JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Belgien. Kongen har saavel til England som til Frankrig oversendt Noter, hvori han erklærer sig mod Antagelsen af de ved de londonske Conferentser bestemte 24 Artikler fordi, som han har erklæret, hvad der var muligt i 1831 er bleven en Umulighed i 1838. J Brussel har der i Anledning af Municipalitets=Valgene fundet urolige Optrin Sted, og af de talrigt forsamlede Folkehobe, der næsten ene bestode af Borgere, hørte man hyppige Raab mod de Geistlige og den disse hengivne Minister de Theur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Tydskland. Om de colnske og posenske Anliggender hører man aldeles Jntet da alle de preussiske Blade ere fulde af Beskrivelser over den Enthusiasme, hvormed Keiseren af Rusland allevegne modtages af Folket. J en nu offentliggjort Skrivelse har Kongen af Preussen tilkjendegivet en med en Katholikinde givet Protestant sin Misfornøielse med at han lod sine Børn opdrage i den katholske Religion, da dette røbede Ligegyldighed for hans egen Troe. – De hannoverske Anliggender synes at nærme sig deres Afgjørelse, da det nye Forfatnings Udkast vil blive discutteret af Stænderne den 7de dennes. En af de Forandringer, Committeen har gjort ved Udkastet, er den, at det ikke ansees nødvendigt at paalægge Ministrene nogen juridisk Ansvarlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Fædrelandet. J de jydske Stænders Møde den 23de f. M. forelagde den kongl. Commissarius Udkast til en Anordning indeholdende en nærmere Bestemmelse af Lovens 5318 og Pl. 18de Jan. 1783, som han motiverede (Committee, Møller, With og Bruun, og til en Placat indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende det Sted der i visse Tilfælde skal ansees som en Trængendes Fødested med Motiver (Committee, Brink=Seidelin, Hald, Funder). J Mødet den 25de blev det eenstemmig vedtaget at ethvert Forslag fra Mænd, udenfor Forsamlingen skulde underkastes en foreløbig Prøvelse af en dertil udnævnt Petitions-Committee, med mindre et af Medlemmerne maatte finde sig beføiet til at erklære et saadant Forslag for sit, i hvilket Fald bemeldte Prøvelse skulde bortfalde: at der skulde sættes en Frist af 4 Uger for dem udenfor Forsamlingen, der ønskede at indgive Forslag, og at denne Frist, efter hvis Udløb intet saadant Forslag uden under særdeles Omstændigheder skulde modtages, vilde blive at regne fra den Dag Forsamlingens Beslutning herom blev bekjendtgjort i Tidenden; samt endelig, at enhver af de Deputerede, som vilde indgive noget Andragende, burde indlevere dette inden 14 Dage, og at intet Forslag, som indkom senere, vilde blive modtaget, med mindre det var af Vigtighed og ikke taalte Opsættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
- Den kongelige Commissarius forelagde Forsamlingen et Udkast til en Anordning angaaende Straffen for Tyveri, Bedrageri, Falsk og andre dermed beslægtede Forbrydelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Efterat det første Mødes Protocol i de slesvigske Stænders Møde den 23de f. M. var forelæst, fremkom Deputeret Lorenzen fra Hadersleben. og Grev Moltke med en Besværing, at de i denne Protocol savnede de enkelte Foredrag angaaende en Adresses Jndgivelse. Fra Præsidentens saavel som fra Secretairernes Side svaredes derpaa, at Secretairerne i Medfør af Frd. af 15de Mai 1834 kun vare forpligtede til at optage det Væsentlige af Forhandlingerne og deres Resultat, men at det maatte forblive deres Bedømmelse overladt, hvad der var det Væsentlige, og at det stod ethvert Medlem frit, at indgive til Protocollen dette eller hiint, som han maatte ønske protocolleret. – Deputeret Wetie gav dernæst til Protocol, hvorlunde han formeente, at Stænderforsamlingen i dette Øieblik endnu ikke var tilbørligen instrueret, for at kunne beslutte en Adresse. Grev Moltke ønskede, at der maatte tages til Protocol, hvorlunde den omtalte summariske Optagelse stødte an imod Protocollens Fuldstændighed og Røiagtighed. De Deputerede, Lorenzen fra Haderslev og Berwald erklærede at de sluttede sig til dette Votum. J Mødet den 25de anmeldtes adskillige private Propositioner, blandt hvilke angaaende Meddelelsen af Embedsmændenes Betænkninger, forsaavidt som disse have Jndflydelse paa Autoriteternes Kiendelser, at de kongelige Propositioner maatte meddeles Stænderforsamlingen nogle Maaneder for deres Sammenkomst, angaaende Underviisning i det tydske Sprog i de dansktalende Districters Landsbyeskoler, og det danske Sprogs Jndførelse ved Retterne, ang. Kirke- og Præstetiendernes Forvandling til en fast aarlig Afgift, at Skattebevillingsretten igjen maa indrømmes Stænderne, og om Foreningen af begge Hertugdømmernes Stænderforsamlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Fra Apenrade er indsendt Petitioner og Trykkefrihed og Overdragelsen af Skattebevillingsretten til den forenede slesvigholsteenske Forsamling underskrevne af 130 til 140 af de anseeligste Borgere af alle Stænder, samt lignende Petitioner fra Haderslev med 422 Underskrifter og fra Sønderborg med over 300 Underskrifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
J Flensborg vilde de Deputerede ved Hjelp af Ugebladet convocere Borgerne til en Forsamling; men da Jnseratet blev strøget af Politimesteren lode de trykke 1000 Exemplarer paa Steen og bære omkring. Nu forsamlede Borgerskabet sig paa Raadhuuset med det Forsæt, hvis man forstyrrede dem der, at drage ud af Byen og saaledes fortsætte deres Raadslagning. Men Politimesteren, der indfandt sig med den Deputerede Jensen, hørte rolig paa Forhandlingerne og Oplæsningen af Petitionen, der gik ud paa en Forening af den slesvigske og holsteenske Stænderforsamling og Skattebevillingsretten. Forsamlingen bifaldt den fuldommen, kun den Deputerede Jensen (Nielsen havde slet ikke indfundet sig) talte derimod, men fandt det, foranlediget ved den Forstemning, der yttrede sig mod hans Opposition, passende at bortfjerne sig. Petitionen blev iøvrigt strax bedækket med talrige Underskrifter, idet Borgemesteren først underskrev, og Antallet skal nu allerede være steget til 800. For stemningen mod de tvende Deputerede er saa stor, at man beundrer disse Mænds Udholdenhed paa deres Post, imidlertid ville de maaskee dog søge at sætte sig i mere Harmoni med deres Bælgere, da det ellers let for dem kunde indtræde det ubehagelige Tilfælde, at de bleve opfordrede af deres Vælgere til at resignere. – J Slesvig fandt Søndagen den 29de f. M. en Forsamling Sted, hvori ogsaa Petitioner og Stænderforsamlingernes Forening og tidsvarende Gjenoplivelse af Skattebevillingsretten bleve forelæste og underskrevne. Andre Petitioner blev der andraget paa og navnlig forlangte af Borgerne, saasom om Stænderforhandlingernes Offentlighed og om Trykkefrihed, hvis ikke Landdagsafskeden allerede lyder gunstig for samme. (Neue Zeit.) Den 29de Mai om, Eftermiddagen Kl. 5, afreiste Hs. høifyrstelige Durchlautighed Hertug Carl af Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Glücksborg og Hs. Kongl. Høihed Hertuginde Wilhelmine Marie med Suite til Lübeck, paa det kongl. Dampskib Kiel Næste Dags Aften Klokken 7 1/2 indtraf de høie Reisende, tilligemed Hertugen af Augustenborg og Gemalinde, til Lübeck, og stege af i Hötel Hamborg, hvor en Æresvagt ventede dem. Strax efter Ankomsten modtoge de et Besøg af de første Magistratspersoner, og næste Morgen fortsatte de deres Reise til Altona, hvor de stege af hos Overpræsidenten, Grev Blücher-Altona. Om Aftenen agtede de at besøge Stadtheatret i Hamborg, og vilde ved denne Leilighed finde Gaderne, hvorigjennem de passerede hjemad illuminerede. (Neue Zeit.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Selskabelige Sammenkomster hedder det i Helsingøers Avis af 1ste ds. benyttes ikke endnu i Helsingøer til at udmærke den danske Stænderinstitutions Fødselsdag, uden at vi derfor saa lige paadrage os Bebreidelse for Særhed. Vi ville heri som i Andet have vor egen Mening, og naar vi blot derfor kunne anføre fornuftige Grunde, saa geraader det os ikke til Skam, at vi ei strax følge andres Exempel." Efter dernæst at have af Kjøbenhavnsposten meddeelt nogle Brudstykker af de enkelte Togstaler, hvormed det kjøbenhavnske 28de Mai-Selskab iaar forherligede sin Sammenkomst, slutter Hels. Avis Beretningen herom med følgende Ord: "Rummet forbyder os at giengive Assessor Algreen-Ussings Ramaskrig for Offentlighed og Orden i Rigets Finantser; vi beklage derimod ikke, at vi desformedelst heller ikke kunne med Kjøbenhavnspostens Nøiagtighed indflette deri de 20 Parentheser om Latter, stormende Bravo, vedvarende bifaldsraab o. s. v. o. s. v.; thi denne tildeels tactløse Anglomanie hører ikke til den danske Maifests lyse Sider, og den viser sig ogsaa, Hvad ret godt er, især først ved Gildets Slutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Blandt de i Cancellie-Placaten af 5te dennes ommeldte til Hans Majestæt Kongens Kundskab komne Ønsker og ved Kirkehøitideligheder at feire Halvhundredeaarsdagen for Stavnsbaandets Løsning den 20de dennes hører, som vi erfare, ogsaa et fra Lyngby Sogns Beboere, frembaaret i en allerunderdanigst Ansøgning, dateret 28de forrige Maaned, af Sognefogden i Lyngby. Søren Pedersen, paa egne og øvrige Sognemænds Vegne. Da Ansøgeren nu havde erholdt Communication om den kongelige befaling, hvorefter ingen offentlig Høitidelighed i den nævnte Anledning vil finde Sted, have de besluttet at feire hiin for alle Landboere uforglemmelige Dag ved en festlig Sammenkomst paa Bellevue, til hvilken Sognefogden d. 5 Juni har sat en Jndbydelse i Circulation blandt alle Sognets Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Nykjøbing. Sidstafvigte Onsdag aabnedes. det herværende Asyl med en Tale af Hr. Provst Svitzer, der havde valgt sit Theema af Ev. Math. 19de Cap. 14de V. Lader de smaae Børn komme til mig, og forhindrer dem ikke, thi saadanne tilhøre Guds Rige." For og efter Talen bleve Psalmer forfattede i denne Anledning afsjungne. Høitideligheden bivaanedes af Committeens Medlemmer, Jnspectricerne og de optagne Børn med deres Forældre; Asylets, til større Forsamlinger indskrænkede Locale, tillod desværre ikke et større Antal Deeltagere i denne Fest
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Ved Tallotteriets 1469de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 27de Mai til 9de Juni 1838. Jndklarerede: Skipper C. Hendrichsen af Marstal, fra Flensborg med Stykgods; H. Hansen af og fra Svendborg, baglastet; A. H. Bøye af Marstal, fra Stubbekjøbing med Som; Bandrup af Ommel, fra Rudkjøbing, baglastet; Chr. Hansen af Marstal, fra Lybeck med Stykgods; H. Hansen af Marstal, fra Fredericia, baglastet; M. Harrisen af og fra Svendborg, baglastet; L. J. Cramer af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; J. M. Petersen af Svendborg, fra Holnis med Muursteen; P. Jensen af Skaaruper, fra Kiel med Ost og Eddike; J. Marqvard af Nykjøbing, fra Norge med Træelast; C. Nissen af Ærøeskjøbing, fra Kiel, baglastet; H. H. Permin af Ribnez, fra Østersøen, baglastet; P. Cronberg af Nyhavn, fra Halmstad med Træelast; N. A. Takker af og fra Dragøe, ledig; C. Møller af Nykjøbing, fra Norgemed Trælast, Fisk og Sild. Udklarerede: Skipper H. Christensen af Marstal, til Nysted, baglastet; T. Willumsen af og til Stavanger, med Korn og m. m.; M. N. Bruun af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; H. Hansen af Marstal, til Norge med Korn; Claus Hendricksen af og til Marstal, med Korn, Sviin m.v.;J. Hansen af Marstal, til Lübeck med Huder, Skind, Brændeviin m. m.; M. Harrisen af og til Svendborg, med Brænde; A. W. Shrøder af Nykjøbing, til Korsøer med Egetømmer og Planker; A. H. Boye af Marstal, til Norge med Korn; H. Hansen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; Chr. Hansen af Marstal, til Wedbek med Klude; J. M. Petersen, af Svendborg, til Bandholm, baglastet; Banstrup af Ommel, til Kiel med Aske m. m.; H. H. Permin af Ribnitz, til Østersøen, baglastet; C. Nissen af Ærøeskjøbing, til Kiel med Korn; N. A. Tækker af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; P. Conberg af Nyhavn, til Corsøer, baglastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Bekjendtgjørelser. Lodsedler i den 6te, 7de og 8de Fordeling fra Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjöbenhavn, kunne erholdes hos mig naar man derom snarest muligt henvender sig til mig, Det bemærkes, at dette Varelotterie er kongelig concessioneret, at enhver Deeltager faaer Præmie, og at det Hele er indrettet saa billigt som muligt. Nykjøbing den 6te Juni 1838. J. H. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Undertegnede, der atter er kommen hertil Stiftet, og for en kort Tid agter at opholde sig i Mariboe, anbefaler sig herved med at indseette Tænder, samt med at foretage enhver anden til Tandlægekunsten henhørende Operation. I det jeg smigrer mig med at være kjendt fra mit tidligere Ophold, lover jeg tillige at skulle stræbe efter at vinde enhvers Tilfredshed. De der ville bruge mig, ville behage at henvende dem enten personlig eller skriftlig til Hr. Kjöbmand Hertz i Mariboe, hvor tillige erholdes Tincturer og Pulvere, særdeles tjenlige for Tænderne. J. M. Bonheim,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Storhertugelig Mecklenborg Schwerinsk Hof-Tandlæge. At min Boutik i disse Dage er bleven forsynet med nye Sommervarer, bestaaende af: franske og engelske Sirtser, franske Mouseliner, trykkede Jaconetter, Bomuldstøier, damaseret, 2 Al. bredt, Thibet, forskjellige Atlaskes= og Piques Veste, Beenklædetøier, couleurte og hvide Schirtinger, hvidt Cambringe og Jaconet, fine hollandske Lærreder og og Lærreds-Lommetørklæder, blegede og ublegede Bomuldslærreder i forskjellige Breder og Fiinheder, sorte, graae og hvide fine Bomuldstrømper og Handsker, alle Sorter Tørklæder, Sommerschavler, og Baandvarer, samt fiint Klæde med meget mere, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, forsikkrende Enhver om den reelleste og billigste Behandling. Nyekjøbing den 9de Juni 1838. H. J. Mackeprang
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
En Dreng af honette Forældre fra Møen eller Lolland, som har Lyst at lære Handelen, og af god Opdragelse samt besidder de fornødne Kundskaber kan strax blive antaget i Lære her i Byen. Adressecontoiret anviser. N. A. Et ungt Menneske som har Lyst at lære Pharmacie- og besidder nogen videnskabelig Dannelse, kan strax blive antagen som Discipel i et Apothek, man behager desangaaende at henvende sig til Apotheker Mohr i Nyekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
At Skifterepartitionen i forrige Amtsforvalter, Kammerraad Lunddahls Boe fremlægges ved en Skiftesamling paa Mariboe Raadstue den 17de Juli d. A. Formiddag Kl. 11 og at Skiftet herunder forventes sluttet, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende, i Henhold til Frd. 16de Januari 1828 § 17.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Skifte=Commissionen i Kammerraad Lunddahls Boe den 6te Juni 1838. Schwensen. Lützhøft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Auctioner. Da de Hindringer som forhen have forbudt Realisationen af det under Kiøbmand H. Lacoppidan her i Byen, hans Stervboe registrerede Schlupskib Phøenix, nu ere bortryddede, saa vil bemeldte Skib, der for Tiden er beliggende i Nakskov Kiøbsteds Havn og hvis Drægtighed er 22 1/2 Commercelæster, blive bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes paa Byens Raadhuus Mandagen den 18de og 25de Juni samt 2den Juli d. A. Formiddag Kl. 11 1/2. Hvilket herved bekiendtgiøres. Nakskov den 2den Juni 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Onsdagen den 20de d. M. Formiddag Kl. 10 bliver paa Juellinge Hovedgaard ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Borde, Stole, Sophaer, Speile, Senge og Sengeklæder, Linned, Porcellain, Glas, Flasker, forskielligt Slags Træetøi samt noget Flæsk, alt tilhørende Grevinde Juel Wind Frys. Vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Nakskov den 7de Juni 1838. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-10
Rettelser. J. 62 af denne Tidende er i Anmeldelsen af Cancellieraad Onsbergs Død hans Alder feilagtigen angivet at være 73 Aar og 5 Maaneder, istedetfor 79 Aar og 5 Maaneder; ligesom i Nr. 63 Prisen for anden Plads med Dampskibet Union er anført til 2 Rbd. 4 Mk., istedetfor 3 Rbd. 4 Mk. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Lollands Falsters Sist Tidende. No. 66. Tirsdagen den 12 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Udenlandske Nyheder. England. Foreningen mellem Toriernes Ordfører Robert Peel og Ministrene har kun været af kort Varighed, thi da Underhuset havde dannet sig til en Committee for at discutere den irske Municipalbill, fremsatte Robert Peel det Amendement, at den lovbestemte Valg Census skulde ansættes til 10 Pd. St. medens derimod de Ministerielle kun vilde have den ansat til 5 Pd. St. O'Connell, der nu ogsaa tog Ordet, bebreidede Robert Peel og hans Tilhængere, at de ved saadanne Fordringer kun søgte for bestandig at grundfæste Protestanternes Magt over Katholikerne, og gjorde derhos opmærksom paa, at da Jrland i det Hele var langt fattigere end enten England eller Skotland, maatte man og nedsætte Fordringerne for Valgretten. Ved den endelige Afstemning blev Robert Peels Amendement forkastet med 137 Stemmer mod 111, og han erklærede nu, at han vilde undlade at fremkomme med flere Amendements mod Billen, da det forkastede var Grundvolden for dem alle, dog lovede han, efter at Ministeren Lord Russell havde talt nogle forsonende Ord, atter at fremkomme med dette Amendement naar hele Lovudkastet blev discutteret af Parlamentet. Da der imidlertid kun er liden Grund til at antage, at han ved den endelige Afstemning over hele Lovudkastet vil være heldigere i sine Bestræbelser, venter man, at han gjennem Overhuset vil søge at gjøre sit Parties Anskuelser gjældende, og det endelige Resultat heraf vil da blive, at der heller ikke i denne Parlaments session vil blive gjort noget væsentligt for Jrland. Ved Kilkenny i Jrland har der nylig været en Forsamling af henved 150,000 Mennesker, der eenstemmigen besluttede hellere at taale ethvert Savn, end længere betale Tiende. Journalerne rose den rolige Holdning, Forsamlingen udviste, ligesom og Talerne vidne om, at Forsamlingen bestod af Mænd, der have besluttet at holde Ord. Fra Canada bringe de sidste Efterretninger intet andet Nyt, end at man har ophørt med Henrettelserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Frankrig. Endnu vedvare Debatterne om Kanalerne og Jernbanerne, og skjøndt Resultatet, af disse Debatter vel ere af Vigtighed for Frankrig, kunne de dog ei interessere Udlandet. J Deputeretkammeret er nu Spørgsmaalet om Grevinde Lipona (Erkongen af Neapel, Murats Gemalinde og Napoleons Søster) skal have Pension af Frankrig, kommen under Discussion og den Deputerede, Salverte opponerede imod Forslaget, i det han bemærkede, at Grevinde Lipona ingen Ret havde til at fordre Pensionen, og at Murat af Frankrig havde erholdt fuldstændig Belønning for de glimrende Krigsbedrifter han havde udført, hvorimod det dog ikke maatte glemmes, at han foren Deel var Skyld i de Tab, Frankrig led i Jtalien under den sidste Krig. Fordi Grevinden var Søster til Napoleon, derfor, meente Taleren, var det dog et stort Spørgsmaal om man burde lade Beundringen for denne gaae over paa hiin, især da det syntes som Napoleon selv havde været misfornøiet med sin afdøde Svoger. Las Casas paaviste det Ubillige i ikke at tilstaae en Søster af Napoleon, der havde befriet Frankrig fra Anarchiets Rædsler, og bragt det til en høi Grad af Magt, en Pension, og efterat ligeledes Dupin havde erklæret, at han vilde have stemt imod Forslaget dersom Fordringen paa Pension var støttet paa angivne Grunde hentede fra den strænge Ret, eller man vilde have fordret den i Faveur af Murat, saa vilde han dog nu stemme for den, da Pensionen blev fordret til en Søster af Napoleon. Efterat Dupin havde endt sit Foredrag forlangte hele Kammeret at man skulde skride til Afstemning, hvorved Pensionen blev bevilget med stor Majoritet. Fra Algier lyde Efterretningerne gunstige med Hensyn til Marschal Val lee, der nu er betydelig bedre hvorimod AbdelKaders Opførsel er meget mistænkelig, saaledes har han ganske nylig hemmelig været i den Franskmændene tilhørende Bye Belidah, til hvilken han skaffede sig Adgang ved at omgaae den franske Leir. Den africanske Øvrighed hyldede Abdel Kader, og man troer endog at han erholdt Tribut, men hvad der videre passerede mellem dem veed man ikke. Øe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Spanien. Carlisterne have lykkelig overrumplet og adspredt et christinsk Troppecorps paa 800 Mand. Angrebet blev foretaget medens de christinske Officerer sadde ved Drikkebordet, og derfor var Modstanden kun ringe. Krigsretten skal have dømt de 2de carlistiske Generaler Elio og Zariatequi til Døden for Forræderie, men en Bataillon og 2 Eskadroner Navaresere have ved Efterretningen herom gjort Oprør, og ere marscherede mod Estella. Prætendentens Stilling skal for Tiden være saaledes, at dersom Cabrera ogsaa beseires af Christinerne, hvilket ikke er usandsynligt, maa han flygte til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Portugal. Endnu vedvarer Urolighederne i Algarbien og Remeschid skal endog have tilfægtet sig nogle Fordeele over Regjeringens Tropper; ligesom og Miguelitterne skulle have havt den Hensigt, at bemægtige sig Prindsesse Jsabella Maria, for at proclamere hende som Regentinde indtil Dou Miguels Ankomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Belgien. Urolighederne vedvare endnu i Brussel, og man er meget spændt paa Udfaldet af Stridighederne med Holland. Vel tales der om, at Frankrig skal i Forening med de andre 4 Magter have opfordret Belgiernes Konge til at antage Tractaten, hvis Opfyldelse de samtlige Magter have forpligtet sig at bevirke ved Vaabenmagt, men man troer dog almindeligt, at det ikke vil komme saavidt. Jtalien. Efter et meget udbredt Rygte skal Hertugen af Lucca have i Sinde at ville gaae overtil den evangeliske Confession, og derfra reiser sig nu de Stridigheder, han for Tiden har med Paven. Tydskland. Mod de ivrige Katholikers Ønske har Paven anerkjendt Dr. Husgen som Capitularforstander i Ærkebispen af Colus Fraværelse, og man begynder nu atter at have Haab om, at de religiøse Stridigheder ville blive afgjorte i Mindelighed. - Kongen af Hannover er atter kommen tilbage til sin Residentsstad, men i Stændernes Forsamling er endnu intet af Betydenhed foretagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Fædrelandet. J Provindsialstændernes Møde den 6te Juni meddeelte den kongelige Commissarius Forsamlingen, at han, efter at have allerunderdanigst tilsendt Hs. Maj. Kongen den ham den 29de Mai overleverede Takadresse, havde modtaget et allernaadigst Reskript, dateret 2den Juni af følgende Jndhold: Vi ville herved allernaadigst have Dig paalagt, at tilkjendegive Forsamlingen af Vore troe Provindsialstænder for Nørre-Jylland; at skjøndt det har været Os uventet at modtage en Takadresse fra samme i Anledning af den Forsamlingen meddeelte Bekjendtgjørelse, der ikkun indeholder vore allerhøieste Resolutioner, afgivne paa Nede hidtil forhandlede Stændesager, saa have Vi ikke desmindre i Betragtning af den gode Mening, der ligger til Grund for denne Adresses Fremsendelse, modtaget samme med allerhøieste Velvillie, ligesom Vi allernaadigst ville have Forsamlingen tilkjendegivet Vor Tak for de yttrede gode Ønsker for Os og Vort Kongelige Huus. befalende Dig Gud!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-06-12
Efter denne Meddelelse udbrød Forsamlingens Medlemmer eenstemmigen: Kongen leve!