Berlingske Tidende, 1768-03-18
Den 30te Julii. Secrete Utskottet har ladet sig forestille de Forsøger, som Obersten ved Fortificationen, Ridder af Hs. K. Msts. Sverds=Orden, Strussenfeldt, Tid efter anden har gjort til at forbedre Muur=Kunsten, hvilken hidindtil ikke har haft nogen Theorie til Grund, men mestendeels kommet an paa Vanen og Haandværkernes Gotbefindende. – J Følge af samme Forsøgers Tilkiendegivende, og af det K. Videnskabernes Academies derover yttrede Tanker, har Obersten gjort den Opfindelse, at Kalk allene med Vand blandet, lader sig ganske ved binde tilsammen, og vorder haard, uden nogen anden Materies Tilsætning. At Kalk uden Sand giver den stærkeste Muur, og at Sanden tiener kuns til at befordre Tørkningen. At naar Sand bruges, er den fine tienligere end den grove, tvert imod det som man i Almindelighed holder fore. At af Sanden bør tages en vis ganske anden Proportion, end den, som Muur mesterne fra ældre Tider af have fulgt. At ved den brugelige stærke Brænding taber Kalk en stor Deel af sin Liimagtighed; og, ved Feyl i Læstningen, end anden Deel af sin Kraft. At Sverrig vel torde findes de Materier, hvilke fuldkommelig giøre samme Virkninger, som den kostbare udenlandske Puzzoland og Tras, o. s. v. - Saa nyttige Forsøger, hvilke hidindtil forgiæves ere søgte saa paalidelige i Bøger, have ikke andet kunnet, end af Secrete Utskottet antages med særdeles Fornøyelse, i sær da Secrete Utskottet har befundet, hvorledes Oberster derpaa har anvendet baade Umage og Bekostning, uden Henseende til nogen anden Belønning, end den Sinds Fornøyelse, at kunne tiene sine Medborgere og det Almindelige. - Secrete Utskottet har derfor i Underdanighed anholdet om, at det maatte behage Hs. K. M. herover at erklære Sit naadige Velbehag for Oberste Strussenfeldt. Og, paa det at de tilbagestaaende Forsøgers Jværksættelse ikke maa opholdes, maatte det tillige behage Hs. K. M. at føye den naadige Anstalt, at dersom Obersten enten skulle behøve nogen, som under hans Jndseende opvartede Forsøgerne, eller og attraaede Chymisternes ved Academierne Betænkende eller Hielp i en eller anden Deel af Sagen, han da ikke maa savne nogen af Deelene, men, hvad det første angaaer, en Fortifications Officier gaae ham til Haande, imod sædvanlig Tractament, tilligemed sine egne Forretninger at paapasse. Og formoder Secrete Utskottet, at naar denne Videnskab vorder fuldkommen udarbeydet, vil Obersten ikke undlade, til sin egen Hæder og sine Medborgeres Gavn, at sammendrage sine Forsøger i systematisk Orden, saa at en Afhandling i denne nyttige Materie maa kunne befordres til Trykken. S. D. J Anledning af en hos Secrete Utskottet fore kommen Berraadslagning, angaaende de seenere Tiders Overdaadighed, hvilken at hemme, Rigets Stænder have baade ved denne og forrige Rigsdage ladet sig være angelegent, ved at tilskynde tienlige Forordninger derudinden, har Secrette Utskottet befundet sig foranlediget til, i Underdanighed at enholde, at det i Naade maatte behage Hs. K. Mst. for at erlange det af Rigets Stænder paasigtede gode Maal. at lade holde alvorlig Haand der over, at de gjorte Anordninger imod at bære Sølv og Guld paa Officierers Uniformer og Monderinger, vorde i alle Deele efterlevede, og de derimod indsneegne Misbrug afskaffede, saa at efterdags hverken Epauletter eller Axel=Baand, eller andre deslige imod Forordningerne stridende Prydelser, af hvad Navn de være maatte, maa tillades Officiererne at bære og bruge, under de derfor satte Bøder.