JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Jndenlandske Efterretninger. J Tirsdag Formiddags opkom Jld i Roeskilde Kro, som i en Tid af en Time lagdes i Aske. Jlden fløi derfra over til en nærliggende Bondeby, hvor adskillige Gaarde og Huse ligeledes lagdes i Aske. J Roeskilde Kro blev intet reddet uden Creaturene. Jlden formodes at være opkommen i et Kakkelovnsrør. Stedets Meubler og Effecter vare i den almindelige Brandassurance casse assurerede for 9000 Rdlr. Under d. 14 Maji er igjennem det Danske Cancellie udfærdiget et Reglement for Kongens Livcorps, der bestaaer af 52 Paragrapher og er inddeelt i 3 Capitler, 1 C. Om Corpsets Bestemmelse, Organisation. - 2 C. Om Corpsets Pligter. - 3 C. Om Overtrædelser og Straffe. Dets Hovedindhold er følgende: Corpset skal bestaae af de i Kjøbenhavn sig opholdende academiske Borgere, som ere immatriculerede ved et af de Danske Universiteter. Dets Bestemmelse er, at bidrage til Hovedstaden Kjøbenhavns Forsvar ved militair Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Adskillige Fiskere i Gilleleie have nylig været saa heldige, at opbringe et Kniphauser Skib, hvis Ladning er Engelsk og vurderes for 150,000 Rdlr. Den bestaaer af Caffe, Sukker, Klæde og Cassimir. Skipperen, som afgik den 2 Maji fra Engelland, og var bestemt til Pillau, beretter, at han vægrede sig ved at indtage dette Gods, og yttrede sin Frygt for at blive opbragt, men at man forsikkrede ham, at han kunde være ganske rolig, eftersom den Danske Regjering følger den Grundsætning: "frit Skib gjør frit Gods J Bergen holdtes den 16de d. M. Auction over 50,000 Pund Bourbon Caffebønner og 60,000 Pund Sukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Kammerherre Rosenkrantz, der er udnævnt til Kongel. Gesandt ved det Preussiske Hof, har i disse Dage tiltraadt en udenlandsreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Russiske Officierer, som efter Gothlands Jndtagelse er kommen tilbage til Lietau, skulle have fortalt, at de Keiserlige Tropper ere blevne meget vel modtagne der paa Øen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
En Kjøbmand fra Kønigsberg, som er ankommen hertil over Sverrig fra Engelland, beretter, at man der i Landet med det første ventede en Forandring i Ministeriet. Den samme Reisende har hørt i Sverrig, at Feldtmarskal Baron Toll skulde afmarchere med 12000 Mand henimod Stokholm, for at modsætte sig Russerne, af hvilke man frygtede at blive angrebet i det egentlige Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Efter allerhøieste Bevilling er det nyelig oprettede frivillige Jægercorps paa Fehmern bleven forøget fra 60 til 100 Mand. Corpsets Commandeur og dets to Lieutenanter have erholdt Tilladelse til at anlægge de Epauletter og Feldtegn, som bruges ved det borgerlige Militair, og at bære Skiær, dog af anden Farve end det, som er reglementeret for Armeen. Corpsets 8 Overjægere anlægge Underofficers Epauletter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Bogtrykker Stephanson i Trondhjem har i Trondhjems Avis indrykket en Bedømmelse over Prof. Pihls Plan til en for hvert Sogn og hver By anvendelig Fabrication af Klædevare &c. Hr. Stephanson mener, at Norge hverken har saa stor en Befolkning eller saa mange Hænder, at disse kunne være undværlige ved Plougen, at Folkemængden ikke er 1/2 Deel af hvad Landet kunde føde, og at man bør sørge for Føden førend man tænker paa fine Cassimirer og bløde Klæder. Jrke heller er det saa slet bestilt med denne Jndustriegreen, i Norge. Nordenfields sees mange Dreiler, Værkener og Bomuldstøier, som kunde henregnes til de skjønne, og Hr. Justitsr. Pram har forsikkret Hr. St. at han der har seet Værkener, som han ikke har fundet smukkere og smagfuldere paa andre Steder. Men dette er som Professionisterne kalde det Fyrabendsarbeide; derimod vilde det være skadeligt, dersom det skulde drives fabrikmæssig. Norges faa Byers Folkemængde er ubetydelig mod Landboerne, og disse forfærdige for det meste deres Klædnings=Fornødenheder og endda Noget til Salg. J Byerne har Huusflid temmelig tiltaget. Den gives selv blandt de første Embedsmænd Folk, der bære Klæder, som ligge fra den raa Uld, ere forfærdig de huuslige Kreds. De Norske Fryndser, Gardindusker Vanter, ere ligesaa smukke som de udenlandske. Til Slutning ivrer Hr. St. mod den besynderlige Patriotisme, at sælge 2 Ark Pariir – thi Fortalen, Dedicationen a. regnes ikke – slet indbundne, for 40 sk. som et Offer paa Fødelandets Alter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Hr. P. Stahlen i Trondhjem har udlovet en Belønning af 50 Rdlr. til den, som kan opdage Ophavsmanden til det falske Rygte, at han skulde være arresteret som Landsforræder. Han siger, at man har udspredt dette Rygte blot fordi han er Svensk, uagtet han i tredive Aar har været Borger, og i nogle Aar een af Stadens eligerede Mænd, uagtet han der i Landet har tilbragt sin meste Tid, været gift, avlet Børn, erhvervet sig Eiendom saavel i Byen som paa Landet, og stiftet venskabelige Forbindelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
Udenlandske Efterretninger. Man har det Rygte, at James Saumarez d. 26 eller 28 April er paa Linieskibet Victory afgaaet fra Engelland med 7 andre Linieskibe, nogle Fregatter, og henved 100 Transportskibe, Ost paa De sidste skulle have 8 til 12000 Mand Hannoveranere, under J. Moores Commando, ombord, og man mener, at denne Magt skal understøtte Fiendtlighederne mod Norge. Allerede for adskillige Dage siden havdes det Rygte, at Engelske Tropper vare ankomne til Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-21
En af de nyttige Indretninger, som man bør ønske al muelig Fremgang, er Fodposten. At Kjøbenhavns Jndbyggere have fundet den ligesaa beqvem som gavnlig sees tydelig deraf, at der ved denne Post, fra 1 Martii 1806 til 28 Febr. 1807. befordredes 63686 Breve, som indbragte 1505 Rdlr. 42 s. og fra 1 Martii 1807 til 29 Febr. 1808, 44932 Breve, som indbragte 1052 Rdlr. 94 Paa General-Postamtets Forestilling har Hs. Maj. under 9de denne Maaned allernaadløst redsolveret følgende: Vi bifalde allernaadigst, at den ved allerhøieste Resolution af 20 Dec. 1805 bestemte FodpostJndretning for Vor Residentsstad Kjøbenhavn, endnu i 2 Aar maae vedvare, dog saaledes, at Buddenes Antal nedsættes fra 8 til 6 saalænge Vort Postamt finder, at flere ikke behøves, og at hvert Brev der veier over 1 Lod skal ansees for dobbelt; derhos bevilge vi allernaadigst, at Casserer Riegels som Gratification tillægges Post Cassens Andeel af Overskuddet ved denne Jndretning for de 2de forløbne Aar." Til end større Beqvemhed for Publicum er der nu paa Contoiret et Bud, som strax ombærer de Breve, der indleveres. Følgende Forslag ere indkomne til General Postamtet: at Foranstaltningen med Budet, der er tilstede paa Contoiret, burde bekjendtgjøres i Aviserne; at det vilde være meget gavnligt, at baade frankerede og ufrankerede Breve maatte tillades, at Contoiret burde være ved Gaden, og dersom Gener. Postamtet ikke havde Plads, at der blev leiet et beqvemt Sted midt i Byen, thi Contoiret er nu for langt borte og for mange vanskelig at finde; at mange Districtscontoirer vilde have den Nytte, at Brevene hastigere vilde kunne besvares, thi, naar et Bud indsamlede Brevene paa disse Steder om Morgenen Kl. 8, vilde de kunne være paa deres Bestemmelsested Kl. 9 1/2, og besvares til Kl. 1 eller endnu tidligere. Det vil maaske heller ikke være af Veien om Fodpostcontoiret bestandig havde en liden Postcariol i Beredskab hvorved den, som i en Hast vilde meddele nogen i Forstæderne, Citadellet &c. en vigtig Efterretning, mod en meer end sædvanlig Betaling, kunde faae et Brev meget hurtig befordret. – Man maa ellers beklage, at denne nyttige Indretning ikke synes at finde den Opmuntring hos Publicum, som den i saa høi Grad fortjener. Naar man betænker, at der i Aaret 1807 ere indleverede 18754 færre Breve, og at Jndtægten har været 453 Rdlr. mindre, end det foregaaende Aar, saa seer man aabenbar, at den Understøttelse og Opmærksomhed, der burde vises denne Foranstaltning, har aftaget istedet for at tiltage. Følgen heraf er, at Vedkommende nu ikke have noget Overskud, som dog er saa nødvendigt, og at neppe 6 Budde kunne lønnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J intet Land har en Fiende flere naturlige Hindringer at kjæmpe imod end i Norge. Endog om Sommeren er det vanskeligt at komme over de enkelte ujevne Bjergstæder, som ligge ved Elvene i Veien, og endnu vanskeligere er det, at reise langs med Bjergarmene eller Aasene. De Bjerg arme, som strækker sig langs med Søkanten, ere alt for steile og staae forfærdelig høit lige i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Jndenlandske Efterretninger. (Af Trondhjemsavis) Stedse har jeg gjort mig en Ære af, at være en indfød Trondhjemmer, da sammes Jndvaanere i en Række af henved 50 Aar, jeg har været boesat her i Byen, stedse have udmærket sig, med Troskab og Hengivenhed for Konge og Fædreneland, og at De ved hver Leilighed, have udviist Opofrelse og Hielpsomhed for de Trængende; men hvorledes skal jeg kunne, som jeg øn skeede, udtrykke og tilfulde bevidne min Erkjendtlighed og Hengivenhed, da i denne dobbelte Krig, mine saa høistærede Medborgerinder og Medborgere, have gjort saa store Opofrelser til Fædrenelandets Forsvar, og givet saa overordentlig meget, baade i Levnetsmidler og Penge til vore kjække Tropper, som i Særdeleshed under Hr. Kammerherre og Oberste von Staffeldts overlagte, mandige og heldige Anførsel, saa meget have udmærket sig, i Forening med de søndenfieldske Tropper, som udgjør Nævntes Brigade. - Jeg kunde let forledes at blive stolt af Æresnavnet Trondhjemmer, men da jeg afskyer den Last, saa formaaer jeg ene at bevidne: At mine faa endnu tilbageværende Levedage, skulle uafbrudt blive anvendte til at bevare mig mine høistrespective og kjere Medborgeres Tillid og Yndest, hvorpaa jeg sætter saa megen Priis Hvor meget denne overordentlig og betydelige Gave opløber til, skal jeg nærmere efter Pligt bekjendtgjøre, men maa foreløbig blot tilkiendegive, at i Morgen afgaaer derfra til denne Brigade, en Transport af omtrent 55 Heste. Trondhjem, den 2den Maji 1808. G. F. v. Krogh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J Trondhjem har der i den senere Tid været indqvarteret 4 til 5000 Mand, for det meste nationale Tropper. Deres Opførsel kan man ikke noksom rose. Man har hverken hørt nogen af dem trættes paa Gaden eller være beskienket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Ved at underrette Trondhjems Jndbyggere om Fiendens Tilbagedrivelse fra Blækker Skandse siger den ærværdige Olding General Krogh i Slutningen af sin Bekjendtgjørelse, mod uskyldige Værgeløse have disse Fiender opført sig som værdige Brødre af Sørøverne. Lader os vedblive at tænke og handle som Nordmænd – aldrig som Røvere, hvorved vore Fiender en udmærke sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Biskop Bech har i Christiania Avisen opmuntret Jndbyggerne til at benytte sig under nærværende Omstændigheder, hvor man maa befrygte, at Kornforraadet ikke vil være tilstrækkeligt i Sommer, af Barkemeel. Han anbefaler ligeledes Jslandsk Moos som et passende Fødemiddel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Den constituerede General Krigs Commissaire i Norge, Hr. Birch, har i samme Avis offentlig takket denne Stads Jndvaanere for de runde Gaver af Levnets- og Forfriskningsmidler, som de have ydet til de forsamlede Troppers bedre Underholdning, efter nylig forefaldne blodige Optrin, og tildeels meget besværlige Marcher, og ligesaa ærefuld som seierrig Kamp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Hr. J Collet har ladet bekjendtgjøre, at han d. 5 Maji har modtaget fra Raadmand Dahl paa Frederikshald et Brev med 600 Rdlr. og hvori han berettede at en meget betydelig Deel Fødevarer vare underveis til Christiania med Baadfører Baar stad. Den virksomme Raadmand og de patriotiske Frederikshalds Borgere have sammenskudt disse Penge og Varer, og overladt det til Hr. Collet efter bedste Skjønnende at fordeele og afsende det Hele til de Steder, hvor det bedst behøves til den kjæmpende Armee. - Hr. Collet lover, i sin Tid at gjøre nøie Regnskab for Gavens Anvendelse. - Ved samme Leilighed bekjendtgiører han, af Regi skabet over Anvendelsen af Christiania Jndvaaneres og nogle udenbys Mænds meget betydelige patriotiske Bidrag til den stridende Armees Forfriskning, allerede er under Pressen og skal følge med een af de første Numere af Jntelligencebladene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J Christiania Avis føres en vidtløftig Strid angaaende Prof. Pihls Plan. Hr. D. Schæffer og S. Horster have i Christiania Avis ladet bekjendtgjøre, at de atter ere paalagde at uddeele en Qvantitet Rug og Byg i 5. paa hinanden følgende Maaneder, nemlig 200 Tdr. Rug og 100 Tdr. Byg maanedlig. Til Byens private Jndbyggere overlades Østersøesk Rug for 9 1/2 Rdlr., Dansk Rug for 8 Rdlr., Byg for 5 1/2 Rdlr. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Christiania d. 6 Maji. Den 13de April d. A. lod Hr. Paul Biørn i Kragerøe et smukt og velbygget Skib af Fregat Bygning, drægtig noget over 80 Commerce=Læster, løbe af Stabelen, (under Tilskuernes Hurra og Lykønskninger) fra hans Skibsverst Kirkeholmen. Skibet gik paa Vandet med Bogspryd, Undermaster og Mørs, samt staaende Redskab af Vanter og Stage. Dets Fart af Landet og paa Søen var hurtig og smuk, Skibet, som er indrettet til at føre 12 ottepundige Canoner, om det skulde bruges til Defensionsskib, var prydet med Flag og Vimpler, og er nu givet det Hædersnavn, Prinds Christian til SlesvigHolsteen, hvorved Rederen Hr. Biørn udentvivl ikkun har yttret en Høiagtelses Følelse, som han deler med hver tænkende og retskaffen Nordmand. Samme Dags Aften samlede der sig efter Hr. Biørns Jndbydelse nogle og tyve Personer af Stedets Embedsmænd og Borgere i hans Huus, hvor de bleve beværtede med et Aftensmaaltid, og under Glassenes Klang udbragte Fædrelandets, Hs. Majestæt Kongens og Kongehusets Skaaler, samt ønskede vore tappre Helte og deres Vaaben Seier og Held – Enhver haaber med glade Anelser: at Skibet Prinds Christian til Slesvig=Holsteen maatte, (Gud give snart) efterat en hæderlig Fred er gjenvunden, heldigen pløie Bølgen baade fjern og nær, og bringe til langtbortliggende Lande Vidnesbyrd om Norske Borgeres taknemmelige Kjærlighed for den uforsagte, mandige og brave Anfører, der deler Krigens Besværligheder med den ringeste Soldat, indgyder Mod ved sit Exempel og sikkrer Seieren ved Floge Anslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Jndqvarterings-Commissionen i Christiansand har d. 21 April ladet bekjendtgjøre: at da intet Qvarteer i Byen behøves for det til Søflottillen, hørende Mandskab, saa ere de udstædte Qvarteer billetter for 650 Mand ikke mere gieldende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Toldinspecteur Kaalhauge er d. 29 Jan. død i Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Secret. Holten har i St. Croixs Avis ladet bekjendtgjøre, at man, ligesom før, kan faae hos ham Stempelpapir!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J Frederiksberghauge lader Nattergalen sig nu allerede høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Et ondskabsfuldt Menneske er i Fredags Nat steget ind i Gjestgiver Langes Hauge i Frederiksberg Allee, og har oversmurt alle Vinduerne og Bænkene med Tjære, derpaa aabnet alle Mist bænkene, oprevet alle spæde Planter, og kastet dem ud paa Veien. Det vilde være at ønske, at Ophavsmanden til en saadan Niddingsstreg kunde blive opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
(Af Aarhuus Avis) Da der i den i Avisen No. 37 indrykkede Fortælling om det ved Nors minde passerede Natten imellem d. 5te og 6te d. M. ei er talt et Ord om et lignende Tilfælde, som netop Dagen forud foregik i Saxild Bugt, har et Øienvidne fundet sig beføiet til herved at give en sandfærdig Efterretning derom: En Aarhuus Jagt havde begyndt at lade med Brænde, men blev snart forstyrret af en tililende og med Røvere fuldproppet Barkasse fra det under Thunøe liggende Engelske Skib. Neppe fik Skipperen Tid til at gjøre det eneste der efter Omstændighederne kunne gjøres, nemlig: at seile Jagten paa Grund, og med sine Folk, og det lidet der i denne Hast kunde bringes med, at gaae i Land, førend Jagten var entret. Men den Danske Grund holdt den fra at lystre Fiendes Commando. Jmedens der altsaa blev af alle Kræfter arbeidet med at udkaste Baglast, var der gjort Allarm og saa mange af Hr. Lieutenants Schovs Commando, som ligger heri Byen, tilligemed en Deel af Byens raske Beboere og unge Karle kappedes til Stranden. (Lieutenanten selv var i Tienestens Affairer reist til Aarhuus). Neppe saae Røverne den tililende Mængde for de ligesaa hastig forlod Byttet som de havde søgt at bemægtige sig det. Vore vare imidlertid komne til Stranden og fyrede paa de Flygtende, men vist nok uden Virkning, da de alt vare for langt ude. Denne Afskeeds-Hilsen blev besvaret fra Barkassens Svingbasser med nogle Kugler, som fløi vore Folk om Ørene, dog uden at gjøre Skade. At saavel de Militaire, som de af Byens Jndvaanere, der i denne Hast kunne være tilstede, gjorde hvad der efter Omstændighederne kunne gjøres, er imodsigelig Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J den Svenske Proclamation til Nordmændenne hedder det blandt andet, at den Danske Regjering har forøget de Plager, der trykke det gamle Norge, ved en unødvendig Krig; at de Svenske blot komme, for at forskaffe Nordmændene Sikkerhed, og ville aabne i Norge en Fristat for Tro- og Love!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Udtog af en Skrivelse fra Kiel den 18 Maji. Med sand Glæde kunne vi melde, at Hs. Maj. Dronningen og begge Prindsesserne, hendes Døttre, befinde sig i høieste Velgaaende, og vi smigre os med det Haab, at disse høie Personer i Sommer ikke agte at forandre deres Opholdsted. – Veirliget her i Egnen har i nogen Tid været meget smukt, og alt spaaer os en behagelig og frugtbar Sommer. - For nogen Tid siden indsendte det academiske Consistorium her i Staden en Lykønskningsskrivelse til Hs. Maj. Kongen, i Anledning af Allerhøistsammes Tronbestigelse. Hs. Maj. har derpaa behaget i de naadigste Udtryk at tilkjendegive Consistoriet det Velbehag, hvormed Allerhøistsamme havde optaget denne Lykønskning, og at tilsige Universitetet og dets Lærere Sin høie Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J Gaar var stort Galla ved Hoffet, da Hs. Maj. Kongen havde anlagt Æreslegions Ordenen, som nylig er bleven Allerhøistsamme tilsendt af Hs. Maj. de Franskes Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Ved Kallebostrand skal indtil videre være en fast og en Reserve-Lods, som begge skulle opholde sig paa Strandegaarde eller i Nærheden deraf, for at kunne lodse de Skibe og Fartøier, som ville søge denne Vei. Et Reglement, som bestemmer Taxten, hvorefter disse Lodser skulle betales, er d. 19 Maji udkommet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Natten imellem d. 14 og 15 d. M. blev det Kongel. Liig bisat i Kirken i Rendsborg. Liigtoget begyndte Kl. 11 og var først tilende henimod 1, og Kl. 4 var Høitideligheden sluttet. Kisten var forfærdiget efter Prof. Hansens Tegning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
En stor Mængde Mennesker havde indfundet sig fra Naboegnene, for at bevidne den elskte Monark den sidste Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Fra Petersborg haves nu den Efterretning, at Fæstningen Sveaborg, i Følge Conventionen, er tilligemed Flottillen gaaet den 3 Maji over til Russerne og er bleven besat af dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Fra Petersborg læses nu Fæstningen Sweaborgs Capitulations-Artikler, sluttede d. 25 Martii. Efter disse skal Fæstningen, dersom den inden d. 3 Maji ikke undsættes, i det mindste af 5 Linieskibe, overgives til de Russiske Tropper, dog vel at mærke, at denne Undsætning ankommer i Havnen til den bestemte Time, og den betragtes som ikke ankommen, naar den endog er i Sigte fra Fæstningen af. Garnisonen, som skal begive sig til de store Øer, men ikke medtage andet end hvad der er hver Enkelts Eiendom, og Levnetsmidler. Den maa ikke tilintetgjøre noget af Værkerne, Magazinerne eller Artilleriet. Af de 3 Øer, som skulle være Borgen for denne Convention, afstaaes Øen Langøen ganske til de Russiske Tropper; men de to andre maa intet Værk anlægge mod Fæstningen. Flottillen skal efter Freden tilbagegives Sverrig, naar Engelland ligeledes tilbagegiver den Flaade, som det i forrige Aar har frataget Dannemark,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Udenlandske Efterretninger. Moniteuren indeholder en omstændelig Efterretning om urolige Optrin i Madrid. D. 21 April om Aftenen trak en stor Hob hen paa Hovedpladsen og raabte: Ferdinand den Syvende leve, Man gik til Corregidor *), fratog ham hans Commandostav, bragte ham i Triumph til Jntendanten, som maatte flygte. Corrigedorens og to af Stadens rigeste Privatmænds Meubler og Klæder bleve brændte, og de første to Huse sløifede. Urolighederne varede hele Natten. Prindsen af Asturiens Billede blev baaren omkring i Triumph, uophørlig raabte Oprørerne: Ferdinand den Syvende leve!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Moniteuren af 13 Maji indeholder følgende: Madrid d. 6 Maji. Den 4de d. M. har den øverste Regjerings-Junta i Følge sin tagne Beslutning overdraget H. D. Hertugen af Berg Forsædet i den øverste Regjerings Junta. - J Dag er følgende Proclamation bleven udstædt: Soldater. Den 2 Maji bleve J tvungne til at gribe til Vaaben og fordrive Magt med Magt. - J har opført eder godt, jeg har meddelt Keiseren Efterretning derom. - Tre Soldater har jeg ladet gjøre vaabenløse og erklære for uværdige at tjene i den Franske Armee. - Nu er Alting i Orden igien; Roligheden er atter tilvejebragt; de Skyldige eller Misledede ere enten blevne straffede eller indsee deres Vildfarelse, over det Forbigangne maa drages et Slør og Tilliden maa tilveiebringes igjen. Soldater, træder igjen i eders gamle Venskabsforbindelser med Jndvaanerne. - De Spanske Troppers Opførsel fortjener Roes; den maa end mere befæste den Enighed og gode Forstaaelse, der finde Sted mellem begge Armeer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Madrids Jndvaanene, Spaniens Beboere, værer ikke længer i Urolighed, lader den Bekymring forsvinde, som Jldesindede have villet udbrede; vender tilbage til eders Sædvaner, til eders Forretninger, og betragter kun den store Napoleons Soldater, som Spaniens Beskyttere, venskabelige Soldater, og Allierede. - Jndvaanerne af alle Classer maa som sædvanlig bære deres Kapper. De skulle hverken arretteres eller foruroliges mere. Joachim.