Viborger Samler, 1830-08-21
Paa det diplomatiske Corps's Tribune befandt sig meest Damer; dog bemærkede man ogsaa nogle Legationssecretairer og en engelsk Officier, som man siger, Oberst Fiz Clarence (en Søn af Kongen af England). Kl. 2 1/2 aabnedes den Tribune, der var bestemt for Generalstatholderens Familie. Man saae Hertuginden af Orleans at træde ind med sine Børn. Fyrstinden syntes meget bevæget og hilsede Forsamlingen gjentagne Gange. Hendes og de unge Prindsessers Paaklædning vakte almindeligt bifald. De bare simple hvide Kjoler, Prindserne himmelblaae Frakker. Kl. 2 1/2 forkyndte Kanonernes Torden og Trompeternes Skingren, som accompagnerede Afsyngelsen af Marseillerhymnen, Prinds Generalstatholderens Ankomst. Foran ham gik fire Maschaller af Frankrig, Macdonald, Mortier, Oudinot og Molitor. Efter Prindsen fulgte hans tvende Sønner, Hertugerne af Chartres og Nemours, ligesom Faderen, i Uniform. De tre Prindser satte sig paa Stolene foran Thronen. Fra alle Bænke lød Naabet: Leve Hertugen af Orleans leve Generalstatholderen, leve hans Familie!" hvilke Raab gjentoges fra Tribunerne. Efterat den dybeste Taushed var indtraadt, sagde Prindsen: "Sæt dem mine Herrer, Da han nu havde bedækket sig, opfordrede han Præsidenten at forelæse de Deputeredes Kammers Declaration. Hr. Cassimir=Perier, i sort borgerlig Dragt, forelæste den. Han nærmede sig derpaa til Prindsen og bukkede. Prindsen stod op, modtog Declarationen af hans Hænder og sagde derpaa Hr. Præsident for Pairernes Kammer, jeg opfordrer Dem til at tilstille mig den Act, hvorved Pairerne bifalde de Deputeredes Kammers Declaration. Baron Pasquier overtalte derpaa med samme Ceremoniel Pairernes Tiltrædelsesact. Prindsen holdt nu følgende Tale: "Mine Herrer Pairs og Deputerede. Jeg har med stor Opmærksomhed læst de Deputeredes Kammers Declaration og Pairskammerets Tiltrædelsesact, og overveiet alle deres Udtryk Jeg antager alle Clausuler og Forpligtelser som indeholdes i denne Declaration uden Jndskrænkning og Forbehold tilligemed Titlen: "de Franskes Konge, som den tildeeler mig; jeg er beredt til at besværge dens Opfyldelse." Derpaa blottede Prindsen, sit Hoved, reiste sig tilligemed hele Forsamlingen og oploftede sin Haand. Med fast og kraftig Stemme aflagde han følgende Eed. "Jeg sværger, i Guds Nærværelse, troligen at opfylde det constitutionelle Charte med de Forandringer og Modificationer, der indeholdes i de Deputeredes Kammers Declaration, kun at regjere ved Lovene og efter deres Forskrivt, at øve stræng Retfærdighed og hævde Hvermands Ret, og i Alt ene og alene at handle overeensstemmende med det franske Folks Jnteresse Lykke og Hæder." - Neppe vare disse Ord udtalte før det almindelige Raab: "Kongen leve!" gjenlød. Pairerne og de Deputerede svingede deres Hatte. Tribunerne svarede med Udraabet: Dronningen leve, den kongelige Familie leve, der strax gjentoges af den uhyre Menneskemængde, der havde trængt sig sammen omkring Palladset. Alle vare dybt rørte; man saae Taarer i den nye Dronnings Øine. Kongen undertegnede herpaa Declarationen, Tiltrædelsesacten og Edsacten. Efter Opfyldelsen af denne Formalitet satte Kongen sig paa Thronen og holdt følgende Tale, Mine Herrer Pairs og Deputerede. Jeg har nu fuldbyrdet en stor Act. Jeg foler mig dybt gjennemtrængt af det hele Omfang af Pligter, som den paalægger mig. Jeg trøster mig til at opfylde dem. Med fuldkommen Overbeviisning har jeg modtaget den Overeenskomsts Act (pacte Galliance), der er bleven mig forelagt. Det var mit levende Ønske. aldrig at bestige den Throne, til hvilken Nationens Villie kalder mig; men, angreben i sine Friheder, saae Frankrig den offentlige Orden i Fare. Kræntelsen af Chartet har rystet Alle. Lovenes Virksomhed maatte gjenoprettes og derfor maatte Kamrendrage Omsorg. Det gjorde De, mine Herrer, de vise Modificationer, som De have foretaget med Chartet, ere os Borgen for fremtidig Sikkerhed. Som jeg haaber, vil Frankrig vorde indvortes lykkeligt og agtet i Udlandet, og Europas Fred mere og meere befæstes." Kongen steg ned og Protocollen undertegnedes af begge Kamres Præsidenter, de Deputetedes Vicepræsident og begge Kamres Secretairer. Ved Tilbagetoget hvor Kongen og de to Prindser, vare til Hest og Dronningen i en med to Heste forspændt aaben Vogn, hilstes de med ubeskrivelig Jubel. Escorten bestod af Nationalgade. J PalaisNoyal gaves et stort Middagsmaaltid, ved hvilket flere udmærkede Borgere sad ved Kongens Taffel; efter Bordet viste Kogen sig flere Gange paa Terrassen, Arm i Arm med Hr. Casimir Perier. Carl i har meget langsomt forsat sin Reise; imidlertid ventede man, at han den 11te August om Aftenen vilde naae Cherbourg. Han efterlader en Gjæld af 15 Mill., Dauphin 4 a 5 Mill. og Hertuginden af Berri 6 Mill. Carl har aabenbaret, hvor han i Tullerierne har nedlagt 31 Mill. Fr., hvilke nu ere bragte i Statscassen. J Nærheden af Clisson have nogle Præster søgt at ophidse Beboerne. Gen. Despinois, der havde samlet 13 a 1400 Bønder, for at forsvare Carls Sag, er bleven fængslet; en royalistisk Skare, der havde samlet sig ved Segre, er bleven adsplittet af Generalerne Donnadien og Breuilpont, og Anførerne fængslede. Hertuginden af Angouleme har endnu ikke opgivet alt Haab; hun søger at opmuntre Officiererne og skal have yttret: "Om tre Maaneder vil min Neven sidde paa Thronen." - Cardinal Latil har indskibet sig til England. Exministeren Guernon-Ranville skal være paagreben i Nærheden af Tours. Om Haussez, der tidligere sagdes at være undkommen til England, hedder det nu, at han er fængslet i Nærheden af Baujeur.