JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
a udgive Paris, 7 Januar. Regieringen har faaet og officielt bekiendtgjort den ubehagelige Tidende: et AtGeneralkapitainen Leelere, Førstekonsulens Svoger, er Natten til d. 2 Novbr. død i Cap Francois, paa St. Domingo af den slemme Feber. Hans Liig, Jndvolde og Hierte skulde leveres ombord paa Linieskibet Stiftsure, for at overbringes til Frankrig, tilligemed hans Sabel og Hat, som under den hele Overreise skal ligge paa hans Ligkiste. Desuden medfølger Overlægens Journal over den Afdødes Febersygdom fra d. 22 Oct. af, da den angreb ham, indtil Dødsdagen, med Tilføiende af de Midler, Recepter, Mixturer, Trækplastere, Klisterer a., som han har forordnet ham; fremdeles Verbalprocessen, over Aabningen af den sal. Generals Underliv, Bryst og Hierne samt over Ligets Jnbalsomering. - Saa meget Armeen paa St. Domingo begræder Tabet, af denne store General, som var en Skræk for Røverne (saaledes kaldes bestandigt de friheds elskende Negere), og allerede havde befriet den sydlige og vestlige Deel af Øen fra dem, - saa meget glæde disse Røvere sig over at være bleven ham qvit skiønt maaskee endnu fortidlig, da Devisionsgeneralen Ro hambeau straxen har indtaget Leclers Plads som Generalkapitain, og nok vil vide at straffe dem for saadan afskyelig Glæde.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Blant flere Udlændere, som ved den diplomatiske Audienz iforgaars bleve Førstekonsulen forestilte, vare Baron v. Hardenberg=Reventlov, Grev v. Schack, Kammerjunker v. Linstow, Søeofficeer, von Witt, og Kapitain von Wüchter, alle Danskere. Adskillige Udlændere bare hidte fransk Uniform, under det Paaskud, at have tjent ved Republikens Armeer; dette er nu forbudet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Efter den nye Konvention af 27 Dec. mellem Joseph Bonaparte og Grev Cobenzl skal den forrige Storhertug af Toskang kun saa 3/4 deel af Bispedom met Eichstadt, dog med Vilkaar, at han holder ingensengende Armee, eiheller anlægger nogen Fæstning.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Samtlige Lemmer af Senatet ere nu for deres Gehalt anviiste 4 Millioner af Skovintraderne og 1 Million i Nationalgodser paa venstre Rhinbreden og i Piemont. Ved det, at Senatet saaledes kollektive besidder Grundeiendom, som det selv forvalter, la rer det at kiende Agerdyrkningens Held og Uheld, Landmandens Frygt og Haab, og at erfare, at Theorie og Praxin ofte ere to meget forskiellige Ting.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
En Jngenieur Campmas har i et Forslag, forpligtet sig til, i en Tid af 20 Maaneder at opbygge en ny Maskine, hvorved Stæderne Versailles og Marly kunne leveres det behøvende Drikkevand fra det store Vandbehold, Helved=Sletten (plaine i Eufer). Han forlanger kun firegangehundrede: tusinde Franker for dette Kunstværk.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Schweitz, 7 Januar. Om vore Deputeredes Forhandlinger i Paris veed man endnu intet andet, end at det, ved Forsamlingerne oftest gaaer ud paa at give hinanden dygtige Bebreidelser. Man holder det her for afgjort, at Bonaparte ogsaa bliver Præsident for den helvetiske Republik; man venter og saa Dage at saae vide, hvo der bliver Vicepræsident.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Man forundrer sig meget over, at der er kommen et nyt Jæger= og Husarregiment fra Frankrig, til Schweitz, i det Øieblik man haabede en snarlig Formindskelse af de franske Tropper. - Ved at bortføre det meget schweitzer Artillerie til de franske Grændser, bemærker man, at Schweiz behøver det ikke mere, da det ikke kunne indlade sig i Krig med nogen stor Magt, og Krig med smaae Stater, ikke ville taales af de Større. Allerede Joseph 2. sagde, da han besaae det Berner Tøihuus: 4 Forlidet for en stor Magt, og for meget for Kanton Bern. Ved at bortføre Jndvaaner, nes Vaaben til det franske Magazin, bærer man sig saa ubehændigt ad, at der falde mange Flinter af Vognene, som siden opsamles. Schweitsernes Restancer af Krigstyren skal nu inddrives ved Militairerekution, uagtet Pengene nu omstunder ere meget sieldne og al Handel og Van deel er standset.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Wien, 7 Januar. Hoskrigsraaderne von Schloisning og v. Lang ere satte i Hvilestanden, fordi de have arbeidet for meget imod Erkehertug Carls Planer.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Ved det store Nytaarsgalla maatte Generalerne lade sig see i Strømper. Da Keiseren satte sig til Taffels, blev han betient af Arvehosmesterne og Kæmmerererne, og Kiøgemesteren bar Maden op, som dog ikke, efter gammel Skik, blev rørt paa den Dag, fordi Keiseren underholdt sig med de fremmede Gesandter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Nu koster 1 Pund Tobak her femten Kreutzer, mere end tilforn.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Frankfurt, 11 Januar. Blant de selsomme Reklamationer, som indkomme til Rigsdeputationen. er der een fra Kiøbmand Tirck i Elberfeld, som fordrer Skadeserstatning for en Spekulation paa 200,000 Livres stanske Assignater og Mandater, som durde intet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Bayern er udgivet en stræng Skoleforordning hvorefter ingen maa antages til Haandværker, fæste Boepæl eller gifter sig, uden Beviis for, at han har gaaet flittig i Skole.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
London, 4 Januar. Regieringen har nylig faaet Depesker fra Ostindien, hvis Jndhold ikke skul te være gunstige. Man har slet intet bekiendtgjort at dem, og man frygter meget.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Forbudet mod altslags Korns og Brød Udførsel fra Storbrittanien er forlænget til d. 31 Marts, Det samme gielder og om Udførsel af Tyre, Stude, Køer, Kalve, Faar, Lam; Sviin og deres Kiød.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Hertugen af Marlborough har ladet uddele 8 Stude og en stor Mængde Brød til de Fattige i Blenheim, og hans Gemalinde har tillige forsynet den med Klæder.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Jntet er nu sikkrere, end at baade Egypten og det gode Haabs Forbiergestraxen stal rømmes.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Det kgl. Linieskib Chichester, som den 10 Nov afseilede fra Jamaica og d. 17 ankom til Hallifax, har paa denne korte Overfart mistet 64 Mand af den gule Feber.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Boston i Nordamerica har Regieringen ophævet alle Udførselsafgifter, samt de indvendige Skatter og Taxer, og givet Oppebørsels Betiente samtlige deres Afskeed.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J en skrækkelig Storm d. 29de ere ved Plymouth, 4 Skibe strandede.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J disse Dage holdtes her Forhør over en Bidrager, John Hatfield som havde udgivet sig for Oberst Alexander Hoppe, og derved forledet til Egteskab en uskyldig Landsbyepige, der var saa smuk, at man kaldte hende: Skiønheden i Buttermere. Skielmen var desuden allerede gift med en Mihilli Natson.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Jtalien, 2 Januar. J Genua indskibes en polsk Halvbrigade til St. Domingo.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Den forrige Konge af Sardinien har kjøbt sig et Pallads i Rom og lever meget indgetogent. Den nuværende Konge af Sardinien har, da de Franske ikke vilde tillade ham, at forblive i Rom, valgt sig Staden Viterbo i Kirkestaten til Boepæl. Det hedder, Førstekonsulen har tilbuden ham en Sum af 6 Mill. Livres og desuden en aarlig Pension af 3 Mil. lioner til evig Tid, naar han for sig og Efterfølgere vilde give Slip paa sine Stater, men dette vilde han ikke, og ventede rolig paa sine Sagers Afgiørelse.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Indenlandske Efterretninger. Den 12te var Sundet tilfrossen. Den 13 og 14 var det atter aabent, men fuld af Driviis. To Skibe fra Straldsund, som for Jsen ikke kunde komme indtil Helsingøer, skulle staae paa Grund ved Hornbek, Det danske Skib Diane er strandet ved Boulogne paa de franske Kyster. Skibet og Ladningen ventedes reddet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Aaret 1802 ere i Viborg Stift fødte 1739 og kuns døde 1383 Mennesker. I den nederste Gang til Cancelliet er der nu anbragt 2de store Glaslykter, som lyser fortræffelig Til Sikkerhed for de Søfarende, som blive i Land til om Aftenen, ønskes af Politienennen 2 lysende Lygter anbragte paa Helsingøers Toldboebroe. - En Søemand liær, behøver rigtig nok al den Oplysning han kan faae, i Mørke.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Kiøbenhavn er atter kommet for Lyset et nyt Blad, som hedder: Dagen.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Bidrag for de Qvæstede re, er endvidere indsendt fra Holsteen 359 Rd. 35 Sk. Sl. H. C.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Politievennen giør Anmærtninger over den Vane hos Damerne, at tytte deres Læber, som baade betaaer den smukke Rødme og kan endog forvolde Knuder og Kræft.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Portraitstegner Kicter arbeider paa et Kobberstiover Fregatten Freyas hæderfulde Kamp mod 4 engelske Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Aalborg, den 25 Januarii. Efter Forlydende, er et Skib fra Korsøer, bestemt til Trondhiem med Ladning af Byg og Malt m.v., bleven indfrossen i Jsen ved Hirtsholmen, og har der maattet losse.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
J Egnen af Haunøe har man været paa Jagt efter en Ulv, men fik ham ikke.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Tanker i Anledning af Jomfrue Christine Didericke, Møllers Død den 2de Januarii 1803. Den skiønne Roses Tid. Som oftest er kuns kort, Dens Skjæbne stælden blid Den hastig visneer bort, Du blandt de Pigers Antal var, Der Dud med Ynde ene har Din Død vi dobbelt vil begræde, Du Moders, Du Venners Glæde! Ei sytten Aar Din Alder var, Dog Viisdom Du for flere bar! Muntre Ballers tynde Dragt. Fra Medføstre Dig borttog, Fiern fra Jordens uske Pragt. Til Alfaderen Du drog. Avertissemenst Cornelii Nepotts Vitz Excellentium Imperatorum; faaes hos Bogtrykker Wandall, for 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Sidste Fredag Aften, er af mit Kiøkken bortstiaalet en Mæssing Lyseplade, samt en paa Pladen liggende Lyselax; hvem som om samme kan give nogen Oplysning, bedes at anmelde det i Bogtrykkeriet, hvor Mage til den bortstiaalne Plade for revises, og hvem som bringer den bortstiaalne tilbage, kan vente sig en passende Douceur. Aalborg den 24 Januarii 1803. P. F. Wandall, Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Søndagaften Klokken 10 1/2 er et dundristigt Menneske ved at brække en Rude gaaet ind i Hiørnestuen. til Budolphi Kirkegaard af de Værelser jeg beboer hos Madame Weile, men har ikke faaet Tid formedelst min Huus Aarvaagenhed at tage andet, end et Kobberstykke i Folio af vor berømte Commandeur og Fabrikmester Gerner. Hvo som opdager Tyven og skaffer mig bemeldte Kobberstykke igien, loves en passende Douceur af. A. L. Mørch, Capellan pro loco ved Budolphi Kirke. Aalborg den 24de Januar. 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Fra den respective Direction for Concerter, Baller og Assembleer, er os tilsendte 600 Rdr. som deels ere og deels ventes at indtomme i Vinter af Korten og Ballpenge, disse 60 Rd. bliver af os uddeelt i Arbeids anstaltens Gaard i Skolegaden til Fattige Huusarme, førstkommende Fredag den 23 Januarii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, velbemeldte Direction saavelsom det høistærede Selskab bevidner vi vores forbindtligste Tak, for denne Lindring i den Fattiges Trang. Commissionen for Fattigvæsenet og Arbeidsanstalten, den 24 Januarii 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Den 22 Januarii er indleveret til de Fattige 1 Rd., som en Bonde har givet, fordi han forsætlig slog Vindver ind paa et Huus her i Byen, samme er uddeelt til 8 Gamle og Sængeliggende, der skyldigst takker, for Gaven. Arbeidsanstalten i Aalborg den 24 Januarii 1803. J. Thygesen.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
En nye fiin blaae hollandsk Kavai og en eenspendet Kane med Tilbehør, er strax at faae til Kiøbs; hvorom Bogtrykkeriet giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Til Efterretning for de Personer som behager at indtræde i det almeennyttige og forenede borgerlige Societet og Begravelsesselskab meldes, at Samlingen skeer den 28 Januari de vilde da behage at møde Kl. 3 Eftermidag hos Oldermanden Hr. Niels Jensen Møller. Ligesaa bedes de som er til Restanse med Betalingen inden den Tid at betale, i manglende Fald udslættes de fra Selskabet. Kogsbølle, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
For et formt Fruentimmer der har havt Øvelse i at føre en landlig Huusholdning, og hvad i øvrigt dertil hører, er en Condition som Huusholderske ledig til 1ste Maj. Den som dertil finder sig beqvem ville melde sig paa Bogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Af de til Aalborg Postcomtoir siden sidste Bekiendtgiørelse i disse Aviser No. 14 indkomne Breve, findes endnu følgende uindløste Breve, nemlig: 231 Provst frem i Tømmerbye, fra Kiøbenhavn, 233 Jver Thoersen i Ulstrup Præstegaard, fra Dito 234 Madame Brauer i Aalborg, fra Dito 235 Annes Axelsen i Lillepandrup, fra Randers 236 Riels Has i Aalborg, fra Hamborg 231 B. J. Mørt i Ditto, fra Ditto 238 Jens Schibby i Dito, fra Dito 239 Lars Seigelsen i Dito, fra Dito 240 Engelbr. Brint i Dito, fra Dito. Aalborg Postcontoir den 21de Januari 1803. Frisch. Trende Summer 290 Rd. 5 Mk. 100 Rd. og 40 Rd. kan af Overformynderne anvises til Laans, og bekommes til anstundende 13 Juni Termin imod den for Umyndiges Midler befalede Sikkerhed.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Et Sted beliggende paa en af Byens reæle Gader, bestaaende af 8te Fag Huus et Loft høi og 4re Fag Halvtag i Gaarden, vel indrettet til Beboelse for en Skomager eller Sadelmager, med fornøden Gaardsrum og en anseelig Frugthauge et at faa til Kiøbs, anvises af Bogtrytterict. Aalborg den 24 Januarti 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
En Overstue ud til Gaden, med et Tiennerkammerved siden af, er at faae til Leye hos. P. Heibroch.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Et Værelse for en eenlig Person anvises til Leie, til førstkommende Paaske Fløttetid; hvorom gives Anviisning fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Mine Leieværelser med Jordkielder, indrettet til en honet Familie kan faaes strax eller til Paaske Fløtte ud, C. C. Haugaard, paa Engelsborg.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Da Hs. Majestet Kongens Fødselsdag just 1 Aar indfalder paa en Løverdag, saa troer Directionen med samtlige Jnteressentere af Kluppen (da det er imod Lovene at danse hele Løverdag Nat til Søndag) og at det var meere passende, og behageligere for det respective Publicum at udsætte Høitideligholdelsen af denne for enhver Undersaat saa glædelige Dag til Dagen derpaa Søndagen den 30 Januari og det med et stort Affemblerbal, og Aftenstaffel som tager sin Begyndelse precise Klotten 5 Slet og vedvarer med Dan efter Tafelet hele Natten saa lenge Selskabet behager. Prisen for dem, saavel inden som udenbyes der agter at tage Deelet denne Høitidelighed er fo en der ikke Danser 3 Mk. og for dem som danser 2 Rd. for hver Person, saavel Affembleen som Dansevillet, terne afhentes hos mig undertegnede, da den Aften for Maden saavelsom for den sedvanlige Viin Punsch Caffe og Thee intet betales; og ønskede jeg gierne at de respective Libhabere her i Byen vilde lade deres Bi letter afhente inden den 27de paa det jeg derefter tunde giøre min Overregning paa Selskabets Størrelse og derefter at indrette Alting desto bedre til enhvers Fornøielse. Meller,
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Klubvært. S. K. Formedelst min nu i 2de Aar vedholdende Gige Svaghed, der forvolder at jeg attraaer en mindre Boepær, og at sætte mig i en mindre Cirkel har jeg besluttet at bortsælge min anseelige og vel indrettede Kiøbmandsgaard, beqvem for en Standsperson eller Kiøbmand, da samme er beliggende inden Østerport paa denne Byes Nørregade, hvor den stærkeste Bonde Passage falder, og hvilken Gaard af mig i de sidste 6 Aar for Størstedelen af nye er opbygt, og Resten ved efterseet og siden bestandig vedligeholdt, med derud giorte Jndretninger til stor Brændeviins Brænderie, ansat i Grundtaxt for 21 Rd. 2 Mk., og bestaaende i følgende Bygninger. al Et Forhuus til Nørregade, 16 Fag 2 Loft høi. b) Et Sidehuus til St. Hansgade, 13 Fag 2 Loft høie) Et Huus vesten i Gaarden, 9 Fag 2 Loft høi. d) Et Huus vesten i Gaarden, 5 Fag 1 Loft høi med Jordkielder under. e) Et Huus vesten i Gaarden, 2 Fag 1 Loft høi, opbygget af Breder, og hvorudi kan rummes 40 Favn stor Brænde. f) Et Huus østen i Gaarden, 6 Fag 1 Loft høi. g) Et Halvtag norden i Gaarden, 2 Fag. Med de i Gaarden værende 4 dobbelte Vindovne og 2de Bielæggere, den ved Stedet værende Frugthauge, anseelige Gaardsrum, Pompevand i Gaarden, saa og et dette Efteraar nesten af nye opbygget Støbekar paa 23 Tdr. Rum lader jeg ved een eneste Auction, Fredagen den 4 Februarii førstkommende, bortsælge, og saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, vorder den ved bemeldte Auction bortsolgt, ligesom samme underhaanden forinden kan erholdes. Liebhavere vilde behage at indfinde sig. Aalborg den 14 Jan. 1803. Søren Klitgaard.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Nytaarsgave for 1803. En Samling af 39 smukke Sange, (hvoraf den største Deel ei før 6. har været trykt) har nyelig forladt Pressen, og faaes hos Forlæggeren Bogtrykker Wandall, indbunden for 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. Sammesteds ere endnu Exemplarer at faae, saavel af Nytaarsgaven for 1802, indb. 1 Mk. 10 s.; som og af Den anden Aprils Minde, i en Samling af Krigs- og Hæderssange, indb. 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Min forhen iboende Gaard beliggende i Bispensgade lige over for Jomfrueannegade som er indrettet til Beboelse for en smuk Familie haver Jndkiørsel og et rummelig Gaardsrum efter Bygningens Størrelse, kan underhaanden faaes til Kiøbs og tiltrædes næste Paaske Fløttetid Liebhaberne til bemelte Eiendon, ville behageligst hendende sig til mig jo før jo hellere. Aalborg den 10 Janv. 1803. Jens Møller.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Hovedmantaislister for Extrastatten med dertilhørende Titelart er paa Bogtrykkeriet at faa til Kiøbs for 3 Mk. Bogen. P. F. Wandall, Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Karl Peter Zierman, eller ligesom man reder til saa ligger man. En original Fortælling ved Lauritz Hasse, Mag. Phill. Provst og Sognepræst til Michaelis Kirke i Fridericia, 4 Mk. 8 sk. indb. 5 Mk. 12 s. 2) Om lovbestemte Renter af Pengelaand i Almindelighed, og hvorvidt Aager bør blive en Gienstand, for borgerlige Straffelove, af Friderit Oldenburg, Kammerjunker og Commiteret i det bestindiske quineiske Renten og General=Toldkammeret, 2 Mr. indb. 2 Mk. 8 s. 3) Om den danske Stiil, et Forsøg af Prof. Rahbet, indb. 2 Mk. 8 s. 4) Almindeligt Register over Maanedskriftet Minerva fra det Begyndelse med Julimaaned 1785, til det 18de Aarhundredes Udgang, ved Prof. Nyerup, indb. 5 Mk. 8 s. 5) Hallos lyttelige Aften, 2 Dele, 2det Oplag, indb. 9 Mk. 8 s. 6) Dechmans Regler for Retskrivning, indb. 3 Mk. 1) Dechmans Forsøg til en dansk Sproglære, indb.; Mr. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
8) Dechmans Udsigt over de vigtigste historiske Begivenheder fra Freden til Hubertsburg 1763, indtil Udgangen af Martii Maaned 1799, indb. 4 Mk. 8 s. 9) Marmontels nyeste Fortællinger, 1 Bind, oversaaf Prof. Rahbet, indb. 1 Rd. 10) Pastor A. P. Medens Tiltrædelses Prædiken, holden for Frue Menighed i Aalborg og i Søndertranders Kirke, hefter 6 s. 11) Afskeds Prædiken, holden for Thikiøbs, Hornbetil- og Hellebets Menigheder, af Pastor A. P. Meden, heftet 6 s. 12) Ode over Friderits Kilde ved Aalborg, af Pastor S. Møller, heftet 4 s. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1803-01-25
Rettelse. J sidste Aviis staaer paa 4 Spalte 1 Linie, lovende; læs, tillagte.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Paris, 10 Januar. Jgaar har Førstekonsulen anlagt en 12 Dages Sorg for sin paa St. Doming afdøde Svoger, Generalkapitain Leclerc. J morges Kl. 6 vækkede Regieringspostens Brepdrager. Gesandternes Portnere af Søvne, for at overlevere et Brev fra Palladspræfekterne, hvori Gesandterne indbydes til en Kondolentsandients hos Førstekonstren, og det i sorte Klæder. Formedelst Sorgen holdes heller ikke den hos Madame Bonaparte tilsagt Assemblee paa Løverdag.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Linieskibet Swistjure er alt ankommet til Toulon fra St. Domingo med Bonapartes Søster, Enkemadame Lelere og hendes Gemals Lig. Over reisen har været meget besværlig. Var Generalen ik ke død, maatte han dog have besluttet sig til Hiemreisen, formedelst hans meget svækkede Helbred. Og saa General Dugna er alt d. 7 Okt. død paa St. Domingo, hvor Sygdommene have anrettet skrækkelige Ødelæggelser. De ældste Mennesker der kunne ikke mindes et saa usundt Aar.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Moniteurens nyeste Officialdepeske fra St. Domingo bekræfter, desværre, det meste af de hidtil derfra meldte ufordeelagtige Beretninger, da ogsaa Negergeneralerne Dessalines, Clervaux og Christoph, der som bekiendt allerede havde overgivet sig, ere gaaede over til de oprørske Negere igien, Efterat Toussaint (hedder det i Beretningen) varat Maimaaned bleven arresteret, og denne Røvers Komplot tilintetgjort, blev det roligt, paa nogle lette Jnsurrectioner nær. En vis Sans Souci samlede vel nogle Negere til sig og søgte at stikke Plantagerne i Brand; men han blev jaget tilbage ind i Biergegnene. Heden blev imidlertid utaalelig dende. Vandall, og hver Bevægelse umulig. Røvernes Tal tog til Hospitalerne opfyldtes med Syge og Epidemien gi de daglig nye Forstyrrelser. Jnsurrektionen bred, telig stedse videre ud. Vore Tropper kæmpede med Lod, og overvandt en Deel af Røverne. Men d. 20 August gjorde den afskyelige Afrikaner Chr. Telair Opstand. En Deel af de Kolonialtropper, som vare i ovt Sold, stødte til ham. Efter nogle Fegtninger blev denne Elendige med hans sæle Kone tagensangen og henrettet. J Syden havde enkelte Opstande ligeledes nødt vore Tropper til at forlade deres Forfriskningsqvarterer. I Jere mie=Qvarteret opreiste Negeren Dommage sig og opbrændte endeel Plantager. Andre Qvarterer vare ogsaa i Oprør. Men vore Tropper vandt dog tilsidst og Cheferne bleve henrettede. Siden den Tid er det roligt i Syden. Den spanske Deel af Kolonien beskyttes af de hvide Jndvaanere, som ere staaede op i Massa og vise alle Negere af. Men den nordlige Deel af Øen er Skuepladsen for de skrækkeligste Røver=Scener. Dessalines, Clervaur og Christoph befinde sig hos Røverne. Deres Forvovenhed tog til med vor Svaghed. Manrepas og mange Chefer ere arresterte og bragte ombord paa Flaaden. Da Veirliget i de sidste Dage at Okt. blev koligt og General Leelere var utaalmodig for at tilbagedrive en Trop af hine Astikaner, som havde posteret sig i Sletten norden for Kapstaden, beordrede han General Brunet, at støde til ham, da han var resolveret til, at fordrive Røverne. Men Skjebnen havde besluttet noget andet herom. General Leelere døde om Natten til d. 2 Novbr. Armeen begræder i ham en Chef og en Fadet Paa Efterretningen om Lecteres Død, rykkede Røverne frem med et forfærdeligt Skrig. Divisionsgeneral Clausel bød dem ret godt Spidsen. Da Omstændighederne bleve betænkeligere, blev der endelig d. 6 Novembr. gjort et almindeligt Angreb. Fienden blev tilbagedreven. Han har rømt Sletten og er flygtet til Mornerne. Med Utaalmodighed vente vi paa de 3000 Mand, som skulde komme i Septbr. De ere endnu ikke ankomne o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Paa Martiniqve er det ganske roligt. Adskillige Skibe, ladte med Negere, ere alt ankomne J Tirsdags blev Brigadechesen Oscher angreben af en velklædt Tyv, som fratog ham en Pung med 712 Franker i, han just havde hentet fra National skatten. Paa Uskyldighedstorvet faldt i disse Dage et Par Koner i Asmagt ved Lugten af en Flaske med vovlet Olie, som en Skurk kastede fra sig.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Endeel af de herværende engelske Lorder leve meget høit. Ved en af deres Feter, saae man og den tunesiske Gesandt. Romanen Delphine er konfiskeret af Politiet.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Privatbreve fra St. Domingo skildre de oprørske Negre som Rasende, ligesom de giøre deres Angret med det Skrig: Havn for Toussaint.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
London, 4 Januar. Siden de ostindiske Depesker, som iførstningen holdtes saa hemmelige, er en meget ubehagelig Begivenhed bleven bekiendt, nemlig, at en persisk Gesandt, med et anseeligt Følge var ankommen til Bombay, hvor hans Folk kom i et blodigt Klammerne med vore indiske Soldater, hvorved adskillige bleve paa Pladsen. Den engelske Tolk bad Gesandten indstændig om, ikke at blande sig i denne Handel. Desuagtet viiste han sig i Vinduet, da Allarmen var paa det høieste og blev i samme Øieblik dræbt af et Flinteskud.
Jyske Efterretninger, 1803-01-28
Berlin, 15 Januar. Kongen har, til Bedste for de medicinske Læreanstalter her, kiøbt Dr. Wal ters i sit Slags eneste anatomiske Kabinet, bestaaende af 2868 Præparater, for 100,000 Daler.