JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
Tilkjøbs. kan faaes den Gaard undertegnede beboer i Vindersleff Sogn, Viborg Amt, med eller uden Besætning den staaer for 5 Tdr. 2 Skpr. Hartkorn; velbygget og kan tiltrædes næstkommende Mandag, fordi jeg til den Tid flytter til Kjøbsted. Windersleff, d. 14 Febr. 1814. P. Thustrup. Een Middelaldrende Karl som er fri for Krigstjenesteen, og forstaaer at passe een Qværn paa en Vandmølle, anvises en saadan Tjeneste af Hr. Kjøbmand Jensen i Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-15
10 Stkr. Fæekreature kan blive foedret til Mandag, hos Jsagger i Skabermølle. Fra Pressen er udkommen Bidrag til Beberissernes Forsvar, bestaaende af en Brevverling, foranlediget af Skolelærer og Kirkefanger Schølers Piece, om Berberissernes skadelige Jndflydelse især paa Rugen, saa og Hammel Gaardmænds Ansøgning med Erklæring og Bilage, samt andre Efterretninger, samlede af Commerceraad Tommesen. Udgivet og med Tillæg forsynet af Kammerraad A. F. Just, aaes i Viborg for 7 Rbmk. heftet og i Materie 1 Rbd. A. F. Just.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Ved Avisens Slutning manglede alle Posten, Adskillige. (Af Dagen og f. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Ved at anføre en Beretning af Wiener Arkiv om den sin Tid, saa berømte Helt og Hærfører Jofra antzau, som af alle de Lemmer, Mennesket ellers ser at have to af, havde ladet det ene blive paa en - i anden Valplads, og kun havde et Øie, et Øre, Arm, et Been, saa at Mars - som en fransk ligter udtrykker sig intet Heelt ham levnede den Hiertet, tilføier Dagens Udgiver endnu den kiendte Historie om denne Helt, der engang havde faaet nye Tiener; da denne om Aftenen skulde hielpe ham Seng, og derved maatte aftage ham et af de forme Lemmer efter det andet, en Arm, et Been, et Øie, Øre og tilsidst blev ganske forbløffet derover, rakte belig Rantzau ham Hovedet, og bad ham tage det sigtig af og lægge det paa Bordet, hvorover Tiene forskrækket foer ud af Værelset, og raabte at han vilde tiene Fanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
J Juli 1801 døde paa Hr. Hutchinsons berømte Futterie ikke langt fra Nork, og nær ved den Plads braarlig de store Væddeløb holdes, den berømte Hengst herton, den fik, som en saadan Ganger tilkommer, høitideligt Jordefærd, og den hele Ceremonie kostede gle og tredive Pund Sterling. Følgende Efterretsig gjorde denne sørgelige Begivenhed offentlig bekiendt. vigte Søndag døde Overton, den bekiendte Hengst, Shipton. Den blev føllet 1788. Dens Fader Kong Erigus, dens Moder Dame Bromie, dens idstefader Herodes, dens Bedstemmoder Sphiux, derd Regulus avledes af den berømte Gidolphino, Ara J Aaret 1792, da den var 4 Aar gammel, faaes den alt for det bedste Hengstfør i hele Engelland, hvandt i August Vedderiddet i Vork et Væddemaal. 650 Guineer, hvorved de en Tid berømte Vædde bere Rosalinde, Rosamunde, og Falbert bleve overos Navn vil ikke forgaae, førend hans sidne. H. tvende berømte Sønners Cocksigto og Rolla, heller ikke mere nævnes. - Om mangen berømt Lærd er ingen saa udførlig Dødsanmeldelse at læse, som om denne engelske Hengst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
I Lübecker Carresp, læses, at den fortiente Generalmajor, Grev Schulenburg har tilforn staaet i Russisk Tieneste, og taget hæderlig Deel i Qtschakows Beleiring, ved hvilken Leilighed han for sin udviiste Janperhed blev belønnet med St. Georgordenen. Frændtig. Offentlige Blade meddele følgende Artikel om Keiser Napoleons daglige Boelig og Levemaade i sin Residentse, fortalt af en Reisende: "De Værelser Keiserparret beboer i Thuillerierne ere, paa enkelte Møbler nær, endnu i Fortidens gammeldags Smag. Forgemakket stort med en koldsfalsk Ovn. J Dagligstuen bestaaer den hele Møblement af Tapeter fra Gobelinsmanufacturens tidligere Alder, en gammeldags Kommode med et stort Borduhr, Sopha og Lænestole i samme Smag, og nogle Skriverborde, behængte med grønt Tøi. I Plasonden seer man en Pallas, paa hvis Hielm der i Revolutionstiden er malet en Nationalkokarde. I det Keiserlige Sovekammer hersker ligeledes en gammeldags Smag. Sengen staaer paa det flade Gulv uden Forhøining, under en fiirkantet Himmel, med hvide Netteldugs Gardiner. Det eneste Nye i Værelset er et dybt Sølvvaskebækken, stort nok til der at neddyppe og bade hele Hovedet, hvilket Keiseren giør, hver Morgen. Ved Siden af Sovekammeret er Keiserens Kabinet, hvor han altid er allene. J Midten deraf staaer et Mahogny Skriverbord som kan forstørres. ved Udtrækninger, og er en Geburtsdagsforæring af Keiserinden. De øvrige Borde og Boghylder ere af ganske simpel Form. Paa et Sidebord ligger en Mængde Bøger optaarnet paa hinanden, ligesom de ere lagde ud af Haanden. Under Skriverbordet er udbredt en Bjørnehud. Ved Siden af dette er igien et andet Værelse, behængt med Landkort, paa hvilke Keiseren stil ker sine Armeers forskiellige Stillinger med Knappenaale, der ere koulørte paa Hovederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Historisk Krønike.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
(Af Kbhvns, Skilderie.)¬ To ulykkelige Begivenheder synes især at have lagt Grunden til det haarde Stød, som Slutningen af det forløbne og i Begyndelsen af indeværende Aar, rammede det nylig saa mægtige Frankrige, hvis seierrige Flag veiede lige fra Middelhavet til Elben - det Frankrige, der allerede talte 128 Departementet med henved en Befolkning af 41 Millioner : en uhyre, i den nyere europæiske Historie uhørt Statskraft, der forsvaredes af 600,000 Krigere, og opvakte saa meget større Beundring, som det er bekiendt, at Frankrige, ved Revolutionens Begyndelse, kun talte 83 Departementer med en Befolkning af omtrent 25 Millioner. Disse to ulykkelige Begivenheder vare: Krigen, i Spanien, allerede for endeel Aar siden begyndt, og endnu ikke endt, og Toget til Rusland. Hvad den første har kostet for Offere er vitterligt for enhver, og hvad det sidste ikke allene har kostet, men tillige ledet til, staaer med Ildbogstaver skreven i det nittende Aarhundredes Aarbøger. En Hær, maaskee den frygteligste, der nogensinde blev opstillet, fandt sin Grave syv Hundrede Mile borte fra Frankrige, og det er mærkeligt, at den samme Hær, der skulde bringe den franske Keiserstat op til det sidste Trin af en Vælde, hvis Mage kun halv gienfindes i Carl den Stores Historie, netop blev den vigtigste Aarsag til, at den franske, hidtil af ingen Fiende betraadte Bund, er den Kampplads, hvor alle de Stater, der hidtil havde seet i deres Hovedstæder den franske Ørn, lade deres Hære rykke frem mod den Stad, der længe har Navn af Verdens Hovedstad. - Krigslykken, som i mere end to Aarti næsten ved alle Leiligheder tilsmillede de franske Hære, synes siden Ruslandstoget ganske at have vendt dem, Ryggen. Planen at fortrænge de allierede Armeer, der vandt forøget Styrke, ved den bestandig nye Tilvæxt af frafaldende Rhinforbundstater, og den store Mængde Tropper saavel fra disse som fra de i Frankrige indlemmede Lande, blev ikke allene aldeles tilintetgjort ved Leipziger Slaget og Overgangen af hine Tropper, der istedet for at fægte mod de Allierede Magter, vendte midt under Slaget deres Vaaben mod de Franske; men Krigslykken var overalt under hele Feldttoget; Napoleon saa uguustig, at han med Levningerne af sin Armee maatte trække sig tilbage over Rhinen, hvorhan, efterfulgt af den allierede Stor=Armee, drog Krigen ind paa fransk Bund, og i Slaget ved Brienne maatte anvende den sidste Spændkraft, et af tyve Aars blodig udvortes og indbyrdes Kamp, Rystelse og Anstrængelse udmattet Rige, endnu formaaede at yde. Mos caus Brand, Slagene ved Leipzig og Brienne, ere altsaa de tre store Momenter i den nye Keiserstats Historie - de tre vældige Stød, som rystede den frankiske Colos maaskee for mange Aar i de første Grundvolde til dens Magt og Anseelse. - Nærværende Historiske Krønike begynder altsaa med Slaget ved Leipzig, som den Punkt, hvorfra man bedst kan overskue Begivenhedernes Gang. October 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Den 18de, Napoleon opstiller sin hele Magt ved Leipzig, og deraf to til tre Armeecorps, hvoriblandt endeel af Garden, imod Cavall. Gener. v. Blücher. D. 16de, Kl. 8 om Morgenen angriber den forenede Hovedarmee Fienden, som udvikler en Stridskraft af 140 til 150,000 Mand. Slaget begynder paa alle Puncter med yderst Heftighed. Over 1000 Canoner, spille mod hinanden. Det kleistske Corps erobrer 5 Canoner. Feldtmarschal Lieut. Bianchi slaaer den fiendtlige Linie ved Markt Kleeberg, og erobrer 8 Canoner. Gen. Meerveldts Hest skydes og han selv faaer et let Saar. - Feldtøimester Gullay fratager Fienden ved Lindenau 2 Canoner. - Cav. Gen. v. Blücher fordriver Fienderne fra Möckern, erobrer en Ørn fra Marine garden og 30 Canoner, og tager desuden 2000 Mk. til Fanger. - D. 17de. Kronprindsen af Sverrig, der staaer ved Cothen, beslutter, at forene sig med Gener. Blücher, for at afskiære det fiendtlige Corps, eller, hvis dette skulde forene sig med den franske Hovedarmee, at tage Deel i det almindelig Angreb paa Sletten ved Leipzig. Han rykker frem mod Egnen af Halle, og ankommer og Aftenen til Taucha. Cav. Gen. v. Benningsen ankommer til Naunhoff, og Grev Collorede til Hovedqvarteret. De Engelske tage den franske Fregat Weser. D. 18de om Morgenen. Den i Slagorden opmarscherede fiendtlige Hovedmagt opstiller ved Leipzig et Armeecorps mod Gen. Blücher og Kronprindsen af Sverrig, Kl. 8 begynder Hovedarmeens Angreb i 3 Colonner, i den Hensigt, at trænge Fienderne af Leipzig til, som de holdt stærkt besat. Den ene Colonne bestaaer at Cap. Gen. Benningsens og Klenaus Armeecorps; den anden, under Overgen. Barclay de Tolly, bestaaer af det Wittgensteinske og Kleistske Corps, og har den hele russ. Garde til Reserve; den tredie, under Arveprindsen af Hessen, dannes af Divisionerne Bianchi, Lichtenstein, Weissenmolff og Nostiz med Colloredos Armee division, som Reserve. Fienderne, som opbyde alt, for at standse disse Collonners Fremrykken, trænges tilbage fra en Stilling til den anden, og miste 7 Canouer. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Commandanten i Wittenberg ladet alle Soldater af de allierede Armeer, som i forskiellige Fægtninger vare komne i Fangenskab, sætte i Frihed. - D. 29de. Avantgarden af Napoleons Armee ankommer fra Vach overHunefeld og Gellenhausen til Egnen af Hahnau, hvorden modtages eftertrykkelig af General Wrede, som fratager den 4000 Fanger, for det meste af den unge Garde, hvoriblandt 200 Officerer. - Fortet Lesignans Garnison overgiver sig som Krigsfanger til Østerrigerne. - D. 30te. Napoleon angriber Gen. Wrede med sin hele Styrke paa begge Sidder af Hahnauveien. Fiendernes gientagne og indtil sildig ud paa Natten varende Forsøg, at giennembryde de Allieredes Centrum paa Landeveien og tilkiæmpe sig Overgangen over Kinzingenbakken, under Napoleons Anførsel, tilintetgjordes og de kastes tilbage i Skoven. Om Natten beskyde Fienderne Hab nan, hvori General Wreds opholdt sig, og som kommer i Brand. De opbyde alt for at dække deres Tilbagetog, som de uophørlig fortsætte henad Maynz. (forts.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst, fynske og jydske Av, samt Udg., Efter allerhøieste Befaling overtager General=Postdirectionen sig nu Bestyrelsen af alle Feldtposterne, som nu kun modtage Breve, der indeholde Kongelige Tienestesager. Den holdes i Kiøbenhavn i det forrige, norske Brevpostkontoir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
For Noget siden er Hr. Prof. Wiborg reist igiennem Odense til Qvægsygens Standsning i Hertugdømmene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
J Februarii Maaned har i Kiøbenhavn efter Jagttagelser, anstillede paa det astronomiske Observatorium, Barometrets største Høide været 28 Tom. 8 1/4 Lin. og den mindste 27 Tom. 3 1/4 Linn, Hygrometrets største Høide 48 1/2 Gr.; mindste 3 1 Gr. Thermometrets største Høide 6 1/4 Gr. Varme, den 6te og 18de Febr., og dets mindste Høide 12 1/2 Gr. Kulde den 17de Febr.; hvilken er den største Kulde, som i denne Vinter hidtil er indtruffen. Altsaa har den største Forandring, af Barometret været 1 Tom. 5 Lin.; af Hygrometret 44 1/4 Gr.; af Thermometret 13 1/2 Gr. Hastige Forandringer i Temperaturen have havt Sted den 17de, 18de og 19de Febr.. Førstnævnte Dag var nemlig Kulden 12 1/2 Gr., ved Vindstille; den anden Dag var Thermommetret steget til 9 ½ Gr. Varme, ved Vestenvind og sidste Dag var det, ved Nordenvind, igien faldet til 12 1/2 Gr. Kulde. De meest herskende Vinde vare: Østen og Vesteen; dernæst Ostnordost og NordnordostVindstille i 5 Dage, og Storm 1 Dag fra Sydsydvest. Klar Luft i 6 Dage; tyk Luft i 18 Dage; skyet og blandet Luft i 4 Dage. Snee i 5 Dage; Riimfrost i 6 Dage; Taage i 9 Dage. Det har frosset hele Maaneden igiennem; dog gives 3 Dage, paa hvilke Thermommetret den halve Dag har staaer lidet over Frysepunctet. Summen af hele Maanedens Temperatur udgjør 133 1/4 Gri Kulde, og dens Middeltemperatur, 4 1/4 Gr. under Frysepunctet. Februarii har saaledes været mindre kold end Januarii, men dog har havt større end sædvanlig Kulde; thi i de sidst forløbne 17 Aar overskrides den allene af Februarii 1799. for hvilken Temperaturs Sum er 149 1/2 Gr. Kulde. I bemeldte Tidsløb følger dernæst Februarii 1800, hvis Temperaturs Sum dog ikkun er 81 1/2 Gr. Kulde, i denne Henseende, nærmest efter nærværende Aars Februarii. Ved den vedholdende Kulde har Sundet lagt tilfrosset fra den 12te Januarii, altsaa hidtil i 7 Uger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Pastor Grundtvig har udgivet: En mærkelig Spaadom, ogsaa om Dannemark efter et gammelt Haandskrift med Motto. Foragter ikke Propheter, 1 Thess. 3. J Fortalen beretter Hr. G., at han har fundet denne Forklaring af endeel Spaadomme i den hellige Skrifte, efter sin salig Fader, og mener, enten man feiler eller ikke, maa man ved at læse disse Blade tænke paa Napoleon. Forslaringens Forfatter ha som man seer, havt Øie paa Frederich den Anden Preussen, men Hr. G. mener, at Dyret er Frankrig. Aand i det Hele, og at om ogsaa Napoleon skulde var ulyksalig nok til at stride aabenbar mod Guds San hed og Kirke, saa er der dog endnu een end størs Prøve og grueligere Strid tilbage om et Par hundre, Aar, hvor det er rimeligt, at Frankrige vil udspille s. Rolle. - Spaadommene ere samlede sammen af Dan(som saa mange hidtil have brudt deres Hjerne med Apoc. og Vacch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Nu begynde Meslingerne i Viborg at blive ondartede, Fe leden Uge senes paa engang 4 Dødsfald i den Anledning af meldte derfra. Da Meslingerne gjerne begynde med Snu ere de unge Damer ildefarne, saasom Modens Tvang i tillader dem at have Lommer til Tørklædet. Formedelst saa ofte tabe Ridiculerne, har Nogen havt det heldige Jn fald at foreslaae smaae Tasker i en elegant Rem over Bryst omtrent som Cavalleristernes, der var baade til Prydelse, til Nytte i mange Henseender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
En Engellænder ved Navn Will. Jacob har i sin i Aar 1811 udgivne Reise til Spanien meddeelt en Beretning. hvorledes den spanske Krigserklæring mod Danmark 1809 ble. offentlig bekiendtgjort i Sevilla i October f. A., En spa Herre oplæste Proclamationen meget langsomt gravitetisk med sagte Stemme, og en Herold gientog den med en St. tors Røst. Den var lang og indeholdte en Fortælling Marquis Romanas Armees Ophold i Danmark. Procsionen bestod af et Jnfanterieregiment med Janitscharm og omtrent 200 Dragoner. De gjorde Touren rundt og Torvet Alcasser og passerede forbi Medlemmerne af Junta Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Prædikanterne. I Domkirken Midfaskesøndag Hr. Capellan Hanse, J Catrinekirke Hr. Pastor Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Døbte. I Domkirken den 13de Marts, Told= og Cosumtions Betient Bendt Olsens Datter, Maria CharFadderne: Søren Weises Kone, Chatrine Barfod, Pe Jørgensen Wein og Hans Christian Grøn. I Catrinakirke samme Dato, Hans Christensen Neb Søn, Peder Christensen, Fadderne: Marie Nebel, Mai Jensdatter, Peder Pedersen, og Søren Jessen af Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Begravede. Paa Catrina Kirkegaard den 7de Mark Daarekistelem Karen Præstes. Den 10de, Lars Werming Tønners¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Hos undertegnede faaes gode Allinger Ærter i Søren Wodder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Brunsviger Huule. Hos Forpagter Godt paa Lønborggaard er underhaden at faae til Kiøbs 100 Stkr. Meieri Kiør, en 30 Stk. Ungqvæg, alt af beste Slags. (Kiørene er for en De unge og skal for det meste kalve i dette Foraar, en Degode Arbeidsbeste, Vogne, Plove, Harver, Meieri=Redsber, et complet Heste=Kierne=Værk, en Deel Folkesen, med mere. - Skulde dette ikke vorde salgt underhaande bliver det stillet til offentlig Auction sidst i April Maan dette Aar, og skal dette nærmere vorde bekiendtgjort i di Aviser. Lønborggaard ved Varde den 15de Marts 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
T Godt, Forpagter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
andagen den 20de Marts Kl. 5, bliver Conc i Ribe forenede Klubselskab. Efter Concerten, Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-18
Assemble.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
(Af Lybekker Aviser.) Frankfurt, den 3 Marts. Efter Fægtningerne med den blücherske Armee i Sletterne mellem Seine og Marne, er Napoleon gaaet offensiv frem. Hans Styrke Anslaaes til 100,000 Rd., med hvilke han har havt e forhen anmeldte Affairet med Witgensteins Avantgarde. med Armeekorpset under Kronprindsen af Würtemlerg ved Montereau. Schwartenberg trak sig tilbage. led Troyes over Seinen, og da Egnen ved Troyes ei at beqvem til et Slag, rømmedes Samme den 24de i Hovedarmeen drog af Vandeur, medene Brachnarscherte over Arcis mod Seganne. Medens Schwartsenbergs Armee nu trækker Reserven til sig for paa denne Side at holde den fiendtlige Armee opmærksom, iler Blücher for at forene sig ved Marne med Winzingerode, Bülow og Stroganoff, og faaer Overkommando over 30,000 Rd., der skulle operere i Ryggen og Flankerne J Fienden. Schwartenbergs Hovedqvarteer var den gade i Bar sur Aube, den 25de i Colombe. Hovedarmeen blev forfulgt af Corpserne under Marschallerne Victor, Oudinot og Macdonald tilligemed Cavalleriet. under Generalerne Milhand og Nansouty til Bar sur Aube og Bar sur Seine. Den 27de angreb det 5 og 6 Armeecorps under Wrede og Wittgenstein disse Tropper ved Bar sur Aube. Fienden, som gjorde en yderst heftig Modstand i 8 Timer blev endelig nødt til at trække sig tilbage over Vandeuvres, hvilken blev afbrændt. Schwartenberg blev let saaret i Armen og Wittgenstein. Læggen. Den 28de rykkede Kronprindsen af Würtemberg til Bar sur Seine mod Fienden, der ei holdt Stand. Efter Privatbreve fra Chaumont den 4de Marts var den hele combinerede Armee ifærd med at rykke langsomt frem. Da Egnen mellem Troyes og Chaumont er ganske ødelagt, have Tropperne faaet Ordre at forsyne sig med Proviant paa 8 Dage. Blücher, der med den schlesiske Armee den 24 passerede Aube, Slog samme Dag Marschal Marment og tilbagedrev ham fra Seganne til Leferts=Gaucher. Blu cher kom den 27de til Laferts=sour=Jonarre hvor han forenede sig med en Deel af Nordarmeen. Hans Hovedqvarteer var den 3die i Meaux. Rapoleon er rykket, ham imøde i Jilmarscher, for ei at blive afskaaren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
De allierede Keiseres Hovedqvarteer var endnu den 1ste Marts i Chaumont.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Storhertugen af Baden begav sig den 2den Marts til Hovedqvarteeret. I Storhertugdømmet skal ifølge en Forordning af 12 Febr. en almindelig Bevæbning, under Navn af Landstorm, sættes i Værk. Den skal be taae af mer en Vand Hs. K. H. Prindsen af Dranien, jonveram Fyrs i de forenede Nederlande har anordnet en Forsamling i Hovedstaden Amsterdam til den 28de Marts, hvori Deputerede fra Departementerne skulle give Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Jfølge Efterretninger fra Constantinopel til Wien har Divanet isinde at paastaae, at befuldmægtigede fra den høie Port maae bivaane Fredscongressen, deels for at vedligeholde sin Anseelse som en Magt af første Rang, deels for at forøge sin Skibsfart paa det sorte og middellandske Hav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Flere fra Frankrig indtrukne Courerer have udbredt det Rygte, at de i Chatillon forsamlede Befuldmægtigede ere fuldkommen enige og Præliminairerne. Man vil vide, at Hertugen af Vicenza skal have en meget udstrakt Fuldmagt, og allerede have indvilliget at aftræde Brabant og nogle Rhin=Fæstninger (Man nævner Mainz. Strasburg og Luxemburg) som Garantie for Opfyldelsen af Freds=Artiklerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Fra Krigskuepladsen i Frankrig har man i England følgende Efterretninger, der gaae fra den 5220 Febr., og ere bragte med Hr. Robinson, Coureer fra Lord Castlereagh. Efterat General Pork den 5te havde taget Chalon, trak Marschal Macdonald, der tillige commanderede Sebastianis og Arrighis Corps, sig tilbage langs Marne henimod Meaux.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Den 6te var Bichers Hovedqvarteer i SandrenDen 8de begav han sig fra Vertus til Etages, imidlertid var General Sacken i Montmireil, Gen. York i Chateau- Thierry og Kleist i Chalon. Det Hele gik mod Macdonald der trak sig tilbage med 100 Kanoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Den 8de kom Blüchers Hovedqvarteer tilbage til Vertus, fordi Russerne vare blevne angrebne ved Boye. Den 10de blev den russiske General Alsuwieffs Corps, som kom fra Sezanne, angrebet af en langt overlegen Magt ved Champ Aubert og maatte trække sig tilbage med Tab. - Den 11te var Blüchers Hovedqvarteer i Bergers. Sacken og York angrebe ved Montmireil Fienden og havde en Fægtning, der varede flere Timer, og som især var hæftig ved Landsbyen Marchais der 2 Gange blev taget og atter taget. Sacken tabte 4 Kanoner; men Armeen beholdt sine Positioner. - Den 12te var Sacken i Chateau Thierry og York i BefortMarmont var med det 6te Corps i Etoges. Samme Dag vare Kleistes og Kapziciwitz's Corps under Blücher, ved Bergeres. Den 13de rykkede Blücher mod Marmont, hvis Corps var henved 10,000 Mk. stærkt, fordrev ham til Champ Aubert. Medens dette foregik kom Napoleon fra Chareau Thierry, hvorfra Sacken og Por havde trukket sig bag Marne, og forenede sig den 14de med Marmont ved Jeanvilliers, hvorpaa fulgte en hidsig Fægtning. Blüchers Corps langt svagere især paa Nytterie maatte beslutte sig til Tilbagetog. Jnfanteriet dannede Qvarreer, hvorpaa giordes rasende Cavallerie Angreb. Efter en meget ulykkelig Kamp, der vedblev paa et Tilbagetog paa 4 Mile, mærkede Blücher en Cavalterie=Misse i Ryggen paa Brien ved Elogev Han maatte bane sig Vei ved heftig Gevær- og Artillerieild gien mem dette Rytterie. Ved Etoges blev han om Natten anfalden af et Jnfanterie-Corps, der var trængt frem foran ham i Flankerne og Ryggen; men han overvandt denne hindring, og kom samme Nat til Bergeres. - Tabet anslaaes til 3,500 Md. Derimod skal Fienden, have tabt betydeligere, fordi Blücher var overlegen i Artillerie. Han trak sig til Chalons, hvor han den 16de forenede sig med Sacken og York. Da Hr. Robinson, gik gjennem Tropes, fik han den officielle Efterretning at Fontainebleau var den 17de taget af Grev HardegaThurn og Genr. Platow. Den 18de angreb Napoleon, med et stært Corps Cavallerie, et Corps af WittgensteinsDivision under Grev Pahlen ved Nangis, og drev det med betydeligt Tab tilbage, hvorpaa Schwartenberg. strax trak sig tilbage over Seinen. Den 19de gjorde han 3 rasende Angreb paa Prindsen af Würtembergs Corps ved Montereau, hvor han bemægtigede sig Broen, og lod en betydelig Deel af sin Armee passere samme. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Den 20de gik Hr. Robinson giennem Blüchers Armee, der 50360,000 Md. stærk i en beundringsværdig Orden. trak sig fra Chalons for at forene sig med Storarmeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-03-22
(Af samme Blade. Engelland. Her er gjort en militær Opfindelse, som bestaaer i en Art Blikkasser, fyldt med 100 og flere Kugler, der udskydes af Kanoner, og mellem tæd stal ende Mennesker kunne giøre en frygtelig Virkning. D. 21 Jan., Ludvig den Sextendes Dødsdag, holtes i det franske Capel i London, en høitidelig Siel messe. Biskoppen af Carcassone læste ved denne Leilhed selv Messe. Prindsen af Conds, Hertugen af Chatres, Greven af Scars, Chevallier af Conti, Greve Til vel og andre udmærkede Emigranter vare nærværende.