JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Frederiksværks Fabrik. (Meddeelt.) Saa sørgelig en Sandhed det maa være for enhver Fædrenelandsven, at vort Fabrikvæsen endnu i mange Deele staaer langt under Fremmedes; i lige saa høi Grad maa det paa den anden Side glæde ham, naar han seer, hvorledes enkelte danske Fabrikkers Frembringelser nærme sig de udenlandske saavidt, at de ganske gjøre dem undværlige i Henseende til Skjønheden og endogsaa ofte overgaae dem i Boniteten. Blandt disse danske Fabrikker indtager med Rette Hs. Maj. Kongens Establissement Frederiksværk en høi Plads. Det forsyner først og fremmest Land- og Søe-Etaten med Krudt, og Sabler m.v. Blandt Sablerne udmærke Officiers Sablerne og deriblandt især de smukke fiin polerede Staal= og Jernsabler og Pallasker sig ved deres smagfulde Faconer og skjønne Udseende. Klingerne dertil ere tillige stærke og smidige. Men det, som denne Fabrik har indlagt sig meest Ære ved, ere de mange forskjellige gode Knivsorter, som ganske gjøre de tydske, ja endogsaa engelske Knive undværlige. Foruden gode stærke ordinaire Bordknive til 10 a 12 Rbdlr. pr. Dosin, forfærdiges ogsaa fine Bordknive med smukke riflede Skafter af Jbenholt og Dito med pletterede eller Sølvringe, og glatte eller riflede Jbenholts Skafter, af forskjellige Faconer; desforuden Desertknive, Foldeknive, Brødknive og Forskjærerknive, af hvilke sidste endeel ere forsynede med meget hensigtsmæssige Fjedre paa Gaffelen. Frederiksværks Knive søges endog med mere Begjerlighed end de engelske, der for det meste have støbte Blade, saa at de ere langtfra at være saa durable som disse, der ere smeddede. Foruden alle disse Knivsorter, hvoraf, saavel som af Sabler, Pallasker, Sporer, Ride stænger, Skruestikker og flere af dette Værks Frembringelser, have været Prøver ved Kunstflid=Selskabets aarlige Udstillinger, forfærdiges ogsaa Tærske og Hakkelse Maskiner, Plouge og flere Agerdyrknings=Redskaber. Fabrikken har ogsaa et Oplag her i Kjøbenhavn i Amaliegaden No. 131, hvorfra især afhændes Knive og Sabler. Anmelderen slutter denne sin korte Efterretning med det oprigtige Ønske, der sikkert istemmes af hver Daniens sande Ven, at al mueligt Held i Fremtiden maa følge denne Fabrik, der afgiver et fyldestgiørende Beviis paa, hvad dansk Flid og dansk Fædrenelandskjerlighed formaaer at udrette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
(Jndsendt.)¬ Et Par Ord i Anledning af Anmodningen til danske Landmænd, i Skilderiet. No. 105. Jndsenderen heraf veed med Vished, at der i næste Hefte af Landseconomiske Tidender, som maaskee udkommer endnu i denne Maaned, vil fremkomme noget om Kartoflerne, hvorom der vist nok, trods mange Landmænds Mening, endnu er meget at sige, og hvormed vi vist nok bør foretage mange Forsøg, hvis vi ikke paa Troe og Love ville uden videre Undersøgelse adoptere Tydskerens og Engellænderens Meninger. . Saavidt Jndsenderen veed, vil der ogsaa i den her omtalte Afhandling om Kartoflerne fremkomme noget om disses Evne til at nære Qvæget eller rettere i hvad Forhold Qvæget tiltager i Vægt, overeenstemmende med de erholdte Kartofler. Maaskee der ogsaa vil anføres noget om, hvorvidt de forøge Mælken, og om dennes Værd til Smør production.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Angaaende den vigtige Sag at frembringe Syrup af Kartoffelmelet siges der ogsaa nogle faa Ord, saavelsom om Kartoffelaffaldets Evne, at føde Qvæget. En særdeles vigtig Omstændighed! Ønskeligt var det, at de Landmænd, der anstille Forsøg, ville behage at gjøre dem bekiendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Den Omstændighed, at Landoeconomiske Tidender har erholdt Tilladelse at indrykke anonyme Afhandlinger, vil formodentligen hæve de Betænkeligheder, som Bevidstheden om, ikke at være øvet i at skrive, kunne lade opstaae hos practiske Landmænd, fra hvilke vi bør vente de interessanteste Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Jndsenderen har vel allerede for en Deel Aar siden fedet Sviin med Kartofler, men da der tillige blev givet dem Bygskraae, og da denne Fedning desuden ikke blev underkastet den fornødne Opmærksomhed, skikke disse Forsøg sig ikke til Bekjendtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Jndsenderen kan derfor i den Anledning blot sige, at Kartofler kunne ikke bruges til Svinefedning, undtagen de koges i Forveien, og at Svinene dog neppe bringes til fuldkommen Fedme, uden at gives nogen Sæd tilsidst. Svinene synes at blive kjødrige, men ikke indfede efter blotte Kartofler, Qvæget derimod bringes til at blive meget fedet, ved Kartofler og Halm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Jndsenderen heraf haaber næste Aar at kunne sige noget mere og noget mere bestemt i Anledning af Kartoflernes Evne til at føde og fede, da han just nu har foresat sig, at anskaffe et til slige Forsøg saare nødvendigt Reqvisit, nemlig en stor Vægt til levende at kunne veie ethvert Qvæghøved. Haabet. Aarets unge Strømme sprudle Frodigt frem af Evighedens Sølverkilde, reen som Duggen, Klar som renest Diamant. Jisomt rulle Flodens Vover Paa den lange, lange Vandring Giennem Tidens Vexellande. Først den kysser frugtrig Slettes Blomsterbarm. Fred og Uskyld og uskyldig Glæde speile sig i snare, Klare, perleklare Bølger; Under skyldfri Rigdoms Fylde Bagne Markens gyldne Skuldre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Livets tynde, skrøbelige Fartøi skrider, sikkert under Almagts Øie, henad blanke Vande; Roret er Naturens Jndre Røst. Vinden sukker; Floden kruser Sig af Tvedragts vilde Storme, Lastens Blindskjær reise spidse, Lumske Pander op af dybe Muddergrund. Noret losnes, Guldtørst fatter Og nedsænker det i Hiertets Stille Giemmer; uvist slinger Baaden om paa hvide Hav. Giennem Heder, over Fielde, Vælter, skummer Hvislestrømmens Slangelp. Hunger med sin gridske Skare, Smiger, Avind leire sig ved Strandens Fraade, graadigt skeeler Gierrighed, med Landes Guld i Eie, til den nøgne Armods Alle Straa. Hvorfor rømmer Livets Bølge? Mon af Rosens stolte Hære, Der omkrandse Breddens Læber? Al nei, Spæde Bægre falmed, Visned hen for Vellysts fulle Aandepusten; den udbreder Flitterguldets Støv paa Tornes Hasse Spyde, men den Overvættes Nyden snarligt Vifter Dækket bort. Mon, blufærdig over Solens Flammerøie, Purpursaften. Frem paa Jomfrukinden gløder? Al nei, Phøbus vender sine Rene Straaler bort fra Svigen, Som i Dybet ryster falske Tanggræslok. Ak Med Vovens Taarer blandes Dræbte Sønners varme Blod Søen skiælver, men forgieves Vil den lukke moderlige. Skiød; den røde Bæk opsvulmer, Oversudler, farver skiønne Strøms Crystal. Rædslers Oronning, Herskesygens Tisiphone, kneiser fræk paa Heltegraven; Hun, som lærte Brødre hvæsse Dolk mod Brødre, hun, som vakte Helvedtanken i Tyrannens Klippebryst. Hal Hvad glimrer Frem bag FiernetsHimmelbierge? Hvad, paa eengang. Trende Sole Med en lige Guddomspragt? Lykkens Fader, hulde Friheds Morgenrøde, løfter liflig: Trylleblikket over siunkne, Faldne Slægter! Hal. Dens Banner, Svaier stolt paa Fieldets Tinde, Kalder paa vanartet Stamme: Jal vi komme! Seel Hyænen gisper 5 Verden. Jubler i sin Manddoms Glæde; Mennesket forviste Venner Atter finde deres Templer; Barmens trygge Ledersstemme. Vaagner af sin Dødningslummer. Hels dig søde, visse Haab, C. Krort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Jndenlandske Efterretninger. J Henseende til den ved Forordningen af 5 Jan. 1813 foreskrevne Rentefod, er, under den 21de f. M., allernaadigst resolveret og tilladt for næstkommende Omslag 1815, med Hensyn til at denne Termin er saa nær forestaaende, at Skyldnere i Hertugdommen kunne forpligte sig i Panreforskrivninger til 6, og i Vexler uden Hypothek til 6 PC. Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Fra den 22de December 1818 til den 24de December 1814 ere i Kjøbenhavn, efter Jndberetning til Politiekammeret, ægteviede 837 Par. Fødde, Drenge 1838 Piger 1639, ialt 3477. Døde: Mænd 1123, Qvinder 904, Drenge 794, Piger 647, ialt 3468. Ere altsaa 9 flere Fødde end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Paa Hjørnet af lille Kongensgade og Hvelvingen ere nu ved skeete Forandringer med den afbrændte Kirke to Avisere komne til at staae midt paa Gaden. Det er nødvendigt at de borttages, thi ellers kunde Folk let falde derover og komme til Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
I. Kjøbenhavn ere Tyvene i denne Tid saa næsvise, at de ordentlig gaae ind i Husene og stiele Vinduer. Saaledes blev i disse Dage stiaalet et Vindue i Gaarden i Sqvaldergaden 167.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Det, hos Grosserer J. Eibesch begangne store Tyverie er i Gaar bleven opdaget. Det er bleven udøvet af tre Tvindfolk, en Pige, som tjener ham nu, en anden Pige, som havde tjent ham engang, og en gammel Kone. Den ene Pige forskaffede den anden Nøglen til Gjemmet og Leilighed til at tilvende sig Kosterne, og for at udføre dette desto beqvemmere paatog Kierlingen sig at holde Konen I Huset med Snak, indtil Gierningen var udført. Pengene og Obligationerne fandtes, paa 300 Rbd. nær, henlagte paa et Loft i Ulkegaden. De Skyldige sidde nu arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
J sidste Fald bør han gjøre Anmeldelse derom i Commissionen, og denne indstille hans og sit Forslag til Amtsskoledirectionens Overveielse og Bestemmelse. Han bør drage Omsorg for, at Skolens Jnventarium stedse holdes vedlige, at Skolelærerens Jndtægter ikke ulovligen formindskes, men tvertimod ved forefaldende Vacance i Degne Embederne, og ellers, i Overeenstemmelse med Anordningen, forøges. J Særdeleshed bør han paasee, at Skolelæreren erholder den for ham bestemte Lønning, Brændsel, m.v. i rette Tid, og af forsvarlig Godhed og Maal. c) Skoleforstanderne skulle, saa ofte som mueligt, og i det mindste een Gang hver 14de Dag, indfinde sig i de Skoler, som ere betroede til deres Opsyn, for at tilsee, om alting er der i vedbørlig Orden. De skulle, hver Gang, antegne deres Skolebesøg i Protocollen, og, saafremt nogen Mangel befindes, bør de erindre Vedkommende, at derpaa raades Bod. Men, dersom Feilen desuagtet ikke afhjælpes, bør Skoleforstanderne indberette det til Skolecommissionen. §. 4. Sognets Skolecommission samles i Almindelighed een Gang hver Maaned; dog kunne dens Samlinger, i Høstens Tid, udsættes noget længere, om fornødent gjøres. Dagen og Tiden bestemmes efter de Flestes Leilighed. Samlingen holdes i en af Sognets Skoler, dog udenfor den sædvanlige Skoletid, saafremt Commissionens Lemmer ikke om et andet beqvemt Sted kunne forenes. Skulde der forefalde saa mange Forretninger, at de ikke i een Samling kunne afgjøres, eller noget Tilfælde indtræffe, som udfordrede overordentligt Møde, da skal Commissionen holde Extra-Samlinger. §. 5. Sognepræsten, som har Forsædet i Commissionen, modtager de Anmeldelser og Breve, som indkomme til Samme. Han paaseer, at Sagerne ordentligen foretages, og indfører Commissionens Beslutninger i Protocollen, som hver Gang underskrives af samtlige tilstedeværende Medlemmer. Correspondentsen med Amtsskoledirectionen, og andre Vedkommende, besørges af ham; ligesom han og i andre Henseender har at udføre, eller besørge udført, hvad af Commissionen, eller de fleste i Samme, besluttes. - Hos ham bevares ogsaa Commissionens Protocol, tilligemed alle, Samme vedkommende Papirer. §. 6. Skolecommissionen bør i dens maanedlige Samlinger eftersee de Protocoller, enhver Skolelærer, ifølge sin Jnstruction, bør holde, undersøge den, af Børnene, i den forløbne Maaned, gjorte Fremgang, og lade sig af Læreren give Underretning om, hvormeget af hvert Slags Underviisning han i bemeldte Maaned har foretaget, samt hvad han i næste Maaned agter at foretage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
J Henseende til de anordnede, eller herefter anordnende, Bøger, Tabeller, Landkaarter, Forskrifter, m. v. paaligger det Skolecommissionen at bestemme, for enhver Skolelærer, hvilke af disse han, efter Omstændighederne, skal betjene sig af. Dersom nogen Skolelærer ønsker at benytte sig, i Skolen, af een eller anden Bog, som ei endnu er anordnet til saadant Brug, da har Skolecommissionen, at indsende hans derom gjorte Forslag, tilligemed sin Betænkning, til Amtsskoledirectionen. Fortsætte 6.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Kjøbenhavns Børs den 10de Januari. Cours. Hamb. 2 M. 565, a viste 571. London 2 M. 22 1/2 Rbdle, a vista 22 1/5 Spec. 665. - Specier solgtes til 34 Rbmk., for Committeesedler blev giver 62 3/4 pr. 100; Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.) Som et Beviis paa, at der i Frankrig, naa tet Cencuren, dog gives Trykkefrihed, anføres her følgende af et nylig i Paris udkommen Skrift, under Titel: Sur Napoleon & ses Calomniateures (Om Napoleon og hans Bagvaskere). Forfatteren besværer sig over, at Napoleon, der er langt borte fra Frankrig og ikke mere frygtelig, maa dagligen være en Gienstand for de bittreste Skumlerier, der udbredes imod ham af usle Leiesvende, som det er om Penge og Æresposter at gjøre. Han har aldrig været nogen Usurpateur; han har kun indtaget den ledige Plads, der, som den største Mand, tilkom ham; han har handlet despotisk, fordi han ikke kunde handle anderledes; da han var omgiven af Forrædere og ikke engang kunde stole paa Senatorerne, som han havde overøst med Rigdomme og Værdigheder, og hvis Forræderie, der engang vil gjøre Epoche i Historien, har overgivet ham til Frankrigs Fienders Hevn; han har været ærgjerrig, thi Ærgjerrighed var altid store Sieles Egenskab; den var Cæsars og Alexanders Lidenskab; den har endog gjort Oldtidens Vise til det, de blive til, Napoleon har villet Frankrigs Held, dette har været hans høieste Ærgjerrighed; han har villet gjøre de Franske til den stærkeske og lykkeligste Nation; var han ikke bleven forraadt, vilde hans Jd lykkes; den største Bebreidelse, der kan gjøres ham, er den, at han har forvænt de Franske; de havde under ham seet saamange Vidunder; Frankrig er bleven beriget med andre Folkeslags Skatte og Mindemærker; han har forynget det gamle Europa, udvristet Frankrig af Anarchiets Kløer; gjenoprettet den selskabelige Orden, reddet Religionen, givet Nationerne Lovbøger; han har været den største Lovgiver, ligesom han var den største Helt. Tilkommende Slægter ville opdage hans Hæder i de af ham oprettede prægtige Mindemærker, i hans forskjønnede og mere udvidede Qvais, i de Brønde, han har forskaffet Hovedstaden, i de af ham foranstaltede Arbeider; de sande Kjæmpearbeider findes i de af ham over de største Bjerge og frygteligste Afgrunde anlagte Landeveie, i hans ligesom ved Troldomskonst opførte Broer, i hans Canaler, hans Templer, Museer, Triumphbuer a., de vilde troe alle disse Underværker ere adskillige Aarhundreders og Menneskers Værk, skjønt de dog ere istandbragte af en eneste Mand i en Tid af ti Aar &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Forfatteren af den saa meget læste Bog: Blois's Regentskab, har udgivet et Flyveskrift under Titel, Bonapartes Reisedagbog. Der fortælles blandt andet: "Da Bonaparte paa sin Afreise fra Frankrig var ankommen til Frejus, besøgte ham Vardepartementets Præfect. Han blev modtagen med Stolthed; thi den Reisende havde vel tabt af sin Lykke, men intet af sin Character. Er det den Opbydelse i Masse, som De har lovet mig, Da han derpaa havde spurgt Mairen i Freias, hvorledes Jndbyggernes Aand var, svarede denne ham: den var saaledes som han ønskede den, og han havde intet at frygte. "Ja, svarede Bonaparte, jeg er fornøiet med Modtagelsen, men Natten", Mairen gjentog sine Forsikkringer. Bonaparte svarede herpaa, det gjør mig ondt, at Frejus ligger i Provence, og at jeg har intet gjort for eder; men jeg haaber at skaffe eder Erstatning om nogle Maaneder. - Næste Dag, d. 28 April, gjorde hans hele Følge sig ganske tidlig færdigt til Afreise. En Deel af Commissairerne og Hussarerne begave sig derfra. Man bragte Effecter ombord; Bonaparte kom ikke. Kl. 9 meldte man, at Nydelsen af Krebs havde paadraget ham en Ufordøielighed. Man opsatte nu Jndskibningen, og den kunde først gaae for sig om Aftenen Kl. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
J det Øieblik, han gik ombord, sagde den russiske Commissair: "Arien Cæsar og hans Lykke!" Engellænderne løsnede, imod Sædvane, 21 Canonskud. - Den 4de Mai og han sin De i Besiddelse. Da han steg i Land, modtog han af Commandantens Haand Stadens Nøgler; Underpræfecten holdt en Tale. Han stillede sig derpaa under Tronhimmelen, og gik i Hovedkirken. Hans Mine var i samme Øieblik meget mørk; hans Øine heftede sig vexelviis paa alle de Personer, der omgave ham, i det han bestræbte sig for, at gjette deres Sindelav, og forgjeves søgte at dølge den Mistillid og Frygt, som alle Forsikkringer om Hengivenhed ikke kunde forjage. Efter hans Ankomst i Kirken sang man et Tedeum; Napoleon syntes meget rørt derved, og endog i det han slog Øinene op til Himmelen, at fælde nogle Taarer. Derfra begav han sig til Mairiet, hvor han gjorde Mairen i Mariana, et Sogn, som nogle Dage i Forveien havde brændt hans Billede og reist det engelske Flag, heftige Bebreidelser. - Næste Dag begav han sig til Hr. Pons, Directeur over Gruberne, for at spise Frokost hos ham. Medens man har Maden frem, gik han med store Skridt omkring og syntes at overlade sig til sine Betragtninger. Men med eet foer han op igjen af sine Drømmerier, og sagde til den østerrigske General med megen Fynd: var jeg ikke bleven bedragen af denne B. von", saa kunde jeg kommet 2 Timer tidligene end J til Paris. Jeg havde bragt Forstæderne under Gevær, angrebeteder, knust eder og kastet eder tilbage til Weichsel. Jøvrigt havde jeg endnu Kræfter nok, endnu 3 Aar kunde jeg underholdt en Borgerkrig i Frankrig; men jeg har foretrukket dette Lands Rolighed for de Laurbær, jeg i en fortsat Kamp med 2den havde kunne vinde. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Spanien. Man har Efterretning, men dog endnu ustadfæstet, at Patrioterne og Jnsurgenter i Mexico have proclameret Uafhængigheden. af de spanskamericanske Besiddelsers nordlige Deel. Regjeringen i Lima skal have opsagt Spanien al huldskab, afsat Vicekongen, og hele Peru er i Opstand. Revolutionen er gaaet for sig uden Blodsudgydelse. - Den 9de Dec. høitideligholdt Kong Ferdinand sine Forældres Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Engelland. De ministerielle Blade the Sun og the Courier levere nu Jndholdet og Betingelserne af Fredstractaten med America. Alle Stipulationer i Henseende til andre Sømagter, forbigaaes med Taushed, og om Erstatning før borttagne americanske Skibe tales ikke. Jndianerne indsættes som Storbritanniens Allierede i alle deres Rettigheder og Besiddelser, saaledes som de have været førend 1812. Alle Stridigheder angaaende Gebetet skulle afgjøres ved Commissairer, og indtil Afgjørelsen er skeet blive Øerne ved Bayen. Passamaquoddy i Storbritanniens Besiddelse. Alle andre Erobringer gives paa begge Sider tilbage. Americanerne have ingen Ret til Fiskerie paa Kysten Terreneuve eller til Handel paa de engelske Besiddelser i Ostindien. - Den 28 Decbr. har Prindsregenten ratificeret denne med America sluttede Fred. - Jndianernes Uafhængighed, Americanernes Udelukkelse fra Fiskeriet ved Terrenenve og Handelen paa Ostindien ansaaes som høist vig. tige Puncter for Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Frankrig. Alle franske Militaire, der, uden særdeles Kgl. Tilladelse, ere gaaede i udenlandsk Krigstjeneste, ere blevne opfordrede til, at vende inden d. 15 April tilbage til Frankrig. J Tilfælde af Udeblivelse miste de alle deres Nettigheder og Egenskaber som franske Borgere. - Der skal oprettes et fransk Linie-Jnfanterie-Regiment, under Navn af udenlandsk Colonialregiment. Det skal bestaae af alle de Militairpersoner, der, som Spaniere og Portugisere, nyde fransk Sold, og endnu ere tjenstdygtige. - Bengnor har forlangt sin Afsked som General-Politie-Directeur. Hans Udnævnelse til Søminister ansaaes for midlertidig Baade Ferrand og den i Spidsen for det russiske Marinedepartement staaende Hr. v. Traversen, har afslaaet denne Post. Det hedder, at Hertugen af Richelien har faaet den. - Den ny Politie-Directeur er Hr. D'Andre, som 1792 flygtede til Engelland, hvor han siden den Tid har opholdt sig hos Bourbonnerne, og af disse sendtes i Missioner, til Udlandet. - En Brusseler Tidende indeholder følgende: De Franske fortsætte deres militaire Forholdsregler paa hele Linien af deres faste Pladse. Efter de nyeste Breve fra Lille ventede man der en berømt General, der skal tage Tropperne, Arsenalerne og Fæstningerne i Øiesyn. Den belgiske Nationalarmee organiseres med største Virksomhed. De engelske Officierer have faaet befaling, ufortøvet at begive sig til deres Corps. Derimod sige Efterretninger fra Strasburg af 23 Dec. Af Krigsrustninger eller Troppers Sammentrækning vides her intet, og man har det bedste Haab om vedvarende Fred. Mailand. General Lecchi og to andre Generaler skulle, som det hedder, være arresterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
General Gouverneur Grev Bellegarde har udgivet et Decret angaaende den gamle og nye Adel Saavel den af den østerrigske Regjering udnævnte gamle, som den af den forrige italienske udnævnte ny Adel vedbliver; dog skal det komme an paa hvilke de Betingelser have været, hvorpaa den sidste har faaet den; er den blot personlig kan den ikke arves af Børnene. Det Hele vil nøiere blive bestemt, naar den nye borgerlige og civile Lovgivning er indført i de italienske Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Wien. Efterretningerne om Polens og Sachsens Skjebne i offentlige Blade ere, som overalt Efterretningerne om Kongressens Underhandlinger, meget modsigende og kun lidet tilfredstillende for den Videbegierlige. Naar man med største Møie har arbeidet sig igjennem en Mængde Tidender, Journaler &c., der alle ville tale om det, de ikke ulde, og vide det, de ikke kunne tale om, saa nødes man til at sige med Sokrates: Resultatet af al vor Viden er, intet at vide. Kun Skade, at dette Resultat koster i Politiken som i Philosophien alt for megen Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos os aarsaTolvte Aargang. No. 4 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Januari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-01-14
Dramatiske Noveller. Den første og for Thalias Venner glædeligste Nyhed, jeg har at melde Dig, er, at den danske Kunstner *) Frydendal paa Løverdag giver en i sit Slags særdeles mærkelig Forestilling. Den bestaaer nemlig i de fortreffeligste Scener af endeel udvalgte gode Stykker. Disse ere: Jacob v. Thyboe og Skatten, hvori Hr. Frydendal, som bekjendt, udfører den brabandske Jacob og Geronte; den hjemkomne Nabob, Adolph og Louise og Medbeilerne, hvori hens 2de Mesterroller, Overhofmester Wer thal og Major Schreckenfeldt. Mad. Dahlen og Mad. Spindler forskjønne end mere denne Fest, hiin ved at declamere Wessels vittige Digt: Gaffelen, og denne ved i Costume at fremsige vor Todes bekiendte Oldtid og Nutid. Tillige vil en Musik-Liebhaberinde (efter Sigende Kunstnerens egen Datter) udføre en Concert med Brødrene Funk. Otte Dage efter skal Hr. Poulsen have til Benefice: Lina og Valvais, Hittebarnet og en ny pantommisk Epilog, der er componeret af Hr. Poulsen selv, og udføres af ham og hans Datter. Da her, som Du veed, spilles 5 Gange Comoedie om Ugen, foruden Beneficerne og andre *) Jngen fortjener sikkert med mere Ret end han dette saa ofte misbrugte Navn! overordentlige Aftener, der optage de 2 resterende; - da her desuden ugentlig gives offentlige og Selskabs=Baller og Concerter, kan vi Kjøbenhavnere endda ikke klage over Mangel paa Vinterforlystelser og det saa meget mindre, da paa Søndag Hr. Biørn giver sin i de sidste 2 Aar første offentlige Maskerade paa Hoftheatret. Vel har der baade hos Hr. Schmetzer og paa Skydebanen været adskillige forhen, men da Localet og Jndretningen i det Hele paa Hoftheatret er meget mere passende og tiltrækkende, er der al Rimelighed for, at der bliver fuldt. - Vilde dog de mange, som der søge Glædens Nydelser, efter Evne, og runde ligere end forhen har været Tilfældet, betænke deres fattige Medbrødre." Dette Ønske kunde maaskee ikke upassende tilføies.