JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Tirsdagen den 27de Februar førstkommende om Eftermiddagen Kl. imellem i og 3 slet bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbudet forrige Brødbager Andreas Bruns Huus gammel No. 22 nde No. 143 i Farvegade, som i Følge den over samme den 21de October sidstleden afholdte Vurderingsforretning, bestaaer af et Forhuus til Gaden, 6 Fag 3 Etager høi med Qvist over 2 Fag, Forsiden er Grundmuur, Bagsiden og den ene Gaul af Muur- og Bindingsværk. Et Beg huus 3 Fag, 3 Etager høi med Kielder under. Jmellem For= og Baghuset er et Trappehuus, 3 Fag 4 Etager høi, tildeels af Muur og Bindingsværk, og deels Bræder. En liden Gaardsplads, broelagt, i samme en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab. J Værelserne er 3 Stkr. Jern Kakkelovne, og Bygningerne i Brandkassen assureret for 1500 Rdlr. Vurderingsforretningen og Conditionerne er til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i Pilestrædet Nr. 119. en af mig under 6te Januari d. A. i Kiøbenhavnske danske Stats lidende og flere Aviser averterede Auction over Hovedgaarden Estvadgaard, Flandersøe Malle, Estvad Sogns Konge- og Kirke Korntiender samt den sidstes Qvægtiende, samt noget Bøndergods, er nu bestemt at holdes paa bemeldte Hovedgaard Estvadgaard. Fredagen den 23de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til hvilket Sted og Tid Dhrr. Lysthavende indbydes at møde. Til Liebhavernes videre Underretning meldes: 1) At Svingelhuset i Rønberg Sogn, 3 Skiepper Hartkorn, bliver og opraabt under bemeldte Bøndergods. 2) Dersom de anmeldte Eiendomme bliver solgt, da agter Stiftelsen, sidst i anstundende April eller først i Mai Maaned at lade holdt offentlig Auction over Hovedgaardens Besætning af Heste og Køer, Vogne, Plove og Harver og videre Avlsredskaber samt Sengeklæder m.v. 3) Hovedgaardens Agerland er inddeelt i 12 Jndmarks og 12 Ud marks Venge, hvoraf over Sted aarligen forhen er brugt 5 til Sæd og 7 til Høile. 4) Stiftelsen besørger dette Aars Havre Sæd lagt. Riis Mølle ved Randers, den 31te Januar 1819. Paa Estvadgaard Stiftelses Vegne. Ludewig Wesenberg, Stifts Land Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Fredagen den 23de Februar førstkommende, Eftermiddag Kl. imelI lem 2 og 4, bliver i Følge passeret Execution og Udlæg, ved . fentlig Auction 3die og sidste Gang opbudet for til den Høistbydende absolut at bortsælges, Huset No. 34 i Kanilængden her i Staden, hvilket Huus ifølge den over samme den 30te December sidstleden afholdte Vurderingsforretning bestaaer af et Forhuus til Gad at Grundmuur, 4 Fag, 4 Etager høi, med Jordkielder under et Fag til Gaden. Et grundmuret Sidehuus paa 1 Fag, 3 Etager høit, hvori Trappen er anlagt, og derunder et Locum. En maadeligt Gaardsrum, deri en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jernpomperedskab. J Værelserne ere 8 Stykker Jerntarkelovne. Varderingsforretningen og Conditionerne ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i Pilestrædet No. 119.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Onsdagen den 28de Februar, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Byetings=Stuen her i Randers, efter Vedkommendes Forlangende, ved offentlig Auction bortsolgt, den for saa Aar siden at nye opbyggede Gaard paa Vestergade her i Byen, som nu bedes af EnkeFrue Høegh Guldberg. Gaardens Hovedbygning er Grundmuur, op tørt i bedne Smag med Kielder og gibsede Værelser, tvende Gaardspladse og Udhuse med Stalderum, Staldkammer, Vogn Remisse og Brændehuus og derved en anseelig og god Hauge, anlagt paa det skiønneste med unge frugtbærende Træer og videre. Gaarden kan daglig tages i Øiesyn af Liebhavere og Konditionerne, som bliver du lige for Kiøberen, erfares ved Auctionen. Randers, den 6te Februari 1810. Bendixsen, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Torsdagen den 1ste Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 9. slet, bliver ved Auction paa Børsen bortsolgt følgende, afgangne Grosserer Prilip Ryans Stervede tilhørende Vare: og Baller ) sort Peber. og 13 Sække).et Fade Lumpen Sukker. circa 3000 Pd. dito dito. 2. Casser Congo. 312 Stkr. gule Nanquineer. 3 Foustagier Casse. 17000 Pd. Jentræe. en Jern Baagner med Kettinger og Lodder og 6 Stkr. ledige Vandfade. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte De berover trykte Fortegnelser driver 8te Dage forinden Auctioner at erholde hos Portneren i Gaarden No. 65 i store Kongensgade. et underne koft uet Stadens Veierhuus, som til førstkommende Paage bliver ledig, bliver førstkommende Tirsdag den 6te Marts om go middagen Kl. 10 sler, til den Histbydende Leiere opbuden udVeierhuset, efter de i sammes Contoir til Eftersyn liggende Conditioner.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
andagen den 12te Martii bliver paa det Kongelige priviligerede Ø. Faminerhuus foretaget Auction over endeel, forfaldne og und løste Pandter, som fra 1ste Juulii til Udgang Decbr. 1808 ere satte, bestaaende af: Prætiosa, Guld og Sølv, Silke, linnede og ulduGangklæder og Tør, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tilligebetiendtgiøres: et dersom nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, og derfra bortgaaer uden at betale den forfaldne Rente, bliver Pandtet ligefuldt ved Auctionen bortsolgt, uagtet AssistenerSedlen er indgivet til Fornyelse.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Tirsdagen den 20de Marts bliver ved en eneste Auction her paa Bo I en i Middagsstunden opraabe, og uden flere Auctioners Holdelsbortsolgt : Lige Brigantinskibet Christine Charlotta, drægtig 62 Commercelæster, nye opbygget Aaret 1807, med samme complette og nye Hventarium, saaledes som det nu ved Hr. Skibsbygmester L. Larsens Plads er beliggende. Conditionerne og Inventarie-Listen ere til Eftersyn hos Mægler Hans J. Harlow.
Berlingske Tidende, 1810-02-16
Et betydelig Jernværk med det Tilbehør, beliggende i den bedste Egn af Norge, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Betingelser. Nærmere Oplysning erholdes hos C. Cammer, LaveredNo. 196 1ste Sal fra 9 til 12.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
London, den 25de Januar.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Paris, den 5te Februar. De Artstykker hvorpaa Moniteuren i sine Anmærkninger har beraabt sig, udgjøre 3 fulde trykte Ark. Det væsentlige Jndhold af de vigtigste Breve i samme ere følgende :
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Kong Carl den 4de lader Keiser Napoleon vide, i et Brev dateret Aranjues den 20de Marts, at han havde nedlagt Regieringen til Fordeel for sin ældste Søn, Prindsen af Asturien, og at han haabede den nøie Forbindelse imellem begge Rigerne skulde vedvare. Allerede den 27de i samme Maaned meldte Carl den 4de Keiser Napoleon Protestationen derimod. Han anfører i det i denne Anledning skrevne Brev, at man havde tvunget ham til at frasige sig Thronen, og truet at myrde ham, hvis han vægrede sig. Han satte derfor sin Lid til sin store Vens og Bundsforvantes Høimodighed. Derpaa fulgte den formelige Protestation. Ogsaa har Carl den 4de sendt en Protest til Jnfanten Don Antonio, under 17de April.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Det 6te Brev er fra Dronning Marie Louise og stillet til Storhertugen af Berg. Hun takker meget for Storhertugens forbindtlige Forsikkringer. Hun beklager i Særdeleshed Fredsfyrsten, og anmoder om at opbyde alle Midler for at hielpe ham til sin Frihed, da han stedse havde været en stor Ven af Keiseren og Storhertugen. J et andet Brev forsikkrer hun at hun og Kongen ikke havde andet end Elendighed at vente af deres ældste Søn. Fredsfyrsten blev forfulgt for hans Hengivenhed mod Frankrig.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
J 10 derpaa følgende Breve til Storhertugen af Berg indeholdes omtrent det samme. Ogsaa har den forrige Dronning af Etrurien skrevet adskillige Breve til Storhertugen af Berg, hvori hun skildtes Kongens, Dronningens og Fredsfyrstens sørgelige Forfatning, og beder at han dog vil standse Prindsen af Asturien og hans Tilhængere i deres Jntriguer. J et andet Brev takker hun ham, i Kongens og Dronningens Navn, for den Forsikkring at Fredsforsten om 3 Dage skulde vorde frie. Brev fra Prinds Ferdinand til sin Fader. I dette Øieblik forlader General Savary mig. Jeg er særdeles veltilfreds med ham og glad ved den gode Forstaaelse, der hersker imellem Keiseren og mig, og den Oprigtighed han har beviist imod mig. Det synes mig desaarsag billigt at Deres Majestæt giver mig et Brev til Keiseren, hvori De lykønske ham til hans Ankomst og melde, at det samme Sindelag Deres Majestæt har lagt for Dagen imod ham ogsaa besiæler mig. Jeg ønsker at jeg havde det strax; thi Overmorgen reiser jeg.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Madrid, den 8de April 1808. Ferdinand. I et Brev, dateret Vittoria, den 14de April 1808, besværet Prinds Ferdinand sig over, at hverken Storhertugen af Bergei heller den franske Minister havde lykønsket ham til hans Thronbestigelse, hvilket dog var skeet af de andre venskabelige Magters Ministre. De han jodog ikke havde bestegen Thronen for hans Fader frivillig havde nedlagt Regieringen, saa kunde han ingen anden Aarsag dertil tænke sig, end at de endnu maatte fattes de dertil fornødne Jnstructioner fra Keiser, ren, og derfor man vilde hielpe ham ud af den piinlige Uvished.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Bayonne, den 16de April. Undertegnet :
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Napoleon. Den 19de April meldte Prindsen af Asturien sin Ankomst til Prun- og at han næste Dag tænkte at være paa Slottet i Marrac. Derpaa følger et Brev fra Kong Carl og Dronningen med Venskal forsikkringer imod Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Et andet Brev af 2den Maji fra Kong Carl til sin Søn Fertinand, er meget heftigt. Han siger blandt andet: Sammensværgelsen i Escurial var fuldendt. Mine Administrationsokter bleve givne til Priis for den offentlige Foraat. Jeg har taget min Tilstue til de Franskes Keiser. J hans Leir har jeg fundet et Fristed. Ham har jeg at takke for mit, min Dronnings og min Ministers Liv. Jeg har aabnet mit Hierte for Keiser Napoleon. Han kiender al den Vold jeg har maattet lide. Han har erklæret mig at han aldrig vil erkiende Dem som Konge, da den som er sin Faders Fiende aldrig kan ind gode Fremmede Tiltroe til sig &c. Herpaa skrev Prindsen af Asturien ligeledes i Hayonne den 5te Maji følgende Brev til Keiser Napoleon. Min Hr. Broder, Jeg har den Ære at sende Deres Majestet Copi af et Brev, som jeg har foresat mig at skrive ti Kongen min Fader, i Følge hvilket jeg igjen aftræder Spaniens Krone til Fordeel for Hs. Majestæt, overeenstemmende med det Ønske Høistsamme i Dag ha yttret mig, i Deres K. K. Majestæts Nærværelse. Jeg beder Deres K. K. Majestæt at tage min Person saave som Jnfanten Don Carlos Deres mægtige Beskyttelse, og at tilstaae alle dem, der have fulgt mig, Sikkerhed for deres Personer og Eiendom. Undertegnet. Ferdinand.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Den 6te Maji lod Prindsen den Ordre udgaae til Juntaen i Madrid, at han tilbaget og den Magt han havde overdraget til den i sin Fraværelse, og at den for Fremtiden havde at rette sig efter hans Faders befalinger. Traktat i Bayonne med Kong Carl.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Napoleon, de Franskes Keiser, Konge i Jtalien, Rhinforbun, dets Beskytter, og Carl den 4de Konge i Spanien og Jndien ere beste de af lige Jver for at giøre Ende paa det Anarchie, hvis Bytte Spanien er vorden, og at redde en brav Nation fra Faktioner og alle en Borgerkrigs indvortes og udvortes Rædsler; samt sætte den istand til at vedligeholde sin Jntegritæt, og anvende alle Midler for at forene den med Frankrig, for at komme til en Søefred og regne lere den giensidige Jnteresse. Til den Ende har Keiser Napoleon, udnævnt Divisions-General Duroe; og Kongen af Spanien og Jndien Hr. Em Godey, Fredsfyrsten, og Grev Evora Monti, som ere komne overeens om følgende Artikler : 1. Da Hs. Majestæt Kong Carl stedse ikkuns har havt sine Undersaatters Held og Lykke til Formaal, men de nærværende omstændigheder adskildte hans egen Familie, saa har han besluttet at aftræde, ligesom han ogsaa hermed afstaaer alle fine Rettigheder til Spaniens og Indiens Throne til Hs. Majestæt Keiser Napoleon, den eneste, der under disse Omstændigheder igien kan tilveiebringe Landets Rolighed. 2 Rigets Jntegritet vorder utrænket. Den Prinds, som Hr. Majestæt Keiser Napoleon ophøier paa den spanske Throne, skal være afhængig og Spaniens Grændser forblive uforandrede. Den romerske katholske Religion skal være Spaniens eenere Religion. 3. Alle, siden Revolutionen i Aranjue, gjorte After, ere at ansee som hævede og ugyldige. 4. Keiser Napoleon giver Kong Carl, Dronningen, hans Familie og Fredsfyrsten et Tilflugtsted i Frankrig. 5. Slottet i Compiegne, med alle dertil hørende Park, staae til Kong Carls Disposition, saa længe han lever. C. Hs. Majestæt Keiser Rapeleon sikkrer Kong Carlen Civilliste, paa 30 Millioner Realer. Naar Kong Carl døer erholder Enkedronningen 2 Millioner Realer. 7. Hs. Majestæt Keiser Napoleon forbinder sig til at være alle Jnfanterne af Spanien ansvarlig for en aarlig Rente af 400000 Fran 8. Med Spaniens tilkommende Konge treffer Keiser Napoleon, Overeenskomst, efter eget Godtbefindende, i Henseende til Betalingen af Civillisten.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
9. Hs. Majestæt Keiser Napoleon forærer Kong Carl den 4de Slottet i Chambord til Arv og Eiendom. 10. Derimod frasiger Kong Carl sig al privat og alledial Eiendomsret i Spanien, til hvad der tilhører den spanske Krone.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
De spanske Jnfanter skulle beholde Jndkomsterne af de Commanderier, som som de have i Spanien. Denne Convention skal fra begge Sider ratificeres og om 8 Dage udvexles. Bayonne, den 5te Maji 1808. Undertegnet : Duroc. Fredsfyrsten, Em. Godon.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Den 10de Maji blev ligeledes afsluttet en Traktat i Boronne med Prindsen af Asturien. De Befuldmægtigede vare Marschal Dure og, paa Prindsens Vegne, Statsraad Escopuiz.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Prindsen af Asturien bitræder Spaniens Cession til Keiser Napoleon. Hs. Kongl. Høiheds Efterkommere beholde Titel som Prindser. Keiser Napoleon forærer Hs. Kongl. Høihed Godset Navare med al Tilbehør, til fuldkommen Eiendom, og skal det tillige vorde Prindsens Børn til Arv. Prindsen erholder en aarlig Apanage paa 400,000 Franker af Frankrig. Prindsen skal desuden af Frankrig hæve en Rente af 600,000 Franker. Herpaa følger Prindsen af Asturiens og Jnfantens Brev til Jun ten, i Anledning af dens Aftakkelse.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Efterfølgende 2de Breve fra Prinds Ferdinand turde maaske endnu interessere vore Læsere:
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Skrivelse fra Prinds Ferdinand til Infanten Don Antonie af 28de April 1808. Kiære Anton. Jeg har modtaget Dit Brev af 24de dennes, og tillige læst Copien af von Murats Brev tilligemed Dit Svar, hvormed jeg er tilfrede. Jeg har aldrig kaldet Din Klogskab og Din hengivenhed mod mig i Tvivl, og veed ikke hvorledes jeg skal belønne Dig derfor. Hvad Ende det hele vil tage, faae vi nu at see. Jeg ønsker at dette snart maatte skee, og det til Alles Tilfredshed. Jeg lader Dig vide at Keiseren har et Brev i Hænde fra Marie Lovise, der indeholder, at min Faders Nedlæggelse af Regieringen har været tvungen. Stil Dig an, som Du intet vidste deraf, og see til at de fordømte Franske ikke skulle spille Dig et Puds. Jeg er Din hengivne Broder Skrivelse fra Prinds Ferdinand til Keiseren. Ferdinand. Sire!
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Med megen Fornøielse har jeg modtaget Deres K. K. Majestæts Skrivelse af den 15de dennes. Jeg takker Dem for de affectionerteUdtryk, hvormed De beærer mig, og gientager dem til Deres Keiserlige Majestæt for Deres Godhed til Fordeel for San Carlozes og Macanuz's Ansøgning, som jeg har havt den Ære at anbefalDem. Ogsaa aflægger jeg til Deres Majestæt, saavel i mit som i min Oncle Navn, de oprigtigtigste Taksigelser for den Satisfaction, som de ved Deres kiere Brøders Jnstallation paa den spanske Throne have medtaget. Da Gienstanden for alle vore Ønsker stedse har været den ædle Nations Lykke, som beboer dette store Rige, saa kunne vi ikke uden den største Trøst see i Spidsen for samme en Monark, der er saa værdig og ved sine Dyder saa tilbedet; thi han kan sikkre det denne Lykke. Denne Følelse og Ønsket at blive beæret med hans Venskab have bevæget os til at sende hosliggende Brev til ham, som jeg tager mig den Frihed at tilstille Deres Keiserl. K. Majestæt, med den Begiering : at de ville behage at overlevere samme til Hs. Katholske Majestæt. En saa respectabel Mægling forsikkrer os at det vil blive modtaget med den Hiertelighed som vi ønske. Undskyld De, Stre, denne Frihed, som hidrører fra den ude grændsede Tiltroe til Deres Keiserl. Kongl. Majestæt. Valencai, den 22de Januar 1808. Ferdinand.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Paris, den 5te Februar. Brev fra Hs. Excellence Hertugen af Dalmatien, til Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Neufschattel. Jeg har den Ære at lade Deres Durchlauchtighed vide at Hs. K. K. Majestæts Tropper have passeret Sierra Morena, og ere komne til Guadalquivir. J nogle Dage havde det første Corpses Bevægelser, imod Almaden til, og General Sebastianis Tropper, der trak sig imod Villanuova de les Jnfantes, draget Fiendens Opmærksomhed paa sig. Han holdt sig truet paa sin høire Flanke og blottede sit Centrum for at forstærke samme. De Forskandsninger han havde opført i de snevre Passer, og de Miner der vare anlagte i Afgrundene gave ham den Selvtillid, at ingen kunde angribe ham. Disse, som det syntes, overstigelige hindringer bleve overvundne uden Tab, og de trufne Foranstaltninger have havt det bedste Udfald.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Den 19de forlagde Hs. Catholske Majestæt sit Hovedqvarteer til Santa Cruz de Mudela, hvor det 51de Armeekorps, den Konge Garde og en spansk Brigade vare forenede siden den 18de. Marskal Hertugen af Treviso lod samme besætte El Viso og Et Visillo, hvorden Dessolles Division ligeledes begav sig. Med General Milhauds Dragon-Division, det 58de Linie-Regiment og Storhertugdømmet Warschaus Division fordrev General Sebastians Fienden fra VillaMaurique og tog samme i Besiddelse. Han lod ligeledes la Torre de Juan Adad og Amedina besætte. Det første Armeekorts var siden den 15de i Almaden de ArogneDets Forpørster gik til Euphemaa og Belalcarar. En Division Jnsurgentere trak sig i største Skynding tilbage til Cordova Hr. Majestæt havde sluttet at angribe Fienden den 20de. Genetal de alle fik Ordre at bryde og med sin Division og det 21de Regiment ridende Jægere, og marschere til Carolina, og fra Santa Helene af at gaae fremad paa den store Landevei. Marskal Hertugen af Tre vise erholdt Befaling at lade Positionen ved Despena Perros angribe med det 5te Corps, hvor Fiinden paa flere Punkter havde besat Veien, og anlagt Miner. Det 5te Corps blev fulgt af den Kongl. Garde og den spanske Division. General Sebasti ni blev beordret at angridFienden i Positionerne ved Venta Nueva og Venta Guemada, og forfølge ham over Linnares, Boez og Ubeda Hertugen af Billun havde indberettet fra Almaden, at de Veis som gaae derfra til Cort ova, nødte ham til at giøre en stor Omvei, forat faae Artilleriet med, og at han blot kunde marschere paa den lig Vei til Gundalquivir med sit Jnfanterie og Kavallerie. Hs. Majestæt ansaae det for Øieblikket som unødvendigt at lade det 1ste Armee, Corpsrykke længere frem, og gav derpaa Hertugen af Bellune Ordre, til at sende sit Artillerie samt al sin Bagage tilbage, for at kunne mar schere fra Andalusien til Santa Cruz de Mudela paa den ordentlige Landevei, og der maneurere saaledes med sit Infanterie og Kavallerie, at han kunde giøre Fiendenen Diversion, imedens Detaschementer bleve udskikkede midt igiennem Sterra=Morena til Carolina eller Guadal, piir. Den 18de meldte Marskal Hertugen af Bellund at han har de tilbage sendt sit Artillerie, og sat sig i Marsch over Torre Campo Villa Neuva og Montaro til Andujar, hvor han haabede at indtræffe den 22de, for at sætte sig i Forbindelse med den øvrige Armee, der maatte være rykket frem paa Landeveien til Carolina. Efter at dette nu saaledes var foranstaltet marscherte General Desolsee, den 20de om Morgenen, fra Elvise til Puerto deel Rey. En Division Jnsurgenter, som forsvarede dette Pas, blive angrebne mes Bajonerien, i deres Forstandsninger, og bragte ifuldkommen Uorden. Fier den reddede sig igiennem Biergene og lod sine Vaaben, Lei og Bagage, i Stikken. Han havde mange Døde. Fanger kunde manikke giøre mange af, saasom han ikke forsvarede sig haardnakkent nod dertil. General Desolles fortsatte sine Bevægelser uden Vanskelighed, og havde blot 15 Saarede.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Efter dette Resultat lod General Sebastians Colonner marschere til Ubeda og Barza, for at bemægte sig Broerne over Guadalquivir. Ogsaa sendte han en Colonne til Linares, for at communicere med Centrummet. Flere Detaschementer bleve udsendte for at indhente de Flygtende. Alt lader haabe, at Antallet paa Fangerne endnu vil vorde forøget.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
General Sebastiani reser meget Generalerne Milbrud og Peitimont, samt Adjutant Commandanten Bouille. Ogsaa anfører han Hr. Tiburee Sebastiani, sin Broder, som opfordrede Fienderne til at strække Gevær,
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Marskal Hertugen af Treviso og General Desolles have ingen Til havt at indsende deres Raporter. Ogsaa General Sebantanis Jndberetning er ufuldstændig. Dog fortiene de Tropper at nævnes med udmærket Berømmelse, der bestege Biergene ved Puerto deel Rey og Høien ved Muladar og Des pena Perros, ligesom ogsaa Generalerne Gazan og Braver for deres gode Dispositioner. Jeg skal har den Ære at indsende dem en omstændeligere Beretning og anføre de Militaires, der i Særdeleshed have udmærket sig. Jeg beder Deres Durchlauchtighed at anmode Keiseren om at tilstaae de forlangt Æresbeviisninger for dem, der fortrinligen have udmærket sig i Slaget ved Octona. Deres Durchlauchtighed har, i Begynde sen af denne Jnderretning, seet at Hertugen af Belluno tog sin Rettning fra Almaden til Andujar. Denne Bevægelse kan først være bragt til Ende i Morgen. Kongen kan derfor ingen Efterretning have derom. Saasnart Rapporter indløbe skal jeg ufortøvet meddele Deres Durchlauchtighed samme. J øvrigt stadfæste alle Efterretninger, at der hersker den største Forvirrelse i Andalusien. Jurtaen, der er flygtet til Den Leon, havde sammenkaldet alle Cortes til et General Møde den 1ste Februar. J det Øieblik da vil kom, maatte det unge Mandskab trække Lod, for at giøre Regimenterne fuldtallige. Det kan ingen Tvivl være underkastet, at vore udmærkede Fordeele ville giøre alle disse Forholdsregler frugtesse- og foranledige et almindeligt Affald fra Jnsurrections=Partiet. Fra mange Steder kom Jndvaanerne os imøde, og mange have truffen Forholdsregler til at faae deres Børn tildage fra den fiendtlige Armee. Hs. Majestæt begiver sig i Aften til Ande jar, hvor jeg skal have den Ære at adressere nye Beretninger til Deres Durchlauchtighed. Baylen, den 22de Januar 1810. Undertegnet, Marskal, Hertug af Dalmatien.
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Amsterdam, den 61 Februar. (Udtog af Stats Secretarietets Proctor, Thuilleriernes Palais, den 20de Januar). Nepe de Franskes Keiser, Konge i Jtalien a., have fastsat og fastsættes gende: 1. Der skal oprettes en Armee, under Navn af BralantsArmeen. 2. Alle de Lande, som ligge mellem Maas, Schelde og Octaner, skulle udgiøre denne Arnes Territorium. 3. Alle Franske og Allierede Land og Søe Tropper, der befinde sig i dette Arond slement, skulle udgjøre en Deel af Brabant Armeen. De Fæstninger, der ligge mellem Maas og Schelde, skulle sættes i Beleiringsstand. 5. Militair=Commandanterne og de fraske og hollandske Autoritæter skulle rette sig efter nærværende Ordres. 6. Det er vor Krigsminister overdraget at udføre nærværende Derret. Undertegnet af Keiseren. Rapelcon. Minister Stats=Secretairen, Undertegnet :
Berlingske Tidende, 1810-02-19
Hertugen af Bassand. Til Afsixiet. Krigsministeren, Undertegnet : Hertugen af Feltre. Uvisbeden om vor Tilstand, Standsning i vor Handel, Syrken i vore Fonds, om Morgenen disse om Aftenen hine Rygte, Angivelser og Efterretninger, den ene falskere end den anden, det var vort Kongeriges Skikkelse allerede i nogle Uger. En Tilstand, der vil ophøre, saasnart Resultaret af Underhandlingerne i Paris vorde officen bekiendtgjorte.