JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
J Anledning af Fattigcolonien Fredrichsgade hedder det i geograph. Ephemeriden, at det kunved saadanne Colonier bliver mueligt, at sætte Grændser for den overhaandtagende Fattigdom, og formindske de Fattiges Tal. Da, som nu i mange Lande i Europa er Tilfældet, Tiggerne i Stæderne avle og opdrage Tiggere, saa maa de tiggende Fattiges Tal ogsaa tiltage, fordi samme for en stor Deel hverken kunne finde Arbeide eller Beskjæftigelse; derimod finde disse Mennesker med deres Børn stedse Sysselsættelse i Fattigcolonier, og da de leve i den fri Luft, blive de sunde og friske. Den store Fattigcolonie Friedrichsort, i Nederlandene, har den bedste Fremgang. Den havde allerede 1820 en reen Jndtægt af 100,000 Gylden af de forhen øde Heder, 1818 henved 90,000 Gylden, og den forøges stedse mere og mere, og nye Bicolonier anlægges. Coloniallovenkunne tjene som Mønstre, og der vaages strængt over deres Efterlevelse. Præmier og Æresmedailler uddeles til de flittigste Colonister, og paa denne Maade fremmes Colonisternes Tarv saa meget som mueligt. J Adresseavisen forlanges tilkjøbs et spansk dansk og danskespansk Lexicon. Dette vil nok blive vanskeligt at faae, med mindre Vedkommende ville selv bekoste et trykt. Det er mærkeligt, at vor Literatur heller ikke eier noget græsk, italiensk, hollandsk eller portugisisk Lexicon. Et græsk skal een af vore Lærde vel næsten have færdigt i Haandskrift; men det har altid været vanskeligt, uden Tab at udgive et saadant Lexicon, hos os, da de fleste unge Studerende, som man dog egentligen kun kan vente Afsætning hos paa et saadant Værk, betjene sig af græsk latinske, saasom Schneiders &c. Jkke engang noget fuldstændig Svensk have vi, thi det, vi eie, er kun et Haandlexicon. Derimod have vi sex forskjellige større og mindre tydske og lige saa mange forskjellige franske Lexica. Besynderligt nok er det, at en Literatur, der oversætter den ubetydeligste tydske Roman, endnu mangler det første Requisit til f. Ex. et Sprog, hvori en Tasso, Dante, Petrarca, Boccatio digtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Hs. H. Prinds Christian besøgte d. 20 f. M., ledsaget af Marquis de Marbois og Hr. Desportes, Hotel Dien i Paris. Hs. Høihed efterforskede, med den Ham egne Videbegierlighed og Sagkundskab, paa det Omstændeligste, alle Jndretninger i denne mærkværdige Anstalt. (Hotel Dieu er, som bekjendt, et anseeligt Sygehospital, hvaraf Lægerne Desault og Bichat have havt store Fortienester.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Justitsraad Winkel-Horn indbyder til Subskription paa den af ham længst bebudede Oversættelse af Doctor og Prof. Bornemanns Inaugural Dissertation om Rets-Analogien, i særdeles Hensyn til den Danske Ret. Det Hele vil neppe overstige 10 Ark, som overlades Subskribenterne for 14 Rbs. paa Skrivp. og 12 Rbs. paa Trykp.;men Studerende ved Kjøbenhavns Universitet erholde det for 8 s. Arket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Mariboe, d. 29 Marts. Natten imellem den 25de og 26de d. M. opkom, under en meget heftig Storm, Jldløs i Bondebyen Herritzlev ved Nysted, Grevskabet Christiansholm. Tvende Gaarde og et Huus bleve et ulykkeligt Rov for den alt fortærende Jldslue. Paa den ene Gaard bleve Creaturene reddede. Fra den anden jagede man dem ud paa Marken; men de stakkels husvante Dyr vendte øiebliklig tilbage og styrtede dem i Luerne som sande Hecatomber. Efter Sigende kom der Jld i en tredie Gaard, men som lykkelig og vel blev qvalt i Fødselen. Jlden begyndte i et Baghuus, og formodentlig altsaa - paasat. Samme Dag blev der ogsaa sat Jld i et Korn hæs udenfor Ladebygningen paa Herreborgen Christiansholm. Luen begyndte at hvirvle frygteligen op af Taget; men blev ved Kraft og Anstrængelse lykkelig og vel dæmpet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Aalborg, den 30te Marts. Fra Læsøe indberettes, at et Skib, Brutus kaldet, ført af Capt. John Newton, af og fra Hull, bestemt til Riga med Ballast, er der indstrandet Natten til den 22de og aldeles forliist. Seil og Tovverk bjergedes den 24de. - Oppe ved Bovbjerg eller Harboøre er indstrandet en kjøbenhavnsk Messina farer, Haabet, Capt. Baker, bestemt til sit Hjemsted med Frugt. - Paa Raabergstrand staaer en forliist Stettiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Viborg, den 30te Marts. Foruden de forhen ommeldte Søeskader er endvidere indstrandet og ituslaget paa Vestkysten, nemlig: paa Ferring Strand, et Skib, ladet tildeels med Citroner og Abelsiner. Mandskabet blev, ved de raske Kystbeboeres Hjelp, reddet. Skibet skal tilhøre en Grosserer i Kjøbenhavn. - Den 27de Marts blev i Skive ved Auction bortsolgt en Deel Kreature og Jndboe fra Salling for kongelige Skatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Viborg, d. 1 April. Som en Mærkelighed seer man af fyenske Aviser, at man over for 14 Dage siden havde Myssiker eller Skovmærkekrandse i Odense. Skovene især Bøgene vare og nærved at springe ud; Æble- og Pæreblomster vare og i Udbrud. Det er mere end vi her i Nordjylland, kunne fremvise, ikke engang Maikirsebærtræet, som er spalieret, har andet end grønne Knoppe. Storken, der besøgte Spandau og Berlin og Hannover først i Februar, have vi endnu ikke seet her, skjøndt den vel kunde kommet efter Regelen, 25de Marts, men vor Stork er mere veirklog end hine; thi de sidste 48 Timers Nordvest Storm har bragt os haard Frost Natten til 1ste April, skjøndt det hele sidste Løverdag regnede af Sydost. - Stormene fraregnede, er imidlertid dette Aars usædvanlige blide Veir unægtelig saare gunstig for Marker og Enge, saa at Vexten vist nok vil blive fortrinlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Blandede Efterretninger. Udtog af en af de nyeste Reiser til Palæstina. (Fortsættelse; see No. 26.) Fra Rama havde iøvrigt de Reisende en behagelig Udsigt til Sletten Saron, der viste sig for dem som meget frugtbar og begrændset af blaa Bjerge i den fjerne Horizont. Efter Klostersuperiørens Raad gjorde de deres videre Reise til Jerusalem om Natten, for at kunne ved Overgangen af Bjergene deromkring undgaae Dagens Hede og Beduinarabernes Opmærksomhed. De betiente sig af Muul æsler, hvis Hovbeslag var skjærpet, at deres Trin paa Bjergene kunde være desto sikkrere, og toge endnu en Ledsager med, deres arabiske Veivisers Broder. "Natten", fortæller Bramsen, "var skjøn; Maanen glimrede paa Firmamentet, og rundt omkring herskede Stilhed og dyb Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Damppaketfarten. imellem Kjøbenhavn og Kiel begynder den 23de April dette Aar sin fjerde Aargang, og vedbliver saaledes, indtil September Maaneds Udgang, i hvilket Tidsrum Dampskibet Caledonia afgaaer hver Tirsdag Morgen Klokken 5 fra Kjøbenhavn, og hver Torsdag Eftermiddag Klokken 4 fra Kiel, og i Almindelighed tilendebringer denne Reise i 27 Timer. ForPassagerernes Beqvemmelighed vil blive sørget med al Opmærksomhed. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Nyeste kilderie af Kjøbenharos No. 200 Ro Nittende Aargang. No. 29. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 April 1822. Noget om Legemsøvelser, som Gjenstand, for den offentlige Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Med inderlig Glæde har Jndsenderen læst den Maanedstidende for Skolelærere og Opdragere" No. 10 indrykkede Afhandling om Legemsøvelser. Jeg indseer tilfulde, hvor vigtig en Green af Nationalopdragelsen disse Øvelser ere, og intet skulde derfor være mig kjærere, end om de ogsaa maatte komme i Gang hos os. De hærde Legemet mod Luftens, Vandets og Veir ligets Jndtryk, uddanne og styrke dets Muskler, befordre Livsfunctionernes ordentlige Gang, give Mennesket en behagelig Anstand, forebygge mangen Skade, og ere for den Unge en lige saa moersom som nyttig Sysselsættelse. At indføre dem paa en Tid, da enhver Stilling i Staten udfordrer saa megen intellectue Dannelse, kunde imidlertid ved første Øiekast synes uhensigtsmæssigt, eller idetmindste tidspildende. Men betragte vi Sagen noget nøiere, ville vi let indsee, at de netop paa en saadan Tid ere dobbelt nødvendige, idet de nemlig ere et saare ypperligt Regens mod den for hiin Dannelse saa saare nødvendige Stillesidden – et Regens, som den blot ledige Tilstand, eller idethøieste lidt Spadseren ikke er istand til at yde. Hvor skjønt var det derfor ikke, om Legemets Uddannelse gik Haand i Haand med Aandens, Selv denne vinder jo ved hiints Velbefindende, og ikkun da, naar Legemet er sundt, er Aanden det ogsaa Men er der da slet intet gjort for denne vigtige Sag i Danmark, maa Læseren nødvendig spørge, naar man har læst Afhandlingen til Ende, uden at see en eneste Linie derom. For dem, som mueligen ere uvidende derom, troer jeg det derfor min Pligt, at give et bekræftende Svar, hvilket af det Efterfølgende nærmere vil godtgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Fra det Offentliges Side er der gjort meget: her i Garnisonen er jo oprettet et eget gymnastisk Jnstitut, hvortil hele Armeen afgiver et vist Antal unge Underofficerer, som, efter at have tilbragt 2 til 3 Aar ved Jnstitutet, ansættes som Lærere ved deres respective Regimenter og Corps, ved de fleste Seminarier er der jo ogsaa sørget for, at de vordende Skolelærere kunne undervises og øves i Gymnastik, og alle de militaire Skoler, saavel Garnisonens som Søetatens, have jo gymnastiske Apparater og Lærere, ei at tale om, at Land-, Sø- og Artilleri-Cadetcorpserne fortrinligen undervises heri. Hvad skal vel det Offentlige gjøre mere - Maaskee vil man indvende, at istedetfor at begynde med Soldaterne, var det dog rigtigere at begynde med den opvoxende Ungdom, med Bønderbørnene, og jeg tilstaaer, at denne Jndvending har noget for sig Jmidlertid var det jo deels en meget langsom Vei at gaae, naar saadant først er i sin Vorden; og deels er jo Soldaten endnu i den Alder, at hans Lemmer ere smidige, og hans Muskler kunne modtage enhver Uddannelse. Hvo kan desuden tvivle om, at jo med Tiden Gymnastiken ogsaa vil vorde en Gjenstand for Almueskoleunderviisningen? *) Men vilde det ikke have været et altfor voldsomt Brud paa Almuens Fordomme, om man strax havde begyndt derpaa? Hvorfra tog man saa pludselig det nødvendige Antal af saadanne Lærere, der i lige Grad forstod at sørge for Børnenes physiske og aandelige Dannelse? Hvor skulde man gjøre af de allerede ansatte Lærere, som ikke forstod dette, At Staten skulde pensionere dem, var dog lige saa urimeligt, som om man vilde forlange, at de (de fleste vistnok over 40 Aar) skulde lægge sig efter Gymnastik. At denne Indretning derimod successiv indførtes tilligemed nye Skolelærere, er noget vi tør haabe og vente, naar først Almuen har faaet Sands for Legemsøvelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Fra enkelte Privates Side er der ikke gjort mindre. Saasnart hans Excellence, den nuværende Justitsminister, F. J. v. Kaas var bleven Patron for Herlufsholms Skole, iverksatte han strax, hvad den forrige Skoleherre, sal. Ghrd. Brandt, ved Anskaffelsen af nogle faa Apparater, ihvorvel ikkun svagt, havde antydet, at nemlig Disciplene bleve underviste i Gymnastik, og til den Ende lod han foruden Anskaffelsen af nye Apparater, der anbragtes paa en aaben Plads uden*) Landsbyskolerne give om Sommeren dertil den bedste Leilighed, ved de fleste Skoler have jo Børnene en Legeplads, og hvor den end savnes for Øieblikket, kan den jo haves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
De vigtigste gymnastiske Apparater anbringes her, Børnenes Lege vorde gymnastiske Øvelser, der foretages under Lærerens Veiledning og Tilsyn, og nu have vi, hvad der ønskes. Forudsat, at Børnenes moralske og intellectuelle Dannelse i saadanne Skoler bør indskrænkes til Religion, Regning og Skrivning, samt nogen Kundskab i Fædrenelandets Historie og Geographi, vil man jo heller ikke savne Tid til Legemsøvelser. At disse imidlertid kun maatte bestaae i de vigtigste, saasom Springen, Klavren, Exerceren og, hvor Leilighed gives, Svømning, er en Selvfølge. for Skolebygningen en egen Gymnastiksal indrette, og antog en Lærer i denne Videnskab, der nu underviser dem i Fægten, Huggen, Springen, Klavren, Exercits og Svømning, hvorhos der før ges for, at de ogsaa undervises i Dands. Hvor der har været paa Herlufsholm, har vist ogsaa havt Leilighed til at bemærke den Anstand, der udmærke denne Skoles Elever fra andre Drenge. Ligeledes har Premierlieutenant v. Hansen af Kongens Livjægercorps, der desuden er ansat som Lærer ved det gymnastiske Jnstitut, en privat Voltigeeranstalt, hvor Børnene tregange ugentlig undervises i alle muelige Legemsøvelser, og om Vinteren nyde de tillige Underviisning i Dands, samt om Sommeren i Svømning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Spørgsmaal. Naar kan man vente, at Hr. Professor Nyerups, under 17de October 1819 offentligen udstedte Forpligtelse og Løfte, om et Anhang til Literaturlexiconet (see sammes Fortale Pag. VII og VIII) vil vorde opfyldt, Vel kan man med Vished antage, at denne, den flittigste af alle vore Lærde, ikke er ledig, men desuagtet bør dog vel et, Publicum saa offentligen og saa høitideligen givet Løfte, hvis Opfyldelse saa høiligen maa interessere enhver Eier af Literaturlexiconet, ikke længere blive uopfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 2den April. Havde vi Julesommer, saa lader det til at vi vil faae Paaskevinter. J tvende Nætter har det frosset temmelig stærkt. Efter faa Dages Pause kom Veiret igjen i sit gamle Hjørne, med Storm og Blæst. Den sidste Regn har sat Ærtesæden langt tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Paa denne Tid kan en Snees Æg kjøbes herfor 10 s. og et Pd. Smør fra Landet for 1 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Adskillige her i Stiftet have i Aar været hjemsøgte af den saakaldte Faaresyge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Nyborg. Postjagten Merkurius, der under den brave Postfører og Dannebrogsmand, Jespersen afgik herfra med Pakkeposten den 30 Marts Kl. 12 Aften med Kuling af Nordost for et torevet Seil og Stormkliver, naaede om Morgenen Kl. 3 under Sjælland paa 5 Favne Vand; men da Stormen tiltog, nødtes man til at aftage Kliveren. Strax efter brækkede den voldsomme Søe Udlæggeren af, nu maatte Man stryge Seilet og lægge bi for Fokken til Dagen kom, da Man for et trerevet Seil vendte tilbage og ankom til Fyen Kl. 7 om Morgenen, efter saaledes, med det vore raske Søemænd egne Mod og Udholdenhed, at have kjempet imod det haardeste Veir og ved Guds Bistand reddet Skib og Gods fra den truende Fare. Postjagten fra Corsøer tog siden Posten i Retour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Blandede Efterretninger. Udtog af en af de nyeste Reiser til Palæstina. (Slutning; see forrige No.) Paa deres Vandringer gjennem den hellige Stad, traf de lutter snevre, næsten ganske øde Gader, fyldte med Hobe af Ureenlighed, som af Tyrkerne ligesaalidet her, som i andre østerlandske Byer, bortryddes, men overlades til Solens Jndvirkning. "De herfra opstigende raadne Dunster ere sikkerlig en medvirkende Aarsag til Pesten.""Da vi, hedder det, "kom til en betydelig, for det meste forfalden Bygning, hvis Indgang bevogtedes af 5 tyrkiske Soldater, der fik en Gave af vor Janitschar for Tilladelsen at gaae derind, sagde vor Ledsager, at der i den hele By ikke var noget Sted, hvorfra Moscheen, som staaer paa Salomons Tempels Plads, kunde betragtes saa nær og fuldstændig, da ingen Christen har Frihed til at komme den nærmere. Det fandtes virkelig saa, thi Moscheen var kun 50 Skridt, borte. Den kaldes Omars Moschee, efter en riig Kjøbmand fra Damaskus, som i det 7de Aarhundrede lagde Grunden til den. En af de tyrkiske Soldater, som forsikkrede os, ofte at have været i Moscheen, fortalte, at man deri seer vel vedligeholdte Søiler af rødt og hvidt Marmor. Den hvide Muur, som omringer Bygningen, tillader ikke at bedømme Forholdene i det Hele; men Kuppelens Pragt og Størrelse, og Arkader nes Skjønhed og beundringsværdige Storhed, tildrog sig vor hele Opmærksomhed. Tyrkerne sagde, at ingen Christen turde under Livsstraf lade sig see i Moscheen." Man veed, at en Christen for nogle Aar siden havde udvirket sig Sultanens Firman til Jndtrædelse i Moscheen, men Beyen forbød ham Udtrædelsen, og lod ham halshugge derinde. Derimod gik Sir Sidney Smith, efter det syriske Feldttog mod Bon parte 1799, ind i og ud af Moscheen uden Hinder. Da man ved Jndgangen spurgte ham om Sultanens Firman, svarede han: Jeg er selv Sultan, og den tyrkiske Vagt vigede ærbødig tilside for Mylord. De Reisende fandt Jerusalems Mure forsynede med Skydehuller, men ikke stærke, eller skikkede til at modstaae den nyere Krigskonsts Anstrængelser. De besøgte endnu Zions Bierg, der har mange gamle Gravminder med græske og ebraiske Jndskrifter, og Josaphats Dal, betraadte Broen over Ki dron, som her rigtig kaldes en maadelig Bæk, der kun som Vinteren) ved Vandsamlingerne fra de nærmeste Bjerge, bliver til en stærk Strøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Den berømte Dyrekreds fra Denderah, der nyligen blev bragt til det franske Jnstitut, er en fiirkantet Masse af Sandsteen, omtrent 8 Fod i Gjennemsnit og 1 Fod tyk. Den er deelt i to Dele, hvoraf den ene optager omtrent 3/4 og den anden 3/4 Deel af hele Breden. Værket bestaaer af en Kreds fuld af astronomiske Figurer, omgiven af 12 menneskelige, der ere fordeelte paa de 8 Hovedpunkter af Omkredsen. J Krogene af Fiirkanten befinde de fire opretstaaende qvindelige Figurer sig; paa Middelpunkten af de fire Sider seer man Grupper, hver bestaaende af knælende Mænd med Høgehoveder, en cirkelformig af Hieroglypher bedækket Stribe løber i lige Frastand, fra Randen af Kredsen og Siderne af Firkanten; den afbrydes af Figurer. Denne Dyrekreds befandt sig i Loftet af den anden Vestibul af Tempelet i Denderah af venstre Side. General Desaix var den første, der opdagede den. Da han gjorde den ægyptiske Expeditions Lærde opmærksomme derpaa, var den en Hovedgjenstand for deres Studium. Denne var den første, der maalede den, og beskrev den i sin Reisebeskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Paa den østlige Kyst af America synes Havet stedse fra Norden til Sønden at borttage mere Land. Ved Forbjerget May, ved Udløbet af Delaware i det atlantiske Occan, er der bygt et Huus, paa hvis Vægge findes Optegnelser over Husets Afstand fra Havet, lige fra 1804 til 1820, og deraf sees, at det 1804 laae 334, men 1820 derimod kun 180 Fod borte fra Havet. J Brasilien ville Kystbeboerne have gjort lignende bemærkninger, men hvortil ingen nøje Opgivelse findes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Ved Jtheos er en Bygning, som forhen laae temmelig langt borte fra Havet, men nu staaer neppe 100 Skridt fra Brændingen. Hvad kan være Aarsagen til dette Særsyn, Hr. Jameson leverer i sine interessante Letters from the Havanna, Lond. 1820, en læseværdig Skildring af dette Land. Af de spanske Creoler, siger han, maa man ikke fordre nogen Anstrængelse. Deres Patriotisme yttrer sig blot i Ord. Den Rigdom, mange Kjøbmænd besidde, er erhvervet ved Slavehandel. Man finder her 250,000 Hvide og 314,200 colørte Folk, samt Sorte og Mulatter. 1817 udførtes her 26,976 Negerslaver; 1818. 17,000, og 1819, 14,668. De Colørte, der ved deres Arbeide kunne fortjene saa meget, at de kunne kjøbe sig fri, ere de nyttigste og drivtigste Jndbyggere. Spillesyge og Lyst til Pynt stifte stor Skade blandt de arbeidende Stænder. Man seer Negerinder i hvide Silkestrømper, Atlaskes Skoe, Musselinsklæder, franske Shawls, Guldørenringe, og Blomster i de uldne Haar, under Armen af sorte Petitmaitres i engelske Kjoler, med hvide Castorhatte, Spanskrør med Guldknap, alle rygende af Cigar ros, ligesom de fornemmere, og dog ere disse Herskaber kun Voxkoner og Skoflikkere, der paa Helligdage gjøre sig saaledes tilgode. Næste Dag gaae de omkring i Husene og falholde noget af denne Flitterstads, for at kunne betale Føden dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Den americanske Prophet Decker, der opholder sig i London, har døbt der 17 Personer, som maa lade Skjægget voxe, give Slip paa deres Forretninger, og, som Pythagoræere, leve af Planter. Hans Prækener gjøre Opsigt blandt de fattigere Folkeclasser, og han er ikke sjeldent udsat for Pøbelens Mishandlinger. Da han ny ligen blev bragt for en Fredsdommer, truede denne ham med at sætte ham endnu engang i Tugthuset, dersom han atter fordristede sig at præke uden Licenz; men en saadan kan han faae for et Par Mark. Han forsikkrede, at han kun ventede paa et tunesisk Skibs Afseiling, da han med til andre, af Gud kaldte, Disciple, agtede med dette at drage til det forjettede Land. (Han skal nu være død paa Reisen did.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
J Africa ere Mennesker af saa ringe Værd, at Negere tilbyttes mod Heste, især tripolitanske, som agtes meest. Tripolitanerne spare intet paa disse, og anvende større Omsorg paa dem end paa deres Familie. J Negernes Land gives for en smuk Hest 10 eller 15 Negerinder. Slavehandlerne tale om deres Slaver, som vore Studeprangere om deres Qvæg. De ny fra det Jndere kommende blive, for at finde bedre Afsætning i Tripoli og Ægypten, i Forveien mædskede. De have 5600 Mile at vandre, førend de naae et blivende Sted. Underveis indtræffer det ofte, at de gaae igjennem 8-10 Herrers Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
J Archiv for alte und nene Kirchengeschichte, herausgegeb. v. D. C. F. Standlein og Dr. H.G. Tschirner, 5 B., 1 St., 1821, læses Biskop Münters, ogsaa særskilt trykt, Afhandling uber die Religion des Nordens vor den Ze i ten Odins, hvori Forf. med stor Omfatning og Skarpsindighed anstiller en Undersøgelse over den odinske Religion. Hovedgjenstandene ere Odins Ankomst i Skandinavien; Odins Characteristik; Thor og Freyr, de øvrige Aser, ringere Guddomme; Cosmogonie; Læren om Gudernes Undergang; Gudstjeneste; Offer, Præster; Troldom, den odinske Religions Mysterier, Modstand mod denne Religion i sildigere Tider; Skandinavernes moralske Dannelse, krigeriske Aand og Foragt for Døden, Qvindekjønnets Tilstand i Skandinavien; Trældom; Skandinavernes Opdragelse og Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Hr. Wallag, Vicepræsident i det engelske Handelskammer, skal have den Plan, at gjøre London til en Stapelstad for alle muelige Slags udenlandske Manufacturvarer, saa at Udlændinger, kunne forsyne sig der saavel med indenlandske som udenlandske Fabricater. J Følge heraf har man den Hensigt, at bygge i London store Varemagaziner, i hvilke alle Landes Manufacturvarer, der hverken ved Jndførelsen eller Udførelsen have Afgivter at svare, skulle oplægges og sælges, paa det der kan gives Udlændinger Leilighed til at forsyne sig med Producter fra hver Verdensdeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Bernhard Romberg giver i denne Tid Concerter i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Bonapartes Grav paa St. Helena bevogtes endnu stedse af 15 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Kjøbenhavns Børs, d. 9 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Rettelse. S. 441, Lin. 17, for, græskelatinske, læs: græsk latinske, og græsketydske, De her i Staden, som fra iværende Qvartals Begyndelse agte at holde nærværende Blad, ville behage at tegne sig eller afgive deres Adresse hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.