JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Om det attende Aarhundredes Karakter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J enhver Tidsalder har et eller andet Folk ved sin Overvægt i Krig, ved Vælde, Vindskibelighed og Opklarelse i Fred, saaledes tildraget sig de andre Nationers Beundring, at de have stræbet efter at ligne det fremskinnende Folk i sine Jdrætter og Sæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J Europa, hvor Samqvem og Omgang imellem Nationerne er størst, virker denne Efterstræbelse en vis herskende Tænkemaade i Regieringsgrundsetninger, i Sæder, i Smag af Videnskaber, Konst og Literatur, som giver til ethvert Aarhundrede en ligesom almindelig Geist og Karakter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Det forrige Seculum var Frankeriges Tidspunkt, og hvormeget end Nationen og Monarken, gjorde, sig misundte og næsten hadte af de andre Riger, beholder dog det 17de Aarhundrede Navn, af Ludvig den 14des Tidsalder. Denne Konges Smag for Glands, for Storhed og Pragt, for det Skiønne i Konster og Literatur, blev hele Nationens Smag: Frankrige var Sædet for al Cultur; derfra hentedes Forsinelse, Videnskab og Konst; dets Sprog blev almindeligt for Statsmænd, for Hoffer og for Lærde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J den Spanske og i den Østerrigske Successions Krige tabte Frankrige Overvægten i Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J Begyndelsen havde de 7 forenede Provintser den Ære at deele med England Lovgivningen, i Europa. Men Hollands Høihed forsvandt hastig efter den Utrechtske Fred; Englands Magt i Krigen, Englands Fremgang i Vindskibelighed, i Rigdom, i Opklarelse satte endelig dens Overvægt ud af al Tvivl. De nyere Tiders skiønneste Genie har malet denne Nation med ligesaamegen Sandhed som Ziirlighed. Us sont eraints sur la terre, il sont Rois sur les eaux. Leur flotte imperieuse asservissant Neptune, Des bouts de Punivers appelle la fortune. Londre, jadis barbare, et le centre des arts, Le Magazin du monde & le temple de Mars. Henriade. Chant 11. Frygtede ere de paa Landjorden; Konger ere de paa Søen. Deres seierrige Flaade har undertvunget Havets Gud, og hiem fører Rigdom fra Jordens Ender. London, fordum barbarisk, er Konsternes Sæde, Verdens Oplagsted, og Krigens Tempel. Stiltiende have alle Nationer tilstaaet den Engelske Fortrinet. Meere og mindre have de alle antaget dets Tænkemaade og Sæder; og den Engelske Geist har havt en mere udstrakt Indflydelse i Europa, end Frankriges nogensinde haver været. Aarsagen dertil er naturlig. Det var meest Hofferne der søgte at ligne Frankrige, og denne Lighed gik aldrig meget videre end til Hovedstæderne i de andre Lande, derimod har det været lærde og eftertænkende Mænd, som i Englands Skrifter, Anlæg og Indretninger have fundet de værdigste Formaal for deres Medborgeres Efterstræbelse. Den eneste Sætning: at Nytten egenlig bestemmer Tingenes og Menneskenes Værd, har gjort en Hovedforandring i Tænkemaaden. En saa simpel Sandhed, kunne man vel paastaae, at have været bekiendt, at have været indseet saa længe Verden er til: Men hvo tør nægte, at det er Engelsk Frimodighed, den almindelige Kækhed at sige og skrive det Sande, der have gjort den saa simple Tanke herskende i vor Tidsalder, Jkke som en speculativ Sandhed, eller som en Opdagelse, tilhører denne Sætning England; men som en praktisk Grundregel, der af denne Nation er bleven anvendt i Konster og Videnskaber, i Sæder, Skikke og Smag; som en Maalestok, hvorefter den offentlige Agtelse, Æres= og Fordeels=Belønninger uddeeles, har England givet et stort Exempel, og opvakt en anden Geist i Europa. Denne praktiske Anvendelse af en saa almindelig Grund=Sandhed har gjort en virkelig Revolution i de oplyste Nationers Dom om Mennesker og Ting. Ligesaa meget Mod i hørte der til, at foragte og tilsidesætte alt det som allene har Hiemmel i forældet Skik og Sædvane, dersom det af en oplyst Forstand ikke tillige erkiendes for sandt og nyttigt. Med denne Kraft i Sielen har Englands eftertænksomme Lærde i de fleste Videnskaber begyndt en mægtig Revolution; de andre Nationers Lærde have fattet samme Hierte, og det 18de Aarhundrede kan næsten kaldes Forbedringernes Aarhundrede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Hvad enten man vil følge Videnskabers og Konsters Historie; eller man vil igjennemgaae Rigernes og Landenes indvortes Forvaltning; saa skal man lettelig overtyde sig, at flere Forandringer og Forbedringer ere gjorte i dette eene Seculum, end i forskiellige Aarhundrede tilsammentagne. Det er ikke mit Fag, og ikke mit Kald, at oplyse de betydelige og hældige Forandringer det Theologiske Studium har erfaret, betragtet fra den systematiske Side: Men jeg vil allene anføre nogle Hoved=Grundsætninger som et almindeligt biefald og sund Overbeviisning hos alle Nationer i Europaa har vedtaget, og som jeg ønskede at torde kalde praktisk Popular=Theologie. At Autoritet aldrig er Beviis. - At moralske Handlinger have Fortrin for speculative Lærdomme. - At Pligters Opfyldelse og reene Hensigter; men ikke udvortes Gudsdyrkelse, er sand Religion. - At Geistligheden bør overtyde og formane, men aldrig byde eller herske. At derfor ogsaa Jntolerants imod hele Meenigheder, eller enkelte Menneskeer, paa Grund af deres forskiellige Meninger, er imod Fornuft og sand Religion. - At Geistligheden vel ere de værdigste offentlige Betiente i Staten; men at de aldrig kan besidde færskilte Rettigheder og Eiendomme, der skulle være hellige som Religionen, selv, eller ansees for andet end blotte Belønninger, som Regieringen har tillagt dem. Vist er det, at alle disse Sætninger ere Reformationens Grundlove; at den lærde Deel af Menneskeer i de protestantiske Lande altid haver tænkt saaledes: Men efterat Reformationens Giæring, om jeg saa tør tale, var dæmpet, efterat ethvert Lands Hierarchie igien havde vundet en vis Form og Indflydelse, udslettedes disse Sætninger meere og meere, endog iblandt den protestandiske Almue, og deres nye Udbredelse er igjen en Slags Revolution i Tænkemaaden: Men aldrig har den kundet være saa kiendelig i de Protestantiske, som i de Catholske Lande. For disse sidste bør dette Aarhundrede især kaldes Oplysnings Tidsalderen. Neppe ere vel i noget Aarhundrede saa mange Lovgivninger i forskiellige Lande blevne indførte, som i det nærværende. De Sardiniske Stater, Preussen, de Østerrigske Lande og Toskana have erholdt nye Lovbøger, og i alle hersker en Miildhed, en vis Philosophisk Geist, som er vort Seculum Præg. - Keiserinden af Ruslands Jnstruction til Lovgivnings Commissionen i dette Rige fortiener ikke mindre at anføres, som et stort Beviis paa en vis Tænkemaades almindelige Udbredelse i det hele Europa. En Jtaliensk Antor har især den Ære at have gjort en Revolution i Europas Criminal Jurisprudenz. Den Maylandske Marquis Beccarias lidet Skrivt, de delitti e deelle pene, har almindelig formildet den barbariske Praxis af den Caroliniske Criminal-Ordning, for det mindste i Udøvelsen; og dette Skrivt er viensynlig lagt til Grund forden Toskaniske og Østerrigske Coder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Det Medicinske Studinm har ikke mindre erfaret en total Forandring, og denne have de Engelske Læger næsten ganske foranlediget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Smaakoppernes Jndpodning, Forfriskningernes og moden Frugts Brug, samt kiølle Værelser i hidsige Sygdomme; Brugen af China i mangfoldige andre Tilfælde end Koldfeberen; Qvæg sølvets Beredelse og rette Anvendelse i flere Sygdomme, men især til den uhældige Smittes Lægelse, som for et Par hundrede Aar siden kostede Konger og Paver Livet, formedelst Lægernes Vankundighed i at behandle den. Flere Chymiske, forhen aldeles ubekiendte Tilberedelser, andre nye opdagede Lægemidler, eller deres ganske forskiellige Brug og erfarede Virkning; med et Ord Medicinen har faaet en heel forandret Vending. De Engelske Lægers Grundfætninger ere antagne endog i den sydlige Deel af Europa, og Edinburg er bleven Lægernes Hovedskole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Den vigtigste Forandring, der kunde møde Philosophien, har den prøvet blandt de største Mænd i de meest opklarede Lande, nemlig den scholastiske og systematiske Philosophies aldeles Tilsidesettelse. I Stedet for den vidtløftige unyttige Nommenklatur af Skolens Logik, har man øvet Forstanden og Dømmekraften med Matheematiske Bevisers Nøiagtighed; Experimental Physik, Naturhistorie, Geometrie, Astronomie, og alle virkelige Videnskaber have fortrængt Metaphysik, Pychologie og Ontologie fra det usurperte Sæde. Man spurgte sig, hvortil nytte Ord og hvis Meening der strides, uden at forstaae hinanden, og tomme Ord maatte vige. Læres da den scholastiske Philosophie ikke meere paa Academier, desværre jo Man strides ligesaa ivrig som unyttigen i Tydskland, om det formeentlige Systema af Kant; men jeg taler om Nationer og ikke og Academier. Hvo vil ligne Kants Distinctioner og Klarheds Grader i Begrebene, med Franklins Opdagelser i Elektricitet, med Spalanzanis bemærkelser over Fordøielsen, over Slægternes Forplantning, og deslige flere Realiteter, Maaskee spørger man, hvad er da dette Aarhundredes Philosophie, der faa meget tales om, og som en vis Deel Mennesker saa almindelig vredes ved at høre nævne? det som har givet vores Tidsalder Benævnelsen af Philosophisk er intet vist Systema, men det er den Undersøgelses=Geist, der nu spørger om Beviis for det, som mange med Magelighed holdt for sandt, og lærte fra sig som sandt, fordi de selv havde fattet det i Hukommelsen; det er Anvendelser af de almindeligste Sandheder, og ikke mindre ofte af dybe videnskablige Begreb, i Regieringssager, i Lovgivning, i de offentlige Tings Bestyrelse, istedet for at følge gamle Vedtægter, Formularer og Rutine; - det er den Tolerants i Religions=Meninger; det er den Mildhed i Rettens Udøvelse, den Strænghed imod Rettensbetientere, det Krav paa Embedsmænd at svare til deres Pligters Opfyldelse; - det er den Hæder og Agtelse for Almuen, den Omsorg for det almindelige Vel, for de sande Nødtrængendes Hielp, og de hyklende strafværdige Fattiges Tvang til deres eget Beste; det er denne Anvendelse af den reeneste sunde Forstand paa de vigtigste Gienstænder for det menneskelige Selskab, som jeg vover at kalde den praktiske Popular=Philosophie, ved hvis Udøvelse dette Aarhundrede udmærker sig for de forbigangne, og fortiener at kaldes Philosophisk, eller om et andet Ord skulde være mindre anstodeligt, forstandig. Har man i denne sidste Tid mere og meere tilsidesat den scholastiske Philosophie; saa ere derimod andre Studeringer indførte i deres Sted, som forhen vare aldeles ubekiendte ved Universiteter og Akademier. Derhen høre de Oekonomiske og Statistiske Forelæsninger. Hvert Land har sine Huusholdnings=Selskaber, til Flid og Viindskibeligheds Opmuntring og Forbedrelse iblandt Land= og Kiøbstæd=Almuen. Hvo miskiender i disse Indretninger vort Seculum Geist for det Nyttige og for Almuens Opklarelse og Gavn. Det første Landhuusholdnings=Selskab opkom alligevel i England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Det Geographiske Studium har i Særdeleshed gjort en betydelig Fremgang i det nærværende Seculum. Saavel den mathemathiske større Rigtighed i Karternes Forfærdigelse, og de i mange Lande foretagne nøiagtigere geometriske Opmaalinger, som og de nye Opdagelser i de mindre bekiendte Verdens Deele have givet en Tilvext og en Nøiagtighed til denne Kundskab, som neppe havde været at vente, og daglig erholdes nye Lys i denne Videnskab; derom vidner den brunsvigske Simmermans interessante Maanedsskrivt. Hertil have især de vigtige Søereiser biedraget, som den Engelske, Spanske, Franske og Russiske Regiering have foranstaltet. Men foruden begge Cooks Reiser, Ullogs og Don George Juans Reise samt Bougainvilles Reise, de Russiske Opdagelser ved Kamschatka, de danske Lærdes Beskrivelse af Arabien og Egypten, som Hr. Etatsraad Niebuhr har udgivet, have mange private Mænd gjort betydelige Reiser, hvoriblandt Bruces til Abyssinien ville være af de vigtigste, dersom Urimeligheder, de aabenbareste Feiltagelser, og en stor Vankundighed i foreløbende Videnskaber, ikke gjorde hans fleste og besynderligste Efterretninger mistænkelige. Men
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
hvormeget endog Reisebeskrivelser i Almindelighed udkræve Critik ved deres Læsning; saa er ikke mindre vist, at denne i de nyere Tider saa uendelig forøgede Deel af Literaturen har gjort os meget nøiere bekiendt med Landenes sande Tilstand, Forfatning og Sæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
En af de ædleste Forandringer, der har kundet beskiæftige det Attende Aarhundredes eftertænkende Autorer og velgiørende Regieringer, er Ungdommens Opdragelse. Om vi have naaet Fuldkommenhed, det bør ikke være Spørgsmaalet; - hvo tør besvare dette i nogen menneskelig Ting, hvo tør ogsaa nægte de mangfoldige Bestræbelser for det Bedre sin Taknemmelighed, Endog mislykkede Forsøg fortiene Hæder; og Real eller Normal=Skolernes Anlæg i forskiellige tydske Lande; Handels og andre høiere borgerlige Skolers Jndretning have i det mindste en ærværdig Oprindelse, og spaae een nyttigere Følge for Efterslægten, end de alt for hyppige Latinske Skoler, hvorudi ofte elændige Kandidater dannedes, som i Tiden bleve deres Føddeland til Byrde, dem selv og den lærde Stand til Beskiæmmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
J de politiske Beregninger, som ligeledes henhøre til vor Tidsalders Opfindelser, har man vildet fastsætte: at en Stats=Armee ikke kan være større, uden Skade for alle borgerlige Haandteringer, end beregnet til Een af Hundrede paa den heele Folkemængde: herefter torde jeg vel spørge, hvor mange Menneskeer kan, uden Skade for et Land, bestemme sig til blotte Studeringer,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Siden Agerdyrkningen, Handel, Manufacturer, alle mechaniske Konster og Haandværkere; Staternes indvortes Tilstand og Forfatning, Finantser, Love og Administration; Opdragelser og Skolevæsenet; de Fattiges Pleie og Beskiæftigelse, og flere deslige almeennyttige Ting ere blevne Hoved=Æmner for dette Aarhundredes Autorer, har den heele Litteratur nødvendig faaet en meere alvorlig Vending. Dette almindelige Sigtetil noget Nyttigt har endog ganske forandret Geisten af de ellers forfængeligste Skrivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
En Engelsk Boghandler har forandret Tonen af Romaner selv. Siden Richardson udgav hans Pammela, Grandison og Clarissa, bleve Romaner til moralske Fortællinger. Aallige Efterligninger i alle Lande ere udkomne. Endog Fieldings og Sternes originale og moersomme Skrivemaade. have andre vildet ligne med ringe Held. Denne Bestræbelse at følge den Engelske Smag i Litteraturen kan ikke minde ansees for en moralsk Revolution. Theatret er bleven blodigt og tungsindig; Poesien tildeels mørk og uforstaaelig forat synes dybsindig; Reglers Tilsidesættelse kalder man Kækhed, og indtil det Afsindige har for Øieblikke erholdt Nyehedens Biefald. Thi den det er gaaet med Imitationen i Litteratur, som med Efterligningen i Moder, man har stedse overdrevet det, som man blot vilde følge. Grændselinien i god Smag er saa fiin, at man lettelig overskrider den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Dersom den Engelske Smags Udbredelse ikke har været hældig for Vittigheds Værker; saa har den havt en saameget fordeelagtigere Jndflydelse paa de udøvede Konster. En vis ziirlig Simplicitet, forbunden med Beqvemmelighed og det behagelige, hvilket alt i Englands Sprog udtrykkes med det eneste uoversettelige Ord comfortable er bleven Grundloven i Bygningskonsteen, i Mobilier, og i alle andre Ting, der tiene til Livets mageligere Nydelse. - Vel har England intet udrettet i Skulpturen, men de Engelske Vaser og de antike Former, som de saa hældigen have indført ved deres forskiellige Fayense=Fabriker, ere flere tusinde Mennesker, til Nytte og Forlystelse, end den prægtigste Statue, der kunde pryde et af Londons Torve. Kobberstikningen har vundet en Slags Fuldkommenhed i England, og derefter i andre Lande. Dog de største Mønstre til Efterligning findes i den engelske Agerbrug, i Manufacturer og Fabriker, i de mechaniske Kræfter og Machiner hvorved Arbeidet lettes, fremmes og giøres fuldkomnere. Værdigere og nyttigere Lærdomme, have Reisende hentet fra dette Land og indført hos deres Medborgere i disse vigtige Vindskibe. ligheds Greene, end fra det Classiske Jtalien og det forfinede Frankrige. Saa vigtige og almindelige Forandringer i Tænkemaade, Videnskaber og Konster havde aldrig fundet Sted uden Regieringernes mægtige Tilskyndelse. Jkke uden Uretfærdighed og Utaknemmelighed kan Europas Nationer nyde, uer kiendte, Kongers og Ministres Bestræbelser til Landenes Fremvext i Kundskaber og Konster; den Geist af Menneskelighed og Omsorg for det Almindeliges Gavn, der spores i alle Anlæg, Love og Indretninger. Hvo kiender og ærer ikke den for tidlig afdøde Keiser Joseph raske Trin paa ForbedringsBanen i de udstrakte Østerrigske Lande, som kloge Efterfølger med blidere Tone og med Anseende af Eftergivenhed dog har vidst at holde i Hævd. I det samme Øieblik dette var skreven, erfaredes at Fredens og Menneskelighedens Ven var revet fra Keisertronen i Manddommens Styrke. Et vigtigt Tab for Europa under nærværende Omstændigheder. Vor Tide alders Held, den store Fridriks sidste Leveaar beregnes efter de til Provindsernes Opkomst, til nye Anlægs Fremme o. s. v. anvendte Summer. Sachsen, Brunsvig, Baaden, Vyrtsborg og flere tydske Lande give ærværdige Beviis om deres Fyrsters Bestræbelser for Undersaatternes indvortes Velstand. Spaniens Fremgang i den af Regieringen. med Eftertryk oplivede Jndustrie, i Handel, Søefart og i Konster er mindre bekiendt, men vist betydelig i de sidste 30 Aar. Campomanes og Floridablanca fortiene i disse Henseender Nationens Taknemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Portugal var vaagnet ved et mægtigt Stød fra den saa forskielligen bedømmede, endnu ikke kiendte Pombals kække Haand. Nationen tiltroede sig selv meget efter det hældige Udfald af den korte Deel Landet havde i Syvaars=Krigen. - dette Genies Anlæg vare alle store, og Folket begyndte at tænke ligedan; Ministrens utrættelige Virksomhed foraarsagede almindelig Bevægelse; - Flaaden blev oprettet, Handelsskibe bygtes, Fiskerier opmuntredes, Silke= og Ulden=Manufacturer bleve anlagte, Handels Compagnier oprettede, en Kiøbmands Skole og et Navigations Academie stiftede, en indført Portugies støbte Kongens Statue af Bronze og opfandt tillige et Slags Porcelain. Men den efterfølgende Regentinde afsatte Ministren og lod ham anklage. Hverken hans Brøde eller hans Uskyldighed er oplyst; men hans Anlæg ere sunkne med ham, og Nationens nærværende Tilstand beviser Forskiellen imellem en Skriftefaders og en Starsmands Bestyrelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Den Sardiniske, Toskaniske, Neapolitanske, endog selv den Pavelige Regiering, have gjort Anordninger og Indretninger, som sigte til Folkets større Velstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Venedig, Genun, de Sveitzerske Republiker, endog Holland selv, have gjort mindre Skridt, eller slet ingen, i Forbedringer og Landenes Opkomst. Den sidste og største af disse Fristater er maaskee siunket ligesaameget, som andre Lande have reist sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Det store Russiske Riges Fremgang er saa godt som umaalt. Jeg taler ikke og Erobringer, om Søe= og Landmagtens Udvidelse; maaskee en endnu høiere Grad af indvortes Civilisation havde gjort disse tildeels umuelige. Men den Ombannelse, som Nationen har erfaret fra dette Aarhundredes Begyndelse af: Provindsernes Jnddeeling og ordentlige Administration; Stæders og Byers Opbyggelse indtil dybt ind i Siberien; Fabrikers Anlæg, Bergværkenes Aabning og Metallernes Forarbeidelse; Agerdyrkningens Tiltagende, en aarlig forøget Udførsel i Handelen, Folkemængdens Tilvæxt, Konsters og Videnskabers Udbredelse i Landets Sprog; disse utallige Forbedringer, hvorved Rusland meere end ved sin Beliggenhed hører til de Europæiske Stater, giøre Folket stort, og tvende af sine Regentere i dette eene Seculum udødelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Det som er foregaaet i Frankrige vilde være skeet, uden Philosophie, under lige Omstændigheder, i hvad anden Tidsalder det end havde været. Et andet Sprog vilde Ophavsmændene maaskee have ført; men deres Fremgangmaade vilde have været den samme, saasnart de dertil havde fundet Leilighed og den modne Tid. At Enthusiaster og den svage, efter Nyehed higende Hob i Frankrige er bleven forblendet, er ikke meere forunderligt, ikke meere den dyrkede Fornufts og Philosophiens Skyld, end at i vor opklarede Tidsalder har kundet opstaae Svedenborgianer, Jlluminater, UnionsBrødre, Egyptiske Friemuurer med fleere; at endog en Cagliostro, en Schrøder og deslige, have kundet erhverve sig Tilhæng.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Da Postens sildige Ankomst til Fridericia foraarsager at ingen udenlandsk Nyehed kan i disse Blade leveres, der ikke allerede ved andre offentlige Tidender er bleven bekiendt; saa agter man herefter, istedet for at igientage Beretninger, som allerede have tabt Nyehedens Behagelighed, og henføre samme under særskildte Artikler af Stæder, om hvis Beliggenhed og Herskab Mængden af Læserne ofte er uvidende, at indføre Resultatet af og Anmærkninger over de paalidelige Efterretninger, og henføre samme under Hovetitler af hvert Rige eller Stat for sig. I denne Henseende har man troet det ikke upassende at forudskikke foranstaaende Afhandling; men derved er for denne Gang ikkun lidet Rum i Bladet tilovers for ovenmeldte Forandring. - Dernæst igientages den forrige Anmeldelse, at enhver Afhandling af nyttig og lærerig Jndhold, der indsendes til Adresse=Contoiret i Fridericia, modtages med Taknemmelighed, og skal efter sin Orden i disse Blade blive indført. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-06
Sverrig har seet det afskyeligste mordiske Anlæg foretages imod dets Konge, som, endskiønt stærk og farlig saaret, dog efter seeneste Beret; ninger endnu var i Live den 23de Martii. De mange mestendeel Adelspersoners strax herpaa fulgte Arrest tilkiendegiver, at man anseer denne Misgierning som en Virkning af en Sammenrottelse. At de Franske Jacobinere ogsaa hertil skulle have medvirket, fordi Kongen ikke har viist sig gunstig imod den nye Franske Constitution, er en Mistanke, som, naar den blot fra een Side betragtes, vil synes ugrundet: thi hvorledes, vil man indvende, kunde Svensk Adel indlade sig i Forbindelse med Fork, som Jacobinerne, der hade og udrydde alt hvad det bærer Navn af Adelskab? Men hvorofte, kan man igien spørge, sees ikke stridige Ting at forenes til at frembringe een Virkning? – Om de paa Rigsdagen i Gefle afhandlede Materier er endnu intet med fuldkommen Vished bekiendt, men hvad derom hidtil er læst i offentlige Tidender, er tager af private Breve fra Stokholm, der have grundet sig paa Rygter og Formodninger. Thi ogsaa derfor syntes Rigsdagen at være bleven ansat i den liden Stad Geflee, at hvad der foretages, desto bedre kunde holdes hemmeligt.