JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-09-15
Wien, den 7de Septbr. Spørgsmaalet om den Keiseren tilkommende Sanctionsret har samme Dag havt et gunstigt Udfald i Kammeret; hiin Forrettighed blev nemlig - uden at komme til Afstemning - anerkjendt med stor Acclamation. - Den 6te Septbr. ankom til Wien en ungarsk Rigsdeputation af 200 Medlemmer for at udbede sig et bestemt og afgjørende Svar betræffende den Politik, som det østerrigske Ministerium vil følge ligeoverfor Ungarn og Croatien. Deputationen vil i sin Audience hos Keiseren forlange dennes personlige Svar. - Det ungarske Ministerium nærmer sig med stærke Skridt sin Opløsning; Fyrst Esterhazy har allerede indrakt sin De mission, og de andre Ministre ville ligeledes snart forlade Kossuth.
Viborger Samler, 1848-09-15
J en Correspondentartikel fra Frankfurt af 7de Septbr. hedder det: "De forskjellige Fractioner af Nationalforsamlingens Partier udfolde i deres Privatreunioner stor Virksomhed. Dette gjælder fornemmelig om venstre Side og om venstre Centrum. Dog formene disse Fractioner ikke, at den nærmeste Fremtid vil kunne stille Mænd, af disse Rækker til Ministeriet. Man har forsikkret i en af disse Privatreunioner, at Dahlmann, da han den 5te Septbr. opfordredes af Reichsverweser" til at danne et nyt Rigsministerium, skal først have afslaaet dette Hverv, men at han senere – den 6te - havde overtaget det, efterat Rigsforstanderen havde gjort det gjældende, at et nyt Ministeriums Oprettelse var en Æressag for ham, – en Æressag, som han saameget hurtigere maatte paatage sig, da det aftraadte Ministerium afslog enhver Medvirkning i den af Rigsdagen besluttede Sistering af Vaabenstilstanden.
Viborger Samler, 1848-09-15
Jndenlandske Efterretninger. For at henlede Medborgeres Opmærksomhed paa de forestaaende Valg til en Rigsforsamling og om muligt foranledige, at dygtige og frisindede Mænd stille sig for de Districter, der maatte savne Candidater, sammentraadte forleden en Comitee, med Prof. Clausen, Etatsr. Schouw, Bankd. Hansen, Raadm. Meinert, Mag. Hammerich, Prof. Pedersen, samt Journalisterne Ploug, Gjødvad og Hage.
Viborger Samler, 1848-09-15
For Hovedstadens Vedkommende har Comiteen henledet Opmærksomheden paa 20 Mænd. J de afholdte Møder tilføiedes endvidere af Deeltagerne 37, saa der altsaa foreløbig opstilledes 57. Af disse faldt i Møderne de fleste Stemmer paa Bankd. Hansen, Mag. Hammerich, Oberstl. Læsse, Dispacheur Wessely, Overretsproc. Brock, Tømmermester Kayser, Prof. Petersen, Capt. Tuxen, Prof. Bjerring og Fineersliærer Frederiksen. Der er i denne Tid passeret en Begivenhed paa Knuthenborg, som har vakt megen Forargelse blandt Omegnens Beboere. Da Forpagter Lakjærs Tjenestefolk den 18de De, vare ifærd med at sætte Hvede i et Hæs, komen Hund, uden at de bemærkede det, ind i Hæsset. Da dette var færdigt, blev man først opmærksom paa det stakkels Dyrs Jamen. Jstedetfor nu at lade Hunden hjælpe ud af Hæsset, som Folkene bade om Tilladelse til, beordrede Hr. Forpagteren - saaledes berettes der – sine Folk til andet Arbeide, overladende Dyret til en ynkelig Hungersdød, Flere Dage derefter samledes Folkene efter endt Arbeide om Aftenen Kl. 9, for, ved at stære et Hul ind til det Sted, hvor Hunden befandt sig, at befrie den fra dens Piinsler, hvilke dens ynkelige Jamren forraadte. Men hvad skeete, Forpagteren kom til, og forbød Folkene at gjøre nogetsomhelst Forsøg paa at befrie den, og disse nødsagedes til at adlyde. Hunden forblev altsaa i Hæs set og man kunde Dag for Dag overbevise sig om, at den vedblev at være ilive, ved at nærme sig det. Dette var den tolvte Dag efter dens Jndespærring endnu Tilfældet; muligt at endnu flere Dage ville hengaae inden Døden indfinder sig. - Jdet vi offentliggjøre denne Begivenhed, gjøre vi det ikke for at den velædle Hr. Forpagter Lakjær skulde føle Anger over sin Gierning, thi et saadant Resultat tør vi ikke haabe paa; men vi gjøre det for at opkaste det Spørgsmaal: om ikke denne Handling qvalificerer sig til Benævnelsen Dyrplageri, og som saadan egner sig til offentlig Paatale, og at derfor vedkommende Øvrighed, Hr. Birkedommer Møller i Maribo, vil undersøge Sagen og drage Hr. Lakjær til Regnskab forsit Forhold. (Loll. Stiftst.)
Viborger Samler, 1848-09-15
Ved et Prøvevalgs Afholdelse d. 5te De paa Candidater for Ulfborg Hind Herreder, Ringkjøbing Bye derunder indbefattet, afgaves 47 Stemmer, der faldt paa dHrr. Canc. Finsen, Skolelærer J. Fjord, Pastor Grundtvig, Justitsr. Tang og Pastor Schøler. Blandt de opstillede og antagne Punkter var den, at Rigsforsamlingen bør være constituerende (grundlovgivende." – Gaardeier Blach der har stillet sig som Candidat for Aarhuus Amts 3die District, erklærede sig ved Mødet i Spørring Kroe den 1ste Sept. over de i Hippodrom. Folkemøde opstillede 10 Punkter, saaledes: Han var fuldkommen enig i Nr. 1, 3, 5, 7 og 8 til Nr. 2 antog han, at 30 Aarsalderen burde bestemme Valgbarheden; i Nr. 4, at Communen selv bør have Ret tilat vælge sine Embedsmænd, var han enig ang. de communale Embedsmænd, men ikke med Hensyn til Præst og Degn. Han stemte for Nr. 6 med Undtagelse af Reform i Næringsforholdene, som han antog, netop burde være uindskrænket. Nr. 9, Udsondring af de Kongevalgte, meente han burde ikke finde Sted, og Nr. 10, formeente han, at den forestaaende Forsamling burde ikke være grundlovgivende.
Viborger Samler, 1848-09-15
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-09-16
Sl 10 Tidende. raFibs Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 76 Aarg. Løverdagen den 16 September 1848. Nr. 161.
Viborger Samler, 1848-09-16
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 9de. Det er sikkert, at den franske Regjering er tilfreds med Østerrigs Svar og man antager, at det maa hæve enhver Frygt for en Krigs Udbrud og opretholde Freden. Cormenin, paa hvem der hviler den begrundede Mistanke, at han er en hemmelig Legitimist, er denonceret af Corbon, og som en anden Catilina styrtede han sig, uden at kunne forsvare sig, hovedkulds ud af Nationalforsamlingen. Cormenin er saaledes fjernet af Forfatningscomiteen. Fonds ere stegne: 3 pC. 45. 5, 5 pC. 71. 50.
Viborger Samler, 1848-09-16
Tydskland. Den Hannoverske Morgentidende melder fra Frankfurt den 9de Mai, Kl. 7 om Aftenen, at det nye Ministerium er dannet. Det bestaar af v. Stockmar som Præsident, v. Arnim som Udenrigsminister, Compes som Justitsminister, Oberst v. Meyern som Krigsminister, Stedtmann som Jndenrigsminister og v. Hermann som Handels- og Finantsminister.
Viborger Samler, 1848-09-16
Efter Berliner Nachrichten af 12te Septbr. circulerer en Ministerliste, hvorpaa Navnene Beckerath, Mevissen, Bonin og Seckendorf figurere.
Viborger Samler, 1848-09-16
Fra Triest meldes, at Adm. Albini har den 6te Septbr. forladt Venedig. Uhyre Sensation har et af den pr. Minister Camphausen offentliggjort Memorandum vakt, der den 7de Sept. meddeeltes Rigsdagsmedlemmerne, hvoraf sees, at den kgl. preussiske Befuldmægtigede, støttende sig paa Gen. Belows Jnstruction af 27de Juli d. A., har i sin Tid stillet et Andragende til den provisoriske Regjering om at Sidstnævnte maatte ville tilstille den preussiske Regjering Fuldmagt til at handle i Medfør af Omstændighederne, føre Forhandlingerne til et endeligt Resultat, og ubetinget samt uden Forbehold afslutte og udføre Vaabenstilstanden, ved hvilken Projectet til en Vaabenstilstand, efter det i Bellevue Vedtagne skulde lægges til Grund og bestemmes i Overeensstemmelse med sammes væsentlige Jndhold, enkelte Modificationer fraregnede. Paa Grund af dette Andragende er da under 5te Aug. d. A. den af Preussen ønskede Fuldmagt afsluttet saaledes som meddeelt er. Med foranførte Memorandum følger som Bilag den preussiske General v. Belows Jnstruction til Rigsforstanderen. – Af Foranførte fremgaaer, at Preussen, i Overeensstemmelse med Centralmagten, har underhandlet ei alene i Tydsklands, men og saa sit eget Navn, at det var nødsaget til ligeoverfor Danmark at forpligte sig som Garant eller Borgen for Tydskland og for den troe Opfyldelse af Betingelserne for Vaabenstilstanden, og at det er ophøiet over enhver Tvivl, at Preussen var forpligtet til i Overeensstemmelse med Fuldmagtens Aand at afslutte Vaabenstilstanden, uden Forbehold af Ratificationen, og garantere samme." - Hvilket nyt Lys.
Viborger Samler, 1848-09-16
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt Kongens Ankomst til Als. J Mandags Formiddag Kl. 11 1/2 ankom Hs. Majestæt til Sønderborg; paa Strandbredden og paa Broen var der samlet en overordentlig stor Mængde Mennesker, der udbrøde i en lydelig Jubel, da Kongen viste sig paa Dækket, og som tiltog, da Hs. Majest. steeg iland og gik igjennem den opreiste Æreport og de blomsterbestrøede Gader, til sin Bolig. Det var et imposant Skue at see det danske Flag vaie overalt, baade fra Landet og fra de ved Sønderborg stationerede Krigskibe og Kanonbaade. Om Eftermiddagen gav Staden Sønderborg en stor Dinee paa Raadstuen, hvor Alt var arrangeret paa det Festligste forat modtage Kongen med Suite. Ved Portalet og op ad Trappen til Salen stode unge Damer med Blomster-Guirlander. Med megen Begeistring udbragtes ved Maaltidet Kongens Skaal, som takkede med synlig Bevægelse hvorpaa Hs. Majest. udbragte en Skaal for vort Fædreland, det gamle Danmark. Salen var smagfuldt decoreret og der var anbragt et smukt Transparent, hvor man paa den høire Side ved Kongens Navnechiffer læste: En Konges Magt er Folkets Kierlighed, Og Kjerlighed Dig følger hvert Dit Fjed! og paa venstre Side ved Dannebrogsflaget: Ei skal det haanet være, Det gode danske Flag, Til Guds og Kongens Ære. Det vaie stolt hver Dag! Udenfor Raadstuen læste man i Transparent følgende Linier: Nu svinder Nattens Taage Og Dagen er atter nær, Gud over Danmark vaage, Og over vor Konge kjær!
Viborger Samler, 1848-09-16
En preussisk Officier, der som Coureer var ankommen til Sønderborg, var tilstede ved denne Høitidelighed og var Vidne til den Hengivenhed for Kongen og den danske Stemning, som overalt gav sig tilkjende i denne Deel af Hertugdømmet Slesvig. (Brig. Td.) Paa derom nedlagt allerunderdanigst Forestilling har Hs. Maj. Kongen ved allerhøieste Resolution af 10de d. M. allernaadigst bestemt, at Valget af Medlemmer til den ved Kongelig Kundgjørelse af 4de April d. A. be badede Rigsforsamling over hele Kongeriget, skal finde Sted Torsdagen den 5te October førstkommende. J Onsdags Middags ankom fra Hæren omtrent 300 Frivillige, der have erklæret sig villige til at afgaae med den forestaaende Expedition til vore vestindiske Besiddelser. Ved Ankomsten paa Banegaarden modtoges de med Hurraraab af den forsamlede Mængde, og med Livjægernes Musikcorps i Spidsen droge de igjennem Gaderne med klingende Spil. De skulle afgaae i næste Uge, under Commando af Major Kæsemodel, ombord paa Briggen St. Thomas, Capt. Suenson.
Viborger Samler, 1848-09-16
En her ved Universitetet usædvanlig, ja næsten ukjendt Act, har i disse Dage fundet Sted, idet nemlig Universitetets Rector i Forening med det academiske Senat har relegeret for bestandigt en Student, som er bleven overbeviist om at have begaaet et Tyveri, og saaledes ved denne vanærende Handling har gjort sig uværdig til at høre til de Studerendes Tal. (Flp.) Saavidt vi have erfaret – hedder det i Nørre. Tid." skal en Lov om "Ophævelse af Forskjellen imellem det frie og ufrie Hartkorn være udfærdiget af Regjeringen. Emanationen vilde være særdeles velkommen.
Viborger Samler, 1848-09-16
Den russiske Escadre afseilede fra Kjøge Bugt sydpaa i Onsdags Morges. - Russisk Krigsdampskib "Ottvasnai ankom fra Kjøge-Bugt i Onsdags Formidd. (B. Td.) Den kielske "Landesversammlung, har i to Møder paa een Dag (den 8de) fuldendt Forhandlingen af den schleswigholsteinske Forfatning. Jfølge denne skal Schleswigholstein være et constitutionelt Monarchie, og man finder det derfor mal 4 propos, naar reisende Demagoger begynde at forføre dets Tropper og bearbeide Kiels og Altonas urolige og arbeidsløse Befolkning i republikansk Retning. Landsforsamlingen har besluttet at bekjendtgjøre Schleswigholsteins Grundlov paa Dansk for Nordslesvig og at lade alle Forsamlingens Beslutninger trykke ligeledes paa Dansk i Nordslesvigsk Tidende". Th. Olshausen, er valgt til Deputeret for Jtzehoe og Claussen gaaer igjen tilbage til Frankfurt. Den preussiske Underhandler, General Below, skal, efterat de designerede Medlemmer af den midlertidige Regjering have afslaaet Carl Moltkes Jndbydelse, have opfordret disse til selv at træde sammen og vælge sig en Præsident, men ogsaa dette have de negtet. Prinds Frederik af Noer, er efter Sl. Holst. Zeitung, entlediget fra sin Post som commanderende General forden slesv. holstenske Hær.
Viborger Samler, 1848-09-16
Alton, Mercur melder fra Rendsborg, den 11te Septbr., at General Wrangel har paa sin Reise igjennem Rendsborg aflagt Medlemmerne af den provisoriske Regjering et Besøg og meddeelt dem den glædelige Efterretning, at han havde det bestemte Haab om at den danske Regjering vilde samtykke deri, at Adskillelsen af vore Tropper i det Slesvigske og Holstenske maatte bortfalde, og at fremdeles den 7de Paragraph af Vaabenstilstands conventionen forandredes derhen, at de af den provisoriske Regjering udstedede Love skulde forblive i Kraft, og at det kun stod til den nye Regjering at ophæve enkelte Decreter af den provisoriske Regjering.
Viborger Samler, 1848-09-16
S. H. Zeit. af 11te Septbr. meddeler samme Notits om General Wrangels Yttringer og tilføier ligesom Alt. Merc. følgende bemærkning: Det lader sig ei miskjende at naar Generalens Haab realiseres, vil Landet efter al Sandsynlighed lade sig udsone med Vaabenstilstanden. –
Viborger Samler, 1848-09-16
Det Rygte circulerer, at Beseler og Reventlow=Preetz ere opfordrede til at indtræde i den nye Regjering, til hvilken den danske Regjering da vilde designere to nye Medlemmer under Gen. Bonins Præsidium.
Viborger Samler, 1848-09-16
Altona, den 12te Septbr. General Wrangel er afreist herfra til Wandsbeck, hvorfra han rimeligviis strax vil afreise til Berlin, hvor Krigsministeriet skal være ham tiltænkt. – Prindsen af Noer (Augustenborg) er nu ogsaa udtraadt af den provisoriske Regjering. Flere Embedsmænd have aflagt deres danske Titler.
Viborger Samler, 1848-09-16
Kolding, den 12te September. De slesvig-holsteenske Tropper have besat Haderslev; dog vil den hele slesvigholsteenske Trods neppe kunne vare længe. J alle Tilfælde har Danmark nu saa garanterende Bundsforvandte, at dets gode Ret vil blive tilbørlig og tilfulde (Aalb. Av.) hævdet.
Viborger Samler, 1848-09-16
Veile, den 11te Sept. Ved Avisens Slutning erfare vi, at Hs. Maj. Kongen ventes hertil imorgen. (Veile Av.)
Viborger Samler, 1848-09-16
Reisende med Dampskibet "Lolland, fra Kallundborg til Aarhuus, den 13de September: Hofjægermester Carlsen, Grev Lerche, Toldinspecteur Bull, Pastor Ammentorp, Strømpehandler Thruelsen, Dhrr. Olufsen, Jensen og Loiberg, Handelsreisende Nielsen og Wohlert, Fru Mønsted, Mad. Ørting, Kjøbmændene Behrens og Winding, Ritmester Norup. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 14de Ds. Oberstlieutenant Schlegel, Justitsraad Børgesen med Frøken Datter, Forvalter Beizenhertz, Hr. Bøhme, Pastor Storm med Familie, Cand. theol. Knudsen, Snedkermester Hubertz, Farver Hendriksen, Pastor Jensen med Familie, Mad. Holst, Skræddermester Hubertz, Cand. Bloch, Kjøbm. Starcke og Kirkerup, Skarpskytterne Neergaard og Petersen, Pastor Møller, Handelsfuldmægtig Rasmussen. Hvad er en Constitution? Af Rector F. C. Olsen.
Viborger Samler, 1848-09-16
En constitutionel eller indskrænket monarchisk Forfatning er en saadan, hvori Folket deler Magten med Kongen. Den kan være indrettet paa flere forskjellige Maader, Kongen kan have beholdt mere eller mindre af Magten i sine Hænder; den Magt, Folket har, kan være forde formuende Klasser alene eller for hele Folket i Almindelighed; den kan ogsaa være deelt saaledes mellem de forskjellige Klasser i Folket, at Adelen og de Store særskilt have en Deel af Magten, og den større Mængde har særskilt sin Andeel deri. Men hvorledes end Forfatningen er indrettet, maa Kongens og Folkets Rettigheder, være nøie bestemte ved en Grundlov, som forhindrer den ene Part fra at gribe ind i den andens Rettighed, saa at Alle vide, hvorledes Alt skal gaae ordentligt til og hvad der er Ret og Pligt saavel for den Ene som for den Anden. Naar jeg nu taler om en Constitution, mener jeg en saadan, der virkelig kan kaldes fri og folkelig (demokratisk), hvori Folket i dets store Fleerhed besidder og udover sin Deel af Statsmagten, uden Hensyn til saadanne Fortrin, som grunde sig paa Byrd og Stand eller større Formue og Eiendomsbesiddelse. Den Andeel af Statsmagten, som Folket besidder og udøver, kaldes den lovgivende, hvortil ogsaa hører Skattebevillingsretten. Det udøver denne Magt ved Hjælp af Mænd (Repræsentanter, Deputerede) som det selv vælger, og som saaledes forestille (repræsentere) det hele Folk. Den Forsamling, disse Mænd udgjøre, kaldes i Norge, Storthing, i England Parlament, i Frankerig Kammer. Det kommer ikke an paa Navnet, men paa Gavnet. En saadan Forsamling af Folkets udvalgte Mænd har følgende Magt og Rettigheder (dog nævnes her kun det Vigtigste og meest Betegnende); 1) Den kan give og ophæve Love og Forordninger, saa at den bestemmer, hvad der skal være Lov og Ret i Landet. Forslagene til Love og Forordninger kunne fremkomme fra Enhver i Forsamlingen saavelsom fra Kongens Ministre. Naar der handles om reent juridiske Ting, som kræve en særegen Kundskab om Lovgivningen, og som de Fleste i Forsamlingen derfor ikke kunne befatte sig med, saa kan Forsamlingen, indhente Betænkning hos Lovkyndige. Men i Almindelighed besørger Regjeringen Lovforslagenes juridiske Udarbeidelse, og Forsamlingen holder sig meest til Grundsætningerne og paaseer, at de udtrykkes i Lovene.
Viborger Samler, 1848-09-16
Vore Provindsialstænder overveiede og drøftede ogsaa de Love og Forordninger, som skulde udkomme: men de kunde blot give deres Raad og ikke afgjøre noget. Man kan iøvrigt her strax indsee, at den personlige Frihed, Trykkefrihed, Talefrihed m.m. maa blive større og sikkrere, naar Folket har den lovgivende Magt, da Folket jo ikke let vil lægge trykkende Baand paa sig selv. Hvor Faa derimod have Magten, opvække slige Friheder let Mishag og Frygt hos dem, hvorfor de da blive indskrænkede. J Frederik den Sjettes unge Aar havde vi her i Landet en betydelig Trykkefrihed; men det varede kun til 1799, saa blev der lagt Baand paa denne Frihed, og siden blev den endnu mere indskrænket, indtil nu iaar, da dermed skeete en god Forandring. Trykkefriheden er for et Land det Samme som Sjælens Frihed i Legemet, og selv den Ringeste og den, deraldrig tager Bog i Haand, nyder Godt af den, om han end ikke veed deraf.
Viborger Samler, 1848-09-16
Den lovgivende Forsamling har ene Ret til at paalægge Skatter, Told og Afgifter af hvad Navn nævnes kan, ligeledes til at lade Statslaan optage. 3) Den lader sig af Ministrene forelægge en Beregning (et Budget) over alle Statens Udgifter saavel til Flaaden og Armeen som til den hele øvrige Forvaltning, Embedsmændenes Lønning, Pensioner, offentlige Anlæg o. s. v. og den bestemmer, hvormege der til alt dette og til hver Deel især skal udgives." For Hans Majestæt Kongen og hvert Medlem af det kongelige Huus fastsættes eengang for alle en vis aarlig Sum (Civilliste). Forsamlingen lader desuden Statens aarlige Regnskaber gjennemsee og fører saaledes Tilsyn med Anvendelsen af de Pengesummer, den har bevilget til Statens Udgifter. Den store Vigtighed af disse Rettigheder, som Folket udøver ved sine Repræsentanter, indsees lettelig. Der er saaledes en større Sikkerhed for at Folkets Penge virkelig ville komme Folket til Nytte, og at overflødige Udgifter ville blive besparede. Historien opviser mange Exempler paa Regenter, som ved Ødselhed og Fornøielsessyge eller ved Liebhaberier (f.Er. Byggelyst) have fortæret Landets Marv. vore Dage ere disse Exempler sjeldnere, men det er godt, at de blive umulige ved at der gjøres en Skilsmisse imellem Fyrstens Pengekasse og Landets Pengekasse.
Viborger Samler, 1848-09-16
(Forlangte Jndrykkelser.) Da Hr. Landsoverrets=Procurator Jespersen i sit Jnserat i Nr. 159 af Viborg Stiftstidende for indeværende Aar har paaberaabt sig Stiftamtets Ordre til ham, som en Undskyldnings Grund for hans Behandling af den af ham mod Cancelliesecretair Borgmester Koefoed førte Sag og for denne Sags Udfald, hvilket er skeet saaledes, at man kunde antage, at Feilen har ligget hos Stiftamtet eller Cancelliet, saa finder jeg det fornødent at berigtige den muelige feilagtige Opfattelse, ved at bemærke, at Cancelliets Ordre til Amtet om at give Hr. Procurator Jespersens Mandanter fri Proces i denne Sag var aldeles begrundet i hans i den indgivne Ansøgning, gjordte udtrykkelige Begjering derom, hvis Rigtighed Cancelliet naturligviis har overladt til Domstolenes Afgjørelse og Stiftamtet har derefter givet Hr. Procurator Jespersen Ordre til at udføre Sagen for sine Mandanter, ligeledes overladende til Domstolene at afgjøre Spørgsmaalet om Rigtigheden af den Proces=Vei, som Hr. Procurator Jespersen allerede selv havde valgt, ved at ansøge om fri Proces. Viborg Stiftamt, den 16de Septbr. 1848. L. Bretton. Jeg er ikke nogen Ven af Avisfeider og alene den Bestemthed hvormed Hr. Procurator Jespersen i et offentliggjort Andragende til Justitsministeriet tillod sig at erklære tvende af mig afsagte Domme for urigtige kunde bevæge mig til at tage til Gjenmæle for at Folk ikke skulde troe at jeg ogsaa selv var kommet til denne Erkjendelse. At jeg ikke i en Avis vil indlade mig paa et Forsvar for en Dom jeg har afsagt, antager jeg at Enhver maa finde i sin Orden, men jeg maa dog i Anledning af Procurator Jespersens sidste Jnserat i Avisen Nr. 159 gjøre opmærksom paa, at Cancelliet ikke havde befalet at der skulde beskikkes Klagerne nogen Sagfører eller at Sagerne skulde behandles ved den ordinaire Ret, men kun at der maatte meddeles dem frie Proces, som ogsaa jevnlig tilstaaes i private Politisager, og at det ikke er uden Exempel at det tillades en befalet Sagfører at møde for Politiretten, antager jeg ei heller kan være Procurator Jespersen ubekjendt, da han formodentlig blandt andre Tilfælde maa vide, at Procurator Otterstrøm i sin Tid mødte som befalet Sagfører for Politiretten i en af Commerceraad Thomsen mod Ritmester Halling anlagt, Sag, der blev indanket for Overretten, som i en Kiendelse af 10de Marts 1834 udtrykkelig udhævede, at den Omstændighed, at beneficium processus gratuiti var meddeelt, i intet Tilfælde kunde medføre, at Sagen skulde behandles ved et andet Forum end det hvortil den efter Lovgivningen hørte og ved den endelige Dom af 2den Juni f. A. tilkjendte Otterstrøm Salair for Sagens Udførelse i begge Jnstantser. Viborg den 16de Septbr. 1848. Eberlin.
Viborger Samler, 1848-09-16
AVERTISSEMENTS. Skulde Nogen i tilstundende Vinter-Halvaar ville paatage sig Underviisningen i Biskolen i Navntoft, da har Man desangaaende snarest muligt at henvende sig til undertegnede Sognepræst. Vorde Præstegaard, 13de Septbr. 1848. Stibolt.
Viborger Samler, 1848-09-16
Laan søges. 1000 Rbd. ønskes tillaans i næstk. Decbr. Termin imod en ganske fortrinlig og ualmindelig Sikkerhed i en Landeiendom i Salling. Man behage at henvende sig til Fuldmægtig Munksgaard i Skive. Al Slags Brønd- og Pomparbeide forfærdiges. Bestillinger modtages hos Alrøes Enke. Bolder haves.
Viborger Samler, 1848-09-16
Dags Dato har Amtet ved Justitsminister-Circulaire af 12te Dennes modtaget Regulativet for Kongerigets 19 Amters Jnddeling i Valgdistricter med Hensyn til den forestaaende Rigsforsamling, hvilket saasnart et tilstrækkeligt Antal Exemplarer af samme er ankommet, vil blive uddeelt til samtlige Kjøbstæd og Landcommuner og offentligen fremlagt paa passende Steder.