8 fiernede Kanontordenen sig, hvoraf man sluttede, at Fienderne vare slagne tilbage. Denne Mening har siden fuldkommen stadfæstet sig ved de indkomne Beretninger. Hertugen af Brunsvig=Lineburg er faldet i Spidsen for sit skiønne Troppecorps. Saaledes har denne tappre Fyrste paa en Helten værdig Maade endt sit Liv paa Ærens Mark. Hans Liig blev afvigte Nat bragt hertil, og skal, naar det er bleven halsammeret, sendes til Brunsvig. Iøvrigt kiender man endnu ikke de nærmere Omstændigheder ved denne Fægtning. De fortælles forskielligen. Saameget er imidlertid vist, at Tropperne have bedækket sig med Hæder, og at Fienderne ere gaaede tilbage. Al disse Begivenheder ere saa hastig fulgte paa hverandre, at man umuelig har kunnet angive de nærmere Omstændigheder. Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen har ved denne Leilighed lagt en saadan Tapperhed, Uforsagthed og Koldblodighed for Dagen, at han har erhvervet sig hele Armeens Beundring. De belgiske Tropper have ogsaa denne Gang hævdet den Hæder, de tilforn have erhvervet sig. Det talrige og skiønne engelske Cavallerie, som cantonnerede i Egnen mellem Ninove og Grammont, og er henved 10000 Mand stærkt, defilerede igaar Eftermiddags med 40 Kanoner mellem Halle og Enghien, forat kaste sig paa den franske Armees høire Fløi. Hele forrige Nat og endnu imorges passerede et prægtigt engelsk Cavallerie giennem vore Mure eller om Staden, og tager sin Retning til Hertugen af Wellingtons Armee. J Middags marscherede det 27de og 40de engelske Regiment med deres Musik i Spidsen herigiennem til samme Bestemmelse. Paa den anden Side erfarer man, at 12000 Preussere igaar Morges ere brudte op fra Lüttich, og paa Vogne bringes til Fyrst Blüchers Armee. Jgaar marscherede et Corps paa over 30000 Preussere giennem Namur fra Egnen af Dinant og HunViansee det for vor Pligt at meddele Publicum disse Efterretninger, der ere saadanne, at de maae berolige endog de frygtsomste Gemytter. Afvigte Nat og imorges blev et Antal Saarede indbragt hertil, hvor alle Anstalter vare trufne til deres Modtagelse og Forpleining. Den største Deel af disse Saarede høre til de skiønne scotske Regimenter, som havde ligget i Garnison her i Staden. Dog har den preussiske Armee havt de fleste Saarede.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Imorges ere franske Fanger indbragte hertil, hvoriblandt man bemærkede en af Bonapartes Ordonnantsofficerer. Man ventede ufortøvet endnu flere Fanger.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Første Bulletin. En fra Forposterne imorges ankommen Coureer bringer den Efterretning, at Alt gik godt, og Hertugen af Wellington har tilbragt Natten i Genappe (mellem Nivelles og Brussel. Nogle Efternølere havde uden al Grund gjort falsk Larm. Jeg erklærer herved, at jeg endnu i dette Øieblik ikke træffer Anstalter til Afreise. Vore Armeer ville idag angribe Fienden paa ny Baron v. Capellen, Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
I dette Øieblik ankommer fra Hertugen af Wellington en Coureer, der forlod ham imorges Klokken 5. Hertugen traf Anstalter til at angribe den franske Armee, som trak sig tilbage. Coureren har ingen Flygtende seet, undtagen udenfor Brussels Porte. Kl. 8 1/2 om Morgenen. Baron v. Capellen, Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Anden Bulletin. skreven den 17de om Formiddagen Kl. 10.)
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Oberst Wauthier, Prindsen af Oraniens Adjutant, er ankommen til mig. Han har medbragt en Beretning til Hs. Majestæt over Fægtningen igaar. Vor Armee har beholdt Valpladsen, og bivonaqveret paa samme om Natten. Fienderne bleve levende slagne tilbage hiinside Quatre Bras. Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen af Oranien, der under hele Affairen var i det heftigste Haandgemæng, befinder sig fuldkommen vel. Oberst Wauthier forlod ham imorges Klokken 6 1/2. Fægtningen skulde begynde igjen imorgen. Alt ladet os vente de lykkeligste Resultater.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- En Skrivelse af 19de Juni indeholder Følgende Den 15de var Bonaparte med 80,000 Mand gaaet over Grændsen, og trængte hastig frem til Fleurus. Han borttog ogsaa Courtray. Efter denne Dag er der fægtet rasende paa begge Sider, og meget Blod er udgydet. Foruden Hertugen af Brunsvig, der er falden, skulle endnu adskillige andre af de Allieredes Generaler være saarede.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Løverdagen den 17de var Fyrst Blüchers Hovedqvarteer i Wawre, fire Lieues fra Brussel, og Wellingtons i Waterloo, omtrent ligesaalangt fra Brussel. Her forefaldt den 18de et afgiørende Slag, som varede fra om Morgenen til om Aftenen med største Heftighed, og endte sig med de Franskes fuldkomne Tab.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Den 20de Junii. Den høist glædelige og officielle Efterretning et indløben hertil, at Hertugen af Wellington og Fyrst Blücher den 18de de have vundet en fuldstændig Seier over Bonaparte. De angrebes af de Franske, og kiæmpede den hele Dag uden at tabe en Fodbred Land Kl. 9 og Aftenen var Seieren fuldkommen afgjort. Fienderne trak sig i største Hast tilbage, og forfulgtes meget levende af de alliered Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Haag, den 18de Junii. Hs. Majestæt har modtaget følgende Bullettin fra Armeen Hovedqvarteret Rivelles, den 17de Juni, Klokken 2 om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Den preussiske Armee blev den 15de om Morgenen angrebet i sin Stilling, som den har forladt og trukket sig fra Charleroy giennem Gosselles til Egnen af Fleurns. Saasnart jeg blev underrettet om dette Angreb, gav jeg ufortøvet de fornødne Ordrer til det under mig staaende Armeecorps. Resultatet af det, der foregik ved den preus i siske Armee, var, at Bataillonen Nassau-Oranien, som med et e Batterie let Artillerie holdt Landsbyen Fraisne besat, blev angrebet e om Aftenen Klokken 5. Tropperne forsvarede deres Stilling paa Høiden af denne Landsby, som kun ligger lidet fra den Vei, der kaldes Quatre Bras. Skiærmydselen hørte op paa denne Punkt r Klokken 8 om Aftenen. Saasnart jeg havde faaet Underretning om dette Angreb, gav jeg r den tredie Division tilligemed Cavalleriet af begge de engelske Divisioner Ordre at marschere til Nivelles, og befalede den anden at forsvare Stillingen ved Quatre Bras. Kun en Deel af den anden Division kunde strax begive sig derhen, da Brigaden under Generalmajor v. Bylands Commando ikke kunde afgaae fra Nivelles førend de andre n Divisioner vare ankomne. Jgaar Morges Kiøkken 5 begyndte paa denne Punkt Jlden paa Forposterne, og varede til henimod Middag uden noget Resultat. Klokken 2 blev Angrebet langt mere levende især fra Cavalleriets og Artilleriets Side. Da den under General v. Merlens Anførsel staaende, lette Cavalleriebrigade først kunde ankomme henimod Klokken 4, havde jeg saalænge intet Cavallerie, som jeg kunde stille imod Fienderne. Jeg indsaae Vigtigheden af at beholde Høiene paa Veien Quatre re Bras kaldet, og opbød derfor Alt forat forsvare dem, hvilket ogsaa og lykkedes mig imod Fiendernes store Overmagt. Jeg blev angrebet af er de to Armeecorps, som commanderes af Generalerne Erion og Reille. Da det lykkedes mig at modstaae dem indtil Hertugen af Welling, ton havde vundet Tid nok til at sammenbringe de fornødne Stridsbesultatet af dette Angreb var, at Fienderne efter en hidsig Fægtning, som varede til Klokken 9 om Aftenen, ikke alene bleve opholdte men endog slagne tilbage. Ogsaa den preussiske Armee blev igaar angredet. Dog har den holdet sig i sin Hovedstilling. Det er uden for al Tvivl, at Napoleon selv har ledet de betydelige Stridskræfter ved Angrebene paa hele Linien. Vore Tropper have bivouaqveret paa Valpladsen, hvorhen jeg ligeledes i dette Øieblik begiver mig, da det er meget sandsynligt, at Napoleon idag vil forsøge at bringe sine Hensigter med Angrebet igaar i Udførelse. Hertugen af Wellington har paa denne Punkt forenet saamange Tropper som det har været ham mueligt. Det er mig overordentlig behageligt at kunne melde Deres Majestæt, at Deres Tropper, især Infanteriet og Artilleriet, have stredet med største Mod.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Da Omstændighederne endnu ikke have tilladt mig at modtage de Beretninger, som indeholde de forskiellige Corpsers Tab, saa kan jeg for nærværende Øieblik umuelig angive samme; men skal snarest muelig bringe det til Deres Majestæts Kundskab. Undertegnet: Wilhem, Prinds af Oranien.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Ovenstaaende Beretning bragtes af Oberst Wauthier til Brussel, der igien strax vendte tilbage til Armeen. Man var den 17de belaver paa et Angreb. Hertugen af Wellington var i Genappe. Den 19de Junii. J Eftermiddag har Kongen erholdet Depescher, som forrige Nat Klokken 11 1/2 vare afsendte fra Brussel. Jgaar henved Middag blev Hertugen af Wellington angreben i sin Stilling ovenfor Waterlog af den fiendtlige Armee. Slaget blev strax meget blodigt, og varede den hele Dag. Henimod Aften blev Prindsen af Oranien, da han 40 Skridt fra Fienderne anførste en Bataillon Rassauer imod Napoleons gamle Garde, saaret af en Musketkugle i den venstre Skulder. Kuglen er gaaet heelt igiennem; dog forsikkre Saarlægerne, at Saaret ikke er farligt, og Hs. Kongel. Høihed, som endnu om Natten skulde transporteres til Brussel, befandt sig, ifølge to foran ilende Adjutanters Udsagn, efter Omstændighederne meget vel. Tabet har paa begge Sider været meget betydeligt. Mange Generaler ere blevne saarede og een er dræbt. Man har endnu under Slaget seet to Colonner franske Krigsfanger trække ind i Brussel, hvoraf den ene af et Øienvidne anslaaes til 800 Mand. Tre Ørne vare med. Vigtigst er det dog, at Lord Wellington intet Terrain har tabt, og bestandig forsvarer sin Stilling. Endnu veed man ingen nærmere Omstændigheder om den høire Fløi under Lord Hill, hvoraf Prinds Frederiks Corps udgjør en Deel. Man mener, at Fægtninten paa den Side har været mindre heftig, og at Tropperne ville kunne bruges med dobbelt Fordeel, hvis Slaget skulle blive fornyet idag. Den 20de Junii. Den overordentlige Statscourant for idag indeholder Følgende: De foreløbige Efterretninger, vi igaar meddeelte, ere i Hovedsagen blevne stadfæstede af Oberstlieutenant Wauthier, Prindsen af Oraniens Adjutant, som forlod Brussel Klokken 4 om Morgenen, og inat er ankommen med et Brev fra Hs. Kongel. Høihed, hvilket var meget beroligende med Hensyn til Høistsammes befindende. Jfølge denne Officeers Udsagn har man den hele Dag kiæmpet med største Haardnakkenhed. Bonaparte opbed Alt forat bemægtige sig den Høide, hvor de engelske og nederlandske Armeer var opstillede. Braine la-Leud var Nøglen til denne Stilling. Fem yderst heftige Cavallerieangreb paa vore Quarreer bleve afslaaede. Jaftes gjorde Fienderne under en fordobblet Kartetskild et andet Forsøg, der ligeledes var frugtesløst, og havde til følge, at Fienderne trak sig tilbage og efterlode en stor Mængde Skyts. Ræsten paa samme Tid, som Oberstlieutenant Wauthier ankom til Kongen, indtraf i Departementet for de udenlandske Anliggender Capitain Lemmers, Adjutant hos General Panhuis, Hs. Majestæts Commissair ved den preussiske Armee. Af den af ham meddragte Billet, som bemeldte General skrev den 18de, omtrent Kl. 9 1/2, paa Valpladsen ved Blanemont, sees, at Bonaparte er slagen, og at den ved Wawre forsamlede preussiske Armee har understøttet Hertugen af Wellington og tilføjet Fienderne et stort Tab. Feltmarschal Blücher har selv sagt til sine Soldater: "Børn, vi maae endnu ingt forfølge dem, ellers have vi dem igien paa Halsen imorgen.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Antverpen, den 19de Junii. Officielle Efterretninger, bekiendtgjorte efter Gouverneurens Befaling: Hertugen af Wellington, understøttet af den tappre preussiske Arme, har ikke alene afslaaet det mod ham rettede Angreb, men ganske drevet Bonaparre paa Flugten. Antallet af de allerede gjorte Fanger er betydeligt. Flere Ørne ere tagne. Den franske Armee trak sig tilbage paa alle Punker, og blev meget levende forfulgt af de Allierede. Disse Efterretninger ere overdragte af en Officeer fra Valpladsen i i Nærheden af Blanemont, som han forlod igaar, den 18de, om Aftenen Klokken 9. Det var mellem Waterlod og Blancmont, fire Lieues fra Brussel, Hovedslaget den 18de forefaldt. Hele Dagen fægtedes der med største Heftighed. Henimod Aften erklærede Seieren sig for os. Den var fuldstændig. Fangernes Antal beløber sig til 8000. Blandt disse er og General Vandamme. Fienderne forfølges allerede langt hiinside Charleroy. Bonaparte havde rettet den største Deel af fir Cavallerie imod Blücher. Hertugen af Wellington, som blev underrettet derom, lod sine Tropper marschere mod Napoleons venstre Fløi, som derpaa ganske blev kastet. Medens dette foregik paa den venstre Fløi, opstilede Fyrst Blicher 100,000 Mand imod Bonaparte, og angreb ham med største Heftighed. Den franske Armee kunde ikke længere modstaae de preussiske Troppers Tapperhed, og tog derfor Flugten. Den skulde, som Bonaparte ved sin Afreise fra Paris i en Proclamation forsikkrede den, den 16de rykke seierrig ind i Brüssel. Han havde endog lovet sine Soldater at de maatte plyndre denne Stad. - Det hedder at Bonaparte selv er bleven saaret. Prindsen af Dranien fik et Skud i Skulderen.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Gent, den 3die Junii. Den her udkommende Journal universel indeholder følgende Artikel: Fyrsten af Wagram er paa en sørgelig Maade kommen af Dage, ved at styrte ned fra et Vindue paa Slottet i Bamberg. Jndtil sit Livs sidste Øieblik blev han sin Konge tro. Hans Svigerfader, Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Bayern, har tilkiendegivet Hs. Majestæt det Tab han har liidt ved dette Dødsfald.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Angers, den 5te Junii. Loirearmeens General en Chef, Lamarque, har kundgjort følgende Beslutning Tre Dage efter denne befalings Bekiendtgjørelse maae de Jndividers Fædre, Mødre og Koner, der befinde sig hos Jnsurgenterne, forlade Staden, med mindre de faae speciel Tilladelse til at blive Jfølge en anden befaling skal der lægges Beslag paa alle de Eiendomme, der tilhøre Jnsurgenter eller Saadanne, som begunstige Opstanden. De Jnsurgenter, som ville underkaste sig, skulle anvises et sikkert Opholdsted indtil Urolighederne ere endte.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Hamburg, den 23de Junii. Ved Estafette, som den 19de d. om Eftermiddagen er bleven affærdiget fra Brüssel, have vi faaet følgende høist vigtige Efterretning : I det igaar, fire Mile herfra, ved Landsbyen Blanemont, omtrent 1 1/2 Miil fra Wawre og Waterlod forefaldne Slag, har Bonaparte liidt et fuldkomment Nederlag. Hans hele af 200 Kanoner bestaaende Artillerie faldt i Seierherrernes Hænder. Fangernes Antal beløber sig til 15000, hvoriblandt Marschal Ney, Generalerne Mouton, Vandamme, Moulins og adskillige andre. Fyrst Blücher, til hvem 30,000 Mand friske Tropper vare stødte, forfulgte Fienderne paa det meest levende. Slaget var frygteligt. Tabet paa begge Sider angives til 40,000 Mand. Den kiække Arveprinds af Oranien har bedækket sig med Hæder. Hans Saar er ikke farligt. - Jfølge et Privatbrev skal Maubenge være i de Allieredes Magt.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Ovenstaaende Seiersefterretninger have gjort et overordentlige Jndtryk paa den herværende Børs.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Hanau, den 17de Junii. Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil den 20de d. forlade Berlin, og giøre Reisen over Magdeburg, Halberstadt og Cassel til Frankfurt. - Russernes Centrum, som paa venstre Maynbred skulde marschere ned til Rhinen, har faaet en anden Marschordre og Bestemmelse. Det kommer ikke ganske til vor Egn, men bøiet allerede ved Over mann til venstre, og gaaer over Otten ald af Manheim og Oppenheim til. Alle Leveringsgienstande af Fourage a., som vare befalede for samme, sammenbringes fra vort Rabolag i Steinheim, og transporteres derfra tilvands til Oppenheim.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Vi erfare fra en officiel Kilde, at den preussiske 12000 Mand stærke Garde, som kommer fra Sachsen, skal cantonnere mellem Friedberg og denne Stad, og sandsynlig oppebie Kongen. Russernes Giennemmarsch varer til den 28de d.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Frankfurt, den 18de Junii. Jfølge Breve fra Nederrhinen skal den Kongelige franske Arme tage sin Stilling i Egnen af Dusseldorf. Kong Ludvig den 18de vil selv med sin Hofler opholde sig paa Slottet Benarath. Man anseer denne Foranstaltning med Armeen for en viis Forsigtighedsregel, ford man ikke endnu saa ubetinget tør forlade sig paa de overgangne Franske.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Idag har den herværende Landstorm besat samtlige Vagter, fordi vore Tropper, som man erfarer, imorgen skulle afmarschere til Maynz. De russiske Tropper skulle indtræffe i Afdelinger paa 18 til 20,000 Mand. Jndvaanerne have allerede faaet Ordre fra imorgen at belave sig paa en femdobbelt Indqvarteering.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Det store Hovedqvarteer vedbliver for det første at være i Heidelberg.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Fyrst Talleyrand er igaar afreist herfra til Wisbaden.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Jfølge sikkre Breve fra Triest er den forrige Dronning af Re apel ankommen dertil med Følge af 70 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Hs. Excellence Minister v. Stein er endnu her.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Vien, den 12te Junii. Congressens Forhandlinger ere blevne definitiv sluttede den 9de, 10de og 11te d. M. Hovedinstrumentet, som bestaaer af 121 Artikler, og indeholder Territorialforholdene af Polen, en stor Deel af Tydskland med Jndbegreb af den venstre Rhinbred, Nederlandene, Schweiz, samtlige italienske Stater, og desuden Grundlagene for den tydske Forbundsforfatning og en Mængde andre vigtige Dispositioner, vil tilligemed Specialkortene og Separatforhandlingerne udkomme i Trykken, saasnart det er bleven ratificeret af Hovedmagterne.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Den 14de Junii. De tre til Kirkestaten hørende saakaldte Legationer (Bolona, Ferrara og Ravenno) skulle tilbagegives Paven Kun den lille Deel af Ferraragebetet, der ligger paa Nordsiden af Po bliver forenet med det østerrigske Gebet i Jtalien. Østerrig beholder ogsaa Ret til at besætte Citadellerne i Ferrara og Commacchio.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Et i disse Dage her udbredt Rygte, at Paven pludselig er død i paa Reisen fra Florenz til Rom, har ikke stadfæstet sig.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Paris, den 11te Junii. Hieronymus Bonaparte skal commandere en Infanteriedivision under en Generallieutenant. - For nærværende Tid ere kun 400 Mand af den gamle Garde i tilbage i Paris. - Efter Napoleons Afreise skal Marschal Davoust forrette en Generalgouverneurs Fuuctioner. Under hans umiddelbare befaling staae Nationalgarderne, Parises Confordererede og Nationalbataillonerne, som alle i Nødsfald skulle bidrage til Parises Forsvar. Den 13de Junii. Jforgaars modtog Napoleon siddende paa Tronen, en Deputation fra Repræsentanternes Huus. Natten efter afreiste han til Armeen. - Moniteuren af 12te dennes indeholder adskillige Beretninger om blodige Fægtninger, som skulle være forefaldne i Vendte, og hvoraf man seer, at Borgerkrigen i denne Deel af Frankrig er meget betydelig.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Mayland, den 10de Junii. Kong Ferdinand den 4de har, ifølge den storentinske Tidende, allerede holdet sit høiskelige Indtog i Neapel.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- General Bianchi er, som bekiendt, ophøiet til neapolitansk Hertug, og skal føre Navn af Hertug af Capua- Fæstningen Pescara har den 28de Mai overgivet sig til det østertigske Beleringscorps. Man fandt der 92 Stykker Skyts. I Gaeta er udbrudt en heftig Opstand. En Major og adskillige Officerer af den neapolitanske Armee ere blevne myrdede, og over 200 Mand ere flygtede fra Fæstningen. Efter deres Udsagn er Garnisonen nu ikke meere end 800 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Genua, den 30te Mai. Jfølge Efterretninger fra Spanien var Krigsministeren GeneralBellesteros afreist til Cadix, hvor en stor Expedition paa 22000 Mand blev udrustet til America. Jmidlertid paastaae Nogle, at denne Expedition er bestemt til det sydlige Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Basel, den 13de Junii. Fra imorges er paa fransk Side al Samfærsel mellem Elsatz og Basel bleven ophævet. Hverken ridende eller kiørende Post finder mere Sted. Endog de Koner, som fra Nabolandsbyerne i Elsatbragte Urter til Torv i Basel, maae ikke meere komme, Disse Foranstaltninger lade formode, at alvorlige Optrin snart kunne ventes Vi vente her allierede Tropper, og see snart fiendtlige Foretagen der fra Huningen mod vor Stad møde Alle Huuseiere i Nærheden af Fæstningen bringe derfor deres Effecter i Sikkerhed. - Da Schweiz for nærværende Tid selv behøver sine Tropper skulle de fire Schweizerregimenter ikke træde i fransk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Schaffhausen, den 15de Junii. Landdagen har udstædt følgende Proclamation til den helvetiske Armee "Da vi saae Schweizes Ro og Sikkerhed udsat for Fare ved de store Tildragelser i Frankrig, kaldte vi Eder til Vaaben, og med freidige Mod ilede J den til Fædrenelandets Grændser. Faren er siden bleven større. Den nuværende Magthaver i Frankrig, mod hvis Herredømme alle Europas Maater frygtelig ruste sig, opbyder alle Midler og Kræfter forat kiæmpe den store og sidste Kamp. Det gielder ikke her og Landes og Provindsers Besiddelse og Erobring, hvorom uenige Fyrster stride, og hvis Strid maatte være det neutrale Schweifremmed; Nei, det gielder Europas Rolighed og Fred; forat til kiæmpe sig hiin, tilveiebringe og befæste denne have de store Magte, høitidelig forenet sig. Ogsaa Eedsforbundet har tiltraadt denne hellige Pagt, ikke forat fore Krig mod Frankrigs Jndvaanere, hven det stedse vedbliver at ynde, og hvis Velfærd det oprigtig ønsker; men Faren saa nær, og ikke meere sikker med Hensyn til dets Fædrenejord, kan Schweiz ingenlunde - i Anvendelse af sit Neutralitetsystem - uvirksom og sorgløs see den nær forestaaende frygtelige Kamp imøde, Derfor skulle J Soldater, hvortil vi ogsaa have forpligtet os mod de høie Allierede Magter, kraftig og kappert beskytte og mod ethvert Angreb forsvare vor kun fra Frankrigs Side truede Grændse. Soldateel ved Troskab. Mod og Standhaftighed ville I erhverve Eder Verdens Agtelse, Fædrenelandets Velsignelse. Ihukommer Eders Fædres Daad. Mange af Eder staae paa Marker, hvor engang Fædre, nes Blod flød for Frihed og Fædreneland. Lykkelige ved den fra disse erholdte Arvedeel ville J handle dem værdigen, og Gud, som skienkede dem Seieren, vil ogsaa være med Eder.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
London, den 14de Junii. Fra Constantinopel have vi den officielle Sterretning, at ogsaa den ottomanniske Port har tiltraadt Wienercongressens Declaration af 13de Marts. Altsaa gives der ikke en eneste Nation i Europa, som jo har erklæret sig mod den fælleds Fiende.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Den 16de Junii. Siden den 10de er ingen directe fransk Post ankommen hertil. Bonaparte har befalet at alle Havne fra Dunkirchen til Bayonne skulle spærtes paa det strængeste, og lagt Embargo paa alle Skibe. Desuagtet have vi paa indirecte Veie Breve fra Paris af 12te, som melde, at Napoleon er afreist til Lille. Man vil idag have den Efterretning fra Vendte, at den tappre Roche Jacquelin er bleven i en Fægtning.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
- Den americanske Regiering er, som man forsikkrer, for nærværende Tid beskieftiget med at sætte sin Armee paa Fredsfod. Den vil beholde Stammerne af 35 Regimenter, der skulle udgiøre 15,000 Mand, men i Krigstid let kunne forøges til 30,000.
Berlingske Tidende, 1815-06-26
Christiania, den 14de Junii. Da de Levninger, som endnu findes af det forrige Sølvverk paa Kongsberg, og de der med forbundne Indretninger koste betydelige Summer, og det altsaa er af megen Vigtighed for Statskassen, at det vorder endelig bestemt, om disse Levninger skulle forlades, eller om der endnu kunde være Haab om, at bringe Jndretningen til at balantere, saa har Hs. Majestæt anseet fornødent, at der til denne Sags nærmere Undersøgelse nedsættes en Commission, til hvis Red lemmer Overbergamts-Assessor Henckel, Bergraad og Bergmester Christian Collett, Bergmesterne August Christian Baumann og Povel Stenstrup ere udnævnte.