Berlingske Tidende, 1797-03-10
Paris, den 19de Februarii. I Gaar bleve til Directariet overleverte i en offentlig Audience, som mange fremmede Gesandtere bivaanede, de Faner, som vore Tropper ved deres sidste Seiervindinger i Jtalien have erobret, og som af General Buonaparte vare blevne afsendte hertil med Eskadronschefen Bessieres. Krigsministeren holdte ved denne Leilighed, følgende Tale til Directoriet, Borger-Directeurer, den seierrige italienske Armee, har bestandig nye Erindrings Tegn om dens Berømmelse at frembyde Eder. De see her, deres sidste SeiervindingsTrophæer, Alvineys og Proveras Faner. Det kom blot an paa Dem, at ogsaa see General Provera selv her. J dette Øieblik, medens jeg taler, passere 30,000 Østerrigere, som havde smigret sig med, at tvinge os til at trække tilbage over Alperne, selv over disse; men overvundne, afvæbnede og fangne. Jtaliens Enge, som man bestandig havde angiver for saa fordærvelige for de Franske, have i er eeneste Aar seet 5 keiserlige Armeer ødelagte. Endelig er hiin herlige Fæstning. vore Fienders beste Bolværk, Mantua, i vor Besiddelse. Paa et Aar har det været vor Skjebne, at kunne være stolte, endog paa vore Tilbagetog. Hiint Fort (Kebl) som en stor Flod skildte fra os, og som vore Soldater i et Øieblil borttog, har i 2 Maaneder opholdt en Armee, som brugte mere Tidtil at indtage Fortet, end der havde været fornødent til at opbygge det. Medens en fiendtlig Armee blev opholdt for Kehl, udtømmede Østerrige sig, for at tilbageerobre sine sydlige eller italienske Provindser; man lod de længst fraværende Tropper ile til, og ophidsede den mienske Ungdoms Enthusiame, men denne traf den franske Ungdom, som bliver bestælet af Frihedens Enthusiasme; den traf hine uovervindelige Helte, som et eneste Feldttog, har sat i Classe med de meest berømte Krigere, og som tæller sine Feldtslag kun efter Tallet paa sine Seiervindinger. - Dersom vore Fienders Forblindelse nøder og til at fortsætte Krigen, saa have vi sikker, Borgen for vore Seiervindinger; en ædel Kappelyst bestaler alle vore Armeer. Seiervinderne ved Fleurus, ere beredte til under Vendeels Fredsstifters Ledning (Hoche) at gaae paa nye over Rhinen; de, som en duelig General førte tilbage, fra Donaus Strandbredde, kunne igien begive sig derhen, og de, som bevogte Nordens Grændser, tillige med dem, som befinde sig i Nærheden af Alperne, brænde af Begiærlighed, efter at understøtte den italienske Armees Tapperhed, og tage Deel i deres Laurbær. Saa mange Talenter og en saade Uforsagthed, vil dog vel endelig bringe til Veie en Triumpsom er den dyrebareste for Menneskeheden; Freden er den sig ste Erobring, som er den værdigste for vore Krigere, og Fadrenelandet skal ikke forgiæves vente den af deres vedholden. de Mod Herpaa overleverte Borgeren Bessieres Fanerne, hvor blandt ere 2, som bleve tagne fra de wienske Frivillige. De rectoriets Præsident svarede herpaa blandt andet: "Meden Frihedens Børn udøvede de mærkværdigste Heltegierninger tænkte elendige Mennesker paa, at oprette igjen Tronen paa vore Brødres døde Legemer. Vi ville Fred; den er Gier standen for vore ivrigste Ønsker; men vi ville en varig Fre og skulle aldrig samtykke i en skammelig og troeles Vaabenstistand, som vilde trække Frankrigs Udstykning efter sig. Li kun de Jldesindede længe nok forene deres Oprørsskrig med hinanden; Directoriet skal med desto fastere Skridt gaae frem paa sin Bane &c. " Vore Tropper skulle allerede være i 6 vitavechia, og paa hin Side Loretto; og Paven skal have til get Flugten paa en Galet til Malta. - Buonaparte har i de mindste allerede personlig været i Loretto; man troer, at den hellige Stat allerede er bragt derfra. Mange pavelige Tro per ere af vore blevne gjorte til Fanger, paa deres March i Rom. Directoriet har i en Skrivelse bevidnet General Vi tor sin Tilfredshed med Begyndelsen af hans Operationer Romagna, og paalagt ham at holde den strængeste Disciplin Kirkestaten, paa det ikke Gudstienesten og den tilbørlige Ho agtelse for Eiendom skulde blive fornærmet i samme. - Forend Buonaparte rytte ind i Kirkestaten, havde nogle forhen værende Senatorer i Bologna fattet det Project, at overlevere de pavelige Tropper Bologna og Ferrara, og derved af lette dem deres Forbindelse med de Keiserlige Tropper; me dette Anslag blev snart gjort til intet. Man paastaaer, at der nu virkelig føres Underhandlinger imellem Directoriet og Rusland. J Turin er nylig bleven opdaget en Sammensværgelse, som vore offentlige Blade sige, skal have havt til Hensigt, at støde Kongen af Sardinien fra Tronen, at bringe ham og hans Familie i Sikkerhed, og proclammere en Republit. 3 Sammensvorne vare allerede i Begreb med at bemægtige sig det Kongel. Palais. Men Sinds Uroe og Samvittigheds Nag hos en af deres Chefer forraadte hele Anslaget, Venimod 20 Personer skulle være arresterte, men de øvrige have taget Flugten til Schweitzae. Overhovedet for Conspiranterne, Barbieri, tog først Flugten til det Manlandske.