JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Jirectionen for det Kongelige Octroierede Danske Asiatiske I Compagnie bekiendtgjör herved, at Onsdagen den 10de Julii förstkommende, om Formiddagen ved 9 ½ Slet, bliver udempagniets Huus paa Christianshavn foretaget Arerion over et Partie ostindisk Ballegods, Peder og Salpeter, i Følge Speci 16 Carga, saa bliver og til samme Tid bertsolgt de med Skibene, Kronprincessen og Danmark hi mbragte veiende Vare, bestaaende udi Salpeter, Peber, Sner-Rottinger, samt et Partie Bengalske Muursteen, alt i Medhold General-Carga af 6te Mai. d. A. Cargerne kan behagelig afhentes paa Compagniets Beholder Contoir, og Varene ligge til Eftersyn i Pakhusene 8 Dag forinden Auctionen. Sæbesyder Eilschous Boes tilhørende, og i Odense Overgade under No. 39 beliggende Gaard, bliver efter Commissariernes Forlangende ved Auktion opraabt første Gang den 21de Maji, anden Gang den 28de Maji, og tredie og sidste Gang den 4de Junii om Eftermiddagen Kl. 3, naar samme ikke vid de første Auktioner efter antagelig Bud kan afhændes. Gaarden opraabes og afhændes, enten som Sæde=Fabrique, i hvilket Fald det dertil hørende Privilegium og Inventarium, efter Specisikation kan overdrager med Eiendommen, eller uden samme, i hvilket Fald disse ved en anden Auktion afhændes. Gaarden er i Brandkassen forsikkret for 6400 Rdlr., dens Bygninger og Pakhuse med Hauge ere vel indrettede og godt vedligeholdt, og bestaaer af: a) Et Forhuus til Gaden, 18 Alen lang og 20 Alen dyb, foruden Port til Jndkiørsel, 2 Etager, massiv Grundmuur; underste Etage er indrettet til Fabriquen, hvori er: 1. En stor Kogekiedel, indrettet til Steenkul, hvori koges paa eengang 40 a 50 Tønder Sæbe. 2. 12 Lund- og 6 Oliebakker, af hvilke enhver rummer 35 Ammer Olie, med dertil hørende Jnventarium. J 2den Etage ere smukke gibsede Værelser og et Kammer i Sammenhæng med Forhuuset. b) En Sidebygning i Østen paa 8 Fag, 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, Halvtag ; i underste Etage Kiøkken og Spisekammer, og i anden Etage 2de Værelser; herved et Vognskuur og et aabent Skuur. c) En Sidebygning i Østen 11 Fag af 14 Alens Dybde, 2 Etager Muur- og Bindingsværk, i underste Etage et rummeligt Pakhuus og et Kalkhuus; under Pakhuset 2de gode Kieldere, og i Kalkhuset en stor Oliebakke til 200 Ahmer Olie, 2 Etager er til Kornlofter. d) En Tverbygning til Norden, ligeledes 11 Fag og af samme Dybde, 2 Etager, Muur= og Bindingsværk, underste Etage er deels til Pakhuus, deels til Staldrum og Tærskeløe. e) En Hauge af 1200 Alens Størrelse, med adskillige Espalier og andre Frugttræer. I Gaarden og strax ved Fabriqven er indlagt fersk Vand med Opstander og Pomperedskaber. Ved at tage Eiendommen i Øyesyn vilde Lysthavende bedst kunde underrettes om dens fordeelagtige Indretning som Sæbe Fabriqve. Odense den 26de April 1805. Bendz.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Fredagen den 31te Maji førstkommende, om Eftermiddagen J imellem 2 og 4 Slet, bliver afg. Værtshuusholder og Bødkersvend Henrich Altenburg og sidst afdøde Enke Maren Altenburg, deres fælleds Stervboes Huus No. 208 i Dronningensgade paa Christianshavn, ved offentlig Auction anden Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges. Husets Beskaffenhed erfares af Vurderings=Forretningen, som tilligemed Auctions=Conditionerne ere til Eftersyn hos Boets Curator, Archinarius Eller, boende i Kronprindsensgade No. 11 Litr. D. D.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Fredagen den 31te Maji førstkommende, Eftermiddag Kl. Timellem 3 og 5, lader Madame D. K. Clausen ved Auktion anden Gang opbyde den hende tilhørende og paa Nørregade under No. 235 beliggende Bryggergaard med dertil hørende Bryggerrittighed, hvorunder indbefattes de 4000 Rdlr., som Hans Majestæt allernaadigst har tilsagt enhver Jnteressent, tilligemed Bryggerriets faste og løse Jnventarium, alt efter de Conditioner som ved Auktionen vorder bekiendtgjort, og som tillige med Inventarie Listen ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i Vimmelskaftet i Gaarden No. 162.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Tirsdagen den 4de Junii førstkommende, om Formiddagen - Kl. 11, bliver i Gaabense Færgegaard paa Falster, ved offentlig Auktion bortsolgt endeel Skibs=Redskaber, bierget fra et udi afvigte Vinter i Farvandet ved bemeldte Gaabense strandet Brigskib, bestaaende af omtrent 7 Skippund godt Tougværk, nogle gode nye Segl, en Stormast, endeel Stænger og Bomme, endeel Blokke med to og een Skiver, 2 gode Ankere, hvoraf det største er paa circa 3 1/2 Skippund, 2de Skibsbaade, samt Skibsvraget m.m. Godset kan forinden Auktionen sees i Gaabense, tilligemed Conditionerne som desuden paa Auktionsstedet bliver bekiendtgjort ovenmeldte Dag.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Tirsdagen den 4de Junii Kl. 9 Slet og følgende Dage, bliver & ved Auktion paa Charlottenborg i de af afgangne Justitsraad og Professor Weidenhaupt havde Værelser, bortsolgt fornævnte Afdødes Boes Samling af Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, Gibs= og Leer=Figurer, Büster og Modeller, Kobbere, Tegninger, samt endeel norsk og italiensk Marmor Værktøi og Redskaber m.v., imod Betaling til Boets Curator Prokurator Palle, boende paa store Kiøbmagergade i Gaarden No. 98 i Mellembygningen, hos hvem, saavelsom hos Portneren paa Charlottenborg, de trykte Fortegnelser ere at bekomme fra Mandagen den 27de hujus af.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Sirsdagen den 4de Junii og følgende Dage, om FormiddaE. gen Kl. 9 Slet, bliver ved offentlig Auction i FørsløvPræstegaard, i Øster=Flakkeberg Herred i Siellands Stift, bortsolgt til den Høistbydende endeel Ind= og Udboe, bestaaende af Meubler, Seng og Gangklæder, Uldent og Linned, Glas og Porcelain, Jernfang og Seletøier, Vogne og Avlingsredskaber, Creature, Gavn= og Huustømmer, en betydelig Mængde Planker, samt en særdeles god Bogsamling, Catalogi over Ind= og Udboe faaes Mandagen den 27de, og over Bøger Fredagen den 31te Maji paa Auktions=Stedet, hvor Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Wallensved, den 21de Maji 1805. G. Korn, Herreds Provst. I der ikke ved den afholdte Auction blev gjort antagelig Bud over Sannholmsgaard paa Samsøe, i Følge skeete Bekiendtgiørelse i den Berlingske Avis No. 31, saa bliver bemeldte Gaard endnu engang stillet til offentlig Auktion den 9de Junii førstkommende, i Overeensstemmelse med forrige
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Bekiendtgiørelse. At Gaarden Hanhuus er solgt, bekiendtgiøres herved, for El ei forgiæves at foruleilige Liebhabere. Hanhuus, den 17 Maji 1805. Erreboe.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Ja jeg Undertegnede som for kort Tid siden er blevet midt T Boe overdraget af Skifteretten, og derved sat i Stand, til at fortsætte min Næringsvei som Farver og Trykker, saa er det jeg hermed lader mine indenbyes saavelsom udenbyes Venner og Velyndere det tilkiendegive, at hvem som vil forunde mig deres Næring skal blive paa det bedste og snareste befordret. P. Staal, Farver, boende Nr. 82 i Friderichsborggaden ved Nørreport. Kiøbenhavn, den 22de Maji 1805.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Ja Gaarden No. 418 paa Steengaden i Helsingøer, som Ter indrettet til Bryggen og Brænden, underhaanden er at faae til kjøbs; saa ville Liebhaberne til samme behage at afhandle det Fornødne med Eieren paa Stedet. Helsingøer, den 21de Maji 1805.
Berlingske Tidende, 1805-05-24
Et lidet Partie beste rød hollandsk Kløverfrøe er at bekomme - hos underskrevne til billigste Priis. Bernhd. Ovenbeck, i Brolæggerstrædet Nr. 101 &e. re a fire Tommer Huussøm, svensk Engeskier, fiin og ordinair Tiære, samt et Partie Eege Tag TækningsSpaaner, tienlig til Hollandske Møller, anvises tilkiøbs Jens Christian Lund, i Nyehavn No. 4.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
sal. egentl.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Skrivelse fra Constantinopel den 25de April. Storviren er bleven af at den 22de d. M. og SteradmiBrest og have viist sig for Plymouth. Skulde den ovlig Deel af vor for Brest krydsende Flaade ikke kunne holde sig Fralen udnævnt til Storvir. Den forrige Bostandsch, sammesteds, anseer man det for rimeligt, at Fienden vil Baschi, Heggi=Mehemed, er bleven udnævnt til Stor benytte sig af vore Skibes Bortfiernelse, for at lade en Admiral.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Skrivelse fra Madrid, den 3die Maji. Deel af Bresterslaaden gaae til Søes. J det mindste er den Formodning almindelig her, at det er Fiendens Hen Vor Escadre i Carthagena, der bestaaer af 6 Linieskibe, sigt at lade en Division af Bresterslaaden seile til Ostindien. er gaaet under Seil den 27de April under Admiral SalceJ øvrigt vil man vide, at Admiral Collingvoods Afseilen dos Commando. med 12 Lingskibe endnu ikke har fundet Sted; get hedde Hoftidenden melder, at en Division af vore armerede derimod, at ud miral Cornmallis igien skal antage KomKystskibe har efter en blodig Tretning taget en engelsk Sko manden over Kanalflaaden og at Admiral Gardner skal af nert, der var armeret med 8 Tolv-, Ti= og Otte=Pundiger gaae med 14 Linieskibe af bemeldte Flaade for at forfølge foruden Hanbitzer og Mørsere. Skonerten havde faaet den forenede franskespanske Flaade. saa mange Grundskud, at den sank strax efterat Trefningen Regieringen har endnu ikke faaet nogen officiel Efterretvar forbi. Dens Mandskab bestod af 56 Mand, af hvilke 28 faldt i Slaget og 6 bleve saarede. Af vore Folk bleve : ning angaaende den udspredte Efterretning, at AdmiraCochrane skulde være ankommen til Vestindien, overhovedræbte og nogle let saarede. det har man slet ingen ny Efterretninger derfra.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Skrivelse fra Jtalien, den 8de Maji. Paa vore Værfter hersker den overordentligste Virksom Paven har holdt sit Indtog i Bologna den 5te d. M. hed; man arbeider baade Dag og Nat. Saaledes blev En fransk Statsraad af Financesectionen ankom til Plymouth Linieskibene Cæsar paa 84 Kanoner og Thun Genua den 2den d. M.; hans Sendelse skal angaae en meget derer paa 74 Kanoner i en Tid af 2 Dage forsynede med de vigtig Gienstand. Man siger, at General De Govannires fulde Seil= og Tougværk og de behøvede blot at indtage som ligeledes er ankommen til Genua, skal gaae til Corficaderes Kanoner og Mandskab, for at kunne gaae til Søes. for at organisere et Troppecorps sammesteds, der under Skibet London paa 98 Kanoner har ogsaa i største Hast Navn af den keiserl. corficanske Legion skal indlemmes i den faaet den nødvendige Reparation og Linieskibet Captain paa franske Armee, som staaer i Jtalien. 74 Kanoner vil om faa Dage være færdig. Admiral Orde er den 10de ankommen til Plymouth med Linieskibene Glo Skrivelse fra London den 14de Maji. Saavel paa vore som de franske Kyster har det stormet ry, Defence, Polyphemuis, Renoren og Ruby, og har strax derpaa tiltraadt Reisen til London. Hans Skibe ere meget heftig den 10de og 11te. En Orkan af Vestnordvest lagte under Qvarantaine. J Portsmouth ere Linieskibene rasede i Løverdags Nat. En Følge deraf var, at 6 af vore Triumph og Windsor Castle i største Jil gjorte seilfærdige, Linieskibe herved drev fra deres Blokerings Station for for om nogle Dage at kunne støde til Kanalflaaden.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Flaaden, hvormed Admiral Russel er udløben for at krydse for Texelen, bestaaer af fire Linieskibe. Viceadmiral Exasmus Gower er i Begreb med at afseile til Newfoundland=Stationen med sin Eskadre. a.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Den ny Troppe-Expedition, som under General Cootoskal afsendes til Jamaica, er nu ogsaa snart seilfærdig Tre Regimenter blive i disse Dage indskibede i Portsmouth. Generalerne Drummond, Balfour, Carrouther og Far land skal ledsage General Coote.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Den anordnede almindelige Embargo vedvarer med Strenghed i alle Havne. Ved en Kabinetsordre er den derimod ophævet for alle til Jrland gaaende Skibe og manhar siden i Forgaars ligeledes undtaget alle mindre Fartøier. og Kystskibe fra samme.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Debatterne angaaende de irlandske Katholiker vedvare endnu. Lord Greenville, som Ministrenes Modstander lod den læse i Overhuset og viiste derpaa i en lang Tale Nødvendigheden af, at tilstaae de irlandske Katholiker de Rettigheder, hvorom de bad. Hertugen af Cumberland, Kongens femte Søn saavelsom Lorderne Hawkesbury og Redes dale erklærede sig meget stærkt imod Petitionen. I Underhuset blev denne vigtige Sag ogsaa bragt paa Bane af Hr. Fox, som holdt en Jndledningstale, der varede i Timer, og hvori han med Varme talte deres Sag. Han sluttede med det Forslag, at overgive Petitionen til Undersøgelse af en Committee af hele Huset.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Anden Skrivelse fra London den 17de Maji. Ved Krigschaluppen Wasp har man her faaet den Efter ning, at den forenede fiendtlige Flaade er vendt tilbage til Cadix; bemeldte Krigschaluppe recognoscerede sidstnævnte Havn den 22de April og tællede 22 Linieskibe, eller som andre Beretninger sige, 22 Seilere, hvoraf ikke alle vare Skibe af Linien. Skibene syntes alle at være seilfærdige.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
I Gaar vilde man her ikke troe de fiendtlige Flaaders Tilbagekomst ; imidlertid synes man ikke at have Grund til at tvivle derpaa; men hvad Aarsagen hertil har været og hvad deres Hensigter, dette giver Anledning til mange Slags Gisninger. Her anseer man det for ikke usandsynligt, at de, efter at have bragt vor Søemagt paa en urigtig Direction og faaet den deelt, vil maaskee gaae til Ægypten eller nogen anden Bestemmelse i Middelhavet. Admiral Nelson kan ikke have passeret Strædet den 22de April og altsaa er Rygtet om en Trefning imellem ham og Fienden gandske ugrundet.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Følgende Breve ere ankomne med Posten fra Lissabon : Lissabon den 4de Maji. De forenede Flaader ere vendte tilbage til Cadix=Bugten, hvor de bleve seete den 22de April og vare i alt 20 Linieskibe, hvoriblandt 8 Tredækkere. Da blot 18 Linieskibe seilede fra Cadix, sluttet man, at de to andre Skibe maa have forenet sig med dem i Søen.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
St. Lucar April 21de. I Gaar og i Dag ere en Deel Vragstykker, Master og Stænger &c., inddrevne paa Kysten her, tilligemed endeel døde Legemer i en lemlæste Tilstand, hvilket har givet Anledning til den Formodning at en Træfning har funden Sted imellem de to fiendtlig Flaader.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Efter Beretninger fra Portsmouth ere nogle mindre Sibe ankomne dertil fra et Krydstog. Linieskibene Glory og Defence af Admiral Ordes Eskadre ere løste af deres Qvarantaine og komne til Spithead. Linieskibet Triumph paa 74 Kanoner er bestemt til Tieneste paa en fiern Station, Ved et Telegraf Signal er Fregatten Endymion, Capitain King, i dette Øiedlik bleven beordret at gaae til Søes.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Linieskibet Raisonable paa 64 Kanoner, Capt. Barton, har i disse Dage faaet forseglede Ordre, som ikke maa aabnes førend paa en vis Høide. Skibet er sat i den bedste Stand og er bleven forsynet med alle Slags Forraad og skal i Morgen afseile fra Plymouth til sin Bestemmelse. Hr. Grey greb i Gaar en Leilighed i Underhuset til at spørge Ministeren Pitt, om man kunde formode, at der snart vilde blive givet Huset nogen Communication angaaende Underhandlingerne med de fremmede Magter, hvorom man havde gjort sig saa meget Haab. Hr. Pitt svarede, at Ministeriet endnu ikke var istand til at meddele noget fuldstændigt herom og at Meddelelsen kunde skade den offentlige Jnteresse; videre indlod han sig ikke, skiøndt Hr. For spurgte ham, om han kunde sige, at de vare i saadan en Gang, at man kunde haabe en hurtig Meddelelse. Hr. Pitts Tavshed ved denne Leilighed kan vel være rigtig; men ved at give Haab om fremmede Magters Mellemkomst især Ruslands, som neppe vil blive opfyldt, ere vi udsatte for at belees af Fienden og det med Grund. Forstaaelsen med Rusland troer man ikke kan føre til forenede Operationer og fra de andre Magters Side er intet at vente. I Gaar fik man Efterretningen hertil fra Fregatten Medusa. De vare daterte fra Cap Finisterre den 20de April. Marqvis Cornmallis var i bedste Velgaaende og alting ved inden Borde. Stocks: 3 per Cent consol. 58 1/2 3/2. Omnium 2 3/4 3. sesen. endeels Skrivelse fra Wien, den 15de Maji.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Fra Semlin meldes, at Tyrkerne i Bosnien have udstukket Blodfaner, der ere Hverversignaler mod de christne Jnsurgenter i Servien. Nogle tusinde Tyrker skulle allerede have indfundet sig ved disse Faner. De christne Jnsurgenter opkiøbe derimod store Qvantiteter Krudt, Kugler og Armatur, paa det sidste Marked i Pesth have tyrkiske Jøder indkiøbt over 3000 Stykker grovt Lærred til Telte for Jnsurgenterne. Man seer nu ingen tyrkiske Mynter i hele Servien, undtagen falske tyrkiske Dukater.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Skrivelse fra Paris den 17de Maji. Deres Majestæter have holdt deres Jndtog i Pavia den 6te Maji. De bleve modtagne ved Pofloden af Bicepræsidenten Melzi, Medlemmerne af Statsconsulten, Ministrene og det lovgivende Corps. Et prægtigt Fartøi taa færdigt til Deres Majestæters Overfart. De ankom om Aftenen Kl. 7 til Po, hvor Hr. Melzi og Departements præfecten holdt Taler til dem. Ved deres Jndtog i Pavia, der skeete meget sildig, var hele Staden illumineret. Næste Morgen Kl. 5 steeg Keiseren til Hest, holdt Reve over Tropperne og tog Universitetet og nogle Civil og MilitairEstablissements i Øiesyn. Keiseren forelagde paa Universitetet endeel Studenter nogle vanskelige mathematiske Spørgsmaale, og viste sin Tilfredshed med deres Svar Kl. 12 gav han er stor Andience i Palladset. Om Eftermiddagen besaae han Kanonstøberiet. Om Aftenen arbeidede han med Ministrene, hvorfor han ikke kunde bivaane den Festivitet, som Staden gav Deres Majestæter i Skaspilhuset; men Keiserinden indfandt sig ved samme. Deres Majestæter forløde Pavia den 8de om Eftermiddagen Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
J Mayland var alt allerede om Morgenen Kl. 8 færdigt til Deres Majestæters Modtagelse. En prægtig Æreport var bygget ved Porten. Fra Bignasco til Mayland paraderede 4 franske Kyrasseerregimenter, den keiserlige Garde og Mammelukcorpset. J Staden vare Gaderne bestrøede med Løv og behængte med Tapeter. Jnfanteriet parade rede. Prinds Eugen, Rigsmarschal Jourdan og hele Generalitetet modtoge Deres Majestæter en Fierdingvei fra Staden. Generalgouverneuren, Vicepræsidenten Melzi, Medlemmerne af Statsconsultaen, Ministrene og det lovgivende Corps modtoge Keiseren ved Palladset. Keiseren gav strax Hr. Melzi, Rigsmarschal Jourdan, de i Kongeriget Jtalien commanderende Generaler og nogle Collegier Privatandience. Om Aftenen var Staden illumineret.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Keiseren har den 10de Maji i Maylland præsideret i en Minister=Conseil og derpaa aabnet Statsraadets Forsamling. Han agter, at beære Staden Genua med et Besøg. Moniteuren melder følgende officiel: "Den franske Escadre i Toulon og den spanske Escadre i Cadix have forene sig ved Gibraltar den 9de April. Dagen efter vare de ikke mere i Sigte, og man har ikke siden faaet Efterretninger fra dem.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Man siger, Contreadmiral Magon er løbet ud fra ØenRhe med 2 Linieskibe og 3 Fregatter, som have et Troppecorps ombord og ere bestemte til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Skrivelse fra Haag, den 18de Maji. Da Deres Høimægtigheders Forsamling blev aabnet den 15de, blev Publikum ikke ikke indladt, hvilket ellers siden Revolutionen i Aaret 1795 stedse har været Tilfældet, naar det lovgivende Corps aabnede sin Forsamling. Man forsikkrer ogsaa, at Tribunerne, der i Aaret 1796 bleve indrettede for Publikum, herefter skulle lukkes og ingen Tilhørere mere indlades, hvilket ei heller skeete ved Generalstaternes Forsamling før Revolutionen. De fremmede Gesandter og andre fornemme Fremmede havde denne Gang Plads paa den ene Tribun; Madame Schimmelpennink, der blev modtaget ved Musik, Deres Høimægtigheders og Statsraadernes Gemalinder og Døttre havde Plads paa den anden. Overgeneral Marmønt og omtrent 150 franske og bataviske Stabsofficierer toge Sæde paa et Amphitheater. Raad=Pensionairen blev escorteret af batavisk Cavalleri. Da han havde proclammeret Deres Høimægtigheders Forsamling bleve Kanonerne affyrede og Klokkerne ringede. Om Eftermiddagen Kl. 5 vare store Tafler hos Raad=Pensionairen, den udenlandske Minister og Krigsministeren. Om Aftenen blev Raad=Pensionairen modtaget med Frydeskrig i det franske Skuespilhuus. Efter Skuespillet bivaanede han et Bal hos den østerrigske Gesandt. Følgende ere nogle Steder af den Tale, hvormed RaadPensionairen aabnede Deres Høimægtigheders Forsamling.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Iblant de store Resultater, som jeg troer Nationen venter af os, tænker jeg mig især følgende: 1) Enden paa den Usikkerhed, der hidtil har hersket i Landets indvortes Administration, som har trættet og udmattet Folket og vilde have endt med Fortvivlelse og Opløsning; 2) Financernes Forbedring, som ved de indvortes Uroligheder og Krigen nesten ere aldeles ødelagte; 5) Tilveiebringelsen af et fast politisk System, der er overeensstemmende med Europas Forfatning og kan forskaffe os vore Allieredes Tillid, vore Venners Velvillie og vore Fienders Agtelse. - Financernes Forbedring vil blive vort vanskeligste Arbeide. Jeg behøver ikke at skildre Financernes sørgelige Forfatning: det er bekiendt nok, at alle nærværende sædvanlige Stats Jndtægter neppe ere tilstrækkelige til at betale Renterne af vor Gield. Uden kraftige Midler gives der ingen Redning mod et saa stort Onde. De Midler, jeg har i Sinde, bestaae deels i at indføre en større Simpelhed og stor Sparsomhed i alle Administrationssager, og deels i et nyt almindeligt Paalæg. Jeg venter af Deres Viisdom og Fædrelandskierlighed den ivrigste Medvirkning herved, da det bataviske Folk ved Udførelsen heraf maae blive istand til at nyde sin forrige Lykke. Jeg behøver ikke, at tale et eneste Ord, for at besvare det Spørgsmaal: om jeg har Villie til at opofre alt, hvad der er mig dyrebart, for at opnaae dette Øiemed? Hvad jeg føler og har udrettet for mit Fædreland, derom kan denne Forsamling, derom kan Paris, London, og Amiens vidne. Kan jeg have Haab om, at mit Forehavende vil blive kronet med et lykkeligt Udfald, O! uden dette Haab vilde blot Tanken og min nærværende Forretning have været mig utaalelig. Mit Haab beroer paa Forsynet, hvis Omhu ofte har reddet dette Folk fra store Ulykker; det beroer paa den bataviske Nations rigtige Forstand, og kloge Dømmekraft, paa dens Troskab og Redelighed, som stedse have gjort den berømt, paa dens Kraft og hellige Ærbødighed for Ret og Orden, og paa dens fuldkomne Overbeviisning om, at denne Anstrengelse vil blive den sidstofor at sikkre dens Existence, og at denne sidste Anstrengelse uftilbarlig mislykkes uden dens eensstemmige Medvirkning. Mit Haab beroer paa den Medvirkning, jeg haaber af Deres Høimægtigheders Enighed i Deres Raadslutninger, at Deres Beslutningers Viisdom, Deres Exemplers Kraf og af Deres urokkelige Mod; en Forventning, der sikkere ikke bedrager mig, fordi jeg kan smigre mig med at have erhvervet mig nogen Menneskekundskab. Mit Haab beroer endelig paa den høitidelige Forsikkring og Velvillie for dette Land og paa de bestemte Løfter om Hielp, som jeg har faaet af den store Napoleon, dette sieldne Genie, som Venner og Fiender beundre, som, efterat have tilveiebragt en fuldkommen Forandring i den franske Nations Skjebne, der vil være Gienstanden for alle Aarhundredes Forundring, har faaet en afgjort Jndflydelse paa adskillige andre Nationer og især paa os, og hvis Venskab jeg kan være stolt af da jeg har erhvervet mig samme, uden at afvige fra Sandhed og Ret.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Blandede Efterretninger. Frankerig. Der præges nu Medailler i Anledning af Keiserens Kronning til Konge af Jtalien. Paa den ene Side staaer den kombardiske Krone og paa den anden Side den ny Konges Brystbillede. Ved et keiserlig Deeret er det foröndet Bogtrykkerne, an lade Palmer og Bønnebøger trykke eller eftertrykke uden speciel Tilladelse af Biskoppen deres Stift. Nylig udbrød en stærk Jld i det forrige Kløster St. Lovis i Strasburg. Jlden angreb Kirken St. Louis, der ikke kunde reddes; men de øvrige Bygninger i Nærheden af Kirkrubleve reddede. Militairet viiste sig især virksom ved Jldens Slukning.
Berlingske Tidende, 1805-05-27
Et svensk Skib er nylig strandet ved Quessant. Capitainen og 3 Mand druknede; 4 Mand bleve reddede, efterat de havde svømmet omkring paa nogle Planker i 6 Timer.