JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1812-02-17
Paris d. 3 Februar. Under 28 Januar er udkommet fra Ministeren, for det Jndre et Reglement for Anlægget af Runkelroe-Plantasier i hele Riget, der i alt skal beplante 100,000 Hectare Land med dem, og som han raader helst at anlægge i Nærheden af Floder, Kanaler og store Stæder, for deslettere at afsætte og befordre dem. J de 3 nordtydske Departementer: Elb, Ems og Wiser skal beplantes 1000 Hect. Land i hvert Departement med Runkelbeder."
Viborger Samler, 1812-02-17
Fra Amsterdam meldes under 30te Januar, at der atter er strandet en engelsk Fregat ved Texelen, hvis Mandskab man ventede at bjerge.
Viborger Samler, 1812-02-17
Den 23de Januar gik Eskadren i Toulon, bestaaende af 14 franske Orloggere, 4 Freg. og nogle Korvetter ud under Contreadm. L'Hermitte, et heftigt Vindstød forhindrede Skibene at holde Søen om Natten, dog manøvrerede de i bedste Orden og ingen rog Skade.
Viborger Samler, 1812-02-17
Monitøren leverer nogle senere Beretninger fra Marchal Suchet, nu Hertug af Albusera, daterede fra 8de til 13 Januar, i Valencia. De sige at General Blake ved at prøve Natten til d. 29 Decbr. at rømme Valencia med 12000 Md., blev saaledes modtaget af et polsk Regiment, at 4000 bleve dræbte og jagede i Kanalen, 2 a 300 Mand undkom til Bjergene. Resten maatte flygte ind i Staden igjen. Fra dette Uheld af, deserterede hans Folk stærk, blot i 4 Dage kom 1500 Desertører til de franske Forposter. Natter til 2den Jan. gjorde 2000 Spanier et Udfald, som General Severoli med at italiensk Regiment drev tilbage. Den 10de Januar desilerede fra Morgen til Natten Valencias krigsfangne Besætning forbi de franske Tropper -(Resten af Beretningen er forhen i denne Avis anført) Gozette de France har et Brev fra Valencia af 16de Januar, hvori siges "Jnsurgenterne have været Stadens største Ulykke. Den Dag General Blake drog derind, viiste en Hob Jnsurgentere sig for hans Palæ, tvang ham til at vise sig for dem, og befalede ham, at forsvare sig til det Yderste. Det skeede. Bombardementet udholdt Jndvaanerne i de første 3 Dage; men deres Sværmeri gik nu over til Frygt, de kom atter for Blakes Palæ og anførte af 2 Munke væbnede med Sabler og Pistoler, fordrede de med et vildt Skrig "at han skulde overgive Staden til de Franske" Blake loddet Regiment valloniske Gardere adsprede dem, men de fyrede paa Militæren og der opstod en skrækkelig Tumult i Staden. Samme Dag kapitulerede han. Blake er omtrent 55 Aar gl., en Jrlænder af Fødsel, har forhen været Oberst i spansk Tjeneste og almindelig roses han som en duelig Officeer, hvis Tab Jnsurg. neppe vil faae oprettet.
Viborger Samler, 1812-02-17
London d. 26 Januar. Fra Generalmajor Cooke, som kommanderer i Cadix, ere komne Depecher hertil, dateret 29 Decbr. hvori han beretter, at han siden d. 24 Decbr. ingen Beretning har havt fra Tariffa, ligesom heller ikke hørt noget fra General Balleysteros. Den omtalte Beretning fra Oberste Skerrett i Tariffa af 24 Decbr. melder: at de Franske siden den 20de beleire Staden med 4 a 5000 Md. Fodfolk og 300 Ryttere. Han kunde vel ikke ligefrem maale sig med Fjenden i Styrke; men gjorde dog den 22de et Udfald, for at erfare den fiendtlige Styrke. Endskjøndt hans Haubitser have fældet nogle af de fiendtlige lette Tropper, saa stod han dog saa got og udbredt posteret, at de smaae Kanoner ingen Virkning kunde gjøre. J en senere Beretning af 30 Decbr. siger Overst Sterrett "At han vel i adskillige Fægtninger havde søgt at forstyrre de Franskes Arbeide ved Appracherne, som og med de smaae Kanoner i Fæstningstaarnet dræbt endeel Franske; men deuagtet havde de dog den 29de begyndt at bombardere saabeldig, at der for Aften var Bresche i Muren, dog vedblev Skydningen næste Dag, da Fjenden nok vil søge at udvide Aabningen til Taarnet. Fjendens Styrke angives til 10000 Md. Man skjød bestandig fra begge Sider levende med Musketter. Han anfører 3 saarede Officerer og 32 Soldater, 1 dræbt Soldat og 11 Heste, som sit Tab.
Viborger Samler, 1812-02-17
Efter de sidste Tidender fra Nordamerika, er Krigen mellem os og dette Land saa got som erklæret fra Staternes Side. Der er den 6te Decbr. i Kongressen fremlagt en Beretning af Hr. Porter, der indeholder den nedsatte Commissions Mening; den gaaer ud paa følgende "Kabinetsordrerne ere skjellig Aarsag til Fredsbrud med England, deres Virkninger forøges ved de engelske Ministres elendige Udslugter. Er man ikke blind, seer man, at England handler uretfærdig: thi det kaprer i een Uge efter de Grundsætninger som det i næste Uge forkaster, og snart ville de endog i vort eget Land, træde os under Fødder. Commissionen eragter "at Krigen er det eneste Midder herimod. Den maae være aabenbar og føres med al den Nationen muelige Kraft. Nordamerika har det i sin Magt at skade England baade til Lands og Vands, der kan falde ind i Canada, een af Brittanniens bedste Besiddelser, hvorfra det i Fio fik Fornødenheder, meest Skibstømmer, for 16 Mill. Piastre. Det kan ved Skibe og Kapere anfalde Hjertet af deres Colonier (vestindiske Øer) og tilint tetgjøre Handelen med dem. Hr. Porter meente, at man dog førend Krigen erklæredes, skulle kraftigen forberede sig dertil, paa det Gjesterne ej skulle komme, før Bordet blev dækket - Man antog derfor de foreslagne Beslutninger og lod Tallet staae blank hvor de 10000 Md. stod, da dette Tal ikke forslog og burde vel kunde gaae i høieste til 50000 - Vore Aviser tilføie "Skibet Lydig er kommen nylig fra Newyork og bringer Tidender fra Nordamerika af 1ste Januar, efter hvilke at slutte Krigen kan antages for udbrudt. En Hovedanklage føres imod vor Regjering af Nordamerika, den nemlig: at England havde ophidset Jndianerne til at væbne sig imod Nordamerika - Den første følge af en Krig med Amerika, vil være at England maae tage sine Krydsere fra de franske Kyster for at bruge dem i Amerika - Men vil ikke deraf flyde, at den franske Marine, som Napoleon, desuden ved Hielp af sine store Hjelpemidler skabet sig, endnu hastigere kan vise sig. - Havene ville snart vrimle af Kapere, der kunde giøre Landgang paa vore vestindiske Øer. Hvorledes kunde vi forsvare paa een Tid Canada og Portugal. Kan man troe Canada forsvarer sig selv, ere dens Beboere ej snarere Amerika end England hengivne?
Viborger Samler, 1812-02-17
Hertugen del Parque er fra Sete Crux endelig indskibet til Cadix. Som Gouvernør der, var han forhadt af alle Retskafne. Juntaen sendte en anden for at afløse ham, og man maatte med Magt tage ham hjem, da han ei godvillig ville aftræde sin Post.
Viborger Samler, 1812-02-17
Wien den 1ste Februar. Det skal være afgjort med det sachsiske Hof, at det Wiener Hof beholder Saltværkerne i Wiedliza i Polen, imod at Sachsens Konge aarlig leveres et Qvantum Træ. Man mener at hendes M. Keiserinden befinder sig frugtsommelig.
Viborger Samler, 1812-02-17
Kulden tager hver Dag til i Østerrig. Der er faldet utrolig Snee og nogle Mennesker ere ihjel frosne i Omegnen af Hovedstaden. Man fandt en død frossen, der havde en stor Deel Bankosedler og 2 Gulduhre hos sig.
Viborger Samler, 1812-02-17
Den 31te Januar brød Jld ud i Hs. M. Keiserens Gemakker, aarsaged af en ny og ilde anlagt Skorsteen. Jlden dæmpedes uden at anrette betydelig Skade.
Viborger Samler, 1812-02-17
Turin 22de Januar. Siden 25 Aar, 1795 fraregnet, har man ikke her havt saa streng Kulde, som i denne Tid. Den 8de Januar havde vi 13 Graders Kulde.
Viborger Samler, 1812-02-17
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1812-02-17
(Af Alt. Merk. og H. Corresp.) Den ny og prægtige Børs i Petersborg er nu ganske færdig. Hs. M. Keiseren har skrivtligen bevidnet Rigskantsleren Prev N. P. Rumænzov, som dirigerede dens Opførselse som og de Embedsmænd som under ham deeltoge i Bygningens Opførselse med deres Jndsigter og Embedsiver, Sin allerhøieste Tilfredshed.
Viborger Samler, 1812-02-17
J en Landsbye Jytland, nærved Dantzig, har Qvægsygen yttret sig.
Viborger Samler, 1812-02-17
Storhertugen af Frankfurt har ophævet i sit Land alle forhenværende Consistorier og henlagt alle kirkelige Sager under 2 nye Consistorier, hvoraf det ene er Evangelisk Luthersk og det andet Reformeert.
Viborger Samler, 1812-02-17
Hr. Doctor Hemrich i Plau i Bøhmen, har opfundet en Maade at uddrage en Farve af Vaid, som træder isteden for ægte Jndigo. H. M.
Viborger Samler, 1812-02-17
den østerrigske Keiser har derfor benaadet ham med Titel af Raad og en Belønning af 50000 Gylden.
Viborger Samler, 1812-02-17
J det Casselske har Doctor Freyer i Holzminden, med Held begyndt at lave Sirup af Runkelroer.
Viborger Samler, 1812-02-17
J November og Decbr. ere fra de adriatiske Søstæder og Tyrkiet komne til Venedig 415 Kiøbmandskibe og afgaaede 252.
Viborger Samler, 1812-02-17
Jndenlandske Tidender. (Af Statstid., syneske, Randers og andre danske Aviser, Den Mangel paa Skillemynt, som en Tidlang har været at svore her i Landet, og som allerede (i Sielland) temmelig er bleven afhjulpet ved de i Omløb satte Toskillingsstykker, vil endnu betydelig blive formindsket, da der nu præges En, Tree- og Fiirskillingsstykker, som man med det første venter at see i Cirkulation.
Viborger Samler, 1812-02-17
Under 3d. har Hs. Maj. allernaadigst tilladt, at Baron Christian Henrich v. Hoff, Major ved det holsteenske Jnfanterie Regiment, som, efter den ved Erectionsbrevet for Friherskabet Rosendahl bestemte Arvefølge, har tiltraadt bemeldte Baronie, efter nyligen afdøde Geheime Konferentsraad Marcus Gerhard Greve af Rosenkrone, Ridder af Elephanten, maae antage og bære Navnet Rosenkrone.
Viborger Samler, 1812-02-17
Den 29 Jan. ere 30 Mænd af Holmens Haandværksstok benaadede med Hæderstegn for 25 Aars god Tjeneste; med hvilket Hæderstegn følger en aarlig Gave af 10 Kroner.
Viborger Samler, 1812-02-17
Nogle Betænkninger for Ægtefolk, som ikke leve i god Forstaaelse med hverandre, af Sognepræst J.L. Paludan, sælges for 24 s. paa Bogladerne i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1812-02-17
Nu er Subskriptionen til Norges Universitet 612656 Rd. paa eengang og 7770 Rd. aarlig, samt desuden i aarligt Kornbidrag 669 Tdr. 5 Skpr. Byg og 217 Tdr. 6 1/2 Skp. Havre. - Af de til det Norske Universitets Fond indbetalte Summer har Jndkasseringekommissionen i Kristiania allerede udsat paa Rente 100300 Rd.
Viborger Samler, 1812-02-17
Paa Recensionen over det Wergelandske Priisskrivt, om et Universitet i Norge læses nu i Kbhvns N. Skilderie følgende grundige Besvarelse af Hr. Forfatteren: "Den - Recensent, der paa en saa - Maade forhaaner og gjennemhegler mig i Litteratur Tidenden, beder jeg indstændig at holde inde. Jeg er villig til at give ham til Belønning derfor de 800 Rd., hvormed Selskabet for Norges Velbelønnede Memosyne. Jeg tilstaaer, jeg har talet varmt for mit Fødeland; men at Værket er udkommet er ikke min Skyld, men maae tilskrives den af Direktionen i det kongl. Selskab for Norges Vel valgte bedømmende Kommitter, der bestod af Doctor Theol. Biskop Bech, Grev Wedel-Jarlsberg, Slotspræst Pavels Professor Rosted og Overlærer Platou. Desuden har Hs. Maj. med allernaadigst Velbehag optaget Værket. Ligeledes har jeg af Nationen modtaget store Beviser paa bifald. Mindst ventede jeg derfor tilsidst at blive anfaldet paa saa mageløs en Maade. Dette er alt det Svar jeg agter at give Retensenten; thi Recensionen selv er af den Beskaffenhed, at den ikke kan besvares. Christiansand. 22 Jan 1812. Wergeland. Rammegaard ved Lemvig, d. 30te Jan. Det stormende Veir af vestlige Vinde har vedvaret til idag, da Vinden blev østlig og tillod Bjergningen af endeel Tougværk og nogle smaae ubetydelige Deele. Ved denne Storm er Bougsprydet fra Orlogskibet. St. Georg løsbrækket og drevet iland. Kl. 10 i Dag Formiddag saaes en engelsk Orlogebrig i S. V. Kl. 11 var den lige for Vragstykkerne af Defence, hvor den nogen Tid laae opbrast. Vinden gik vestlig igjen, og Briggen styrede N. V. ud af Sigte. Sandsynlig har det været denne Brigs Hensigt at udsætte Barkasser, for at ødelægge hvad der kunde ødelægges af de strandede Linieskibe, hvilket dog forhindredes ved svære Brændinger.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Mariboe Avis spørges: Den 2den Februari da Vognmanden, Sognepræsten Boeck, skulde forrette Gudstjenesten i Annexet Hillested, som ligger omtrent tre fierdedeel Miil fra Mariboe, blev han tilsagt at kjøre Fragt af Opsynsmand Skræder Lillie. Da han nu ikke har Evne til at holde meer end 2 Heste, blev han nødt til i fuld Ornat, omtrent i sit 50 Aar, at gaae til Sogns. Hvilken af Pligterne han overtraadte, stod han jo til Ansvar for. Et heller var det ham mueligt at kunde faae Befordring, da der i Post-Fragtforordningen er bestemt, at ingen uden Gjordemødre og Doctore tilkommer den Forret, at faae Befordring. Altsaa maatte han gaae til Fods. Spørgsmaalet bliver nu, som ønskes besvaret: J. Kollisions Tilfælde, skal Fragten tilsidesættes eller Gudstjenesten forsømmes Boeck.
Viborger Samler, 1812-02-17
J afvigte Januarii Maaned vare Priserne paa Korn og Fedevare i Mariboe følgende: 1 Td. Hvede 27 Rd., 1 Td. Rug 16 til 18 Rd., 1 Td. Byg 11 Rd., 1 Td. Havre 8 Rd., 1 Td. graae Erter 16 Rd., 1 Td. Kartofler 5 Rd., 1 Pd. røget Flesk 3 Mk., 1 Pd. fersk dito 2 Mk. 8 s., 1 Pd. fersk Oxekjød 2 Mk. (fra Landet 24 a 28 s.), 1 Pd. Smør 1 Rd., (stundom 5 Mk. til 5 Mk. 8 s.), 1 Pd. Ost 20 sk., 1 Pd. Talg 1 Rd., 1 Slagtenøde fra 80 til 120 Rd., 1 Faar 10 Rd. og 1 Sviin, fra 40 til 80 Rd.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Saxkøbing er ogsaa i disse Dage solgte 3 Stegegrise for 36 Toskillinger.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Aarhuus Stift er i Aaret 1811 kopulerede 1198 Par, fødte af Mandkjøn 2115, af Qvindekjøn 2002, og Uægte af begge Kjøn 290, tilsammen 4407, døde af Mandkjøn 1795, af Qvindekjøn 1616, tilsammen 3411, altsaa 996 flere fødte end døde. Blandt de Døde vare 3 Fruentimre over 100 Aar.
Viborger Samler, 1812-02-17
Roeskilde latinske Skole tabte den 17 f. M. sin almindelig agtede Rektor C. F. Schultz, som ved Døden afgik.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Nyborg lærde Skole er død Discipel H. C. L. A. Sørensen. Alle Skolens Lærere og Disciple fulgte ham til Graven. J Kirken holdt Hr. Pastor Nyholm en rørende Sørgetale, derpaa holdt Rector Muntheen kort Tale og lagde i samtlige Læreres Navn en Blomsterkrands paa hans Kiste. Endelig lagde og, ledsaget med nogle Ord, Skolens overste Discipel i samtlige Lærlingers Navn, en Blomsterkrands paa Kisten.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Randers Avis beklager en Enke Tabet af sin Mand Niels Thoustrup, som er druknet i Horsens ved at træde uden for Broen. Hun anmelder tillige en kort forhen begge paakommen Sorg, da en Hest styrtede for dem paa Landeveien, og takker den som rakte en hielpsom Haand til dette Tabs Erstatning; men frabeder sigdog heri ikke videre Deeltagelse.
Viborger Samler, 1812-02-17
J Randers Avis findes i sidste No. et moersomt Brev, der er fundet i nogle Papiirskrøller, og hvori en Ven meddeler sin Veninde nogle træffende Bemærkninger, angl. Damernes nuværende Modedragt, paa hvilken han har saare meget at udsætte, i Anledning af de forbandede Snørlivers og lange Livs Jndførelse, da de første skaber Helbreden for vordende Mødre og aarsager Lungesyge, de sidste fordærve den smukke Form, som de korte Liv gav ethvert Fruentimmer, volder, at de endnu maae klæde sig tyndere end før og, kaster hele Opmærksomheden paa Agterkastellet, der ved Snørlivet kommer til at stritte frem. - En Legemsdeel, hvor dog ingen Elsker søger sin Elskedes Skjønhedstegn og som Malere og Billedhuggere omhyggelig søgte at unddrage Øiet. (Udg.)
Viborger Samler, 1812-02-17
Bekjendtgjørelser. J Søndags Morges den 9de Februar endte min elskelige Mand Provst Lambert Franch Winther sit daadfulde Liv, bragt til over 76 Aar - Min blide Trøster, at jeg tør smigre mig med manges Deeltagelse. Gjedsted den 12 Februar 1812. Signe Marie Sl. Winthers.
Viborger Samler, 1812-02-17
Jfølge den 20de 5 i Forordningen af 27 Septbr. 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Doms Slutningen af den i den Kongelige Lands Over samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn den 13 Januar 1812 udi Sagen Kammerraad og Renteskriver Hans Jacob Køhler contra forrige Grosserer og forhen værende Bogholder ved det arvelige Laane- og Livrenteselskab Oluf Lofgreen, angaaende Overtrædelse af bemeldte Forordning, afsagte Dom, ved hvilken er kjendt for Ret:
Viborger Samler, 1812-02-17
De paaankede af Jndstævnte forrige Grosserer og forhen værende Bogholder ved det arvelige Laane og "Livrenteselskab Oluf Løfgreen i hans i Trykken. Pudgivne Promemoria til Kammerraad Gjersing "m. fl. dateret den 26 Juni 1810 og hans trykte Skrift under Titul: Oluf Løfgreens Svar til Kammerraad og Renteskriver Køhlers løgnagtige Beskyldninger etc. imod Citanten Kammerraad "og Renteskriver Hans Jacob Køhler fremforte fornærmende Beskyldninger, Udladelser og Erklæringer, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Sidstnævnte til Skade paa Ære gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Jndstævnte for sit i saa Hemeende udviiske Lovstridige Forhold bør bøde "sem hundrede Rigsdaler til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt betale Processens Omkostninger til Citanten med Fyrgetyve Rigsdaler, hvoraf denne, forsaavidt samme enten for en Deel eller i det "Heele erholdes i Forhold dertil bør udrede Rettens Gebyr, Skriver-Salarium og det stemplede Papiir som til Sagen, hvis den ei havde være benificeret skulle have været forbrugt. Saa betaler han og Salarium til Procurator Wilse ligesaameget. Jøvrigt bør Jndstævnte for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være, og bør den af Citanten i "Jndlæg af 3die Septbr. 1810 medlagte Paastand, ei komme Jndstævnte til Fornærmelse i nogen Maade. "Det Jdømte udredes inden femten Dage efter denne "Doms Lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1812-02-17
At forestaaende Domslutning rigtig er afskrevet bekræftes. Justits Contoiret i den Kongelige Lands Overretsamt Hof og Stads=Ret i Kjøbenhavn den 6te Febr. 1812. Bang.
Viborger Samler, 1812-02-17
Udi lillerup Bye, Aggersborg Sogn, Hjørring Amt, bliver Fredagen den 6te Marti forstk. Kl. 10 Formiddagen, foretaget offentlig Auction hos Sognefogden i bemeldte Ullerup, over 2de af de Pieder Kold sidst beboede, men derefter den almindelige Enke=Kasse for Gjæld, og den Kongelige Kasse for Skatterestancer udlagte Gaarde, der staaer i alt for 8 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn. Eiendommene, som ere gode, sælges i større og mindre Parceller, eftersom Libhaverne maatte ønske det og der kan ventes billige Vilkaar, samt de 3/8 Dele af Kjøbesummen betroede i Eiendommene. Foruden en Hovedparcel, der er udlagt ved hver Gaard, ere der af sadte mindre Parceller, hvorpaa i Særdeleshed, Professionister, saasom: Tømmermænd, Hjulmænd og Muur mestere vil kunde etablere sig og finde Udkomme. Paa den ene Gaards Tilliggende ere 2de Bygninger, hvorimod den anden Gaards Tilliggende ikke er bebygget. Dette bliver herved bekjendtgjort til behagelig Underretning for Lysthavende, der indbydes at møde ovennævnte Tid og Sted, da Eiendommen absolut bortsælges uden flere Auctioners Holdelse, naar nogenlunde antagelige Bud gjøres Eiendomme, Kart med Beregninger og Auctions Conditionerne foreviises af S. T. Hr. Captain og Forligs-Commissair Kjerulf paa Aggersborggaard. Fjerritzlev den 10 Februar 1812. Hansen. Herredsfoged i øster og vester Hanherred.
Viborger Samler, 1812-02-17
Da undertegnede Skiftecommissairer ingen nærmere Efterretning fra Vedkommende har erholdt siden sidste Skiftesamlig efter afgl. Hr. Cancellieraad Speitzer, saa ere vi nødsagede til for sidste Gang at varsle samtlige Vedkommende til bemeldte Skiftes Foretagelse i min Kammerherre Stiftamtmand Schestedts Gaard, Fredagen den 21 hujus Kl. 11 Formiddag og især anmodes Jndkassator at være tilstæde. Viborg den 10 Februar 1812. N. Schestedt. Bager.
Viborger Samler, 1812-02-17
For circa en Maaned siden er anden Deel af Talismanens Samlinger uden sin Eiers Vidende bortkommen. Den eller De, som maatte have samme, anmodes behagelig, saasnart mueligt, at remittere den til Viborg, Bogtrykkeri. Viborg den 13 Febr. 1812.
Viborger Samler, 1812-02-17
Den i Samleren No. 13 over den Mad. Lassen, tilhørende Gaard Dambolm i Thye berammede Auction til 11 Marts, bliver ikke holdt, da hun ikke vil sælge den. Hvilket herved tilkjendegives. Tandrup d. 10 Febr. 1812. N. Willemoes.
Viborger Samler, 1812-02-20
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)
Viborger Samler, 1812-02-20
Paris den 8de Februar. En engelsk Fregat er den 31te Januar forulykket under vore Kyster, ved at støde paa en Klippe Go vivas sydvest for Tegnouse i Nærheden af LOrient. Uagtet Veiret var meget ugunstigt, gav man dog de Ulykkelige ald den mulige Hielp fra Landet af. Man var og saa heldig at redde 96 Md. af Besætningen, nemlig 3 Officerer, 1 Chirurg, 5 Aspiranter, 1 Underofficeer, 15 Soldater og 71 Matroser. De fiendtlige Penischer ilede og til Vraget, for at redde Resten af Eqvipagen.
Viborger Samler, 1812-02-20
Ligeledes har Admiral de Winther fra Texilen, indberettet "at den engelske Fregat Manilla, Capitain Seymour, er den 28de Janr, strandet paa en Sandbanke ved Haacks i Holland. Den havde 250 Mds. Besætning. Capitainen søgte forgjæves at kaste Anker og mistede ved denne Leilighed 5 udsatte Baade med 36 Md. Dog reddede 3 andre sig med nogle Folk til Texelen. Ved at gjøre et Flaad af Tønder som fastgjordes med Toug, var man istand til at bjerge dem. Overloots Duynker udmærkede sig med Livsfare ved at nærme sig Flaaddet og en hollandsk Seelieutenant Jacob Verveer reddede allene 35 Mand. J Rummet fandtes 5 Matroser, som havde drukket sig ihiel. 12 Md. omkom ved noget Krudts Antændelse. Skroget maatte man stikke Jld paa, da det ej kunde bjerges. Fregatten førte 42 Kanoner. Den havde Ordre bestandig at holde sig for Tixelens Udløb for at observere den franske Eskadres Bevægelser, som man i England lader til at være ventende ville løbe ud.
Viborger Samler, 1812-02-20
J Brest er solgt en Priis la Vedra, som er udbragt i 39194 Piaster som løber til 198880 Franker.
Viborger Samler, 1812-02-20
London d. 28 Januar. Straahattefabrikørerne i St. Albany, have indgivet i Underhuset en Besværing over, at de ingen Afsætning have, fordi de krigsfangne Franske bringe saa meget Straaarbeide til Markederne.
Viborger Samler, 1812-02-20
En af vore Officerer, som ligger for Touløn, har indberettet "at de engelske Fregatter la Volontaire og Pauling vare i stor Fare for at tages den 22de Novbr. i Dagningen af 5 franske Orlogskibe, som beskjøde dem fra Morgen til Kl. 2 1/2 Eftermiddag; de toge ingen Skade, kuns Paulina fik 3 Kugler i Kiølen. Han gotter sig over denne Affære, og siger de burde været hængt, fordi de ei tog dem, i det mindste Paulina, og anfører som Grundfor, at det ikke skeede, at de Franske uophørlig fyrede og bleve derfor sinkede i at bruge Seilene, Engl. ventede i det mindste selv at blive tagne.
Viborger Samler, 1812-02-20
En af vore berømte Jurister har beregnet, at Forbrydelserne tiltage aarlig her i London, uagtet Krigen borttager en saa stor Deel Menneskeer; ved Criminalretten i Staden bleve i Aaret 1806 dømte 899 Forbrydere og de tiltage varlig saaledes, at der i Aaret 1810 dømtes 1424.
Viborger Samler, 1812-02-20
Wien den 1ste Februar. Den keiserlige Anordning man ventede i Dag publiceret, er nu bekjendtgjort, og angaaer den ny i Omløb satte Skillemyndt, hvoraf Eenkreutzerne, som efter Patentet af 20 Febr. 1811, skulle tabt 2/3 Deel af deres Værd i Jndløsningsbeviser, nu gielder for den hele Værd, og Groschenstykkerne ere forhøiede til 2/5 af deres Værd. Vor Cours har derved allerede tabt 8 Procent.
Viborger Samler, 1812-02-20
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1812-02-20
(Af Alt. Merk. og H. Corresp.) Tyrkiet. Om Fredeunderhandlingerne vides intet vist. Den forhen fortalte Affære, at Storvifiren skulle have slaaet sig igjennem den russiske Linie ved Rustschuk, var lutter Digt; thi han er endnu der, og ifølge Vaabenstilstanden provianteres han af Russerne. Russerne have af Mangel paa Fødevahre forlagt de fleeste af Tropperne i Moldau og Bessarabien. Anstalterne til et nyt Feldttog lade ikke fra Tyrkernes Side formode nogen Tanke til Fred. Den ny Storadmiral Mehmed Pascha, er død af Forraadnelsesfeber. Storherren har udgivet en strengere Anordning imod tyrkiske og fremmede Guldmynters Beskrivelse og, har allerede ladet 2 amerikanske Vexelerer, som havde gjort det, qvæle. Paa Teneriffa er næsten ingen Penge at see. Man jamrer sig meget derover fra Vera Crux. Man venter Tropper fra Spanien; men frygter, at de formere Blodbadet, der allerede har kostet 20000 Personer Livet.