Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-08
Indenlandsk. Anordning for Dannebrogsmændene: "Vi Frederikden Siette, 4, Guds Naade Konge til Danmark og Norge, a. giøre vitterligt. Vi have givet den i sex Aarhundrede navnkundige Dannebrogs Orden en mere udstrakt Bestemmelse, formeret Ordenens Hæderstegn, paa det at disse Vidnesbyrd om erkiendt Trofasthed og Børgerværd kunde vorde flere af Landets mest fortiente Mænd til Deel. Thi vel er det Pligt for Enhver, at hellige Staten sin Kraft og sine Jdrætter; dog er det en skiøn og Opmuntring værdig Bestræbelse, at kappes med sine Medborgere i Udøvelsen af denne Pligt, og Landsfaderens Tilfredshed er den Løn, den Retskafne attraaer, naar han, med Tanken henvendt til Fædre landet, virker mere end andre for Samtid og Efterslægt, eller, opflammet af ædelt og freidigt Mod, hæver sig over sine Lige med sieldne og gavnrige Handlinger. Det er Vor kongelige Villie, at en saadan Tænke- og Handlemaade, som baner Vei til Ridder Værdighed for den, hvis Stilling frembød Leilighed til i det Større at arbeide for almeent Held, skal aabne Adgang til Danner brogsmændenes Samfund for Enhver, der ved klog og redelig Stræben for Brødres Vel og ved ædel Daad i en engere Kreds har gavnet Fædrelandet. For disse Vore Dannebrogsmænd have Vi allernaadigst bestemt den Hæder og de Fordeele, som ved denne Vor Anordning end videre forsikres dem. 1) Dannebrogsmænd nes Hæderstegn er et Kors af Sølv, for oven prydet med Vort kongelige Navntræk og aaben Krone, og i hvert af dets fire inderste Hiørner med en mindre Krone af lige Skikkelse. Det viser paa Forsiden Ordenens Valgsprog. "Gud og Kongen," og i Midten høisalig Kong Christian den 5tes Navn. Korsets bageste Side erindrer ved er kronet Vog ved Aarstallene 1219 og 1671 om Tiden naar Dannebrogsordenen blev oprettet af dens Stifter, Kong Waldamar den Seirrige, og naar den af Kong Kristian den 5te blev fornyet, ligesom det Aarstal 1808, der findes øverst paa denne Side, drager Ordenens Udvidelse i Vort første Regieringsaar til Minde. Dette Haderstegn skulle Dannebrogsmændene, saavel naar de indfinde sig i Vor Tieneste som andetsteds, bære anbenlyst paa venstre Side af Brystet, nedhængende fra et af Kiolens øverste Knaphuller i et hvidt Silkebaand, med røde Kanter. 2) Enhver af Vore kjære og tro Undersaatter, der efter sin Stand og Stilling har udmærket sig ved Fortienester af det Almindelige, erholder derved Adgang til dette Hæderstegn, naar det forhold, eller de Handlinger, som dertil maatte giøre ham værdig, nøiagtigen er blevet Os af vedkommende Øvrighed eller Foresatte gjennem Vore Kollegier eller høie Embedsmænd allerunderdanigst indberettet. 3) Naar nogen er bleven udnævnt til Dannebrogsmand, og Underretning derom allernaadigst meddeelt Vort Ordens Kapitul, da paaligger det Samme at indføre hans Navn, Fortienester og Opholdsted i Kapitulets Register, og at tilstille ham en trykt Gienpart af denne Vor Anordning, hvorhos hans Udnævnelse offentligen fra Kapitulet bør kundgiøres. 4) Er den udnævnte Dannebrogsmand tilstede der, hvor Vi Selv opholde Os, da modtaget han Sølvkorset af Vor egen Haand. Er han fraværende, da bliver Hæderstegnet og det Exemplar af Anordningen, som er ham bestemt, tilsendt hans høieste Foresatte der paa Stedet, for af denne at vorde ham høitideligen overleveret, efter Ordens Kapitulets nærmere Foranstaltning. 5) Enhver, som hædres med Dannebrogs Sølvkors, har Adgang til Vore 2de Ridderordeners fælleds høitidelige Møder. Han bør af enkelt Skildvagt honoreres med skaldret Gevær, og ville Vi allernaadigst, at han, som en af Kongen udmærket Mand, allevegne uden for hans Tienesteforhold, skal ansees og behandles som den første blandt sine Ligemænd.