JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Provindsialberetninger. Fra 253 Borgere og Jndvaanere i Rendsborg er indgiven en Petition til den holsteenske Stænderforsamling om de slesvig-holsteenske Stænderforsamlingers For ning og Offentlighed, Skattebevillingsret og Finantsernes Adskillelse fra Danmarks. Lignende Petitioner ere ogsaa indkomne fra 5 Kirkesogne i Rendsborg, Amt o. fl. Fra de ikke til Ridderskabet hørende Godsbesiddere er indgiven en Petition om en Commissions udnævnelse til Undersøgelse af Finantsernes Tilstand og Midlerne til deres Forbedring, hvilken Commission i muligst korte Frist derom skulde afgive en Beretning, der strax skulde forelægges overordentlige Stænderforsamlinger, og at Hs. Maj. dernæst vilde ansætte en Minister, til hvem Finantserne i deres hele Omfang bleve anbetroede og under hvis Ansvar hele Statens Pengevæsen ved stræng Sparsommelighed og Orden kunde ledes til det Bedre. I den holsteenske Stænderforsamling er ogsaa bl. A. fremkomne Propositioner om: almindelig Værnepligt og om fri Concurrence til Leverance af Mondourstykker til det Militaire, om Kopskattens Ophævelse og Remplacering ved en Brændeviinsskat; og blandt Petitioner endvidere, fra 655 Jndvaanere af Flensborg, Sønderborg, Haderslev, Apenrade, Slesvig og Eckernforde om Skattebevillingsret, fra Forstanderne for den isralitiske Menighed i Altona omde mosaiske Troesbekienderes Emancipation i Henseende til alle borgerlige Rettigheder, og fra det 13de Landvalgdistrict om Poftlandeveienes Vedligeholdelse af Statskassen osv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
J disse Dage er en farlig Forbryder paagreben og indsat i Holbeks Arrest, nemlig den deri Byen velbekjendte, saakaldte Søren Slagter fra Nørre-Jernløse, der for omtr. 12 Aar siden var under Tiltale for begaaet Mord, men undgik Retfærdighedens straffende Arm, fordi fuldstændige Beviser, imod ham manglede og Domstolene imod hans haardnakkede Benegtelse ikke kunde fælde ham. - Han tiltattes denne Gang for begaaet Jndbrud og Tyveri, og da han saagodtsom blev greben i Gjerningen, kunne vi nu vel haabe, for stedse at see os befriet for en Person, der var saa farlig for Samfundet og den offentlige Sikkerhed. (Sjællandsp.) Kjøbesummerne for de ved Auction nylig solgte 2de, Enkefru Kofods Stervbo tilhørende, Godser i Sjælland udgjorde tilsammen 315,000 Rbd. og oversteg Vurderingen, med 10,000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
(Sjællandsp.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Handels- og Skibsefterretninger. Fano, den 2den Novbr. Paa Reisen fra Randers til Altona er Sluppen Elisabeth, ved at anløbe Øen, hvor Skipperen, som her hørte hjemme, nok formedeln Stormveir vilde tagind, kommen paa Grund ved Jndseilingen hertil. Fartøiet skal være lækt og Ladningen, der fordetmeste bestod at Smør, er derfor bleven udlosset. Ved Skibets Overhaling indtraf det sørgelige Tilfælde, at Skibets Eier og Fører, Jes J. Engers, en i Farten imellem Randers og Altona i mange Aar bekjendt Mand, af en Styrtesø blev kastet overbord tæt udenfor vort at, og fandt Døden i Bolgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Jndclarerede ved Kbhons, Toldbod den 31te f. M.:M. Karrebeck f. Frederikshavn med Rug. - Udel. d. 2den de.: T. Nielsen til Aalborg og H. Jessen til Mariager; den 3die ds: Th. Hjelm t. Aalborg og F. Thiel t. Frohvn. Reisende Ank. med Daqv. igaar. F. Veile, Komd. 1 Pagh. F. Aarh. Propr. Larsen, Handelsbe j. Sønde holm. F. Rand: Handelsfuldm. Lassen; Kbmd. B. Cohn. F. Hobro: Hr. Warburg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Bekjendtgjörelser. Torsdagen den 8de November og Formiddagen indtegnes Confirmander af Budolphi Sogn hos undertegnede Sognets Præster. Hald. Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Bekjendtgjørelse fra Postcontoiret. Den foregaaende Bekjendtgjørelse om Jndleveringstiden til Pakkeposten nord paa, paa nærværende Vintertour, berigtiges derhen, at denne er, indvil videre, hveranden Onsdag Aften fra Kl. 6 til 9, istedetfor anførte Tors. dag Aften. Aalborg Postcontoir, den 5te Novbr. 1838. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Det bekjendtgjøres herved: Fra Mandagen den 12te Rovember førstkommende, kan Landeveien fra Vreilevmølle, til Hjørring ikke passeres, da der paa dette Strog ere nogle Steenkister, som skal optages og omlægges, og tillige paabegyndes et nyt Veianlæg fra Hæstrupmølle til Hjørring, Jndtil dette vorder passabel og derom i denne Avis er foregaaet Publication, maa de respective Reisende lægge Veien om af Vreilevkloster, Lund, Ronnousholm og Norkjerret, derfra øster til Jilbroe, hvor de stode paa Landeveien fra Sæby til Hjørring. Fuglsig, den 4de November 1838. Høeberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Vinterkaskjetter og diverse Bundtmagerarbeide bekommes hos C. Sörensen i Frederikshavn. Vinterkaskjetter, Bods, Damestøvler Fct. kan nu bekommes hos Chr. H. Nielsen i Hjørring. i Gaarden Vangen i Skibsby pr. Hjørring kan erholdes tilkjøbs, naar man henvender sig til Chr. H. Nielsen i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Capt. Peter Dam agter snarest muligt at afgaae til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Skipper N. Pedersen er ankommen fra Holsteen, med Ost og Hvedemeel. Den 2den November er der bortkommet fra Viffertsholm 2 Stude, en sortbroget og en sort: begge mk. L. S paa det høire Horn og et Vi klipper paa venstre Hofte. For Tilveiebringelsen udloves en passende Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i Pe Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne 2 Mk. 4 Sk. a 8 Sk. pr. Pd. hos Dhrr. H. S. Karup i Frederikshavn, Kjöbmand Iliiche i Hjørring, A. Lund i Thisted, F. Schade i Nykjöbing paa Morsö, R. Andrup i Lemvig, L. K. Damgaard i Skive, F. Berthelsen i Lögstøer, C. C. Lohmann i Hobro, samt Th. v. Spreckelsen i Aalborg. Især anbefales Schweitzer- a 8 Mk. pr. Pd. og Dobbelt Vanille a 7 Mk., hvilke Sorter ere indpakkede i valset Tin, Vanille Nr. 1 i Æsker i 6 Mk. og Fiin med Vanille a 4 Mk. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Denne Avis, som udgaaer 2 Gange ugentlig, kan bestilles paa Extra god hvid og graae Nakitsker=Hør med flere Sorter Hør faaes til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen. paa gammel Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Gode Rødlog faaes for 2 Rbd. Skjeppen og 4 Mk. Fjerdingkarret hos H. P. Beyer ved Reberbansporten. sin ny bredsporet kjöbenhavnsk Vogn med 2de Læder-Agestole anvises billigt tilkjöbs af Chr H. Nielsen i Hiørring.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Løverdagen den 9de December førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver, paa Tingstedet i Frederikshavn, afholdt en Skiftesamling i Kjøbmand og Gjæstgiver Peder Lassen Jelstrups Fallitbo, ved hvilken adskillige vigtige Gienstande, dette Bo betræffende, blive at afgjøre, Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824. - De Udeblivende ansees at vedtage hvad de Mødende besluttede. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 3die November 1838. Lassen. Efter Begjæring af Kongens Foged bliver, ifølge passeret Udlæg for kongelige Skatter og Commune-Afgifter den Kjøbmand J. C. Bjerring tilhørende Gaard, Nr. 551 paa Nørregade, stillet til Bortsalg, saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 27de Novbr. 2den Auction Tirsdagen den 4de Decbr. 3die Auction Tirsdagen den 11te Decbr. hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og den tredie i Stedet selv. De Salget vedkommende Documenter ville blive fremlagte ved Auctionerne og henligge forinden til Eftersyn paa Cancellieraad, Byfoged Wolfferdts Contoir Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres. Liebhabere indbydes. Aalborg, den 29de October 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Placat. Efter den i Dødsboet efter Stiftsbogtrykker Dons i Dag tagne Bestemmelse, bliver den til den 13de November d. A. averterede 4de Auction over det saakaldte nye Brænderi, en Toft ved Samme og en Toft eller Markjord uden for St. Mogensport her i Byen, udsat til Foretagelse paa Viborg Raadhuus Tirsdagen den 11te December førstkommende, Formiddag Kl. 10, hvor fornævnte Eiendomme, saaledes som de i de foregaaende Bekjendtgjørelser ere beskrevne, da ville blive opbudne til Salg. Viborg, den 31te October 1838. Selmer, const. Da intet Bud fandt Sted ved Auctionen den 17de f.M. over Kjøbmand Lauriz Nielsens Fallitboes eventuelle Ret til nogle Varer efter Connossement af 30te November f. A., saa bliver derover paa Stadens Raadstue afholdt en ny Auction Løverdagen den 10de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, efter de forhen fremlagte Conditioner. Aalborg, den 31te October 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-06
Foruden adskillige Smaasen vare i Correcturen af de med Endposterne afsendte Exemplarer af Gaarsavisen glemte følgende Rettelser: Sp. 1, L. 22, Linat, læs: "Cinna: L. 21: "Phillive, l. 7 Philippe L. 28: "Quotidiennes l., Quotidienne L. 30: "Fremmede, l., fremmed : Sp. 2, L. 2: Hvildet, l. skuldes : "L. 8 : "Spectaklere, l. Spectacler: L. 33: hver, l., hvert : L. 7 fra neden : "det ulykkelige Svar, landet uskyldige Barns Svaret; L. 3 fra neden Bundler l. Brindleyl: Sp. 3, L. 16, skal, l. skullet: L. 3 fra neden: " som bekjendt, staae paa svage Føddere, l., som bekiendt - staae paa svage Fødder). L. 25 under Coursen: "Amsterdam kort Sigt 35, 954, l., 35, 93: "Specier 1 Procent Agios, l. 11 3/4 pCt., Louis og Fr. dorer 11 Mk. 32 s., l., 11 Mk. 3 s. paa alle kongelige Postcontoirer samt paa Stiftsbogtrykkeriet,
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Udlandet. Spanien. Det Cabrera ved Caspe af Gen. var Halen bibragte Nederlag skal være betydeligere end man først havde troet. En af Sidstnævnte til Logronna udsendt Ordonnantsofficeer beretter saaledes, at Cabrera havde mistet over 600 Md., hvorved det for ham var bleven umuligt at nærme sig Cbroen, van Halen agter, naar Aarstiden tillader det, at angribe Canteviea. Da Espartero erfarede dette, lod han sine Tropper give Levnetsmidler paa 5 Dage. Om Cabreras Nederlag berettes endvidere følgende Details: Caspe ved Chro i Arragonien) var den 14de ganske omringet af Cabreras Tropper, og denne ventede kun paa sit Artilleri for at kunne angribe Fæstningen. Om Aftenen den 14de viste de sig foran Portene, forlangte Fæstningen overgiven og man saae sig nødsaget til at give dem 2 Porte af de yderste Ringmure til Priis. Nationalgaden og Garnisonen havde trukket sig tilbage til det Jndre af Staden og Citadellet. Carlisterne holdt sig parate til Angreb og fyrede allerede et Par Kanoner af imod Byen, Næste Dags Morgen lød den Marsch, hvormed Carlisterne pleie at aabne Angrebet, og som besvaredes med Riegohymnen, som Garnisonens Musikcorps udførte paa Citadellets Platfond. Ved Solens Opgang trængte de første Carlister, igjennem de dem priisgivne Porte ind i Byen, hvor man i de tilgrændsende Gader reiste Barricader af Meubler, Matrasser o. s. v., som man kastede ud af de nærmeste Vinduer. Paa Citadellets høieste Punct opplantedes en colossalsk Fane med Jndskriften: "Jsabella den 2den, Frihed, Constitution eller Død. Hele Dagen igjennem vedvarede Jlden fra begge Sider, men Stadens Forsvarere mistede kun een eneste Mand. Den 16de dannede Jndvaanerne endnu, ved Hjælp af Jordsække, Batterier i Stadens Gader, og der vexledes igjen mange Skud paa begge Sider, men uden noget Resultat. Fra den 17de savner man Efterretninger, men den 18de rykkede Grev van Halen med sin Brigade ud fra Daroca, anfaldt Carlisterne i Ryggen, slog dem paa Flugten og undsatte den betrængte Stad. Journalerne levere følgende Beskrivelse over Don Car loss Bryllup. Den 19de holdt Prindsessen af Beira sit Indtog i Tolosa. Samme Dag ankom Don Carlos i Aspeitia. Den 20de mødtes Brud og Brudgom midt veis imellem de nævnte Stæder og begave sig i Forening til Azcotia, hvor der i Hertugen af Grenadas Palais vare Værelser i Beredskab til Prindsessen. Efterat der var gjort Tollette, erholdt det allerede i Salburg ved Marquis en af Obando per procura sluttede Ægteskab den præstelige Velsignelse. Som Vidner fungerede Marquis en af Valdespina, Ærkebispen af Cuba, Hertugen af Grenada o.s. v. Biskoppen af Leon læste Messen og uddeelte Velsignelsen. Ægteparret gik derpaa i Kirken i Accotia, hvor den under et uhyre Folketilløb blev afsjunget et Te Deum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
den engelske Regjering om at anvise Louis Buonaparte en bestemt By til Opholdsted, formodentlig for da saa meget bedre at kunne have Opsigt med ham. Det engelske Ministerium skal derimod have ladet svare, at Landets Love ikke tilstedede en saadan Indskrænkning i Asylretten, og at man for Louis Buonapartes Vedkommende ikke kunde udvirke nogen særlig Parlaments=Act. - Quotidienne vedbliver sin Paastand om Prindsessen af Beiras uhindrede Gjennemreise og tilføier endog, at fyrst Metternich hos den franske Gesandt, Hr. v. Aulaire, havde udvirket et Pas, hvormed hun var kommen uhindret til Bayonne og havde der, da hun ikke brugte Passet meer, afleveret det paa Pasbureauet, hvor Moniteuren, vil behage at lade sig det forevise. Moniteuren har endnu ikke givet noget Svar herpaa.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
De sidste Uroligheder i Cöln skulle have havt mange Fængslinger til følge. En stræng Undersøgelse er indledet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
En frygtelig Orcan har den 27de f. M. raset i en stor Deel af det sydlige og vestlige England. J London bleve 5 Huse kastede omkuld, Tage afrevne, Skorstene nedstyrtede og Træer rykkede op med Roden. Flere Mennesker beskadigedes, dog synes Jngen at være omkomne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Ved Krudtmøllens Sprængning i Boussu skulle 10 til 12, efter andre Angivelser derimod 15 til 16 Arbeidere, være omkomne. En Englænder, 2 Damer og 2 Tjenere, som just holdt i en Postchaise ligeoverfor Krudtmøllen, ere sporløst forsvundne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Dagligt Allehande beretter Følgende: For nogle Uger, siden ankom ved Grissleham en lille Baad med 40 Mænd, Koner og Børn. De vare næsten halvnogne og havde kun nogle Kartofler og en Smule Salt tilovers at leve afDe vare Alle flygtede fra en af de for under Sverrig hos rende østlige Besiddelser, hvor de af deres Herre, en Baron eller Greve Stackelberg, vare blevne heelt umenneskelige behandlede. De talte Gammelsvensk og vilde opoffre Alt hvis man kun ikke vilde sende dem tilbage til Rusland. De havde ikke blot altid faaet Prygl før og efter Maaltidet, men sommetider endog uden at faae Noget at spise, og denne Mishandling underkastedes de allerede fra deres 9de og 10de Aar. De stakkels Flygtninger erholdt imidlertid ikke Tilladelsen til at forblive i Sverrig, men bleve, 8 Dage efter deres Ankomst, paa den kgl. Landshøvdings befaling: transporterede soværts tilbage til Finland, hvor man strax har indespærret dem.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Fædrelandet. Kjøbenhavn. Hs. K. H. Prinds Christian Frederik indtraf den 28de October, under Jncognito som Greve af Oldenborg, til Cöln. Efter et kort Ophold, som Prindsen vilde benytte til at tage Domkirken i Øiesyn, agtede han at fortsætte Reisen over Dusseldorf til Hamborg, Følgende ere de Thorvaldsenske Arbeider, der ville komme til at pryde Frue Kirke, Johannes den Døder og dertil hørende Grupper og Figurer, i terra cotta, som i denne Tid opstilles paa Frontonen foran Frue Kirke, en Figur af Christus i Marmor oprindelig bestemt til Slotskirret sig villig til at medtage Betillig: 16000 Rbd. r. Døbe=Engel i Marmor, trende Basreliefs til Skriftestelene, i Marmer, forestillende Christi Daab og den bellige Nødvere: de 12 Apostie, i Marmor; de 4 Evangelister, i Marmor, der skulle anbringes i Nischerne under Kirkens Portal (for disse 16 Figurer har Thorvaldsen vægret sig ved at modtage Andet, end Erstatning for sine Udlæg, som omtrent udgjør 20000 Rbd. for hver enkelt Figurs Udførelse i Marmor, og ikke engang disse Beløb vil han selv modtage, men har, som bekjendt, bestemt, at de skulle udbetales til Committeen for hans Museum; en Frise til Kirkens Søileportal, forestillende Christi Vandring til Golgatha, i terra cotta, og tvende Statuer af den christelige Religions Reformatorer, hvilke passende kunne anbringes i Kirkens Vestibule. Frisen, agter Kunstneren at udføre under hans Ophold i Kjøbenhavn; de 2 sidste Statuer derimod senere. (Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Det qvindelige Velgiørenhedsselskab, hvis Directice for tiden er Fru Sehested-Juel, fød Grevinde de Scheel, har, ligesom i de sidste 21 Aar, ogsaa iaar, i Anledning af dets høie Beskytterinde, Hs. M. Dronningens Fødselsdag uddeelt Præmier, til Beløb 918 Rbd., til 38 Tjenestepiger, for tro og lang Tjeneste. Den blandt de Belønnede, der har udmærket sig ved længste Tjenestetid, er Elisabeth Marie Christensen, som tjener Candidat Brandt paa Langeland paa 63de Aar. J det Tidsrum, dette velgjørende Selskab har virket, ere 361 værdige Tjenestepiger, blevne belønnede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
I Kjøbenhavnsposten, findes aftrykt en Klage fra Arvefæster i Fjennesløvmagle under Sorø Birk, Jens Andreas Neumann, som deri vidtløftigen fortæller, hvorledes Byfogden i Ringsted, Justitsraad. Harhoff, den 26de Sptbr. sidstl. om Aftenen havde indfundet sig i hans Gaard med 50, med Hoforke og andre Redskaber bevæbnede, Bønder, som lod gjennemlede Gaarden, for død eller levende, at bringe Neumann og Kone tilstede ved et Forhør i den nærliggende Mølle, men hvortil de havde nægtet den Dag at indfinde sig, for ikke at give Afkald paa det lovlige Varsel, som tilkommer Enhver, der som Deponent kaldes for Retten. Konen blev strax funden og bragt hen til Møllen, hvor der anstilledes et Forhør om lutter hende uvedkommende Ting; men da hun, med Justitsraadens Tilladelse, igjen vilde begive sig hjem til fine smaa Børn, blev hun, paa Fuldmægtigens befaling, indhentet af 2 Mandspersoner, som mishandlede hende, trak hende i Haaret et Stykke baglænds, hvorved hun, høifrugtsommelig som hun var, styrtede i en Vandgrøft og slog sig saaledes over Lænden, at hun nedkom for tidligt med et dødfødt Foster. Efter Neumann selv prikkede man med Forke i Høet, hvori han havde skjult sig, som om det gik paa Livet løst. Han blev ogsaa virkelig derved saaret, men undflyede gjennem en Luge og løb i den mørke Nat, som forfulgt af Mordere, til Kjøbenhavn, hvor han siden har opholdt sig og ikke vovet at vende tilbagetil sit Hjem. Da Konen kom hiem, sandt hun 728 Mænd i Bryggers og Stue, bevæbnede med Hotyve og Knipler, alt Tøiet laa kastet imellem hinanden og nedtraadt; i Kammeret var Skabet lukket op, og Uhr, Tegnebog, samt en 216 Rbd. i Sedler vare borte. Neumann ansøger nu Hs. Majestæt om, at det maa blive paalagt Justitsraad Harhoff at erstatte ham nogenlunde med 600 Rbd. det pecuniaire Tab, thi Menneskelig og Helbred kan han desværre ikke erstatte, eller at der man blive nedsat en Commissiortil Sagens Undersøgelse. - Samme Neumann blev den 13de Febr. 1834 morderisk overfaldt paa Landeveien. Det Rummer af den Fasindede, der for den deri inde voldte Atikkel som at sætte ondt Blod i Folket i si Tid lagdes under Beslag, men som ved Redacteurens senere Frikjendelses=Dom er bleven hævet, er nu uddeelt til Abonnenterne. – Samme Nummer indeholder ogsaa følgende Reise=Skizzel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Da Kongen kom paa Torvet, hvor Borgerskabet stod, Han ved en skjæv Parade dog velfornøiet lod; Jstedetfor tilhøire, de Folk tilvenstre trak, Men mildt dog Kongen smilte og sagde: "Børn hav Tak Da følte de sig glade og talte ofte om: Vi har en huldrig Konge, - gid tidt han til os kom!" Da Kongen kom i Salen, hvor Regnskabsbogen laae, Han, trods hver gammel Raadmand, nøiagtigt Alting saae; Han talte ikke meget, de Ord han sagde blot: Nu, Børn, med Eders Reanskab det staaer sig ganske godt Da følte de sig glade og talte ofte om Vi har en huldrig Konge, skarpfindig er hans Dom!" Da Kongen kom til Havnen, hvor øde Alting laae, Hvor Skibe ikke fandtes, ei store eller smaa, - Da spurgte han: Børnlille, hvi har J her en Havn, Naar er den kan benyttes til Byens Held og Gavn, Da følte de sig slagne, dog tidt de talte om: Vi har en huldrig Konge, - men Kassen den er tom.I Kjøbenhavn foreviser en Hr. F. A. Brackhoffe Pastel=Panorama, hvori blandt Andet sees Niels Ebbesens Borg Nørtetiis; men, som bekjendt, existere hverken denne Borg eller nogen Levning deraf, ja Fortidsgrandskerne ere endog uenige, om den ved Eieren, Grev de Fryss, Velvillie indhegnede Plads i Nærheden af Landsbyen Zeuthen (Søften), 1 1/4 Miil fra Aarhuus, virkelige det Sted, hvor Niels Ebbesens Borg har staaet, th den eneste Levning fra en svunden Tid, som her haves, et et gammelt ærværdigt Egetræ, ved hvilket Grev Geerts Betvinger, som Sagnet fortæller, skal have bundet sin Hest naar han vendte hjem fra sine ridderlige Øvelser. Gansk originalt er det derfor, at de gode Kjøbenhavnere nu faa Noget at see af vort Jylland, som vi Jyder saa længe for gjæves have søgt efter. - Ved denne Leilighed maae vi imidlertid ikke undlade at gjøre opmærksom paa en i Jyllandspostens næstsidste Nummer indeholdt poetisk Opfordring til Thorvaldsen fra Cimbrien, til at danne er Støtte for Befrieren Niels Ebbesen, og hvoraf vi hermed Hensyn til hvad der i det Foregaaende er sagt om den Ebbesenske Borg fremhæve følgende Vers: Til Nørreriis drog Helten ud, Hvor Borgen laae i Skovens Lyk Hvor Eegen kneiser end mod Sky. Som fredet ved et Almagts Bud! Alt runde bort femhundred Aar, J Støvet Borgruinen sank, Men Heltens Støtte høi og rank I Dannevang end ikke staaer, (Dette Digt har ogsaa fundet Plads i Dagen, ved hvilken Leilighed Jyllandsposten" af Dagen, har faaet Titel og Rang af dens høistærede Samtidige).
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-07
Stænderforsamlingen i Roeskilde. (Forts. fra forr. Nr.) 16de Møde (den 16de Octbr.). Forligelsescommissair Thomsen forredrog et Forslag om god Orden, ved Hoveriets Udførelse. Afvistes med 51 Stemmer mod 9 Etatsr. Stenfeldt foredrog et Andr. fra Kjunker. By og Herredsfoged Bülow i Storeheddinge og Fængslernes bedre Indretning samt et Forslag af den Deputerede selv om samme Gienstand. Da DanneskjoldSamso under Discussionen yttrede, at der baade her og i Udlandet var skrevet saa meget om denne Materie, at i Regjeringen kjendte Manglerne og altsaa uden nogen Petition vilde iværksætte den foreslaaede Forbedring, erklære. de i denne Anledning Salicath, at enhver Dag, som ikke anvendte til et for Menneskeligheden saa vigtigt Anliggende, var tabt for et Gode, som ikke snart nok kunde indtræde. Den kgl. Commissarius havde selv yttret det Ønskelige i, at Arresternes Mangler bleve afhjulpne, hvoraf fremlyste, at Sagen baade havde Realitet og Vigtighed. At temporisere med gode, menneskekiærlige Reformer, var et uheldigt System, og det nyttede lidet, at de fortræffeligste Grundsætninger ere udtalte i de af den kgl. Commissarius citerede Love, naar deres Udførelse modarbeides af selve Fængslernes Ufuldkommenheder." Efterat endnu Bang, Ussing og Hempel havde yttret sig om dette vigtige Æmne, vedtoges ved Afstemning med 29 St. mod 24 at nedsætte en Committee (Salicath, Stenfeldt, Hempel), som ogsaa med 35 St. mod 18 bestemtes at skulle prove et af Justitr. Salicath foredr. Forslag om samme Gienstand. - 17de Mode (d. 17de Oct.). Et Andre fra 2 Borgere i Kjøbenhavn imod Mosaiternes Valgbarhed afleveredes til den denne Sag vedk. Committee- 18de Møde den 18de Octbr.). Et Andr. fra Grænge Bymænd om Vildtskade og et Do., fra Translateur Jorgensen i Kullerup ang. Skolelærernes Kaars Forbedring. afleveredes til de respective Committeer. Assessor Ussing rettede det Spørgsmaal til Commissarius, om det for at fremkalde en Regieringsbeslutning var nok, at der angaaende en attraaet Forandring i Lovgivningen var indgiven Petition fra den ene af Stænderforsamlingerne, da han ellers agtede at indgive en Petition, af Jndhold, som den af Overretsproc. Møller i Viborg indgivne: om en Forandring i Henseende til Appellationsstævningers Forkyndelse i Skiftesager, og, som den af Kjunker, Mylius, om en større Frihed for de værnepligtige Reserver, hvilket Spørgsmaal af Commissarius besvaredes bekræftende og med Henviisning til de foregaaende Stænderforsamlingers Resultater. Proc. Rye forelæste et vidtløftigt Andr. fra 25 Sognefogder, ang. Tillæg i den Erstatning, de have for deres Forretninger, Vei=, Lægds=, Politi=, Fribefordrings=, Fattig og Brandvæsenet vedkommende, men ved Afstemningen af vistes Andragendet med 51 St. mod 10.