JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-06-06
Slutningen af forrige Nr. Befordringer. Under Generalitetet: Fænd. v. Trepka, af det norske Livr. til Fods, ansat som Fænd. a l. s. ved Livgarden til Fods; Fænd. v. Meidel, af den 2den siællandske Vatallion let Jnf., forsat i lige Egenskab til Prinds Frederiks Regim. til Fods; den fra det fyenske Jnf. Reg. nyligen afskedigede Stabscapit. v. Sehestedt, forn. Afskeed som Major, Chefen for den 6te Batallion i det nordre siælandske Landeværnreg. General=Adjutant Major v. Ries, forsat som Chef til Regim. 3die Batall.; Chefen for den 5te Batall. i det søndre dito, Major v. Rummelhoff, i Naade afskediger, og den characteeriserede Major v. Bram udn. til Chef for bemældte Batall.; Cornet og Veimester al s. i Norge, B. L. v. Krogh, forn. Pr. Lieut. Char.; Ved den bornholmske Milice, Capit. ved søndre Herreds Comp. C. C. Piil, efter Ansøgning, i Naade afskediget; Lieuten. H. O. Sonne bosk. til Capt. for bem. Comp. og Lieut. N. Ibsen forn. CapitainsChar. af Herredscompagnierne; Secondl. ved Dragonerne P. Hansen og N. P. Schowgaard, forn. Pr. Lieut. Charact.; Sec. Ritmester, af det holstenske Rytterreg. v. Tillisch, efter Ansøgning, udgaaet af Reg. den ved det 1ste aggershusiske Jnf. Reg. staaende Pr. Lieut. v. Frisach, ansat all. s. ved Reg.; Secondl. v. Heltberg, af det 1ste trondhjemske Jnf. Reg., efter Ansøgning, i Naade afskediget med Pr. Lieut. Char.; Stykjunker ved Artillerie=Corpset, J. W. Bruun, ligesaa med Char, som Secondl. af Armeen; H.J. Ratjen besk. til Voldmester ved Cronborg Fæstning; Regnskabsføreren ved Kjøbenhavns borgerlige Militaire, G. Busch, foru. Prædicat af Regimentsqvarteermester ved Borger=Militairet.
Viborger Samler, 1803-06-06
Under Rentekammeret: Hof=Chefen paa Augustenborg, Overst v. Thienen, udn. til Kammerherre, Hofjunker og Pr. Lieut. ved det siællandske Jnf. Reg. C. M.v. Voss, til Kammerjunker.
Viborger Samler, 1803-06-06
Under General-Toldkammeret: H. Wolters besk. til Told- og Consumtionskasserer i Fladstrand; C.H. Hoe og W. Modest til Toldbetjente her i Staden, i H.A. Lunds Sted, der er udn. til Toldbetjent paa Tøstensen. og Magerøen i Trondhjems St. og i J. Billedhuggers Sted, der i Naade og efter Ansøgning er entl.; S. Erichson til Mægler i Christianstæd paa St. Croix; F. C. Beier Student, og Volontair i det nyenske Toldcontoir, H. C. Diederichsen, S. L. Heitmann og P. S. Printzen, til Controlleurer og Visiteurer paa St. Croix, og F. Elsted, Volontair i det vestindiske Cont. ved Generaltoldkammeret, til Toldskriver og Toldbetjent, samt Veiermester, Proviants=Ammunitons= og Material=Forvalter paa St. Jean.
Viborger Samler, 1803-06-06
Under Ockonomie- og Commerce-Collerium: B. M. K. Stolpe besk. til Magazins Kræmmer ved den danske Manufacturhandel, samt til Medlem af den anordnede Hall=Commission som Halmester; C. Lynge ansat som kongelig Fuldm. og J. Wienberg som Assistent, ved Magazins=Contoirets Forretninger under ovenmældte Manufacturhandel; char. Pr. Lieuten af Søe=Etaten, P. W. Valentinsen, udne til Handelscommissair i Ostende. Under General-Postamtet: den første Lærer, ved Betjenter og Borger Jnstitutet paa Kongsberg, P.C. Jessen, udn. til Postmester sammesteds.
Viborger Samler, 1803-06-06
Under det udenlandske Departement: den hidtil værende Cancellist ved Departementet for de udenlandske Sager, C. Schavenius besk. til Legationssecretair ved det kongelige Gesandtskab i Haag.
Viborger Samler, 1803-06-06
Døde. Kbhn Mad. Charlotte Bierwirth, 43 Aar. Jomfr. Ane Olsen, 33 A. Mad. Doroth. Woldsgaard. Mad. Ane Kirst. Fuchs, fød Mortensen. Tønderne Rector Thomas Carstensen, 78 A. Viborg, JørgenBallings Søn, Jens Christian, 11 Aar. Nørre Jyllands Landstings=Dom for Maj Maaned 1803. Møller. Degnen Thomas Jnstigermin, cum benesiJngen. cio pauvertatis, mod Albek og Voer Sognes Beboere i Hiørring Amt. Thi bliver efter denne og Sagens øvrige forefundne Beskaffenhed, kiendt for Ret: Hiemringsdommen frafaldes, derimod tilpligtes samtlige indstævnte og saggivne Albek og Voer Sogners Beboere, i Degnen Thomas Just, Jermins Embedstid som Daan for disse Menigheder, 1) til hvert Aars Martini, istæden for Degne Korn, at betale ham 213 Rdl. 1 Mk. 15 1/2 s., ligesaa 2) istædet for Smaarædsel aarlig at betale ham 17 Rdlr. 1 Mk. 6 s. dog afgaaer udi de i 1ste og 2den Post benævnte Summer det, som Voergaards Eiere af Krogsmark og Beboerne af Kringelheede have tilbudet at betale for disse Steder, desaarsag de ei heller ere saggivne 3) Bør de fornævnte Jndstævnte ligesaa betale Degnen hvad der af fornævnte hans Embeds-Jndkomster maatte staae tilbage fra 11te December 1801. 4) Bør fornævnte Albek og Voer Sogners Beboere levere fornævnte Penge i Degnens Bolig og Summen udredes i Forhold af det enhver betaler til Præ steen, eller reparteres paa ethvert Sted, efter uvillige Mænds Sigende. 5) Bør benævnte Sognedegn fremdeles være berettiget til at nyde de hidtil havde JldstedPenge af hvert Huus i Sognet. Samllige indstævnte Sogners Beboere, saa mange som have været til Confirmation og ikke ere Almisselemmer, bør erlægge Offer til Degnen de 3 store Høitider, Paaske, Pindse og Juul, saa bør Vedkommende og give ham Offer til Brylluper, Barnedaab og Barselkoners Kirkegang. Sluttelig tilpligtes samtlige indstævnte Albet og Voer Sogners Beboere een for alle og alle for een, at betale Degnen Thomas Just Jermin 30 Rdl. udi denne Processes Omkostninger for begge Retter til lige Deling imellem hans beskikkede Sagforere. Saa betale de og, i Følge heraf, 6 Rdlr. 4 Mk. til Justitskassen som Tabende, og 2 Rdl. 4 Mk. til Domhuset, alt at efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Justitiens Tvang.
Viborger Samler, 1803-06-06
Bekiendtgiørelser. Da jeg nu er henflyttet i min tilkiøbte Gaard i VesterGade, saa er den jeg forhen beboede, beliggende i St. Mogensgade og bestaaende af 19 Fag Grundmuur og 27 Fag Bindingsværk, godt vedligeholdt, underhaanden at faae tilkiøbs og tiltrædes strax. Lysthavende vilde behage at henvende dem til mig Dollerup, Viborg d. 25de Mai 1803. Kuursmed.
Viborger Samler, 1803-06-06
Mandagen den 13 Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Skive Byes Raadstue foretaget offentlig Licitation over Skive Kirkes Reparation og Jstandsettelse, som efter Synsforretningen vil koste omtrent 270 Rdr. O. Selmer.
Viborger Samler, 1803-06-06
J næste anstundende Snapsting er Værelser at faae til Leie for billig Betaling hos mig undertegnede, H. C. Bloch i Viborg.
Viborger Samler, 1803-06-09
No. 400.
Viborger Samler, 1803-06-09
Paris den 24de og 26de Maj. Alle herværende Englændere have faaet hver i sit Logie den Ordre, at forføje sig til Generalstaben, og der lade deres Navne optegne; man gav dem derpaa en Billet, hvormed de maatte møde hos Parises Commandant, General Joned, da han saa anviser dem et vist Sted her i Landet, hvor de til nærmere Ordre skal blive. Tilladelsen at reise hiem, vil rette sig efter den Omgang de Franske i England nyde i denne Tid. Man mener deres Opholdsted bliver Fontaineblau. Muligt behandles de Englændere, som findes i det øvrige Frankrig, Holland og den italienske Republik, paa samme Maade.
Viborger Samler, 1803-06-09
Den engelske Legationssekretær Talbot er reist herfra hiem den 23de.
Viborger Samler, 1803-06-09
Regieringen har befalet: 1) At alle paa Eskadrer eller enkelte Skibe kommanderende franske Søe-Officerer, skal giøre Jagt paa de engelske Skibe angribe dem, tage dem bort og opbringe dem til franske Havne. 2) Kaperbreve udstædes; Kaperne rette sig efter de dem angl. Love. 3) Alle i Frankrig værende Englændere, som er indrollerede hiemme, og have 18 til 60 Aars Alder, anseer Frankrig, fra dette Øjeblik af, som Krigsfanger; de skulle være Gidsler for den engelske Nations Opførsel mod de Franske, som, førend Krigserklæringen blev udstædt, sattes under Arrest i England. (i det lovgivende Korps omtalte Statsraad Emeri denne England egne Opførsel: at anholde franske Søefolk og Skibe før Krigserklæringen blev bekiendt, ligesom 1755 og 1777.) 4) fra franske Havne maae intet Skib løbe ud.
Viborger Samler, 1803-06-09
Til St. Malo ere komne 2 engelske Skibe, under Stilstandsflag, som have tilbageleveret endeel franske Arbeidsfolk, som den paa Jersey værende Gouvernør Lord Gordon, ikke længere ville taale der. Til Granville ere og indløbne de forhen ommeldte 2 Skibe med ligedan Ladning.
Viborger Samler, 1803-06-09
Paris vil forære Førstekonsulen eller Republiken et udrustet Linieskib. Departementet Loiret lader og bygge en hurtigseilende Fregat paa 30 Kanoner til Statens Tieneste. Departem. betaler dertil 300,000 Fr.
Viborger Samler, 1803-06-09
Monitøren siger "Af de 72 Piecer som Englands Ministerium har fremlagt i Parlamentet angl. Underhandlingerne, ere kuns 10 officielle; de andre ere lutter Udtog af Ministrenes Breve til deres Agentere og fra dem til Londons Hoffet, derimod har man undertrykt af Akterne hvad der bedst kunne have oplyst Under handl. saasom: Whitworth brugte i sin Notte til Talleyrand af 10 Mai den Utroskab, at forsikre: at Rusland havde vægret sig ved at antage det franske Forslag om, at levere Maltha i een af de 3 garanderende Magters Hænder. For at skiule denne Uredelighed (thi Rusland, havde ikke vægret sig derved) maatte man og begaae end eet Underslæb og skiule Talleyrands Svar paa denne Note, hvorved han siger Whitworth "at denne Ruslands foregivne Vægring var den franske Regiering. ganske uforstaaelig, da den stred baade mod Keiserens Garantii og end mere mod den russiske Ambassadør Grev Markoffs, Førstekonsulen den 11 Maj givne Forsikring, om sit Hofs Sindelag, endog efter at Storbrittanniens Planter vare bekiendte i Petersborg. Naar man - siger Monitøren - er saa uforskammet, at undertrykke de vigtigste Noter og lemlæste de andre, i saa vigtige Ting, og hvoraf Originalerne ere i den franske Regierings Hænder; hvad Tiltro fortiene da vel saadanne Agentere i deres Beretninger, Jmidlertid virker det dog, at 50 Millioner Mennesker reise sig for at myrde hinanden. Det Grillenfængeri, som har bemestret sig den engelske Regiering i de sidste Maaneder, er ubegribeligt; den troer uden Tvivl, at vi hverken have Bie eller Vaaben. Da den engelske Regiering uden først at erklære Krig har borttaget 2 ulykkelige Kiøbmænds franske Skibe, der i Tillid til Traktaterne toge Ladning ind her paa Kysterne; saa har den franske Regiering maatte gribe det Giengiældelses Middel, at ansee alle herværende indrullerede Englændere for sine Krigsfanger; men i alle saadanne illiberale og barbariske Handlinger, som dyrkede Nationer ikke udøve, tager Frankrig allene England til Mønster. Det er billigt at betale dem med samme Maal, som de maale os med.
Viborger Samler, 1803-06-09
Endskiønt Engl. ventelig, i Følge sin selvgjorte Statsret, vil formene, at Giengiældelse er en stor Uret. Sidst i denne Maaned mener man dog Bonaparte reiser til Belgien.
Viborger Samler, 1803-06-09
(over Holland) Krigen viser allerede sine ubehagelige Virkninger paa Finantserne. Den 25 ophørte Territorialbanken med at betale. Vore Fonds staae paa 47 Fr. 15 Cent.
Viborger Samler, 1803-06-09
London den 27de Maj. Nu begynde ret Kapernes glade Dage, 22 franske og 12 hollandske Skibe ere alt opbragte. Til Plymouth har man endog opbragt en fransk Kaper, bygget som en engelsk Fiskerbaad og man troer, at der i Kanalen ere 50 saadanne; de føre blot smaa Kanoner, og Musketter. Den franske Handelskommissair er forviist herfra. J Brest skal man være i Færd med at udruste i en Hast 12 Linieskibe. Takadressen til Kongen for Krigserklæringen, antoges ej i Underhuset den 23, men først den 24de, fordi Grey foreslog en Forandring i den, som dog endelig forkastedes med 398 mod 67 Stemmer. Hr. Pitts Tale i Underhuset den 23 opvakte megen Sensation, deels fordi det var den første Gang han talte i Underhuset, deels for sin Jndholds Skyld. Den gik ud paa at vise Frankrigs Jkkopfyldelse af Amienstraktaten og dets Erobresyge. Den første beviste han, deels af Advokat Erskynes bejaende Mening i denne Punkt, og deels ved at paastaae, at Frankrig bestandig havde under Freden havt Øie paa Ægypten og derfor sendt Sebastiani derover; et Angreb paa de engelske Lande i Ostindien, havde bleven følgen af denne Erobring. Endelig regnede han og hertil de franske Handelsagentere, som han kaldte Spioner, og meente de engelske Ministre reent ud skulde have forviist dem strax, uden først at besvære sig derover i Frankrig. Frankrigs Forlangende om, at indskrænke vores Pressefrihed (i Anledning af Skandskrivtet om Bonaparte) og unddrage franske Emigrantere (dem paa Jersen især) engelsk Skyts, var ham og en væmmelig Ting, og ville, om det var bevilget, nedsat os blant de Republikeres Tal, over hvilke Frankrig triumserer. Schweits og Hollands Behandling af Franske var hans Beviis for den anden Paastand, og han sluttede med at forsikre Nationen at han ikke tvilte om Krigens heldige Ufald; men aldeles ikke ville eller kunne trøste den med heldigt Ufald, om denejanstrængede sig mere og opofrede mere, end i forrige Krig. Frankrigs Hensigt, sagde han, er døb belt. Den truer først med Landgang og den vil dernæst ved Krigen udmatte vore Finantser. Vort Heltemod, der i den sidste lange Krig viiste sig standhaftigt, og gjorde Krigen for det meste seierrig og overhovedet ærefuld, vil endnu vide at afværge den første Plan og en fuldstændig og velordnet Forsvarsplan, maae afværge den sidste.
Viborger Samler, 1803-06-09
J Parlamentet har man især debatteret meget over Nr. 38, der indeholder Lord Whitworths d. 21de Februar til Lord Hawkesbury sendte Rapport, om en mærkværdig Samtale han havde med Førstekonsul Bonaparte og hvori denne erklærede ham sin Utilfredshed med Malthas Jkke=Rømning, den han paastod maatte og skulde skee, da han hellere ville see England i Besiddelse af Parises Forstad, end af Malta. De engelske Avisers Anfald paa sig, brød han sig ej saameget om, som de der stode i de franske i London udkommende Aviser, som han tydelig ansaae for at have til Hensigt, at ophidse England mod ham og hans Regiering. Ligeledes beklagede han sig over den Beskyttelse England gav Chouanen Georges og hans Lige, da man, istedet for, efter given Løfte, at sende dem til Canada, gav dem gode Pensioner, hvorved de tillige udøvede Forbrydelser paa de franske Kyster og i Landet selv, hvorom 2 i Normandiet af dem grebne Skurker, der af Baron Roll, Georges og Dutheil vare bestukne Mordere, kunne vidne, og han maatte tilstaae, at hans Uvillie mod England daglig tiltag, da hver Vind der kom fra England, kun førte Had med sig imod ham og hans Regiering. Ægypten kunne han let i Januar have taget fra de 4000 Englændere, der kun maadelig beskyttede Landet; men saagierne han end ønskede at have Ægypten, ville han dog dengang ej vove det, for ei at være den angribende Deel og fordi Ægypten dog snart eller seent vilde falde til Frankrig, enten ved Overeenskomst med Porten eller ved det tyrkiske Riges Adsplittelse. Ved en ny Uenighed med England var ham intet andet tilovers end en Landgang - og den ville han vove, i hvor umulig den end maatte synes og i hvormegen Fare den end var forbunden med, da rimelig den største Deel af Armeen ville blive opslugt af Havet. J Europa, sagde han endelig, er nu ingen Magt, der kan tage Deel i Krig mod Frankrig, jeg vil heller ikke hæve mig over den offentlige Mening eller troe, at jeg er saa mægtig at kunne overtale Frankrig til Krig uden skiællig Aarsag og ved voldsomt Angreb vil jeg ej bringe Europa i Harnisk imod mig.
Viborger Samler, 1803-06-09
Berlin den 31te Maj. Uagtet de nylig udspredte Rygter om Preussens Deeltagen i nærværende Uroligheder og en Kordon paa 30000 Mand, som Kongen under General Blücher ville lade marschere mod det nordlige Tydsklands Grændser, for at dække Hamborg, Lybek, Bremen a. i Forening med Rusland; saa er der dog hidindtil ikke noget officielt bekiendtgjort herom, ligesom man og troer Kongen bliver neutral. Heller ikke mener man den russiske Flaade lader sig see andensteds, end i Østersøen.
Viborger Samler, 1803-06-09
Hannover den 31te Maj og 1ste Junii. Foldmarskal Walmoden Gimborn og Hertugen af Cambringe afreise i Morgen til Nienburg, hvor Hovedqvarteret for det første bliver. Feldbageriet er der. Regimenterne marschere derhen. J Forgaars er en Deputation herfra, best. af en Oberstlieutenant, en Hofdommer og en Commerraad reist med Ærende til det franske Hovedqvarteer, formodentlig for at underhandle om deres forehavendes Opsættelse med at rykke ind i de hannoverske Lande. J Stade, hvor allere. de mange Borgere ere flygtede, maae Fædrene trække Lod for deres Sønner, om de ere bortflygtede, og da selv gaae Soldat; thi ingen maae leie nogen i sit Sted. Saasnart den første Rekrutering er forbi, udtages ventelig flere. Regieringen har givet Ordre til alle Øvrigheder om: 1) At de, ifald de franske Tropper komme, skulle opføre sig ganske neutrale, overeenstemmende med den Hannover, som et fra England særskildt Land, lovede Fred i Lunevilletractaten. 2) villig tilstaae de Franske hvad der kand bestaae dermed og 3) blive paa deres Embedsposter, for at beopagte deres Forretninger.
Viborger Samler, 1803-06-09
Efterat man fra Overryssel og Mønster havde fortalt, den 29de Maj, at de Franske med en Division af 10,000 Mand havde sat sig i Marsch til Grevskabet. Benthem den 26de Maj, og samme Dag indtaget Slottet Benthem og gjort Besætningen (der kuns var 1 Officeer og 36 Mand) til Krigsfanger, samt derfra marscheret videre mod Qvakenbrück i det Osnabrückske, sige senere Efterretninger fra Bremen den 1ste og 2den Junii.
Viborger Samler, 1803-06-09
Den franske Armee deler sig i 2 Kolonner, hvoraf den ene marscherer op i Nord mod Diepholz, den anden mod Osnabrück. Man troer, at de hannoverske Tropper i Diepholz agte at sætte sig til Modværge -
Viborger Samler, 1803-06-09
Den 31te Maj kom 8000 Franske til Vechte paa Diepholzes Grændse (i det hannoverske) De Franske ere og allerede rykkede ind i Osnabrück. De holde overalt god Mandstugt, respektere Oldenborgs Grændser, der ere forsynede med Pæle hvorpaa staaer, Neutralitet. De føre kuns lidet Bagage med sig og Cavalleri-Officererne bære selv deres Havre sække. Den sidste Beretning lægger til "De Franske ere nu forbi Bremen og ere ved Bremerlehe gangne over Weserfloden og marschere til Curhaven (ved Elbens Udløb) Rigstæderne siger man de forskaane."
Viborger Samler, 1803-06-09
Blandede Efterretninger. Den 3die Juni kom Prindsen af Gloucester fra Berlin over Hannover til Hamborg.
Viborger Samler, 1803-06-09
Korrespondenten fortæller: at den Kordon som skal trækkes i de dansktydske Provindser, skulle bestaae af 12000 Mk. (J Danmark veed man endnu intet derom.)¬
Viborger Samler, 1803-06-09
J Wien ere Fødevahre bedre Kiøb i Vente af god Høst ovenpaa det gode Veir. Paven har tilladt de hetruriske Soldater at spise Kiøb hele Aaret om, undtagen hver Fredag og de sidste Dage i Dimmelugen. Det er muligt, at de Franske og besætte Siciliens Havne, General Murat, gift med Bonapartes Søster, er reist til den pavelige Grændse, for at føre den talrige franske derværende Armee ind i Neapel. Alle engelske Vare forjages nu og af italienske Havne. Ernst Flugge, hvis ny Skude laae ballastet i den hamborger Rummelhavn, mellem 5 a 6 andre Skibe, have nogle Skurker reent boret i Sænk, saa at man i 3 Dage havde nok at gjøre med at faae den op igien, han lover 100 Mark lybsk til den, som kan opgive ham Mesterne for dette Arbeide.
Viborger Samler, 1803-06-09
Jndenlandske Efterretninger. Det asiatiske Kompagnies Skib Holsteen, Capit. Helsting, er kommen hiem fra Bengalen med ostindiske Vare 2 Nordamerikanere med Sukker, Kaffe og Tobak. Hs. Kongel. Høyhed Arveprindsen er tilligemed med sin ældste Søn Hs. H. Prinds Christian Friderich afreist fra Kbhn. til Tydskland og passerede Odense den 3 Junii.
Viborger Samler, 1803-06-09
Fregatten Jris er gaaet under Seil til Middelhavet.
Viborger Samler, 1803-06-09
Fregatten Frideriksteen, ført af Capit. Rothe, er hiemkommen i disse Dage fra Vestindien. General Waltersdorf er paa Hiemreisen sat i Land i England.
Viborger Samler, 1803-06-09
Fregatten har mødt en stor Deel engelske Krigskibe i Kanalen og Nordsøen.
Viborger Samler, 1803-06-09
En engelsk Fregat er kommen Nord fra og gaaet forbi Kbhn. til Østersøen. Nær ved Vibenshuus er fundet et nøgent, plyndret og forslaaet Mandfolk, efter Sigende en omløbende Jøde fra Kiøge. Han kunde ikke tale, da man fandt ham og døde strax efter paa Hospitalet.
Viborger Samler, 1803-06-09
Kiøbenhavns Penge-Cours den 3de Junii. Danske Bankosedler 40 3 Procent slett., end Species. 80 Rdl. Species, dansk Charant Rdl. 112 Rdl. 58 Skl. 1 Rdl. dito . i ditto 1 Rdl. 39 Skl. Diskonto 8 Procent. Skiøndt mange have med Glæde ventet, at Hr. Jnstruktor Schvartz ville giøre Viborg Termin et Besøg i Aar for at opføre danske Skuespil, og i den Forventning haabet en fornøjeligere Termin, saa kand man dog ikke før næste Aar vente dette Haab opfyldt. Jmidlertid bliver der dog vist Noget at see i Snapstinget foruden de bedrøvede, travle og spekulerende Ansigter, saasom en Mademoiselle i Sedece, maaske en Kæmpe i Folio, og alskens Konstnere, der med Hænder og Fødder stræbe at liste vore Penge til sig.
Viborger Samler, 1803-06-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Skipper L. M. Smith, af Lessøe, under Hiøring Amt, meddeelt Bevilling som Strandings-Commissionair der paa Stedet; Procurator C. H. Fugl, af Nakskou, ligeledes som Procurator for alle Over= og Under=Retter i Danmark, Kjøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Høiesteret undtagne. Under Generalitetet: den ved det jydske Reg. lette Dragoner staaende char. Ritmester, v. Rummelhoff, besk. til Second-Ritmester; Secondl. v. Gühler til Pr. Lieut. og Cornet al. s. v. Balvig til virk. Cornet; char. Ritmester v. Bruun besk. til Second-Ritmester og Pr. Lieut. al. s. v. Bardenfleth til virk. Pr. Lieut. i det fyenske Reg lette Dragoner; Ritmester Baron Juel Wind forflyttet fra det fyenske Reg. lette Dragoner og ansat ved det schlesvigske Rytterreg, som Ritmester a l. s., C. C. W. Ruge besk. til Kostradet ved Landcadet-Comp.; Underchirurg Genth, efter Ansøgning, i Naade entl. fra Under-Chirurgicatel ved det smaalehnske Dragon-Reg. med Pension. Ved Kiøbenhavns Brand-Corps: Pr. Lieut. J. C. Møller afskediget; Pr. Lieut. N. A. Zimmer og C. Jennerich besk. til Brand Capitainer; Secondl. G. P. Schneider, P. Jversen og J.C. Schottmann til Pr. Lieut. og Over=Brandmesterne J. Lund, J. Lynge og J. C. Frost til Secondl.; Vei=Conductørerne Rosenberg, Stofleth og Bloch tillagte Rang med Pr. Lieut. og surnummerair Vei=Conduktørerne Hoskier, Stocksteth, Rosenberg og Wentzel Rang med Secondl. af Jnfanteriet.
Viborger Samler, 1803-06-09
under Admiralitetet: Capit. Høier besk. til Tøimester ved Søe-Etaten.
Viborger Samler, 1803-06-09
Under Rentekammeret: Amtmanden for Vordingborg og Tryggevelde Amter, Kammerherre J. R. Bielke, udn. til, at være tillige Amtmand for Moens Amt, ligeledes er Stiftamtmand for Lollands Stift, og Amtmand for Aalholm, Mariende Klosters og Halsted Klosters Amter, Kammerherre F. K. Baron Juel Wind, udne til at være tillige Amtmand for Nyekjøbings Amt; Secondl. ved det holsteenske Rytterreg. G. H. C. v. Krogh, og Secondl. ved Kongens Reg. til Fods, F. v. Linstow, udn. til Kammerjunkere.
Viborger Samler, 1803-06-09
Under Finants-Collegium Bogholder ved Bank- og Vexel=Cont. i Altona, P. J. Schumacher, udnitil tredie Directeur ved bem. Cont. i den ved Døden afgangne Directeur J. Ernst Sted, og til Bogholder sammesteds ansat Fuldm. i Statsgjælds Contoiret, under Finants=Kasse-Directionen, P. F. Qvist.
Viborger Samler, 1803-06-09
Døde. Norge. Christiania: Frue GeneralKrigskommissarinde Adelheit Birgitte Prydz, fød von der Weyde. Fieregaard ved Scheen: Mad. Bolette Frid. Borsse, fød Monrad, 79 Aar. Rødbye i Lalland; Mad. Ane Hedevig Muth, fød Weile, 64 A. Trosch, Frøken Frid. Cathr. Roepstorff. Brendstrup ved Aarhuus, Mad. Maren Sørensd. Rasmussen, 54 A.