Aalborg Stiftstidende, 1834-08-25
Rusland. Under Overskriften St. Petersborg meddeler Nene Zeitung, Efterretning om en ny Foranstaltning, som indeholder et ikke gumærkeligt Bidrag til at caracterisere den russiske Statsbestyrelse. Ved en Ukase af 13de Juli er nemlig det hele Underviisningsvæsen i Riget, forsaavidt det hidtil var en Privatsag, forvandlet til et offentlig Anliggende, alle private Jnstituter ere blevne til Stats=Indretninger og alle Privat lærere til offentlige Embedsmænd. Det desangaaende udstedte udførlige Reglement er inddeelt i 69 Paragrafer. J Følge dette blive alle Privatlærere at betragte som Embedsmænd, og skulle inddeles i 2 Classer, eftersom de have Testimonium fra et indenlandsk Universitet eller ikke. De, der henhøre til første Classe føre Titel af Hovmestere; de, der høre til anden, af Lærere. Hvis de ville gjøre Fordring, paa de Fordele, som Reglementet hjemler dem, maa de trædet i den russiske Undersaats=Forbindelse; udenlandske Undersaatter kunne vel efter overstanden Examen meddele Underviisning, men nyde ikke hine Fordele, og enhver Fremmed, der kommer til Landet i dette Øiemeed, maa medbringe Vidnesbyrd om sin Opførsel fra det russiske Gesandtskab i hans Fædreland. Privilegierne, som Reglementet tilstaaer, bestaae deri, at Hovmestrene og Lærerne betragtes som Embedsmænd, under Ministeriet for Folkeoplysningen og bære dette Ministeriums Uniform, ligesom de ogsaa indtræde i Rangclasserne og kunne avancere i disse. Efterat have arbeidet i dette Fag paa en anbefalende Maade i 10 og flere Aar faae de Adgang til Ordener, og hvis de i 25 Aar have dimitteret 3 Studenter til Universiteterne, kunne de antage Ærestitteen af bemeriteret Hovmester. Ved Ministeriet for Folkeoplysningen skal fremdeles indrettes en Hielpekasse til Understøttelse for Hovmestere og Lærere, som ved Svagelighed ere blevne udygtige til længere at fungere. I de sidste 9, bestemmes Straffe for Reglementets Overtrædelse; for første Gang en Mulct af 250 Rubler til Fordeel for Hjelpekassen, i Gjentagelsestilfælde Forviisning for Udlændinge, for Jndfødte derimod andre Politistraffe samt Sagens Anmeldelse for Keiseren. Schveitz. Spørgsmaalet, om Forbundsacten skal revideres, er bleven drøftet i Forbundsforsamlingen og de fleste Stemmer have forenet sig for den Mening, at dette bør skee ved en af selve Forsamlingen nedsat Commission. Paa Oppositionspartiet var Uri, Schyt og fornemmelig Been. Man spo ter hos denne sidste Canton en vis Ømfindtlighed over at Sagerne i Forbundsforsamlingen afgjøres efter Stemmefleerhed, eller maaske rettere over at hver Canton kun har een Stemme, hvoraf flyder, at den, skjøndt den største Canton, dog ikke har mere Jndflydelse paa Forbundets almindelige Anliggender, end een af de mindste. Den har derfor ladet tilkjendegive ved sin Repræsentant, at den ikke kunde finde nogen virkelig Forbedring i Forfatningen, uden i en tota Forandring af Forbundets Statuter, ved hvilken Cantonal, forskjellen ophørte og Forbundets Anliggender bestyredes og ordnedes ved en almindelig Repræsentation. Ved en slig Forandring vilde ingen Canton og ingen Borger lide, ligesaalidt som i Frankrig nogen Provinds eller nogen Borger leed, da de enkelte Provindsers Privilegier ophævedes og Staten deeltes i Departements. Jmidlertid er Bern lang fra at ville befordre Udførelsen af denne Jdee ved andre end moralske Midler, og formener ei heller, at Pluraliteten, blandt de schveizerske Folk og i Forbundsforsamlingen for Øieblikket er stemt for samme; den indskrænker sig til at protestere mod alle Indgreb i sin Souverainitet og erklærer, at den indtil videre agter at holde strængt fast ved Føderativ=Sy stemmet og at den ikke vil samtykke i nogen Forandring af de nærværende Grundlove, ved hvilken Forbundsforsamlinger maatte erholde en større Myndighed end den, af hvilken samt me allerede er i Besiddelse.