Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-20
Hvor kan Hr. Justiceraaden beskylde mig for Avind mod sig og Selskabet. Lad nogen turde sige, at jeg har nogensinde været hans eller hans Oplysningsselskabs Avindsmand. Fordi jeg har sagt og siger hvad jeg mener, derfor burde jeg bagvaskes hemmelig og aabenbare, Hr. Justiceraaden veed hvad jeg har sagt, og det siger jeg endnu. 1) Jeg har troet og sagt: at Hr. Justice raaden har tillagt sig selv og Selskabet et alt for overdrevet Roes, og at han haver enten i Aaret 1800 eller 1808 begaaet en betydelig lapsus memorie. See her et lille Beviis: J Følge Collegial-Tidenden af 5 Julii 1800, No. 27, Pag. 225 seg. haver Hr. Justiceraaden indberettet til det Kongel. D. Cancellie: at Jslands Cultur og Videnskaber, før Selskabets Begyndelse i Aaret 1794, vare nedsjunkne til en saadan Grad af Vankundighed, at naar man undtager overtroiske Historier, fabelagtige Anecdoter, Fortællinger om Trolde og Kjæmper, saa kiendte Landet neppe andre Bøger i Omløb end ældgamle crafsemystiske, theologiske Stykker fra Reformationens Tid. Jkke er dette Skumlerie, ikke Bagvaskelse mod et heelt Folk, ikke Denuncation mod Landets høieste Øvrighed geistlig og verdslig, ikke noget overdrevens Selvros, at have forvandlet dette Vankundigheds Mørke i fire Aar til Lys, maatte jeg sige hvad mig synes, da er det følgende: Mod Midten af det 18de Aarhundrede blev den Danmark og Jsland evig uforglemmelige Biskop, Ludvig Harboe, sendt til Jsland, som GeneralKirkevisitator. Hans Jndberetning har jeg ikke seet; men han har flere Gange forsikkret mig, at han havde fundet Jslændernes Kundskaber, i Almindelighed, at være gode. Efter denne store og god Mands Hiemkomst, har det været, saavidt jeg veed, Jslands Biskoppers Pligt, at vaage over, og aarlig at indberette til det Kgl. Danske Cancellie Menighedernes Tilstand, Tarv og Mangler. Jeg tør paastaae, at hverken Hr. Justiceraadens patriotiske Fader, den værdige Olding, den 4daarige Amtmand og Stiftamtmand Stephensen, eller den, i ethvert Henseende, værdige Biskop Finnsen, ach desværre ikkun 19 Aar Biskop paa Skalholt, ville have tilladet sig, at skiule for Regieringen en saa afskyelig Tilstand. Jkke heller ville Regieringen, efterat være bleven gjort opmærksom paa sligt Uvæsen, for et Øieblik have unddraget kraftfulde Midler. Nei, Gud skee Lon, hverken har Nationen været nedsiunken i Barbarie, ikke heller har Regieringen glemt at befordre sand Oplysning i Jsland paa en kraftfuld Maade. Hvilke herlige Virkninger har ikke den Kongel. Forordning om Ungdommens Confirmation havt paa Jsland, hvormeget Lys have ikke de Studerende indført fra Danmark til Jsland, længe for Aaret 1794. Ugierne ville jeg fremstille en Justitiarius for Publicum som en Mand af skrøbelig Hukommelse; men de Lapsus Memorie, han saa ofte tillægger mig, fortiene noget Vederlag. J dette Henseende lønner det Umagen at læse Bogen Jsland fra Pag. 201 til Pag. 223, især dette vigtige Sted P. 241, som viser, at han i Aaret 1808 ikke erindrer hvad han skrev i Aaret 1808. Han siger: Jntet Aarhundrede i Jsland har i alle Videnskaber og Cultur gjort saadan Fremskridt, som det attende, maaskee faa Lande, eller intet i Forhold til Folkemængde, leveret flere Skribentere.