JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Hæftetyverie. Natten imellem 10de og 11te dennes, et Undertegnede paa Marken frastiaalet en blankbruun Hopp med sort Manke og Halle, og omtrent 10 Qvarteer høi 6 Aar gammel; den var brændt paa det høite Baglaar mid Bogstaverne L. K., og ligeledes, dog i mindre Format paa Hoverne af begge dens Forfødder. Den eller de, som kan give nogen Oplysning om bemeldte Hoppe, bedes snarest mueligt behageligst pr. Posto af melde mig saadant, og er jeg villig at betale derfor en passende Douceur. Faarup pr. Weile den 12te Aug. 1818. Johannes A. Kirckstein. Et sortebrun 9 Aars gammelt Og, uden noget andet Kiende end Stutteriebrændet paa venstre Laar og kort Hale, er Natten imellem Mandag og Tirsdabortkommet fra Marken med samt Tøir og Rech. For Opdagelsen loves en Douceur og alle Omkostninger naar det tilmeldes: Eske Hansen Malling, Malling Sogn, Aarhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Skipper Jens S. Møller, agter om nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Pas Skipper N. Falslev agter om nogle Dage at afseile herfra til Khvn., hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Harvespillerinden Mad. Fergett, vil have den Ære, ifølge adskillige Velynderes Ønske, endnu engang for hendes Afreise herfra Byen, hvor Sygdom alt siden selvsamme Dag han sidst havde den Ære at give sin Concert har holdt hende tilbage, næstkommende Søndagasin Kl. 7 at lade sig høre her paa Raadhuussalen, ifølge høie Øvrigheds Tilladelse. Entreen pro Persona 3 Rbmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Kours den 11te Aug. - 260 - Specier 15 1 Rbmk. 9 s. til 15 Rbmk. 10 s.; Commitees. 7 1/2 pr. 100; Oblig 91 3/4. Norske Sedler 22 a 223.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Udgives 2de Gang melig af A. F. C. B., Nr. 1ste undervissemed Følgeblad No. 17).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Følgeblad, til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 17. (Aar)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Fredagen den 14de August. (Forlangte Jndrykkelser).Der kan vel neppe være Tvivl om: at det ville bliver sen Lykke for Landet i Almindelighed, om Crediten kunde giervindes og vores Pengevæsen komme paa sen fast Fod; thi ligesom dets Forringelse ruinerede mangsolvige Undersaatter, saaledes giør nu og dets Forbedring, og Ruin, eller i det mindste betydelig Tod, snart for en snart for en anden, vil ikke kunde andgaaes saalænge vort Pengevæsen vakler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Om Coursens Forbedring, som Forfareren af et Styk 1, denne Materie angaaende, i Avisen Nr. 92 har ført, ulykkeliggjør tre Qvart Deele af Landets virksomme Borgere, tør Jndsenderen heraf ikke bestem hie; men at den trykker og nedtrykker mange, er des lærre alt for fandt. Derimod kan jeg ikke andet end være fuldkommen nig med Forfatteren naar han siger: At dersom Ravn: Værdiegielden blev reduceret efter en Giennemnitskours for det Qvartal hvori den blev stiftet, ville udnu mange tusinde gode og drivtige Borgere kunde leddes fra uundgaaelig Ødelæggelse. Indsenderen tilstaaer: at han som læg Mand, ikke kan bedømme om en saadan Reduction ville være at bænke de første og helligste Retfærdigheds Love; men han seer kuns tydelig de skrækkelige Følger Lovens Overholdelse i dette Stykke vil medføre, nemlig : at le flide Undersaattere, der, siden Pengeforordningen udkom, har indgaaet Forpligtelse i Navne Værdie, bil i Bund og Grund blive ruinerede, at kuns de meget forsigtige eller heldige af Deres Creditorer faae a 4 Cange saa meget i reel Værd som de have belinget sig eller udlaant, og at de andre mindre forsig, ge eller mindre beldige af deres Creditorer faae Intet. Skeer derimod Reductionen; saa blive Debitorerne liddede og alle Creditorerne tilfredsstillede. Indsenderen kan ikke fatte hiin Fremgangsmaades ketfærdighed. At dens Følger ere og ville blive skrækkelige for enkelt Mand og for hele Staten synes han er klart for den som kan see og vil see. Allerede daglig giøres Familier paa den Maade brødløse og huusvilde; men skeer der ikke snart en Forandring; saa staaer denne gruelige Skjebne endnu tilbage for mangfoldige. Naar slige ulykkelige Familiers Eiendomme, og alt hvad de have slidt og slæbt for ere blevne deres Creditorer til Priis, staae som oftest den hele vide Ber den dem aaben. Hvor skal de tye hen, Hvoraf skal de ernære dem. Jeg begriber det ikke; men jeg øn skeer det til min egen, og mange Andres Beroligelse, paa en tilfredsstillende Maade besvaret af kyndige Mænd, eller af de Mænd som ønske Jkkereductionsprinciper Man siger: overholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
De som have indgaaet Forpligtelse i NavneVærdie, kunde have forudseet og beregnet Følgerne deraf. De skulle have haft Tillid til Kongens Ord. Jeg tør frit paastaae, at kuns den færreste Deel af Undersaatterne, endnu har noget rigtigt Begreb om paa hvad Fod Pengevæsenet hidtil har staaet og staaer, og mindre kunde de i Fortiden forudsee og beregne det. Havde hvad der nu er skeet, saa firkert og let kunnet været forudseet og heregnet, som det nu bag efter synes at kan indsees og beregnes; saa havde Kongen, der saa faderlig vaager over fine Undersaatters Vel, sikkelig ikke ladet dem saaledes styrte sig i uundgaaelig Ulykke. Han havde vist ikke saaledes som i Forordn. af 5te Jan. 18135 20 er bestemt, tilladt dem at handle i Navne Værdie. Han havde upaatvivlelig befalet, hvad nu er befalet, at Forpligtelse der indgaaes paa Tid, skal skee i rede Sølv." Har nu Kongen eller hans Raadgivere ikke kunne forudseet eller beregnet de ødelæggende Følger for de af Undersaatterne som indgik Forpligtelse i N. V., hvorledes skulle da disse kunde indsee eller beregne dem, og de, nemlig Undersaatterne, fortiener derfore nu ligesaalidet Bebreidelse i denne Henseende som naar de bedrevet: ingen Tillid at have haft til Kongens Ord. Overalt de kunde jo kuns handle i de Penge som firkulerede iblandt dem og som de dog kiende noget til, og ikke i Penge de ikke havde, ikkun kiendte af Navn, og ikke vidste om, naar og hvor vare at faae. Man siger videre :At Sælgeren eller Udlaaneren ved at handle i Navneværdie, ikke har villet siket sig Eiendommens eller den udlaante Copitals rette Værdie i men kuns den Summa i N. V. som Sælgeren eller Udlaaneren med Kiøberen eller Laantageren ere blevne enige om. Har Folk handlet med hinanden efter dette Princip, saa har de jo unægtelig spilt Hazarspil, og da vore Love i saa sieldne Tilfælde tillader dem det, saa kan det vel ikke antages for rigtig her, hvor det gielder saa stor en Deel Undersaatternes hele timelige Velfærd. Saaledes er endnu meget sagt som kunde modsiges men jeg vil slutte med dette Ønske: at alt hvad der, i denne for hele Landet vigtige Sag, er sagt og bliver sagt, maae føre til det bedste Maal, nemlig Undersaatternes almindelige Vel og Statens Opretholdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Bekiendtgiørelser. Den Evige kaldte i Dag Morges fra dette Jordiske, min høitelskede Mand, Justitsraad Jens Nicolai Brasch, forhenværende Amtsforvalter her i Byen. Nyligen havde den Afdøde fyldt sit 77de Aar. J 21 Aar deelte vi Livets Glæder og Sorger med hinanden. To Sønner begræde med mig deres Faders Død; to gik ham forud. Tungt føle vi Savnet af den bedste Mand og Fader. Haabet om Giensyn er vor Trøst. Aarhuus den 8de August 1818. M. Soph. Brasch, fød Hoffmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Farverie. Mandagen d. 24de August førstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver, til absolut Bortsalg, foretaget tredie og sidste Auction over den afgangne Farver Asmussens Stervboe forden tilhørende Gaard paa Vestergade her i Aarhuus, med deriværende Farverie og Trykkerie. Eiendommen, som saavel ihenseende til Behagelighed som Næringsdrive har den allerfordeelagtigste Beliggenhed, bestaaer af gode, rummelige og til Farverie særdeles der indrettede Bygninger, har en betydelig Gaardsplads og en smuk med gode Frugttræer beplantet Hauge, der grændser tæt til den forteflydende Ane, hvorfra Vandet beqvemt indledes i Farveriet. Dette sidste med dertilhørende Trykkerie er i fuldkommen god og complet Stand, og har foruden alt øvrigt Inventarium: 3 Kobberkiedler paa 20 Tdr. Rum, samt 3 Blykypper paa 12, 10, a 8 Tdrs. Rum. Om Eiendommens Godhed, vil det Lysthavende bedst kunde overbevise sig ved at tage samme i Øiesyn. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet i selve Farvergaarden. Aarhuus d. 29de Julii 1818. Olsen, const Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Torsdagen den 20de og Mandagen den 24de samt Løverdagen den 29de August førstkommende bliver ifølge Forliig og Udlæg foretaget offentlig Auction over Peder Jensen Haldrups Eiendele, bestaaende af: den Jordlod paa Brynding Mark, Tamdrup Sogn, Woer Herred, Aarhuus Amt, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 6 Skp. 1 Fdk. 1 1/2 Alb. med dertil hørende Bygning; samt en Jordlod sammesteds af Hartkorn 1 Td. 5 Skp. 2 1/4 Alb., uden Bygning. Første og anden Auction afholdes paa Moer og Rim Herreders Tingsted: Horsens Raadstue, og tredie Auction i selve Stedet, hver Dags Eftermiddag Kl. 3 slet; hvor Conditionerne nærmere vil erfares. Horsens den 22de Julii 1818. Jensen, constitueret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Tirsdagen d. 25de August førstk., bliver paa Forlangende af Skiftekommissionen i Handelshuset Muss mann & Schwedlers Opbudsboe, ved Auction paa Kiøbenhavns Børs i Middagsstunden tredie og sidste Gang opbuden, og uden flere Auctions Holdelse bortsolgt: Skonnerten Socates kaldet, drægtig 54 Commercelæster med det dertil hørende Inventarium, tilhørende Handelshuset Musmann & Schwedlers Opbudsboe i Aarhuus, saaledes som samme paa Capt. Krugers Plads er beliggende, hvor den hver Dag fra Kl. 9 til 12 og fra 3 til 5, kan tages i Øiesyn. Conditionerne og Jnventarii-Listen er til Eftersyn paa Høiesterets Advotat Treschows Contoir i Frederiksberggaden No. 13.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Jfølge det kongelige Generalcommissariatscollegii Befaling bliver Onsdagen d. 19de August d. A. ved offentlig Auction paa Kyholmen ved Samsøe bortsolgt: endeel Bygningsmaterialier m. m. fra Commandant boligen og andre nedbrudte kongelige Bygninger, saasom circa 18,5000 Stkr. gode Tagsteen, 260,000 Stkr. hele Muursteen, nogle halve dito alt vel renset fra Kalken; 224 Al. vel tilhugne Sokkelsteen og endeel meget gode Trappesteen; endeel gode Bielker, Spæer og andet Tømmer samt Lægter og Brædder; endeel malede og beslagne Dørre og Vinduer ; en Kobberkiedel 1 At dyb og 1 Al. i Diameter; 1 Comfyrindretning, ender, gammelt Blye og svært Jern; 3 store og 3 mindre 2 Etager og 3 1 Etage Vindovne tildeels med gode Tromler og alle med Rør og Fod, 2 Bilæggerlovne; 1 fireaattes Bergensolle med tilhørende Seil c. a. m. Beichmann, Ingenieur Capitaine. Johannes Hansen, Capitain, Herredsfoged og Skriver i Woer og Nim Herreder. Giør vitterligt: at efter Begiæring fra Indsidder Anders Pedersen i Gandtrup indstævnes til at møde for Voer og Nim Herreders Ret den første Fredag i October Maaned 1819, Alle og Enhver som maatte formeene at have Ret til en Pante Obligation udstedt den 13 Junii 1786 af Peder Mortensen i Møldrup til Justitsraad Thygeson paa Mattrup for for 400 Rdlr. D. Cour., og en dito udstedt 9 Januari 1796 af Karen Mikkelsdatter, Peder Mortensens Enke i Møldrup til hendes som Børn for deres Fædrene Arv i Penge 460 Rdlr. og Vare 60 Rdlr. D. C., for at beviisliggiøre og paastaa denne deres formeentlige Ret, da Citanten i andet Fald paa Grund af en ham under 24 Febr. sidst forundt allernaadigst Bevilling vil erholde Mortifications Dom over bemeldte Pante-Obligationer til Udslettelse af Pantebogen. Landag gives ei. Horsens den 28de Junii 1818. Under mit Navn og Stal, J. Hansen. Uden Betaling, J. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Borger og Galanteriehandler Relfi heri Byen har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling; thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Boets Credi og Debitorer at melde sig hos Undertegnede de første for at legitimere deres Krav, og de sidste for at betale deres Skyld til Boet. Aarhuus d. 16de Julii 1818. Deigaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Ved Skifte efter afdøde Muursvend Jens Schulz, her i Byen er det anmeldt, at den Afdødes nærmeste Arvinger ere: hans to Brødte Johan og Nicolai Schulz, Begge Skomagere; disse indkaldes herved, saavel som Boets Credi og Debitorer, med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere, Arvingerne og Creditorerne for at legimmere deres Arve og Kravs Ret og Debitorerne for at betale deres Skyld til Boet. Aarhuus d. 22de Julii 1818. Deigaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Efter den der i Byen bortdøde Skemerer Christen Høeg indkaldes herved Arvingerne, samt Boets Skri og Debitorer, de Første for at beviise deres Arveret og Krav og de Sidste for at betale deres Skyld, Al med 12 Ugers Varsel efter Placaten af 25de Octbr. 1792. Aarhuus d. 22de Julii 1818. Biørn. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Credi= og Debitorerne i afdøde Naalemager Geis Deigaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Credi og Debitorer i afdøde Avlsmand SørenEnkegaards Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varseefter Placaten af 26de Oct. 1792 at melde sig hos undertegnede Stifteforvaltere, de Første for at vise. deres Fordringer og de Sidste for at betale deres Skyd. Aarhuus d. 12te Julii 1818. Biørn. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Credi= og Debitorerne i afdøde Naalemager Geis lers Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel efter Placaten af 26de Oct. 1792, at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere, de Første for at beviisliggjøre deres Fordringer og de Sidste for at betale deres Skyld til Boet. Aarhuus den 22de Juli 1818. Deigaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Credi og Debitorer i afdøde Avlsmand SørenEnkegaards Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varseefter Placaten af 26de Oct. 1792 at melde sig hos undertegnede Stifteforvaltere, de Første for at vise. deres Fordringer og de Sidste for at betale deres Skyd. Aarhuus d. 12te Julii 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Credi= og Debitorer i Musikus Hans Peter Hochenbergs Dødsboe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere, de første for at legitimere deres Tilgod havende og de Sidste for at betale deres Skyld til Boet. Aarhuus i 22de Julii 1818. Biørn. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Muursvend Johan Johnsen og Kone Ane Charina Tornæs ere ved Døden afgaaede her i Byen, og deres Boe taget under lovlig Skiftehandling. Sore Arvinger efter dem er allene anmeldt, Konens Brøder Jacob Fornæs, der skal være bosat Avlsmand i Fredericia; denne, saavelsom hvem flere Arvinger de Afdøde maatte have, samt Boets Credi= og Debitorer indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus den 22de Juli 1818. Biørn. . Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de dennes, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, trende Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist, Gange efter hinanden, i den danske Stats, Tidenden Altonaiske Meceur samt Aarhuus Stifts=Tidende alle dem, der formeene sig at have noget at fordre, Kiøbmand Hans Kolds til Skifteretten her i Byen er givne Boe, at melde sig hos undertegnede Skift forvatere for at beviisliggiøre deres Krav. Amhuus den 25de Juli 1818. Deigaard. Biørn. Alle de som maatte have noget at følte i Tielstoefter Borger og Brændeviinsbrænder afgangne Søren Peen i Randers, og huus eftmagt Huunne, ind i des herved med 6 og 12 Ugers Varsel, at anmeldte er bevilliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, Boet, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 16de Julii 1818. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Det som Nogen af Jens Linds eller Kone Menne Birch, Familie er i Live, og længende til at nyde Rendet at hine stifted Familie=Legat, vilde de med behør, Attester inden 3 Maaneder fra Datum melde sig i paatefrie Breve enten til Byfogden her i Byen, eller udertegnede Sognepræst. Maringer den 20de Julii 1818. Borgmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Alle de, som i navnlige Maader maatte have nogen at fordre i Stervboet efter her i Byen hossatte BorgerOplikus Hartvig Løve, som under sit Ophold paa en Reise, i Kiøbenhavn ved Døden er afgangen indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, at an milde og godtgiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere i Boet, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Med samme Varsel indkaldes ogsaa den Afdødes efterladte Arvinger, for os at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret, samt selv, eller ved Befuldmægtigede at lade møde under Skiftet, for at lagttage deres Ret Randers den 27 Juli 1818. Magistraten og Byefogden. Ocnoy for Nationalbanken i Khen paa 90 Aar. Patent angaaende Ophærelsen af den Forbindelse hveri Hertugdømmere Slesvig og Holsteen for nærværende Tid staae med den hidtilværende Rigsbank, saaet hos Boghandler Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-14
Fra Pressen er nyelig udkommen. Consistorialraad Bechmanns Overhøring efter Lærebogen, 4de Hæfte, Hvo der ønsker at vide Noget og Jesus Christus vor Frelser, kan i dette lidet Skrivt finde den Sag fremstillet mere tydelig og forstaaelig end hidtil i Almindelighed er skeet. Det faaes indhæftet for 2 Rbd. hos Lund i Horsens og Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
No. 100. Aarhuus Stifts. Aar 1818. privilegerede Kongelig allene Tidende. Rdresse=Contoirs med Bredposterne. som førsendes : den 15de August. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Blandinger. En gandske nye Formening yttrer en amerikansk Capt. Symmes i en til den hele Verdens Nationer udstædt Erklæring, ifølge hvilken han med sit Liv vil indestaae for, as vor Kløde indvendig er huul og beboelig og indeholder en Mængde faste sammenhængende Sphærer, hvoraf den ene er indsluttet i den anden, og som ved Polerne have en Aabning af 12 til 16 Grader. Han opfordrer hundrede uforsagte Mænd at følge sig fra Spitsbergen i indtil Polen, og indestaaer dem og hele Verden for, at de hiinsides 82 Grad nordl. Br. vil opdage et varmt og frugtbart Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Den russiske Capt. Konebne der nylig er hiemkommet, mødte paa sin Opdagelsesreise et høist besynderligt Jis bierg af overordentlig Størrelse, paa hvilket ikke blot en Deel af Overstaden var bedækket med frugtbar Jord, i som har Træer og Planter, men ogsaa paa dets yderste Kanter havde store Jordmasser sat sig fast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
J Brasiliens Miner har man fundet et nyt Jordstof, som indeholder Diamanter, Guld, Jern, a. Et Brudstykke deraf blev undersøgt og deri fandtes blandt andre Krystallisationer tvende Diamanter. Maaskee lod sig deraf Bestanddelene udfinde, som høre til en Diamant. Ogsaa i Frankrige, ved Byen Ornes i Maasdeparte mentet, troede man forleden at have opdaget en Diamantgrube; Stenens sleve allerede Glas, men udholdte dog ikke Proven, og bleve ved den sædvanlige Syre øieblikkelig opleste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
En Jndvaaner af Larient har gjort den Opdagelse: at, naar man bakker og stoder til en Moos de tykke Blade af det store Huusløv (oubarbe), lægger samme paa den blotte Hud af et med Gigt plaget Sted, og omvikler det med Uld eller Bomuld, Sygdommen da bestemt fordrives. Endog en Olding, som i 25 Aar havde været en grebet deraf, har derved mistet samme. En herlig Opdagelse hvis den er probat.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Hunter i Edingburg har opfundet et for Skibsfarten meget vigtigt Instrument, ved hvilket han af to Soelhøider og den mellem begge forløbne Tid i 5 Minuter efter den sidste Jagttagelse, kan bestemme et Steds Breddegrad, Timen efter Klokken 9 og Magnetnaalens Misviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Ved Hielp af denne og et Kronometer, kan en Skipper, som i Storm er bragt ud af sin Kurs, erfare hvor han befinder sig, om han end ikke kan komme til at tage nogen Middagshøide, og er gaaet vild i sine Beretninger. En engelsk Musikus ved Navn Rodwell, har opfundet en Maskine, som uden menneskelig Haandsrækning vender Nodebladene om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
J den hollandske Bye Brielle gjord, nylig en Sergeant, som var bleven Qvarteermesterlieutnant, et Gilde for fine Kammerater. Man bleve lystige, overgivne og fandt tilsidst paa at afklæde sig gandske nogne. J denne Tilstand faaer Een det Jndfald, at springe ud i Maas floden med det Udraab: "Hvem som holder af mig, følger efter." Et Dusin Stykker gjor det, men da den Forste ikke kommer tilsyne igien, begynde dog de Øvrige at store en Smule Forstand og alle bleve nu reddede paa den Ene nær, der for fine Løier maatte bøde Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
J Paris forfærdiges et Kaltidoscop for Tiden, hvis Værdie anstaaes til 20000 inter. Dets Jndhold bestaaer nemlig af Topaser, Ruminer, Smaragder, Brillanter og andre prægtige Ting; det skal være bestemt for et fremmed Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Ved Bar sur Ornain har Landsbyen Naives devaar Pars Jndvaanere udgravet af Jorden en stor majestætisk Bygning, en bronceret Minerva, Gravminder, Stotter, c. Alle disse Ruiner synes at have tilhørt en meget betydelig Stad i Oldtiden. Man vedbliver at grave, for mueligt at finde endnu mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Sidstl. 6te Julii bleve tvende Engellændere arresterede i Paris, fordi de havde tilladt sig nanstændige Friheder, mod den saa meget beundrede og galante Madame Vey 1 Palais Koyal. Deres Forbrydelse bestod i at de har de anmedet Madamen om et Kys. Nogle Franskmænd i som vare nærværende beskyldte Engellænderne for Uartigheder; det kom til Strid som endte med, at Britterne ved tvende Gensdarmer bragtes i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
Atter nyelig ere adskillige Personer blevne hæftede i Lyon, for at have gjort smaae Buonaparter af - Kobber. En Hr. John Sulliman i Leith fører for Tiden en Proces angaaende, at han paastaaer sin Søns Giftermaal at være ugyldig, under det Paaskud, at da han indgik samme var han endnu mindreaarig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
J Wien fandt nyelig en stor Høitidelighed Sted da en adelig Frøken tog Sløret. Keiserinden førte hende selv frem for Alteret og da Løftet var aflagt og Pigen indviet som Himmelbrud, omsavnede Hs. M. hende i al Folkets Paasyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
En Foermandskarl i Bruges, en Bye i Frankrige, har hængt sig i sin Kiørepidsk. Afisseretten i Caen har dømt et til Aars Barn til tyveaarig Fængselsstraf, fordi det havde anlagt Jld i tvende Bønderhuse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
En Gentlemans Datter, gift med en Major i den engelske Armee, er i Belfeest optraadt som Skuespillerinde, for derved at redde sin Mand af en betydelig Pengeforlegenhed. Hun giør stor Lykke hos Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
En Madame Dannay, som for nærværende Tid giver Concerter i Bordeaux, fører Titel af: "Prima=Donna ved Theatret i Rio Janeiro." Det kan man kalde: lanqveis fra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-08-15
En berygtet Tyv ved Navn Thevenin staaer i nærværende Tid for Retten i Paris og bekiender gandske oprigtig fine Tyverier, men paastaaer alligevel at være uskyldig, da hans Hensigt ikkun har været, at samle sig en 10 a 12000 Franker, for at kunne leve som ærlig Mand.