JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-06-16
(Jndsendt.) Den militaire Afstraffelse paa Rekrutterne leder aabenbart til de største Misbrug; dette er ved det sidst beskrevne Tilfælde i "Jyllandsposten saa igjendriveligen bleven beviist, at endog ikke en Stemme hverken kan eller tør hæve sig til Undskyldning eller Forsvar af den passerede umenneskelige og oprørende Behandling, som sammesteds er skildret. Men hylder maaskee et enkelt Regiment i Jylland det Princip, ved Haardhed og overdreven Strænghed at afstraffe Rekrutterne, hvor den mildere Omgangsmaade, som almindeligt er Tilfældet, langt snarere vilde føre til Maalet, da være Priis og Ære for de Militairpersoner, der, som bekjendt, omgaaes Mandskabet med Ligefremhed, Simpelhed og Godhed, og som uden at tabe den høist nødvendige Disciplin af Sigte endog forstaae at gjøre sig elskede og hengivne. Blandt saadanne Mænd, nævnes især Brødreparret Ritmesterne v. Würtzen i Randers og Horsens, som skal have ualmindelige Gaver til ved Mildhed at sætte enhversomhest Ordre igjennem uden mindste Afbenyttelse af corporlig Afstraffelse, hvorved endog Underofficererne udsætte sig for betydeligt Ansvar. Samme Aand skal i Almindelighed beherske Regimenterne i Aalborg, Randers, Horsens og Veile, og i Fredericia skal Kronprindsen endog i den Grad være en erklæret Hader af alt Prygleri, at han stedse ivrer derimod og endog flere Gange skal have opfordret de Gemene til at fremkomme med Klager, ifald Overlast bliver udviist imod dem, ligesom Underofficererne ved dette Regiment saagodtsom aldrig tør bruge corporlig Revselse. For nogle Aar siden erholdt derfor, som bekjendt, en ved Regimentet i Fredericia tjenende Capitain Arrest i flere Maaneder, fordi han gjennem Underofficeren havde ladet en Subaltern tildeele Fuchtel. At idetmindste saadanne Jndskrænkninger i Afstraffelsen, som i "Jyllandsposten, ere foreslaaede, burde iværksættes, er saaledes udenfor al Tvivl, hvilket nu saameget kraftigere fortjener at bringes i Udførelse, som man endog nu for ganske nylig har seet dette odieuse Pryglesystem, opfrisket endog i Hovedstaden.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 24. Tirsdag den 16. Juni 1840.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Nyheds Post. Vi kunne ikke undlade at meddele et Uddrag af de Producter, hvormed man opvarter Folk i forskjellige kjøbenhavnske Blade, saaledes læstes nylig en Artikel i Kjøbenhavns Adresseavis, hvori en Borger opfordrer alle Retsindige til at modarbeide Pressens og dens hensynsløse Organers Misbrug. Det hedder heri blandt Andet: "Lader os da ikke beholde Ordets mægtige Sværd i Balgen, naar Friheden ifører sig Licentsens Jerntrøie, naar Lovens Magti Øvrighedens Haand kaldes himmelraabende og uforskyldt Forfølgelse, naar Gadestævner og Pøbelopløb, for at bringe Hævnen eller Brøden eller Trods mod Loven en strafværdig Hylding, kaldes og forsvares som en Opinions=Attring, naar de, som beskytte Rolighed, Sikkerhed og Orden, stilles for Had, naar Talefriheden paakaldes, for at besmykke lovstridig Lasten og Bespotten, naar den øverste Magt i Staten, ved i fuld Beføielse af Lovbogens Hjemmel at hævde Ret og Orden, bringes alle en Revolutions Rædsler i Erindring og for Øie, og naar Statens Overhoved, skjøndt inviolabel efter dette Parties Theorier, krænkes ved Sammenstillinger, og naar man endelig tillader sig ikke blot at gyde bitter Galde i det Festbæger, som han, med samme Ret som enhver af hans Undersaatter i lige Tilfælde, ønsker at tømme paa de Dage, Gud har ladet ham opleve, men ogsaa at afficere hans Hjerte, som Mand og Fader, ja endog at overskride Dørtærskelen til hans Borg, for plump at alludere til hans Sysler, Adspredelser og Huusholdning. Er det kommen saa vidt med den hensynsløse Presse, saa skylde vi ham, Lov og Order at modarbeide den." – "Troer ikke, Medborgere, at disse Modsætninger ere tomme, grundløse Skrækkebilleder. Læser endnu engang hine Blades Artikler, værer opmærksomme paa endeel af vor Ungdom og den yngre Borgerklasses Anskuelser og Pressen, paa de Seminarier for det unge Danmarks Grundsætninger, der oprettes; paa de Gjenstande, halvmodne Kandestøbere, under Anførsel og Exempel af nogle Ældre, endnu hidsigere Partimænd, afhandle i deres Møder, see kun hvorledes de affærdige deres Foresatte, omtale Brud paa Talefrihed, Associationsretten" og Gud veed alle folkelige Æmner, og man skal ikke give os Uret; Vel har endnu Sandhedskjærlighed, Agtelse for Lov og Ret, Forviisningen om Kongens ædle Characteer og Villie, samt Erkjendelse af de mange Fredens og Frugtbarhedens Goder, vort Land besidder, bevaret et Bolværk i Folkets sunde Omdømme mod Tøilesløshed og Trods, men ikke Faa ere blændede af Forfængelighedens og Ultraliberalismens tomme Skyggebilleder; thi Exemplet af dem, der uden Talent ville være Mirabeauer, uden Sindighed ville være udødelige – har ikke været uden Virkning paa ungdommelige og opbrusende Gemytter."
Jyllandsposten, 1840-06-16
Under 43 Rumere anføres i "Khvnsposten, En Minorits Hjertesuk til det academiske Senat- En Sang paa Trapperne - hvoraf de første lyde saaledes: 1) Du, Du haver budet at holde saare flittigen Dine befalinger. 2) Ak! at mine Veie maatte stadfæstes at holde Dine Skikke! 3) Da skal jeg ikke beskæmmes, naar jeg seer hen til alle Dine Bud. 4) Hvormed skal en ung Person holde sin Stireen, Dermed at han holder sig efter Dit Ord, Selah! 5) Aabne mine Øine, at jeg maa see Din Lovs Underligheder, 6) Du skjeldte paa de forbandede Hofmodige, de, som fore vild fra Din Lov. 7) Lad mig forstaae Dine befalingers Vei, saa vil jeg tale om Dine underlige Gierninger, Higgajon Selah 8) Min Sjæl er knuset for Længsel efter Dine Bud, Selah, 9) Vælt fra mig Forhaanelse og Foragtelse; thi jeg har bevaret Dine Vidnesbyrd. 10) Jeg er saare plaget, hold mig i Live efter Dit Ord 11) Du er mit Skjul og mit Skjold, jeg haaber paa Dit Ord, Selah! 12) Frie mig fra mine Fjender, hos Dig haver jeg skjult mig. 13) Der sadde og Fyrster, og de talede imod mig. Selah! Men Din Tjener taler om Dine Skikke! 14) Alle de mig see, bespotte mig; de udvide Læben, de ryste paa Hovedet. 15) Mange Øxne have omkringgivet mig, de stærke Oxer af Basan have omringet mig. Selah! - Udgangen af Mai Maaned var saa kold og stormende, at man overalt saae Træernes Blade mod Vindsiden saavel i Haver som Skove ei alene for en stor Deel afsvedne, men endog afblæste. Hvor Frugthaverne vare udsatte for Stormen have disse lidt megen Skade, ligesom Kreaturerne paa enkelte Steder endog ere fundne døde af Kulde. J det fra Havet inddigede Jordsmon i Hadsherred, som fortrinligen egner sig til fri Drift for Kreaturer, skal man saaledes for 3 Uger siden have fundet 7 Hoveder ihjelfrosne. Græsmarkerne ere som Følge af dette Veirlig meget tilbagesatte i Provindsen, om Vaarsæden lader sig endnu Jntet sige. Rapsmarkerne, hvoraf kun gives faa, staae i Almindelighed meget godt, hvilket ogsaa for Størstedelen er Tilfældet med Rugmarkerne, som snart gaae i Dræ. Hvedemarkerne staae paa de større Gaarde fortrinligt.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Uldmarkedet i Randers. Overeensstemmende med de allerhøieste Resolutioner af 20de Juni 1837 og 23de April 1838 afholdes Sommermarkedet her i Byen den 2den og 3die Juli d. A. Jdet undertegnede Bestyrelse bekjendtgjor dette, tillade vi os at opfordre Producenterne og Eierne her i Provindsen, til at fremsende deres Uld til berørte Marked, for at de Kjøbere, der indtræffe, maatte finde tilstrækkeligt Forraad og Udvalg for deres Fornødenheder og derved foranlediges til oftere og i større Antal at besøge vore Uldmarkeder, hvorved disse alene kunne opnaae den Betydenhed og det Gode, de skulle medføre for Sælgere og Kjøbere. Ulden kan indleveres paa det dertil indrettede forsvarlige og rummelige Magazin 14 Dage for Markedets Begyndelse, hvorden lageres aldeles gratis den første Maaned. Ulden maa være reen, tør og ikke fraløst den bedre Deel, og 40 Pd. er det mindste Qvantum, som kan modtages.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Paa den paa Magazinet oplagte Uld kan erholdes Forskud af 1/2 indtil 2/3 Deel af dens omtrentlige Værdie, og efter sammes Qvantitet og Qvalitet, mod Rente for de 2de første Maaneder 6 Pret. og for længere Tid 5 Pret. p. A. Ogsaa kunne Prøver af større Partier Uld indleveres til Magazinet til Foreviisning for Kjøbere.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Hos enhver af Bestyrelsens Medlemmer kan erholdes nærmere Oplysning, Markedet og Magazinet vedkommende.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, i Juni 1840. Wilde. Mattat. C. Caspersen. J. M. Jacoby. S. Lassen.
Jyllandsposten, 1840-06-16
Kjøbenhavns Cours den 12 Juni. Hamborg 2 M. - a vista . . . Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102. Rigsb., 4 pCt., r. S. . 104 104 1 Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. 1834, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. Svensk Hypothek=Casse=Laan, i Banco. 9697. nye Dito af 1839, i Dito. . . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. S. . . . . 47 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-06-23
Frandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. le Aarg. Tirsdag d. 23. Juni 1840. No. 25. Maa trykkes. Fleischer. Salvings=Acten
Jyllandsposten, 1840-06-23
ved Kong Christian den Sjettes og Dronning Sophia Magdalenas Kronningsfest indeholder, i Forbindelse med de ved denne Leilighed trufne Arrange. ments og afholdte Taler af Sjællands daværende Biskop Worm, adskillige Mærkeligheder, som vi formene at have Krav paa Læsernes Jnteresse paa en Tid, da disse kunne sammenholdes med den nu forestaaende Kroningshøitidelighed. Bemeldte Kroningsfest holdtes i Frederiksborg Slotskirke den 6te Juni 1773 og blev efter allernaadigst befaling ved Trykken bekjendtgjort af Biskop Worm, hvorefter nærværende Uddrag ordret er taget. Saasnart Dagen, berammet at Deres Kongelige Majestet, til Deres høitidelige Salving, nemlig den Siette Juni anbrød, trekkede først den Kongelige Liv-Guarde op, men nogle af Guarden til Fods besatte Stats=Porten, de øvrige, tillige med nogle af Grenadier Regimentet indfandt sig paa den middel ste Slots=Plads. Jmidlertid rykkede Guarden til Hest ind i den inderste Slots=Plads, og udgjorde een Linie, fra SlotsTrappen, ligge til Kirken. Drabanterne, som alle vare velfortjente Ober-Officerer, mødte i deres herlige og kostbare Klæde=Dragt, som de og, den Dag, gjorde deres første Opvartning, med at indstille dem, deels ved Kirke=Dørrene, deels ved det Kongelig Allernaadigste Herskabs Gemakker. - Det behagede Deres Kongelig Majestet at beære endeel Høifyrstelige Personer, saavelsom nogle af Deres Majestets egne Høie Betjenter, med Elephant-Ordenen, andre med Ordenen af Danebroge, samt at forfremme eendeel sine troe Tjenere, saa vel af den Civile, som Militaire Stand. - Jmod Kl. Ti iførte sig Deres Kongelig Majestet den Herlige og Kongelige Dragt, af hvilken Deres Majestet, samme Dag agtede at betjene sig, som bestod i een kort Trøie, opbundne Buxer, alt af Guld-Brocade, bekremmet med Sølv=Kniplinger, samt udziiret med glimrende Diamants Knapper, saa og Perlefarve SilkeStrømper, hvilke vare opbundne over Knæerne og prangede af kostelige med Ædelstene besatte Knæe=Baand, samt hvide Skoe, sammenkneppede med Diamants Spender, og hvide, med Guld, broderede Handsker. Sværdet saavelsom Gehenget var besat med herlige Diamanter, som og, desforuden, paa Balgen, saaes Rigernes og Provindsernes Vaaben, imellem hvilke skinnede adskillige Diamants Croner. Over denne Kongelige Dragt bar Deres Majestet sin lange Kongelige Kappe, af Purpurrød Fløiel, opfyldt med Gyldene Croner, og under foret med Hermelin, hvis Slæb var nogle Alne lang Desforuden har Deres Kongelige Majestet Guld-Kjederne og Ordens=Tegnene, henhørende, saavel til Ridder-Ordenen af Elephanten, som den af Dannebrogue Deres Majestet Dronningen blev iført Deres herlige Klædning, af Sølvstykke, over alt broderet og besæt, særdeles paa Brystet, med fast uvurderlige Juveler.
Jyllandsposten, 1840-06-23
(Jndsendt.) Ogsaa her i Jylland kommer man mere og mere til Kundskab om det Hensigtsmæssige saavel med Hensyn til Varighed som Besparelse i Anvendelsen af den i Engelland opfundne Maade at nedsætte Vandbrønde af brændte Muursteen. Jfølge denne Maade skeer Muur arbeidet ovenpaa Jorden, hvorpaa det opførte Stykke efterhaanden nedsynkes alene ved saameget Jords Bort fjernelse, som Murens Omkreds udgjør. J Sammenligning med hvad der ellers anvendes ved Brøndes sædvanlige Nedsættelse er den Tid og det Arbeide, der behøves til paa slig Maade at anlægge dem, kun lidet, da en Murer eller Brøndgraver ved Hjelp af en eller høist to Mand kan i en nogenledes god Jordbund daglig arbeide sig 3 a 4 Al. ned i Jorden. Udgifterne med Steen og Arbeidsløn anslaaes kun til circa 15 Mk. pr. Al., og i Henseende til Soliditeten, da har man Exempel paa at en saadan Brønd har staaet over 100 Aar. J Randers og Omegn skal der i de sidste Aar være nedsat omtrent 40 Stkr., deels muret fra oven og nedad, og deels gamle Brønde fra neden og opad, hvoriblandt en hos Hr. Møller Grøndvall i Randers af 76 Alens Dybde. Begyndelsen hermed, der i Egnen, tillægger man især den i flere Henseender dristige Muurmester Hauerbak i Randers. Stenene, som bruges hertil, skal for største Deelen være tagne fra J. Blacksbekjendte gode Fabricata i Tostrup, hvor de skulle kunne erholdes for 8 Rbd. pr. 1000 Stkr. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-06-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 25. Tirsdag den 23 Juni 1840.
Jyllandsposten, 1840-06-23
Nyheds-Post. Atter seer man nu i Kjøbenhavnsposten af 15de de ny Besværing fremført i Anledning af den kongelige Generalpostdirections uforsvarlige Adfærd med Standsningen af Dampskibsfarten mellem Kallundborg og Aarhuus, hvori det blandt Andet hedder: "Grosserer Sass har vel allerede ladet et nyt Dampskib løbe af Stabelen, som skal danne Forbindelsesmiddel mellem Kallundborg og Aarhuus, men da Maskineriet endnu ikke er indsat, vil det vistnok have lange Udsigter, inden man seer Anordningen af 19de April 1836 i gjen træde i Kraft." Dog indrømmes maa det, at Grosserer Sass handler meget fiftigt, ved ikke at stikke Skibet i Søen, men tvertimod at lade Jyderne løbe med Liimstangen saalænge han kan udvirke Generalpostresolutioner, hvorfor hver Jyde her maa aabne sine Øren. Thi skrev Aar 1840 den 21de April Generalpostdirectionen som følger til Stiftamtmanden i Aarhuus: Hr. Stiftamtmanden har i behagelig Skrivelse af 10. f. M. henstillet, om det ikke kunde paalægges Entrepreneuren for Dampskibsfarten imellem Kallundborg, og Aarhuus at fragte et Dampskib, som kunde udføre de ordinaire Borttoure imellem benævnte Stæder, saalænge indtil det nye under Bygning værende Dampskib bliver færdigt m.v. Generalpostdirectionen skulde ikke undlade i denne Anledning tjenstligst at meddele Hr. Stiftamtmanden, at man, hvormeget man ønsker, at det paaklagede Savn kunde være afhjulpet, dog under nuværende Omstændigheder, og de contractmæssige Bestemmelser ikke anseer sig berettiget til at paalægge Major Sass at fragte et andet Dampskib, hvortil han desuden har erklæret sig uvillig, deels paa Grund af, at den Entreprise saa lidet har svaret Regning, at der af den kongl. Kasse aarlig i tre Aar er tilstaaet, ham en Godtgjørelse af 3000 Rbd., da han ikke under andre Betingelser vilde underkaste sig de med Bygningen af et nyt Dampskib forbundne store Bekostninger, men hellere vilde foretrække at opsige den hele Entreprise, og deels fordi han haaber, at det nye Dampskib vil kunne begynde sine Farter midt i Juni Maaned næstkommende, hvorom man imidlertid skal meddele Hr. Stiftamtmanden nærmere behagelig Underretning."
Jyllandsposten, 1840-06-23
Vi spørge nu ifølge heraf: 1) Naar det her i denne Resolution hedder: "dog under nuværende Omstændigheder, maa man da vide, hvad for Omstændigheder, her menes; thi dermed kan dog vel ei menes saadanne Omstændigheder, som de, at Hr. Sas skal have saadanne formaaende Participantere i Entreprisen, som i Forening med ham indhøste største fælleds Fordeel ved Skibets Stilleliggen i den kjøbenhavnske Havn, 2) Hvad betyder det, at Generalpostdirectionen ei anseer sig berettiget til at tvinge Hr. Saas til uafbrudt, at fortsætte Dampskibsfarten i den contractmæssigt bestemte Tid, da han har paataget sig Entreprisen, Og hvad har her hans Erklæring at betyde, at han er uvillig til at fragte et andet Dampskib, Eller kan Hr. Safs efter eget Behag stikke i Søen med sit Dampskib, naar ham lyster, og lade Jyderne, som nu i 8 Maaneder have savnet deres Dampskibsfart, fortvarende peent give Tid, til Entrepreneuren erklærer sig villig til at sætte disse gode Folk over Vandet?
Jyllandsposten, 1840-06-23
Paa hvad Maade kan den kongl. Generalpostdirection forsvare en Handlemaade som den, ikke at værdige saadanne Tilbud Gehør, hvor anerkjendt solide Huse i Aarhuus eller Kallundborg ved Dampskibsfartens Oprettelse erklærede sig villige til, paa langt fordeelagtigere Vilkaar at entrere paa denne Entreprise, medens Hr. Sas til Alles Bestyrtelse underhaanden fik denne Sag saaledes afgjort, at man nu seer Frugterne af denne Contract, 4) Med hvad Competence kan Generalpostdirectionen tilstaae Hr. Sass i tre Aar 3000 Rbd. eller ialt 9000 Rbd., fordi denne ved hans Klonerier foregiver Tab ved Entreprisen, Er dette ei Tab for Statskassen, eller rettere for Folket, naar Statens Penge saaledes bortødsles, og kan ei Hr. Sass med samme Grund eller Ugrund i næste og atter næste 3 Aar paastaae, 9000 og atter 9000 Rbd. i Godtgjørelse? Jsandhed, en vakker Entreprise!! Vort Raad til den høie Generalpostdirection er derfor, a) strax at hæve den Contract, som Hr. Sass har brudt; b) lade ham aflægge offenligt Regnskab for de 30,000 Rbd., som efter Sigende de 3de Smakker skal have kostet, samt for den Sum, som det nye Dampskib nu har kostet, og dernæst uopholdelig stille Entreprisen til offentlig Licitation, da Collegiet derved undgaaer Protestationer af den Natur, der dog efter al Sandsynlighed nu vil omstyrte den hele Contract, som hverken Generalpostdirectionen eller Entrepreneuren have overholdt.
Jyllandsposten, 1840-06-23
- Det firehundredaarige Jubilæum for Bogtrykkerkunstens Opfindelse agter man flere Steder i Provindsen at høitideligholde, i hvorvel det vistnok havde været bedre betænkt, om man itide havde valgt et enkelt Mødested til saadan Helligholdelse, da derved Provindsens Typographer – hvis Lod i Almindelighed ere lidet glædelige – kunde forundes Nydelsen af en Samling, som Dagens Fest gav beføiet Anledning til at see udført. At en saadan Foranstaltning ei er truffen, maa vi derfor meget beklage, da dette kun tyder hen paa Typographernes nærværende undertrykte Stilling, ligesom det i høi Grad er stødende, at man paa Indbydelsen til denne Fest i Aarhuus ei engang finder een eneste Typographs Navn, idet vi dog ville haabe, at Jndbydelserne andre Steder fornemmeligen ere udgaaede fra disse. - Under Titel: "Om Toldvæsen i Almindelighed og det danske Toldvæsen i Særdeleshed har Greve Sponneck, Kammerjunker, Auscultant i Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet, udgivet et Værk, hvoriblandt Andet siges, Næst Personens Frihed har Huusfreden det største Krav paa Lovgiverens Beskyttelse. Om Huusinqvisitioner kan man ikke sige, som om den personlige Visitation, at de ere uundgaaelige. Jeg veed vel, at de fleste, maaskee alle Lande, meere eller mindre tillade dem; men det tør ikke destomindre paastaaes, at hvor det hele Controlsystem gjør en saadan Forholdsregel som Huusinqvisition nødvendig, der er det en Feil ved dette System Organisation og kan ingenlunde siges at være et almindeligt, i Sagens Natur grundet Onde." – Angaaende Krop-Visitationer anføres: Sagens Natur synes at hjemle Nødvendigheden og desaarsag Tilladeligheden af at visitere Personerne, saalænge Toldsystemet ei har været istand til reent at opgive Tolden af saadanne lidet volumineuse Varer, hvis Jndsmugling paa Kroppen kunde give Anledning til betydeligt Tab for Statskassen. De fleste europæiske Toldsystemer have ogsaa maattet bibeholde Personernes Eftersyn, skjøndt under større eller mindre Jndskrænkninger, og de finde navnlig betingelsesviis Sted i England. Kun er det en Selvfølge, at en saa hadefuld Controlmaade saameget som muligt maa ønskes indskrænket og bundet til faste og lovbestemte Regler. Til de ønskelige Jndskrænkninger tør maaskee henregnes, at denne Jnqvisition kun udøves paa Grændserne ved Ankomsten til Riget og ikke i den indre Samfærsel."
Jyllandsposten, 1840-06-23
Kjøbenhavns Cours den 19. Junii. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . 196 1/2.
Jyllandsposten, 1840-06-23
Species=Cours . Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102. Rigsb., 4 pCt., r. S. 104 1041. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. 1834, 4 pCt. . . . . . 101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. . . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco. . 96397, nye Dito af 1839, i Dito. . . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. S. . . . . 47 1/2 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-06-30
Opfordring.
Jyllandsposten, 1840-06-30
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J "Jyllandsposten Nr. 18 d. A. har en Jndsender herfra Byen, i nogle smukke poetiske Linier, flettet Hr. Skuespiller Printzlau en Hæderskrands. At man søger, offentligt at hædre en udmærket Kunstner, hvis Lykke alene beroer paa Publikums Gunst, ville vi bifalde af vort fulde Hjerte, idet vi selv sætte en Ære i at tælle os blandt Hr. Prinzlaus varme Beundrere; men naar dette skeer paa et heelt Kjøns Bekostning, naar den Lovtale, der hæver En til Skyerne, paa samme Tid nedtrykker Tusinde og atter Tusinde i Støvet, da spørge vi, om man ikke maa føle en dyb Bedrøvelse ved en saadan Lovtale, Danske Medsøstre! Saavidt er det kommet, at vort eget Kjøn ikke mere eri Stand til at fremvise Jdealet af en Qvinde, medens en Mand skal kunne give os et Billede af Sand qvindelig Skjønhed! Saavidt er det kommet med den qvindelig Skjønhed, at Manden kan søge den hos Qvinden, uden at finde den, men finde den hos Manden, uden at søge den! Og hvori ligger da Grunden til dette rædselfulde Tilfælde, der truer med Tilintetgjørelse af den hele Menneskeslægt? En det Klædedragten, Levemaaden eller del., der er Skyld heris O, elskede Medsøstre! Dette opfordre vi Enhver af Eder til at undersøge paa det Omhyggeligste, og naar J da have raadspurgt Eders Fornuft og ere komne til et forønsket Resultat, da træder kun dristigt frem for Publikum med Frugten af Eders Granskninger, og hvis J da have fundet det Ukrudt, der truer Menneskeslægten med Undergang, da ville vi med forenede Anstrængelser oprykke det med Rode, og Nutid og Fremtid skal lyse sin Velsignelse over Eder, Aalborg i Juni 1840. 5 Damer. 18. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-06-30
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.