JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-04-29
Efter et privat Brev fra Kbhavn her til Viborg var der modtaget officiel Meddelelse om, at Hanover har givet Ordre til sine Tropper om at gaae tilbage over Eideren.
Viborger Samler, 1848-04-29
Af vore Læger skulle desværre Dhrr. Feeveile, Lorck, Berthelsen og Thune være gjorte til Fanger. (Flp.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Capt. Ellbrecht skal paa Fohr have gjort en god Fangst af 33 Kasser med 825 Geværer, som for Jnsurgenternes Regning vare indkjøbte i England. Skibet, som skulde bringe Geværerne til Holsteen, var paa Grund af Modvind blevet nødsaget til at løbe ind i Föhr. (Flp.)
Viborger Samler, 1848-04-29
En Skrivelse til Aalborg fra en af 11te Bataillons Officerer indeholder følgende Beretning om Slaget: "PaaskeMorgen, da vi Alle vilde gaae i Kirke, bleve vi pludseligen angrebne af Preusserne &c. og havde en Fægtning, der varede til det var fuldkommen mørkt. For Overmagten maatte vi vige; imidlertid forbleve vi dog kun 1/2 Miil fjernede fra Slesvig i Bivouak, hvorfra vi Kl. 3 trak os hen af Flensborg til og ere vi indqvarterede i Flensborg idag Mandag, hvorimod de øvrige Tropper ere paa Forpost. Hensigten er nu at trække sig tilbage deels imod Jylland, deels imod Sønderborg, for at forøge Hærens Kræfter." Desværre har vor Bataillon, der bestandig var i Jlden og paa de farligste Steder, igjen lidt smertelige Tab, og Hjertet bløde ved Savnet af de brave Officerer: Lieutenanterne Høyer og Rømeling. Capitain Kurtzhals, Lieutenanterne Hansen og Stricker ere saarede, Sidste haardt. Capitain Lorenzen har overtaget Commanden over 11te Bataillon. Vor Styrke i Slaget angives til 10,000 Md. imod 25,000 Fjender. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1848-04-29
J et i Torsdags Aftes til Randers indløbet Brev fra det femte Dragon-Regiment, dateret Bollerslev (en Landsby omtrent halvanden Miil sydvest for Aabenraa) den 26de April, om Morgenen Kl. 3 1/2, hedder det: J dette Øieblik fik vi Marschordre til Kl. 4. Vi, nemlig 15 Eskadroner, en complet Liniebataillon under Major Blom og et Batteri, skulle idag støde til det frivillige Landeværn paa 10,000 Mand, som er reist af Stænderdeputeret Krüger fra Bestoft, ved Egnen af Lygumkloster, og vi ville formodentlig nu komme til at agere paa Vestkysten og foreløbig dække Grændsen mod Jylland." (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Landgrev Vilhelm af Hessen har som en Følge af Opfordringen fra Hessen-Cassel, forlangt og erholdt sin Afsked fra dansk Tjeneste. Dette nødtvungne Skridt, at hvilket Landgrevens Successioner til Hessen-Cassel afhænger, skal i høi Grad smerte Hs. Durchlauchtighed, som i en Række af over 40 Aar har opholdt sig her i Danmark, og virkelig ved mange Leiligheder har lagt et Sindelag for Dagen, der vidner om at han nærer Sympathier for det danske Folk. Derimod skal Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen ikke være tilsinds at forlade (Flopst.) Danmark.
Viborger Samler, 1848-04-29
Da Statsminister Lehmann i Onsdags Middags ankom til Kbhavn paa det med Flag smykkede engelske Dampskib "Camilla, var en stor Mængde Mennesker forsamlet paa Toldboden, for at tage Afsked med Fregatten Havfruen, der afgik Syd paa. Da man bemærkede Hr. Lehmann ved Landstigningen, blev han hilset med Hurraraab, og af de Forsamlede ledsaget til Conseilpræsidentens Bolig. Her gjentoges Hurraraabene, og Hr. Lehmann besvarede dem med et Leve for Konge og Fædreland," for Armeen", samt for "Danmark og England, idet han tilføiede, at han medbragte ret gode Efterretninger. Den danske Sag er i England saa populair, som i Mands Minde intet udenlandsk Anliggende har været i dette Land, der, som bekjendt, er saa fordybet i sine egne Forhold og Jnteresser, at det kun er en ganske sjelden Undtagelse, naar det skjænker et udenlandsk Spørgsmaal nogen alvorlig Opmærksomhed, dette er imidlertid i høi Grad Tilfældet med Hensyn til det lumpne Overfald mod Danmark, som har bragt alle de gamle Blodets Sympathier og alle de ridderlige Følelser, der slumre paa Bunden af det engelske Hjerte, i høist ualmindelig Bevægelse. Alle engelske Blade uden en eneste Undtagelse have taget Parti for Danmark; de fleste og bedste føre endog et meget heftigt Sprog imod det Brud paa Tro- og Love, imod den Krænkelse af al Folkeret og Ære, hvori Tydskland har gjort sig skyldigt, ved at styrte sig over det saa langt svagere Danmark. Navnlig gjælder dette om det mægtigste af alle Jordens Blade om Times, som hver Dag indeholder de stærkeste Artikler, blandt Andet nogle Breve, hvis Stiil man hos os maaskee vil gjenkjende, og som ikke kunne have været uden betydelig Virkning, siden den preussiske Minister i London har fundet det passende, i Anledning af dem, ved løgnagtige Anecdoter personligen at injuriere Statsminister Lehmann i en officiel Skrivelse til Lord Palmerston. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Ogsaa et Dampskib fra St. Petersborg ankom i Onsdags til Kjøbenhavn, landsatte en Coureer med Depescher og gik derpaa videre til London. Samtidigt med Lehmanns Ankomst udbredte sig tillige Beretning om, at 10,000 engelske Marinesoldater under Admiral Napier idag (i Onsdags altsaa skulde landsættes paa Jyllands Sydvestkyst, (dog er dette kun endnu et Rygte og ikke ganske sandsynligt efter de i det engelske Parlament hidtil bekjendte (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Forhandlinger). Efter troværdig Meddelelse skal Capitain Jespersen tilGrønnebjerggaard, paa Grund af Omstændighederne, have udmeldt sig af Bestyrelsen for Bondevennernes Selskab."(Brl. Td.) Aarhuus. Jfølge Skrivelse fra Krigsministeriet af 25de d. M. skal de Frivilliges Corps her af Byen snarest muligt opbryde for over Horsens og Veile at marschere til et Cantonement i og omkring Kolding. Ligeledes er der tilskrevet Stadshauptmanden, Capt. Robertsonn, med Hensyn til Jægercorpsets Afmarsch. (Aarh. Flyvb.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Aalborg, den 27de April. J Amtsraads Valgmødet igaar blev af Forsamlingen besluttet en Jndstilling til Krigsministeren om at indkalde alt Mandskab, uden at tage Hensyn til det Afbræk, Landmandens Arbeider ville lide. Tillige glæder det os at kunne gjøre opmærksom paa, at at der i Dronninglund Herred fra Prædikestolene er oplæst en Underretning fra Herredsfogden, Hr. Gad, om at den danske Generalconsul i Gothenborg havde tilmeldt ham, at han fra Sverrig vilde kunne sende en stor Deel Arbeidere for den billige Betaling af 15 Rbd. fra 15de Mai til Sommerens Udgang, naar man herom betids underretter ham. (Aalb. A.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Om den ved Slesvig leverede, for de danske Vaaben saa hæderlige Kamp, den 23de April, meddeles efter "Børsenhalle følgende, først den 24de om Eftermiddag. Kl. 5, ankomne Depesche fra General Wrangel, der efter en senere Anordning er udnævnt til General en chef for Forbundstropperne. Hovedqvarteer Slesvig, den 23de April 1848. Kl. 11 om Aftenen. Til den høie provisoriske Regjering for Hertugdom merne Slesvig=Holsteen."
Viborger Samler, 1848-04-29
Den høie Regjering meddeler jeg den glædelige Efterretning, at de Danske ere efter en i flere Timer vedvarende haardnakket Kamp kastede tilbage, og at Staden, Slesvig indtil Gottorpper Schlosdamm er i Eftermiddags henved Kl. 2 falden i vore Hænder. Senere fornyedes med den venstre Fløi Angrebet, hvorved Staden Slesvig blev omgaaet, og hvorved der blev trængt frem indtil Chausseen til Flensborg. Paa Grund af denne omgaaende Demonstration er Slottet Gottorp rømmet af de Danske." Den kgl. preussiske Cavalleriegeneral v. Wrangel.
Viborger Samler, 1848-04-29
Nærmere tilforladelige Beretninger – "Børsenhalle er aabenbart ikke i god Lune – om Tabet paa begge Sider vare endnu ikke engang bekjendte i Rendsborg den 24de, Kl. 11 Formiddag. For den, der kan læse imellem Linier, er det temmelig klart, at den saakaldte Herre over Valpladsen har lidt saa store Tab, at man er berettiget til at antage, at Æren for denne Dags Kamp tilkommer den danske Hær. Som Bestyrkelse for denne Paastand indskrænke vi os til at anføre Meddelelser fra Rendsborg af 23de og 24de April. Saaledes skrives fra Rendsborg, den 23de April, Aften Kl. 9, at det om Eftermiddagen (den 23de) imellem Kl. 2 og 3 kom til en varm Kamp Vest for Bustorff, og ved Bustorf. Paa det første Punct stormede Preusserne, som havde svoret at seire eller falde, uden at oppebie deres Artillerie, det paa ny befæstede gamle Dannevirke og ved Bustorf de der af de Danske opkastede Forskandsninger. Kampen kostede meget Menneskeblod, og endte vel med Jndtagelsen af Frederiksberg og det saakaldte Jordbærbjerg, hvorimod Dæmningerne og Gottorp endnu vare i de Danskes Hænder. – De af de Danske opkastede Miner vilde neppe opfylde deres Bestemmelse, da det ved den vedholdende Nordostvind i Slien sammenpressede Vand maa have gjort Minerne ubrugelige.
Viborger Samler, 1848-04-29
Efter at have meddeelt Foranstaaende tillader Red. sig kun det Spørgsmaal: Hvad vil Lord Palmerston nu sige, nu da Forbundet har beordret ved et Medlem af sin saakaldte 50 Mænds=Comitte Preussen og Hanover at aabne Kampen imod Danmark, nu - da det ædleste danske Blod er flydt for Danmark, af England garanterede, lovlige Ret? – Her er nu atter en Leilighed for England til at addressere en Note, der tilsikkrer Danmark Englands kraftfulde Bistand, med den samme Udskrift, som Nelson afbenyttede efter Skjærtorsdags-Slaget den 2den April - "the brave Britons to their brothers - the brave Danes", (De tappre Briter til deres Brødre de tappre Danske).
Viborger Samler, 1848-04-29
Udnævnelser. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnte Borgermester i Haderslev, Justitsraad Lassen, og Raadmand i Sønderborg, Schmidt, til Riddere af Dannebrogen; forhenværende Directeur for Departementet for de udenlandske Sager, Conferentsraad Dankwart, til Geheimeconferentsraad med Rang i 1ste Classe Nr. 13 efter Rangforordningen; Cand. theol. J. Sigurdsen til Adjunct ved Reikiavik lærde Skole; hidtilværende personel Capellan for Gjellerup og Sunds Menigheder i Ribe Stift N. C. Fausing til personel Capellan hos Sognepræsten i Jerne og Skads Menigheder i samme Stift G. Koch; Sognepræst for Aarby Menighed i Sjællands Stift J. F. Holst, til Sognepræst for Svallerup Menighed i samme Stift; Sognepræst for Skive og Resen Menigheder i Viborg Stift P. D. Aagaard til Sognepræst for Kørup og Ubberud Menigheder i Fyens Stift; Sognepræst for Langaae og Oxendrup Menigheder i Fyens Stift, F. F. Biering, til Sognepræst for Svindinge Menighed i samme Stift (Besidderen af Stamhuset Moltkenburg har jus proponendi til dette Sognekald); Sognepræst for Hvidberg, Ørum og Lodberg Menigheder i Aalborg Stift, J. F. Aagaard, til Sognepræst for Gjellerup og Sunds Menigheder i Ribe Stift; Sognepræst for Ryde og Handberg Menigheder i Ribe Stift, M. K. Barfoed, til Sognepræst for Arninge Menighed paa Lolland; Sognepræst for Pedersker Menighed paa Bornholm, H. C. Fahnøe, til Sognepræst for Søndrup og Nordrup Menigheder i Sjælland; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Faaborg, G. Bondo til Sognepræst for Vang og Torup Menigheder i Aalborg Stift; personel Capellan for Als Menighed i Viborg Stift N. N. Lund til Sognepræst for Sønderhoe Menighed paa Fane; Cand theol. H. J. M. Svendsen til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Ringkjøbing. (Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1848-04-29
Det fortjener at anføres, at hele Vinderslev Sogn (med Undtagelse af Poul Borre i Mausing, der ganske nægtede at give Noget) har paa en høist forekommende Maade imode kommet Opraabet om at skjænke Strømper og Sokker til Armeen.
Viborger Samler, 1848-04-29
Jndsendt fra Salling. Mange have undret sig over at Sallingboerne, der, med faa Undtagelser, ere velhavende, endnu saagodtsom intet frivilligt Bidrag have ydet paa Fødelandets Alter i Anledning af den uretfærdige Krig der er os paaført af nogle faa, men formaaende Skurker og Skjelmer. – Man har troet at denne Tilbageholdenhed hidrørte fra en smudsig Gierrighed eller fra den Tryghed de følte ved at boe saa langt fra Krigsskuepladsen; men Jndsenderen nærer det glade Haab, at intet saadant egistisk Hensyn har foranlediget deres Tilbageholdenhed, derimod er det fortalt, at flere af Sallings Bønder frygte forden ny Regjeringsform og Frihed, tildeels en Følge af, at een eller flere, vistnok efter høiere Jndskydelse, skal udvise megen Virksomhed, ved at indbilde Bønderne her i Egnen de største Absurditeter og Dumheder, angaaende den nye Regjeringsform Mange have og anket over, at de for flere Maaneder siden offrede ei ubetydelige Gaver til de Landmænd imellem Skiv og Viborg, som kort for sidste Aars Høst ved et Uveir mistede deres hele Afgrøde, skulle efter Rygtet være meget uligelig uddeelte, i det at flere Skadelidte aldeles ingen Erstatning skulle have faaet og Andre derimod meere end de efter Ret og Billighed tilkom. Om saadant skulde være foranlediget ved en urigtig Jndstilling til daværende Collegium eller hidrøre fra andre Parter, derom ere Meningerne deelte; men man kunde vel og snart forvente offentliggjort hvilken Sum der i denne Anledning er indkommet og hvorledes den er uddeelt; thi forinden dette fyldestgiørende er besvaret, troer Jndsenderen, at flere her i Egnen ville afholde sig fra at sammenskyde en Sum til Hielp til Krigens Førelse. Var Jndsenderen saa heldig atter at kunne komme til et ade større Folkemoder, hvoraf der i den senere Tid har være afholdt flere i Jylland, til megen Gavn og Glæde for enhver oprigtig dansksindet Borger og Bonde, saa vilde jeg proponere, at alle de Gaver, der i denne Tid offres paa vort kjære Fødelands Alter, bleve bekjendtgjorte i alle vore danske Blade, da saadant vistnok vilde anspore endnu flere til at bringe deres Skiærv. Dernæst vilde jeg ønske, at man kunde enes om, at sende en Takadresse saavel til den nærværende som den forhenværende Redaction af det herlige Blad Fædrelandet; the den der har levet i en Række af Aar og stadig læst dette Blad, vil bedst kunne dømme om hvormeget samme har gavnet, et alene ved at paapege mange Urigtigheder i vor forhenværende Statstyrelse baade indvendig og udvendig, men dette Blad har ogsaa bidraget til at vække os af den Sovn og Sløvhed, hvoraf vi Danske destoværre i Fortiden have været angrebne, som for Exempel da Norge blev os fraranet.
Viborger Samler, 1848-04-29
J Forbindelse med forestaaende Inserat, der er skrevet for flere Dage siden, maa endnu bemærkes, at den Bebreidelse for Lunkenhed, der er gjort Sallingboerne, ingenlunde her gjeld Jndvaanerne i Skive, da disse, efter hvad der er bragt i Erfaring, have ydet et i Forhold til Byens Kaar ikke ringe Bidrag, men det bliver ved Siden heraf og naar der hensees tilden sallingske Landbostands velhavende Stilling saa meget forunderligere, at Sallings Landboere ikke endnu have følt Trangen til, ved idetmindste at give af deres Overflod, at vise, at ogsaa de føle som Sønner af Fædrelandet, der, for at redde det, ere rede til Opoffrelse. – Det kan imidlertid, som oven antydet, muligen forklares deraf, at en enkelt Mand eller maaskee 3 Mænd, der have en betydelig Jndflydelse paa Bondestanden, have, efter Rygtet, været ivrige for i deres indbildte Dumhed at udbrede saadanne Taabeligheder og Løgnagtigheder, der næsten ikke ere værre end de, som de løgnagtige Oprørere i Holsteen have betjent sig af, – da Rygtet om en saadan Virksomhed navnlig af en Mand, der er bleven hædret med sine Medborgeres Tillid ved en enkelt Leilighed, er almindeligt i Skive og Omegn og en saadan Virksomhed under de nuværende Forhold ikke staaer langt fra en Landsforræders, maa det ogsaa undre, at Stedets Øvrighed, hvem Rygtet ikke er ubekjendt, ikke har foretaget de fornødne Skridt i den Anledning. Den Bebreidelse, der foran er gjort Sallingboerne for Lunkenhed i at yde Bidrag til Understøttelse af Fædrelandets hellige Sag, gjelder ogsaa om Sallingboernes Forhold med Hensyn til Folkevæbningen. Ogsaa i denne Henseende overgaaes Sallingboerne af Skive Byes Jndvaanere, thi der i Byen have Øvelser alt længe fundet Sted og ere drevne med Jver. Da der nu, efter Forlydende, er af Oberst Renovard udnævnt en duelig befalingsmand for Bevæbningen i Salling var det at ønske, at Sallingboerne vilde understøtte denne Mand i sine Bestræbelser for at fremme Væbningen. Det vil næppe kunne betvivles, at der i hvert Sogneforstanderskab vil findes patriotiske Mænd, som ville, uanseet den Lunkenhed der vises af Andre, sætte sig i Virksomhed saavel for dette som for andre patriotiske Formaal, og de af Bondestanden, der have ladet sig hilde af Jldefindedes Forestillinger, skulle vel betænke, at naar de under Freden ville kræve Lighed i Hartkornet og Værnepligt for Kjøbstæderne og de Andre, som hidtil have været fritagne, bør Bondestanden ogsaa under Krigen og naar Faren er for Døren, ikke holde sig tilbage fra frivillig at paatage sig større Byrder og at væbne sig, om det end ikke er befalet.
Viborger Samler, 1848-04-29
Som et Supplement til Foranstaaende kan tilføies, at ved den Stænderdeputerede for Salling, P. Lydersens NærvæErelse her i Viborg i Torsdags, udtaltes af flere hersteds en saadan Uvillie imod denne Mands senere Færd, at det ansaaes fornødent at anmode ham om snarlig Afreise herfra, hvilket ogsaa skeete, ledsaget af en af Politiets Betjente til Skive. Da der sandsynlig fra vedkommende Herredsfogeds Side er anstillet Undersøgelse om det Hr. Lydersen imputerede Forhold, finde vi det i Sagens Jnteresse ønskeligt at sammes Resultat bragtes til offentlig Kundskab, hvortil vi tillade os at opfordre vedkommende Embedsmand. Red. Anm.
Viborger Samler, 1848-04-29
Paa 1ste Søndag efter Paaske prædiker og confirmerer Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken; og i Søndresogns Kirke. Hr. Pastor Hindberg. (Gudstjenesten begynder Kl. 9 i begge Kirker, og saaledes fremdeles hver Søn- og Helligdag).
Viborger Samler, 1848-04-29
AVERTISSEMENTS. Ved Valghandlingen den 27de April d. A. blev valgt til Medlemmer af Viborg Amtsraad for Sexenniet fra 1ste Mai 1848 til 1ste Mai 1854. a. for Sædegaardseiernes Valgklasse til Amtsraadsmedlem: Justitsraad Fønss til Ørslevkloster eenstemmigt med 7 Stemmer, og til Suppleant: Jægermester Lichtenberg til Bidstrup med 3 Stemmer. b. for de mindre Eiendomsbesidderes Valgklasse til Amtsraadsmedlemmer:
Viborger Samler, 1848-04-29
Etatsraad Holm til Dalsgaard med 323 Stemmer og Proprietair Kall til Søedal. Til Suppleant for samme Klasse: Gaardeier Hansen i HornbelAf de øvrige afgivne Stemmer, nemlig af 7 mødte Sædegaardseiere og 35 Delegerede for Sogneforstanderskaberne erholdt følgende Personer Stemmer, nemlig: a. til Suppleanter for Sædegaardseiernes Valgklasse: Proprietair Faber til Randrup 2 St. Jørgensen til Vindumovergaard 2 St. b. til Amtsraadsmedlemmer for de mindre Landeiendomsbesidderes Valgklasse. Gaardeler Hansen i Hornbek 16 Stemmer.
Viborger Samler, 1848-04-29
Provst Wulff i Levring Fabrikør Bruun til Bruunshaab 2 og til Suppleant: Provst Wulff i Levring. Viborg Stiftamt, den 28de April 1848. L. Bretton.
Viborger Samler, 1848-04-29
Ved sørgelig Erfaring er jeg kommen til Kundskab om, at flere ondskabsfulde og usandfærdige Rygter ere udspredte imod mig, for hvilke hadefulde Beskyldninger jeg beder det ærede Publicum at opsætte sin Dom indtil nærmere Oplysning om denne Sag kan retfærdiggjøre mig. Holmgaard, den 28de April 1848. P. Lydersen. Silke-Herre-Hatte i allernyeste Facons ere arriverede hos D. Philipsen. Dette Blads udenlandske Artikel redig, af Adjunct Reis, den indenlandske af 5 Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-05-01
Stifts-Tidende. Vibore. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Nr. 73. Mandagen den 17 Mai 1848. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen, der i Onsdags Morges med Ægir afgik fra Fredericia til Sønderborg for at hilse paa vore brave Tropper og besøge de Saarede efter den heeltemodige Kamp, indtraf i bedste Velgaaende til Kjøbenhavn i Løverdags Efterm. Kl. 6 1/2, og blev hilset af den forsamlede Mængde med almindelig, vedvarende Jubel. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1848-05-01
Hs. E. Overhofmarschal v. Levetzau er i Løverdags Morges tidlig afgaaet til Petersborg med det engelske Paketdampskib, formodentlig i et diplomatisk Ærinde, (Fdl., Jfølge Preuss. Zeit. har den preussiske Gesandt ved det danske Hof nu erholdt befaling til at forlange sit Pas. (Jfølge Flp." er han i Fredags Morges afreist fra Kjøbenhavn.) Rapport til Krigsministeren. Uagtet det endnu ikke er muligt at indsende en fuldstændig Rapport overde seneste Begivenheder ved Armeecorpset, vil jeg dog ikke undlade strax at anmelde, at Corpset er i god Stand. Bataillonerne have 600 7000 Mand vaabendygtige, Officerer og Underofficerer iberegnede. Artilleriet er complet. Vort Tab kan jeg endnu ikke bedømme fuldstændigt, men saameget er vist, at vi siden Felttogets Begyndelse have mistet nogle og 50 Officerer, hvoraf over 40 ere døde eller saarede. Fienden har i Eftermiddag foretaget en Recognoscering af Forskandsningerne ved Dyppel og demoleret noget af dem. Han blev modtagen med et Par Kanonskud og viste ingen større Styrke. – Endnu nogen Hvile vil sætte os i Stand til at bevæge os igjen. Kunne disse Bevægelser ogsaa ved Marinens Hielp gives en større Virksomhed! – Fjenden var neppe endnu i Da rykket frem til Aabenraa, hvorfra jeg endnu i Morges, har modtaget Bagagetransporter over Land, rigtignok paa en noget uforsigtig Maade. Capitainlieutenant Muroll er afgaaet i Formiddags til Aabenraa for at undersøge Tilstanden, med Fuldmagt til at foretage alt Fornødent med Hensyn til det endnu der værende Material. Hovedqvarteret i Sønderborg, d. 27. April 1848 Kl. 11 ½ Aft. Hedemann.
Viborger Samler, 1848-05-01
J Aarh. Av. af 29de April læses følgende Brev fra Armeen: "Af Cavalleriet ere ikke mange faldne, naar undtages den ene Escadron, der har mistet mange Folk, Lieutn. Wedel blev saaret; Artilleriet har ingen Faldne, Saarede og Fangne. Oberst Magius er haardt saaret, Major Schepelern Armen afsat, Major Holm skudt. Af Jnf. har 11te Bataillon lidt meest, og mistet mange Officierer; 4de Bat. lidt meget, Capt. Bonnichsen og Lieut. Husum døde, Major Ræder saaret i Laaret, Lieutn. Torkelin mistet Haanden. Dr. Berthelsen, Thune, Feveile, Recke, Lorck og Windslow i Fangenskab, 5te Bat. og Garden have Jntet lidt. Nyborg Jægere ere haardt medtagne, og flere Officierer nævnes som faldne eller saarede. Tre Angreb paa Gottorp bleve tilbageslaaede af Fodgarden, med uhyre Tab for Fjenden. Cand. Brix (af Aarhuus), ansat som Frivillig ved 2det Jægercorps, skal have gjort Under af Tapperhed og Udholdenhed. Saavel han som Lieut. Herskind (ogsaa af Aarhuus, skulle være blandt dem, der efter en tapper Kamp maatte bukke under for Overmagten og overgive sig til Preusserne. Den unge Dons ved 3die Jægercorps slog sig alene ved Kolbeslag igjennem Preusserne."
Viborger Samler, 1848-05-01
Af paalidelig Kilde kunne vi berette, at de svenske Tropper i Provindserne hiinside Sundet i de første Dage i forrige Uge regimentviis indkaldtes, at deres Vaaben, Mundering og øvrige Krigsfornødenheder eftersaaes og de derpaa atter permitteredes med Ordre at holde sig parate ved første Appel; Svenskerne vare fuldkommen overbeviiste om, at Tropperne, der ansloges til 15,000 Mand, skulde marschere Danmark til Hjelp, saasnart deres Assistence (Hp. A.) forlangtes.