Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-09-26
Hr. Pastor Petri, der for kort siden blev forflyttet hid fra Veile. J hans Formands, Pastor Østrups Embedstid, afbrændte Præstegaarden aldeles og bleve af ham frany opbygget. J indeværende Aar hændte det sig, at Pastor Petri skulde ud i Embedsærinde. Først vilde han gjøre Touren tilfods, men betænkte sig, og besluttede at ride. Jdet man vil hente Hesten ud af Stalden, slaaer Jlden op indenfor, og da den saaledes, ved et af hine Tilfælde, hvorunder en høiere Styrelse saa ofte skjuler sig, opdagedes i Tide, blev man let Herre derover. Det var hævet over enhver Tvivl, at Jlden var paasat. Sidstafvigte Torsdag, ved Solens Nedgang, bemærkede Folkene, som færdedes i Nærheden af Præstegaarden, en svovlet, sveden Lugt. Præste=Enken Madame Østrup, som boer i det tæt derved beliggende Enkesæde, bragte endogsaa, da hun udefra kom ind til sin Moder, efter Dennes Forsikkring, en besynderlig Lugt med sig saa opfyldt maa Luften udenfor have været deraf. Nogle Øieblikke efter stod en saakaldet Bod med en Stak Hø og en halv Snees Læs Langhalm i lys Lue, som kunde sees over to Mile borte, Lykkeligviis blev, ogsaa dennegang, den stærkttruede Præstegaard reddet. Kort efter Jldebranden fandt En af Gaardens Folk, paa Logulvet, en Bommesiespose med nogle Klude, hvori der havde været Jld. J den halvforkullede Pose fandtes Tørveaske og Levninger af Svovl. Sandsynligviis er den kastet ind gjennemget af de paa Ladelængden værende Lufthuller – et Hul videre, og det brændbare Stof var falden i Laden, hvor der var Halm i Overflødighed. Disse gjentagne Mordbrands forsøg opfylde hele Egnen med Rædsel og Afsky. Vi vilde foregribe de retlige Undersøgelser, om vi tillode os, at yttre et Ord om Gjenstanden for en almindelig Mistanke. Vi kunne ei engang antyde, at en saadan Mistanke existerer, uden at tilføie, at Jngen uden at oprøres i sit Inderste kan give den Rum. Nestved, den 20de Septbr. At der i indeværende Aar, ifølge en allerhøieste Anordning af 30te Marts 1836, afholdes en Jubelfest til Erindring om Reformationens Jndførelse i Danmark, samt at denne Jubelfest skal begynde den 30te October og fortsættes de tvende følgende Dage, er almindelig bekjendt Men ny og overraskende torde den Efterretning være, at der her i Byen paa Jubelfestens anden Dag, den 31te October, afholdes almindelig Landmilicesession, hvorved Lægderne 64, 71, 72, 76 og 79 af andet sjællandske Nationaldistrict, ere beordrede at give Møde. Vi have neppe villet troe vore egne Øine, da vi læste det Utrolige i den af Land- og Søekrigscommissairen Hr. von Rosenørn udstædte Sessionsplakat. Vi kunne ikke nægte, at det kun er om den Første og den Sidste af hine Festdage det i Forordningen (4 9) hedder: "Alle Arbeidsysler skulle hvile, saaledes som i Henseende til Fest= og Helligdage er anordnet." Men den 31te October er dog ogsaa en Jubelfestdag saavelsom den Dag der gaaer forud, og den der følger efter. Vi kunne ikke nægte, at der den 31te Octobr. ingen Kirketjeneste skal holdes, men Kongen har befalet, at der i Landsbyskolerne skal paa denne Dag forelæses og høres et Skrift, som Hs. M. har foranstaltet trykt og uddeelt. Og fra Deeltagelse i dette Landalmuen af Kongen tiltænkte og tilsagte Gode ere hine 5 Lægder af det andet sjællandske Nationaldistrict ligefrem afskaarne. Dog haabe vi, hermed at have gjort saa betimeligt opmærksom derpaa, at en Tilbagekaldelse endnu er mulig.