JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Hs. K. H. Dronningen vil endnu i nogle Dage opholde sig her. - Foreløbige Rygter tale om et Landgangsforsøg af Engellænderne i Egnen af Fin me med 1000 Mand, ved hvilken Leilighed de, som sædvanlig, have tilføiet Kystbeboerne Skade og have brændt adskillige Barker, men snart igjen ere blevne tvungne til at vende tilbage til deres Skibe. Siden den Tid er der bleven trukken en stræng Militair-Cordon, før, da Engellænderne sandsynligviis vare komne fra Maltha, hvor Pesten hersker, at bruge alle muelige Forholdsregler, mod dette Ondes videre Udbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Bologna, d. 30 Junii. Nogle her fra Rom, og Florenz ankomne Batailloner, der udgjør en Deel af Observationscorpset i Jtalien, afgaae i Morgen til deres Bestemmelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Presburg, d. 6 Julii. Den fra Wien ankomne commanderende General i Ungern, Grev Vincenz Kollowrath Liebsteinsky, reiser til Ofen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Det første Ulohn-Regiment Sr. Meerfeld, ankom her i Gaar og er allerede marscheret videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Prag, d. 9 Julii. Keiseren er den 6te ankommen paa Slottet Brandis. - Man veed nu, at Kongressen skal samles i vor Stad. Vi vente dagligen nogle til det diplomatiske Corps hørende Personer ville indtræffer her. - Storhertugen af Würzburg er d. 6te afreist herfra til Gitschin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Dresden, d. 9 Junii. Keiser Napoleon rei for herfra til Magdeburg. Han ventedes d. 13de i Leipzig.) – Man siger, at en Deel af de herværende Syge ville blive sendte paa Baade til Magdeburg. Angaaende Vaabenstilstandens Forlængelse er endnu intet bleven bekjendt. Forskandsningerne ved Elben omkring Dresden og paa adskillige andre Puncter fortsættes med Jver og ere nu næsten færdige. Storprioratsbygningen i Prag er bestemt til Kongressens Bolig. - Fyrsten af Schwarzenberg har sit Hovedqvarteer i Liebau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Cassel, d. 16 Julii. Ved et Kgl. Decret af 15de d. M. er Universitetet i Halle bleven ophævet, paa Grund af dets Opførsel under de sidst forefaldne Begivenheder der i Egnen og den foret lærd Jnstitut aldeles upassende Mand, endeel af dets Medlemmer og Studerende have lagt for Dagen. Forelæsningerne skulle strax efter Decretets Bekjendtgjørelse ophøre. Universitetets Godser, Jndkomster, Stipendier, Bibliothek og andre Jnstituter skulle tilfalde de andre Universiteter, Lycæer og offentlige Underviisningsanstalter. De Professorer, som ikke ved deres Opførsel have gjort sig uværdig til deres Post, skulle fra 1ste Augusti d. A. af sættes paa halv Gage, som de beholde saalænge til de enten ere blevne ansatte ved et andet Universitet i Kongeriget Vestphalen, eller paa nogen anden passende Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Paris, d. 15 Julii. Hr. Berland, en ung Digter, bekjendt af Oder, fulde af Aand og Enthusiasmus, som, efterat han har besjunget vore Krigeres Tapperhed, nu marscherer i deres Rader, har Hs. Maj. forundt Reunions-Ordenen. Metz, d. 10 Julii. Foruden en stedse talrig Garnison er vor Stad opfyldt med betydelige Troppecorps, der begive sig til Armeen. D. 4 Julii faldt paa hiin Side Napoleons Pladsen Snee, og det saa stærkt, som i Dec. Maaned. Dette varede 5 til 6 Minuter. Medens det sneede paa den ene Ende af Pladsen skinnede Solen paa den anden. - Dyrelægen Lasarre døde nylig i Skuespilhuset saa pludselig, at de, som stode ved Siden af ham, neppe mærkede det. En Aare var sprungen, i det Øieblik, han vilde klappe med Hænderne. Strasburg d. 10 Julii. Vi have i Løbet af denne Uge seet skjønne Tropper trække her igjennem til Observationsarmeen i Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Paris, d. 17 Julii. Fra Hertugen af Albusera er til Krigsministeren indløben en Skrivelse, dat. Valencia d. 30 Junii, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Den 24de rykkede Divisionen Musnier og Brigaden Aigremont ind i Valencia. Hertugen besluttede at benytte sig af det engelske Corps's Fraværelse til at angribe Hert, deel Parquepaa hiin Side Aucar. Men hvor megen Hurtighed han end brugte kunde han dog ikke operere førend om Morgenen d. 26de. Fienden var forekommet ham, havde forladt sin forskandsede Stilling paa Høiene af Tucar, rømmet St. Philippe, og blot ladet en Avantgarde blive tilbage paa Høiene af Olleira. Underrettet om Fiendens Tilbagetog afsendte Hertugen Generalerne Habert og Harispe for at forfølge ham, og marscherede selv mod St. Philippe. 3 Compagnier af 14de Reg. og 4 Kjærne-Compagnier af 44de Reg. angrebe Fienden paa Høiene af Olleira. Forsvaret var levende, da Reserven rykkede frem til Undsætning. Men Maj. Durand, gjorde Ende paa Kampen, da han forbød 4 udvalgte Compagnier, han commanderede, at skyde. Han oppebiede Fienden, og angreb ham voldsomt med Bajonnetten. Haandgemænget var mordisk, over 150 Spaniere bleve dræbte eller saarede. Vi havde 4 Døde og 50 Saarede. 30 Soldater og 2 Officierer bleve i vor Magt. Fienden fortsatte nu sit Tilbagetog indtil Leiren ved Castella. Hertugen lod begge Divisioner opstille den ene ved St. Philip og den anden ved Kongeveien, da han ikke ansaae det for tjenligt at lade dem rykke videre. De Egne de holde besatte, ere langt sundere end Bredderne af Tucar, og de ere nu istand til at understøtte hinanden gjensidigen. Saasnart han erfarede Tilbagetoget af Hert, del Parques, Corps, besluttede han, at fordrive Elios Corps fra Requena, der truede Valencia med 8000 M. Jnf. 1200 Heste og 4 Canoner, medens Villa Campa ligeledes paa venstre Bredde af Guadalaviar nærmede sig Hovedstaden. D. 25de overdrog han Gener. Musnier, at marschere til Pedralva mod Villa Campa, men man oppebiede ham ikke. Han lod ham igjen d. 26de gaae over Guadalaviar og d. 27 brød han med 9 Batailloner, 600 Heste og 4 Canoner op til Requen, for at angribe Elio. Ved hans Ankomst fordreve vore Husarer det fiendtlige Cavallerie til paa hin Side Staden. Det af en spansk Garnison besatte Slot maatte overgive sig med 150 M. og 5 Officierer. Den 28de marscherede GeneralMusnier til Uriel. Fienden havde opstillet 900 Heste, der dækkede Elios Troppers Tilbagetog og bestandig undveg hver Fægtning. - Den Engelske Expedition havde d. 24de trukket sig i Uorden. tilbage til Alicante, og der hersker Bestyrtelse i denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-27
Udtog af Kong Christian den Femtes Danske Lov. (Fortsat, see No. 56.) Sølvboder. Lod Sølv. Pagina. 3. J ærlig Sag, eller han er tildømt noget at betale, og han ikke inden Sølveboder. Paging. Lod Sølv. forelagde Tid i Dommen retter for sig, være ugjeld til at staae i Rette, og ikke betjene sin Bestilling til han retter for sig, 124 14. p. Om man hugger anden Mands Klæder, 6201. 3, som almindelig Vei aflukker, 315 2.3. om noget Menneske dræbes af anden Mands Hest eller Fæ, 6-103. den, som uden Forlov fører Baaden, eller Espingen fra Borde, 44 25.3, som fælder Vand af sit sædvanlige Lob eller Rende, andre til Skade, 5-117. 816. 3. som ikke om Hellige= og Bededage søger Kirken, 6 31. 3, hvergang nogen antreffes at sanke Agerne eller Bog i anden Mands Skov, 6 630. den, som videre pløiede, end som hannem tilhørede, 6 13 12. om nogen rider anden Mands Hest, uden Eiermandens Villie, over en Byemark, 61740. som er Dommeren ulydig paa Tinge, Baadsfolk, som drikke til Overflodighed eller gjøre Gjestebud i Skibet, Den, som første Gang, at arbeide under Prædiken betrædes, 633. Den som, for Aftensang er ude, sætter sig til Drik, 638. 2. Om Præstens Medhielpere til Tamperdagen udebliver, og ikke moder, Sakrestiet, 2 97. den, som indkaldet er, og ikke moder for Præsten og hans Medhielpere, betaler Skriveren for hver Dag han forholder nogen Tings= eller RaadFuevidne, Domme eller andre Breve, Lod Sølv. Pagina. Solvsbøder. over 14ten Dage i det længste at give beskreven, 189. Arbeidere, som modtvilligen og Søndagen og hellige Dage arbeide, 2. boder hver Bonde for hver Træ, de forsømmer at plante, 313. 22. hver Dag en Baadsmand forsømmer sit Arbeide, naar losses eller lades, til sine Staldbrødre, 4 124. 585. Et Qvintin Sølv, første Gang han sadler Hest eller lægger Aag paa Oxe, som han hittede, for han de oplyser, indtil det vorder 3 Lod Sølv, Et halv Qvintin Sølv første Gang, 1 Qvintin anden Gang, 1/2 Lod tredie Gang, og saa dobbelt fremad, giver den, som svær til Tinge uden Dommerens Tilladelse, og skal Dommeren tilfredsstilles, for han gaaer af Tinget, eller derforuden have forbrudt 3 Lod Sølv, 112-4. Til Fædrenelandet om dets Tarv og Fare.Et Ord ved Pastor N. F. S. Grundtvig; med Motto: "Sølv og Guld haver jeg ikke, men det, som jeg haver, det giver jeg dig: i JesuChristi Nazaræi Navn stat op! Ap. Gjern. 3 er i disse Dage udkommen og faaes heftet for 3 Mk. Rbd. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Nyeste Skilderie a Kjøbenhavn. HotesteTiende Aargang. No. 61. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 31 Julii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Fra Forfatteren til Stykket om Kjøb og Salg paa Tid i No. 59.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Det er med den offentlige Skribent ikke sjelden som med den, der planter Skove. Han kan plante hundrede Poder og ikke ti af dem slaae an. Han kan give sig nok saa megen Umage for at frede og pleie de unge Plantninger, og næsten aldrig oplever han den Lykke, at kunne svale sig i Skyggen af det Træ, han har plantet. Dette bør imidlertid ikke afskrække den Forfatter, der mener det redelig med sin Tidsalder, fra at sige sin Mening om alt hvad der, efter hans Tykke, kan trænge til Forbedring. Opnaaede han end derved intet andet, end at en upartisk Læser længe efter hans Død maatte indrømme ham, at Erfaringer har godtgjort hans Forslags Gavnlighed, da er denne blotte Tanke allerede en trøstende Erstatning for en iøvrigt frugteslos Bestræbelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Naar min Vederpart siger, at her gives mange, mange Handelsmænd - de fleste uformuende der ere fødte (?) og oplærte til Handelen, uden som oftest at have lært andet, hvormed de kunne ernære sig; at de intet have at leve af i disse dyre Tider, naar man betog dem denne Secours, de ved Speculations-Handels forskjellige Grene indbyrdes yde hinanden; at man ikke burde formene dem den eneste tilbageblevne Næringskilde, om den end havde Udseende af et stort Hazardspil &c. a., naar min Vederpart siger alt det: saa ønskede jeg, at han først vilde besvare mig nogle vigtige Spørgsmaale. Hvo er det, som i de senere Aar har anskaffet sig de brillanteste Equipager, med lakerede og forgyldte Sæder, med pletteret Seletøi, med Heste som Løver? Hvo er det, der om Søndagen paa vore Landeveie ere færdige at kjøre den ikke speculerende Fodvandrer ned i Grøvten? Hvo er det, som om Vinteren giver Giestebude og Baller, hvoraf hvert koster mere end to tarvelige Familier behøve til et heelt Aars Underhold? Hvo er det, der ved enhver Leilighed viser den meest grændseløse Ødselhed, der seer med Foragt ned paa enhver, der ikke skjøtter om at føre et saadant Liv, - Er det ikke netop saadanne selvgjorte Speculantere, disse Stakler, som ikke have lært andet end Handel, og maa spille et stort Hazardspil, for at ernære sig selv og deres Familie? Lad dem arbeide, og have de ikke lært andet end skrive Bogstaver, saa lad dem ernære sig af at reenskrive Acter, og leve efter deres Stand; men en Skriverkarl, som i det høieste ikke har lært andet end at skrive et Regnskab &c., og som før Krigen ikke har drømt om at leve anderledes end det anstaaer en Skriverkarl, bør ikke nu holde sig sin egen Egulpage, og for at kunne leve og kjøre og feie omkring som en Greve, agere Speculant, sælge hvad han ikke eier, kjøbe hvad andre ikke eie, og ved denne lede Handel bidrage til at opdrive Priserne til den urimeligste Høide. Saadanne Mennesker er det, som fordærve Alting for den redelige, stræbsomme og tarvelige Borger. De for dyre alle muelige Fornødenheder. Deres let erhvervede Penge, som hverken have kostet dem Sved eller Arbeide, sætte de ingen Værd paa. Jntet er dem for dyrt, intet for kostbart. Ligesom de drive Caffe, Sukker= og Thee=Prierne i Veiret, for at forskaffe sig Penge, saaledes opdrive de igjen Priserne paa alle andre Fornødenheder, for at blive af med disse ilde erhvervede Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
(Af Alt. Merk.) Hamborg d. 25 Julii. Prindsen af Schmahlhar under 24 Julii udstedt en almindelig Amnestie for de Jnsurrections-, Rebellions- og Desertions=Handlinger, der ere forefaldne i den 32te Militair=Division. Fra denne Amnestie undtager den 2den Artikel 28 Personer, der erklæres for Statens Fiender og som for bestandig ere bandlyste fra det Franske Rige. Deres Eiendom er confisqueret. - De, som ere dragne bort siden d. 1 Marts 1813 og ikke efter nærværende Amnesties Bekjendtgjørelse ere vendte tilbage, bevilges en Frist indtil 5 August 1813. De, som ikke vende til den Tid tilbage, behandles ligesom de i 2den Artikel nævnte Personer, og belægges med samme Straf. Amnestien er imidlertid, ikke anvendelig paa udøvede Voldsomheder, Tyverie, Drab, Saarelser, individnelle Drabsgierninger, Pengepresninger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Prag, d. 13de Julii. Baron v. Anstett, Russisk Befuldmægtiget, og Baron v. Humboldt, Preussisk Befuldmægtiget, ere ankomne her, Grev Metternich befinder sig ligeledes her; ligeledes Grev Narbonne, Fransk Ambassadeur ved vort Hof men man veed ikke, om han eller Hertugen af Vicenza skal repræsentere deres Souverain ved Kongressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Fra Bøhmen, den 12 Julii. Hvor levende man end fra alle Sider vedbliver at ruste sig, saa har man dog Haab om, at Kongressen, der med det første skal aabnes i Prag, vil bringe en for hele Europa almindelig Fred istand. – Til Pragsn befæstning skal der være bestemt 1 Mill. Fr. Bautzen, d. 10 Julii. Gjennemmarschen af Franske Tropper, deels i hele Regimenter, deels af Reconvalescentere, igjennem vor Stad, vedvarer uafbrudt. Jsær beundres det skjønne Cavallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Fra Nederrhin, d. 11 Julii. Den 7de gik den engelske Gesandt igjennem Neus (i Moseldepartementet) for at begive sig til Fredscongressen. Han og hans Personale ledsagedes af en FranskÆresescorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Frankfurt, den 19 Julii. Vaabenstilstanden, er forlænget indtil d. 15 Aug. Marschal Hertugen, af Valm, ankom her i Gaar og reiste herfra igjen til Maynz. - J Morges holdtes her Mynstring over de herværende prægtige og talrige Cavalleriedepots, som, efter Sigende, ere i Begreb med at afgaae til Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Hamborg, d. 26 Julii. Gouverneuren, Grev Hogendorp, har ladet offentlig bekjendtgjøre, at der hver Uge skal requireres i Hamborg 4200 Arbeidere til Skandsearbeide ved Stadens Fæstningsværker. Hver Canton skal levere 700 Mand, der i 2 Compagnier, hver paa 100 Mand, staae hvert især under en Capitain, der vælges af Stadens meest anseete Jndvaanere, og som bemyndiges at tage 3 Fruentimmer istedet for 2 Mandfolk, og 20 Drenge paa 15 til 18 Aar istedet for 10 Mænd. De til Arbeide opfordrede maa arbeide personlig og tør ikke sende nogen i deres Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Fra den Bøhmske Grændse, den 11 Julii. Efter den nye Conscriptionslov er kun den høie Adel fritagen for Conscriptionen. De i Decretet om en almindelig Amnestie, den 32te Militair=Division undtagne Personer, som for bestandig ere bandlyste fra det Franske Rige, ere følgende: Gries, Ex-Syndicus, Ex General=Secretair for Elbmundingens Præfectur i Hamborg; Coth, Ex=Senator i Lübeck; Kruckenberg, Ex Maire i Lüneburg; v. Lenthe, Ex=Præsident for det Ridderlige Akademie i Lüneburg; v. Meding, Ex=Legislateur og Medlem af Liquidations=Commissionen i Lüneburg; v. Mar schalk, Ex Maire i Stade Arrondissement; v. Zestersleth, Ex Conseiller i den Keiserlige Ret i Hamburg; v. d. Decken, Sønden, Ex=Conseiller i det Hannoverske og Proprietair i Stade; v. Hess, Doctor i Hamburg; v. Zastrow, Ex Jnspecteur ved Forstvæsenet i Harburg; v. Kielmannsegge, Proprietair ved Lauenburg; Mettlerkamp, Blytækker i Hamburg; Hanfft, Slagter i Hamburg; v. Gruben, Under-Præfect i Bremerleye; v. d. Decken, Faderen, Churfyrsten, af Hannovers Ex Minister; Langrehr, Ex-Municipal-Receveur i Lüneburg; Tesdorff, Ex Stabs-Officier i Engelsk Tieneste, i Barmstedt; v. Zesterfleth, Ex Substitut hos den Keiserlige Procureur i Bremerleye; v. Jssendorff, Ex Dommer i Bremerlee; v. Witzsch, Ex-Substetut hos den Keiserlige Procureur i Bremen; v.d. Decken, Ex=Substitut hos den Keiserlige Procureur i Stade; v. Witzendorff, idem i Lübeck; v. Sode, idem i Hamburg; Friedrich Perthes, Boghandler i Hamburg; v. Haupt, Ex Advocat ved den Keiserlige Ret i Hamburg; Zimmermann, Doctor i Hamburg; v. Chrenstein, Ex=Medeier af Correspondenten i Hamburg; Meyer, Ex=Broefoged i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
(Efter Hamb. Corresp.) Leipzig d. 8 Julii. J Følge Efterretninger fra Berlin havde man anlagt Værker for alle Porte og plantet Canoner; man havde ogsaa opkastet Redouter i Egnen af Kopenick, Saarmund og Drewitz. Men Publicum yndede aldeles ikke den Plan, at forsvare Berlin, da man formodede, at naar denne Stad blev angreben, vilde det ikke skee ved en Haandfuld Folk, men ved en heel Armee, som ikke vilde lade sig standse af nogle Redouter. - Paa samme Tid man læste paa Hjørnerne, at de Franske vare slagne ved Lützen, blev Landstormens Forsamling anordnet i Berlin. Man tænke sig den Forvirring, som den Gang herskede i Staden. Banquirer, Kjøbmænd, Capitalister, begave sig paa eengang til det for Forsamlingen i ethvert Qvarteer bestemte Sted. Enhver fremkom med Paaskud, for at fritages for denne Anordning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Hovedstadens Jndvaanere gjorde til den Ende Ferestillinger hos Kongen. Stein ansaaes for den, der har givet første Anledning til det Hele. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-31
Staden Leipzigs Beleiringsstand er igjen ophævet. – J Egnen af München herskede d. 30te Junii en stærk Orcan, som beskadigede Træer og Huse, væltede Kareter paa Gaden, og saarede Mennesker. - Ogsaa i Augsburg og hele Egn rasede denne Storm imellem Kl. 7 og 8 om Aftenen frygteligen, og anrettede Ødelæggelse. - D. 20 Mast reiste sig i Egnen af Trandorff en Hvirvelvind, der, uagtet dens Strøm neppe var 20 til 25 Skridt bred, ligeledes stiftede stor Skade i et Nu og førte Ødelæggelses=Levningerne en Miil langt med sig. Den rev Huse, Mennesker og Qvæg omkuld. (S. Bl.) Jgjennem Admiralitets- og Commissariats=Collegio er, under d. 15 Juli d. A., udfærdiget en Placat, der bestemmer, at de danske Lodser maa gyde den samme Betaling, for de Skibe de indlod sk til holsteenske Stæder, som er reglementeret for de holsteenske Lodser. Til Fædrenelandet. om dets Tarv og Fare.Et Ord ved Pastor N. F. S. Grundtvig, med Motto: "Sølv og Guld haver jeg ikke, men det, som jeg haver, det giver jeg dig, i Jesu Christi Nazarai Navn stat op, Ap. Gjern. 3. er i disse Dage udkommen og faaes heftet for 3 Mk. Rbd. hos Bogtrykker Høeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 62. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 3 Augusti 1813. Farvel. (Til C. Molbech.) Saa er det vist, saa har Du dig udvundet Af Vennelykken, som os sammenbandt Saa est Du flygtet fra mig over Sundet, Hvor Danmarks Søn saa ofte Døden fandt Hvor danske Moforlørede sin Svend, Der ogsaa jeg forlorede en Ven; Ei meer at skifte vil med mig Du have; Ei heller da den sidste Sjælegave, Ei heller da det venlige Farvel? O! visselig det gik mig nær til Hjerte, O! visselig jeg følte bitter Smerte; O! visselig er det heel tung en Lod, Naar Fjender nyse, og naar Farer true, J Fienders Ledtog da sin Ven at skue, At saares dybt i Hjerte af hans Braad! Dog, Molbech, ei for dig igjen at saare Jeg Harpen greb i stille Aftenstund, Nei, jeg den greb, for med en Vemodstaare, At byde dig: Far vel af Hjertensgrund. Som da jeg i vor første Vennesommer, Dig bad indgaae til Sorøes Altergrav, Og skue der de favre, hvide Blommer, Der huldt sig slynge om den brudte Stav, Dig bad, at agte hvad Dit Hjerte ahner, Og fængsles ei af Tidens Tulipaner: Saa rolig og saa venlig staaer jeg end, Bag sjette Vaar i vores Vintersommer, Og svarer dig paa bittre Ord: min Ven. Gak ind og skulde favre, hvide Blommer, Betænk i Fred ved Sorøes Altergrav, At brydes skal og vores Vandringstav, Naar da vi ligge under Muldet stille, Naar Graven synker, og naar Orme pille, Da skal vi der, hvor klare Lys er inde, See, hvem der saae, og hvem der gik i Blinde; Men tro vi Ham, hvem alle Christne dyrke, Vi veed, at hvo sig støder, gaaer i Mørke, Hvo Lyset skuer, han sig støder ei. Og nu, Far vel far, som jeg selv vil fare, Ak! glat er Stien, som saa vis Du troer, Gid Himlens Lys maa Dine Trin bevare. Gid ei Du fængsles i de vilde Spor! Gid onde Urter ei din Aand forgifte. Og naar engang Du ikke meer saa stolt Mit Venskab vrager, og bortkaster koldt, Et Hjerte haver jeg med Dig at skifte. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Jnden, og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Kongeligt aabent Brev angaaende Bank- og Pengevæsenet i Kongerigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
Danmark og Norge. At give Pengevæsenet i Vore Riger og Lande mere Enhed, Orden og Fasthed, at tilsikkre den offentlige og private Forunne stadigere Værd, ere Hovedformaalene for Vor Forordning af 5 Jan. d. A. og for den Fundats af samme Dato, ved hvilken Vi have stiftet Rigsbanken. Da Vi ingensinde tabe disse vigtige Formaal af Sigte, for hvis Opnaaelse imidlertid senere indtrufne, den Gang uforudseelige Omstændigheder have lagt ny Hindringer i Veien, saa have Vi været betænkt paa, hvorledes der til samme kunde fremvirkes ved flere og kraftigere Midler. Til den Ende have Vi taget følgende allerhøieste Beslutninger og Bestemmelser:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-08-03
9. Hvorledes de i Rigerne circulerende Pengesedler og de i Hertugdommen endnu i Omløb varende Skatkammerbeviser og Laane-Jnstituts=Sedler kunne blive modtagne i Afbetalinger paa den 4 faste Eiendomme hæftende Gield til Banken, dette er fra Rigsbanken i Bekjendtgjørelse af Dags Dato bragt til hver Mands Kundskab. De nøiere og udførligere Bestemmelser skulle i Octroy og Reglement for Rigsbanken og dens 3 Afdelinger, samt i andre derhen hørende Anordninger nærmere og saasnart mueligt vorde kundgjorte. Skrevet paa Vort Kongelige Slot Frederiksberg, den 30 Julii 1813. Frederik R.