Berlingske Tidende, 1803-10-31
Udtog af en Skrivelse fra Jsland af 23de Septbr. I Island ere i sidstafvigte Aar 1802 copulerede 237 Par, førte Ægtebørn 1449, uægte 129. Dødfødte 55. Døde af Mandkiøn 654, af Qvindekiøn 651, altsaa 144 flette fødte end døde. Ved de Fødte anmærkes 1 Par Trillinger og 16 Par Tvillinger; 1 Pigebarn i Dale Syssel med det ene Been meget kortere end det andet, og paa samme ikkun 4 Tæer; 1 Dito med 6 Tæer paa hvert Been; 1 Dito med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa hvert Been; 2de dødfødte Pig børn, som i Følge Provst Thorarensens Jndberet, ning vare somfaste lige fra Skuldrene til Navlen, paa den som var til venstre Side gik Underlæben lige op til Næsen, og man kunde i dets Mund føle blottede Tænder; utidige Fostre 6. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder og ulykkelige Hændelser: Alderdoms Svagheder 134, Armod 6, Børnelang 15, Blodstyrtning 1, Brystsvaghed 43, Bryst vattersot 2, Barsel 3, Brok 2, Blodgang 5, Druknede 15, frossen ihiel paa Marken 1, falden ned fra en Klippe 2, Forraadnelsesseder 1, Gigt 5, Ginklofa (Opistotonus) 8. alle paa Vestmanøe; Guulset 6, Hovedpine 9, hastig døde 35, Hidstafeber 48, Huusbrændte 3. Jnflammation 19. Kataralfeber 3, Kolik 9, Kræft 7, Koldbrand 1, myrdede 2, Morbus Pedicularis 3, Pleuris 21, Polagra 1, Slag 37, bleven borte i Snefog 10, i Søvne 6, for Tænder 1. Vattersot 4 Blandt de Døde bliver og at anføre: et nysødt Barn, af hvis forbrændte Legeme Levningerne fandtes i en Askerynge ved Jldstædet paa en Gaard i Sneefieldsnæs Syssel, hvis formeente Moder var allerede død i Forveien. Ligesaa et Par Ægtefolk i Vester Jsefiords Syssel, der havde oplevet 89 Aar og i Ægteskab 63 Aar, de sidste 20 Aar var Konen sengeliggende, Manden overlevede hende kun 7 Uger og 1 Dag. Høebiergningen i forrige Sommer faldt over Hovedet meget slet ud, nogle saa moradsige Egne undtagne. Strax i Sidstningen af Septbr. begyndte Vinteren med en usædvanlig Strænghed, Frost, Storm og Snefog, der vedvarede lige til sildig i October, fra den Tid til sidst i Februarii indfaldt her paa Syderlandet ret got Veirligt, men fra Februarii Maaneds Udgang lige til Pindsedag var Veirliget især strængt, med vedvarende Frost, Snefo- og omløbende Storminde, fra Pintsedag til i Julii særdeles koldt og tørt, hvilket især forknyttede det nu først frempippende Græs; Julii Maaned, af og til, ligesaa kold med næsten bestandig vedvarende fugtig Veirligt, og allerede 11te August faldt der Snee lige ned til Bølgden, saa man paa adskillige Steder nødtes til at tage sine Køer paa Stald og Morgenen efter havde man 3 Frost, som siden, til nu, ofte er indtruffet. Dette alt sammentaget har foraarsaget, at Høebiergningen næsten allevegne betydelig, men imoradsige Egne gandske, er mislinget. Efteraars=Fiskeriet 1803 slog i Guldbringe Syssestaldeles feil; ligesaa var Vinter Fiskeriet, formedelst stormende og ustadigt Veirligt, meget uhældigt; Foraars=Fiskeriet var, skiendt noget bedre, dog meget maadeligt. Som et indlysende Beviis paa den i Landet for Nærværende hærskende Dyrtid, kan anføres: at det af omtrent 200 Personer, der var hele Folketallet i Aurnæs Sogn neden Strande Syssel, ere siden sidstafvigte MajMaaneds Udgang til først i denne Maaned omkomne omtrent 40 Mennesker, og mange andre have forladt Huus og Gaard J den nordlige Deel af Norder Syssel skal Elendigheden ligeledes være stegen til saadan Høide, at adskillige Familier ere blivne nødte til at forlade deres Boliger, samt nogle af Hunger og Elendighed allerede omkomne. Man kan derfor med nogenlunde Sikke hed slutte, at Røden til forestaaende Vinter vil blive endnu stoere og en betydelig Mængde Mennesker om komme af Hunger, samt at de med deslige Uaar forbundne Sygdomme, hvilke sidstafvigte Vinter noksom viiste deres satale Virkninger i Guldbringe Syssel, vil igien indfinde sig med forøget Styrke.