JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Mariboe, den 15de Sept. Nattefrosten har allerede af og til begyndt at indfinde sig. J la Tid har vi om Dagen havt et skjønt og yndiEfteraarsveir. Kornet fylder i Aar næsten ik det Halve i Laderne imod i Fjor, hvor givtig devil blive i Skjeppen vil Tiden lære. - Paa Auctionen den 14de September i Nakskov kostede en Kakkelovn fra 50 til 100 Rbd. N. V.; en Gude solgtes for 6 Rbmk. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Mariboe, d. 19de Septbr. Landmanden i Stiftet er nu i fuld Beskjæftigelse med at læg sin Vintersæd. - Efter Breve fra Flensborg va Vandet sammesteds steget saa høit d. 3 Septbr. at man maatte seile med Baade langs med over for Compagniehuset liggende Huse ved Har nen. Ogsaa ved Præstøe Bugt i Sjælland havd man samme Tid saa overordentlig høit Vand, ingen Vogne kunde passere Landeveien ved Stre. den. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Odense, den 15 Septbr. Skibsfarten beg der dog nu ved Odense at faae noget Liv, allerede have vi seet Skibe gaae til og komme fra Bourdeaux, Riga, adskillige Svenske og Engelske Havne o. fl. St. Baade i Sjælland og Fyen høres meget om Røverie og Jndbrud. Meget deraf er vel overdrevet eller digtet; men alligevel foruroliger det mangen en, især ved Tanken om de mange Forbrydere, der ideligen undvige fra de fleste af vore Fængsler og Straffeanstalter. Skulle imidlertid de udspredte Rygter være mere end Digt, saa ere Øer dog snart rensede ved almindelige Klapjagter, med mindre Omløbere have Tilhold eller ere selv. boesatte Folk. Tildeels falde disse Tyvehistorier, ogsaa noget latterlige, f. Ex.: Etsteds hvor Tyve vare indbrudte, gave de sig saa god Tid, at de først aad Konens Grød i Spisekammeret, og siden toge af Mandens Buxelomme Nøglen til hans Chatouille, som tilligemed Buxerne laae under hans hoved, Et andet Steds, paa en Landevei, blev en Matros angreben af 2 Karle, men da han havde et Par Støvler at bære for sin Capitain, tog han en Støvle i hver Haand og nedslog hver Røver med hver Støvle paa eengang, - og saadanne tossede Historier høres hver Dag. Jmidlertid kan ingen nægte at der jo skjæles nok; men sligt er desværre, intet Nyt. - Forleden fandtes i Canalen en kjøn ung Pige, omtrent af en Snees Aars Alder, druknet. – Jagden gik iaar ind med et ypperligt Veir, men Agerhønsene og de unge Harer skal, efter Sigende, være meget ødelagte af Maarer, Selveiere og Krybeskytter. - J Anledning af den megen Skade Maaren paa et Aarstid, har anrettet især omkring Odense ved at tage Kyllinger, Ællinger, Æg og andet, kunde anbefales hvad Døbel anfører i sin Jægerpractik: "Gaase sidt, Alfranken Schaalen (Apothekerne maa vide hvad dette er,) Fenkel, Marum verum, Baldrian, Campher, sammenrøret. Lugter Maaren dette, undgaaer den ikke Rævesaxen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Kjøbenhavns Børs den 28 September. Cours. Hamb. a vista 491 1/2. Amsterdam, a vista 466 1/2. London 2 M. 19 1/2 Rbdlr., a vista 193. - Spec. 490. - Specier solgtes til 30 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Journal de Paris indeholder en Afhandling med Overskrift: om Frimurerne, hvori ivres mod den herskende Mode, at declamere mod Frimurerne og betragte dem som Tronens Fiender. Forf. beraaber sig paa, at alle oplyste Regjeringer vide, hvori Frimurernes Hemmeligheder bestaae. Kun en Visionair som Abbe Barruel kan søge Revolutionerne og Rigernes Omstyrtning i Frimurernes Skjødskind. J Engelland er Hertugen af Susser de engelske Logers Stormester og Hertugen af Gloucester Vicestormester. Kunne disse Prindser være Fiender af Souverainerne, Fiender af deres Kgl. Fader eller Onkel, Hovederne for en Sammensværgelse mod Tronen og Alteret, J Berlin har den store Frimurerloge givet Fyrst Blücher, som formodentlig selv er Frimurer, en stor Fest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Paven kan forbyde Frimurerlogerne i sine Stater, men hverken de franske, skotske eller engelske Loger, høre under hans Værneting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Den af sine Hændelser i Sverrig meget bekjendte Greve v. Armfelt er den 22 Aug. død i Zarskoe Selv. Han havde ledsaget Keiser Alexander paa sit Feldttog i Aaret 1812 som GeneralAdjutant, og var siden Præsident i Commissionen for Finlands Organisering og Forvaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Den 5te f. M. holdtes i Kirken St. Len i Paris en Sjelemesse for den ulykkelige Prindsesse Lamballe, efter en fattig Parykmagers Foranstaltning, der tilforn har staaet i Hertugen af Penthievres Tjeneste. Enkehertuginden af Orleans, som bivaanede denne Messe, har nylig belønnet denne Mand, og taget ham igjen i sin Tjeneste. Ogsaa Hertuginden af Angouleme søger omhyggeligen at underrettes om dem, der i den vanskeligste Tid have vist hende og hendes Forældre meest Hengivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Londons Befolkning beløber sig for nærværende Tid til 1,050,000, Storbritanniens til 16,456,000, og det brittiske Gedets i alle Verdensdele til meer end 61,000,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Engelland har 390 Skibe paa Søen, nemlig 84 Linieskibe, 13 paa 50 Canoner, 92 Fregatter, 74 Corvetter, 5 Bombardeergalioter, 135 Brigger, 10 Cuttere, 20 Goeletter og andre lette Skibe. Alle Krigskibene tilsammen beløbe sig til 933.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
London, den 9de September. Efter en Søe officers Privatbrev fra Bermuda af 14de Juli befrygter man, at Troppeforstærkningerne komme for sildig for endnu i Aar at bruges til betydelige Landgange paa den americanske Kyst, da Flaaden formedelst den urolige Aarstid ikke er istand til at blive paa Kysten. – Jfølge Efterretninger fra Bermuda af den 26de Juli er der udstædt en Proclamation af Gouverneur Cockbury, hvorved alt Samqvem med den americanske Kyst forbydes, for at der ikke skal komme Efterretninger til America om den der forehavende Expedition mod de americanske Kyster. - Officiererne af Lord Hills Stab og Commissariat, der som bekjendt skal føre Overcommanden i den americanske Krig, have erholdet befaling at begive sig ufortøvet til Portsmouth, for at afgaae med Generalen til America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Neapel, den 21 Aug. Engellænderne trastAnstalter til at forlade Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Eng Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ans Roskeedtes, Ellevte Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 September 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Om Guldhusets Salg. (Fortsættelse; see No. 28.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Jndtil Aaret 1810 har den militaire Fabrik stedse aarlig præsteret hvad til Armeens Behov i Danmark og Norge var fornødent. J Gjennemsnit udgjorde det aarligen: circa 6000 Al., fiint Klæde. 100000 Dito middelfint og ord. Dito 18000 Dito Beg 1300 Dito Dækkener. Af Bayer udleveredes imidlertid aarligen 42,000 Al., hvoraf det Qvantum, som Manufacturet her ei kunde tilvirke, vævedes i Neumünster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Man har antaget, at den militaire Fabrik i Forening med Straffeanstalten her i Staden kunde ved Hielp af de 79 Væve, de tilsammen eiede men hvoraf adskillige endnu ikke vare i Gang), tilvirke. 13 Væve til sine Klæde, a 18 Stkr. aarligen, udgjør 216 Stkr. a 60 Al. eller 12,960 Al. 57 Væve til 11 og 1/2 eller ordinKlæde af 35 Stkr. aarligen a 60 Al. 8 Væve paa Straffe Anstalten med Bay kunde frembringe aarligen. 280 Stkr. a 84 Al. 2 Væve med Dækkener, som ugentligen frembringe 2 Bundter eller 48 Dækkener a 2 1/2 Al., er aar2496 Dæk. ligen. Disse Qvantiteter Klæde, Bay og Dækkener udgjøre circa 332,000 Strenge Garn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Det militaire Manufactur her i Staden havde dobbelte og 14 enskelte Karte Maskiner samt 32 Spindemaskiner. Disse antoges ugentlig at kunne forarbeide af Strenge27000 Stkr. eller aarligen. 140,400 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Straffeanstalten her og n. sen antages at frembringe 242,771 St. Tilsammen 383, 171 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-24
Det Kongl. militaire Uldmanufacturs Bygninger, der nu ved offentlig Auction skulle sælges, og som ved de hidtil afholdte 2 Auctioner, ere blevne opraabte under eet for den Sum 400,000 Rbdlr. N. V., ere inddeelte i 8 Parceller. Parcel 1 bestaaer af en Bygning til Rigensgade paa 4 Fag; Parcel 11 af en Bygning til samme Gade paa 11 Fag; Parcel III af en Bygning til samme Gade inddeelt i 16 Fag; Parcel IV af en Bygning til samme Gade, inddeelt i 15 Fag; Parcel V af en Bygning til samme Gade, inddeelt i 9 Fag; Parcel VI, VII og VIII Grændser findes beskrevne i den af Bygmester Friis forfattede Beskrivelse over samtlige Manufacturets Bygninger. Manufacturets Bygninger her i Staden ere assurerede for 88,000 Rbdlr. S. V. Maskinerne have kostet 60,880 Rbdlr. 4 Mk. 16 s. N. V. og Valkemøl¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
len i Dyrehaugen er taxeret for 19,000 Rbdlr. S. V. Om Brønsholmsdahls og Ufserøds Værkers nyeste Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Af Væve og Maskiner haves ved disse Fabri ter følgende: a) Brønsholmsdahls Værk. 21 Væverstole, 6 Stkr. enkelte Skrubbemaskiner, 3 Stkr. enkelte Loquetmaskiner, 3 Stkr. Skrubbemaskiner, 16 Stkr. Spindemaskiner, Tvindemaskine, af den gamle Construction, 4 Stkr. Overskjærmaskiner, 1 Afsatsmaskine, 8 Haspler og I Vulff. b) Usserøds gamle Værk. 27 Væverstole, 6 Stkr. dobbelte Skrubbemaskiner, 10 Stkr. enkelte Loquetmaskiner, 10 Stkr. Kjædemaskiner, 7 Stkr. Jsletmaskiner, 7 Stkr. Kjædehaspler, 6 Stkr. Jslethaspler og 2 Vulffer. c) Usserøds nye Værk. 27 Væverstole, 6 Stkr. dobbelte Skrubbemaskiner, 10 Stkr. enkelte Loquetmaskiner, 3 Stkr. Sluppemaskiner, 10 Stkr. Kjædemaskiner, 7 Stkr. Jsletsmaskiner, 1 Jsletspille Remme, 5 Stkr. Kjædehaspler, 6 Stkr. Jsletshaspler, 1 Vulff, Paa Brønsholmsdahls Værk er der Plads til en Ruemaskine og paa Usserød nye Værk til 4 Vævestole endnu, som ere bestilte, men ikke opstilte, og, naar disse 4 Stole komme i fuld Drivt, vil Productionen af det ordinaire Klæde forøges med omtrent 128 Stkr. eller 7680 Al. aarligen. Desuden haves paa Brønsholmdahl og paa Usse rød Værk tvende hidtil ubenyttede Vandkræfter, hvorved Værkernes Drivt, naar det gjordes fornødent, betydeligen kunde udvides. Ogsaa kunde for Øieblikket, naar saa meget Officierklæde, som Brønsholmsdahl kan tilvirke, ikke behøvedes, 9 af dets Stole bruges til 12/2 Klæders Forarbeidning, hvorved da Productionen strax kan antages at være: 216 Stykke. 12 sine Væve a 18 Stkr. 67 grove Dito a 32 Stkr. 2144 Stykker. ialt 2360 Stykker. eller circa 141,600 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
J Aaret 1813 er der paa Usserøds og Brønholmsdahls Værker tilvirket 282 Stkr. af finere Klæder og 1669 Stkr. ordinaire Klæder, tilsammen 1951 Stkr. eller circa 117,060 Alen Klæde Samtlige Fabrications- og Extrandgivter for Brønsholmsdahls og Usserøds Værker beløb sig Aaret 1818 til 177,165 Rbdlr. 58 1/2 s., og all Materialier, hvoraf adskillige Beholdninger forefandtes ved Aarets Udgang, beløb sig til den Sum 687,979 Rbdlr. 58 3/5 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Spinderiet paa Brønsholmsdahlsværk, som hidtil allene har tilvirket fiint Arbeide, er fuldkommen tilstrækkeligt til 21 Væves Drivt, som der ere i Gang, og i den senere Tid har dette Værk endog forsynet Manufacturet her i Staden med det fornødne Garn til de syv Væve, som paa Manufacturet tilvirkede sine Klæder. Spinderier paa Usserøds gamle og nye Værk til ordinaGarn ere mere end tilstrækkelige til at holde de 60 Væve, der findes paa disse 2 Værker, i fuld Gang med Forarbeidningen af 12 og 1 Klæder, og han i forrige Aar endog forsynet Manufacturet her Staden med betydelige Partier ordinairt Garn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Samtlige Brønsholmsdahls og Usserøds Varkers Bygninger og faste Jnventarier ere i Seltember Maaned f. A. blerne taperede af Liunge Cronborg Herreds Brand Taxation for 1,600 Rbdlr. S. V. Disse Bygningers Værker, Maskiner og Ad skaber kunne antages at have kostet i nærværende Penge circa 600,000 Rbdlr. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Ved Værkerne findes en Pleteanstalt, hvori en egen Bygning i Følge Hs. Majestæts allerhøste Resolution er opført, hvori omtrent 100 fattig for det meste forældreløse, Børn, som bruges Værkernes Drivt, fødes, klædes, og nyde passen, Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Rettelser. J No. 75. P. 2. Lin. 1819. det for 34 Stkr. Væverstole læs: 34 Stkr. Stoel. – P. 1187. L. 2. Jstedet for, 141,28 Al. læs: 14, 280 Al. - Samme P. L. 5. J det for, 143,282 Al. læs: 143,520 Al.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Den italienske Straahat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Hvad kan være Aarsagen, hvorfor de danske Tolvskillinger og Toskillinger, som ved Forordningen af 5te Jan. 1813, dens 13de 8, ere gjorte gieldende, de første for 2, de sidste for 1 Rbs., dog vrages af alle eller af de fleste Detailhandlere, prages ogsaa i Bommen og Portene, og saaledes overalt, hvor de især ere brugelige, Man siger: Rigsbanken vil ei indløse dem, og jeg troer vel, at denne Bank ei modtager hele Sække af authoriserede Penge til Ombytning; men jeg tvivler meget paa, at den negter at modtage dem i Betaling. - Disse Mynter have jo ogsaa tilfulde den dem tillagte Værdie, og der kan vel ei være Tvivl om, at en Kobber Tølvskilling er bedre end en 12 Skillings Papirseddel, – Da Smaamynt, ved Courantsedlernes Jnddragelse, nu vil blive nødvendigere og behøves i større Mængde, var de maaskee godt, om de egenraadigt forkastede 1 og 2 Rbskilling bleve af Banken hævdede i den den tillagte Cours: Kort Svar paa et langt Spørgsmaal. Dit Spørgsmaal er: hvi nu saa mange skjele, Mit Svar er kort fordi saa mange hæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Medel i Ewerdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Hvor der haves 6 a 10 Heste paa en Bonbegaard, er det en stor Vinding for Eieren, hvo Naturen har frembragt rindende Vand eller Kilde spring; thi at vande Hestene der, NB. naar de ikke ere svedige, giver dem mere Trivelse end staaende Vand og 1/2 mere Havre. Hvo der tvivler derom, spørge kun den Sagkyndige. Naturligviis kan Hesten vænnes til at drikke af Gadekjæret, hvor der tilløber adskillige Uhumskheder og vaskes Ludganors.v.; men det giver den ingen saadan Trivels som rindende Vand eller Kilder. Men da dette altid er koldere, maa man være saare forsigtig; thi Hesten kan saa let blive forfangen og faae en slem Krophoste. - Dog, jeg har skrevet meget udførlig derom i mine Samlinger, under Capitelet Heste Horhen i Dag, Mouritz, efterdi de er saa pyntet:" – Saa Gon, jeg tør vel ikke sige det da det skal være stiltiende." – "Jo saamen, mig kan du nok fortælle det; thi jeg kan tie som en gammel Mester," sagde Erik. – "Nu da, hos jeg kom hjem i Gaar fra Staden; min ene for gloede saa vildt med Øinene og stampede i Baasen, Da jeg ikke forleden ville holde den Fall til Snaps saa er hun nu sikkert forheret. Der skal boe er klog gammel Kone, 3 Mile herfra, og, og - du veed nok Du er en Nar, at du vil troe saadant. Jeg har før været lige saa tof- og lettroende, og giver meget ud i Penge og Vahre, til Signekjellinger, naar en Koe eller Hest blev syg, men nu søger jeg Dyrlægen; han hielper, naar han kan, for billig Betaling og med naturlige Midler, da hine vare skammelige dyre og fraværende læste kun nogle forblommede Ord." Mouritz. Men erindrer du Peer og Poul og Hans, som søgte den kloge Kone, da deres Faar vare syge, der døde kun 12 for hver og de andre kom sig, da hun læste over dem. O. Vis, Vas, de havde kommet sig alligevel, deres Natur var stærkere at gjennemgaae Sygdommen, og nu troer din Tosse, at nogle Ord af en gammel Mutter kunde helbrede dem. Vel nok, du søger Dyrlægen; han skriver paa et Papiir saa meget du skal have paa Aberreket, og der ere de dyre, du skal have lang Parlement med ham, og endelig give ham haarde Penge o. s. v., og endda døer dit Qvæg." Kan en Doctor kurere alle Sygdomme, Nei, en Dyrlæge maa have med Umælende at gjøre, som er kan sige hvad de feiler; han gjør hvad han kan, og saa er jeg beroeliget." – "O ja, bliv ved din Troe paa de høilærde Dyrlæger; jeg bliv ved min. Den kloge Kone i X. veed meget mere end alle de kyndige Læger. Hun kan sige mig hvo der har forgjort min Koe, det kan hverken Abertekeren eller Dyrlægen sige. Farvel Erik, jeg maa skynde mig for Solen gaver ned; thi for taler hun ikke med nogen Farvel!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Indenlandske Efterretninger. Jngen Nødvendighedsartikel er i Aar stegen mere end Brændeved. J Begyndelsen af Sommeren kostede en Favn i Havnen omtrent 30 Rbdlr.,men efterhaanden steg den indtil 45 Rbdlr., som er den nærværende Havnepriis. Naar man i Aaret 1800 betragtede 89 Rdlr. D. C. for en havn Brænde som en overdreven høi Priis (See Prof. Nyerups Kjøbenhavns Beskrivelse S. 492), saa maa man virkelig stude ved at see, at i Aaret 1814 en Favn Brænde koster 18 Rbdlr. (9 Spe tier) i rede Sølv. Man bør haabe at Brændselscommissionen, af hvilken Hovedstaden med Rette gjør sig saa store Forhaabninger, vil søge at ned lemme disse overdreven høie Priser og derved tillige forebygge det utilgivelige Prangerie, der drives med denne saa høist vigtige Fornødenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Hr. Boghandler Steen agter at oprette heri Staden en Læsesal, hvori alle danske og de vigtigste udenlandske periodiske Skrifter ville ligge til Jnteressenternes Afbetjening hver Dag fra Kl. 10 til 1 om Formiddagen og fra 8 til 11 om Eftermiddagen. Hvert Qvartal betales prænumerations viis 8 Rbdlr. N. V. J October Maaned tager denne nyttige Indretning sin Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Ved Høiesteret er et Par Tyvs Arrestantere paa een Dag dømte i to forskjellige Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Da de ved den første Dom vare dømte til at kagpidskes, brændemærkes og Slaverie paa Livstid, saa bortfaldt derved paa en Maade den i sidste Sag idømte Straf, hvorefter de ogsaa skulde stryges til Kagen, og hensættes til Arbeide i Kbhvns Fæstning deres Livstid. De hedte Niels og Peder Christensen, hvorved endnu er at mærke, at i den sidste Sag bare ikke mindre end sex Tiltalte det samme Tilnavn, og to vare saa unge at de bleve dømte til at straffes med Riis af deres Forældre. Mægler Johannes Møhl har havt en Sag imod Justitien, for hans formeentlig lovstridige Forhold ved en sluttet Handel, hvori han er dømt til at bøde 200 Rbdlr. Sølvværdie til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. En Johanne Hansen er for at have ombragt sit Barn dømt til at miste sin Hals og Hovedet sættes paa en Stage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
J øvrigt ere de fleste Sager for 2den og 3die Gang gjentagne Tyverier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Odense, d. 28 Septbr. Priserne paa Egeskovs Marked vare heel ubestemte. Dem, som vilde have 2 a 300 Rd. D. C. for en Tde. Sæderne, maatte sælge den for 150 eller føre den tilbage. En Fierding Smør kostede 140 til 150 Rd. De. &c. (Hempels Av.)J Aarhuus Avis læses et Par sunde Ord til de Herrer, som have satyriseret over en vis Haandværkers Ophøielse til Agent, da det hverken er foragteligt at være Skræder eller at være riig eller at være Agent. Heller, mener Forf. maatte de, som ville kurere for Rangfeberen, see ind til den Mand, der i 30 Aar søgte at blive Kancellieraad, og da han opnaaede sit Ønske, gik fra Forstanden, af Glæde, eller til den der for at blive Doctor stial sin hele Disputats ud af en gammel Foliant, der dog var et langt værre Tyverie, end om en Skræder imellem kneeb en lille Klud af en Kjole. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Odense, den 22de Septbr. J forestaaende Vinter faae vi hverken tydske eller danske Skuespil i Odense. Franck, som nu organiserer et ganske nyt Selskab, da Jfr. Walter er bleven engageret ved det Kongelige Theater som Sangerinde, og hans Søn som Figurant, og de øvrige (formedelst deres urolige Opførsel og de flestes Maadelighed) afskediget, har for i Vinter leiet sit Theater i Odense til Casorti, hvis Sommertheater i Kbhavn har funden saamegen bifald ved Liniedands og Pantomimer, der skal overgaae Alt hvad her tilforn af sligt er seet. – J Tirsdags var det navnkundige Egeskovs Marked. Priserne vare der følgende: Sæderug 150 Rd. De. Tønden; Smør 150 Rd. Fjerdingen; Boghvedegryn 20 til 22 Rd. Skjeppen. – Adskilliges i Avisen i denne Tid anførte Erfaringer stemme i det Væsentlige med mine angaaende Rusten i Rugen. Jeg bliver stedse mere overbevist, at Rusten ikke er Aarsag men Virkning eller Følge af Rugens Fordærvelse, nemligen, naar Rugen har taget Skade afden stærke Taage, som nu i nogle Aar har indfundet sig i den Tid Rugen er nær ved at have afblomstret og skulde begynde at sætte Kjærne, og ikke har, som ellers sædvanlig efter Taage, Blæst til Følge; men stille Luft og brændende Soelskin om Dagen og Frost om Natten, fordærves Rugen, og Rusten er da intet andet end den røde Brand der sædvanlig viser sig paa alle Planter og Træer naar deres Undergang bebudes. Hvor Rugen er tynd saaet, eller ikke formeget omgivet af Hegn, i hvilke Berberisserne ere det tætteste, er Skaden mindste kjendelig, fordi Luften bedre kan gjennemstryge den og afblæse den klæbende skadende Taage, som ogsaa Hr. Holck (i foregaaende Nummer) har bemerket. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Mariboe, d. 22de Septbr. Uagtet der til Nysted Marked den 16de September indfandt sig mangfoldige Kjøbere og Sælgere, herskede der dog formedelst den meer og meer overhaandtagende Pengemangel, en stor Flauhed i Handelen, saavel paa Kram som Hestemarkedet. Et pr. Bondestøvler blev betalt med 10 Rbdlr. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Mariboe Av.) Anordning for Almueskolevæsenet paa Landet i Danmark. (Fortsættelse; see No. 76.)§. 47. Enhver, der attraaer at beskikkes til Skolelærer paa Landet, men dog ikke har nydt Underviisning ved noget af Os allernaadigst autoviseret Skolelærer-Seminarium, bør i det mindste a) kunne læse tydeligt og med Færdighed i en saadan Tone, som viser, at han forstaaer hvad han læser, og som kan vedligeholde Opmærksomheden; b) kunne fornuftigt og med egne Ord forklare Luthers Cathechismus og Lærebogen i Religionen; c) forstaae at regne vel de 4 Specier og regula de til d) skrive en reen og læselig Haand; e) skrive si Modersmaal grammaticalsk, og f) synge de almindeligste Psalmer rigtigt og i en reen Tone; hvilket sidste især skal fordres af dem, der tillige beskikke til Kirkesangere. §. 48. Den, der er berettiget til at kalde Skolelærer, bør kalde en dertil duelig Person inden 6 Uger, efterat Vacance i Embedet er indtruffen - befindes den, som er kaldet, ved Prøve uduelig bør en anden inden 3 Uger bringes i Forslag. Skeer dette ei, eller ere, i første Fald, 6 Uger for løbne, uden at nogen er bleven udnævnt af den Kaldsberettigede, da kalder Amtsskoledirectionen i dennes Sted. - J Tilfælde af Vacance i et Skolelærer-Embede, bør Skolen, hvis dette ikke paa anden Maade kan skee, forsynes ved nogle af de nærmest omboende Skolelærere, efter Amtsskoledirectionens Foranstaltning. Amtsskoledirectionen bemyndiges derfor til at tillægge disse Skolelærnnoget af de i Vacancen faldne Jndtægter. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Jgiennem det Kongelige Danske Cancellie er under d. 6 Sept. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hs. Maj. Kongen har, under 2den dennes, allernaadigst behaget at resolvere saa ledes: De i Placaten af 6 Juni 1801 givne Bestemmelser til Betryggelse for den Præste-Enke med flere tillagte Pension af deres afdøde Mænd, Embeder ville Vi allernaadigst udvide til Præst, som ere entledigede med Pension af det af dem af traadte Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-09-27
Kjøbenhavns Børs den 27 September. Cours. Hamb. 2 M. 520, a vista 62 Amsterdam a vista 500. London 2 M. 202 Al. Byet. 678. - Specier solgtes til 313 Rbmk., for Committeesedler blev givet 642 pr. 100.