JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Den 21de om Aftenen reiste Hr. Grenville herfra til Versailles for at overbringe vort Hoffes endelige Beslutning og tillige udbede sig et bestemt Svar af det Franske Hof angaaende denne Sag, hvilket Svar formodentlig vil afgiøre den store Spørsmaal om Krig eller Fred. - Hoftidenden for i Dag indeholder 2de Kongelige Bekiendtgiørelser, af hvilke den første opmuntrer Matroserne til at tage Tieneste paa de Kongelige Krigskibe, og den anden befaler alle i fremme Tieneste værende Søefolk og Officerer, at komme tilbage til Engeland inden 6 Maaneder, og de fraværende Landofficerer, at forføie sig ufortøvet til deres Regimenter. - Admiralitetet har givet Ordre til Matros=Presning, og i Gaar og i Dag ere allerede over 3000 Matroser blevne pressede. Antallet paa de Skibe, som skulle udrustes, beløber sig til 55, hvoriblandt 2 paa 100, 9 paa 90, 29 paa 79 og 15 paa 64 Kanoner. Jblandt samme ere 24 nye Skibe, som endnu ikke have været i Søen. Der skal og fragtes Transportskibe for 10000 Mand Landtropper, hvis Feldt eqvipage paa det hurtigste sættes i Stand. - Den Franske Charge d'Affaires, Hr. Barthelemi, har den 22de havt en Conference med Statssecretair Carmarthen, i hvilken han udbad sig en Erklæring angaaende den befalede Krigsrustning Han skal have faaet den samme, som Hr. Greenwille bringer til Paris, og endnu samme Aften sendte han en Coureer til sit Hof. - Til Plymouth og Cawes ere indløbne 2 Hollandske Krigskibe og 4 Fregatter. Man spurgte dem, om de vare prindselig eller patriotisksindede, og da de erklærte sig for prindselige, sagde man dem, at de maatte løbe ud tilligemed den Engelske Flode, for, om det skulde blive nødvendigt, at giøre fælleds Sag med samme. Den Flode, som paa nærværende Tid bliver tilrustet, skal bestaae af 19 Linie, skibe. Nogle sige, at Admral Barringthon, andre, at Si Hyder Parker skal saae Commanden over samme. Den er forsynet med Levnetsmidler for 4 Maaneder. - Fra Portsmouth ere i Fredags 5 Fregatter udløbne, hvis Capitainer have faaet forseiglede Ordrer, som ikke maae aabnes førend paa en vis Høide i Søen. Der formodes at samme skulle gaae vor daglig fra Vestindien forventende Koffardieflode i Møde, for at tage den under sin Bedekning. J Fald dette er sandt, viser tydelig, at vi ikke spaae os meget Godt af den Franske Regiering. - J Dag siges der, at Antallet paa de udrustende Linieskibe er bleven forhøiet til 30.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Haag, den 25de September. J de fleste af Provindsen Hollands Stæder er nu igien den gamle Regiering bleven oprettet, undtagen i Amsterdam. J denne store Stad herske 2de Partier, hvoraf det ene vil overgive Staden, men det andet forsvare sig til den sidste Blodsdraabe. Saa meget er vist, at de hidindtil iværksatte Oversvømmelser endnu ikke ere tilstrækkelige til at afværge et Angreb af Preusserne. Amsterdammerne smigre sig endnu stedse med Forventningen om Undsætning af de Franske Tropper; men Ganette de la Haye for i Dag vil kunne give dem den fornødne Oplysning herom. J samme læser man følgende, J Følge en Skrivelse fra den Hollandske Minister i Berlin, Baron von Rhede, kunne vi sige med Vished: "At den Franske Minister sammesteds har erklæret det Preussiske Ministerium, at Kongen af Frankrige ingenlunde misbilligede de Midler, som Hs. Preussiske Majestæt anvendte, ved at lade sine Tropper marchere, for at forskaffe sig Satis"faction for den Fornærmelse, som var tilføjet Hendes Kongelige Høihed, Hans Durchlauchtigste Søster, da HanPansaae samme for en ærefornærmende Sag, hvorimod Han Vintet havde at indvende. Jmidlertid smigrede Hs. AllerSchristeligste Majestæt Sig med det Haab, at saasnart Hans Preussiske Majestæt havde faaet den forlangte Satisfaction, "Høistsamme da vilde trække Sine Tropper tilbage igien; "At Hs. Allerchristeligste Majestæt forlod Sig herpaa, og "at Han ligeledes vilde igienkalde de udstædte Ordrer ihenseende til det Corps, som skulde forsamle sig ved Givet.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Krigscommissionen i Woerden er ei allene bleven casseret, men endog beordret at aflægge Regnskab for sin Opførsel hidindtil. Efterat de Hollandske Stater have ophævet alle Fricorps og ulovmæssige Exerceer-Selskaber, som forhen vare tagne under deres Protection, have de efter Rotterdams Forslag ladet bekiendtgiøre, at ingen mere, af hvad Rang og Stand, han end var, maatte herefter, da den lykkelige Revolution og Prindsens Jndsættelse i alle hans Værdigheder og Privilegier var bragt i Stand, fordriste at sætte sig imod Staternes Resolution til Fædrenelandets Rædning, at hindre Preussernes Jndmarch, at giennemstikke Dæmningerne eller føie andre skadelige saakaldte Forsvarsanstalter, hvorved Jndbyggernes Gods og Eiendele paa den uforsvarlig ste Maade blev ruineret. - Staterne af Holland have og givet Generalstaterne den behørige Underretning om deres tagne Resolution i Henseende til Arvestatholderen, hvorfor Deres Høimægtigheder have takket Staterne, bevidnet den sin Fornøielse over samme, og forsikret, at de vilde bidrage alt hvad de kunde, til at oprette Fred og Enighed imellem Bundsforvanterne. Commissionen, som Generalstaterne havde udnævnt til at imodtage Arvestatholderen i Haag, bestod af følgende Personer: De Herrer von Welderen, van Wassenaar Spanbroeck, Tent, van Lynden, van Blitterswyck, van Heckern, Bigot, Heerdt, Tjassers tilligemed Hr. Fagel. Hr. von Welderen førte Ordet og bevidnede Prindsen Generalstaaternes særdeles Fornøielse over at see ham i Haag igien frisk og vel og indsat i sine Æresposter og Værdigheder, hvortil han føiede, at Deres Høimægtigheder ikke tvivlede paa, at Prindsen jo vilde anvende alle Midler til at vedligeholde Friheden, Religionen, Constitutionen, den almindelige Rolighed, og Republikens Jnteresse, og alt mere og meere fuldkommen at haandthæve samme, paa det Republiken kunde komme til sin forrige Glands igien, hvori Deres Høimægtigheder paa det kraftigste vilde understøtte Prindsen, og tilønskede ham, hans Gemahlinde og gandske Huus, som Republiken havde saa meget at takke for, den guddommelige Velsignelse. Prindsen var meget rørt over denne Generalstaternes Erklæring, takkede paa det bedste for denne Opmærksomhed, og lovede at bidrage alt mueligt til Landets Beste.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Wien, den 26de September. Krigsanstalterne blive her daglig alvorligere, og hver Na hæves her saavelsom paa Landet Heste og Rekruttere. Ved vor Armee, som skal bestaae af 135360 Jnfanterister, 3000 Artillerister og 25200 Cavallerister, og som skal rykke imod Tyrkerne, skal befinde sig 1 Feldtmarskal, 3 Feldttøimestere, 2 Generaler af Cavalleriet, 14 Feldtmarskal=Lieutenanter, og 29 Generalmajorer. - Fra Constantinopel skrives, at Storviziren vil, for at undgaae de store Omkostninger, gaae i Feldten som Generalismus, men først oppebie Stornadmiralen, som daglig ventes tilbage til Hovedstaden, paa det samme i hans Fraværelse kan paatage sig den øverste Regiering som Kalmakan. - Den flygtede Maurrocordato har, førend han blev Hospodar i Moldau, været 6 Aar Portens Tolk, er en forrig, indsigtsfuld og endnu ung Herre, som kjender den Tyrkiske Forfatning meget vel, og derfor med Nytte kan bruges af Rusland i denne Krig.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Amsterdam, den 29de September. Vore Anliggender med Preussen ere saa godt som afgjorte. De herfra til Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed den regierende Hertug af Brunsvigs Hovedqvarteer afsendte Depuuterte have ved deres Tilbagekomst medbragt den Efterretning, at man vel vilde holde op med Fiendtlighederne imod vore Udposter; men at Staden maatte sende Deputerte til Prindsessen af Oranien og Statholderen, for at bede den første og Forladelse for Hindringen af Hendes Reise, og forsikre Prindsen, at Staden samtykkede i Staterne af Hollands Resolution af 18de hujus, efter hvilken Prindsen er bleven indsat igien i alle sine Rettigheder og Værdigheder. Dette Hertugens Forlangende er bleven opfyldt. Staden afsendte i Gaar 4 Deputerte, nemlig Borgemester Gelvink og Raadsherrerne Temming, Abbemar og Goll. hvilke begave sig til Haag og der forrettede Stadens Ærende hos Hendes Kongelige Høihed og Hans Durchlauchtighed. 2 af Raadsherrerne have derpaa begivet sig til Hertugen af Brunsvig for at give ham Underretning derom. J Følge heraf ventes, som man forsikrer, endnu i denne Aften Arveprindsen af Oranien, Arvestatholderens Søn, under en Escorte af Preussisk Garde her til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Hertugen af Brunsvigs Hovedqvarteer var i Gaar i Leymuiden imellem denne Stad og Alphen. Man kan sædvanlig komme derhen i 2 Timer; men formedelst Oversvømmelserne maae man nu giøre en Omvei af 8 Mile. Ved denne Oversvømmelse foraarsages stor Skade, endskiønt den saa kaldte store Oversvømmelse endnu ikke har havt Sted.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
I Gaar Aftes kom en Preussisk Trompeteer fra Hertugen af Brunsvig med den Efterretning, at Vandet løb lige til Alphen, og man altsaa maatte føie Anstalter til at hindre sammes Løb. Den 24de blev Naarden opfordret ved en Trompeter i Generalstaternes Navn, og Commandanten, Baron Matha, overgav Fæstningen og begav sig til Muiden, hvorpaa den blev besat med Preussiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Sachsen, den 29de September. Det begynder nu og hos os at see krigerskt ud. Adskillige Chur=Sachsiske Regimenter have faaet Ordre til at holde sig marchfærdige og indkalde sine Frimænd. - Den 11te hujus døde i Schwarsburg, Prindsesse Lovise Frederiche af Schwarsburg, 82 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Fra det Hannowerske, den 2den October. Siden General Faucit var hos den regierende Hertug af Brunsvig i Wesel og siden i Brunsvig og Cassel, siges der, at det Brunsvigske Artillerie=Corps og 10000 Mand Hessiske Tropper ere tagne i Engelsk Sold. General Faucit er allerede reist tilbage igien til Engeland.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Kiøbenhavn, den 8de October. Næstkommende Torsdag den 11te October indfalder Hans Kongelige Høiheds Arveprinds Frederichs høie Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
J Gaar bleve i Garnisons Kirke confirmeerte dansk 10 Drenge og 25 Piger.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Ved Tal=Lotteriets 407 Trækning i Altona udkom: No. 22, 61, 27, 40, 13.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Ved Tal=Lotteriets 522 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 24, 51, 62, 55, 7.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Den 6te October lagde Skibet Norge, som føres af Capit. Kragh, og er destinert til Ostindien, ud paa Reden. J Dag ere Fregatterne, Det store Belt, Capit. R. Tønder, og Den hvide Ørn, Capit. Birck, begge lagte ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Barom. Therm. Vinden. 1 October. 28. 4. 1. 11 Varme. S. O. O. S. O. O. S. O.S. S. V. 1 S. S. O.S. S. O. 7 - - 28. 7. o. 113 1/4 - - S.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Død. Kiøbenhavn den 19de September: Helena Caroline Margrethe Prütz, 3 Aar.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Fra den 29de September til 6te October ere her i Staden, copulerte 17 Par, fødte Drenge 24, Piger 23, tilsammen 47, døde Mænd 20, Qvinder 6, Drenge 21, Piger 15, tilsammen 62; ere altsaa 15 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 3, Blodstyrtning 2, Brystsyge 2, Forraadnelses=Feber 5, Hidsig Feber 1, Hævelse 1, Kopper 4, Krampe 1, Langvarig Syge 1, Ormefeber 1, Skarlagens=Feber 12, Slag 12, Tærende Syge 10, Uangivne Svagheder 5, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Vexel=Cours, den 6te October. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 15 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 23 3/4 sk. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 138 1/2 14 Dages Sigt 139 1/2. Dito i Courant 2 Maan. Dato 134, 14 Dages Sigt 135. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 14. 1.14 Dages Sigt 143 1/2.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
AVERTISSEENTS. Et Exempel ved Landvæsenets Krists til ædelmodige Jorddrotte- og godmodige Bønder, af Kroymann; hvori anføres en Æmeliorationscasse eller frievillig Understøtning til en muelig fuldkomnere Indretning, ved Friehed Eiendom, Matriculen, Skatter, Tienden, Folkeformerelsen, øde Jorddyrkning og en paragrapheret Grundtegning til en Bondegaards beste Bygning i, har forladt Pressen fra Jversens Bogtrykkerie, faaes for 18 s. i Kiøbenhavn hos Boghandler Kropmann paa Nørregade No. 50; i Ringsted hos Hr. Færpborg; i Nyeborg, hos Bogbinder Heide, i Svendborg hos Hr. Clemmensen; Faaborg hos Bogbinder Jsfrand; i Aalborg hos Hr. H. Wille i Viborg hos Hr. J Rugge; og i Odense hos Boghandler Jversen. - Paa samme Stæder og af samme Autor faaes for 24 sk. Frie Forklaring over Fleischers Agerdyrknings=Katechismus til vakre Landsmænds Ære, dediceret til Fyrtaarnet paa Skagen Klint, som den Ypperste blandt Lygtemændene i Danmark. Tilfældige Undersøgelser om faste og vrange Begreber, angaaende Arbeide og Handel, samt Midler til Velstands Befordring, i Anledning af Hr. Etatsraad og Finance Deputeret Zoegats Forsøg om den Altonaer Bank= og Mynt Plan, første Stykke for 2 Mk. 8 s., og Undersøgelser over Skrivelsen fra Kiøbenhavn den 20 Jan. d. A. indført i den politiske Journal uber den neuen danischen Münz=Plan, 8 sk. sælges hos de Herrer Proft paa Børsen, og Hegelund i store Færgestræde.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
J Chr. Gottl. Profts Forlag er nyelig udkommen Lan gens danische Sprachlehre for Deutsche, nedst einem prosaisch poetischen Lesebuch und einem hierzu gehørigen voll standigen Worterbuche inzwey Theilen. 1ster Theil enthaldie Sprachtehre, nedst dem prosaischen Theil des Lesebuchs2ter Theil enthalt den poetischen Theil des Lesebuchs, nedse einem vollstandigen Worterbuche uber beide Theile, som sælges paa Børsen i Bogladen No. 11. 12 og 13 for 1 Rdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
De som nu eller i førstkommende 11te December Termin maatte have Penge paa Rente at udsætte, kan for dem faae sikre Panter, enten i Kongelige Obligationer, faste Eiendomme, eller Actier i det asiatiske Compagnie, naar Udlaanerne derom melder sig i Pilestrædet No. 7, hos Mauriz Frydensberg. Christian Friderich Hansen, Kongel. Majests. Etats=Raad og Amtmand over Lundenes og Bønslinge Amter, giør vitterligt: at Lars Sørensen og Christen Henningsen af Søndre Borch Sogn, under Nørre Herred i Lundenes Amt, have i en Sag som Anno 1772 reiste sig imellem dem, paa den ene, og Etatsraad Lucas Klippe, paa den anden Side, erhvervet en Dom, som paa Nørre Jyllands Landsting blev afsagt den 18de October 1780, ved hvilken dem er tilkiendt Eiendoms Ret til deres paaboende Stæder, og Etatsraad Klippe tilpligtet, at give dem lovlige Skiøder paa bemelte Stæder, hvorimod de skulde betale Kiøbesummen 329 Rdlr. m.v., da Statsraad Klippe siden ikke anmeldte sig, at opfylde Dommen, og Bønderne med uigienkaldelig Ret, desuagtet ere Stæderne, have disse, med allernaadigst Tilladelse, deponeret benævnte Kiøbesumma 329 Rdlr. i den Kongel. Finants=Casse=Direction, hvor Pengen den 21de April d. A. ere modtagne, og derefter har jeg allerunderdanigst begiært Authorisation til, at indkalde dem, som i den imidlertid ved Døden i Lybeck afgangne Etatsraad Lucas Klippes Sted, maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rdlr. Den allernaadigste Bevilling lyder Ord til andet saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Amtmanden over "Lundenes og Bøuslinge Amter, Os Elskelige Etats=Raad Christian Frederich Hansen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en Capital stor 329 Rdlr., af Bonden Lars Sørensen og afg. Christen Henningsens Efterleverske af Sønder Bork i Ribe=Stift, imod Kongel. Obligation, er deponeret i Vores Finants=Casse Direction, som er Kiøbe=Summen af deres, af afg. Etats=Raad Klippe, paa Auction sig tilkiøbte Steder, saa ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Wiborgske Samler og Riiber=Stifts Avis, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde dem som til fornævnte Kiøbe=Summa maatte ansee sig berettigede, at melde sig inden forskrevne Tids Forløb hos ham, og beviisliggjøre deres formeentlige Ret til samme, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme hen et hører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort" Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, Kiøbenhavn den 6te Julii 1787. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. I Kraft af allerhøistsamme, indkalder jeg herved, alle dem. som maatte formeene sig berettigede til disse 329 Rdlr., at de, inden Aar og Dags Forløb fra dettes Bekiendtgjørelse, anmelde sig hos mig her i Ringkiøbing, at beviisliggjøre deres formeent Ret, da de som ikke anmelde sig, inden Aar og Dags Forløb efter dette Proclamatis Bekientgiørelses sidste Dag, kan tilskrive sig selv det Tab, deres tagne Forsømmelse maatte kunde tilveiebringe. I øvrigt er min tienestlige Anmodning, at dette Proclama maae vorde læst og protocolleret ved Øster Nørre Herreders Ting og ved Nørre-Jyllands Landsting, samt mig, med respective Retters Paategning, remitteret. Ringkiøbing, den 16de Julii 1787. Hansen. Læst paa Øster=Nør=Herreders Ret den 18de Julii 1787, og derefter Pante=Bogen indlemmet paa Fol. 171, bevidnes paa Herredsfogden S. T. og egne Vegne, L. Fogtmann. Fremlagt og læst for Retten udi Nørre-Jyllands Landsting, for Augustii=Maaned 1787 under No. 12. Gierulf. Tetens. Fons. Protocolleret af Hauch. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Jens Christian, Windelin, Provst udi Ulsborg, og Sognepræst for Stabe, Menighed udi Riber Stift, i Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte=Forvalter efter forrige Sognepræst i Vor Kiøbstæd Holstebroe og til Annexet Maaberg, afg. Hr. Christian Hannibal Holm, og hans siden afg. Hustrue, Catharina Hedevig Bregnholm, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Hr. Holm og Hustrue; ligesom og Arvingerne efter dennem, de første for saadan deres havende Krav inden, - foreskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arve=Ret at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i "Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 17de Augusti 1787. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Allerunderdanigst læst for Retten paa Nørre-Jyllands LandsTing Onsdagen den 12te Septbr. 1787. under No. 24. Schickel. Gierulff. Føns. Protocolleret af Hauch. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Retten paa Holstebroe Byeting Tirsdagen den 25de Septbr. 1787. Testerer, Jacobi. Protocolleret under Fol. 143 af E. Abell.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig enten at fordre eller arve efter forrige Sognepræst i Holstebroe, Hr. Christian Hannibal Holm og hans siden afg. Hustrue Mad. Catharina Hedevig Bregnholm, der begge vare uden Livs=Arvinger; da ikke vides om nogen Ud=Arving. paa Mandens Side er til, og foruden de bekiendte Ud=Arvinger paa Hustruens Side, skal, efter Beretning en Søster=Søn ved Navn Thomas Johan Jessen have været, om nogen af dem er endnu i Live, eller bortdøde, og have efterladt sig Livs=Arvinger, saadan deres formeente Arve=Ret og havende Krav dermed at anmelde og for mig at beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb, da enhver skal vederfares Ret; ligesom og Stervboens Debitorer indkaldes, til Efterretning, at en Skiftesamling vorder foretaget den 30te October førstkommende udi Velædle Hr. Procurator Osvergaards Huus i Holstebroe, hvor de Paagieldende til samme Tid og Sted ville møde. Stabye Præstegaard pr. Holstebroe, den 29de Septbr. 1787. Jens Chr. Windelin.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Casserer Andreas Worgaard, af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, som Curator bonorum i forrige Silke=Ulden= og Lærrets Kræmmer i bemelte Kiøbenhavn afg. Peter Petersens Stervboe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Beet giering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de Tilfordnede i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Kræmmer Peter Petersen, ligesom og Arvingerne efter ham, de første for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, og de sidste for deres Arve=Ret, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for meerbemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 14de 2 Septbr. 1787. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1787-10-08
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Bevilling at Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, i Aviserne indkalde Creditorer og Arvinger efter afg. Kræmmer Peter Petersen. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 24de Septbr. 1787. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de gange efter hinanden saavel bemelte afdøde Kræmmer Peter Petersens Creditorer som Arvingerne, at melde sig udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden den i allerhøystbemelte Bevilling fastsatte Tid, de første at beviisliggiøre deres Krav, og de sidste lovlig at legitimere deres Arve=Ret. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 27de Septbr. 1787. Fogh. Falbe. Stendrup.