JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Udenlandske Efterretning: Paris, den 16de Maj. i Journal de Empire af 16de d. indeholder følgende : Jfølge Prilatefterretninger fra London af 11te dennes, er Hr. Perceval, Hkatkammer=Cantsler, truffet af et Skud i Øieblikket, som han be sav sig i Underhuset, og nedfalden død paa Stedet. Morderen er strax bleven heftet. Man har endnu ingen Detail over denne afskyelige begivenhed. Man veed blot, at den almindelige Post-Administralion i London har afsendt Stafetter over hele Engeland, for at forkynde samme.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 18de Maj. Samme Journal af 17de d. giver følgende boget udførligere Efterretning : Det var den 11te d. om Aftenen Kl. 5 da Hr. Perceval blev myrdet. Kuglen traf Hiertet, og han overlevede kun Saaret i to eller tre Minuter. Hr. Whitbread, General Gascogne og en stor Deel andre af Underhusets Medlemmer ilede til den Gang hvor Mordet var begaaet, og bare den Døende ind i Secretairens Kammer. LordArden modtog sin Broders sidste Suk. Det var General Gascogne, som vristede Pistolen ud af Morderens Hænder; denne havde endnu en anden skarpladt Pistol i Lommen i sine Beenklæder. Efter at have fuldendt Forbrydelsen satte han sig paa en Bænk foran et stort Antal Personer, og sagde gandske rolig: "Jeg er den Elendige fra hvem Skuddet kom." Han hedder John James Bellingham, var Kiøbmand i Liverpool, og havde for nogle Aar siden mistet sin hele Formue. Efter de engelske Blade synes det ikke at han har havt no et personligt Had til Hr. Perceval, men at han blot havde at giøre med Ministeriet, og derfor har mættet sin Hævn paa sammes Hovedmand. Da Retspersonerne vare fremkaldte, afhørtes flere Vidner, i hvis Nærværelse Snigmordet var udøvet. Bellingham fortes under Bedækning til New=Gate. Da han blev tilspurgt, vilde han anføre nogle Forsvarsgrunde, men Lord Castlereagh afbrød ham med det bemærkning, at han skulde spare disse til det Øieblik han blev stillet for Retten hvorpaa han sagde: "nu saa skal jeg ogsaa der forklare mig, og mit Land domme mig!" denne Tildragelse har opvakt stor Forhavselse i London.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Hr. Cochelet, Auditeur i Statsraadet, er afgaaet fra Paris, forat overbringe Hs. Majestæt Porteseuillen med Statsraadsministrenes Arbeider.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Alle Breve fra Departementerne melde at det tegner til en god Høst. I St. Brieux udstædtes den 16de Marts en Opfordring til denne Stads Borgeres Velgiørenhed, om at komme den trængende Klasse af Jndvaanerne til Hielp. Man udgav Lister for at indhente de frivillige Underskrivter, og enhver ilede at bringe sit Bidrag. Her saae man hvad K. ghed for Menneskeheden og det offentlige Vel formaaer at udrette. Deløbet af disse Underskrivter anvendtes til at oprette Ovne, til Verktøi og Jngredientser til ramfordske Supper. A. disse er fra 1ste April af daglig uddeelt 600 Portioner og ugentlig 2000 Pund Brød, og man vil uafbrudt fortsætte denne Uddeling indtil Høsten.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 19de Maj. Gajette de France leverer følgende Privatskrivelse fra London.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den tragiske Tildragelse der har havt Sted i Underhuset har opvakt den meest levende Sensation hos Publicum, og Hr. Percevalvoldsomme Død, i det Øieblik han var i Begreb med at begive sig hen at opfylde sine Kaldspligter, har i alles Hierter opvakt Følelse, af Sorg og Uvillie, som giøre Nationen Ære. Af alle de Forbrydelser der kunne nedsætte et Folks Characteer, er Snigmord den nederdrægtigste, den meest forhadte, og selv Mennesker, der vare af de meest modsatte politiske Meninger med Hr. Perceval, stræbe at lægge deres dybe Afsky for det paa hans Person udøvede Mord lydelig for Dagen.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
London, den 2den Maj. Slutningen af Regieringens Erklæring. For at fremskynde et for begge Nationers Jnteresse saa fordeelagtigt Resultat, der i saa høi Grad er skikket til at gienoprette et fuldkomment Venskab mellem dem, og forat give et overtydende Beviis paa Hs. Kongl. Høiheds Tilbøielighed til at opfylde det hvortil Hs. Majestæts Regiering har forpligtet sig, i det Hs. Majestæt vil tilbagekalde Conseilordrerne, saasnart de franske Decreter virkelig og uden Jndskrænkninger vorde ophævede 12), har Hs. Kongl. Høihed Prindsregenten funden for godt, idag i Hs. Majestæts Navn og paa hans Vegne, med Hs. Majestæts geheime Raads Samtykke, at erklære og forordne: At hvis Berlin= og Maylland=Decreterne engang i den tilkommen: de Tid udtrykkelig og uden Omsvøb vorde tilbagekaldte ved en authentisk og offentlig bekiendtgjort Act af den franske Regiering, da skulle ogsaa fra den Tid af Conseilordrerne af 7de Januar 1807 og de af 26de April 1809 12) være ophævede, uden at nogen ny befaling derom giøres fornøden ; og det erklæres herved, at de fra det Øieblik af ganske og uden Undtagelse ere tilbagekaldte, samt at Fordelene af disse Ordrer fuldkommen skulle udstrække sig til ethvert Skib eller Fartøi, der, efter omtalte authentiske Tilbagekaldelsesact fra den franske Regiering, ifølge Udførelsen af foromtalte Conseilordrer eller en enkelt af samme, maatte være kapret og condemnert, endog om saadant Skib eller Fartøi havde tiltraadt sin Reise eller fortsatte sin Fart førend hiin Tilbagekaldelse; og den der reclammerer et Skib eller nogensomhelst Ladning, som tages efter ommeldte anthentiske Tilbagekaldelsesact fra den franske Regierings Side, skal have Ret til, uden at nogen ny Ordre eller anden Erklæring fra Hs. Majestæts Regiering giøres fornøden, at bevise for den høie Admiralitetsret eller enhver anden Viceadmiralitetsret, som maatte have med Skibets eller Ladningens Comdemuationsact at giøre, at de franske Decreters Tilbagekaldelse, ved hiin authentiske Act fra den franske Regiering, fandt Sted og var bleven promulgeret førend Skibet, Fartøiet eller Ladningen borttoges; og ved dette Beviis skal Reisen ansees for lige saa tilladelig, som om Conseilordrerne slet ikke havde været til; hvorhos dog Capteurerne forbeholdes den Skadeholdelse hvorpaa de, i Betragtning af deres Uvidenhed eller Uvished om de franske Decreters Ophævelse, eller Mangel af Kundskab om Hs. Majestæts Regierings omtalte Tilbagekaldelse, paa den Tid Capturen skeete, med Billighed kunde være berettigede til at giøre Fordring for ommeldte Retter. Jkke destomindre holder Hs. Kongl. Høihed det for nødvendigt at erklære, at hvis det i Fremtiden skulde vise sig, at den franske Tilbagekaldelse af hine Decreter, hvilken forudsat Nærværende er stillet til Anticipation, har været illuserisk fra Fiendens Side, og de ved benævnte Decreter gjorte Jndskrænkninger endnu maatte udfør res eller fornyes, da vil Storbrittanien, skiønt mod sin Villie, nødsages til, efter iforveien at have tilkiendegivet saadant for de neutrale Magter, at gribe til de Repressalieforholdsregler, hvis Anvendelse maatte vorde anseete for retfærdige og nødvendige.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Det engelske Gouvernements nye Erklæring grunder sig paa falske Data, feilfuldt Raisonnement, og er fuldt af Urimeligheder. Det synes, i ingen god Hensigt, at ville opvække Tvivl om Berlin= og Mailand=Decreternes Tilbagekaldelse, med Hensyn til America. Denne Tilbagekaldelse blev høitidelig forkyndt. Frankrig har aldrig forlangt at Engelland skulde tage sine Cabinetsbefalinger tilbage, for da ogsaa at tilbagekalde sine Decreter, eftersom America, idet det lagte Forbud paa den engelske Handel, tillige med Bestemthed stod paa sine Rettigheder, der ere lige vigtige for dets Selvstændighed, dets Uafhængighed og politiske Forholde. Det var maaskee i Gierningen bedre for de Forenede Stater, om de ligefrem erklærede sig for storbrittaniske Undersaatter, fornægtede deres Nationalexistents, der har kostet dem i saamegen Opofrelse af Mod og Blod, og ligesom Jamaica bøiede sig under Engellands Herredom. Da skulde Americanernes Jnteresse være langt sikkrere grundet under Civillovene, end under de Cabinets befalinger, ved hvilke Herredømmet over Havet er knyttet til den engelske Krone. Da Berlin= og Malland=Decreterne bleve tilbagekaldte med Hensyn til America, gjorde da Engelland ogsaa det samme med sine Beslutninger af 1807 og 1809. Og om det endog havde i gjort dette, saa vilde dermed slet intet være gjort, naar det ikke tillige havde tilbagetaget sin Blocadedeclaration paa Papiret af 16de Mai 1806; thi kan Engelland erklære en heel Søekyst i Blokadetilstand, saa kan det ogsaa sætte Europa i samme Tilstand, og jager derved alle neutrale Skibe tilbage til deres Søehavne. Uden at ophæve Blokaden af 1806 var Ophævelsen af Decreterne af 1807 og 1809 et blot Spilfægteri. Denne Sandhed blev i de americanske Ministres Noter, oplyst til Evidents. De have viist sig som fortrinlig skikkede Forsvarere af de Neutrales Sag, og betient sig af saa seierrige Argumenter, forbundne med en saa ophøiet Charakteer, som ikkuns den gode Sags Forsvarere kunne byde over. Frankrig er beredt en at giøre for enhver anden neutral Magt det samme som det har gjort for Americanerne, uagtet Decreterne af 1806, 1807 og 1809 endnu ikke vare tilbagekaldte. Saasnart Engelland, tager sit nye Blokadesystem og sine Cabinetsbefalinger tilbage, skulle ogsaa Berlin- og Malland-Decreterne vorde tilbagekaldte, og alle i Neutrale nøiagtigen blive behandlede i Frankrig, saaledes som de ere i blevne behandlede før nærværende Krig.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Wien, den 14de Maj. Rigsdagen i Presburg er bleven prorogeret til Keiseren er kommen tilbage, som idag er afreist til en Sammenkomst med Keiser Napoleon i Dresden. Hs. Majestæt Keiserinden og den ældste Erkehertuginde ledsage Monarken. Paa hver Station er bestilt over 120 Heste til at fremskende Reisen.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Mayn, den 20de Mai. Hertugdømmet Warschaus Tropper, under Krigsminister, Fyrste Joseph Poniatowskys Anførsel, danne det 5te Corps af den franske Stor=Armee.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Kongen af Westphalen var den 26de April kommen til Pulawy, i Fyrste Cartoriskys Residents. - De Kongel. sachsiske Tropper ere marscherede igjennem Lublin, og ventes i Radomerdepartementet. Et i Cassel publiceret Decret fra Kongen af Westphalen er dateret i fra Hovedqvarteret Warschau den 8de Mai. Jfølge offentlige Blade vare mange fremmede Tropper rykkede ind i i Leipzia efterat Messen var endt. For nærværende Tid cantonnere Tropperne af Marschal Mortiers Armeecorps i denne Stad og Omegn.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Frankfurt, den 19de Maj. General Baron v. Krusemark, overordentlig preussisk Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det franske Hof, er indtruffen hertil. Hs. Excellence begiver sig til Berlin. Lige des er Ridder v. Floret, østerrigsk Gesandtskabsraad hos Hs. Majestæt Keiser Napoleon, igaar ankommen hertil fra Paris.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Stuttgard, den 17de Maj. Jgaar Formiddags ere den Keiserl. russiske Geheimeraad Grev Demidoff, og den Keiserl. russiske Hofraad v. Narischkin ankomme hertil paa deres Tilbagereise fra Paris. Jaftes fortsatte de deres Reise i videre.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Aschaffenburg, den 17de Maji. Man havde smigret sig med at see Deres Keiserl. Majestæter af 3 Frankrig alt igaar Aftes her. Man havde følgelig med ligesaa megen Smag som Pragt illumineret Alleerne, Hallen, den engelske i Hauge ved Palaiet, Præfecturet, og et Monument, som et per Engen paa venstre Bred. Klokken 9 om Morgenen den 13de in i traf Deres Keiserl. Majestæter under alle Klokkers Ringen og hai Borgermilitairets Paraderen her, og stode af i den storhertugelige Residents. H. K. H. Storhertugen var Kl. 7 kiørt Høisamme imøde. Efter at have taget Frokost lød Keiseren sig de hos H. K. H. acrediterede Ministre forestille, og derpaa fortsatte Deres Keiser, Majestæter Reisen Klokken 11. Om Aftenen var Skuespilhuset og adskillige offentlige Bygninger illuminerede, og fri Entree i Theatre, Nürnberg, den 17de Maj.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
J nogen Tid har Coureervexlingen og Stafetgangen giennem Aug burg været meget levende.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Bayreuth, den 15de Maj. Jgaar Aftes imellem Kl. 9 og 10 indtraf Hs. Majestæt Keiser N. poleon tilligemed hans ophøiede Gemalinde med et glimrende Følge dertil. Høitidelig var Toget og værdig Modtagelsen. - Fra Hol feld (. Mile) oplyste antændte Brændestabler, som ikkuns stode 2 Skridt fra hverandre, og Fakler denne store Stiernes Bane. Lykke lig var Jdeen og sielden dens Virkning i den mørke Nat. Da Koseren nærmede sig Staden gave stigende Raqveter Signal. Fra de omliggende Bierge løde Kanonerne og blandede deres Scho med Klodkernes Lyd. Under en stor i reen antik Smag dannet Triumphue der smagfuldt var decoreret med Grangrene, og paa hvis Kuppel de kronede Keiserl. Ziffre tronede, modtoge Stadens Ovrighedspersoner, begge i een Vogn kiørende Keiserl. Majestæter, som et tusindfold Vivat hiertelig ønskede velkomne. Giennem den overalt illuminerede Stad, hvor især det gamle Slots lave Taarn, hvis oplyste Tind havde en Tegning af en stor over Staden svævende Reiserkrone, gjorden imposant Virkning, gik nu Toget, giennem det i Rækker opstillede, bevæbnede Borgerskab, til det nye Slot, paa hvis rumme lige Plads det Kongel. Militaire paraderende, og i hvis Jndre Kred, sens Øvrighed og en glimrende Forsamling modtoge de høie Reisende, Med øiensynlig Velbehag optog Hs. Majestæt Keiseren disse Beviser, paa god Villie og Bayreuth nød den Lykke, at see Deres Majestæter forblive til i Morges Kl. 8. Førend Afreisen overskuede Keiseren, uden følge, fra Vinduet den forsamlede Mængde, og dvælede med venskabelige Blikke og under oftere gientagen Hilsen, paa en Forsamling, som hans Nærværelse electriserede til de meest levende Udmud at Beundring. En simpel grøn Uniform, en glat Hat paa Hovedet gjorde et skiønnere Jndtryk, end Pomp nogensinde har formaaet Jøvrigt studsede enhver, der havde seet Hs. Majestæt før, over den ved kraftfuld Sundhedsfylde bevirkede overordentlige Forandring, hans Udvortes.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Dresden, den 18de Maj. Deres Majestæter Keiseren af Frankrig, Konge af Jtalien og Allerhøistsammes Gemalinde indtraf i høieste Velbefindende til denne Residents iforgaars Aftes Kl. over 11, under Kanonernes Torden og alle Klokkernes Lyd, ledsagede af Deres Kongl. sachsiske Majestæter som Dagen iforveien vare reiste dem smøde til Frevburg. Det herværende Militair og Borgergarden tilligemed de Keiserlige fransk Tropper havde formeret en Række fra Freyburger Schlage til Slottet, den Wilsdrufer Forstad, Wilsdrufergaden tilligemed Slotsgaden var illuminerede. Den forsamlede Folkemængdes lydelige Vivatraad lød dem allevegne fra imøde. - Efter at de vare udstegne af Vogne medtoges de af Prindserne og Prindsesserne af det Kongl. Huus, og et talrigt Cour.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Idag blev den ambrosianske Lovsang, under Kanonernes Torden og en tre Gange gientaget Salve af Livgrenadeergarden afsungen i alle denne Residentsstads Kirker, for Deres K. K. Majestæters lykkelig Ankomst.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
J Formiddags Kl. 10 1/2 indtraf Hs. Keiserlige Høihed Storhertugen af Würhburg hertil, og behagede at stige af hos Hs. Kongl. Høihed Prinds Anton.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Jgaar Nat Kl. 11 ankom Hs. Majestæt Kongen af Westphalen tilligemed hans Følge til det Kongl. Palais, hvor Værelser vare tilberedte til Allerhøistsamme; høitidelig Modtagelse var udtrykkelig fra bedet.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Ligeledes indtraf i Middags Kl. 12 Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden af Østerrig hertil, under Kanonernes Torden, alle Klokker, nes Ringning og Vivatraab fra det paa de af dem passerede Gaden forsamlede Folk.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Deres Keiserl. Kongl. Majestæter ledsagedes af Deres Konge Keiserlige Høiheder Prinds Anton og hans Gemalinde, der vare kiørte dem imøde til Zehista, og modtoges ved deres Ankomst af Deres Kongl. Høiheder Kongen og Dronningen, samtlige Prindser og Prindsesser af det Kongel. Huus, og et talrigt Cour. Kl. 8 var et stort Ceremonietaffel hos Hs. Majestæt Kongen, der bivaanedes af Deres Keiserl. Majestæter af Frankrig og Østerrig Hs. Majestæt Dronningen af Westphalen, Hs. Keiserlige Høihed, Storhertugen af Warburg og det Kongel. Huses samtlige Prindse og Prindsesser, under de Kongel. sachsiske Overhofbetientes Betiening og Damernes, den hele Hofstats, samt det diplomatiske Corpses Opvartning. Over Taffelet opførtes Taffelmusik af det herværende Kongl. Capel.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Efter Taffelet besaae samtlige Keiserl. og Kongel. Majestæter og Keiserl. og Kongel. Høiheder fra Hs. Majestæt Dronningens Værelser den illuminerede Jecoration foran det Kongel. Slot mod Broe til; hele Staden var illumineret. i Berlin, den 23de Maj.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 18de om Morgenen Kl. 7 indtraf Hs. Majestæt Kongen af Neapel, under Navn af en Baron Dery (hans General Adjutant og Ledsager, uformodentlig hertil over Potsdam, og stege af i den første Giestgivergaard i Staden, hel de Russie. Hs. Majestæts Følge. bestaaende af 2 Adjutanter er f. A. ankom nogen Tid efter Kongen. Hs. Majestæt frabad sig alle Æres eller Skild=Vagter, og lod sig nøie med en Ordennants. Den 19de om Morgenen blev Hs. Manstæt complimenteret, i Hs. Majestæt Kongens Navn, af den Kongelige Generaladjutant og Generalmajor Hr. v. Børstell, og indbuden til Charlottenburg, og afhentet Kl. 1 ½ med en 8spændig Kongel. Capipage, af Hs. Excellence Kongel. Overstaldmester Hr. v. Jagow, tilligemed den franske Gesandt og Generaladjutant Baron Dern, til Deieuner, hvortil de Kongel. Prindser, Prindsesser og flere af de fornemste Statstienere vare indbudne. Hs. Majestæt kiørte tilbage under samme Ledsagelse, og erholdt Kl. 3 1/2 et Besøg af Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen. Tilligemed den havde de for miste Militairpersoner og Hoftharger den Naade at opvarte Hs. 1 Majestæt. Om Aftenen kiørte Hs. Majestæt med den franske Gesandt i incognito til Skuespillet, søiste til Aften hos den sidste, begav sig til Hvile fra Kl. 11 til 1. og fortsatte derpaa, med Heste fra den Kongel. i Stald, Reisen over Küstrin.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 19de dennes indtraf endeel af Hs. Majestæt Keiseren af Frankrig og Konge af Jtaliens Følge, hvorhos blandt andet Hs. Majestæts Fritapothek ogsaa befandt sig, hertil med Forspandsheste fra et Treuenbriczen, og afgik derpaa den 20de over Vogelsdorf til Posen. Den ved det herværende Keiserl. østerrigske Gesandtskab staaende i Cavaleer, Hr. Greve v. Schønfeld, er den 19de d. afgaaet med Coureerheste til Dresden.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Til Armeens Proviantering er den 15de en Flok illeriske Oxer i gaaet giennem Dressen.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
De Keiserl. fraske og allierede Troppers Lazaretforpleining skal i Vest= og Øst=Preussen iværksættes ved Entreprise.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Posen, den 15de Maj. Den 12de om Eftermiddagen ankom Hs. Kongl. Høihed den fra ste Prinds Vicekonge af Jtalien hertil, og afreiste igjen Kl. 9 om Aftenen. Prag, den 14de Maj. Greven af Gottorff, som passerede herigiennem den 9de, er ankommen til Herrnhuth.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Nederelden, den 24de Maji. J No. 79 af den 5ttingske lærde Tidende af 16de Maj lase vi følgende Efterretning om en Steenregn, der har fundet Sted ved Exrleden, mellem Maadeburg og Helmstadt : Den 15de April, om Eftermiddagen Kl. 4, ved stille Luft og klar Himmel, fornam man i Egnen af Helmstadt og Magdeburg et stærkt, en nogle Secunder vedholdende Knald, som nogle i Magdeburg holdt for et fiernt heftigt Kanonskud, andre for en Explosion af et Krudt magasin. J Errieden hørtes Knaldet stærkest. Ogsaa skal flere Personer der tillige have bemærket et Lyn. Paa det Sted hvor Lyden i kom stærkest, opdagede snart derpaa en Hyrde et Hul som nylig var slaaet, og i samme en Steen af usædvanlig Tyngde, og af Størrelse som et lille Barnehoved. Af denne Steen har vor Professor Hausmann, ved Hr. Postsecretair v. Drakes Godhed i Magdeburg, faaet et skiønt Stykke, som ved sig udvortes Kiendetegn viser at den er en ægte Acrolith. Grisleham, den 12te Maj. Til Finland afreiste den 7de dennes : russisk Lieutenant Protopopoff og Cornetten Greve Løwenhielm som Courerer.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Indenlandske Efterretninger. Christiansand, den 8de Maj. Man havde formodet at de mange og svære Krigskibe, som faaes her i lang Tid under Køsten, kun vare her, fordi østen Vind hindrede deres Fremgang til Vingøe; men da vi nu have havt vestlig Vind og flere Orlogskibe, endog samlede, daglig sees, saa tvivler man nu ikke paa at de have Station her.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 11te Maj. En Fregat og 5 Brigger ere fra Bergens Leed seete at seile nord efter, det er ventelig disse, som skulle have Station ved Nordlandene og Stat.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Slesvig, den 7de Maj. Den engelske Søestyrke ved Helgoland skal bestaae af: 1 Sloop af War paa 26, 1 Brig paa 14, 2 dito paa 12 og en Kutter paa 4 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Corsøer, den 17de Maj. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Helsingøer, den 27de Maj. J afvigte Etmaal ere 12 Skibe passerede Sundet. Det fiendtlige Linieskib ligger til Ankers paa samme Sted som igaar.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Den 28de Maj. J sidste Etmaal ere 11 Skibe passerede Sundet. Det fiendtlige Linieskib ligger idag allene til Ankers under Kullen.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Batteriet Trekroner, den 28de Maj. Af den under Landskrone liggende Convoi vare 10 Seilere og 2 Kanonbaade igaar Eftermiddags lettede; men ankrede noget efter lidt sydligere. En svensk Convoi af 12 Seilere, hvoriblandt en Orlogsbrig eller Skonnert, samt 3 a 4 Kanonbaade, sees nord paa krydsende paa denne Side Hveen. En svensk Orlogsfreaat, som var ankret her paa Rheden, gav igaar Morges en Salut af 8, som fra Ny-Holm blev besvaret med 9 Skud; samme Fregat lettede imorges og ankrede igjen 1/4 Miil Batteriet nærmere.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Kiøbenhavn, den 29de Maj. Under Norges Kyster ere i denne Tid en Mængde af engelske Kryd, sere, hvilket giver daglig Leilighed til en eller anden Tildragelse, Saaledes havde Capitain Schønheyder, som tilligemed Capitainlieutenant Budde og begge Lieutenanter Lütken stedse ere i Bevægelse, den 17de Maj en Affaire med en Fregat under Justøen, hvis Resulat blev at Fregatten stak til Sørt. Premier=Lieutenant Aarestrax, i har ligeledes med sin Division fra Mandahl været i Kast med en i Brig, som han havde meget Haab til at crøbre, men den af Vind og lød. Lieutenant Paludan ved Tananger har ogsaa været paa Jagt efter en Brig. Endog Orlogskibe krydse mellem Frederiksværn og Christiania Fiord; imidlertid vare dog 15 tildeels store Kornskibe, som paa engang afgik fra Fladstrand, lykkelig ankomne til de norske Havne og mange Oster fra til Bergens Leed. Den i nogen Tid imellem Lolland og Femern til Ankers liggende, nord fra komne, fiendtlige Convei, var lettet og ude af Sigte fra Enehøi den 23de dennes ; der var den Dag intet Fiendtligt i Farvandet der. Den fiendtlige Fregat og Brig vare den 27de bortseilede, fra deres Station ved Marstal, men den 28de laae de igien til An ters 3 Mile S. V. for Marstal. Grev Couard Vargas Bedemar Medlem af det Kongl. danske Vildenskabernes Selskab og af Commissionen for Oldsagernes Bevaring, er kommet her tilbage fra den mærkværdige videnskabelige Reise han i Februarii Maaned 1810 begyndte til Norge og Sverrig. Paa denne Reise besøgte han Nordeap, og gik derfra til Varanger Fiord ved Jis havet, giennemreiste det russiske og svenske hinland og vendte over Tørnes tilbage til Trondhiem, samt dernæst over det sydlige Sverrig til Kiøbenhavn. Vi tør vente at de videnskablige Resultater af denne Reise i sin Tid ville vorde bekiendtgjorte.
Berlingske Tidende, 1812-05-29
Under 6te Mai er udkommen en Placat, hvorved Skoveiere opfordres til ikke at foretage Hugst til eget Brug af Egetræer af saadan Vert eller saa store Dimensioner, at de kunne indeholde vigtig Skibstømmer for det Kongelige Skibbyggerie, forinden de om slig forehavende Hugst have underrettet Admiralitets- og Commissariats Collegium.