Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-06
Udlandet. Krigsskuepladsen. Idag intet Nyt, hedder det fra Madrid, og saaledes kan Man ogsaa ialmindelighed sige og Krigsefterretningerne. For nærværende Tid synes Alt at staae stille, Man synes at forberede sig til et afgjørende Skridt. Længe kan denne Tanshed dog neppe vare, da Hertugen af Angouleme nu er ankommen til Pto. St. Maria. Han ankom den 16de August om Morgenen, og mønstrede Dagen efter sine "stridslystne" Tropper. Man gjør store Forberedelser, Alt, hedder det, er færdigt til Angreb og til et Bombardement, dersom Cortes vægre sig ved fuldkommen Underkastelse. Prindsen har den 18de August forsamlet Generalofficererne i Armeen til et Krigsraad. Jfølge et Pariserrygte har han skrevet til Kongen, fra hvem Man venter gunstigt Svar. Jmellem de Constitutionelle i Cadix skal der forresten være 2 Partier, af hvilke det Ene under Arguelles ikke vil høre Noget om Underhandlinger med de Franske, og mener, at de dog vel tilsidst maae drage bort med uforrettet Sag. Det andet Partie vil underhandle, men under Engellands Mægling, og skal derfor have sendt Gesandter saavel til Hertugen af Angouleme, som til det engelske Ministerium. Men intet Partie, føier Man til, har tænkt paa ubetinget Underkastelse, eller paa at overlade Cadix til Franskmændene. J Cadix skal der være Levnetsmidler nok, som blive tilførte fra Gibraltar, Den franske Escadre synes at forholde sig passiv, enten fordi dens Jnstructioner befale det, eller fordi den seer, at den dog ikke kan holde de smaae Skibe ude. Der tales om, at der den 26de Juli er skeet et andet Udfald fra Øen Leon. De udrykkede Regimenter recognoscerede indtil Chiclana og Pto. Real, men traf Jngen, og vendte tilbage, uden at have løsnet et Skud. Om det første Udfald den 17de Juli haves en lang, detailleret Efterretning fra Cadix selv, hvori Man beskylder de Franske for, at de i deres Efterretning have angivet Spaniernes Tab nogle tusinde Mand for stort, men deres Eget havde de rigtigen angivet til 500 Mand. - Jfølge en foreløbig fransk Efterretning har Algesiras, paa eengang angrebet af den forenede Land- og Søemagt, capituleret den 14de f. M. Fra Corunna har Man en officiel fransk Jndberetning, ifølge hvilken der den 10de August om Natten har været skudt stærkt fra begge Kanter, hvorved adskillige Huse bleve beskadigede og Tobaksmagazinet stukket i Brand, som dog snart igjen blev slukket. Fra de Beleirede var der da om Morgenen den 11te kommet en Parlamentair, der gjorde store Fordringer. Grev Bourke skulde erklære, at de havde gjort deres Skyldighed og adlydt Ferdinand VII. Under Hertugen af Angoulemes Beskyttelse vilde de vel give dem, men og Regentskabet i Madrid vilde de Jntet høre. De vilde gjerne i denne Stilling vente paa Udfaldet af Anliggenderne i Cadix og oppebie Kongens Befaling. Grev Bourke havde svaret: han vilde rykke ind i Corunna som Ven eller Fjende. Om Aftenen var Man bleven enig om, at Garnisonen i Corunna skulde stille sig under Gen. Morillos befaling, der da skulde stipulere deres Jnteresse. Desangaaende er der strax afgaaet Bud til Morillo. J de 4 eller 5 Dage det kan vare, inden det bliver bragt i Rigtighed, skulle Fjendtlighederne ophøre. Jmidlertid har Hertugen af Reggio foreløbig befalet Grev Bourke, at han, efter at have indtaget Pladsen, skal lade et Regiment blive der, og selv med Hovedstyrken af sin Division gaae til Astorga. - Ogsaa over Engelland har Man berettet, at der er truffet en Overeenskomst mellem Grev Bourke og Garnisonen i Corunna, og at Fjendtlighederne ere ophørte.