Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-04-24
(Af Allgemeine Zeitung. Ligesom et Folks Jndustrie tager til, saa tiltager ogsaa Værdien af dets Productioner og Antallet af dets Consumenter. Menne skenes Fornødenheder voxe ligesom Evnen til at tilfredsstille den voxer til; derfor seer man at hos industriøse Nationer er den active Handel med raae Producter forholdsviis ubetydelig imod Handelen med Jndustriens Producter. Storbrittannien forsender til de Tydske Forbundstater med Undtagelse af Preussen, altsaa til de Lande hvor det har den største Afsætning, Fabrikater til en dobbelt Værdie imod Colonievarer eller Fabrikater af Ostindiske Producter. J Aaret 1823 forholdt Udførselen af Colonialprodukter sig til den af Manufakturprodukterne som 22 til 51 og Forholdet er bleven væsentlig det samme det sidste Aar, og i de følgende Aar er dette Forhold blevet i det hele det samme. J Frankerige er Forholdet anderledes; thi Produkterne af dets Agerdyrkning anslaaes aarlig til 5313 Mill. Franker og Jndustrieprodukterne til 1971 Mill. J Storbrittannien regner man at der gives 3 Consumentere imod 1/2 Producentere. J den Preussiske Stat finder det modsatte Forhold Sted; men endskiøndt denne Stat er væsentlig producerende, saa kan den dog kun aarlig overlade til Udlandet omtrent 45,000 Qvarters Korn. Ligesaadan som Jndustrien og Handelen tager til i et Land, saa seer man paa den ene Side at de borgerlige Haandteringer, som ellers tilhøre Kiøbstæderne, udbrede sig paa Landet, hvorved Forskiellen imellem Land- og Byelivet efterhaanden hører op, og paa den anden Side af Folkemængden i Stederne lige fuldt tager stærkt til Storbrittannien og Jrland boe over 50, i Frankerige omtrent 33, i Preussen noget over 27, i Østerrig ikke fuldt 23 og i Rusland, ikke fuldt 12 PC. af Jndvaanerne i Stæderne. Det er meget mærkværdigt hvorledes Folkemængden i Kiøbstæderne tager til i de Lande, som besidde den største Jndustrie og Handel. Jfølge det forbedrede Sundheds Politie hvortil især de store Steder trænge, har Dødeligheden i den taget bety lig af, men deraf kan dog ikke mange høist paa faldende Phoenomener allene forklares. J Storbrittannien er i en Tid af 30 til 40 Aar Folkemængden i Glasgov steget fra 50 eller 60,000 til 170,000, i Liverpool fra 50 eller 60,000 til 160,000, og næsten forholdsviis har Folkemængden tiltaget i London, Edinburgh. Manchester, Birmingham, Norvigh, Brighton, Cork, Belfast, o. s. v. Antallet af Jndvaanerne i Paris fra 1817 til 1827 har formeret sig mere end 176000, altsaa omtrent 25 Procent., imedens Overskuddet af de Fødte fremfor de Døde aarlig kun udgiør 3000; Avignon havde i Aaret 1789 neppe 15000 Jndbyggere, i 1817 talte den 31000. De 9 største Stæder i de Preussiske Stater havde ved Udgangen af Aaret 1828 en Folkemængde af 688,656 Jndvaanere, da denne i 6 Aar var steget 72,624. Preusens hele Folkemængde som imod Slutningen af Aaret 1827 beløb sig til 12,552,278, havde i 8 Aar formeret sig med 1,460,800 Siæle. Heraf maae vi slutte til en forholdsviis stærkere Jndvandring i de større Steder, og det især naar man betænker, at Dødeligheden der er større, og tager Hensyn paa den Omstændighed, at i de Preussiske store Stæder har Antallet af de aarlige Fødsler ikke taget til i Forhold til Folkemængden; men tvertimod forholdsviis taget af i de sidste 6 Aar. Berlin havde i Aaret 1822 en Folkemængde af 200,039 og i 1828, 236,830; en Tilvæxt, som langt overgaaer Overskuddet af de Fødte. Gaae vi fra denne Betragtning over til de enkelte Landes commercielle Kræfter, saa maae især Storbrittanniens kjæmpemæssige Handel tildrage sig vor Opmærksomhed. Den Brittiske Handels marine under Beskyttelsen af en Krigsflaade paa 131 Orlogskibe, 149 Fregatter og et forholdsmæssigt stort Antal af Schalupper og Brigger, talte ved Slutningen af Aaret 1827, 23, 199 Skibe, af 2,460,500 Tdr. Drægtighed, og bemandede med 151,400 Søefolk. Forholdet imellem Jndførselen og Udførselen var i de anførte Aar efter officielle Angivelser som 36 til 50. J Aaret 1828 havde Jndførselen af samtlige Varer udgjort i erklæret Værdie noget over 43 Mill. Pd. St., og Udførselen henimod 62 Mill. J det sidste Aar har ifølge Kongens Erklæring ved Parlamentets Aabning Udførselen været større end i noget af de foregaaende. Englands Han deel paa Rusland, Frankerige, de Brittiske Colonier i Nordam rika og Vestindien, Ostindien og China, er passiv, da de indføre saamange Produkter fra disse Lande. J den ikke meget betydelige Handel med Afrika finder en Ballance, Sted i Jndførsel og Udførsel, men det har en betydelig Overvægt i Handelen med Portugal, Spanien og de Canariske Øer, med Brasilien og de Sydamerikanske Republiker, med Tyrkiet og de forenede Stater i Nordamerika og fremfor alt med Tydskland og Nederlandene. Værdien af Udførselen af alle Varer fra England i disse 19 sidste Lande i hvis Forbrug dog andre Lande i det midterste Europa have taget Deel, have i Aaret 1828 beløbet sig til 14 Millioner Pd. St. men Jndførselen fra dem af i de Storbrittanniske Havne har kun beløbet sig til 3 Mill. Jmidlertid bliver dog Storbrittannien selv, ved sin Mængde af Consumenter det største Afsætnings sted for dets Produkter. Den aarlige Forbrug af Thee i dette Land er i de sidste Aar steget til over 32 Mill. Pund. J Middeltal fortærer en Englænder 5 Gange saamegen Thee, Sukker og Øl og Brændeviin som en Franskmand, allene af Viin og Kaffe er Consumptionen større i Frankerige. Den aarlige Viin Jndførsel i England beløber sig til 5 a 6 Mill. Galloner. Hver Gal lon indeholder omtrent 6 Berlinske Flasker; men den halve af denne Viin er Portugisisk. Told indtraderne for Jndførselen af Korn i England i Aaret 1828 beløb sig til 900,000 Pd. Sterling. Saa glimrende som Storbrittanniens commercielle Forfatning end synes at være, saa har man dog sikkre Beviser i Hænderne paa at den har opnaaet Høiden af sin Størrelse, og at den, om den just ikke vil tabe i en væsentlig Udvikling af sin Kraft, dog vil sikkert forholdsviis tabe meere og mere imod de øvrige Stater. J medens den Kongelige Throntale paastaaer, at Udførselshandelen er taget til, saa har den ifølge sagkyndige private Personers Beretninger undergaaet en Formindskelse af 3 Mill. 688,000 Pd. St.; og saa Antallet af Handelskibene er siden Aaret 1816 bleven 2073 mindre med et Antal af 304,507 Læsters Drægtighed. Desicitet i Statsindtægterne i det foregaaende Aar er i Sammenligning ved det i Aarer 1828 bleven 1 Mill. Pd. St. større, og da dette Deficit er især bevirket ved en betydelig Formindskelse i Accisens Jndtægter, saa kan man slutte sig deraf til, at den nationale Velstand har tabt sig; hvilket ikke kan have andet end en skadelig Tilbagevirkning paa Handelen. Fattigskatten er i de sidste Aar bleven mere end 10 Gange saa stor som tilforn, og den nationale Velstands Kilder ere langt fra ikke tagen til i samme Forhold. J Middeltallet tilfalder allerede 25 PC. af en Grundeiers rene Jndtægt de Fattige, og denne betænkelige Jndtægt af Fattigdommen viser sig især i de Egne, hvor der er den største Forskiel paa Grundeiendomme nes Størrelse; hvorimod i de Egne, hvor Dag leierne tilstaaes et lidet Stykke Jord til at dyrke hersker mere Virksomhed og Sædelighed og Fatligskatten er mindre trykkende. Jfølge den tiltagende Jndustrie paa Fastlandet og den voxende Concurence i Handelen staaer Udlandets Bestillinger ikke længere i Forhold til Massen af Productionen. De Brittiske Kornlove have paa den ene Side saameget formindsket Productionen paa Fastlandet, at dette ikke formaaer at kunne redde Storbrittannien i Tilfælde af en sand Hungersnød indtræffer. Paa den anden Side have de forøget Jndustrien paa Fastlandet ved det at de Brittiske Manufakturprodukter ere blevne dyrere og derved slettere, saa at Søgningen efter dem paa de store Handelspladser paa Jorden er tagen til; den høie Grad af Perfection som Maskinvæsenet har erholdet i England vil ikke i Tiden kunne sikkre dets Superioritet. Den lange Fred har opvakt en Bestræbelse i alle Lande efter at perfectionere Jndustrien, og med den forøge sig ogsaa Resourcerne. Storbrittannien kan ikke længer stole paa sin udelukkende Rigdom af Steenkul; thi i Tydskland blive nye Steenkulslag opdagede, og Asturien aabner nu sine Skatte af dette Material for Fastlandets Jndustrie, og som ere tilstrækkelige til at forsørge hele Europa. Skulde det lykkes at tilintetgiøre det Ostindiske Compagnies Monopol, og derved forskaffe den Brittiske Handet paa Jndien en større Energie, saa gives der dog selv i dette Lands egen Udvikling mange Grunde for at slutte til at dets Afhængighed fra Moderlandet i commerciel Henseende vil efterhaanden aftage. Der danne sig for nærværende Tid i Jndien Foreninger af indfødte Europæere for at befordre Handelen og den nationale Jndustrie. Moderlandet trues især med Tabet af den saa vigtige og udelukkende Kattunhandel. J Calcutta ere indført Dampmaskiner for Kattunspinderie og Væverie, hvortil man kan benytte de uudtømmelige Steenkulsgruber i Burdvan. To meget betydelige Bomuldsfabrikker ere nyelig blevne oprettede der den ene er allerede i Virksomhed; to Dampmastinet hver paa 50 Hestes Kraft. - De Brittiske Colonier i Australien saavel de ældre som de yngste kunne først i Tidens Følge blive vigtige.