JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-10-26
Præses og Directeurer for det Kongel. Octroyerede almindelige Handels=Compagnie lader bekiendt giøre, at førstkommende 12 Nov. om formiddagen imellem 11 og 12 slet, bliver paa Kiøbenhavns Børs holden offentlig auction for til høystbydende at bort selges omtrent 300 ter, hvid og klar hval= og 50 ter, bruun sælhunde tran, saa og circa 5250 pd. maals og under maals hvalbarder, samt 6 Stkr. reens dyrs 156 Stkr. hvide, graae og røde reve= og 5. spraglede, sort siddede og hvide sælhunderskind, som alt sælges med friehed for told og anden afgift, hvad heller at de her udi staden forblive, eller til inden eller udenrigs stæder forsendes, og kand forinden eller i det mindste 8 dage for auctionen tages i øyesyn udi Compagniets Pakhuus paa dets plads paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1750-10-26
Provsten i Hammers=Herred Velærværdige Magist. Lindemand lader herved publicere, at skiftet efter sal. Hr. Thomas Borch udi Weyløe, forrige Provst i Herredet, er berammet at foretages den 23 Nov. førstkommende, og at holdes i Hammer Præste=Gaard: skulde nogen derved have noget at gielde eller fordre, vilde de derom addressere sig ved skifteretten.
Berlingske Tidende, 1750-10-26
Sidst passerede postdag blev i Kiøbenhavn, tillige med sædvanlige viser omdeelt et particulair Avertissement, hvorudi legges fordagen, paa hvad fundamente det af Cammer-Raad Paulli lub 23 Aug. 1747. oprettede Pensions=Societet efterdags sættes udi den stand, at man øiensynlig kand være forvisset om dets uryggelige bestandighed, tvert imod det udspredde rygte, ligesom der maatte være fare for dets undergang. Hvo (helst fraværende) som ovenmeldte overtissement ey er kommen til hænder, og forlanger det, kand deraf uden betaling erholde aftryk hos stifteren, boende paa hiørnet af Skindergaden og Kiøbmagergaden. Ellers vilde vedkommende ey confundere ovenmeldte Societet med et andet, hvorved Cammer=Raad Paulli, i 2 aar fra 12 Julii 1747. af, da det blev stiftet, har ført skriveriet, men nu i hans sted forvaltes af Andreas Mossin.
Berlingske Tidende, 1750-10-26
Fredagen den 30 Octobr. om eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 sl. bliver ved offentl. anet. Tre D Egang opbuden og bortsolt af Stift-Amtmand Ocksens paa Christianshavn paa hiørnet af strandgaden og Baadmandstrædet beliggende gaard med 2 leye vaaninger. Gaardens hovedbygning er af grundmuur ud til strandstrædet 6 store grundmuurede fag 2 etager høy, med en fron te spids over 4 fag, og kielder under, og ud til baadsmandstrædet. en side fløy paa 2 store fag. Dernæst er ud til baadsmandstræde en grundmuuret bygning paa 12 fag 2 etager høy, hvori er kjøkken og vaskerhuus, med derudi staaende opstander med fersk pompevand og pomperedskab, item rulle stue og andre afdeelte værelser. En bagegaard, paa den ene side 17 fag grundmuur halvtag bygning, til pakhuus, vognskuur og stald, paa den anden side en bygning paa 17 faa 1 etage høy, deels af grundmuur, deels og med en halv steen for tømret, hvorudi er skalderum og kudske kammer, samt 2de leie paaninger, hver paa 4 fag. Videre udi gaarden endnu et vogne skuur paa 3 fag af tømmer og bræder, samt en med stakitverk afdeelt hønsergaard og et bræder hønsehuus; en stor haugeplads indbognet mod strandgaden med en brand-muur, hvorpaa er indkiørsel til gaarden, og i hansen op til bemt. muur et orangerie huus, bestaaende af 12 fag, videre i haugen en grundmuuret halvtag bygning, bestaaende af 7 saa afdeelt i 2de hauge stuer, derved en kjøkkenhauge indhegnet med plankeverk, overalt i gaarden er 14 vindovne, 2 bieleggerovne og en blik-ovn, samt i de 2de leie paaninger 2 bieleggerovne ; et stort gaardsrom broelagt, hvorudi er et vandspring med behørig blyerer og mussel, saa og en opstander til færsk pompevand, med videre efter et over gaarden forfattet inventario og vurderings formeldning af 6 Octobr. sidstleden.
Berlingske Tidende, 1750-10-26
Af vor Frue latinske skoles midler, der ere faste penge, er til næst forestaaende 11 Dec. en capital af 5500 Rdlr. enten i en samlet summa eller separatim at bekomme paa første prioritet imod 5 pro centeaarl. rente, imod forsvarlig huuspant, som i brandcassen er asseureret; liebhaverne vilde behage at anmelde sig hos Hr. Etats-Raad og Politiemester Erich Torm, boende i Laxegaden, som pro tempore skolens forstander.
Berlingske Tidende, 1750-10-26
En gl. betiende Matros, navnl. Svend Pedersen, der forhen har været boesiddende i Aarhuus, og der barnfød, er ved døden afgaaed og den 18 Jan, sidst begraven udi Holme ved bemeldte Aarhuus; og da den afdødes efterladte Enke er til huuse udi et af Nørlunds skov huuse, har Jørgen Mørk til Nørlund, som skifte forvalter, saa snart dødsfaldet er bleven bekiendt, holdt lovlig registering og vurdering over den ringe fattigdom som fandtes hos enken; men som boets tilstand er saa ringe, at det ey formaaer at bekoste noget formelig proclama, saa bliver ved 3de ganges publication i de danske viser, den sal. Mands arvinger, saa vel credi som debitorer, og enhver som noget ved skiftet haver at erindre eller paastaae, indkaldet at møde eller møde lade udi bemeldte skov huus ved Nørlund udi Aalborghuus Amt, Aars herret, den 20 Nov. førstkommende, da skiftet til Afhandling bliver foretagen, da enhver efter loven og boets tilstand kand vente at vederfares ret. Hvem som skulde behøve en smuk ride-hest, eller en reyse caret, kand derom addressere sig her udi Bogtrykkeriet, og nærmere underrettes, hvor samme er at bekomme.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Fr. RRI. No. 87. 17de XX Danske Kiøbenhavnske Tidender.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Fredagen den 30 Octobr. Extract af et Brev, som en vis Minister har skrevet til en anden.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Den gandske besynderlige Resolution, som Cardinal-Jnfanten har fattet, at forlade den geistlige Stand igien, giver Anledning til allehaande Gissninger og Eftertanke. Man kand ikke gjøre sig den Jndbilding, at et Haab, der er endnu langt borte, nemlig at succedere i Regieringen efter Jnfanten Don Philip, naar samme maatte komme paa den Neapolitanske Throne, og Don Carlos derimod paa den Spanske, skulde være den eneste Aarsag, hvorfor han skulde slippe de frede Geistlige Jndkomster. De Remarqver, som Spanske, Franske og Jtalienske Breve gjøre derover, ere følgende: Den første Følge, som deraf uddrages, er denne, at det nødvendig alt for længe siden maatte være aftalt imellem Frankrige og Spanien, at denne Prinz skulde giftes med en Princesse af Frankrige, og at man da vilde skaffe ham et Establissement i Jtalien, ligesom Jnfanten Don Philip. De, som foregive saadant, paastaae, at det er myntet paa StoreHertugdommet Toscana, og at Paaskudet skulde tages af deStore-Hertuglige Mobilier, som Enke-Dronningen af Spanien giør Prætension paa, uden hidindtil at have renuncieret. Men hvor selsom er dette Paaskud, Ligesaa uduelig er den Prætension paa Parma og Placenza. Den anden Følge skal være denne, at Hans Allerchristeligste Majestet, imod nogle Millioner Piastres, som Enke-Dronningen af Spanien skulde betale, vilde give Don Ludevig en Madame de France til ægte, og efter Kong Stanislai Død lade ham faae Hertugdommet Lothringen, samt et Stykke af Elsas Den nye Hertug skulde have bemeldte Provinzer i Forlehning af Frankrige saaledes, at, i Mangel af Arvinger paa Sværdsiden skulde alting falde tilbage til Frankrige igien. Dette har noget i sig, som er meere troligt, end det forommeldte, angaaende Toscana. De, der skal vente paa Hans Catholske Majestets Død, som er en Herre paa 37 Aar, og som i Henseende til Dronningens skrøbelige Helbred kunde gifte sig anden gang, og følgelig endnu avle Arvinger paa Sværdsiden, kunde tage merkelig feyl i deres Regning. Jntet er vissere, end at man hverken i Hannover eller i Wien endnu for Tiden er betænkt paa et Romersk Konge-Vall, i hvad de offentlige Tidender endogsaa maatte skrive derom. De tør jo endogsaa foregive, at den unge Erke-Hertug skulde giøre en Reyse omkring i det Tydske Rige. Dog er alting falsk og ugrundet. Thi det er endnu ikke Tid til at foretage saa stort et Verk, saasom der først Ting af yderste Vigtighed maa afgiøres. Derimod er man baade i Hannover og 6 Wien særdeles fornøyet over Hr. General von Borck hans lykkelige Underhandlinger. Men hvori samme egentlig bestaae, er en Hemmelighed, som endnu ikke kand udgrundes.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Venskabet imellem der Wienske og Cølnske Hof, som der paa nogen Tid var gjort Skaar udi, er nu og saa godt som fuldkommelig restitueret. Den gode Forstaaelse torde end blive større, naar de Erklæringer faae først deres fulde Virkning, som Hr. Baron von Metternich oftere end eengang har gjort. Men der findes de, der søge at giøre ham mistænkt, og det er kuns Skade, at de ingensteds blive hørte. Bayern og Saxen tænke og tale som trofaste Patrioter, og Preussen synes ligeledes at være det, saasom samme har declareret, at stemme altid overeens med det Churfyrstelige Collegio. Pfaltz har ikke mindre udladt sig godt nok, saa at man nu har den største Forhaabning, at alle Hans Store Britanniske Majestets priselige Projecter skal fuldkommelig naar derers Øyemeed, nemlig at sætte Enigheden i Riget, saa vel som den Keyserlige Autoritets Glands og Anseelse, paa Fode igien. &c.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Constantinopel, den 20 Sept. De. Christne Chan, eller Prinz af Georgien, der, som sidstleden blev meldet, staaer med sin Armee paa Grændserne af Persien, heder Heraclius, og er en Søn af Temet Mirza, som er en Vasall af Porten. Hans Armee, hvormed han vilde komme Schach Nuh, en Competent til den Persiske Krone, til Hielp, bestod i Førstningen af 30000 Mand, men nu er den allerede voxen til 80000. Med samme har han ey allene erobret adskillige Grændse-Stæder, men ogsaa totaliter slaget 5 Persiske Prindser, som vare dragne, ud imod ham. Ved denne Seiervinding er Kappen, Kronen og andre de Persiske Sophis Jnsignier og Clenoder faldne i hans Hænder. Han har lagt samme i et Skriin, og ved nogle Prinzer af hans Armee ladet offentlig forvare og forsegle dem, med den offentligen givne Forsikring, at disse Clenodier skulde urørte leveres til den, som omsider maatte blive i rolig Besiddelse af det Persiske Rige. Siden Prindsens Fader er Porten skatskyldig, saa har han, førend Sønnen har givet sig paa Marche, ladet Bassen af Erzerum vide det, paa det Porten ikke skulde fatte onde Tanker derom, og lagt dertil en Ordre fra Schach Nuh, at komme ham til Hielp, tillige med Aarsagerne, hvorfor han maatte adlyde ham.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Den Kiærlighed, som bemeldte Prinz har bragt sig til veye hos Persianerne, gjør meget til hans Armees Forstærkelse.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Meyland, den 7 Oct. Nogle af de Recruter, der, som sidstleden blev meldet, deserterede paa Veyen imellem dette og Pavia, og som endda vare undgangne for Dragonerne, der bleve udsendte, at forfølge dem, ere samtlige fasttagne og indbragte af Bønderne, saa nær som een eneste, der vilde svømmet over Tessin-Floden, og taget Flugten til den anden Aabredde, men druknede i Vandet, hvorpaa Krigs-Raadet har fældet saadan Dom over disse Deserteurer, at Oppermanden for Complottet skulde levende sønderrives af 4 Heste, og af de øvrige skulle 12 ved Lodkastelse udtages, og ihielskydes. Denne Dom maa endnu confirmeres ved Generalen, Græv Pallavicini, men samme har endnu ikke udladt sig derover.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Genua, den 1 Oct. Paa Corsica lader Marqvis de Cursay med største Flid arbeyde paa at udvide de tvende smaa Havne, Riolani og Centuro. Fra Bastia berettes et Exempel paa en ædelmodig Gierning, som formodentlig finder faa Efterfølgere. Nemlig en vis Jndbygger udi Byen Gesoni, navnl. Scipion, havde myrdet en anden Jndbygger sammesteds, hvorpaa den Kongel. Franske Oberst=Lieutenant og Commendant til Corte, Hr. de Castre, efter derom erholdte Beretning, strax havde ladet sætte ham i Arrest. Men da samme havde fundet Leylighed til at rømme, havde man arresteret Soldaten, der skulde holdt Vagt over ham, og dømt ham til at lide Døds Straf i den Undvigtes Sted. Men Scipion havde aldrig saa snart faaet saadant at vide, som han frivillig indfandt sig igien hos Commandanten. Hver Mand, endogsaa Marqvis de Cursay selv forundrede sig over denne Mands Ædelmodighed, og da man siden ogsaa har faaet god Efterretning om hans øvrige Levnet og Forhold, saa er bemeldte Marqvis ved begge Deelene bleven foranlediget, at benaade ham med evigt Fængsel, da han ellers skulde blever radbrækket.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Paris, den 15 Oct. J denne Middag gik paa vores Børs det almindelige Rygte, at vores Escadre, som hidindtil har ligget til Cadix, efterat den var bleven forstærket med nogle Spanske OrlogsSkibe og Bombardeer=Gallioter, havde lettet Anker, og var gaaen Seyl derfra over til de Barbariske Kyster. Man venter derudover med Længsel efter næste Spanske Post, for at faae Vished derom, og tilligemed at fornemme, hvad Ærinde den har der.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Leipzig, den 22 Oct. Fra Dresden fornemmes, at begge Deres Majesteter, samt mangfoldige Herrer af Hoffet, ere den 17 hujus lykkeligen retournerede dertil fra Warschov.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Helsingør, den 30 Oct. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 28de hujus. Joh. Frid. Knudsen af Apenrade, fra Kiøbenh. til St. Thomas, med Provision; Hans Jacobsen af Kiøbenh. fra Christiania til Kiøbenh. med Jern; Dirck Bagge af Kiøbenh. fra Frederichsh. til Kiøbenh. med Bræder; And. Nicheis af Cappel, fra Kiøbenh. til Christiania, med Kaal; Poul Hansen, af Dragøe, fra Kiøbenh. til Amsterd. med Thee; Kettel Lorentzen af Eckernf. fra Kønigsb. til Cadix, med Master; Hans Høyer af Kiøbenh. fra Drammen til Kiøbenh. med Steen. Den 29de, Pet. Peters. Tøn af Silt, fra Danzig til Amsterdam, med Rug.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Kiøbenhavn, den 30 Oct. Den 13 Sept. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst bestilt Matthias Smit til at være Ridefoged paa Møen samt Controlleur imod Told-Forpagterne ved Steege Toldstæd sammesteds. Den 9 Oct. er Povel Wedel Allernaadigst confirmeret at være Sogne-Præst til Hover og Jellinge Meenigheder i Ribber=Stift; Oluf Adolph Brorsen er Allernaad. confirmeret at være Sogne-Præst til Hillerslef og Kaastrup Meenigheder i Aalborg Stift; Hans Tage ligesaa at være Skibs-Præst til China. Den 16 dito er Johan Peter Thams Allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro persona til Stegens og Ledingens Præstegiæld udi Nordlanden; Johan Christoph. Kraft ligesaa til Hitterøens Præstegiæld i Trundhiems Stift; Niels Larsen Kaae ligesaa at være Birkeskriver ved Estrup Birk. Den 23 dito er Hr. Wilhelm Adolph Worsøe Allernaadigst kaldet at være Sogne-Præst i Schive og til dets Anner Reesen; Jens Tollessen Meldal er Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Elling og Tolne Meenigheder i Aalborg Stift; Bendix Christophersen Sundmør ligesaa til Hellelands Præstegield i Christiansands Stift; Johannes Stephen Lorentzen, at være Catechet ved Bremerholms Meenighed i Kiøbenhavn; Christian Nielsen Sandstrøm at være Birkeskriver til Vedbye Birketing.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Den 9 Octobr. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst behaget, at lade udgaae en Forordning, hvorefter OdelsBønderne i Norge bør meddeele deres Huus-Mænd Fæste eller Bygsel Sædler paa deres Huuse eller Jorder. Oden 16 ejusd. en Patent om Høyeste Ret i Danmark for Aar 1751.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Efterat Monarchen i Onsdags, den 28 hujus, havde diverteret sig med Parforce-Jagt ved Jægersborg, retournerede Hans Majestet i gaar Aftes, Kl. imellem 7 og 8 Slet, med sin Høye Svite, over Lyngbye (hvorom sidstleden blev meldet) til denne Hovedstad, og indtog Dineen paa Residenz-Slottet. Christiansborg, hvor i Dag, som sædvanlig, var geheime Conseil, Cour og Marechals-Tafel.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
J morgen tillig skal Hr. Cammer-Herre og Stift-Befalingsmand von der Lühes Liig med en Standsmæssig SørgeComitat bringes til Hvile udi St. Peders Kirkes Capell.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Det Høy-Adelige Liig har i disse Dage staaet udi Sørge-Parade. Paa Kiste=Laaget præsenterede sig det Høy-Adelige Vaaben, og der neden under den Sallig Herres Symbolum: NEC TEMERE. NEC TIMIDE. NECTOMIDE. Samt følgende Jnscription. Alhier ruhet der Entseelte Leichnamdes weyland Hochwohlgebohrnen HERR, Herrn ADOLPH ANDREAS von der Li HE, aus dem Hause Schulenberg, im Mecklenburgischen, bro Rönigl. Majestat zu Dännemark und Norwegen &c. &c. Ritter des Dannebrogs Ordens. samt Hochbestalter Cammer-Herr, Stiffts-Amtmann, uber das Stifft Seeland, und Amtmann uber das Ampt Rothschild, Gebohren den 18 Mart. 1695. gestorben den 18 Oct. 1750. Seines Alters 55 Jahre und 7 Monathe. leh habe einen guten Kampffegekampet, ich habe den Lauff vollender, ich habe Glauben gehalten, hinfort ist mirbeygeleget die Crone der Gerechtigkeit. II. Tim. IV. v. 7. 8.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Det ved dette Dødsfald nu atter vacante Stift-Amtmand skab over Siællands Stift, skal Hans Kongl. Mayst. efter Forlydende, Allernaadigst have confereret Hr. Holger Scheel, Ridder og hidindtil Stift-Amtmand over Riber-Stift, samt Amtmand over Riberhuus Amt. Ellers ere ogsaa endeel andre Høy-Adelige og Høyfornemme Familier ved uforventede Døds=Fald blevne satte udi dybeste Sorg, hvoriblant følgende fornemmelig kand regnes; Udi forrige Uge mistede Hr. Julius Johan von VierregaGeneral=Major af Jnfanteriet, og Oberste over Hans Kongel. Høyhed Cron=Prinzens Regiment, sin eneste Forhaabnings fulde Søn, der stod som Page ved Hendes Maj. den Kongel. Frue Moders Hof=Etat. J Mandags, den 26 hujus, døde Hr. Caj Bartram von Reventlov, som nylig af Hans Kongel. Majestet Allernaadigst var udnævnt til Cammer-Junker, ligeledes i sin blomstrende Alder, saasom han var fød den 1 Jun. 1728. Liiget skal transporteres til Holsteen, for at bisættes i det Høy-Adelige Arve=Begravelse J gaar Aftes, ved 9 Slet, døde Hr. Etats-Raad Peter Ramshart, første Told- og Consumtions-Jnspecteur ved Kiøbenhavns Told-Cammer.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Omendskiønt alt for længe siden en anseelig Deel af Hr. General=Major Georg Christoph von Stürups Bagage og Meubler til Vands fra Glykstad er ankommen; saa er dog høybemeldte Herre endnu ikke selv arriveret, for at tage Sæde som Deputered udi Land-Etatens General-Commissariat.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Det Vestindiske Compagnies oftommeldte Skib, Prinz Christian kaldet, ligger nu gandske færdig paa Rheden, saasom der i gaar blev holdt Mynstring. Og i Dag lod bemeldte Compagnie udbetale de sædvanlige Penge til Mandskabet, der skal fare paa Skibet Kong Friderich den Femte, under Capitain Høyers Commando, som agter i Morgen at legge ud paa Rheden. Paa Mandag skal ogsaa det Asiatiske Compagnies Skib, Christiansborg Slot kaldet, ført af Capit. Holmand, legge ud fra bemeldte Compagnies Havn. Liebhaberne af Fædernelandets Antiqviteter kand vi ogsaa medeele en Curiositet, som bestaaer derudi, at med seeneste fra Grønland hiemkomne Skibe er den Beretning indløben, at de Herrnhutiske Missionarier der i Landet have opdaget en smuk Colonie høyt oppe i Landet, bestaaende af nogle Familier af de gamle Normænd, og første Christne Jndbyggere paa Grønland. Man har fundet hos dem den Skik, at de som oftest slaae Kors for sig, hvoraf kand sluttes, at samme, eller rettere deres Forfædre, have boet der før Reformationen, saasom ogsaa Seyladsen til det gamle Grønland længe for samme Tid har cesseret.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Landstingene blive holdne Siællands i Ringsted den 11 Novembr. Fyens i Odensee den 25 ejusd. Jyllands i Viborg den 4 dito; Lollands i Marieboe den 25 dito.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende Skippere indkomne: Den 26 Oct. And. Rasmus. fra Danzig, med Stykgods; William Hallivel, fra Neucastel, med Steenkull. Den 28de: Frid. Schrøder fra Vestervig, med Bræder og Tiære; Pet Tarchel fra Busvig, med Bloksteene; Jens Møller fra Faaborg, Anders Michelsen, Mogens Koch og Bertel Peders fra Aalb. med seede Vahre; Jørg. Nielsen og Corn. Thønnesen fra Steege, med Magazin Byg, Christoph. Pilegaard, Jørg. Hansen og Hieronymus Basballe fra Rudkiøbing, med feede Vahre. Den 29de, Pet. Krempin fra Rostok, med Sendings gods, Niels Riis fra Bandholm, med Hvede; Mog. Bendsen fra Grenaae, Engelbrecht Ahrentsen, fra Fladstrand, med Brænde; Jens Hog fra Randers, med feede Vahre; Ole Olsen fra Stubbekiøbing, med Rug og Hvede; Henrich Pedersen, Lars Jacobsen og Ped. Pedersen fra Bandholm, m. seede Vahre; Hans Jacobs. Tofte fra Christiania, med Tømmerlast; Jens Jørgens. fra Aarhuus, med feede Vahre. Udgaaene. Den 26de: Didr. Peters. til Flensborg; Jørg. Hophmand til Aabenrade; Hartv. Foch til Arnis; Nic. Michelsen til Lybek; Robbert Pheiffer til Vestindien; Otto Eschell til Gulland; Jørg. Lindtrup til Fridericia; Ludv. Qvist, Ped. Albierg og Tønne Madsen til Svendborg; Knud Sørens til Aalborg; And. Schmidt til schop; Christoph. Hans. Eg til Berg. - Carst. Christent. 111 Su borg; Lars Jensen til Helsingør. Den 27de, Ped. Bundsen til Flensborg; Claus Vrangelheim til Eckernførde; Hans Lielender til Lybek; And. Kemmeter til Capell, Jens Bendsen til Landskrone; Henr. Anders. til Lybek; 11 Dasser. Den 28de: Anders Jens. til Halmstad; Jens Torne til Odensee; Thønne Boyesen, til Bornholm; Niels Schmit til Faaborg; 29 Dasser og Pommerinker. Den 29de Niels Niels til Fladstrand; Jan Herman Horn til Laurvigen; Matth. Peters. til Danzig; Ped. Mortensen, til Svendborg; Lorenz Wulff til Capell; Anders Niels. og Hans Hansen til Faaborg; 8 Pommerinker.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Avertissemens. Fredagen den 6 Novembr. førstkommende, om formiddag, imeklem 11 og 12 slet, skal paa Børsen her i Staden, ved offentlig anction ANDer gang opbydes, og efter conditioner som paa anctionsstædet vorder kundgjort, til de høystbydende bortselges: 2de Actier udi det Kongelige Octroyerede Jslandske og Findmarkske Compagnie.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Tirsdagen den 3 Nov førstkommende, om formiddagen kl. 5 sk. skal endeel hørkræmmer vahre, med videre, som efter dom er udlagt, bestaaende af diverse sorter hør, hamp, blaar, humble, jern, kakkelovne, steenkull, diverse sorter fiske vahre, salt, tjære og begkalkuld, slibesteen, franske viine, en stor kobber brændeviins kiedel med har og slange, 6 sække byggryn, nogle favne birkebrænde, og endeel hiul sæl, skibs-knæer, vognskud, hiulereger og tømmer, samt andet meere, efter det derover trykte catalogi speciale formelding, ved offentlig auction til de høystbydende bortselges udi Sr. Bertel Jeginds gaard i Nyehavn beliggende, alt efter de conditioner, som paa auctionsstedet vorder bekiendtgjort. Og kand de vahre, som befindes paa tømmerpladsen, tages i øyesyn Mandag den 2 Nov. formiddag fra 9 til 12 slet, og de, som ere i Børs boden Nr. 5. eftermiddag fra kl. 2 til 5 Slet, samme dag. Hos Procurator Søren Rasmusen er en capital af 8Ordlr. til næstkommende 11 Dec. paa første prioritet udi sikkert huus pant paa rente at bekomme, hvo som samme maatte behøve, ville behage at melde sig hos ham.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Præses og Directeurer for det Kongel. Octroyerede almindelige. Handels=Compagnie lader bekiendt giøre, at førstkommende 12 Nov. om formiddagen imellem 11 og 12 slet, bliver paa Kiøbenhavns Børs holden offentlig auction for til høystbydende at bort selges omtrent 300 ter, hvid og klar hval= og 50 ter, bruun sælhundertran, saa og circa 5250 Pd. maals og undermaals hvalbarder. samt 6 Stkr. reens dyrs= 156 Stkr. hvide, graae og røde reve= og 52 spraglede, sort siddede og hvide sælhunde skind, som alt sælges med friehed for told og anden afgift, hvad heller at de her udi staden forblive, eller til inden eller udenrigs stæder forsendes, og kand forinden eller i det mindste 8 dage for auctionen tages i øyesyn udi Compagniets Pakhuus paa dets plads paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1750-10-30
Mandagen den 2 Nov. førstkommende om formiddagen kl. 8 slet, bliver udi afgangne Justitz=Raad og Krigs-Cancellie=Forvalter Seckmands stervboes gaard, beliggende i store Cannikestrædet, ved offentlig Auction bortsolgt hans efterladte gods og løsøre, bestaaende af juveler, guld og sølv, glas og porcelain, speile og trævahre, linnet, sengeklæder, propre skilderier, adskilligt rart træ at legge ind med, samt pomerantz og laurbæretræer, vogne, beste og hestetøy, samt bøger og adskilligt, med videre, hvor og Catalogi imidlertid ere at bekomme.