Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
De nyeste franske Breve gaae til den 20de. - (Da man i Hamborg og Altona - hvilke Stæder, som bekiendt, ligge hele 40 Mile mindre fra Paris end Odense - hvorom man kan overbevise sig af de sidste Aviser derfra, lige til Fredagen den 28de endnu intet Brev havde, som gik længer end til den syttende Julii, saa maae det uden Tvivl have været en Trykfeil, naar man i en vis Avis af samme Fredag den 28de læser om Pariser=Breve, som skulle gaae fra den 13de til den attende, saa meget mere, som, foruden en formodet Høde, som til den sye tende skal have havt Sted i Paris, ikke en eneste Begivenhed fortælles i denne Avis, som naae ud over den trettende - saa vidt nemlig som de næstsidste tydske Aviser gaae. - Efter disse nyeste Beretninger synes det, som om den gamle Tvedragt havde med den nye Tredie Seel igien fastere end nogensinde faaet Jndpas i det lovgivende Korps, udbreder sig fra samme til det, hidtil enige. Direktorium og truer med at giøre en nye blodig Revolution næsten nundgaaelig. I det mindste synes Journalisterne at befrygte de største Storme, som en vis Ministerialforandring i Paris (hvorom alt den Altonaer=Merkunfor kort siden har talt) torde drage efter sig. Man havde troet at en Ministerforandring igien havde tilveiebragt Enigheden, som ved de sidste stormende Optrin var bleven saameget løsnet. Carnot, Præsident i Direktoriet, paa og sig derfor, at foreslaae sine Kolleger samme. Vis paa Barthelemyls Stemme, troede han ogsaa at have vundet Barras, og altsaa med ham Stemmesteerheden i Direktoriet, der, som bekiendt, kuns bestaaer af 5, men han maatte see sig skuffet! Barras forenede sig med Reubell og Lareveillere=Lepeaux og disse 3 gjorde Udslaget til Politie mesterens Cochouls, Krigsministerens Pettet og Ministerens i det Indre Benzechs Afsættelse som over Beholdelsen af Justitsministeren Merlin og Finandministeren Rammel, hvilke to er den nye Trediedeel, eller de saakalde te Clichianere en Torn i Øinene. Om begge de andre afskedigede Ministre, Traquet og La Croix tales kun saare li) Man kan vel ganske naturlig her i Odense være een Postdag forud for de tydske Aviser; men tre til fore Postbage - det kunne blot Heyemestere, og paa dem er al Troe nu forsvanden. det; men desto mere om de 3 første. Der sporedes saa ste Misfornøielse over denne Forandring i Paris (forstaaer sig mellem Partierne), at selv i 500des Raadet yttredes Bekymring over, hvorledes denne Forandring kunde foraarsage en Opstand. J Direktoriet selv er det ikke løbet af uden store Debatter, og Carnot og Barthelemy have ikke allene formelig protesteret imod Cochonis, Benzechts og Petiet, Afskeed, men ere ogsaa personlig kiørte hen til samme og have erklæret dem, at de ikke have stemt for deres Afsked. Den største Splid i Direktoriet selv, og mellem Direktoriet og 500des Raadet er derfor at besørge. Og lige i denne Krise ere Dumolard og Dupont fra Nemours, den første 500des Raadet, den sidste i de Gamles Raad blevne udnævnte til nye Præsidenter. Begge ere Tilhængere af den nye Trediedeel; begge Clichianere. Dertil er endnu de eedske Geistliges Skiebne bleven afgjort i 500des Raadet. Dette vigtige Decret foranlodatter uroelige Optrin. Ved den sidste Omstemning viste den gamle Præsident, en erklært Clichianer, den forargeligste Partiskhed derved, at han vilde falsk erklære Raadets Fleerhed og at han, da Modpartiet paastod en nye Stemning ved Navneopraab, med samt Sekretairen, satte Hatten paa og gik bort, uden formelig at slutte Mødet. Men den næste Dag (den 16de Juli) gik Stemningen ved Navneopraab virkelig for sig, og denne afgjorte da virkelig med 210 imod 204 Stemmer: at de Geistlige nødvendig skulle aflægge en Troeskabs=Erklæring. Ved denne Patrioternes eller Regieringspartiets Seier var stoGlædeslarm og Skrig: Republiken leve, saa at Præsidenten atter satte Hatten paa og gik fuld af Ærgrelse sin Vei bort. -