JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-07
Alle Sorter meest brugende baade uden og indenlandsk paugeFrøe samt mange Sorter Erter og Bønner ere som sædvanlig i større og mindre Partier at faae tilkjøbs uden Odense C. Bünger. Vesterport hos
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Krigs-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
(Af Hamborger og Altonaer Aviser. Det lader nu, efter alle Tilberedelser at slutte, som det er Lord Wellingtons ramme Alvor at beleire Ciudad Rodrigo, saaledes hedder det efter en Skrivelse fra Almeida af 4 Jan. Føier man hertil en Beretning fra Cadix, efter hvilken Franskmændene i Slutningen af Decbr. havde besat Høiene omkring Tariffa- og derfra ved deres Grangter og Musketild anrettede en Deel Skade i bemeldte Plads, hvis Forsvarstyrke af Engellænder og Spanier anslaaes for 5000 Mk., saa har man i disse tvende Efterretninger det vigtigste Nyt fra Halvøen denne Gang. - Derimod giver en Skrivelse fra Paris af 30 Jan. interessante bemærkninger over Vigtigheden af Valencials Kapitulation. Denne Stad, hedder det, var Sædet for de indvortes Bevægelser og de engelske Jntriguer, Middelpunktet for Rebellerne det sydlige og nordlige Spanien og egentligen var Jun ten i samme det sande Regentskab, da hiint i Cadixindsluttede ikke kunde strække sin Virksomhed ret langt. Ogsaa var det især Blake der i disse sine Fødeegn, (han er nemlig født i Veles=Mallaga), ved sit Navns Autoritæt, sine Tjenester og sin Formue, nærede Oprørsluen. Med ham og de andre fangne Høvdinge svinder altsaa Jnsurgenternes sidste Haar, snart have de nu hverken Anførere, Tropper eller Fæstninger ligefra Frankerigs Grændser til Grændserne af Kongeriget Murcia. En saa vigtig Begivenhed opvakte derfor og den meest levende Sensation i Paris, saameget mere, som man formedelst Sarragossas haardnakne Forsvar ikke havde ventet den saasnart og efter den fjendtlige Styrke maatte befrygte, at dens Fald havde fordret flere Offere. "Men dette er da atter et Beviis - føier hiin Skrivelse til - af Nationers Fanatisme og Forblindelse tilsidst maa svinde for Erfaringens og Fornuftens Lærdomme. Denne Seier tilskrives ligesaa meget Marskal Suchets Viisdom som hans Vaaben; ligesom Rolighed paa hans Marsafra Sarragossa indtil Valencia stedse fulgte hans Seire. Hans Feldttog sammenlignes især med Hertugen af Vendsmes. Ligesom hans Navn derfor findes anført med Hæder i Beretningerne om de mærkværdigste Seire under Keiserens Regiering og hans Division stedse har udmærket sig ved Austerlitz, Pultusk og i en Mængde andre Fægtninger, saa har dette Feldttog lagt nye Glands til hans Berømthed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Man har endnu ingen Bekræftelse paa Nedsablingen ved Ruftschuk. Ogsaa ere Rygterne om Fredens Afsluttelse og dens Betingelser alt for ubestemte til deraf at slutte noget. Fredeligt lader det imidlertid just ikke, at et betydeligt Janitskarkorps og nogle andre Tropper i Konstantinopel have faaet Ordre at begive sig med Jilmarsch, til Leiren ved Schuma; der er endog sat Dødsstraf for Enhver som lægger denne Marsch Hindring i Veien. Jmidlertid havde Eierni Georg, efter sikre Beretninger fra Belgrad, den 21 Decbr. i største Hast sendt Deputerede til Fredskongressen i Bucharest. J Petetsborg havde man den 21 Jan. faaet den officielle behagelige Efterretning, at den for Grusiniens Rolighed saa vigtige og stærke Fæstning Alchabalik var indtagen med Storm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
(Af samme Blade. J Anledning af de i Nordsøen forulykkede Linieskibe havde Hr. Whitbread i Parlamentet opkastet et Spørgsmaal, som Admiralitetets første Lord, Hr. Yorke, har besvaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Efter dette Svar var Her o forliisk ved en Feil i Navigations beregningerne, som det oprørte Hav og den rasende Storm gjorde uundgaaelig, da man nemlig troede Skibet ved de engelske istedetfor de hollandske Kyster. St. Georg og Defence derimod, der efter den givne Ordre ikke sildigere end 1 November maatte forlade Østersøen med den sidste Konvo, derfra og virkelig ogsaa netop den Dag afgik fra Hanøe, vare ved Storm blevne opholdte til Midt i samme Maaned, da en heftig Storm i Beltet kastede et svært Koffardieskib tvers paa St. Georg, hvorved det kastedes mod Kysten, mistede sit Roer og maatte kappe sine Master. Det blev ved de yderligste Anstrængelser sat saa vidt i Stand, at man troede uden Fare at kunne dermed giøre Reisen til Engelland; thi ellers havde Admiralen, efter den ham givne Fuldmagt, gjerne kunne tilintetgjøre Skibet og ført Besætningen paa andre Skibe tilbage. Skylden. for det lidte Uheld kunde altsaa ikke falde paa Nogen, men maatte tilskrives Aarsager, mod hvilke menneskelig Viisdom og Anstrængelser Jntet formaae. Den til Underhuset d. 13 Jan. indgivne Beretning : om Kongens nærværende Tilstand, overeensstemmende med Hs. Maj. Lægers Svar, indeholder disses forskjellige Betænkninger. Efter Dr. Baillie er Hs. Majestæts Aandsforviering lige saa stærk, som under hans hele Sygdom, dog skal han være i Stand til at fortælle Anekdoter nettere end for 2 Maaneder siden; efter Dr. He berde underholder han sig lettere med Andre og har ogsaa aflagt nogle falske Ideer; Dr. Munto sagde, at han vel havde kjendt ældre Patienter, som vare blevne helbredede; men hos Jngen havde Aandssygdommen været i saa høi Grad; Dr. Simmons fandt Kongens Helbredelse usandsynlig, dog ikke uden alt Haab, og yttrede, derhos, at Hs. Maj. Sygdom havde faaet en særegen Karakteer derved, at han endnu bevarede Erindringen om sin Kgl. Værdighed; han vidste ellers ret got at dømme om en Ret Mad var god eller ikke og hvorledes den gefaldt ham; Dr. Halford sagde, at Hs. Maj. Siel var heftig rørt ved Suspensionen af den kongelige Autoritæt. Endelig havde Dr. John Willis yttret, at Hs. Mais legemlige Sundhed var bedre, end ved hans første Besøg, men skjøndt hans Helbiedelse var muelig, var den dog høist usandsynlig og han havde intet Haab om den. Urolighederne i Nottingham opvække daglig nye Frygt de hemmelighedsfulde saakaldte Ludditer ere uophørlig i Bevægelse, og deres Forhold røber stedse tydeligere deres Hensigt; de have atter ituslaget een Væverstoel i Staden Nottingham og 13 i Radfort og Limby.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Paa Jamara ere Sukker= og Kaffe=Plantorerne i den elendigste Forfatning, som giver Anledning til hyppige Forsamlinger og heftige Beslutninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Man har en Fortegnelse, efter hvilken der indtil 31 Decb. fra London er udskibet til Spanien og Portugal følgende Vaaben og Munition, til Spanien: 337000 Flinter, 4600 Karabiner, 8600 Pistoler, 101,000 fuldstændige Munderinger, 50 Mill. Patroner, 8 1/2 Mill, Kugler og 600 Karabiner, 6900 Pistoler, 50000 Munderinger, 35900 Fade Krudt. Til Portugal, 646,000 Flinter, 18,507,000 Patroner, 60000 Kugler og 3000 Fade Krudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Sverrig. (Af Statstid.) Førend Hs. K. H. Kronprindsen den 7 f. M. fratraadte Rigets Bestyrelse, gjorde Statsraadets samtlige Medlemmer ham deres Opvartning, og yttrede ham de Ærhødigheds- og Taknemmeligheds Følelser, der besjæle dem. Paa den Tale, som Hs. Excellence Justitsminister GrevGyllenborg holdt ved denne Leilighed, svarede H. K. H. Kronprindsen, at han, fra det Øieblik Kongens Helbred, forbedredes, havde anholdt om, igjen at maatte nedlægge Rigets Bestyrelse i hans Hænder; men Hs. Maj. fandt for got at gjøre Udsættelse dermed, indtil han havde faaet flere Kræfter. Dernæst ydede han Statsraadet sin Erkjendtlighed for den patriotiske Tænkemaade, hvormed det havde understøttet ham i de Vanskeligheder, som vare mødte under Rigets Bestyrelse, tilføiende: "Maaskee have vi end flere Ubehageligheder at overvinde; men stærke ved vor Enighed skulle vi trodse alle Storme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Blandede Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
(Af ovennævnte Blade. Frankerig. Den som Læge og Menneske høist fortiente Dokter J. J. Rambach i Hamborg døde den 2den d. som Offer for en hidsig Nervefeber. Hr. Desaugiers første franske Legations=Sekretair i Danmark er af Keiseren udnævnt til Konsul i Kbhvn. Første Hefte af den danske Kammerjunker M. T. 6. Bruun Neergaards maleriske Reiser i det nordlige Jtalien udkommer med det første i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Engelland. At den til Ødelæggelse allene bestemte Bombe ogsaa kan bruges til Menneskers Redning, har en engelsk Søelieuten. John Bell nylig opfundet og derfor erholdt en Belønning af 50 Guineer. Opfindelsen bestaaer deri, at man ved Hielp af en Bombe kan kaste et Toug i Land fra et strandet Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Ved Forsøget trak Leiutenanten, og en anden Person sig til Landet paa en Flaade af Tønder ved Touget. - Maaskee kan en fra en Svingbasse udskudt Kugle gjøre samme Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
J London og sammes Forstæder er i Aaret 1811 fødte 20645 og døde 17043. Af de Fødte vare 10443 Drenge. og 10202 Piger, af de Døde 8868 af Mand- og 8173. af Qvindekjønnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Kolonialvarerne ere stegne lidet, deels for Aarstidens, deels for Licentsernes Skyld; Manufakturprodukterne derimod ere ikke synderlig stegne og Hamp og Hør lade end- og til at ville falde i Priis ved de udstædte Licentser til sammes Jndførsel fra Østersøen. Derimod klager, man meget over Kornets vedvarende Stigen. J det engelske Skiberheder=Selskabs trykte Beretninger findes en Fortegnelse over de af fjendtlige Krydsere fra 17931804 borttagne Skibe, hvis Antal, efter Fradrag af 705, som Engellænderne havde taget tilbage, endnu beløbe sig til 3639.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
J samme Tidsrum var i Storbrittanniens Havne bygget 11,250 nye Skibe, hvis Drægtighed tilsammen udgjorde 1,200,000 Tons. Hvis man kan troe en Skrivelse fra Nottingham, som er meddeelt i Monitøren, er Roligheden der og paa Landet tilveiebragt uden de civile eller militaire Authoriteters Mellemkomst. Rygtet, tilføies der, er saa expedit en Koureer, at, hvis ikke Mistroe gik i dets Fjed, vilde den snart faae Folk til at troe at det hele Kongerige stod i lys Lue. Det er endelig lykkedes det ostindiske Kompagnie at afskaffe den i Landene Kutsch Gutzurate og nogle Egne, af Benares herskende grumme Sædvane, efter hvilken Pigebørnene i de regjerende Rajahls Familier bleve myrdede, fordi disse Høvdingers Hovmod ikke kunde finde standsmæssige Gemaler til dem og ikke heller ville see dem leve ugivte, en Grusomhed, som Braminerne havde understøttet med deres Anseelse. Antallet paa de saaledes dræbte Børn skal aarlig have beløbet sig til 2000 i Kutsch og 5000 i Gutzurate.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Sverrig. Fredagen den 17 Januar, da Kl. var 10 Minuter over 8 om Aftenen, mærkedes paa eet Sted, i Sødermanland, ved aldeles stille Veir og fuldkommen klar Himmel, men sammenhobet tyk Taage nær ved Marken, et Jordskjelv i 2 Repriser. Det første var svagest, dog saaledes at det vakte Opmærksomhed; det andet fulgte strax derpaa, efter neppe 1 Minuts Forløb, og vedvarede i omtrent 15 Sekunder, med dumpt Bulder og ligesom Susen for Ørene, samt en vis Afmagt og man vilde reise sig op. 4 Personer, som vare i Værelset, følte Virkningen paa lige Maade. Nystelsens Hastighed var omtrent 5 eller 6 Stød pr. Sekund, efter hvilke Barometeret steeg og sank meget synligen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Schweitz. J Bern havde en Hoben Skoledrenge paa 12 og 14 Aar ved Læsning i Røverromaner ogsaa indbyrdes organiseret en Miniaturbande, der havde sin egen Anfører under et yndet Røvernavn, holdt Sammenkomster, i hvilke de spirede og smøgede og vare ved Eed forbundne til Taushed. Dette Uvæsen havde de øvet en Tid lang, men gjorde det endelig saa galt og uforsigtigt, at man kom efter det. 4 af de Skyldigste, som vare Fremmede bleve forviste, 12 maatte udstaae Skolestraf, de mindse Skoldige slap med Advarsler og Formaninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Tydskland. Den 28 Jan var Frosten endnu stegen 1 Grad (altsaa 26 Gr.) i Augsburg. Hele Syd=Tydsk, land ligger bedækket med 1 Fod høi Snee. Det er meget paalaldende, at midt under denne Vinters Mildhed, i Norden, har man i det sydlige Tydskland havt en umindelig stræng Frost; i Augsburg stod Thermometret den 26 Jan. 25 Grader under Frysepunktet efter ReaumurSom nye Produkter fra det tydske Parnas fortjener gl. bemærkes: Tartariden eller Schlesiens Befrielse under de mongelske Tartarers Jndfald, i 18 Sange af Hr. Kannengieter; Hildegaarde, Kar den Stores Gemalinde, i 16 Sange af en Ubenævnt, og Caneetromantisk Heltedigt i 10 Sange af Hr. Walter Jtalien. Da forleden en Kone paa Veien til Rom blev antastet af en Røver, som under de haardeste Trudsler tvang hende til at flye sig hendes Penge, havde hun det Mod og Aandsnærværelse, i det Øieblik Røveren bukkede sig for at tage nogle Stykker op, der vare faldne paa Jorden, at gribe sin Sølvhaarnaal i Haanden, og stødte den med saadan Magt i Nakken paa Røveren, at han styrtede til Jorden og aldrig reiste sig mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Avertissements. En ved den jødiske Menighed her i Assens som Skolelærer, antaget Person, navnlig Julius Michael Rathan, har Natten imellem den 6 og 7 dennes paa en hemmelig og skjul Maade bortsneget sig her fra Byen, uden Pas, og derved unddraget sig at forblive i sin Post som Lærer den Tid, til hvilket har var antaget. Jkke allene for at lægge denne Persons svigagtige og skammelige Forhold for Dagen, men ogsaa for at advare Enhver, som antage ham i sin Tjeneste, anseer jeg det for Pligt paa Medlemmernes af den lødiske Menighed her i Byen og egne Vegne at bekjendtgjøre dette til Enhvers Efterretning. Assens den 8 Febr. 1812. Wulff Jonas Forstander for den jødiske Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Auctionen i Tanderup Præstegaard angaaende, Misforstaaelsen mellem Forpagteren Hr. Lauritzen paa Billeskov og Byefogdens Fuldmægtig Hr. Selmer i Assens om Jnkassationen af min i Septbr. Maaned 1811 afholdte Auktion i Tanderup Præstegaard har, som jeg uventende erfarer, havn til følge: at Lidet eller Jntet til Datum af Kjøberne er betalt. Til Forebyggelse af dette Onde, hvorved min Kapital staaer frugtesløs m.v., erklærer jeg hermed, at Kjøberne under mit Ansvar kan fra Dato af erlægge deres Skyld til velbemeldte Hr. Selmer i Assens, forsaavidt ikke allerede maatte være betalt. til Hr. Lauritzen paa Billeskov; da Hr. Selmer saaledes er auto seret til med Lovmaal at inddrive det Manglende i senest 14 Dage efter at dette findes indrykt i begge de Odenseer Aviser. Dog alt under Forbehold af begge Vedkommendes Ret efter Udfaldet ved Domstolene, hvorunder Tvisten behandles. Det resp. Præsteskab i hvis Sogne nogen Auctionskjøber maatte opholde sig, som ei selv læser Avisen, anmodes ærbødig, ville have den Godhed, at lade dennem underrette herom. Nyberg den 9 Febr. 1812. G. Godsche sal. Arensbach. p. t. Laugværge P. Halch. Jeg kan, som Værge for min Datter, eneste Arving efter sal. Arensbach og hans Enke, ikke have noget at erindre herimod. Rieffestahl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Efter Vedkommendes Forlangende bliver herved fore NB. løbig bekjendtgjort, at sidst i anstundende April Maaned bliver paa Forpagtergaarden Perregaard i Tranekjer Sogn paa Langeland ved offentlig Auction bortsolgt endeel gode Malkekøer, Qviekalve, Tyre, Sviin, Bester Vogne, Plove, Harver, alleslags Hollænderieredskaber m.v. Auctionsdagen skal i disse Aviser nærmere vorde bekjendtgjort. Leybøllegaard den 4 Febr. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Paa S. T. Hr. Birkedommer Wadsteds Vegne, Christian Ryborg, Fuldm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Efter min eiegode Mand Niels Grønbecks Død den forhen var Borger og Parykmager og i den senere Tid Told og Konsumtionsbetjent her i Nyborg, har samtlige mine Børn, der alle ere myndige under Curattel, overladt mig vores ubetydelige fælles Boe til min frie Raadighed uden videre Skifte for Tiden. Som følge heraf indkaldes herved min afdøde Mands Kredi= og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel, fra denne Bekjendtgjørelses Dato at møde for mig og min antagne Laugværge her i Byen, da dette og enhver anden lovlig Mellemregning til den Tid ønskes afgjort. Nyborg d. 7 Febr. 1812. Christiane sal. GrønbecksPaa Grev Moltkes Hør= og Hampeavls Jnstitut paa Glorup i Fyen antages 4 unge Mennesker til 1 Maj paa følgende Vilkaar, For til Fuldkommenhed at lære den forbedrede Hør= og Hampeavl, samt saameget af den engelske fabrikmæssige Heglemaade, som udfordres til Huusbehøv regnes 4 Aar. Lærlingen maae være arbeidsfør, i det mindste 17 til 18 Aar, og antages og afskediges 1 Maj. 1. Naar Lærlingen følger de øvrige Lærlinger i alt forefaldende Arbeide faaer han aarlig frie Kost, Logis og 50 Rd. til Klæder og Vask, og hvis en eller anden efter de første 4 Aar forbliver ved Jnstituttet, da 80 Rd aarlig 2. Naar han forlader Institutet i den Alder at han kan fæste og er forsynet med Bestyrerens Beviis om Duelighed og god Opførsel, kan han vente en eller anden Gaard paa Stamhuset Moltkenborg i Fæste, og den overlades da ham for 100 Rd. ringere end den sidste, som har sæst i samme Bye har betalt, og et Huus 500 Rd. ringere, og i saa Tilfælde desforuden 100 Rd. til de første Redskaber og Sædefrøets Anskaffelse. Iøvrigt bekjendtgjøres til Vedkommendes Underretning, at Hans Majestæt Kongen har under 9 November 1811 allernadigst resolveret saaledes: Vi tillade allernaadigst, at værnepligtige Reserver, som oplæres ved Horavlings=Institutet ved Glorup, maae forunder Fritagelse for Militair Udskrivning, dog at naar andre dertil antages end saadanne, som for en eller anden Legems=Frils Skyld fra 16de Aar af kunde ansees at blive uduelige til Militair Tjeneste, skulde de udskrives med 24 Aars Alder, med mindre de for Fabriken. Sessionen bevise at være boesatte som Svende eller Mestere ved For en duelig Teglmester, som vel kan forestaae et Teglværk, er en Tjeneste at bekomme til 1 Maj førstkommende. Den som maatte attraae og haver Lyst til denne Tjeneste, og kan tiltræde den bemeldte Tid, ville snarest mueligt, og i seneste forinden Marts Maaneds Udgang, melde sig her paa Skriverstuen, paa Hvedholm ved Faaborg, for og Antagelsen at akkorderes og angaaende sin Duelighed og sit gode Forhold medtage gode og paalidelige Vidnesbyrd, uden hvilke det ei nytter at melde sig, Hvedholm den 10 Februar 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
En eller 2 unge Jomfruer fra Landet, der til næstkommende Paaske eller før agter sig her til Odense for at faae Underviisning i een eller flere af de herværende Skoler eller anden Læreanstalt, kan faae Kost og Logis og om forlanges Bask i at honet stille og roeligt Huus for en med Tiderne billig Betaling. - Adressecomtoiret giver nærmere Efterretning. vorfrøe, hampefrøe og Kideke kjøbes i Odense N. Møller. paa Sæbegaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Gode store 2 og 3 aarige Asparges-Planter af de Priis uden Odense Vesterport hos C Bünger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
store hvide Hollandske ere i dette Foraar at faae for billig Udenfor Nyborg Strandport kan bekommes alleslags HaugeUrtefrøe samt Erter og Bønner i Huset No. 4 hos Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Paa Odense Theater opføres: Onsdagen den 12 Febr. Saragossas Beleiring, Lystspil i 4 Acter af Kotzebue (Mscript).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Fredagen den 14 Febr. Skoven ved Hermannstadt, romantiske Skuespil i 4 Optog, efter det Franske af Frue von Weissenthurn. Franck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Auction. Formedelst indløbne Forhindringer bliver istedetfor den averterede 27 Febr. Auctionen i afgangne Træskohandler Rasmus Jacobsens Stervboe afholdt Tirsdagen den 25 Febr. førstkommende og følgende Dag; ved hvilken, som meldt, bortsælges en stor Mængde grov Kourant, Sølv Medailler og forarbeidet Sølv, saaog Møbler af Chatoller, Stole, Borde og Speile, Sengeklæder, Lagner, Gang= og andet Linned, endeel Føde vare af Kjød, Gryn, Humle a., Jern- og Træetøi med andet og mere Huusgeraad af alle Slags. Auctionen afholdes paa Skoemager begynder Kl. 9 ermeldte 25 Febr. og Formiddagen. Trykte laugets Laugshuus-Sahl paa Odense store Torv Nr. 534, og Kataloger ere 8 Dage forinden Auctionsdagen at erholde hos Boets Curator Bonorum Prokurator F. L. Friis i Korsgaden. Thi ville Liebhaverne til Tid og Sted sig indfinde. Odense den 8 Febr. 1812. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Borsdagen den 5 Marts førstkommende og følgende Dage lader Hr. Kjøbmand Carsten Hansen, formedelst Forandring af Boepæl i Gaarden No. 256 paa denne Byes Vestergade ved offentlig Auction, der begynder Kl. 9 Formiddag, bortsælge endeel Løsøre og Effekter af alle Slags saasom Guld, Sølv, Linned, Sengeklæder, Kakkelovne Chatoller med Skjerm, moderne Borde, Stole og Speile, Kobber Tin, Jern og Træetøi med andet og meere Huusgaraad, saaog en Koe, endeel levende Ænder og Kalkønskehøns, samt en nye Bergens Jolle med Mast og øvrige Tilbehør, samt nogle nye røde Skarlagens Officeer=Uniformer, et rundt Spisebord til nogle Personer, hvorover trykte Kataloger 8 Dag. forinden Auctionen ere at bekomme paa Auctionsstedet. Odense den 9 Febr. 1812. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Torsdagen den 13 Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Gaarden No. 26 i Overgade bortsolgt adskillige gamle Bygnings=Materialier, af Tømmer, Fjelle, Lægter, Tag= og Kampesteen, holket herved bekjendtgjøres. Ovense den 9 Febr. 1812. Bendz. At jeg er fløttet fra Pugestrædet, og nu boer i Klaregaden i Gjæstgiver Strøms forhen tilhørende Gaard, hvor jeg ligeledes forfærdiger alleflags Damehatte af Straae og af Tøi, bekjendtgiøres herved. Odense den 1 Jan 1812. H. Krüger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Lus Undertegnede er til Forhandling: (J. J. Gammel Rom, Fransk Brændeviin, Madera, rødViin, diverse Slags Liqueurer, Raffinade, Kandi- og Puddersukker, Bomuld til 11 10 og 9 Mk. Pundet, Korender, Islandsk Plat fisk, 4 og 3 Tommers Svenske Søm, 3 Tommers Planker, 5 3/4 Alen lange, et Partie Kridt, Karduus=Tobak 12 og 10 Fods Bord, got Skrivpapir, gode reensmagende Kaffebønner, Sirup, m. m. Odense den 20 Jan. 1812. Ch. Jürgensen. Overgade No. 53.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Et ungt Menneske, omtrent paa 17 a 18 Aar, helst en som var født i en Kjøbstæd og frie for Kongelig Tjeneste, og som kunne have Lyst at lære Møllevæsenet, søges af Undertegnede til 1 Mai næstkommende. Den som kunne attraae de ville henvende sig til mig selv desangaaende. P. Rasmussen. paa Middelfart Veirmølle. ) 40 a 50 Favn haartlev Bøgebrænde, (L. A. D. 20 Favne Knippel dito, 6 Lispund fiin Faare=Uld: Liebhavere hertil ville behagelig handle herom med C. A. Brahe i Svendborg. Svendborg d. 4 Febr. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Gode gamle og Ævrets-Oste ere i større og mindre Partier at faae tilkjøbs uden Odense Vesterport hos C. BüngerHvidt Pudersukker, samt god Bomuld er nylig arriveret til Salg hos Odense den 20 Januar 1812. Andrup & Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Fretagen den 21 Febr. førstk. om Formiddagen Kl. 9 bliver udi Fattigvæsenets Gaard paa Overgade i Odense ved offentl. Auction bortsolgt et Partie spundet Hør= og Blaargarn af forskjellige Strænge; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 6 Febr. 1812. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-02-10
Mandagen den 17 Febr. d. A. opføres paa Theatret i Odense, til Bedste for de Fattige, Jntermezzet, eller Landjunkeren første gang i Berlin, Lystspil i 5 Optog af Kotzeboe, hvortil billetter faaes om Formiddagen hos Kasserer Hansen i Fattiggaarden og om Eftermiddagen fra Kl. 5 ved Indgangen. - Da Jndtægten er bestemt til Brød=Uddeeling for Byens Fattige, som under nærværende dyre Tider især sukke for denne Fornødenhed til Livets Ophold, har Kommissionen Grund til at haabe et talrigt Besøg af Fattiges og Nødlidendes Velgjørere. Kommissionen for Fattigvæsenet i Odense den 7 Febr. 1818.