Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-25
Frankerigs nærværende Besiddelser udgiøre en Udstrækning af 10,264 Qvadrat Mile; Østerrigs derimod 12,054, saa at Frankerige saaledes er 1790 Qvadrat Mile mindre, dets Folkemængde har den kongelige Almanak vel anslaget til 291 Million Mennesker; men denne Bog vrimler af Urigtigheder og Ministeren for det Jndre antager, at Folkemængden kun udgiør 27 Millioner; Keiseren af Østerrig har saaledes henimod en Million Undersaattere meere end Kongen af Frankerige har i Europa; thi i Vestindien eier Frankerige endnu 583 Qvadrat Mile Land og 658000 Jndvaanere; men den vigtigste at dets Besiddelser der, Domingo er i Negernes og Mulatternes Hænder; i Sydamerika eier det 610 Qvadrat Mile med 33500 Jndvaanere, nemlig Colonien Cayenne, som dog Hoffet i Brasilien endnu ikke har tilbageleveret; Nordamerika har det Øerne St. Pierre og Miqvelon, som ligger ved Nyfoundland af 6 Qvadrat Miles Størrelse og med 2000 Jndvaanere; i Afrika besidder det endnu 140 Qvadrat Mile Land og 92000 Jndvaanere, nemlig Øen Bourbon og Landene ved Senegal, og i Ostindien er Pondicher og tilhørende Distrikter, som indbefatte 29 Qvadrat Mile og 50000 Beboere det tilbagegivne. Vil man nu spørge, hvorfor fik den franske Revolution et saa ulykkeligt Udfald, og hvad var Aarsagen til at en saa stor Glands og Magt svandt i et Øieblik, saa maae der paa det første Spørgsmaal svares, fordi en pludselig Overgang fra en streng Enevolds=Regiering hos et Folk og til en aldeles frie Forfatning er i sig selv umuelig, fordi det franske Folk var for lidt oplyst og moralsk dannet, og for lidt øvet i den Fremgangsmaade, som udkræves ved en frie Stats Forfatning, til at give sig en faadan, og endelig fordi denne Nationsphantasterige og affectfulde Charakteer maatte i en høi Grad forøge det Parthihad og de Stridigheder, som altid finde Sted, naar et Folk skal raade sig selv. Og paa det andet Spørgsmaal maae svares: deels at de Planter, som Sværmeriets og siden Geniets Soel fremkalde, skyde for hurtigt op, og maae snart forgaae, da begge altid overdrive tilsidst deres Virkninger; og deels at alt det som Forsyne erklærer sig imod, maae falde i hvor stort og mægtigt det end er. En nyere Skribent har forklaret den franske Revolutions mislykkede Udfald af at Frankerige ligger i Europa imellem andre monarkiske Stater og ikke paa en Øe, som England, eller afsøndret i en anden Verdens Deel, som Nordamerika, havde det lagt der, saa havde det ikke havt nødigt at holde nogen staaende Amee, og dets Jndvaanere havde da saalænge tumlet sig om imellem hinanden, indtil det tilsidst vare blevne enige om at give sig en passende Statsforfatning; men siden det laae i Europa saa vilde de tilstødende monarkiske Stater nøde det til at opgive sine Friehedsplaner, derved blev det nødt til at holde en stor militairisk Magt og at føre Krigen; og Følgen blev da at det enten blev erobret, eller at det blev selv til en erobrende Magt; hvoraf igjen fulgte at Krigshæren fik Magten i Hænderne og blev den vigtigste Stand, og at dens meest anseete Chef blev derved igien hele Landets Herre og tiltog sig Enevoldmagten. Hvad saa Aarsagen er, saa giver den franske Revolutions Historie og følgende vigtige Lærdomme foruden det anførte: at der under Friehedens Navn og i de saakaldte friStater kan passere megen Despotie og at denne i Almindeligheder den værste. At Anarchie og Lovløshed er det største Onde, som kan plage er Folk. At skal en frie Statsforfatning nogenlunde lykkes og blive varig, saa forudsættes der en stor Oplysning og Sædelighed hos et Folk, som vanskelig kan findes paa Forden. – At man ikke kan bygge paa nogen jordisk Magt og Storhed, eller paa noget Menneskes personlige Storhed, at en uheldigt Tilfælde (som Efteraars-Marschen til Moskou, Sneeveiret paa Tilbagetoget) kan i en Øieblik styrte den høieste jordiske Vælde. alle store Foretagender lykkes bedst og holde længst ud ved at vise Maadehold, ved altid at have Skiebnens muelige Forandring for Dine; ved ikke at stole formeget paa sin Magt og sine Talenter; og især ved at skaane enkelte Menneskers og hele Nationers Tilbøieligheder, deres Æres og Frihedsfølese og deres Jnteresse saameget som mueligt. Den der vil drive alting igiennem ved sin egen Magt og Aandskraft, strander lettest; Den kommer videst som veed at lede andres Fornuft til sine Hensigter; Listen kommer videre end Magten. Af der er noget til, som man kalder Lykke og Ulykke; hvor forunderligt hævede hiin ikke Napoleon, alt faldt i Traad for ham, alt slap han godt fra man betænke allene Reisen frem og tilbage fra Ægypten; men fra den Tid af at hans Ulykkes Periode begyndte, vilde intet lykkes for ham; Naturen og Omstændigheder, hans Undergivnes Feil, hans Fienders Talenter, alt var ham imod; selv et falske Smtil af Lykken ved hans Tilbagekomst fra Elba forledte ham til Feiltrin og styrtede ham saameget dybere. Hvad er Lykken andet end Forsynets hemmelige Styrelse? Uforsigtighed var ikke saameget Aarsag i Napoleons Fald; (thi han betænkte Lykkens muelige Forandring, og han giorde mange over sig selv til i Tide at opgive en Deel af sin Forsvars Anstalter i Tide) som at af for høie Planer og Helteaand forledte ham til alt for dristige Foretagender, som at han ikke havde Magt nok Storhed, og som at han formeget følte sin egen Kraft og Sielsstyrke og forlidet betænkte Menne Lykkens Fristelser, de opfylde Jndbildningskraften, skets Afhængighed af andre Mennesker og af Skjebnen. - Napoleons Exempel udviser, at Mennesket ikke modstaaer noget vanskeligere end forstyrre den rolige Eftertanke, henrive Sielen, og den taber let al Besindelse til at overskue det vanskelige og farlige i sin Stilling. Modgang og Modstand bringer lettelig Mennesker til Eftertanke, enkelte Vandheld under Lykkens Begunstigelse bevare lettest for dens Misbrug. – En Erobrer kan vanskelig standse i sin Fart, da han vænner sit Folk, til Krigens Uordener, Voldsomheder og Udsvævelser, og naar han vil bringe dem til Orden og Fredens Beskiæftigelser, saa vender sig deres Misfornøielser imod ham selv. En Crobrers Stilling er derfore høist farlig, og bereder let af sig selv hans Undergang. (Fortsættes.)