JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-21
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det Niels Jochum Termansens afdøde Enke, Karen Jochumsdatter tilhørende Huus i Veien Bye, Malt Herre, som bestaaer af 12 Fag Stuehuus og 10 Fag, Udhuus Grundmuur, med tilliggende Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 spotiendedeel Alb. samt en Hedelod af Htk. . Fdk. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: første Gang Fredagen den 24de de.) hver Dags anden, 3de Maiis Formiddag tredie - 25de ) Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingstue i Hulvad, og den 3die Auction i Huset selv. Dette bekjendtgjøres herved til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Cathrinelund, den 2den April 1829. Stadfeldt, Torsdagen den 30te April førstkommende bliver paa Wedelslund foretaget offentlig Auction over circa 100 Stkr. gode Meieriekøer og 3 Tyre, saavelsom endeel Meieriredskaber, 2 Kakkelovne m.m., - tilhørende Stervboet efter Greve og Grevinde Frys. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, d. 10de April Seidelin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-21
Torsdagen den 23de April næstkommende Formiddag Kl. 9 bliver ifølge forudgaaet Seqvestration, ved offentlig Auction bortsolgt i Else Michelsdatters Boepæl No. 134, b. i Grydergaden, en Deel Jndboe bestaaende af Borde, Stole, Kister, en Dragkiste, nogle Sengeklæder, Speile, Kjøkkentøi, tvende Stykker Hørlærred, noget Uld=Hør= og Blaargarn m.v., efter de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. De Lysthavende ville behage at møde bemeldte Tid og Sted. Ribe, den 14de April 1829. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-21
Ved Proclama som vil blive læst ved Holstebroe Byetingsret og ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle og enhver som maatte have noget at fordre i afdøde Kjøbmand Lauritz Qviums og efterlevende Enke Ane Sinnerups Boe heri Byen, indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i Boet afholdes indtil videre paa undertegnede Stifteforvalters Contoir den 3die Onsdag i hver Maaned Formiddag Kl. 10. Holstebroe, den 13de April 1829. Fugl. Stulle Nogen ønske et eller andet af Deres afdøde Familiers Gravsteder paa den ny Kirkegaard, som ei længere end for 20 Aar ere betalte. eller efter Direktionens specielle Resolution er Vedkommende i længere Tid overladt, fremdeles at blive liggende urørte i andre 20 Aar, ville De behage herom at melde Dem inden 4 Uger fra Dato hos Underskrevne, og derfor erlægge den anordnede Betaling, da ellers, i andet Fald, slige til Kirkerne præscriberede Gravsteder, successive vorde planerede og til andre Liigs Begravelse afbenyttede. Ribe, den 18de April 1829. T. Ussing. N. Hanssen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-21
Onsdagen d. 22de April, Kl. 6. H. H. sk. om Aftenen: Generalforsamling. Ribe Klub, til Valg af nye Embedsmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-21
Hvor toaars Aspargesplanter kan faa tilkjøbs for billig Priis anviser Adressecontoire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts Alder. Adresse og Avis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmar, og Hertugdømmene. No. 33. Fredagen den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
24de April. Redigeres, trykkes og udgives. ved N. S. Hophoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Udenlandske Efterretninger. Fra Tiflis skrives, den 19de Marts. I dette Øjeblik erholde vi Efterretning om et betydeligt Nederlag af Tyrker ved Achaltzich. En tyrkisk Hær paa 20,000 Mand beleirede denne Festning. Garnisonens modige Forsvar og det betydelige Tab som Tyrkerne lede formindskede ikke deres fortvivlede Kjækhed. Nogle Gange løbe de Storm og anlagde endelig to Miner, beredte, at sprænge Festningsmurene og at vove en afgjørende Storm. Men den hurtige Undsætning som Overcommandeuren forskaffede, tvang dem den 16de d. M. ved Daggtye til tilsomst at ophæve Beleiringen og at retirere i Uorden. - Generalmajor Fyrst Bebutow benyttede denne Leilighed til et Udfald, og uagtet Garnisonen i det Hele kuns bestod af 8 Compagnier af Grev Paskewitsch-Eriwanskiks Regiment og et Compagnie af det Chersonske Grenadeer-Regiment og havde siden den 4de Marts næsten uafbrudt befundet sig paa Voldene, forfulgte han med samme, uden Hensyn til dens Svækkelse, nogle Værster Fienden, bibragte ham et betydeligt Tab og gjorde 4 Kanoner til Bytte, i Mørset, 2 Faner, en Mængde Krigsforraad og mangfoldige Fanger, hvis Tal endnu stedse formeres ved flere, som indbringes fra forskjellige Sider. Oberst Butzow hvis Delaschement udgjør Hjelpetroppernes vantgarde rykkede den 16de d. M. ind i Achalzich. Det Udførligere om denne Vaabenhandling og tidlire foregaaede forbeholdes til en nærmere Beretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Bucharest, den 26de Marts. Efter alle trufnForanstaltninger at dømme, begiver Hovedqvarteret sig til Kallarasch, 1 1/2 Miil fra Silistria. J nogle Dage har Man sagt her, at der allerede er ankommen en Pascha med 6000 beredne Albanetil Rustsuch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
J Varna skal Man, ifølge de sidste Efterretniner, beskjæftige sig med den Plan, at sende Landgangstropper til Anatolien for at true Constantinopel ogsaa fra denne Side af. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Corpset under General Geismar tæller for nærværende Tid 26000 Mand, og Man forsikkrer endnu stedse, at han har til Hensigt, at indslutte Widdin og over Palanka at trænge frem til Servien, hvor 70000 undertrykte Christne see sig, ved deres Troesbrødres Seire, opmuntrede til at gribe til Vaaben. (Fortsættelse af Overhusets Forhandlinger, den 2den April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Den engelske Kirkes Primas, Erkebiskoppen af Canterbury var den første, som opponerede imod Hertugens Motion. Dersom politisk Magt sagde han, indrømmes de Romersk-katholske, saa vil den protestantiske Kirke, efter min Formening, derved høiligen lide (be serionsly indjured). Man har vel paastaaet, at naar alle politiske Rettigheder indrømmes dem, saa vilde det stille Borgen for Fredens og Rolighedens Opretholdelse; men det gjør mig ondt, at maatte sige dem, Mylord, at jeg ikke troer, at dette vil være Tilfældet." Den høiærværdige Prælat oplyste nu historisk, hvorledes Stridighederne med Paven gaae igjennem den engelske Historie siden Henrik II's Tid indtil Henrik VIII sønderbrød det politiske og geistlige Aar, som Rom vilde paalægge England; at alsaa den engelske Constitution har uddannet sig under en bestandig Modstand mod den romersk katholske Kirke. Jsær øinede han Fare deri, at Colonialministeriet muligen vilde falde i en kke=Protestants Hænder. Han troede, at følgen her af kunde være den engelske Kirkes Fortrængelse fra Colonierne, hvorover denne Minister ikke blot udøve en saa stor Jndflydelse ved Embedernes Besættelse og Gagernig, men ogsaa ved den Bistand, som det staaer til ham at lade tilflyde de indbyrdes stridige Religionspartier. Han troede deri endog at øine Fare for Christendommens Udbredelse, naar nemligte af den protestantiske Kirkes Skjød fremgaaede Missionsselskaber ikke længere nøde den Beskyttelse i Colonierne, som nu bliver dem til Deel. Han moverede derfor som Amendement til Hertugens Motion, at den anden Læsning skulde opsættes i sex Maaneder. Primas af Jrland, Erkebiskoppen af Armagh, samstemmede aldeles med den engelske Kirkes første Hyrde, og sagde, at han var overbeviist om, at Forholdsreglen ikke vilde skjænke Jrland Freden, at den vil forstørre Magten tilat gjøre Ondt uden at formindske Tilbøiligheden dertil, at den ikke vilde gjøre den romerske Kirke meere tolerant eller lettere bringe dens Præster til at tage til Takke med en ringere Rang end den Geistligheds, hvis guddommelige Jndstiftelse de nægte. Han ansaae det for urigtigt, at udsætte den protestantiske Kirke for Farer i Haab om, at den letteere vilde kunne forsvares, og erklærede slutteligen, at han ansaae det for Umulighed, at Protestanter og Katholiker kunde amalgammeres, og at Bestræbelsen derfor vilde i ethvert Tilfælde være farlig for Protestanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Biskoppen af Oxford var af en ganske modsat Mening, end de foregaaende Prælater, han ansaae Forholdsreglen nødvendig, og isærdeleshed til den protestantiske Kirkes Tarv. Han troede, at Katholikernes Emancipation lydt blev fordret af den meere oplyste Deel af Nationen, og søgde at udvikle, at det var Fornuftens Stemme, der udtalte sig igjennem dem, samt viste hvilke Følger Billens Forkastelse vilde have. Under sit Forredrag kom han til at berøre Hr. Fabers Breve, der synes at have havt mere Jndflydelse paa de lavere Classer end de fortjene, og angreb hans Argument mod Emancipationen, at Forbindelse med et kjættersk Folk vilde paaføre England Himlens Forbandelse, med Fornuftens og Satirens Vaaben. "Har England, spurgte han, maaskee allerede mærket Himlens Forbandelse, fordi det har indladt sig i Forbindelse med Chineserne eller andre vantroe Nationer!" Hertugen af Richmand, Biskoppen af Salisbury, Grev Winchelsen og Grev Harewood talte imod billen, for den talte Grev Somers og Marqvis Landsdown. Denne sidste erklærede, at han med saa megen mere Redebonhed vilde understøtte Billen, som han i sit hele politiske Liv havde kjæmpet for denne Sag. "En foregaaende Taler (Lord Harewrod) sagde han, har troet, at han burde indrømme Katholikerne enhver Begunstigelse, som de kunne forlange, undtagen politisk Magt. Men indseer da den ædle Greve ikke, at de allerede have politisk Magt, som denne Bill netop vil tilintetgjøre: En Magt hvis Tilværelse er farlig for Samfundet, og som har yttret sig i Voldgierninger og Uroligheder, som under en velordnet Regjering ikke kunde taales. At tilintetgjøre denne Magt, og istedet for den at sætte den protestantiske Regjerings og Lovenes Jndflydelse, det er Billens Hensigt, og mens Fredens og Endrægtighedens Aand derved vil blive udbredt, skal disses Jndflydelse over Jrland blive varig, og dets Tilstand og hele Statens Kaar sikkre.... Han troede, at ved at rive Magten ud af de Hænder, som nu besidde den, og ved at overlevere den til dens constitutionelle Eiere, har Regjeringen valgt det bedste Middel til at sikkre Jrlands Rolighed og fremtidige gode Forvaltning. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Blandinger. Den 30te Marts bleve tre, for Tyverie allerede berygtede Fruentimmer, paagrebne i Breslau, da de af en Bod paa Markedet havde stiaalet to Stykker Engelsk Lærred og en Syeæske. Da Man visiterede dem saa fandt Man hos den ene af dem et skrevet, allerede meget forslidt, saakaldet Skytsbrev. Det begynder med de Ord: I den hellige Treenigheds Navn. For at vore Fiender ikke kunne skade os, af og ved vorHerre Jesum Christum. Amen! - Jesus Maria og Joseph. - Dette Brev var skrevet paa billedet af det hellige Kors, Michael, Guds Engel, som sædvanlig opholder sig hos Paven. - Længere her i Brevet hedder det: At hvo som bærer det hos sig, eller giver nogen det til at læse og afskrive, han maae opdynge Synder paa Synder, saamange som der ere Stjerner, paa Himlen og Sandskorn i Havet, saa skulle de dog blive ham forladte. Endvidere skal dette Brev tjene til en Beskyttelse imod alle synlige og usynlige Ge væhre. Hvo, som ikke vil troe dette, kan skrive dette Brev paa en Seddel, binde dette om Halsen paa en Hund og skyde efter den, saa vil Man erfare at det er sandt. Man kan ikke omtvivle, at disse Fruentimmer have sat Tillid til dette Beskyttelsesbrev, da det ene af dem har det hos sig under det begaaede Tyverie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
En af Spaniens, og Europas, skjønneste Landstrog, Kongeriget Murcia, er bleven hjemsøgt af Jordskælv. Den 21de Marts, Kl. 6 Aften, føltes nogle Stød, saa stærke, at Staden Murcias svære Bygninger knagede og nogle Kirkers Mure brast, og da Stødene, gjentoges den 22de, forlod Hvermand sin Bolig, og hele Befolkningen samlede sig paa Torvene indtil Jordbunden igjen blev rolig. Ulykken har udstrakt sig overen betydelig Deel af Omegnen: i Orihuela nedstyrtede et Taarn og dræbte 6 Mennesker: Byerne Torreveja, Almoradi, Guardamar og San Fulgencio ere ødelagte, Benesuzar tildeels, og der have over 100 Mennesker tilsat Livet. J selve Murcia havde Man 3die Dagen efter allerede fremgravet 200 Døde eller Saarede af Gruset. - J og ved Madrid - hvor man (50 danske Mile derfra i ret Linie mod Nordvest, følte det første Stød i samme Time, svingedes Lysekroner i Pardo og de fra de kongl. Værelser anbragte Klokker ringede af sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Ved Udgravningen i Herkulaneum er nylig funden en meget pragtfuld Bopæl med Søilegange og mange Malerier. Det mærkeligste deri, er nogle paa ellyptiske Bronzetavler befæstet Basrelief af Sølv, som forestiller Diana og Apollo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn, den 20de April. Oberstlieutenant v. Bojanowski, Adjutant hos H. M. Kongen af Preussen, der overbringer sin Monarks Svar paa Kongen af SverrigsNotifications Skrivelse betræffende Prindsesse Sophie Albertinas Død, er passeret her igjennem paa sin Reise til Stokholm. Fredagen den 23de Januar 1829 var Møde i Videnskabernes Selskab. Professor P. C. Müller R. af D., forelæste en Afhandling om Saxos Fremstilling af Harald Blaatands Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Fredagen den 6te Februar var Møde i det Kongl. danske Videnskabernes Selskab. Professor og Ridder P.C. Müller forelæste Fortsættelsen af sin Afhandling over Saxos Kilder, denne Gang afhandlede han Svend Tveskiægs Historie. Gjordemoder Clemmensen takkes i Aviserne fordi hun midt om Natten med saamegen Aandsnærværelse og Dulighed forløste et Fruentimmer paa en Sneebunke i Bredgaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Hr. Lorenz Bynch, som nylig døde i Skanderborg, er bekjendt i vor ældre poetiske Litteratur som Forfatter af Digtet: Graverens Lyksalighed, der udkom under Haar skjærer Schwinets Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Tirsdag den 15de, Eftermiddag, druknede en Dreng, der vilde gaae fra Chinaskibet Frederik den Sjette ved Khøns, Toldbod. Hans Fader som var ombord paa Skibet, vilde gaae iland, for at søge sin Søn, som han savnede. Han faae da Sønnens Kasket ligge paa Trappen, hvorved han blev opmærksom paa den sørgelige Skjæbne. der havde ramt ham. Da ingen ombord paa Skibet. havde hørt Drengen skrige, er det sandsynligt, at han er gleden paa Trappen, og falden i Vandet, men har i kaldet knust Hovedet paa den ved Skibet liggende Bom. Man har forgæves bestræbt sig at finde Drengens Liig. Klarering af Øresunds Told er den 7de April skeet af 1 Skib, den 3de af 5, den 9de af 103 og den 10de af 2. J bemeldte 4 Dage saaledes 111 Skibe ankomne fra Kattegattet, hvilke deels have ankret paa Rheden, deels norden for Hveen, og deels efter Sigende sønden for samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
En erfaren Sømand har skrevet om Helsingørs Havn: den 10de April blæste det en Storm af Øst, som er den værste Vind for de Skibe, der ligge i Havnen, da den staar lige ind af Havnehullet; men ikke den mindste Skade skeete; tverimod laae de saa sikkert for Stormen, som noget Skib i en Havn kan ligge. - Ligeledes har et Rygte udbredt sig, at Bolværket om Havnen er af Jsen blevet meget beskadiget; at Jsen har skruet op paa det indvendige Havne Glacie og skudt nogle Fag af det om Havnen staaende i enhalv Alen høie Plankeværk eller Rækværk i Stykker, er vel sandt, (Bolværk kan det vel neppe kaldes, da det er bygget af tynde Bræder, som ere naglede paa Stolper og Løsholter), men hele Skaden, vil vel næppe koste meget over 5 Rbd. at reparere; saaledes vil denne Skade blive af liden Betydenhed for Havnen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Antallet af de ifjor Sommer med Dampskibene fra og til Kjøbenhavn befordrede Personer var ialt 7180, nemlig med Caledonia 2140; Prindsesse Wilhelmine 1985, det norske Dampskib, Prinds Carl 1258 og Dania 1797.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
(Fra engelske Havne gaae allerede ikke færre end 310 Dampskibe af 26374 Tons Drægtighed, foruden de som tilhøre Regjeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Under Jordskjælvet paa Jsland Natten imellem 21de og 22de Febr. sidstl. befandt sig en Kone, paa en af Gaardene i Nærheden af Hecia, just angreben af Fødselsveer; men kunde dog bringes ud af det faldende Huus og fødte Barnet under aaben Himmel, uden skadelige Følger for dets eller Moderens Sundhed. En anden Kone undkom igjennem en Aabning paa Taget, med to Børn paa Armene, uden at tage nogen Skade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
J den bornholmske Avis har en Jens Mortensen i Rønne bekjendtgjort, at han ved at svare 200 Rbd. Fattigskat, uden at vide, hvortil den anvendes, seer sig beføiet til at forlade Byen, og vil derfor sælge sin Gaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Sparekassen i Nyekjøbing paa Falster, som blev aabnet den 1ste Decbr. 1823 har nu den 14de April 274 Jnteressenter; af hvilke 116 i Falsters Landdistriet, 99 i Lollands, 5 i Nakskov, 3 i Maribo, 3 i Nødby, 1 i Sar kiøbing og 47 i Nyekjøbing. 337 forskjellige Jndskuddeere modtagne, og Beholdningen var den 11 April 10248 Rbd. r. S. og 13178 Rbd. Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Rudkjøbing. Koldieberen her paa Langeland er i enhver Henseende som før, det vil sige: den er mere almindelig blandt de Uformuende end de Velhavende, mere udbredt midt paa Øen end Sønder paa, hvor den er i Aftagende, medens den tiltager Nord paa. Jblandt Aarsagerne til dens Vedvarenhed bør ogsaa bemærkes Vanen med paa egen Haand at bruge hvilkesomhelst Midler, der anprises for Feberen, og den store Modbydelighed hos Almuen for at søge fornuftig Hjelv. Men hvor meget Sygdommen end huserer her paa Landet, kan den dog i Sammenligning med Fehmern, endnu kaldes taalelig. Paa Langeland var saaledes i Aaret 1828 Antallet af Fødte, begge Kjøn, 423, af Døde derimod 557. Paa Fehmern var i samme Aar i Øster sogn Fødte 87 og Døde 127, i Nordersogn Fødte 24 og Døde 62, i Søndersogn Fødte 66 og Døde 107, i Vester sognet var Antallet lige. De Fleste af de Døde vare imellem 30 og 60 Aar. Dødeligheden er endnu stedse meget stor, saaledes er i Søndersogn i sidste Maaned døde 17. Fehmern er 2 enfjerdedeel Qvadratmiil stor og tæller imellem 7 til 8000 Jndbyggere. Den har et Apothek, næsten midt paa Landet, og tvende Læger, en i Staden Burg, altsaa paa den østlige, og en Anden i Petersdorf, eller paa den vestlige Ende. Var Fehmern nu saa folkerig som Langeland med 12 a 13000 Jndb., og maatte her omtrent være døde 700; følgelig er Dødeligheden paa hiin Øe meget større end her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Frederikshavn, den 13de April Captain John Douglas, Briggen Jessye fra Kirkaldy strandede igaar udenfor Byen med en Ladning af 3000 Tdr. Havre. Han kom fra Svendborg og var bestemt til London. Baade Skib og Ladning er tabt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
En stor svensk Baad, Skipper Ole Tondersen fra Tjøren, bestemt til Gothenborg med Bræder og Jern, søgte idag i Stormen hertil men forliste ved Jndløbet til Havnen. J sidste Uge ere flere hundrede Skibe passerede Skagen ud og ind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Kiøbenhavns Børs Cours, den 21de April. Species 208 solgtes til 12 Rbmk. 7 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 Rbd. Ved Tallotteriets 1130 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 83. 74. 36. 60. 68.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Prædikanterne. I Domkirken: 1ste Søndag efter Paaske, Hr. Adjunct J Cathrine Kirke Hr. Pastor Thurad. Bildsøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
AVEhløb EMET. Efter henved 1 Aars mærkelig Aftagelse af Livskræfter, og kjendelig tiltagende Alders Svaghed, hensov i Herren, Onsdagen den 15de April, vor inderlig elskede Fader, Niels Hveysell Sognepræst for Røme Menighed i den høie Alder af 77 Aar. Alt flere Aar hviler i Jordens Moderskjød Støvet af hans sal. Hustrue, men i Fredens Hjem skulle deres Sjæle kjende hinanden i lyksalig Gjenfinding. Dybt føle vi det smertelige Tab af en om og elskende Fader, der satte sin høieste Fryd i at gavne og virke for sine Børn, og den ham anfortroede Menighed, i hvilken han var elsket og agtet som en duelig, nidkjær og ufortrøden Religionslærer. Forklarede, trolig plantede du Herrens Viingaard, og i Naade lønne han hisset med sin Fred den tro Tjener. Rømøe Præstegaard, den 17de April 1829. Peter Hveysell. B. C. Amalia Hveysell. A. Margretha Hansen fød Hversell. Paa egne og 2de fraværende Brødres vegne Undertegnede agter, under min Söns Bestyrelse, at fortsætte min afdøde Mands Profession, som Skræder. Da denne min Sön i længere Tid har reist, og særdeles opholdt lig flere Aar i Hamburg, tör jeg haabe at han har erhvervet sig de Kundskaber, at han vil erholde mine Medborgeres Yndest. Redelig Behandling skal stedse være vores Formaal. Uldrik Andersens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
At jeg Undertegnede er flyttet fra Grønnegade til Graaebrødregade Nr. 219. A. Schou, Kjøbenhavnsk Skrædermester. Skulle nogen af Dyrr. Proprietairer, og Præster ber i Omegnen ønske dem levende Gieder, og Aborrer til at besætte deres Fiskedamme med, ere de strax følgagtige naar de behageligst vilde lade samme afhente herfra imod Erlæggelse af 2 s. C. pr. Pd. Søeviggaard ved Varde, den 21de April 1829. Gyldenfeld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Dritte und levte Bekanntmachung. Extract, des in Nr. 31 d. Z. inserirten Erbschaftsproclams.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Durch Proclam vom hentigen Tage sind die Glandiger, Erben, Pland und Sachinhaber des zu Lügumeloster verstordenen Christian Lorentzen Schmidt, sowie dessen friher verstordenen Frau Christina, beyde in Abel, Nordtønderharde, gebohren, zur resp. Angade undZuricklieferung innerhald Sechs Wochen sub forma conmueta et comminationibus solitis aufgefordert. Lügumeloster Birkvogter, den 4ten April 1829. Bochmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Proclama. Rachdem des vor mehreren Jahren verstordenen Eingesessenen Godber Christiansen om Marien Koge nachaelassene Wittwe Christina Christians nunmehrebenfalls mit Tode abgegangen, ist abseften der zum Theil minderiabrigen Kinder hieselbst borgestellt vorden, wie ste nur lub beneficio legis et eventarii die Verlassenschaft anzutreten Willens waren, und deshalb um ein Proclam zur Ermittelung ihrer Beschaffenheit bitten. Jn Gewshrung dieser Bitte verden denn hiermit diejenigen, velche Ansprüche fraend einer Art an die Masse der genanten Cheleute zu haben meinen, anfgefordert und befebligt, innerhalb 12 Wochen von der letten Bekannimathung des Proclams angerechnet, bei Vermeidung der Ausschliesung von der Verlassenschaft, rechtsbehdrige Angade de dem vom Herrn Dicharaf Nissen, in Tondern als Kogs=Actuar aufzunehmenden Professionsprotocoll zu beschaffen, die betreffende Documenteurschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich zurückulassen, ingleichen etwanige Plandstucke bei Strafe doppelten Werths zur Masse einzuliefern, und endlich, falls sig nicht die Gerichtsbarkelt des Marienkoges fortiren, ordnungsmatzig Actenprocuratur zu bestellen. Die protocollirten Glaubiger brauchen nur wegen et paa rückstandiger Zinsen zu profitiren. Wornach r. 1. Christian Albrechten Kog, im Jnstitiariat des Marien. Koges, den 18sten Marts 1829. Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-04-24
Proclama. Auf hieselbst geschehenes Ansuchen des Eingesessenen Dethlef Sievertsen im Marien Koge um die Wohl that der Guterabtretung ist, mit Vorbehalt ermaniger Einreden von Creditoren, uber seine Habe und Guter, der Concurs zu Recht erkannt. Es werden demnach diejenigen, velche Foderungen und Ansprüche irgend einer Art an den genanten Cedenten haben, anigefordert undbefehligt, innerhalb 12 Wochen von der letten Bekantmachung des Proclams angerechnet, bey Vermeldung der nusschliesung von dieser Masse, rechtsbehørige Angabe im Kogs=Actuariat in Tøndern zu beschaffen, betreffende Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich zurückzulaffen, auch etwanige Plandskacke bei Strafe dovpelten Ersatzes einzuliefern und venn ste nicht die Gerichsbarkelt des Marien Koges fortiren, Actenprocuratur zu bestellen. Die protocollirten Glandiger brauchen nu wegen et va richstandiger Zinsen zu profitiren. Wornach 1. Christian Albrechten Kog, im Justitiariat des Marien Koges, den 19sten Martz 1829. Lorenzen.