Norske Intelligenssedler, 1808-12-16
Spørgsmaalet har hverken juridiske Jndhold, eller mindste Grund i Bekjendtgjørelsen om Tømmer - Neppe vilde Nogen, kyndig i Lov og Ret, spørge, om der gives privilegerede Kjøbere enten til uhjemlet Gods, eller, efter Spørgerens Aand, til saadanne Ting, hvortil ingen retmæssig Eier findes, Hvor Hr. Spørger, skulde da være Sælger, eller maaskee kunde den herreløse Tømmerstok sælge sig selv, Min Bekjendtgjørelse for Mosse Saugbrugs-Eiere og Lastehandlere taler ingenlunde om herreløse Ting; Strax i Begyndelsen hedder det: "Blandt det Tømmer, som Morse Byes- og Jern"værks-Saugbrugs-Eiere og Lastehandlere tilkjøbe sig og som bliver udflødet giennem Vanddragene. . . . findes ofte umærkede Stokke og andre Træer." At Spørgeren ikke kan forstaae dette bliver Sagen uvedkommende. Jmidlertid er det Sandhed, at det Tømmer, som Bonden sælger til Tømmerhandleren, mærkes enten medens det staaer paa Roden, eller i Skoven efter at det er hugget, eller rettest efter at det er fremkjørt til Vanddraget, hvorfra det udslaaes i Vandet til videre Fremflødning. Under denne Mærkning kan, efter Omstændighederne, adskillige Træer, eller Tømmerstokker blive forbigaaede, særdeles i Tilfælde Mærkningen skeer da der endnu er Jis, og Snee paa Marken, eller efter som Stædet, hvor Tømmeret henligger, er ulevnt eller moradsigt; Men naar nu Tømmeret er frembragt til Vanddragene, og overleveret til Fremflødning &c., kan da Fløderne være berettigede til, at sælge umærkede Træer eller Stokker af dette dem saaledes til Fremflødning overleverede Tømmer; Eller kan nogen Medborger have Ret til, at indlade sig i Tømmerhandel med disse in Casu Lastehandlerne Tjenere? Efter rigtige Princip har dog vel Tømmerhandleren Formodningen for sig, at være retmæssig Eier til enhver Tømmerstok, ligemeget mærket eller umærket, som findes blandt hans Tømmer Massa i Vanddragene, paa Tømmerpladsene, eller ved hans SavbrugeEnhver som kjøber noget, bør see sig oplyst om hvad han kiøber, han bør, Thi med Forsigtighed kan han vogte sig; Og giør han det ikke, maae han finde sig i Følgerne af sin Uforsigtighed, eller Egennytte, saa meget mere in Casu, som Tømmerkjøbs virkelig, er extraordinairt udenfor Handelstanden. Ellers bør ikke gaae ubemærket, at Kjøberne til saadant umærket Tømmer, som meldt, ofte befindes at have paa Kjøbet (som man kalder det) een og anden med Tømmerhandlernes Mærke forsynet Stok, enten Kjøberen selv landkjører sit Bytte, eller Tømmerfløderne efter Accordt besørger saadant. De Herrer Mosse Sangbrugs-Eiere og Tømmerhandlere havde meget ønskeet, at Hr. Spørger havde behaget, at være sit Navn bekjendt, da man efter Omstændighederne kunde have undgaaet, at fatte den Tanke, at han maaskee enten har været interesseret i hine ulovlige Handlinger, eller havde Haug til at gjøre den gode Sag tvivlsom. Klommesten ved Moss den 7de December 1808. Debes, Procurator. Fil Beviis paa, hvor heftig Jndbildningen om, at være Digter kan blive, hvor latterlig den Forfængelighed er, at ville ansees for Poet, uden at besidde Talent og Smag nok, til at være det, fremstiller endog Oldtidens Historie Exempler: Dionystus den ældre, eller, som han og kaldtes, Tyrannen Dionsius, skikkede Philosophen Philoxenus til et af de haardeste Fængsler: Steengruberne, fordi denne ikke kunne beundre nogle Vers, hiin var Forfatter til. Dagen efter lod Dionysius Philosophen kalde tilbage, og forelæste ham nogle Nye, og udbad sig hans Betænkning; Philoxenus vendte sig om til Vagten med disse Ord: For mig kun tilbage til Steengruberne. Specification over hvad der er indflydt til Landet og bjerget af et ved Straaholmen i BamblePræstegield Bradeberg Am den 20de f. M. fundet forulykket Vragskib Briggen Wigilentinkaldet, der kom fra Aalborg og bestemt til Christiania med en Ladning Kornvare for Regjeringens Regning: No. 1. 8 Qvarter Smør, mærkede R. C. K. og et 1 K. 2. Et Stykke Smør, og 3. Et Stykke dito, vægtige 3 ompd. 8 Mk. 4. En liden Kurv. 5. En Kasse Thee, mærket P.L. A. 6. Et Qvarter Smør. 7. Et Qvarter dito. 8, 3 Qvarter dito. 9. Et dito, ei fuldt. 10. Et Stykke Smør, og 11. et Stykke dito, vægtige 3 Bmpd. 4 Mk. 12, 2 smaae Pudder. 13. En Dyne med blaat Vaar og omsyet Lagen. 14. En liden blaae og hvid Bolsters Hovedpud med Lærreds Vaar. 15. 2 Slup- eller Kahyt Hynder. 16. En Bundt Pennefjære og et gammelt Stoelhynde udi en Lærredspose. 17. Et nyt og tomt Anker. 18. Et lidet Stykke Talg. 19. 2 Laase. 20. Et grønmalet Skrin, mærket A. N. D. 1749. 21. En grønmalet Axel til en Vogn. 22. En Dunk. For at forekomme Tingenes videre Forringelse, har jeg, med Undtagelse af No. 5 og No. 16, foranstaltet samme ved offentlig Auction bortsolgt. Eierne til disse fundne og biergede Ting indkaldes altsaa herved, at melde sig hos mig inden den i Lovene bestemte Tid sub poena præclusi & perpetui silentii og at fremkomme med lovlig Hiemmel om Eiendomeret til det Bjergede, da sammes ved Auction udbringende Beløb, efter samtlige Omkostningers Fradrag, kan ventes at blive udbetalt, og det Udsolgte, efter Beregnings Omkostningers Godtgjørelse, leveret. Fossum Gaard pr. Schien den 7de December 1808. Løvenskjold, Kammerjunker, Amtmand over Bradsberg Amt.