Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-10
J Spanien skal Pengeforlegenheden have nødt Hr. Mendizabal til at optage 15 Millioner Realer blot paa 60 Dage til 10 pCt. af St. Ferdinands=Banken. Man talede om, at han skulde have indgaaet en Underhandling med Handelshuset Rothschild, som skulde forstrække ham 11 Mill. ligeledes paa 60 Dage, men mod 30 pCt. og Vexler paa Havanna. Ministeren har endog angrebet Kassen, som tilhører Compagniet i Madrid, der har overtaget Besørgelsen af Stadens Oplysning med Løgter, men med Løfte igjen at erstatte den tagne Sum. Dette skal have opvakt den største Forbittrelse imod ham og Municipalitetet har forlangt sin Afskeed. Man har ondt ved at troe Alt, hvad der fortælles fra Spanien; men endeel Forvirring hersker der ganske sikkert, endskjøndt muligen ikke saa stor, som mange forskjellige Kilder kappes om at berette. – Den sidste Post har medbragt Efterretninger fra Madrid, der naae til den 23de, og ere, liig alle de Meddelelser, som siden nogen Tid ere komne derfra, ubetydelige med Hensyn til Krigstilstanden, og modsigende i Henseende til de ministerielle Forhold. Snart hedder det, at Mendizabal vil ligge under for Byrden af de mange Deficiter i Staten, snart igjen holder man kun ham for voren til at bære denne Byrde. Moniteuren meddeler en telegraphisk Depesche fra Narhonne af 28de Januar. "Efter denne er Municipalitetet i Barcellona igien blevet besat med deres tidligere Forgjængere. General=Captainen Serrano, har billiget de Forholdsregler, som ere trufne af General Parren for atter at oprette Orden og Rolighed. Barcellona var den 21de rolig, men det gjærede endnu i Gemytterne. Cabrera har viist sig den 16de i Nærheden af Valencia med 7 Batailloner. Banderne blive frygtelige i dette Kongerige. Mangel paa Krigstugt imellem Dronningens Tropper hindre dem fra at træde kraftigen frem. Valencia var den 20de Januar rolig; hvilket man tilskrev Gouverneuren, Segnesas bestemte Forholdsregler. Tre Porte vare siden den 17de Januar lukkede." catalonisk Jnsurgent=Bande paa 200 Md., som be vovet sig over Ebro, er bleven slaget af Oberst Ty og adspredt. – Subscriptionerne til Fordeel for kerne og de Faderløse af dem, der have forsvaret, bad, og ligeledes for de Saarede, skulle i hele nien allerede beløbe sig til 12 Millioner. Dette der nu ikke paa nogen Armod eller Mangel paa Pe Kongen og Dronningen af Grækenland ere d. 20 M. lykkelig ankomne til Triest og vilde den 2 eller 31te indskibe sig for at afseile til deres Mi Efterretninger, som paa Handelsveie ere ankomne Ancona fra dette Kongerige, lyde heel anderledes de Beretninger, som man imellemstunder erholde, i mange tyske Blade, om Landets Tilstand. De me nu vel fra græske, og derfor ikke ganske til Kilder; dog turde det nok lønne Umagen, ogsaa øse Noget af disse Kilder, for saaledes ved Sam ligning destobedre at komme efter Sandheden. hedder da, at fornemmelig Finantsernes Tilstand, være saa slem, at Statsmaskinen løber Fare for gaae istaae, dersom ingen kraftig Understøttelse. udenfra. Men da man hører allevegne, at man Jntet har, turde neppe nogen synderlig Bistand ventes af Andre. J denne Mangel paa Penge man søge den egentlige Aarsag til de indre Tvi heder og Uroligheder nu og da, som Regjeringen, fuldkommen kan undertrykke, fordi den ingenlunde Sikkerhed kan regne paa de forhenværende Pelikar Troskab, hvilke man har forgjeves forsøgt paa at danne til moderne Gendarmer, saameget mere disse Tropper blive i Almindelighed slet betalte ofte have anseelig Sold tilgode. Deraf kommer da ogsaa, at denne Milits, istedet for at vaage op Vedligeholdelsen af den offentlige Orden og Sikhed, og at gaae de civile Øvrigheder villigen haande, undertiden selv gjøre fælleds Sag med vere og Oprørere. Tyskerne ere, i det Hele taget, meget elskede; men uagtet Grækerne gjerne miste alle Fremmede, saa skal dog den østerrigske MiniResident i Athenen, v. Osten, iblandt alle fremm Diplomater nyde den største Tiltro hos Nation Notabler. Derimod blive Engellænderne med Dag meere hadede, og selv den nylige Pengehjelp, ved Lord Palmerstons og det engelske Parlamentsredvillighed er tilflydt Statskassen, har ikke forma at forandre dette Sindelag. Dette kommer m. skee deraf, at det ikke undgaaer Grækernes Sk. sindighed, at ikke blot uegennyttige Grunde have den brittiske Politik til denne tilsyneladende Libet tet, da deres Bestræbelser gaae ud paa for egen J ning at benytte Grækenlands Rigdomskilder, lige dem paa de joniske Øer. Men nu troede man i Alnen, at Kong Otto vilde medbringe betydelige Pen immer deels som hans Gemalindes Brudegave, kels som Foræring af hans Fader; hvorvel man saaskee meget bedrager sig ved denne Forventning.