Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-03-10
Hvad der har bevirket dette mindre heldige Resultat, derom indeholder Budgetterne naturligviis Jntet, da disse Oplysninger ene bør søges i Regnskaberne, der nu udarbeides; dog kunne vi her ikke undlade at gjøre opmærksomme paa, at Udgifterne til Skolevæsenet ere i stadig Stigen, og saaledes i de forløbne 3 Aar ere forøgede med næsten 200 Rbd., uden at man har seet Foranstaltninger, der retfærdiggjøre denne Stigen. Der er vistnok ingen Udgifter en Commune hellere bør udrede, end dem til Skolevæsenet, men ogsaa her spørger Skatteyderen og Resultaterne, og hvor villige vi end ere til at erkjende, at Skolevæsenet her i Byen har vundet meget ved den oprettede Realklasse, saa kunne vi dog ikke dølge, at der endnu staaer meget tilbage at ønske, navnlig en Adskillelse af Borgerskolen fra Fattigskolen, og da denne Adskillelse kun kan opnaaes ved pecuniaire Opofrelser fra de Skatteydendes Side, saa mene vi, at man under de nuværende Forhold bør anvende den størst mulige Sparsomhed. – Der er Jntet man hører oftere end Klager over at Skatterne ere meget høie, medens atter Andre fortælle, at de her ere langt ringere end paa mange Steder i Udlandet, og da begge Parter i denne Strid ville gjøre forskjellige Hensyn gjældende, komme de meget sjælden til Enighed, og dog kan det ikke nægtes, at man bedst lærer at bedømme Skattebyrden, naar den sammenlignes med den, Andre maae bære. For Tiden see vi os vel ikke istand til for Nykjøbings Vedkommende, at gjøre nogen aldeles fyldestgiørende Sammenligning, da vi endnu mangle de fornødne Oplysninger fra de andre Kjøbstæder her i Stiftet; men benytte vi os af hvad der er offentliggjort, da see vi, at i Kjøbenhavn med henved 120,000 Jndvaanere (Resultatet, af den sidste Folketælling er endnu ikke offentliggjort, bliver Skattebyrden efter Byens nu bekjendtgjorte Budget omtrent 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. pr. Jndivid, medens i Nykjøbing med 1845 Jndvaanere hvert Jndivid svarer 2 Rbd. 4 Mk. 5 s. Ballancen, synes her at være til Fordeel for Nykjøbing, men erindrer man, at Kjøbenhavn til dets Renovation, Løgte= og Vandvæsen udreder 78,171 Rbd. og trækker denne Sum, til hvilken vi her ikke have nogen svarende Udgift, fra Hovedsummen, da forandres Resultatet betydeligt; thi paa hvert Jndivid i Kjøbenhavn kommer da kun til at hvile en Skattebyrde af 2 Rbd. 1 Mk. 10 s., medens det dog er unægteligt, at Evnen til at betale Skatter maa være betydelig større i Kjøbenhavn, end her. Jmidlertid maae vi gjentage, at nogen fuldstændig Sammenligning ikke vel lader sig trække mellem de nævnte Byer, netop paa Grund af de høist forskjellige Forhold. For imidlertid at kunne gjøre en saadan Sammenligning mellem Stiftets andre Byer, tillader Red. sig at anmode Dhrr. Borgerrepræsentanter, eller Andre, der maatte interessere sig for Sagen, at meddele Oplysning om de nu vel allevegne fuldendte Ligninger. Som et ret mærkeligt Exempel paa hvorledes de saakaldte Hellige ikke forsmaae noget nok saa uværdigt Middel til at fremme deres Hensigt, fortælles følgende Tildragelse. For nogle Dage siden træffer en Fremmed i Nærheden af Fuglse paa en Bondekarl, og efter en kort Samtale tilkastede han ham en Piece med den Yttring, at han af den kunde lære at sørge over sine Synder. Piecen indeholder imidlertid kun haarde Klager over den gruelige Sognetvang, over de paatænkte Forandringer i det gamle Ritual og især bittre Udfald mod Forfatteren af det nye Forslag. Da Øerne hidtil have været frie for disse fantiske Secterers Uvæsen uden at Beboerne kunne siges at være mindre gudsfrygtige end paa de Steder, hvor de ret have deres Hovedsæde, ville vi haabe, at Øvrighederne ville have et vaagent Øie med denne Emissarius, der skal have havt en heel Pose fuld af det ovennævnte Smædeskrift med sig, og, ved at foranstalte ham hjemsendt, drage Omsorg for, at vi ikke skulle see den Fred, der hidtil har hersket blandt Familierne, givet til Priis for den Splid og det zelotiske Hovmod, der overalt har været en Følge af slige jesuitiske Machinationer.