Berlingske Tidende, 1808-09-19
Den 19de Julii slog Capitain Baste med 900 Mand Jnfanterie, 100 Mand Cavallerie og noget Artillerie, Jnsurgenterne ved Jaen, indtog deres forskandsede Leir, det befæstede Slot og Staden, De mistede 200 Døde og 500 Qvæstede; vort Corps havde 5 Qvæstede - Jmidlertid havde 3000 Contrebandere begivet sig til Sierra Morena og afskar Communicationen med Madrid. Hertugen af Rovige, der havde taget Commandoen efter Storhertugen af Bergs Afreise, lod Gen. Wedel marschere mod dem med 2 Divisioner. Generalen slog den 26de Junii Fienden, der mistede 900 Mand, sit Artillerie, Munition og Provisioner. Saaledes blev Gen. Wedels Forening med Gen. Dupent iværksat. Man havde været i Bekymring forGen. Dupont, men da han nu var blevet forstærket, kunde hans Forfatning ingen mere Uro opvække, da han var stærkere, end fornødent, om just ikke til at underkaste sig Provindsen, saa dog til at være uden al Fare. - Saaledes vare Tingene den 20de Julii, paa hvilken Dag Kongen af Spanien holdt sit Indtog i Madrid. Jnsurgenterne vare allevegne adspredte og afvæbnede og havde ingensteds gjort Modstand af Betydenhed. Beleiringen for Sarragossa blev fortsat. Jnsurgenterne havde gjort Udfald og en Colonne havde forsøgt, at kaste sig ind i Staden, men det bleve allevegne drevne tilbage med stort Tob. Efterat der var skudt Bresche, bleve 2 Porte den 4de August tagne med Storm. Efter hidsige Trefninger, som varede flere Dage, bleve 14 forskandsede Klostre, tre Fierdedele af Staden, Arsenalet og alle Magasiner besatte. De fredelige Indbyggere, der havde villet underkaste sig, vare blevne myrdede af Jnsurgenterne, i hvis Spidse man saae Munke som Capitainer og Oberser. Et stort Antal af disse Elendige er omkommen og den ulykkelige Stad, Saragossa er nesten aldeles ødelagt af Bomber og Jldebrand. - Jmidlertid havde hele den spanske Linie-Arme i Gallicien og Andalusien deeltaget i Jnsurrectionen, og Linietropperne i Madrid, St. Sebastian, Barcellona og flere Stæder vare deserteerte og havde forenet sig med Jnsurgenterne. De Franske vare tykkede ind i Spanien Venner og havde, da de handlede i Forstaaelse med Ministrene, Conseilerne og de fornemste Borgere, ei villet afvæbne de spanske Tropper. Erfaring har viist det Skadelige ved denne Ædelmodighed. Man blev snart underrettet om, at et Corps af 35000 Mand med 40 Kanoner var samlet ved Benavente og at engelske Commissairer og Officierer og alle spanske Fanger, som havde været i Engelland, vare ved dette Corps. Marschall Bessieres rykkede mod dem med 12000 Mand. Den 14de traf har Fienden ved Riosecco og lod ham strax angribe. Staden, blev indtaget med Bajonetten og alle Fiendens Positioner bleve indtagne under det Udraab: Keiseren leve! Jnugenterne bleve aldeles adspredte, 6000 Mand bleve fangt og over 10000 bleve paa Valpladsen. Alle deres Kanoner Munition og Bagage faldt i vore Hunder. Vi mistede 300 Døde og Qvæstede. Oberst Piction blev dræbt og Gen. Dormagnae og en Major let qvæstede. Fiender tog Flugten til Lion og efterlod sig i Villa Parde 5000 Pd. Krudt og 100000 Patroner. Den engelske Oberst, der opholdt sig ved Armeen som Commissair, havde før i Slaget begivet sig til Lugo. - Marschallen forfulgte Fienden og ankom den 19de til Benavente, hvor han fandt 10000 Flinter, 26000 Pd. Krudt og 200000 Patroner, som Jnsurgenterne havde efterladt sig. Den 20de tykkede han ind i Zamora, der havde bedet om Naade, og begav sig derfra til Majorga, hvor General Cuesta havde befal Flygtningerne at samle sig. Ved sin Ankomst traf hanen Deputation fra Leon. Gen. Enesta havde forladt denne Stal og efterladt sig 5 Kanoner, 12000 nye Flinter, mange Pistoler, Sabler og Munition. Den 26de rykkede Marschal en ind i Leon, der havde bedet om Naade og Beskyttelse. - Ved alle disse vigtige Seire bleve Provindserne Leon, Palencia, Valladolid, Zamorn og Salamanca overbundne og gjorde vaabenløse, og Samfærslen med Portugal sikkret. Alle hine heldige Udfald, forenede med Kongens Ankomst til Madrid, gave Haab om de Spanske Anliggenders hastige Tilendebringelse, da General Dupont, efter en Rækkaf Begivenheder, som vi ikke kunne beskrive, fordi de bør lvære Gienstenden for Undersøgelser, Beretninger og Forhører - begik den tredobbelte Fril, at han ikke allene lod sig afskiære Samfærslen med Madrid - men, hvad det ndnu er værre, lod sig skille fra to Trediedele af sin Magt, der var 6 Lieuts borte fra hans Communication, og endelig gen 19de Julii indlod sig med en Trediedeel af sit Corps i sin ufordeelastig Stilling i en Fægtning, og det endog efter len forceret Marsch om Natten, uden at have have Tid til sat hvile sig. Der gives faa Exempler paa en mod alle rigsgrundsætninger saa ganskestridende Adfærd. Denne General, der ikke forstod at styre sin Armee, viiste siden i Underhandlingerne endnu mindre borgerligt Mod og Duelighed. Ligesom Sabinus=Titurius lod han sig styrte i Fordærvelse. Denne uventede Efterretning, endnu vig ligere ved den Dristighed den maatte indbyde Oprørerne, ved i Budskaber man fik angaaende talrige Udskibninger, hvori med Engellænderne truede Kysterne af Gallizien, endelig ved den trykkende Hede, som i denne Aarstid forhindrede de Bevægelser, Omstændighederne udkrævede, bevægede Kongen til at coneentrere sine Tropper, og opstille dem i en mindre heed Egn end Slætterne i Ny Castilien, der tillige frembød en reen Luft og sundere Vand. - Kongen forlod Madrid den 1ste August og hele Armeen gik nu i Forfriskelses Qvarteer. - Oprørerne vare den 20de August endnu ikke indrykkede i Madrid, og syntes at være komme i Uorden og Uenighed. Kongen var den 22de i Burges. Udsendte Streiscorps havde i alle Retninger, 15 til 20 Mile langt ikke seet noget til Fienden. Alle fornuftige Mennesker see med Smerte, at Engelland kan høster den sørgelige Nytte, midt under Spanierne at have stiftet en Børgerkrig, hvis Udfald ikke kan være tvivlsomt. Men hvad formaaer Fornuften og de høiere Classens Jndsigten over et uvidende, ved Fanatisme, Forblindelse og Bestikkelse misledet Folk. - General Dahesme er igien rykket ind i Barcellona, for at forene sit Corps og forsvare denne Stad, hvis Forts han occuperer. - Efterat det var lykker de Engelske Krydsere, at sætte nogle Agenter i Land i Bil bad, var Folket i denne Stad afsindigt nok, at giøre en Opstand, som imidlertid Kiøbmændene og andre retskafne Folk ikke tøge Deel i. General Merlin er medto Escadroner og to Regimenter marscheret did. Han har taget 2 Klostere med Magt, gjort Oprørerne vaabenløse og atter indsat Provindsens Gouvernement. Oprørernes Tab ved 500 Mand; vi tælle kun 3 Døde og 12 Saarede. - Havde General Dupønt holdt sine Tropper sammen, vilde han uden Møie have overvældet Oprørerne; thi deres Arme bestod kun af 3 Divisioner, der tilsammen udgjorde 20000 Mand. - Jnsurgenternes Sammenrottelser fortiene neppe at tælles. De forsvare sig bag en Muur eller i et Huus, men i aaben Mark holde de aldrig Stand, en Escadron eller Bataillon er nok til at adsprede tusinde. Deres Hovedarmee var den, som Marschal Bessieres aldeles tilintetgjorde ved Medina deel Rio=Secco. Alt hvad Engelske Blade have meldt om Begivenhederne i Spanien er falsk og urimeligt. Engelland veed vel hvad det skal dømme derom; det veed ogsaa hvad det kan love sig af dets Anstrængelser; dets Hensigter, at sætte Spanien i Urolighed, for siden at bemægtige sig nogle Besiddelser efter dets Convenience.