Københavns Adresseavis, 1785-08-10
De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter, foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Indretninger, som agtes meest fordeelagtige, med Rytte og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde=Arter, af Græsnings Mangel eller Overflødighed med mere. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde, der ere forsynede med tilstrekkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarde eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkning af Handels Planter, som Hør, Hamp, Krap og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavel som for Staten finde Sted, ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings=Arbeider, for saavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Jndretninger, forlanges ikke i denne Afhandling; men hvad der i samme Henseender er at lagttage ved en eller anden Brugsmaade især, maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne, hvortil i forrige Aar er gjort Jndbydelse, maae indsendes til Selskabet inden 3 Øskabet 1785. 4 Korn=Tiendens beste ErleggelsesMande har hidindtil været et Problem i Staterne. Udra Tvivl har Menneskets Bihensigter ved denne af Gud selv befalede Natur=Afgift mere gjort Spørsmaalet vanskeligt at opløse, end Sagens egen Natur. Har manden første Hoved=Hensigt med Tienden altid for Øie; betragter man Naturens og Tidernes ulige Evner og Leiligheder, at kunne vare til denne Hensigt, og Fornødenheden, at den dog i en vis muelig Orden paa den beqvemmeste Maade saavel for den som yder, som forden der tager Tiende, maae opnaaes; overvejer man derhos, at Vilkaar og Bestemmelser, som i en tilfældig Henseende synes vigtige, bliver ofte i en væsentlig ubetydelige, men at denne dog, især hvor det gielder Kirkens og Statens Bedste, altid vil vælges; erindrer man, at det, som kan være en sand Viisdom i en Svite af Aaringer, kan i en ugrændset Tid være en stor Daarlighed; kort: At Tingens Natur allene skal bestemme det hele i dette som saa mange andre Tilfælde, saa vil man let finde, at denne hidtil vanskelige Sag kan sættes i et meget klart Lys. Selskabet spørger derfor, Hvilken er i Materie og Form den beste, og med Tiendens første Hensigt og Danmarks Natur meest overeensstemmende retfærdigste og billigste Maade at yde og tage Tiende paa af alle dertil skyldige og berettigede, Hvorledes indføres den beste Plan heri paa den lempeligste Maade, især i Henseende til dem, som nu haver tilkjøbt sig eller fæstet Tiender, eller paa visse Vilkaar har overladt dem til andre, Er Vilkaar om Tiendens Afgift for en vis fastsat uforanderlig Værdie i en bestemt Tid, eller for bestandig, overeensstemmende med Tiendens første Hensigt, Guds eller Regieringens Viisdom eller ikke, Forden Afhandling, som grundigst og fuldstændigst besvarer dette, giver Selskabet sin anden Guld=Medalje. For den næst beste, om den er merkelig, den første SølvMedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden sidste October 1786. 5. For den ordentligste, nølagtigste og fuldstændigste fysiskeekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en savdan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden Guld=Medalje. I Henseende til Planen lunde Hr. Professor Strøms Beskrivelse over Søndmør ansees som et følgværdigt Mønster. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekiendtgiørelse findes værdige. Afhandlingerne, forhen indkaldte, maatte indsendes inden 31 October 1785. 6. Da det vilde have sine gode Følger især for dem, som kunde finde Lyst til at nedsætte sig i Jsland, for at profitere af dette Lands store Fiskerier, eller for at drive anden mulig Næring deri, om dette Land bedre og meere almindelig kjendtes i sin sande Natur og Forfatning end hidtil; saa udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje For en kort dog nogenlunde fuldstændig geografisk statistiskeekonomisk Beskrivelse af Jsland. Heri maatte Landets fysiske og politiske Forfatning vel anføres, men dog især haves Hensigt paa Sammenhænget med dets Stats nyttige i det borgerlige Liv. Religions=Frihed, gode Love, Politie og Rettens Pleye, Planen i Paalæg og Skatter, Anstalter til Forsvar mod Mangel og Nød m.v. hører altsaa herhen. Men nølagtigst ønsker man dog Efterretning om det Eisnomiske, om Folkemængden nu imod hvad den haver været, saavit mueligt, om Landets Jordarter og Beqvemhed til Engdyrkning og Have= og r til Agerbrug m.v., om dets Natur=Produkter, dets Huus=Kreaturer især, deres Avl, Tilstand, muelige Forbedring, Vare deraf, Fiskerierne i og omkring Landet, Fiskevirkningen, bekjendte Mangler derved, og lige betjendte Raad derimod, Fliden i Landet, dets Vægt, Maal, Penge= og Kredit Væsen, Bygningsmaade, Tømmermangel og Forsigtighed i den Henseen, de for Fremmede, som vilde der nedsætte sig, Forsynets besynderlige Gave i Drivtømmeret, Landets merkeligste Havne for Handelen, muelige bedre Transport i og omkring Landet, ind- og udgaaende Vare, Told= og andre Handels=Afgivter, Landets Sammenhæng med Grønland og muelige Fordeele derved, dets Afhængelighed i Handels Jndretning og Forsvar af Danmark, og følgelig dets Fordeele paa Grund deraf at behandles og handthæves, i øvrigt Jndvaanernes Karakteer, Videnskaber, Levemaade og Sæder, merkelige Forbedringer, (uheldige Natur=Tilfælde undtagne) i de sidste Aar, om ikke allerede anførte, en almindelig Jgjendrivelse af Usandheder og Landet, om cjyttret tilforn. Med et Kort kunde man desuden fra Selskabets Side zire Verket, som ønskes meere nyttigt end lærdt. For en saadan Beskrivelse kan bemeldte Premie i Følge forrige Aars Liste æskes til November Maaneds Udgang 1785. Sproget maatte være en almindeligst antagen god Stiil. Selskabet vil med Fornøielse forhøie Premien, dersom det finder sig i alle Henseender fuldkommen tjent med Beskrivelsen. 7. Jngen Patriot tænker paa det gamle forlorne Grønland, uden han ønsker det igjen fundet J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbstid fra det bestemte Sted, ere betydelige Omstændigheder paa alle, især paa disse Farvande. Landets Opdagelse veed man desuden hænger og af Tider og Leiligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller ØsterBøgdens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten haver seilet paa disse Vande, eller handlet og talt med Grønlændere eller andre paa VesterBogden, og maaskee ved den Leilighed har erfaret adskilligt om en muelig Vei til de Østerdeele, det kan tildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddele sine Tanker derom, naar har vidste, at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om mueligt at bevare saadanne Efterretninger fra Undergang, udsætter Selskabet følgende Premier, For den veste og fuldstændigste, især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aar grundede, Efterretning den grønlandske Øster Bøggd angaaende, og dens mulige umiddelbare Beselling øster fra eller Adgang til samme fra VesterBogden af, Selskabets anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Saavit mueligt maae Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidede med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troeværdighed, naar samme er Selskabet ubekjendt. Oplyses det Jndsendte ved Karter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøje sammes Priis. Premierne æskes efter forrige Aars Liste til Udgangen af Aaret 180, og kan Efterretninger indsendes i det Sprog, man finder sig selv beqvemmest. 8. Jordegodsers og de første Naturgavers Priser er af saa væsentlig og sigtig en Jndflydelse paa alle Stænder, uden for Landmanden i Staten, paa hele Staten selv og dens Kraft og Styrke mod andre Stater, at deres høiere og lavere Forhold ligesaa lidet kan være ligegyldig for disse Stænder, hvori enhver Person og maae giøre sit til det Heles Bedste, som for nogen Landmand selv. Efter Prisernes Beskaffenhed, og Leilighed at kunde gjøre billigt Konstarvede, arbeider og afsætter for Ex. Haandversmanden sine Vare til Kjøbmanden, og denne tagen til den store Verden, og Staten lider i Forhold derefter ved denne Flid og Handel vel eller ilde. En med de omringede Stater forholdsmæssig Priis synes derfor enhver Handelstats Jorder og deres Varer, at maae have, for at kunde handle med og mod hinanden paa andet og tredie Sted, om en saadan Stat ikke under høje Productoriser maae nødes til med alle fine Konstvare at blive hjemme, og de forædlende KonstNæringer paa en Maade derved at blive nyttige, saa til en Byrde og Tab for Staten. Hine Priser maae derfor naturligviis, og for flere end en Aarsags Skyld, have et Forhold. For at kjende dette, spørger Selskabet: Har de danske Jordegodser, efter deres indvortes ved Naturen og Konnen tilvejebragte Frugtbarhed og nærværende beskastenhed, en imod andre Stater og deres indvore Værdierde af Regieringerne paalagte Afgivters Følger fraregnede) naturlig Priis, og hvorledes udfindes na beregnes disse Priser efter den nærve rende Tids Omstændigheder, vænte- og Handelsmaade? Er de nærværende Priser paa Jordegodser i Dannemark, efter den Grund de haver, Statens samtlige Stænder, og den hele Stat tjenlige, eller skadelige Men i Tilfælde sidste gotgjøres, hvorledes eller ved hvilke Midler virker og overgaaer Staten til de saavel for Landmanden, som de andre Stænder billigste Priser paa den lampeligste Maade? Er det en sand Viisdom herver at faae den beste Oplysning muelig, eller bliver det for Stat og Stænder ligegyldigt, hvorledes man herom tænker, For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin anden Guldmedalje. For den næst beste, om den er merkelig, og indeholder noget forskjelligt imod hiin, den første Sølvmedalje. Afhandlingerne maae indsendes inden Ottober Maaneds Udgang 1786. 9.