JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-07-10
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 19de og ved Siellands Landsting den 21de Junii sidstleden, ere afg. Tømmersvend Christen Nielsen Brandrups Creditorer indkaldte. inden 12 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for der at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; ligeledes ere den Afdødes Arvinger derved indkaldede, inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at paasee og legitimere deres Arve=Ret. J Følge et imellem Hr. Christen Jørgensen, Artillerie=Lieutenant i Søe=Etaten, og hans afdøde Frue Anna Magdalen, Jaspern den 14de Novbr. 1785 oprettet og 25de Dito næst efter allernaadigst confirmeret Testamente, haver Enkemanden til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission leveret 10 Rdlr., om den Længstlevende, efter Testamenter, skulle betale til den Afdødes Arvinger, naar denne ville indlade sig i nyt Ægteskab thi indkaldes herved forbemelte Afdødes Arvinger, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, for at imodtage berørte til dem indlevede 10 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-07-10
Haver nogen noget at fordre udi afg. Jacob Sørensen, som har fabret for Under=Proviantskriver paa Fregatten Møen, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret, og for at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-07-10
De som have noget at fordre udi afg. Tømmersvend Johan Daniel Wulfs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-07-10
Haver nogen noget at fordre udi afg. Hospitals Degn Samuel Peter von Havens Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Comnission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-07-10
Haver nogen noget at fordre i Stervboet efter afg. Høy baadsmand af 3die Div. 6te Comp. Nr. 2. Claus Mortensen, som haver fahret med Fregatten Kiel, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig med deres Fordringer i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. haver nogen noget at fordre udi afg. Peder Truelsen, Chaloupperoer og efterlevende Enkes fælleds Boe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. De som haver noget at fordre udi afg. Toldbetient Peder Petersen Smiths og efterlevede Enkes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Haver nogen noget at fordre udi afg. Elisabeth Hedevig Møllers, Skibs=Tømmermand Jens Knudsen Schiotts Enkes Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1786-07-10
De som have noget at fordre udi afg. Futteralmager Claus Clausen Dames Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Til mine Velynderes behagelige Efterretning bekiendtgiøres, B. at jeg har oplukket Boutique i Inveleer Hr. Tries Gaard No. 92, paa Store Kiøbmagergaden, hvor jeg forsikrer, at enhver, som giver mig den Ære af sin Besøgelse, skal blive paa det beste og billigste behandlet. Lauriz Gerhard Ørsted. De som haver en god Mølle til Kiøbs eller til Leye med Avling til, vilde melde sig i Lavendelstrædet No. 95 paa Salen. J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. F. i Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Travnik i Bosnien, den 9de Junii. J Albanien er Roligheden fuldkommen bragt i Stand, Pachaen af Scutari har nedlagt sine Vaaben, saa at Porten fra denne Side igien har faaet Luft. En af den nye Storvizirs Fortrolige har ved sin Overtalelse bragt ham til den forrige Lydighed. Den gamle Storadmiral havde og egenhændig skrevet ham til, og forsikret: "At han ingenlunde var hans Fiende, og i Steden for at berøve Sultanen en saa tapper Mand, som han er, vilde han hellere beskytte ham, da der kunde opkomme de Omstændigheder hvor Porten, trængte til flere saadanne Mænd, naar de kun vare fuldkomne lydige. Alt hvad der var blevet foranstaltet imod ham i Constantinopel, var skeet af den forrige Storvizir der havde taget Venedigs Besværinger alt for meget til Hierte, og har villet give denne Republik en alt for overilende Erstatning ved hans Hoved.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Madrit, den 20de Junii. Den 17de hujus blev Don Gabriels Gemahlinde forløst med en Prinds, som strax blev døbt af Patriarchen af Jndien, og i Daaben fik 15 Navne, af hvilke de 3 første ere: Peter, Carl, Anthon. Kongen stod i Steden for Dronningen af Portugal Fadder, og erklærede strax efter Daaben den Nyefødte for Jnfant af Spanien og Ridder af det gyldne Skind, samt Carl den tredies Orden.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Paris, den 30te Junii. I Gaar kom Kongen fra Cherborg til Versailles, hvor han spiste til Middag. Førend Monarchen afreiste fra Cher borg, seilede han paa Skibet Patrioten nogle Mile ud i Søen, og lod den hele Evolutions-Eskadre maneuvrere. Der blev forestillet et Søeslag, og Kongen var høist fornøiet med Maneurerne. Monarchen lod alle Skibscapitainerne indbyde til sit Taffel. De Engelske Skibe, som opholdte sig paa Rheden af Cherborg, have ikke været af den Kongelige Marine, men fra Jersey og Guernsen. Den 26de forlod Kongen Cherborg og sov i Caen. Den 27de gik han med en Corvette fra Honfleur til Havre. Skibscapitainen, Hr. de la Touchele Wassor, commanderte Corvetten, og 24 Officerer af Coffardieskibene fra Havre og Honfleur forrettede i Uniform Matros=Tieneste. Paa Overfarten paakom Corvetten tvende stærke Vindstød, hvorved en af dens Master gik itul; dog blev Monarchen desuagtet gandske roelig paa Dækket, og var slet ikke søesyg. Kl. 3 ankom han til Havre, hvor han tog alle Magazinerne, Seilfabrikkerne &c., i Øiesyn. Dagen derpaa saae han et Skib løbe af Stabelen, som han kaldte Ludvig XVI. Før hans Afreise fra Havre til Rouen gav han Staden den ansøgte Tilladelse, at oprette ham en Statue, og kiøbte Corvetten, som havde bragt ham til Havre, og som tilhørte den parisiske Bankør Couliaux, for 50000 Livres. Allevegne, hvor Monarchen passerte, maatte der kiøres ganske langsomt, og allevegne blev han imodtaget med almindelig Jubel og Fryderaab. Hvor den laae Garnisoner blev Deserteurerne givet Generalpardon.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Jblandt de Fattige paa de Stæder, hvor han reiste igiennem, bleve 600000 Livres uddeelte. Officererne, Matroserne og Arbeiderne i Cherborg har Monarchen gjort store Foræringer.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Capitain Castandet i Honfleur, som er af Koffardie Marinen, og egentlig var Commandeur paa Corvetten, som førte Hs. Majestæt til Havre, er bleven udnævnt til Lieutenant paa et Krigskib, med Tilladelse til at maae blive ved Koffardie Marinen. Han har desuden faaet en aarlig Pension at 800 Livres. J Rouen spiste Monarchen hos Cardinal Rochefoucault, besaae Havnen, Børsen, Arsenalet a. som paa Cardinalens Landgods, og reiste til Versailles. En Livgarder styrtede med Hesten og blev af Kongens Vogn meget beskadiget.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Hr. Cagliostroe sidste Memoire har gjort et overordentligt Jndtryk. Denne Mand faaer alt flere og flere Venner. De han reiste fra Paris, solgte han ikke er enest Stykke af alle sine Meubler, saa kostbare de endog vare, men forærte dem alle bort til sine Venner. Saasnart Dronningen er bleven forløst, ville GeneralGouverneurerne for de Østerrigske Nederlande ankomme hertil fra Brüssel.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
En Particulair har offentlig ladet opslaae, at han har opfundet Luftholdens Direction, og at han vil bekiendtgiøre fin Opfindelse for den Summa af 1500 Livres, samt i sin nye Lufthold giøre en Reise til alle Europæiske Hoffer i Følge med den, som vilde betale ham denne Summa. Denne Ballor skal kunde bære 12 Personer, og foruden ham og Udrederen, skulle 10 Arbeidere reise med for at styre den.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Wien, den 1ste Julii. Da den Russiske Ambassadeur, Fyrst von Gallizin, havde den Ære, for Keiserens Afreise, at ønske ham i Augarten en lykkelig Reise, skal Hans Majestæt have svaret: Min Hr. Ambassadeur, en Reise til Petersborg eller Cherson skulde vist have været mere behagelig for mig, end den jeg nu giør. Men lad de deres Souveraine vide i Forveien, at hvad der er opsat, er just ikke forloret, og at jeg umiddelbar skal give hende Underretning derom, i Fald noget underveis skulde treffe ind, som ligeledes kan interessere hende. -
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Fra Bukkovine er indløbet den bedrøvelige Efterretning, at over 4000 Mennesker ere, uagtet Regieringens Foranstalt, ninger, blevne bortrykke af Hungersnød. Sammesteds fra igientages den Efterretning, at det er lyktes Russerne at tage Propheten Scheich Mansur tilligemed en stor Deel af hans Folk til Fange. En Omstændighed, som ved en udbrydende Tyrkekrig vil blive meget fordeelagtig for Rusland.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Haag, den 4de Julii. Unionens Myndt-Directeurer have i en Memoire gjort Generalstaterne det Forslag, at da Sølvmyndten alt mere og mere gik ud af Landet, og det var at befrygte, at der skulde blive Mangel paa samme, saa maatte Deres Høimægtigheder antage de Hollandske Staters Plan af 1779, efter hvilken der skulde præges 8 Millioner Ryder i Guld, og tillige lad de respective Departementer, som lade mynte, erindre om, at de i Tide, men underhaanden maatte forsyne sig med det nødvendige Guld, eftersom denne Metal ellers vilde stige, Prisen. Generalstaterne have endnu ikke resolveret herpaa. J Forgaars udsatte Staterne af Holland deres Forsamlinger indtil den 26de, uden at tage nogen Beslutning i Com mands=Sagen. - Arvestatholderen har i forrige Uge sendt en trykt Ordre til Officererne ved den her værende Garnison; at holde sig ligesom i forrige Aar campagnefærdige. Formodentlig er denne Ordre bleven givet alle Regimenterne, for at fornye de foregaaende Ordrer, som man holder nyttigt for Tiene stens Indretning.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Amsterdam, den 4de Julii. J nogle med sidste Post fra Engelland ankomne Engelske Tidender staaer følgende foreløbende Artikler, som paa Grund af den imellem Engeland og Frankrige sluttende Handelstractat ere den 10de i f. M. blevne undertegnede af GrevVergennes og Hr. Eden, og hvorpaa man med det første venter nærmere Bekræftelse og Bestemmelse: 1) Alle Engelske og Franske Produkter og Fabrikvare skulle ligesom de begynstigede Nationers Manufakturer tillades og imodtages i begge Riger under visse bestemte Afgivter. 2) Begge Parter skulle giøre saadanne Indretninger imod offentlige og privat Personers Kunstgreb, at ikke Vahre fra andre Lande skull udgives for Engelske eller Franske, og saaledes blive indførte. 3) Tractaten skal ikke strække sig til begge Landes Colonier og andre Gebeter. 4) Vahrene skulle allene være underkastede Afgivter ved det Toldstæd, hvor de indføres. Drikke= og Syltetøier undtagne. 5) Af alle flydende Vahre skal den sædvanlige Leckagie a. tilstaaes. 6) Jngen nye Afgift skal Fremtiden blive paalagt, uden 6 Maaneder i Forveien er bleven givet Efterretning derom. Undtagen naar offentlig Krigserklæring skeer. 7) Domstolene i begge Rigerne skulle staae aabne til Jndstevningen for Gield o. a. 8) Alt hvad man af en Ladning søger at indsnige til Toldens Besvigelse, skal ansees som Contreband. 9) Naar de selvsamme Vahre, som engang ere indførte, igien udføres, da betales ingen Udførsels=Told. 10) For saavidt mueligt at giøre Afgivterne lige og forholdsmæssige, skulle samme bestemmes efter den paa Troe og Love opgivne Værdie. Søger man at undgaae Afgivterne ved at angive en lavere Priis, end der virkelig er bleven betalt for, da skal alt ansees som Contreband 11) Den lovgivende Magt i begge Riger maae ikke, under hvad Paaskud det end være maatte, nedsætte de nærværende Afgivter af begge Landes Produkter, Vexter og Manufacturer, saa at sammes Afsætning derved blev svækket. 12, Disse Jndretninger skulle allene strække sig til saadanne Artikler, som paa Troe og Love voxe i begge Lande og ere sammes Produkter og Manufacturer, og blive med begge Nationers Skibe indførte under deres Flag. 13) Disse Artikler skulle blive 14 Aar i Kraft, og være saadanne Forandringer, Tilsætninger og Forbedringer underkastede, som Tidsomstændighederne giøre nødvendige. 14) Disse Præliminair Artikler skulle inden 6 Maaneder fra nærværende Dato (10de Junii, blive ratificerie.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Haag, den 8de Julii. I Utrecht løb det den 5te hujus just saaledes af, som man forud bestemte det. Borgerne havde truet Staterne med at ville tilsperre Portene, og arrestere dem, dersom de besluttede noget til Skade for Staden Wyck by Duurstede. Staterne kunde og torde altsaa ikke gjøre andet, end erklære: "At de overlode Staden Wyck by Duurstede til sin egen Skjebne, samt at de tillige vilde melde de øvrige Provindsers Stater den sande Beskaffenhed af Staden Wyks Anliggender. - J denne Staternes Forsamling blev en Skrivelse fra Arvestatholderen fremlagt, hvori samme erklærer: at han i Følge Landets Constitution vilde holde Reglementet af 1674 og hans Ansættelse af 1747 ubrydelig ved Magt, men var dog villig til at træde i Underhandling med en Stats=Commission angaaende Misbrugenes Afskaffelse og Rolighedens Oprettelse. Staterne have herpaa yttret den største Bevaagenhed for Arvestatholderen, og tillige erklæret, at de ikke agtede at gjøre den mindste Forandring i det beedigede Reglement, og Arvestatholderens Prærogativer. De have tillige udnævnt den af Arvestatholderen forlangte Commission. Men dette er gandske imod de Utrechtske Borgeres Smag, som søge intet andet end Forandringer, have udfærdiget en formeligt Manifest imod deres Magistrat, og sendt en Deputation af 4 Borgere til den her værende Franske Ambassadeur.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Nestved, den 10de Julii. Den sande Glæde og Frimodighed, som besielede enhver retskaffen Borger og Jndvaaner ved Hans Kongelige Høihed vor dyrebare Kronprindses høie Nærværelse i denne Bye sidstafvigte Maaned, har bidraget til, at Enighed og borgerlig Selskabelighed igien er kommen tilbage til os. Det nu i 13 Aar af Gang gaaede Skyde-Selskab, saae man paa nye i Dag, under et Antal af nogle og 70 respective Borgere, og adskillige høie Standspersoner, samlet og i behørig Orden at fuldføre Skyde=Øvelserne. Selskabets Opsamler og Anfører var Kiøbmand Hr. Martin Henrich, Stenneke, ham, der ved den Danske Konge-Søns sidste høie Nærværelse her var Formand for saa mange Borgere, som Muelighed den Gang tillod ham at samle. Under flyvende Fahne (hvilken han offererede Selskabet) og klingende Spil, begyndtes og endtes Skyde Øvelserne. Gevinsterne vare en Sølv Potage-Skee, en Fiske=Skee og en Fløde Skee. Skuddene til Skiven toge deres Begyndelse med første Skud for Hans Majestæt Kongen ved S. T. Hr. General=Major von Røepstorff, andet Skud for Hans Kongelige Høihed Kronprindsen ved S. T. Hr. Cancellieraad og Byefoged Vulff, tredie Skud for Hans Kongelige Høihed Arveprindsen, ved Selskabets valgte Capitain, Kiøbmand Hr. Martin Henrich Stenneke; fierde Skud for Hans Høifyrstelige Durchlauchtighed, Prindsen af Augustenborg, ved Hr. Severin von Holten, i Selskabets valgte Premier=Lieutenant, Viinhandler Hr. Mouritzens Sted, i Hans Fraværelse, og dernæst enhver af Selskabet og øvrige Jnteressentere, efter trukne Nummere. Premierne tilfaldt, den første: Borger og Snedker Sr. Erich Bruun, for beste Skud, som derved blev Skyde=Konge; den anden: Kleinsmed Sr. Johan Vendt, og den tredie: Hr. Forpagter Hansen paa Herlufsholm.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Lolland, den 11te Julii. Et Beviis, at der findes Menneske Venner iblant Landsbye-Folk, har Ørstofte Sogn paa Grevskabet Knuthenborg, for nyeligen givet: Da Stedets Sognepræst den 2den Søndag efter Trinitatis beklagede de fattige Huusarme, og opmuntrede til at række dem Haanden i disse brødmanglende Tider, havde Menigheden inden næste Søndag gjort et Sammenskud af 26 Rdlr. Om Mandagen blev kjøbt Korn ved Hr. Forvalter Suhrs Foranstaltning, og om Tirsdagen uddeelt til 30 Huusarme, hvilke annammede Hielpen med en varm Glæde. Menigheden, der foruden deres aarlige Afgifter til Sognets Fattige, og daglige Overhæng af fremmede Betlere, har viset denne ædelmodige Handling, fortiener offentlig at roses. Maaskee et Exempel kan opvække flere. - Den 28de Junii blev holdet Landemode i Marieboe, til hvilken Tid Hr. Provst Dyssell, som i 18 Aar havde forestaaet den Lollandske geistlige Enke=Casse, nedlagde sit Casserer-Embede, aflagde sit sidste Regnskab, og af heele Synodofik General=Qvittering for al hans førte Administration. Til nye Casserer blev antaget Hr. Hans Bull, residerende, Capellan i Stokkemarke; hvilket tiener til Efterretning for alle Vedkommende, at de sig for Fremtiden til den sidstnævnte kunne addressere. - Denne Enke=Casse er stiftet 1723, og blev indrettet i 3 Classer, den 1ste til 200 Rdlr. Jndskud, den 2den til 150 Rd. og den 3die til 100 Rd. Dens første Capital var samme Aar 4000 Rdlr. Man havde lovet 40 pro Cento, men tog sig ikke vare, at denne Fond var for svag til at holde Løftet af saa stort Udbytte; derfor maatte Enkerne lade sig nøie med mindre. Jmidlertid blev Hovedstolen, dog ved at voxe, saa at i Aaret 1768, da Provst Dyssell antog sig Cassen, var Capitalen 15750 Rdlr., og fik da Enkerne 35 Rdlr. af fuld Indskud eller 200 Rdlr. Under hans Administration voxte Cassen aarlig, saa at Capitalen, som han afleverede, var 21700 Rdlr., og hævede Enkerne ved hans sidste Uddeeling 52 Rdlr. af Jndskud 200 Rdlr., hvilket paa 4 Mk. nær, er det først belovede Udbytte af 40 pro Cento. Og er nu det visse Haab, at Cassen, som idelig stiger, skal stedse kunne give Enkerne disse Renter. Naar man nu betænker saa stor pro Cent, uagtet, at Renterne i mange Aar ikke har været uden 4 pro Cento, og 1/4 deraf fradrages til Kongens Casse; videre, naar betænkes disse Fordeele: a) At det staaer den Mand, som indsætter, frit for, enten han vil betale sit Indskud strax, eller blot give sin simple Obligation, og aarlig betale Renter, b) Skulde Tilstanden, efter hans Død være saa slet, at Jndskudet ikke kan betales, da afdrager man aarlig noget af Pensionen, indtil Jndskudet er betalt, og da beholder Enken siden det fulde Udbytte. c) Dersom en Enke gifter sig anden Gang, og denne Mand atter døer, da nyder hun igjen Pension af det første Jndskud, uden videre Betaling. d) At en Præst maae indsætte for et vanført Barn, som da nyder Pension efter hans Død. Naar alt dette overveies, tør vel paastaaes, at denne Enke=Casse er een af de fordeelagtigste i vore Lande.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Helsingøer, den 14de Julii. Sidstafvigte Søndag den 9de hujus ankom Hans Majestæt Kongen af Sverrig fra Helsingborg hertil, og spiste til Middag med det Kongelige Herskab paa Lystslottet Marienlyst. Efter Spiisningen gjordes en Promenade til Kronborg Gevær-Fabriqve. Klokken 7 kom det Kongelige Herskab tilbage, hvorpaa Hs. Majestæt Kongen af Sverrig blev ledsaget af Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen ned paa Toldbroen, da Hs. Majestæt retournerede til Sverrig under Skud fra det Kongelige Vagtskib, og 40 Skud fra den KonSalutation af 27 Kanonskud fra Kronborgs Fæstning, 27 gelige Svenske Fregatte, Bellona, som laae til Ankers herpaa Rehden. Om Aftenen havde det Kongelige Herskab Bal, samt Spiisning paa Marienlyst, og om Natten Klokken i fortsatte Deres Reise til Frederichsberg Slot. Den 10de hujus var Vinden S. S. O., og gik de her for nogen Tid siden ankomne 8 Hollandske Orlogskibe under Seil til Nordsøen, og den Svenske Fregatte, Bellona, fortsatte sin Reise til Gothenborg. Den 11te, 12te og 13de hujus var Vinden foranderlig og ganske stille Veir, og ankom disse 3 Dage omtrent 15 til 16 Skibe. J Dag er Vinden, N. V. med stille og godt Veir, og ved Postens Afgang vare 4 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Kiøbenhavn, den 14de Julii. Efter skeet Jnvitation fra H. M. Kongen af Sverrig, gjorde H. K. H. Kronprindsen den 2den Julii en Reise til Leiren i Skaane, tilligemed D. D. Prindserne Emil og Christian af Holsteen Augustenborg, og øvrige høie Følge af H. E. Statsminister og General Hut, H. E. Generallieutenant og Obergeneraladjutant Ahlefeld, og H. K. H. Marschal Kammerherre von Bülau. H. K. H. blev af H.M. Kongen i Sverrig paa det venskabeligste imodtagen og beæret med Seraphin-Ordenen. Den 6te Julii kom H. K. H. og høie Følge om Bord paa Lystfregatten, The Honorable, i høieste Velgaaende her tilbage. I Gaar aflagde H. M. Kongen af Sverrig en Vestte hos de samtlige Kongelige Herskaber paa det H. K. H. Kronprindsen tilhørende Slot Marienlyst, spiste med Høistsamme til Middag, og reiste derefter igien tilbage.
Berlingske Tidende, 1786-07-14
Den 15 Martii d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst bevilget Consul Nissen i Riga Guldmedaillen pro meritis til 50 Species Ducater, som et Beviis paa Allerhøistsammes Naade for de Tienester, han hidindtil har beviist de Kongelige søefarende Undersaatter. Den 17de Maji er den i Neapolis etablerede Danske Kiøbmand Severin Meidel Sundmøer allernaadigst beskikket til Consul adjunctus i Neapolis og begge Sicilierne. Den 2den Junii er den characteriserede Oberste Hans Carl von Braun bestilt til virkelig Oberste og Chef over det Smaalehnske Dragon-Regiment; den 23de ejusdem en Sognepræst Hr. Gabriel Dreier allernaadigst beskikket at være Sognepræst til Bolsøe Præstegield i Trundhiems Stift; den 28de ejusdem er Fuldmægtigen ved General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegii Norske Secretariat, Commerce Secretair Hans Jørgen Kirksteen, udnævnt til Controlleur i Annuitets-Contra-Contoiret her i Staden, i anden Bogholder ved Banco=Contoiret Johan Friderich Beckers Sted, som fra samme Post efter Ansøgning er bleven i Naade entlediget; den 30te ejusd. er Hospitalspræst Hr. Friderich Ussing beskikket at være Sognepræst for Fardrup Menighed i Ribet Stift; Studiosus Hans Peter Thostrup beskikket at være Hospitals- og Froprædikens Præst i Ribe; Mag. Nicolai Aggerup beskikket at være Sognepræst for Roagger Menighed, i Riber Stift; Præst Hr. Lorenz Nicolai Mancin ligesaa at være residerende Capellan i Horsens. Den 7de Julii er Commissionsskriveren ved den Kongelige Opmuddrings-Jnspections=Commission, Nicolai Schiøt, beskikket til at være tillige Materialforvalter ved Opmuddringsvæsenet i Kiøbenhavn.