JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-05-25
Ved en Fest i Borgerforeningen i Flensborg udbragte Senator Nielsen følgende Trast for Hs. K. H. Kronprindsen: "For den ungdommeligt kraftfulde Mand, der ikke blot som Generalissimus vil vide at føre Armeen paa Ærens Mark, men som tillige er en complet modig Sømand, der har lagt sig de gyldne Ord paa Hjerte: vor Flaade er vor Hæder, for ham, der vil vide i alle Verdensdeles Farvande at opretholde Agtelse for vor Flaade og befrie os fra Lehnspligtighed til andre Magter – for den Mand, der eengang i Tiden som Admiral vil vække Mindet om Danmarks gamle Søbelte og føre Dannebroge, til ny Hæder, for ham, Hs. K. H. Kronprindsen, et tre dobbelt Hurra! Flere fædrelandssindede Mænd i Ringkjøbing Amt, hvoriblandt Brødrene Tang, Pastor O. Krarup, Stænderdeputeret O. Kirk og Amtsraad, Møller Hansen, have forenet sig om at give "Dannevirkes Redacteur, den djærve Koch, et Beviis paa deres Erkjendtlighed, hvortil de valgte et Pragt Exemplar af Saxos gamle Danmarks Krønike, fordansket ved Grundtvig, med en Tilegnelse, underskrevet af bekiendte fædrelandssindede Mænd af de forskjellige Stænder i Ringkjøbing Amt, og med et lille Digt, der skildrede saavel den historiske Udvikling af de stedfundne Forhold, som det Haab, man har for Fremtiden, og den Erkjendtlighed, man føler for Redacteur Koch. Mandagen den 5te De, afgik Brødrene Tang med den ommeldte Hædersgave. Adressen lyder saaledes: Undertegnede fremsende herved til Dem, Hr. Redacteur Koch, en velmeent, dansk og broderlig Hilsen, og bede Dem at modtage som en Vennegave af vor Haand Saxos gamle Danmarks Krønike, fordansket af een af vort Olds store Mænd, vi ønske herved at give Dem et lidet udvortes Beviis paa, at ogsaa vi paaskjenne deres Arbeide som Dannevirkes Redacteur og troe at dette er i den danske Histories Aand. Jdet vi takke Dem hjerteligen for hvad De allerede har virket for Fædrelandets hellige Sag, bede vi Gud fremdeles at velsigne Dem og deres Værk, Fædrelandet og dets Børn. Han velsigne alle Danmarks sande Venner og tilgive dets Fjender, Faderen til den Dragon i Randers, som nylig tog sig selv af Dage, Sognefoged Jens Nielsen fra Jørsbe paa Mors, har bekjendtgjort følg. i Rd. Avis", som Berigtigelse af det anførte Motiv til hans sørgelige Dødsmaade:
Viborger Samler, 1844-05-25
Da jeg nøie kjendte min Søns Characteer og Tænkemaade, saa er det en Pligt, jeg som Fader skylder den fra dette Liv saa bedrøveligt bortgangne Yngling, at bekjendtgjøre Følgende: At han burde have været vel lidt af sine Foresatte, med Hensyn til hans Bestræbelser for, punctlig at opfylde deres Bud, er jeg fuldkommen overbeviist om, thi at efterkomme hvad som befaledes, var altid hans Stolthed Jmidlertid siger man mig her (i Randers), at han ikke har været heldig nok til, i saa Henseende at behage sine Foresatte, af hvilke han derfor skal have modtaget Jrettesættelser, og kort før sin dødelige Afgang have yttret: at han frygtede for Meddelelse af de haardere eller skarpere."
Viborger Samler, 1844-05-25
Handels-Efterretninger. Røddinggaard, beliggende i Haderslev Amt, er, med tilliggende Mølle, i disse Dage kjøbt af Hr. Mylord, Besidder af det adelige Gods Scirnau, for 39,200 Rbd. r. S.
Viborger Samler, 1844-05-25
- Hr. Kjøbmand A. Ørustrup i Odense, som for nogle Aar siden eiede denne Gaard, gav dengang kun 24,000 Rbd. for samme. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1844-05-25
Copulerede i Kjøbenhavn: Forstdocent Hansen og Frue Professorinde Fallesen. - J Nyborg, Kjøbmand J. Borring og Jfr. S. Nyborg. - J Horsens, den 17de Mai. Tobakirindermester Christen Sinding Christensen og Jomfru Jnger Pedersen.
Viborger Samler, 1844-05-25
Reisende med Dampskibet "Løven, fra Kiel a. til Aarh.: Stadshauptmandinde Hanøre med Pleieson, Pastorinde Bøllemose med Datter, Cand. theol. Jungersen, Uhrmager Stougaard, Kjøbmand Christensen, Chr. Thomsen, Jfr. Buhl, Skovrider Lauritzen, Jfr. Kraghlund, N. Jensen. Med Samme fra Aarhuus til Kiel &c.: Landvæsens Elev Groofs, Commis J. C. Jensen. Med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg til Aarhuus, den 22de Mai. Hs. H. Biskop Paludan Müller med Tjener, Pastor Paludan Müller, Pastor Ammentorp, Forpagter Rasmussen med Kone, Møller Rasmussen, Tømmerm. Mathiesen, Snedker Didrichsen.
Viborger Samler, 1844-05-25
Med Dampskibet "Caroline Amalia" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 22de Mai, Efterm. Kl. 5.
Viborger Samler, 1844-05-25
Overkrigscommissair Albeck med Frue, Lieutenant v. Ba land med Familie, Kbm. Kierkegaard, kgl. Skuespillerinde Jfr. Zza, Fru Grevinde Rantzau, Amtsfuldmægtig og Boghandler Erichsen (fra Bornholm), Guldsmed Wendelboe, Mad. Grandberg, Kom. Larsen, Commis Wadum, Cand. Bohr, Forvalter Gruner, Student Jahnsen og Søster, Gjæstgiver Jensen, Auctionsholder og Borgerrepræsentant, Hertz, Particulier Hasle, Cand. Jespersen, Lieutn. Petersen, Mad. Dollerup, Landmand Mørch, Kom. Perch med Datter, Jfr. Balle, Toldbetjent Gjerstrup, Pastor Bruun, Jfr. Møller, Hr. Seidel, Jfr. West, Cand. Spies og Rømler, Mad. Nielsen, Jfr. Nedahl, Strømpehandler Raunholdt, Jfr. Agerskov, og 14 Dækspassagerer. Jalt 55 Passagerer.
Viborger Samler, 1844-05-25
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 23de Mai. Mad. og Jfr. Raae, Pastor Ammentorp, Jfr. Ackerschou, Hr. Hasle, Jfr. Sabroe, Mad. Dollerup. - Til Skive samme Dag med Dagvognen, Pastor Ammentorp.
Viborger Samler, 1844-05-25
Ved Tallotteriets 1440de Trækning i Altona, den 21de Mai, udkom: Nr. 64. 13. 69. 9. 26.
Viborger Samler, 1844-05-25
Paa første Pintsedag prædiker til Høimesse i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg. – Til Aftensang i Domkirken Hr. Pa Anden Pintsedag prædiker Hr. Pastor stor Hindberg. Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Silverberg.
Viborger Samler, 1844-05-25
Domme, afsagte i den Kongl. Landsoverret i Viborg, den 13de Mai 1844. Nr. 90. - Ldsoprykt, Cancellieraad Møller som Actor, contra Arrestanten Ølbrygger Christian Christensen (Ldsoprykt. Nyboe), tiltalt for Tyverie og ved Randers Byes Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar samt til at have sit Borgerskab som Ølbrygger i Randers forbrudt og at udrede i Erstatning til Kjøbmand N. H. Boje i Randers 64 Rbd. 32 s. - Dom: "Arrestanten, Ølbrygger Christian Christensen, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar. Saa bør han og i Erstatning til Kjøbmand N. H. Boje betale 88 Rbd. 2 Mk. Nr. 118. - Ldsoprykt, Cancellieraad Møller, som Actor, contra Tugthuusfange Hans Nielsen Eie og Forbedringshuusfange Johannes Johansen (Ldsoprykt. Juul), tiltalte for, efter om Aftenen den 28de Januar d. A. at være undvegne fra Viborg Tugt- og Forbedringshuus, at have gjort sig skyldige i Tyverie, og ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Extraret dømte til at hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus, Hans Nielsen Eie i 10 og Johannes Johansen i 8 Aar. - Dom: "De Tiltalte, Tugthuusfange Hans Nielsen Eie og Forbedringshuusfange Johannes Johansen, bør hensættes, Førstnævnte til Fænningsarbeide i 10 Aar, og Sidstnævnte til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar." (Hans Nielsen Eie, der kun er 20 Aar gammel, er allerede idømt 30 Aars offentlig Arbeide, idet han nemlig, efter for første Gang begaaet Tyverie at være straffet med Rottinaslag, ved Høiesteretsdom af 23de Juni 1842 er, for anden Gang begaaet Tyverie i Forening med Jndbrud, dømt til 8 Aars Tugthuusarbeide, og, da han dernæst, under en Undvigelse fra Straffeanstalten i Begyndelsen af forrige Aar, paany havde gjort sig skyldig i flere Jndbrudstyverier, blev han ved Høiesteretsdom af 6te October f. A. anseet med Straf af 12 Aars Tugthuusarbeide. Det vil nu beroe paa Øvrighedens Resolution om den tilbagestaaende Straf efter de foregaaende Domme skal udstaaes for eller efter den ham ved nærværende Dom idømte Straf af 10 Aars Fæstningsarbeide). arbeide).¬
Viborger Samler, 1844-05-25
(Jndsendt.) Efterat Jndsenderen i de offentlige Blade havde søgt at godtgjøre, at Landbrænderierne i høi Grad ere begunstigede paa Kjøbstadbrænderiernes Bekostning, har en "Landbrænder, i Aalborg Avis Nr. 99 undfanget den forunderlige Jdee at paastaae, at det Modsatte er Tilfældet, og jeg skal derfor tillade mig noget nærmere at belyse denne Sag, som en 10 a 12 Aars Erfaring har lært mig saa temmelig nøie at kjende. Foreløbig maa jeg ikke lade ubemærket, at det dog synes meget paafaldende, at en heel Kjøbstads Brændeviinsbrændere skulde søge om Tilladelse til at maatte sættes paa lige Fod med Landbrænderierne, naar Fordelen var paa hines Side, og hvad Pl. af 4de Marts 1843 angaaer, da har Brændeviinsbrænderen paa Landet vel kun 3 Døgn til een Brænding, naar han afbenytter de omtalte undværlige Hjælperedskaber, der nok kunne være hensigtsmæssige, men under de nuværende Forhold ere langt fra at være paa deres rette Sted; thi de have aldeles ingen Jndflydelse paa Udbyttet af Sæden eller Kartoflerne, og det er desuden vist, at Mæskningen snarere sætter Syre ved Hjælperedskabernes Brug end uden disse, ligesom man i Gjæringskarret ligesaa hurtigt kan nedsvale Mæskningen som paa en Svale bakke, ja med det Vagemannske Svaleapparat kan man paa 1 eller 2 Timer nedsvale en Mæskning af 18 til 20 Tdr. Kartofler, og med en almindelig Vifte paa Karret, er man istand til paa 4 Timer at nedsvale en lignende Mærkning, uden at tale om, at man ved Hjælp af en Pompe, som sættes i Forbindelse med Render, der udlægges i det Fri paa meget kort Tid kan nedsvale Mæskningen, især da Kartofler som oftest kun brændes i den koldere Aarstid. Heraf fremgaaer altsaa, at der kan gjøres mere end een Brænding, i 4 Døgn, hvilket er en uomstødelig Sandhed; men naar en gjennemgribende Gjæring er foregaaet i et Kar i 50 til 54 Timer, er det meere end tilstrækkeligt, og jeg kan bevise, at der af et saadant Kar faaes et lige saa godt og stort Udbytte som af det, der har staaet i 68 til 72 Timer; følgelig kan jo Landbrændeviinsbrænderen brænde 3 Kar, medens Kjøbstadbrændeviinsbrænderen, mod samme Afgifts Erlæggelse, kun brænder 2. Det forekommer iøvrigt ogsaa noget utroligt, at Brændeviinsbrænderen paa Landet skulde staae og see paa, at hans Mæskning løb over Karret i Rendestenen, uden at forebygge samme, naar Toldvæsenet ikke generer ham, hvilket vist ikke er Tilfældet paa Landet, i det mindste ikke i en saadan Grad som i Kjøbstaden. At der gives Forbud mod at forhindre dette, er vel sandt, men samme hører til de Lovbestemmelser, der ikke altid kunne og ei heller altid blive overholdte.
Viborger Samler, 1844-05-25
Med Hensyn til Tilladelsen til Brugen af grønt Malt, da svarer Paalægget paa pr. Tde. Rum ganske til den forhen erlagte Consumtion af tørret Malt, og hiint vil næppe kunne anvendes med Held, uden hvor et Brænderi er i stadig Drift, hver Dag, hvortil kommer den Omstændighed, at det altid bliver en vanskelig Opgave at conservere det.
Viborger Samler, 1844-05-25
J Henseende til Befordring og Diæter til Toldvæsenet, da er denne Udgift saa ubetydelig, at den næppe fortjener at komme i Betragtning; thi Toldvæsenet befordres vel kun 2 a 3 Gange aarlig fra og til Kjøbstaden, naar ellers ikke uforudseete Uheld indtræffe.
Viborger Samler, 1844-05-25
Jndsenderen haaber nu at have berigtiget den saakaldte "Landbrænders Berigtigelse, og paavist de i hans Jnserat udtalte prange og ferlagtige Anskuelser, og i det jeg gjentagende beder Vedkommende igjennem Stænderne at Petitionere Regjeringen om at maatte stilles paa lige Fod med Landbrænderierne, anmodes Dhrr. Redacteurer i Provindsen om godhedsfuld at optage denne Artikel inextens i deres respective Blade.
Viborger Samler, 1844-05-25
AVERTISSEMENTS. Med Hensyn til Remonte-Commissionens Bekjendtgjørelse af 24de April sidstleden tilkjendegives herved den Forandring, at Commissionen vil opholde sig: i Lemvig den 7de Juni, i Holstebroe den 8de Juni, og i Skive den 10de og 11te Juni, for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet. Randers, i Remonte-Commissionen, den 17de Mai 1844. C. W. v. Düring, Præses for Remonte-Commissionen.
Viborger Samler, 1844-05-25
Bekjendtgjørelse. Da Hr. Landinspecteur Hansen nu paa Kortet har afsat Enhvers Jordlod paa Viborg Byes Mark, saa underrettes herved Jordeierne om, at fornævnte Kort vil være til Eftersyn paa Viborg Raadhuus den 29de og 30te d. M., for at de kunde gjøre dem bekjendt med, hvorvidt Lodderne rigtige ere afsatte, ved hvilken Leilighed Hr. Hansen vil være tilstede for at meddele de fornødne Oplysninger. Magistraten i Viborg den 21de Mai 1811.
Viborger Samler, 1844-05-25
Uldmarkedet i Randers.
Viborger Samler, 1844-05-25
Overeensstemmende med det kgl. danske Cancellies Resolution af 6te Juni 1840 afholdes Sommer-Uldmarkedet i Randers den 20de, 21de og 22de Juni d. A. Ved at bekjendtgjøre Saadant, bemærkes: at Jndleveringen til Magazinet kan skee 14 Dage forinden, at Ulden den første Maaned lagres aldeles gratis, at Forskud kan erholdes paa Samme, samt at det mindste Qvantum, der kan indsendes til Forhandling ved Magazinet, er 32 Pd. Bestyrelsen for Uldmagazineringen i Randers, d. 10. Mai 1814. Wilde. Mattat. Caspersen. Jacoby. Lassen. et Piberør. med Sølv-Bagbeslag er Søndagen den 19de De, fundet uden for Løgstrups i Dumpen, og kan mod dette Avertissements Betaling, afhentes af Eieren hos Gjæstgiver Preisler i Viborg.
Viborger Samler, 1844-05-25
Udmærket gode Tagsteen, L. Worre. kan kjøbes billig hos Auction.
Viborger Samler, 1844-05-25
Tirsdagen den 4de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, ifølge Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, den af mig eiende Meel- og Papiirmølle, med Fabrikhuus og Jnventarium, opraabt til absolut Bortsælgelse. Møllen er for faa Aar siden af Nyt opført og dens Privilegier som Meelmølle og Papiirmølle ere i fuldkommen god Orden. Kjøbet kan skee paa meget billige Conditioner, og kan om Eiendommen ogsaa forinden handles, naar man henvender sig til Joh. G. Lund. Thisted, den 17de Mai 1844. Løverdagen den 1ste Juni næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge Bestemmelse af Amtsraadet afholdt offentlig Licitation i Færgestedet Hvalpsund i Louens Sogn, a) over Grundforbedring af 240 Favne Vei paa Landeveien til Løgstøer imellem Hvalpsund og Hoele, hvilket Arbeide ercalculeret til 823 Rbd. 95 s.; b) over 2,950 Favne Vei paa samme Landevei imellem Strandbye Kirke og Trendmølle, som er anslaaet til 2,180 Rbd. 74 s. Arbeidet paa begge Steder er bestemt til Fuldførelse i Sommerens Løb, og Overslag og Conditioner ere strax til Eftersyn her paa Contoiret og hos Veibetjent Møller i Aalborg, hvorforuden Gjenpart af samme vil blive henlagt til Eftersyn i Hvalp lunds Færgegaard. Dette tjener saaledes til behagelig Underretning for Liebhavere. Gislum Herreds Contoir i Hobroe, den 15de Mai 1844. Holm, const. Trykte Fortegnelser over Jndleveringstiderne til de forskjellige Poster fra Viborg, kunne erholdes paa Postcontoiret.
Viborger Samler, 1844-05-25
(Paa Mandag anden Pintsedag udgaaer intet Nr. af d. Bl.)
Viborger Samler, 1844-05-28
No. 83.
Viborger Samler, 1844-05-28
Kongelig allernaadigst privilegeret 72 Aarg. Stiftetidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. An Tirsdagen den 28de Mai 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reis og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-05-28
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 21de Mai. Jgaar androg Sir Rob. Peel derpaa, at Underhuset, der havde constitueret sig til Generalcomitee, skulde antage de Huset foreslaaede Resolutioner, hvis Formaal nærmest gaaer ud paa en Forlængelse af den engelske Banks Privilegier i en forandret Skikkelse, og derefter paa en Reform i Bankvæsenet overhovedet. Ministeren søgte at retfærdiggjøre de Principer, paa hvilke de af ham foreslaaede Reformer støtte sig, samt disse Reformer selv, og bestræbte sig især for at gjendrive de Jndvendinger, som man i Privatbankernes Jnteresse havde opkastet imod hans Forslag. Han erklærede, ingenlunde at ville tillade sig nogetsomhelst Jndgreb i bestaaende velerhvervede Rettigbeder; dog - tilføiede han - turde man ikke tildeele disse Rettigheder en saadan Betydning, at enhver gavnlig Reform i de bestaaende Love skulde kunne ansees for ugjørlig. Den meest frie Concurrence maatte for Fremtiden, saaledes som hidtil, staae aaben for Capitalerne; derimod vilde det ingenlunde samstemme med Landets Jnteresse, naar man fremdeles vilde tillade, at blot personlig Credit kunde myntes til Penge, uden at der derhos kunde stilles en for det handlende Publicum tilstrækkelig sikkrende Garanti, – og at afhielpe denne Ulempe var netop Hovedformaalet for den af ham foreslaaede Reform. Uden nogen Afstemning antoges disse Resolutioner efter en kort Discussion, i hvilken næsten kun Medlemmer af Oppositionen, førte Ordet til Fordeel for det ministerielle Andragende. Derefter erklærede Premierministeren, at han endnu førPintseferierne vilde forelægge Huset en Bill, støttet paa disse Resolutioner, hvilken Bill, saafremt Parlementet antog samme, strax skulde træde i Kraft, naar den foreslaaede Adskillelse af Banken i to Departements (Deposito= og Seddel-Banken) kunde realiseres. J Overhuset læstes i Forgaards anden Gang the Factories Bill, efterat den forgjeves var bekæmpet af Lord Normanby, fordi Jndskrænkning af Arbeidstiden gik forvidt, og af Lord Brougham, fordi enhver saadan Jndskrænkning var forkastelig. – Samme Dag bragte sidstnævnte Lord paa Bane Tractaten om Teias's Jndlemmelse i den nordamericanske Union, hvorefter Lord Aberdeen erklærede, at han foreløbig maatte afholde sig fra Details om dette Anliggende, men turde derhos udtale det Haab at de forenede Staters Senat vilde sanctionere Tractaten. Jstedet for den fratraadte, nu til Generalgouverneur i Ostindien udnævnte Sir Henry Hardinge er Sir Thomas Francis Fremantle udnævnt til Krigssecretair.
Viborger Samler, 1844-05-28
Frankerig. Paris, den 19de Marts. Den nye Fængselslov har de Deputeredes Kammer antaget igaar med 231 Stemmer imod 128. Ligeledes adopterede Kammeret med 216 Stemmer imod 14 Loven angaaende Udskrivningen af 80,000 Md. til Hæren og Marinen.
Viborger Samler, 1844-05-28
Journ. des Deb. meddeler efter Journ. Algerien, detaillerede Efterretninger om det Tab, de Franske have lidt ved et combineret Overfald af fiendtlige Stammer.
Viborger Samler, 1844-05-28
Den 24de April var den Hærcolonne, som under Hertugen af Anmales Commando skal betvinge den mægtige Stamme Ouled-Sultan, brudt op fra Leiren ved Talaquert. De arabiske Hjælpetropper dækkede Colonnens venstre, Chasseurs og Spahis høire Side. Colonnen havde tilbagelagt nogle Lieues paa et skovrigt og meget couperet. Terram, da den i en dyb Bjergkløft og under en pludselig indtraadt stærkt Taage angrebes af en levende Geværild.
Viborger Samler, 1844-05-28
J samme Øieblik styrtede de talrige Ryttersværme af arabiske Hjælpetropper, grebne af en panisk Skræk, sig paa Trainet og Bagagen, gjennembrøde samme og standsede først paa den høire Flanke, hvor de optoges af Chasseurs og Spahis. Den derved opstaaede store Forvirring benyttede Fienderne sig af for at styrte sig paa Convoien og udplyndre samme. Til samme Tid angrebes med Heftighed Spidsen af Colonnen, og paa Grund af den stærke Taage var det umuligt paa eengang at oversee og dække alle de angrebne Puncter. Chasseurs maatte 3 Gange hugge ind for at fordrive Fienden fra det gjorte Bytte; ved den tredie Charge faldt den djerve EscadronschefGallias, hvis ridderlige Tapperhed var bleven til et Ordsprog i den franske Armee. – Uforfærdet, og udsat for hele den fiendtlige Geværild, ordnede Hertugen af Anmale i egen Person Angrebet; to Gange saaredes hans Hest, flere Underofficerer og Chasseurs faldt ved hans Side. Omsider fandt Hertugen det rigtigst at vende tilbage til Leiren. De Franskes Tab skal ikke være ubetydeligt.
Viborger Samler, 1844-05-28
Natten imellem den 1ste og 2den Mai overfaldt Hertugen, af Anmale med hele sit Cavalleri de fiendtlige Stammer, der havde samlet sig paa Auresbjergkjæden for at foretage et Angreb paa den franske Leir. Men Fienden vovede ikke engang at oppebie de Franskes Angreb, de arabiske Stammer toge skyndsomst Flugten til alle Sider. Leiren gik den 3die Mai det Rygte, at de fleste af de Stammer, der havde indfundet sig til det sidstomtalte Angreb, vare tilsinds at underhandle om deres Underkastelse. - Til denne Meddelelse tilføie andre Journaler om den første Kamp, at det lykkedes den tappre Prinds, efterat den første paniske Skræk havde lagt sig, at drive ved en vel rettet Jld Fienden paa Flugten. Men en voldsom Regn gjorde det ikke tilraadeligt at rykke længere frem, og Tropperne tiltraadte i største Orden Tilbagetoget til Leiren. Foruden Tabet af den udmærkede Chasseurchef Gallias beklager man paa fransk Side den lemlæstede Lieutenant Sandre, der maatte underkaste sig en Amputation. 77 franske Saarede maatte føres til Hospitalet. – De ministerielle Blade, navnligen Messager, meddele en med foranstaaende Meddelelse af Journ. des Deb. overeensstemmende Beretning fra Gen. Bar, Commandant i Algier, om Hertugen af Anmales Kamp med Stammen Ouled-Sultan, og en telegraphisk Depesche fra Toulon af 17de Mai, i hvilken der meddeles Efterretning om et lykkeligt Angreb fra MarschalBugeauds Side i Nærheden af Delhys imod Kabylerne.
Viborger Samler, 1844-05-28
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-05-28
Kjøbenhavn. Under 17de Mai d. A. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst tilladt Etatsraad og Professor Oehlenschlager, at anlægge og bære den ham af Hans Majestæt Kongen af Preussen tildeelte Decoration som Ridder af Ordenen pour le merite.
Viborger Samler, 1844-05-28
Studenterforeningen holdt den 24de De om Formiddagen en meget smuk Mindefest for Thorvaldsen i Universitetets Solennitetssal. Denne var i den Anledning beklædt med Sort, oplyst og meget smagfuldt decoreret med flere Thorvaldsenske Basreliefer og Krandse af Grønt; lige for Indgangen saaes Thorvaldsens Buste, omvunden med en Laurbærkrands, og over selve Indgangen Minervas Buste; Talerstolen var overtrukken med Hvidt. Medens Deeltagerne i Festen fra de forskjellige Forsamlingssteder i Procession begave sig til Salen, aabnedes selve Festen med en musikalsk Sørge-Jntroduction. Efterat derpaa et Digt af Oehlenschlæger var reciteret, blev herefter en skjøn Cantate af H. Hertz, med fortrinlig Musik, af Hartmann afsungen. Dernæst betraadte H. P. Holst Talerstolen og skildrede i bunden Tale med skjønne poetiske Træk, ret egnede til Gjenstanden, Thorvaldsen som den store udødelige Kunstner, hvorpaa en Sang af Hr. C. Ploug blev afsungen af hele Forsamlingen.
Viborger Samler, 1844-05-28
Paa den af endeel Studerende til Consistoriet indgivne Skrivelse (see d. Bl. Nr. 77), har det academiske Senat under 25de Mai givet følgende Svar: "Af de Fritagelser for Magisterconferentsen, hvilke ved kal Resolution af 1ste Marts d. A. ere blevne tilstedte nogle enkelte Studerende, har et Antal Candidater og Studenter taget Anledning til at affatte en Skrivelse til Consistorium af 2den April d. A., hvilken er indkommen til Samme den 3die Mai d. A. og hvori tilkjendegives, at disse Fritagelsen, i høi Grad have forundret dem, og vakt Frygt for, at der i Consistoriet skal indsnige sig en Ligegyldighed for Haandhævelsen af Magisterværdigheden." – Det har ikke kunnet andet end være Consistorium paa faldende, at modtage en Skrivelse af Jndhold og Form som foranførte. Thi blandt dem, som have undertegnet Skrivelsen, finder man flere ældre Studerende, og saadanne, hvis videnskabelige Stræben og Dannelse give Adkomst til al Agtelse. Men disse ville uden Tvivl, ved nærmere Overveielse, indsee, hvilken Miskjendelse af Forholdene der ligger til Grund, naar Studerende kunne ansee sig beføiede til saaledes at foreholde det academiske Senat, hvad der hører til for i academiske Anliggender at varetage Universitetets Jnteresse med Nidkiærhed og Jndsigt. Consistorium vil vide, saavidt det staaer til Samme, at haandhæve Universitetets Værdighed med Hen I. syn til de academiske Grader saavelsom til de academiske Anliggender overhovedet, og maa beklage den Mangel af Besindighed, der har kunne forlede Studerende til, i den foreliggende Form, at henvende sig til Samme angaaende Anliggender af den Natur."