JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-04-10
Tirsdagen den 5te Mai førstkommende, om Eftermiddag gen, lader Arvingerne efter afg. Sal de er tal Marten. Mühelsen, ved offentlig Auction udi antens Madame sal. Michelsens Huus, bestaaende i Gremad ved Arendal opraade og til Hambydende bortsælge: 1) Slidet Peter Svanne, drag. da den og en halv Commere eller de Toplanklæder, gammel at Bygning man god Stand med behøvende Takkelag. egendere, og 2 udi Stivet, kaldet de 3de Saaredrægtig 162. Commere eller 26 og en halv Tarlamræder, hagget at nye 13 forsynet med Sølgerhuun dette Aar, og eenerdiged Stand. en Trediender uden høring, over hvilke begge Jnventariariner des Stuleforvalteren Sørenskriver denne, boende i Calerne. vig det Arendal, er til Stein, og Slibene, det førne i Gramnad og det ade ved Arendal eller Coldingsstanger ligesaa Til samme Tid og Sted foretages og behandles Skiftet efter sal. Marten Michelsen, hvor alle Vedkommende skaldes deres Ret at lagttage. Colbiørnsvig, den 24de Marii 1789. denne efter den der i Byen ved Døden afg. Mad. Elle paa Enke efter forhen af døde Kiøbmand Jacobillede, et Boetarat, taget under den sølle Skifte Rets Behandling, hvorunder Al. vingerne er opgivet at være : 1) Sønnen Anders Pleum, der skal være boende i Charlellem i Nordamerica; 2) Jacob Picomgerende paa Autraras i Hollandsk Venindsen; 3) Dentad, blevn, Copiin i det Kongelige Rentekammer i Kiøbenhavn tilen Maren allene, alt med Sorten Rasmagender. ding og 1 Mette aldrine Picum, alt; tol vorder dette ogsaald herved foruden det ved Retterne udstædte Proclama. end videre bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske Berlingske Aver og den Allenger mener, til den Ende at fornævnte Arvinger, d. Mandige til ener ved guldmæglig, og de Umyndige medførte Værner, ville behage at møde for Skifte Retten inden den Til rogen betaler, for at paaser deres Tarv; ligeledes indkaldet. dette Stervboes Credi= og Debitorer, de førne at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de udne at betale hvad de til Søe maatte være skyldne. Friderichshald, den 28de Marts 1789. kalv. Mandrup. Helberg. Jande, const. Byefoged. Den galle Skifte=Ret udi Friderichshald lader herved deendninger, at Stervboet efter afdøde Feldbereder Johan henrich puner og Husene Drideiergensdatter, en straxtanen, det naal Behandling, og ved Auction udbragt, men da Borndenansaa er formaaer noget ordentlig Proclamagaaende. Arvinger med Værger herved indkaldede, at med anden den Sal. roven foreskriver, for at følernere deres Tars under Snu sles indkaldes Boets Credi og Dauger, dalersaa an meld en dennegade deres Fordringer, og de paa at betale, baande maatte være skyldige. Filderndshald, den 28de Martii. s. reid. Nandrup. Halberg. Jande. contii Søesened.
Berlingske Tidende, 1789-04-10
Da Stervboet efter afg. Cancellieraad Niels Haller, og nere afdøde Frue til allene Sædegaardt ker Pranmeld, en taaet under lovlig Stille Behandling, saa hinanden de efterne har naar at fordre, dermed behage at melden des paa som Stiftenervalter indenlandetalet Tid, ligesaa advares og Marts Domtører at indende sig med deres Sald til matte for at svare agende Omlager, lovlige Sagsmaal. eller nu paatage dem. Mesteder Oraanæs, den 9de mark. kelsen.
Berlingske Tidende, 1789-04-10
Da min udi Tienede staaende Fuldmagna Kronbard paa man har en entet Tinnedes til Kiøbenhavn der at søge og ommelig erholde sammesser en ham paakommende Gad. ved, er efter nogle Ugers Ophold paa ilderade Hassagde: Deden afgangen, saa da jeg contorm Lovenes 1ste Bags 2det. Capitel 4de Artikel har funden mig berettiget til hans Efterladenskab at Skifte og Deele, saa meget mere, da hangerende og skaldede er vidt gaae der mer til nørre blandt Bønder, tilkom og deels andre efter en Comman, der de de en Vanskenhed, anden d. tilved minde indenlandetalet Tid er paa .er der og løbetalet er, i Tilfælde som der. Bernegaard, der. 7de Februar. 17. Soreninger er tille Løn. Endeer saavel Dedt, som Cractater, samt alle andre, som maatte have noget at hande: Stand atter af denne. Saar. dette efter Omandsheder kan vederfares Ret en Loven. Deraad. Gaard islands gandere, den 4de Feltar melleman. St. Cancellieraad. contaaer gaard. Formedelst et at har Marskal den 21de Daar anfirmeret Tinamente, som udfalder den ande maa at en alg Adminian Conrad med, en gemed Brands Mad. na rede hans Amerale . den Aldelse maalinger: mindkaldes derhed, med Sal. sønderes Arveret, at melde saa hos veldemeldes sørgede eller das maa som handen for Tiden anordnede Værge, inden 12. Uger fra Dato, da de 20 Rdlr efter saadan Tid, ad Sal. det Oven formandere deponeres. Scheen, den 28de heman de Bind. Skalle nogen have at sældte at han og en Enden taalands Stervboe, sionen og Eenens Prægelde ville de de behele melde og des maasom kommet et Stuttergalier, inden degerede han, lade Sidmed ved andendalen seer Kiønnet, da ende Aal. blidt vederfaret, brød lovnet og eller Kandag, den 9de Januar lange Bang. Da Sluttet efter Klud garnantur Johan Maal ere, det at Den og ned. Mandland, da endver salske des med hald at Kaag. baanden den da Saa derved alle hans Fyldes Dandse, samt den han de den haver naaet at de valter. Aas Pausgaard, den 12te de Martii ere Gang: Gaar angaden Gaaforsaltet, lade man Viin.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Tønniske Grander, den 20de Martii. Parten sort sætter sine Krigsrudninger med Iver. Capitil Paaler som det beder, hvad 200 Kanonerskalup. den sand han har faaet at vide, at Prindsen af Nassasaa en Slagt Bunke Fartøier har tilføiet ham saa megen. at han vil taae dem med paa Lindskibene, og da, om lilligt, angive den Russiske Fløtile, ja endog understøtte. et Angreb paa Ortskom fra Søesiden med samme.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Man, den 28de Marii. Tarterne have sluttet Staden Otna i Brand, nedhuus. 16 Kanerlige Frivillige, og derpaa truftet sand. PaTilhaarmarn har adskillige Landshar havt samme Stian. ne. J Osende han har gaaet det Magt, at Tarterne den lydergade ham hans vovet ingen Anes paa Sal. den mandanten de malder dog intet havn. Prindsen af abangratterne Naladet og sit til Sennedes deres Boe. men, er gandskerede handelstrand Topper. til Under. M.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Petersberger Damegetensands Paalingenskage den Maden mildt, at den meer, . allerede den 14d høi, at han gands saa harnet. ning, pletrykkestemmes Bende nede som sen taling madammes Damenser at hans Handlingsaa densed: Simmen.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Amsterdam, den 31te Mai. Af Nat gives her kun lidet. Man sorterer, at det Patilstal eller havt en Sandres til at kags saavel de Nadske. sen Smede Stede, overstingen Plamager. dem Staldenen meget, at sømmedes at man staaer med Maal Saaledes staaer til Sundet det Staarnes Nærmeserne. Haag, den alle Mad. Generalstaterne alle efter Stand i dette Foraarlade Observation Saare maa og lade Sommanden Adm ren ingen. Da den skal ten til at forene som en Engelsk sen, den agte Mand.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Der siges, at det Runske af har lade Staden Dag vide, er densaae, sommenstemmede Stad. bidemmedes
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Ruslandsidde Amer i det med - en Drere, som melde, at de 3 Capuamer, samt Sam hagen med de Svenske ikke opfyldte deres Staldighed, skal den Kalgeret vare dømte, .men ser, og den tildet at til Maaned som geman Mand. da derpaa erklæres udaglig til Tieneste. Den ædelmodige. elskende har giver dige Ofterers Hustruer og Børn denen.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Efter Breve fra Petersborg er den Tyrkiske Commandansamling at til med naale andre fornemme Torv. ner, lomas giørt til Fanger af Rønne, ankom handel. Man maldes, at en Division af Ramme. Sidestal, saamart Vanet tillader det, gaae i Søen, for lindse for den Svenske Havn Carlsen. Staade, den 2den Sal. Stract af hvad der er bleven formaalet i Adelens Fa samling Tirsdagen den 31te Mai 1789, Kl. 3. om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Efterat Baron Lantingshansen kande oplaget Dittamen, en han beklandt sig over, at Martaalen bag ved den, honetering nagtet domslag det Dalen, som hansaa at Maanen da Randershands. a Diaman, førend han kand stingssagernaadan et Opining paa Alder, saalandomme sal. staae dem, de vorde medde : saales gaaet et andet Dammen, hverved han til agtværde sin Anden, naan, saade han, han havde. renet sig, en den han var kommen, at lasting. at den at kaldt, at han talte kaldenskabt tilbage. Efter ham salg. Frastiansandt, i Salget en Hr. Baye, en og anden Sandt Admand, pringgade ibidemand under dennes, en minde. De de, og Stand om, for da hans seende de paa det Sted at Pesten, som Adel en dam, for at andede saa deres Dlland deri. den man maa dag Bamesaa et Aalen, i Sal. en Standenskabsserdalender saa de alle denne denne, de Meerskal denne s. sen des Med Sam den nes Senne sammen, saameget den sande paa dennekommer, den var møder vare: en sandtes i Aaben, desandt de Spal. sagede med et almindelig Ja, og man har at Daren. Dumaal ville have den Godhed at paatage sig at være Formand. ser den Deputation, som skulle gaae til de andre Stænder.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Ved denne Leinghed beklagede man sig paa nye over den Uordentlighed, der fandt Sted ved denne Rigsdag, at det dre Stænder fandtes aldrig forsamlede under et paa en og samme Dag, i hvilket Tilfælde Deputationen uopholdeligen. kunde have afgaaet. Marschallen lod derpaa oplase Expeditions=Deputationene, Udiaft til Adelens Svar angaaende Forsikrings Acten. Der. paa fulgte en meget lang Debatte, eftersom næsten alle det Personer, der havde enten talt, eller læst Dictamina den Gang da den langvarige Danderation holdtes angaaende Act. ten selv, havde nu noget at tilføie: Det væsentlige var imidlertid et Tillæg i Overeenestemmelse med de første Dictaminat maaaende Forsikrings=Acten. Dette Tillæg var: at Adel len var af den Mening: At det som siges 18 S. 42 og 43 af Regierings Formen, ligtsom ogsaa Rigsdagsbeslutningen af 1786 ikkun angaaer Spørsmaale om Lovene, og ikke nogen Omskiftelse eller Forandring af Regierings Formen, hvilken er uforander. lag en hvilken i det mindste ikke kan i Følge den 306 for. taltes eller forandres, uden ved Kongens og Statens fire. Stander eenstemme Samtykke, men ingenlunde ved en Plaralitet imellem Stænderne. Da Tallerne vare til Ende, gjorde Marschallen siden det Forslag, at Adelen skalle bifalde Expeditions: Deputationens Udkan, med det ovenanførte Tillæg, hvortil man svarede med et almindeligt Ja, efterat man lidet havde disputeret om det Ord: enkannerligen eller egentligen, som Marichallen ville have indindt udi Meningen :"at de anførte 85 af Regierings Formen ikkuns egentligen angik Spørsmaale. Men endengen blev dette Ord, der gav en skiæv og tvivlsom Mening, Adstrøget.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Man læste en Extract af den geheime Deputations Protocal, indeholdende, at Hs. Majestæt havde tilsendt ovenmelde te Deputationen Beregning over Kronens Gield, beløbende sat af Miner, 300 og nogle Gange til ensinde Rigsdat Speile, hvor indbefattedes de Omkostninger, som for dette Aar skal giøres, at Deputationen, for at betale Jnterenant og en Deel af Capitalerne selv, havde foreslaaet en Bevilgning af 70 Tønder Guld, eller omtrent 1200000 Rdlr., og, paa det at Standerne kunde være forvissede om, at denne Dovligning blenanvendt til den foreslagne Hensigt, saaale alle Ting af Hs. Majestæt overgivet udi Stændernes Gander, den i allenesteskalle imodtage ovenmeldte Bevilg : ning, man endogsaa alle de Jndkomster, som tilforn ere an vin til Rige Gields Contoiret, for at anvende dem under deres Direction af Destyrelse, ved Hielp af et nyt Contoir, som skulle oprettes under Navn af Rigsens Stænders Contoir, hvis Indretning og Forretninger med det samme bleve bestemt. Dette Udtog af den geheime Deputations Protocol foraaresovede en Mumlen, i Detragtning af den store Summe, hvortil Gulden beløb og, og at eget at indføres: Man skildtes derover af til Den 3die huus kiørte Hr. Lieutenant Maria her for Byen med 2de Heste og Slade over Bantil ven, og den 4de ejusdom vare den Dreysherre med Hasted Bagn.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Helsingøer, den 13de April. I Løverdags var Vinden S. S. O., meget midt og sin Veir. Samme Aften af Binden og en S. Bomanden. og tyk Luft. I Gaar var Vinden V. N. Bomentlig Loft og stille Veir samt start Tøe. Jsen her i Sundet formindske men imellem Høren og Rungsted ligger den endnu fast. J. Dager Vinden N. V., klar Luft og stille Veir, og mellem Cronborg og Kullen ere 2 Engelske og 1 Hollandsk Skib Sigte, hvilke vel blive nødsagede at lægge sig under Landing.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Kiøbenhavn, den 13de April. J Morgen den 14de hujus er Ordensdag for Ridere af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Den 30te Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst beske tet Archidiaconus og succederende Kirkentøyst hans Thomsen i Burg paa Fehmern til Sognepræst sammesteds, den 6te Februarii i Naade efter Ansøgning afskediget Raadmand, Arent Marie i Husum fra sin Tieneste, og den 13de beskikke Pastor Andreas Gottlied Fabricius i Humtrup til Pastor Ulderup i Amtet Sønderborg. Den 20de Februarier den garacteriserede Jægermester, Oberførster Henning Shristen, von Holsten, bestilt til Capitain og Compagnie Chef vedder, Slesvigske Jæger: Corps, og den ved det første Oplandske Infanterie=Regiment staaende Capitain Johan Jacob vorRieck benaadet med Major Garatter af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Tirsdagen den 21de April, Kletien, om Meramen afgaaer den Kongelige Expreder til Norge. Passagerer. Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmaldes og Limodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa "Kiøbenhavns Nørske Postcontor. Barn. Therm. 1 Vinden. 6 April. 128. 5. et 11 Same. So. s. 4 s. - 1. 28. S. 1. 3. - Un Fra den 4de til 11te April ere her i Staden copuler3 Par, fødte Drenge 41, Paaer 33, tilsammen 941 Mand 29, Qvinder 23, Dendig, Paa ind. men 17, ere altsaa 3 ere døde end bortrykte af følgende Svagheder : Alderdom 5 Dage, syge 118, Durchløb 1, kalden til Død 1, grader 1. Forraadnelses=Feber 3, Galdefeber 2, Gaar 1, Salset 1. Hidsig Feber 5, Jnflammation 1, Kopper 2, Ommende : Slag 11, Svindset 1, Tander 1, Tærende Sal. 12 Uangivne Svagheder 6, Vattetser 3. Veral Cours, om 11 Aar. Landen 2 Maaned Amsterdam i Den 2 M. Da 148. 14 Dages Stal 149. Dito i Courant 2 Mann. Da 144 pr. Cent. 1. Da Saa 145. Hand og Altona 2 Maan. Dan 154. 14 Dages Stal 159.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Avnarisskaden Da Rasenillers Skolem. No. 10. der almindskabte. de den det enger maa at lade bemeldte Battigede erlag og gade de te har man ei. den den anden er, har ere de Mai den Aanger da sammes. baande alandene. armedals den alle Uge at indkalden gal, har en ingen Dan. Dansen samt enten 2de Gangsomme medet Tillepladsen. det den ne legende. i Ugemantet Samleren. antagelse Den Skade paa denne Kanal Stald.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Profts Garandling af Barsen er at faa B. dant den Augsaa den de laan, anden tager Smaa den Baghaand leven da sammen kommer piist der.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
J Følge hans Kongel. Manns at raabte Berg, saaliden haand. et Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Golder, dering, at Slag, Palten, Stormarn, Dytmersken og Oldenadene ere piinlagt at lene deromandkomne allerunderdamans Amt, anna man have bevilget og traadt, saa og hermed demige og tilgade, at Statendom. manerne efter den ved at Alderske kommene, R. nant haanden og nu ved Døden afgangne Sag, Maler. eet Stangader paa Krabbe, maae med 6 og 12 Ugers Varsel, en lad pæna præclusi & pe paa allene indtald. adelse paa den 3de Gange efter hinanden er paaliteret i den dette Sleraders Creditorer og Debitorer, hvilken Jndkal allenant Minaar og de Braske Tidender, dermed nederlaal proclamans Frant; hvorefter Vedkommende. angalands paa at have at rette og for Skade at tage vare. Strevet paa Vort Slet rikansborg i Vores Kongel. R. anden Stad Kiøbenhavn den 7de Marts 1789. Under Vort Kongende Stanet. Efter Kongel. allernaadigst Betaling. blefeldt Schulde dens Morgentierne. Geman med 6 a 12 Ugers Varsel at indkalde :at maler paa Krandes Credin og Debitorer. grus. Slaver herved Credi og Debitorer i denne Stervboe med 6 a 12. Ugers Varsel, anden paastan & perpetallene indkaldet. at melde sig hos underskrevne Andaler Frangen, da andver efter nannelsen en Boens Omstændigheder skal vederfares hvad Ret. er. Alle, den 3de April 1789. 3 C. Band. C. A. v. Bedr. Franden, Staaneraler. saasom anditeur.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
alle ved det Alderske Julanterie Rammen.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
J allerunderdaman Følge Hans Kongel. Maren, allernaadette Berling, saaledes lødende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, gad Slesvig, Dalsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenadaranøre alle vitterligt: at Vi, efter Søren Alender af meres Konge Renden Stad Landenhavn, som Curator dens i Sager Hans Breales allade sammeds : derom allerandendaman marte Ansøgning og Begiering nelesaadan have demiet og tilladt saa an dermed bevilnet og ade at og Fiskaans aller Ole Thaarup og Kammer udsat Johan Martin Schandender, som kommsiat. atter i bemelte Fald, maae ved Proclama saa paa : nemmen med Aar og Dags Varsel udi de i Kiøbenhavnske Berlingske maner, Adre Contoirs Efter. at lader at den Altonaer anlagde Gaa efter hinnanden, indkalde af de stormende saa at have noget at fordeelmeendommene skal nede, dermed at fremkomme, og saaledes deres havende Fran inden fornævnte Tids Forsen. at anmelde og begneligere, og skal saadan Jndkaldelse : Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet. ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigst Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret derefter de Vedkommende sig allerunderdaman have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot. Christiansborg udi Vores Kongel. Rendents=Stad Kiøbendavn, den 27de Marts 1783. under Vort Signet Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Scem. Colbiørnsen. Søren Fletscher af Kiøbenhavn, som Curator bonsrum i Bager hans Breslams Fallitboe, Bevilling at Aneser Tie linn og Kammer=Advocat Schønheyder, som Commissarier, maae indkalde Boets Creditorer i Aviserne. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 30te Martii 1789. C. Schifter. indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som maatte have noget at fordre i Baaet Hans Breslams Fallinde, at møde for og i Commissionen. som holdes i Borts Gaard i Prinzensgade paa Christianshavn. No. 234., for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Kiøbenhavn, den 11te Martii 1789. O. Theerup. J. M. Schønheder.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, af følgende Jndhold: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg i giøre alle vitterligt: at At efter Os Elskelig Christian Faderen Jacobi. Vores Conferents Raad og Anenori Vores Havene Ret hans paa egne og Medarvingers Begne, derom allerunderdanias gjorte Ansøgning og Begiering, allernaading have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Stifte Commission maae, udi de Kiøbenhavnske Berlingske, Avler, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, ade gange efter hinanden, med Aar og Dags Varniellan paa præclar & perpetui silentii indkalde alle dem. som formeene da at have noget at fordre efter hans nu ved Daden afgange Møder Elisabet Charlotte Schefer, mittrine Kammerfrue hos Møres Elskenge kiære Frue Møder. vendes Majestæt Dronning Juliane Marie, saavel som hendes forhen afdøde Mand, sortige Slots=Præst til Fredensborg Slot, Hr. Peter Jacobi, eller nogen Paastand paa Stervboet at giøre, der være sig hvad nævnes eller optænkes kan, eller hvorfra samme maatte have sin Oprindelse, dermed at fremkomme, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig. som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal J denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, hvorefter de Vedkommende sig aller J dennes=Stad Kiøbenhavn, den 27de Marts 1779. vet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Rest. underdaman have at rette og for Skade at tage vare. Under Bort Signet.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
da saadan de havende Kranindsgade lidet. agtig at anmelde og denne en skal saadan Jndkaldelsernenant og værnarsaa goldet som om der den sker de polisa ene deres dag saa den Bore gaaernaadet mig et Afhandsede han og een til denne de Medlemme de angade man have at rette og ste Maade at anmer a. i at andet et mangel andene.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Stad Kiøbenhavn, den 22de Mariat. under Vort Slanen, Efter Hans Kongel. Majets allernaadigste Betaling. de blandt stensen. desanger Rasmas og at kiøbenhavn, Bomang at høi og Glade ansands Samanden maae i mange indkalde et Minde, Manal Frelser. Allerunderdania tog 1 Aabenhavns Hal og Stads Act. samt protocolleret Mandagen den 23de Mari 180. a. Stue. indfaldes herved tal paa præclai & perpetui alene med sat en Dags Varsel, alle de stormens saa at har noget at sendte det Steder Mande Mand Sevel, at møde han sengaaet Bønner at mange deres Fordringer, da anden kaendenlands paa eet et mandligge Marsel mekalde og den Kl. dedes vidender, med Bedes den den nede at en at haande det Tars andet litet. Kiøbenhavn har og Stads Ret.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Da Mr. Anders Wisling, Borger og Knasmager der i Byen, mig uasvidende, er bortreist den 13de October 1783, og ikke igien indfundet sig, for at betale huusleie med mere men ved Rettens Middel ved Fløttetiden, var maattet forme nødt til at giøre Sted i rødelig den 17 October samme Aar for den der skulle veede det igien, og det halet ham til hørende. da tillige er tagen under Optegnelse at Rettens Middel, og indsat til Bevaring hos man, saa den jeg har erfaret, han skal opholde sig i Kiøbenhavn, men atte bekiendt øves han maat logere, saa bliver det pandrede varmed bekiendtgiørt ham 3de Gange udi disse Tidender, og han tillige herved indkalder inden 6 Uger fra dette Avertissement, sande Berlingske Kiøbenhavns danske Tidender førne Gang er bleven indført, at i anden mit Huus der for at betale det rest rende deel maae hans ere med mere deraf flydende, imod ham alleveres, der den nag Bevaringstaaende Tøi, men skulde han ikke bemeldte Tidandgade sig med Betaling, nødes jeg til paa lovlig Maade at søge man Betaling i Tolet, laavidt samme kan tiltrække. Aalg, den 30te Martii 173. Jens Pedersen kund.
Berlingske Tidende, 1789-04-13
Efter foregaaende Gields Dom, en Vedkommendes Ge giering, bliver Selveiergaarden, Miusgaard kaldet, denne liggende i Coldinghuus Amt, med tilliggende 7 Bog Steder og redehuus, saavelsom Miil Kirke, med Korne og Qvag Tien. de, sann tilhørende saa forman tillet til offentlig Auction gre. dagen den 27de d. M. Første Gang, Løverdagen den 4de man, nestefter Anden Gang, og røverdagen den 11te f. M. Tredie og sidste Gang, alt om Formiddagen Kl. 10, og ved 3die Auction, absolut bortsolgt. Bemelte igaard er, som men, beliggende i Coldinghuus Amt i en frugtbar og behagelig Egn, Mile fra Kiøbstæderne Colding, Fridernes og Meyle, naar for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 4 Stor, gode 2 Alb, og Sta skyld 2 Skpr., hvoraf benges til 3de Boet Steder og a hans 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. Det øvrige er ved Opmaaling i noner, vigte Efteraar beregnet til Inddeeling i 11 Kaaber, hvor hver overalt udgiør 12 Tdr. Pleisland acometrisk Maal, beqvem til alle Slags Korn Sæd, samt 2de rykker 26 acomTdr. Land, let muldet Jord som paages til Bønhøre og man, ser Sæde Raas skyld, og 3de Gantalter, samt en med Egeser : hvorudi kan geles 120 a 100 Læs Høe efter Aarenes Bestanen, ved, samt foruden den til Gaarden værende overgadige Slav a. Eeg og Bag, samt Gierselaa, anseelige endnu 1 Fænedskal liggende Skovstrætninger med god Bage Skan og Giersel, dødt paa, svenden hvad Høe, som gales, aarlig kan grænds de Stude Til Gaarden er indsatvigte Efteraar faaet 24 Tdr. Aug. Bygningerne paa Gaarden ere ler saa Aar uden at nye ogsaa de og saavelsom Kirken vel vedligeholdte. Til ville Liebhaberne. behagelig indfinde en paa Misgaard berørte Tider, hver Anctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Frideriet den 3die April 1789. Sal. Herredsigned.