Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-12-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 16de f. M. aabnede Dronning Regentinden i egen Person Cortesforsamlingens Moder. Allerede Kl. 9 vare Tribunerne opfyldte af Tilskuere og Tilhørere, blandt hvilke en stor Mængde Damer befandt sig. Paa Diplomaternes Plads saa man der. v. Ravneval og v. Villiers, den nordamerikanske Gesandt, Hr. Vannes, Mexicos og Columbi ens Repræsentanter, der. Santa Maria og Soublette, den svenske, den danske og den belgiske Chargd'Affaires og den portugisiske Gesandt, Hr. Lima. Ligeledes vare Jnfant Franciseo og hans Gemalinde i iforveien indtrufne. Proceres og Procuraderes medtoge med lydelig Jubel Regentinden, som tog Plads paa Tronen, med Ministrene Mendizabal og Almodovar paa høire, Martin de los Heros og Gomez Beceera paa venstre Side, og derpaa aabnede Mødet med en Tale, hvoraf Rummet kun tillader os at meddele det Væsentligste. Regentinden yttrede det Haab, at Regjeringen, naar den trolig blev understøttet af Nationens Repræsentanter, vilde være istand til, uden noget nyt Laan og uden at forøge Paalæggene, ikke blot at ende Krigen mod Oprørerne og opfylde Statens øvrige Forpligtelser, men ogsaa nogenlunde at tilfredsstille Statens Creditorer og saaledes befæste den offentlige Credit. Hun tilkjendegav, at de Souverainer, som havde undertegnet Quadrupel-Alliancetractaten, vedbleve at give talrige Beviser paa deres Jver for Regjeringens Sag; hun anførte, hvad Engelland, hvad Frankerig havde gjort for Spanien, og hvad man kunde vente af de 10000 Portugisere, som vare paa Marschen. Hun tilkjendegav endvidere, at Keiseren af Brasilien, Kongerne af Danmark, Sverrig, Velgien og Grækenland stode i det venskabeligste Forhold til Regjeringen, og at Forholdet til de andre Magter var overeensstemmende med Nationens Værdighed og Uafhængighed. At det nærværende Øieblik krævede store Offere, inddrømmede b. M.; men hun yttrede tillige det Haab, at den nærværende Tilstand, snart vilde forandres til det Bedre, og hun ansaae den Enthusiasme, paa hvilken hun daglig modtog Beviser fra alle Klasser af Borgersamfundet, for et sikkert Pant paa, at intet Offer vilde være Spanierne for tungt, naar det gjaldt om at forsvare Tronen og Fædrenelandet. Fremdeles yttrede Regentinden sin Hensigt, at oprette et Jnvalidehuus og en Opdragelsesanstalt for faldne Krigeres Børn, samt at foretage i Reglementet for Nationalgarden nogle Modificationer, som vilde blive underkastede Forsamlingens Overveielse. Hun nævnede 3 Lovforslag af stor Vigtighed, som vil de blive fremlagte: en ny Valglov, en Lov angaaende Pressefriheden, "Sjælen i en repræsentativ Forfatning", og en Lov om Ministrenes Ansvarlighed. Derimod var det ikke muligt, under de nærværende Omstændigheder, at fremlægge med nogenlunde Nøiagtighed et Budget; men Regentinden meente at Regieringen i denne Henseende havde gjort sig værdig til Nationens Tiltro, ligesom hun og meente, at man endnu i enkelte andre Henseender maatte for det Forste lade Regjeringen have fri Haand. Regentinden omtalte en Deel nyttige Anordninger, Finantsvæsenet angaende, og lovede endelig. at Alt, hvad der med Hensyn til den indvortes Administration var foretaget eller forberedet, skulde blive bragt til Forsamlingens Kundskab. Som Saadant nævnede hun Reformer i Underviisningsvæsenet, Nationalgodsernes Salg, et nyt Reglement for Geistligheden i Almindelighed og et Forslag om Ordensgeistlighedens anstændige Underholdning, Anlæg af Veie og Kangler, Conventionen med Portugal, angaaende Skibsfarten paa Dours, andre Conventioner, angaaende Farten paa Minho, Tajo og Guadiana os.v. Efterat Talen var endt, proclamerede Hr. Mendizabal Cortismodernes Aabning. Dagen efter udnævnede Procuradores Kammeret Candidaterne til Præsidentskabet; Valget faldt paa Hr. Jsturiz. Antonio Gonzales, Sommerueløs og Ferter. - Om Tilstanden i det nordlige Spanien haves kun enkelte, korte, usammenhængende, paa telegraphiske Depescher grundede Efterretninger, saasom: at et fra Malaga kommende Compagni d. 20de blev udskibet i Barcellona; at Fartøiet, som overbrate dette, hørte til en større Congo, hvoraf de øvrige Skibe formedelst Uveir endnu ikke vare ankomme at 3000 Mand Jnfanteri og 860 Mand Cavalleri vare fra Andalusien ankomne til Valencia; at Staden San Balaci havde udholdt og tilbageslaaet et Angreb af 1500 Carlister; at Oberst Asprios havde ved Agramonte overrumplet et carlistisk Compagni og tilføiet samme et Tab af 52 Md.; at Oroa, frivillig og uden at blive foruroliget af Carlisterne, havde trukket sig tilbage til Lerin, i hvilken Anledning Fienden udspredte Seiersrygter (ifølge en anden Efterretning havde Oroa overrumplet og bemægtiget sig Estella;) at Anglo Christinerne endnu stode ved Vittoria; at D. Carlos befandt sig i Onnatte; at Eguia laae syg af Gigt; at Jauregun havde taget den insurrectionelle Junia af Alava tilfange; at Carlisthøvdingen Guergue havde lidt to Nederlag i Catalonien osv. - Londoner-Coureren indeholder en Correspondentsefterretning, som tillægger Gen. Evans stor Berømmelse for den Conduite, hvormed han iværksatte Foreningen med Cordova, og sammenligner ham i denne Anledning med den berømte romerske Feldtherre, Fabius Cunctator.