JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
I Geographien var man der endnu langt tilbage, og det var derfor en let Sag for et saa opvakt Hoved, som Malthe Bruun, at sanke der Laurbær paa en hidtil saa lidet dyrket Mark. Men telle, den Gang den eneste Geograph i dette Land, hvis Kundskaber til fremmede Kilder vare faare maadelige, indsaae snart, at et videnskabeligt Fostbroderskab med Bruun vilde være ham høist nyttigt. Han valgte ham derfor til Medarbeider ved hans store Geographie. Bruun havde paa den Tid ladet komme fra Dannemark Suhms, Schønings og flere danske historiske og geographiske Værker, og aabnede saaledes for de Franske en ganske ny Verden, især i Nordens Historie, og Geographie. Det varede ikke længe og Redactionen for Journal des Debats, som var bleven opmærksom paa ham, ogsaa valgte ham til sin Medarbeider. Her var Bruun, som en Artikel fra Paris i Morgenblatt, hvoraf de efterfølgende Noticer tildeels ere øste, meget rigtigen bemærker, paa sin rette Plads. Her kunde hans levende Aand ret tumle sig i og med Tiden og dens Anliggender. Den udenlandske Politik var hans egentlige Departement; han oversatte, skriv Anmærkninger mod Engellænderne i den Napolevnske Stiil, gjennemheglede Stympere i Geographien, som der fandtes nok af i Frankrige, critiserede ofte saa strængt, at man i andre Blade skjændte paa ham, og nedrev ham, uden at det havde anden Virkning paa ham, end af det endnu mere opflammede hans Livsaand. Den samme Ligegyldighed mod Angreb viste han allerede i Kjøbenhavn. Man bragte ham engang lig ved Indgangen til Skuespilhuset, et i en vis Feide mod ham stilet meget bittert Blad. Han læste det paa Stedet med største Koldfindighed, og gik derpaa ind og saae Skuespillet. Han paadron sig blandt de Franske ved sine bidende Critik mange Ubehageligheder; men hvad der vilde have forvoldt Andre den største Ærgrelse, det kund endog more ham. Sine Arbeider gav han forskjellige Jndklædninger, var snart alvorlig, snart spøgefuld, roste Napoleon, umaadeligen, og tænkde dog tillige paa en uafhængig Maade. Men Ustadighed i Synsmaader og Meninger udmærkede ham. Det gottede ham meget, naar engelske, især de ministerielle, Blade ofte ansaa en af ham yttret politisk Mening eller forfattet Note for Indskydelse fra Napoleon, og søgte alvorligen at gjendrive den, eller naar tydske Blade ordret og samvittighedsfuldt gjentoge den, som Orakelsprog. Vistnok tænkde han sig med Snildhed ind i den Napoleonske Regjerings Aand, og den Tids Statsmænd vare ofte fornøiede med hans Orakelsprog og lode dem gjerne gielde for deres. Hans Stykker i Journal des Debats bragte ham overordentligen i Ny, da denne Journal den Gang, saa at sige, var den eneste i Frankrige, og blev almindeligen læst og udskreven. Dens Ros og Dadel var af stor Vægt; skjøndt Bruun i ingen af Delene vidste at holde Maade. Først med Aarene begyndte han at blive maadeholden - maaskee fordi Erfaringen, havde lært ham, at Upartiskheden, ligesom Ærligheden, naar Alt kommer til Alt, varer længst. Hans geographiske Tidsskrift Annoles des Voyages, det første i sit Slags i Frankrige, gjorde stor Lykke, og fortsættes endnu. Hans store Haand dog i Universalgeographien har han ikke fuldført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Det Kongelige Opfostringshuus i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Kjøbenhavn. (Fortsat fra No. 35.) Da i Aaret 1775 Christians Pleiehuus blev forflyttet til den gamle Kasernebygning, og den Gaard samme havde i store Kongensgade (nu No. 269) blev ledig, blev bestemt, at Opfostringshuset skulde fra Christianshavn didflyttes, hvilke d. 17 Oct. f. A. blev iværksat, og sammes hidtil havte Bolig blev nu til Søeqvæsthus=Stiftelsen, overdraget. Et kongl. Rescr. af 14 Dec. 1775 indeholder Bestemmelser i Anledning af denne Flytning. Stiftelsen har en Fond, som ved Aarets Udgang 1822 bestod i rentebærende Obligation, og Forskrivninger, efterat Omskrivning, ifølge Forordn. af 5 Jan. 1813, har fundet Sted, 45167 Rbdlr. 48 s. Sølv, hvortil kommer de Kapitaler, som i sin Tid paa Bygningerne ere blevne anvendte, og som udgjøre et Beløb, der er beregnet til 71952 Rbd. 26 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
J Stiftelsens Kapitaler og Indtægter søgte Fattigvæsenets Bestyrelse forhen undertiden Ressoureer for dets Fornødenheder. Man see hvad i Pontoppidans Magazin 2den Deel, S. 5965 herom er berettet. Ved Rescr. 17de Marts 1784 §. 10 blev almindelig Hospital fritaget for at betale de 31000 Rdl., som det havde laant af Opfostringshuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Stiftelsens Jndtægtskilder ere: 1. Renter af dens benævnte Kapitalfond. 2. Hint Bidrag fra Klasselotteriet af 6000 Rbd. Sølv aarligt, der tildeels er som Godtgjørelse for hine tabte 31000 Rdl. 3. En aarlig Kollekt ved Bækkener uden forKirkedørene hver Nytaarsdag, over hele Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. For Kjøbenhavn finder dog saadan Kollekt, ikke Sted, ifølge Planen af 1799 for Fattigvæsenet §. 178, men til Godtgjørelse for den Jndtægt Stiftelsen har tabt, ved at Bækkeners Udsættelse saaledes ikke i Hovedstaden, skeer til Stiftelsens Fordeel, er ved Direktionens Resolution af 21de Aug. 1801 fastsat en Sum af 150 Rdl. (nu Rbdl. Sølv) aarligt. 4. En Konsumtions Godtgjørelse betales Stiftelsen; den udgjør aarligen omtrent 150 Rbd. Sedler. 5. Leie af nogle, for Stiftelsen selv ej nødvendige, Leiligheder af dens Lokale; hvilke Leiligheder bruges tildeels af Bredgadens Drenge- og Pigeskole, deels til Fattigvæsenets Oklædningsmagazin. 6. Jndustrie=Indtægter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Da Stiftelsen bestaaer ved egne Midler, og har sine særskilte Fonds, hvilke med samtlige den forsikkrede Jndtægtskilder den beholder for sig, afsondrede fra de øvrige, som tilhøre Fattigvæsenet, saa beroer Antallet af Børnene, som i Stiftelsen opfostres, paa Indtægternes Beløb. Stiftelsen har længe ikke havt det Antal der ved dens Oprettelse blev antaget. 1825 forøgedes Antallet med 21 flere end de der ved samme Aars Begyndelse fandtes. Den 31te Decbr. 1826 var Børnenes Antal, som paa Stiftelsens Regning underholdtes, 145, foruden 7 Drenge for det Topske Legats Regning, af sammes Renter. Afdøde Cancellieraad Rasmus Top og Datter Johanne Magdal. Top havde nemlig ved et Testament, hvorved Renterne af deres Formue blev bestemt for Vartou Hospital, anordnet, at Renterne af en Kapital af 30,000 Rbd. i Kgl. Obligationer skulde anvendes til tolv fattige Børns Opdragelse, saaledes at, efterhaanden som de tolv Børn ved Konfirmation afgik, skulde Renterne komme Lemmerne i bemelte Hospital tilgode. (See Dagen 1822 Nr. 27 og 1825 No. 16.) Ifølge deraf indsattes for Legatets Regning 12 Børn i Opfostringshuset, af hvilke 5 forhen ere konfirmerede, og tre ved den nysforløbne Paaskekonfirmation. Der ere saaledes kun 4 tilbage, som formodentligen næste Aar udgaae. Da Renterne af Kapitalen var større end der udfordredes til de tolv Drenges Opdragelse, saa have de faaet Underviisning i Musik, lært at dreie paa et for dem særskilt oprettet Dreierie, faaet dobbelt Opklædning hvert Aar, og desuden er en Sum for dem bleven oplagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
J Aaret 1796 blev det ved Kgl. Resolution af 26de Aug. bestemt: at 50 af denne Stiftelses Børn maatte udsættes til Opdragelse hos gode Folk i Kjøbstæderne eller paa Landet, hvilket ved Raadstueplakat 10de December f. A. blev bekjendtgjort. (Minerva Dec. 1796 S. 313. 316.) Dette skeede i nogle Aar, men har fra Aar 1799 ej fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Hovedreglerne for Stiftelsen gives nu i Fattigvæsens Planen af 1799 §. 78. "Dens Øiemed, hedder det, er at opdrage duelige og kyndige Lærlinger for Fabriker og andre borgerlige Haandteringer;" - og den skal være saaledes ordnet, "at en mere udvidet Underviisning gives der, end den, som kan finde Sted i Fattig og Frieskoler i Almindelighed, og at ingen Børn antages af Stiftelsen, førend de ved visse Kundskaber ere forberedte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
J Overeensstemmelse hermed bliver nu ved Valget af de Børn, som optages i Stiftelsen, følgende Fremgangsmaade fulgt. De ved hver især af Fattigvæsenets tre Drengeskoler ansatte Jnspektorer og Lærere afgive til Direktionen Lister over de Drenge som, i Hensyn til Alder, Kundskaber og Evner, Flid og god Opførsel ansees qvalificerede, saa at Stiftelsens Øiemed kan opnaaes. Desuden modtages i Aarets Løb Ansøgninger fra en Mængde Trængende om deres Børns Opdragelse. Naar Konfirmationen, er forbi, (den holdes kun eengang aarlig ved Paasketider) og de konfirmerede Drenge ere anbragte i Lære, anstilles Examen saavel for de indstillede Drenge fra Fattigvæsenets Skoler, som med dem, for hvilke Ansøgninger ere modtagne; og derefter gjøres et Udvalg. J Almindelighed antages ikke nogen Dreng under 9, eller over 12 Aar. Ved at antage Drenge af en Alder yngre end 9 Aar blive de her for længe, og optage saaledes Plads for andre Trængende, og er en Dreng over 12 Aar kan han ikke lære alt hvad der udfordres. For saavidt Private ere, efter hvad forhen er bemærket, berettigede til at indsætte Drenge, maae disse naturligvis have samme Forkundskaber og Arbeidsfærdigheder som fordres ved Optagelsen af de Børn der ved Direktionen, vælges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
J Henseende til Undervisningen ere Drengene deelte i tre Klasser. Det halve Antal i en Klasse er tre Timer dagligen i Skolen og tre Timer i Arbeidsstuen. J øverste Klasse faaes, foruden den for Klassen udvidede Undervisning i Religion, Skrift og Regning, fremdeles Undervisning i Naturhistorie, Fædrenelands- og Verdenshistorie, Geographi, Mathematik og Mekanik. Aatte Timer ugentlig anvendes til Synge=Øvelser, sex til Tegning, fire til Gymnastik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
J Henseende til Anviisning til Industrie, bemærke vi hvilke Værksteder der til forskjellige Tider i de sidste 33 Aar have været drevne: 1) Propskjærerie. Det blev drevet for Stiftelsens Regning, men maatte af Mangel paa Kork, nedlægges 1811. - 1819 begyndte forhenværende Opsynsmand her ved Stiftelsen, Lund, et Propskjærerie for egen Regning, og fik dertil Drenge; men ophørte igjen dermed ved Udgangen af Aaret 1820, da han deels ikke kunde faae Kork, deels var gammel og svagelig. 2) Snedkerværksted. Det begyndte 1806 og vedvarede til 1813. - Arbeidet bestod næsten allene i Ligkister til almindelig Hospital. Vedkommende Mestere betalte for de Drenge, som arbeidede hos dem, men anskaffede forresten selv Alt undtagen Lokalet til Værksted. 3) Æskemagerie. Dette tog sin Begyndelse 1811, og vedvarede til Udgangen af April 1818, paa samme Vilkaar, som Snedkerværkstedet. 4) Flætning af Kjøre- og Ride-Piske. Begyndte 1809 og ophørte 1813, da en paa Værkstedet opkommen Jldebrand ødelagte Redskaberne. En gammel Matros fik af Commercecollegiet 100 Rbd. aarlig for at lære nogle af Drengene Fremgangsmaaden. Opfostringshuset anskaffede alle Materialier og solgte de far dige Piske. 5) Et Skomagerværksted. Begyndt 1824 og varede kun i 2 3/4 Aar. Mesteren betalte for de hos ham ansatte Drenge. De Sko Opfostringshuset og Fattigvæsenet behøvede, leverede han imod Betaling. 6) Arbeider af Papirmasse varede fi 1819 til 1825. Mesteren betalte 100 Rbdlr. aarlig for de Drenge der arbeidede hos ham hvorimod han, foruden den Fordel, han kunde gjøre sig ved Afsætningen, havde fri Bopæl. Dreierie. Dette blev fra 1803 til 180, dreven for Stiftelsens Regning, men efter den Tid er dertil afgivet Drenge, for hvilke Mesteren, betaler, og selv besørger alle de med Dreiningen forbundne Udgifter. Samme Fremgang maade finder endnu Sted. 8) Strikning. Begyndte 1803 og ved rer endnu. J Begyndelsen kjøbte man Uldganfra 1817 blev det udleveret fra FattigvæsenelOpklædnings Magazin, og fra 1822, da 9) Uldspinderiet begyndte, tages dersihvad der behøves til at strikke Strømper af(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Jndenlandske Efterretninger. Af de rige Skatte af Malerier af alle Til aldere, Lande, og Konstskoler, som i de kongeliSamlinger har været bevarede paa forskjelliSteder, tildeels uden for Hovedstaden, paa kon Slotte, er ved Udvalg stiftet et Central-Ga rie, der for det første er givet Plads i den 18 ste Hoved-Etage paa Christiansborg Slot i to sammenhængende Rækker af tolv lyse, høie og rummelige Sale, foruden en Forsal, bestemt for kopierende Konstnere. Det her samlede Antal af Malerier af italienske Mestere udgjør 160 Stykker. Af nederlandske Malerier findes langt talrigere Værker, der ved Sieldenhed eller Ypperlighed vække i høi Grad Beundring. Enkelte Malerier findes omtalte og bedømte i afdøde Ramdohr's bekiendte Værk: Studien, (Hannover 1792) og i den af Hr. C. F. v. Rumohr givne korte Oversigt over de kjøbenhavnske Malerie=Samlinger, (i Kunstblatt 1825 No. 87 og 88, og derfra oversat i Aftenbladet 1825, No. 53 i Dec.) J disse Dage er et i Literaturen vigtigt og for Konstelskerne interessant Værk udkommet, hvori denne Kongelige Samling beskrivis, nemlig af Hr. Justitsraad J. C. Spengler, Jnspektør ved det Kgl. Museum. Hr. Justitsraaden tilligemed Professor ved Konstacademiet Hr. J. L. Lund og Jnspecteur ved det Kgl. Stentrykkerie, Hr. Premierlieutenant N. B. Krossing, ere under 27de April givne kgl. Bevilling til, med Eneret i 4 Aar, i Steentryat udgive Copier af det Kgl. Billedgallerie paa Christiansborg Slot, samt af andre Hs. Majestæt tilhørende og i andre Kongelige Slotte værende Malerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Blandede Efterretninger. Hans Majestæt Kongen af Sachsen Frederik August er død d. 5 Mai efter en kort Sygdom i sin Alders 77de og sin Regjerings 64de Aar. Han var fød 23 December 1750. Hans Dronning, fød 10de Mai 1752, med hvem han formæledes 1769, og en eneste Datter, Princesse Marie Auguste, ugift, fød 21 Julii 1782. overlever ham. Hans Broder, den nu regjerende Konge Anton Clemens Theodor, er fød 27de Decbr. 1755. Den præsumtive Tronfølger, er en tredie Broder, Prinds Maximilian, som er fød 13 August 1759. Den afdøde af hele Europa høiagtede og af sine Undersaatter inderligen elskede kronede Olding har gjennemlevet den meest daadfuldeste og meest stormende Periode i Europas, ja maaskee Verdens Aarbøger. Kun sytten Aar gammel beste han, 1768, Thronen, og stræbte tidligen at giøre Alt for sine Undersaatters Lykke; han betalte Statsgielden og sikkrede den offentlige Tillid til hans Redelighed i den Grad, at endnu i dette Øjeblik, efter saa mange blodige Saar, som Krigen har bibragt hans Stat, de Sachsiske Statspapirer betales over deres paalydende Værd. J den skrækkelige Dyrtid 1772, 1804, 1805, og de rædsomme Oversvømmelser 1784, 1799 og 1804 viste han sig som en sand og om Fader for sit Folk. Han gjorde mange vigtige og heldbringende Forandringer; han afskaffede Torturen, indskrænkede Benægtelsesedden og Dødsstraffene, som han tillige formildede, oprettede en bestandig Lovcommission til en ny Lovs Udarbeidelse og overdrog 1818 adskillige udmærkede Retslærde, at forfatte en ny Criminallov. Men, hvor inderligen han end ønskede at giøre sine Undersaatter saa lykkelige, som mueligt, tillod hans Lands misslige Beliggenhed og Tidens Storme ham ikke altid at beholde Sværdet i Skeden. Men at han ikke var ærgjerrig, derpaa saae man et talende Beviis 1791, da Polakkerne frivilligen tilbøde ham og hans qvindelige Efterkommere Polens Krone, og han ikke vilde modtage den. Dog blev det ham ikke mueligt, indskrænket til sit eget Land, og nøjet med at gjøre dette lykkeligt, at undgaae Krigens Malstrøm, da Østerrige og Preussen, besluttede, med Vaaben at modarbeide den nys udbrudte franske Revolution; men han tog ingen virksom Deel i Kampen, og stillede først efter den østerrigske Keisers Død, og da de Franskes Jndtrængelse i de østerrigske Nederlande og Rhin lande voldte, at en Rigskrig blev erklæret, de Tropper, han som Rigsfyrste var forpligtet til at levere. Stedse raadende til Maadehold sluttede han 1796 en Vaabenstilstand med de Franske, og opstillede en Neutralitetsarmee paa Grændserne af sine Lande. J den ny Krig mod Frankrig 1805 tog han vel ingen Deel, men hans Lande lede ved Preussernes Gjennemmarsch, og da det tydske Rige blev opløst, maatte han lade ved Preussens Rustning mod Frankrige 20,000 Mand støde til dets Hær. Men efter Slaget ved Jena trængte de Franske først ind i Sachsen og paalagde det en Brandskat af 25 Mill. Ved Fredsslutningen i Posen 1807 blev Sachsens Regent, som hidtil kun var Churfyrste ophøiet til Konge, men, som Medlem af Rhinforbundet, maatte han nu stille 20,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Ved Freden i Tilsit fik han endeel af de preussiske Lande, under Titel af Hertugdommet Warschau. Men blev hans Staters Grændser herved udvidede saa bleve hans Pligter mod Napoleon, det ikke mindre. Han maatte tage virksom Deel først i hans Krig mod Østerrig 1809 og derpaa mod Rusland 1812. Da Lykken vendte Napoleon Ryggen, havde Sachsens Uheld naaet sit høieste Maal. Kongen maatte ved de Allieredes Indrykkelse forlade sin Residents, og siden følge Napoleon til Leipzig; men da Europas Skjæbne der var afgjort, blev Friedrichfelde ved Berlin indtil videre anviist ham til Opholdsted; og ikke førend 1815 vendte han tilbage til sin Hovedstad, efterat det ved en Convention med Preussen var bleven bestemt, hvormeget af fine Lande han skulde beholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Det Heidelberger Universitets Bibliothek faaer en betydelig og vigtig Forøgelse, da der nemlig er afsluttet en Kjøbekontrakt om Klosterbibliothekerne i Salem og Petershausen ved Constantz imod en Kjøbesum af 2000 Gyld. og man regner at foruden Dupletter vil Forøgelsen udgjøre 30,000 Bind. Kjøbesummen bliver for største Delen forskudt af Heidelbergske Kapitalister, forrentet af Bibliothekkassen og indløst efter en bestemt Plan. Af Borgerskabet skiænkes 12000 Gyld. til Bibliothek-Lokalets Vedligeholdelse. - Til Oprettelse af en ny Museum bygning paa Paradepladsen i Heidelberg skeer Subskriptioner paa Aktier, og der er allerede tegnet til et Beløb af 5400 Gyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Hos Boghandler A. Soldin i Fortunstrædet No. 148 faaes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Manuel de lalangne frangive á laportee der enfants, ved Cand. Borring, Lærer i Fransk ved Borgerdydsskolen, Døttre skolen og flere Jnstituter, indeholdende: 1) Grundtræk til en fransk Sproglære, udarbeidet efter det af de berømteste franske Grammatikere fulgte System; 2) udvalgte Samtaler, Fortællinger og Fabler, uddragne af les conversations Par Catel, le livre des Strennes de Cadmus, lejennes enfants par Blanchard, la bibliotheque de Penfance par Campe, leducation pratique par Mise Edgeworth, imitee en francais par Mdme. E. Bon og contes offert aux enfants de France, par Bouilly; 3) Fabler af La Fontaine og Florian; 4) en lille Samling franske Gaader, og 5) en Ordsamling, hvori, foruden de i Læsestykkerne forekommende Ord, findes anført en stor Deel af de nærmest dermed beslægtede, meest brugelige franske Benævnelser og Talemaader, ledsaget af Sprogbemærkninger, 23 Ark stor, 1826, 10 Mk. i Mat. og 11 Mk. indb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Kjøbenhavns Børs, den 15 May 1827. Hamburg 2 M.a vista 226. Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 166 166 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 50 1/251 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 83 1/2 84 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 73 3/474 1/4 i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 - - Rbd. r. S. 115 3/4 116 Sedler. Dito Dito . . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 94 1/2 95 Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 104 1/2 105 i Banco. i Baned. 4 pC. Dito nye . . . . . i Sedler Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 60 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-15
Trykfeil: S. 595 L. 3 nedenfra Fuglesang, l. Fuglesange; S. 596 L. 11 Mamor, l. Marmor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-19
Alexander Maximilian Blasenberg, Kreise und Amtsbarbier aus Schmalkalden. Til min Feber. værens qvem deforet. Du lede Qvind! - thi saa jeg nævner Dig, Skjøndt vel jeg veed, et Folkeslag.) der var, Hos hvilket Du i Agt og Ære stod, Hvor Offringer man til Dit Altar bar, Ja, hvor Gudinde Du Dig nævne lod. *) Ste Dictionaire de la Fable par Chomps. Du Fuule, hvi vil Du hjemsøge mig? Du ikke tro, at jeg - det Roma brugte Ved Dyrkelse vil mildne haarde Sind! Jeg hos Barbarer mig ej smigrer ind; Og kan med Velbehag man Røgen lugte Den Frygt, men ikke Hjertet sender frem. Jeg, som i Fred og Ro vil gjerne leve, Med hele Verden, maatte jeg ej bæve, Da, bleg og gusten, jeg Dig saae Uventet ved min Side staae? Med rynket Mine banke paa mit Hjem Gak det forbi og drag en anden Vei. Saa lød min Bøn, men den bønhørtes ei. Du gridsk og graadig mig i Skuldren griber, Med skarpe Negl Du mig i Nakken kniber, Og i dit Følge Eumenider er. I fæle, sorte Dragt og blodige Og deres Hoveder omsnoede Med giftig Slange jeg dem seer; Den tændte Fakkel svinge de, og DuMegare, barsk i HuDen mod mig vender, Og i hver Aare Du en Jld antænder, Der truer Undergang og Død; Og Ingen, Jngen ynkes ved min Nød; Og taus staaer hver, der skulde bringe Trøst, Ei Kilder dæmpe kan min Drikkelyst, Og Mattighed betager mine Lemmer, Og Phantasus med Billeder mig skræmmer. Ei Amoretter mig omflagrede, Ei jeg paa Blomster-Enge vandrede, Ei Aphrodite saae jeg til mig smille, Ei Søvnens Gud mig qvægede med Hvile, Og ei Harmonika mit Øre. Med søde livlig Tone monne røre; Neil jeg til africanske Ørken blev Ført hen og saae, at Løven sønderrev Uskyldig Vandringsmand, Nu monne lyde Et rædsomt Brøl: Hyænen for mig stod Med aabent Gab; Mit Blod Uhyret lystede at nyde. Og stygge Larver!) mig omspændte, Ei hialp de Bønner som jeg brændte, For at de skulde skaane mig; Og rædsom Varsel var mig Ravnens Skrig. Nu Jxion jeg var, og fandt mig bunden Til Slange=Hjulet; Nu jeg kaldtes frem For Rhadamantus i hans mørke Hjem. Han bød med Strenghed og med Fynd Jeg skulde skrifte hver begaaet Synd, Ja hver vanhellig Tanke i mit Bryst; Og Charon truede med Hunden. Som til at gribe mig selv viste Lyst. Her reiste jeg mig harmefuld, og ved Den gamle Styk, ved Odin selv jeg svoer En hellig Eed: Uvaarne Gjæst! Du troer Forgiæves Du skal spæge Dig, Hos mig. Du selv undgielde skal for hvad jeg led, Snart skal Dit Scepter mig ej meere række, Og, skamfuld, skal Du gaae Din Vei, Thi jeg for Dig kredentser ej, Hygæas ædle Søn Din Kraft skal svække. Personen nu af Harme snyfede Bs, blotte Navn den kysede, Og neppe Staven over mig han svinger Før han Uhyret fus betvinger. Til skumle Hulle det tilbagetræder, Og jeg ved Livet mig nu atter glæder. Jch. *) Man troede at bortjage disse onde Genier fra Husene ved at røge med Bønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-19
Det Kongelige Opfostringshuus i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-19
Kjøbenhavn. (Sluttet; see forr. No.) Stiftelsen havde i Begyndelsen sin egen Direktion, men Bestyrelsen blev 1771 overdraget Direktionen for den almindelige Pleie Anstalt; og har fra den Tid bestandig havt fælleds Bestyrelse med Fattigvæsenet, saaledes at samme fra 1781 var under Kjøbenhavns Magistrats Overopsyn, af hvis Medlemmer 3 specielle Direktører valgtes; – men fra 1799, da den Kongelige approberede Plan for Fattigvasenet blev bekjendtgjort, staaer Stiftelsen under Fattigvæsens-Direktionen. Den havde af sammes Medlemmer specielle Direktører indtil 1816, da den nuværende Kongelige administrerende Direktion for Fattigvæsenet tiltraadte, under hvis Bestyrelse den nu staaer. Stiftelsen har en lønnet Forstander, som der har Bopæl. De hidtil værende Forstandere have været: 1) Knud Broust. Antagen 19de October 1763, døde her den 20de August 1783. 2) Knud Olsen. Antagen 1783. Afgik med Pension og fri Bolig d. 31te Marts 1803, døde 20de Novbr. 1808. 3) Hr. Rasmus Borch. Antagen 7de Februari 1803, efterat han forhen fra 1794 havde været Lærer ved Stiftelsen, som denne Mand nu saaledes i lang Række af Aar har tjent med udmærket Nidkjærhed og Opofrelse. Stiftelsen har forhen havt en EdukationsInspektør. Som saadan blev 1774 ansat Ger Didrik Jørgensen, der siden blev befordret til Bogholder ved den almindelige Enkekasse. 1776 beskikkedes Hr. Peter Baagøe til Edukations-Jnspektør. Han var tillige Præst ved Wartov. 1783 blev han Kapellan ved Roeskilde Domkirke, og Embedet ophørte, ifølge Kgl. Rescr. af 17de Marts 1784.