JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-06-04
Den i dette Blad tidligere omtalte, i Randers byggede, Skonnert Freya, slap i Løverdags Aftes lykkelig af Stabelen, uden nogen Beskadigelse, og ligger nu stolt kneisende paa Vandet. Det synes at forene i sig alle et godt Seilskibs Egen Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg, til Aarhuus, den 31te Mai. Gjæstgiver Jørgensen med Søn, Krigscancellisecretair Garff, Cand. phill. Kjærulff og Stausholm, Proprietair paa Deurs, Contoirist Schneider, Hestehandler Mortensen, Jfr. Schytte. Til Samsø Handelsbetjent Mønsted og Gaardeier Raspe. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 1ste Juni, Catechet Nygaard, Fabrikentrepreneur A. Jensen, Skomager Andreasen og Houlgaard.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Dampskibet Jris" fra Aarhuus til Kjøbenhavn, den 1ste Juni, Major Kristensen, Enkefrue Kammerherreinde v. Holstein Rathlou, Frøken Kristensen, Enkefrue v. Scholten, Toldkasserer Gether, Ritmester v. Lichtenstein, Pastor Prior med Familie, Mad. Erichsen med Barn, Skuespiller Haurowitz med Familie, Commandeersergeant Schulz med to Børn, JfrneDuus, Ahrentz og Bergstrøm, Tolfabr. Andersen, Mad. Warncke, Jfr. Joh. Raae, Frøken Bahnson, Jfrne Schaarup og C. Olsen, Malerm. Hjermind, Forpagter Ramsing, Skrædermester Christophersen, Kbm. C. B. Christensen med Familie, Dhrr. Seidel og H. Woldum, Fru Morville med Søn, Jnstitutbest. Kraiberg, Skolelærer Bering, Skibsbygm. Thomsen, Ølbrygger Thomsen, Brænderibest. Høyer, Uhrmagersvend Bruun, Forp. Bruun, Consul Jensen, Jfr. Sommer, Mad. Bager med Datter, Kbm. Topp og Hald, Cand. theol. Schaltz, Forp. v. Barner, Proprt. Bülow, Handelsfuldm. Andersen, Dhrr. F. Møller og E. Bering, Fru v. Bracht, Auditeur Dahlerup, Consistorialraad Rodtwitt, Pastor P. D. Blicher, Student Borring, Smedem. Jensen, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 79.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Dagvognen fra Viborg til Randers, den 3die Juni, Premierlieutenant v. Diogenes, Madame Quistgaard, Hr. Schourup, Kjøbmand Sandberg. Døde. Kjøbenhavn: Jfr. K. M. Borch, 77 Aar; Maria Elisabeth Ruus, f. Mentzler, 75 Aar; Thee- og Porcellain handler Niels Rømer, 48 Aar; Anne Louise Ulrichs f. Frederiksen, 34 Aar; Enkemad. Sophie Christiane Lorenzen, f. Jngversen, 75 Aar; Karen Olsen, f. Sørensen, 36 Aar; Thora Elisabeth Schersig, f. Thorsen, 24 Aar; Hans Jørgen Gren; Ane Marie Jensen, f. Bager, 33 Aar. - Helsingør. Gartner Niels Linnell, 72 Aar. - Nestved, Kjøbmand Niels Fuglede, 42 Aar. - Rudkjøbing: Lymke Cathrine Jacobus. – Salling i Fyen, Valdemar Blom, 20 Aar. - Aalborg: Sammel Køyer, 65 Aar. - Møgeltønder, Præsteenken Mette Cathrine Borch, f. Lange, 78 Aar. - Kiel: Generalkrigscommissair, Kammerherre Baron v. Lillienkron, C. af D. og Ridder af Æreslegionen. - Ulstrup, Forpagter Johannes Zøega, 78 Aar.
Viborger Samler, 1846-06-04
AVERTISSEMENTS. At Eieren af Hovedgaarden Skovsgaard, Hr. Proprietair Julius Heinrich Lythans, har opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit, bekjendtgjøres herved ifølge Placaten af 10de April 1841 § 2. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 2den Juni 1846. Rod.
Viborger Samler, 1846-06-04
Contingentet til Viborg Amts Landoeconomiske Forening, bringes herved i Erindring. Foreningens Love kunne nu faaes hos S. Buchwaldt, p. t. Foreningens Casserer.
Viborger Samler, 1846-06-04
Over Mandag Formiddag Kl. imellem 8 og 9 foretages Vaccination i min Boepæl. Hoff.
Viborger Samler, 1846-06-04
Nye norske Sild. faaes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1846-06-04
Chocolade. Fineste Vanille, Fiin dito, Fineste Krydder og Fiin dito, A. Bøsemann i Skive. faaes hos
Viborger Samler, 1846-06-04
Paa mit Forlag er udkommet: Ferslew, Dampvaskning eller en nye i alle Henseender besparende Vaskemethode, populairt fremstillet, til Gavn og Belæring for enhver sparsommelig Huusmoder, med 3 Tegninger. 16 s. Krarup, N. B., Landocconomisk Maanedsskrift 1 a 2 Aarg. a 72 s. Udvalg af nye Dandse for en Violin. 1–3 Hefte a 32 s. Hvert Hefte indeholder 7 a 8 Dandse. Faaes i enhver Boglade, i Viborg hos P. C. Kabell og i Skive hos N. Svendsen. Randers, den 9de Mai 1846. N. Schmidt.
Viborger Samler, 1846-06-04
En flin Dreng kan blive anbragt ved Handelen. Det nærmere erfares hos Bogtrykker Wissing.
Viborger Samler, 1846-06-04
(Hermed følger Tillæg) Viborg Amtsraads-Forhandlinger.
Viborger Samler, 1846-06-04
Tillæg. Lad til Vibe re. Stifts-Tidende, Fangne (J Udskrivt af Forhandlings-Protocollen.)
Viborger Samler, 1846-06-04
Aar 1846 Torsdagen den 25de Marts holdtes et extraordinairt Amtsraadsmøde, og var da tilstæde: Stiftamtmanden, Kammerherre Baron Bretton, Hofjægermester Lüttichau, Kammerraad Bloch, Fabrikør, Bruun og Proprietair Jensen. Der blev foretaget: Nr. 195 C 1844 og 38 C. 1846. Amtmanden fremlagde det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 7de Marts d. A., i hvis Følge Amtsraadet har at afgive Erklæring over det med Skrivelsen fremsendte Andragende fra Gaardmand Søren Andersen af Grove Storgaard –, indeholdende Besværing over, at en i Aaret 1843 afsat Veilinie over hans Mark, senere uden hans Samtykke er bleven forandret af Amtmanden, – forsaavidt Sagen tidligere maatte have været til Forhandling i Amtsraadet. Da dette har været Tilfældet ved Møderne den 27de August og 24de October f. A., saa opfordrede Amtmanden Raadets Medlemmer til nu at afgive den saaledes forlangte Erklæring, hvilken for Provst Møllers og Kammerraad Grønbechs Vedkommende indeholdes i en fra dem modtagen Skrivelse, som blev fremlagt. Endvidere blev fremlagt en Skrivelse af Dags Dato fra Kammerraad Bloch, sigtende til yderligere at forklare hans tidligere afholdte og Raadet bekjendte Undersøgelses- og Opmaalingsforretning, denne Sag betræffende. Amtmanden maatte dernæst gjentagende gjøre Raadet opmærksomt paa 2de Hovedpuncter i denne Sag, nemlig 1) at han aldeles ikke har kjendt eller kunnet kjende den Aastedsforretning og det Kort, hvorefter Linien qvæstionis er afsat, eftersom dette gjemtes af Overveibetjenten lige indtil det førstnævnte Amtraadsmøde, og 2) at han, Amtmanden, umulig kan have havt til Hensigt den 7de Juli at afsætte nogensomhelst Linie efter bemeldte Forretning eller Kort, som for ham ikke existerede, men at han, hvad da ogsaa er beviisligt, kun har befalet Veimand Kruckow at sætte Liniepælene i den Retning, i hvilken Overvei betjenten selv havde afstukket Veien til Efterretning for Entrepreneuren, og hvilken Linie Overveibetjenten flere Gange havde paaviist Amtmanden som den afsatte, nemlig langs med Christen Sørensens Hegn, men dog saaledes, nenanariane at dette Hegns østlige Ende skulde benyttes til Veigrøft forsaavidt det faldt sønden for Linien. Endelig maatte Amtmanden bemærke, at Grunden til at han ikke tidligere har forelagt Amtsraadet nogen Klage fra Gaardmand Søren Andersen er den, at der til Amtscontoiret ingen saadan er indkommen, hvilket ogsaa Journalen, der altid er a jour, udviser.
Viborger Samler, 1846-06-04
Hofjægermester Lüttichau, der havde været tilstæde paa den omhandlede Vei, da Amtsraadets Delegerede forrige Aar undersøgte Veilinien, kunde ikke skjønne rettere, end at den nu følger det fremlagte af de Veieligerede paategnede Kort. Han formeente derfor, at Andrageren ikke havde nogen skjellig Grund til Klage, og fandt han ikke, at man kunde komme til noget nærmere Resultat i Sagen, end som skeet er ved den Opmaaling, der paa Stedet er foretaget af Landmaaler Kammerraad Bloch. Forøvrigt maatte han henholde sig til de af de øvrige Herrer fremlagte skriftlige Erklæringer.
Viborger Samler, 1846-06-04
Kammerraad Bloch henholdt sig i Eet og Alt til sin fremlagte skriftlige Erklæring af Dags Dato.
Viborger Samler, 1846-06-04
Fabrikor Bruun maatte henholde sig til sit i Mødet den 24de October f. A. afgivne Votum i denne Sag. Det forekommer ham nemlig ikke ved de skeete Undersøgelser aldeles oplyst, at den fulgte Veilinie ganske er den samme, som den ved det lovbefalede Aastedsmøde i sin Tid bestemte. Han maatte derfor til Sagens endelige Afgjørelse, i nærværende Tilfælde med Hensyn til om Klageren er skeet Uret eller ikke, ansee det fornødent, at der afholdes et Aastedsmøde, der bivaanes af de samme Mænd, som ved det tidligere Aastedsmøde vare nærværende, navnligen af Politimesteren, de Veieligerede og vedkommende Lodseiere, ved hvilket Møde det var ønskeligt, at ogsaa Amtsraadet var tilstede.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Hensyn til det af Hr. Fabrikør Bruun Tilførte maatte Amtmanden gjøre opmærksom paa, at der formeentlig tillægges den i 1843 afholdte Aastedsforretning en Vægt i dette Spørgsmaal, som slet ikke tilkommer den, eftersom den i Virkeligheden er en Nullitet, da den baade er afholdt af andre Personer og paa anden Maade, end Forordningen 29de September, 1841 foreskriver. Havde dette ikke været Tilfældet, saa maatte Forretningen have været baade Amtet og det Kongel. Rentekammer bekjendt, især da ingen ny Veilinie kan afsættes, førend den af det Kongelige Rentekammer er approberet. Hertil bemærkede Fabrikør Bruun; Saafremt der fra Amtsraadets Side er skeet en Feil, da forandres dog ikke derved den Klageren skete Forurettelse, hvis han har lidt en saadan Proprietair Jensen bemærkede, at den Undersøgelse, som efter Amtsraadets Beslutning fandt Sted forrige Aar ved dets Delegerede, havde særdeles Hensyn til at prøve Overveibetjent Sørensens Forhold, den omhandlede Veilinie betræffende; men da nu Søren Storgaard fremkommer med bestemt Klage over Forurettelse ved den nævnte Vei linies endelige Afstikning, som det hedder, efter Amtmandens Anviisning, og Paastand om Erstatning for Jordtab og anden Skade, og det tillige af de forudgaaede Undersøgelser af Kammerraad Bloch er godtgjort, at det af Overveibetjenten optagne Kort over den omtvistede Veilinie er uefterretteligt med Hensyn til Maal og Vinkler, saa maatte han ansee det for nødvendigt, for at komme til den muligste Vished om, hvorvidt tilmeldte Linie, hvor Veien nu er anlagt, er den samme, som i Aaret 1843 i Overværelse af den vedkommende Herredsfoged og de 2de tilstædeværende Veieligerede blev afstukken eller paaviist, efter trufsen Overeenskomst med de vedkommende Lodseiere, at Herredsfogden i Forening med hine Veieligerede paa selve Stedet afgiver Skjøn eller Erklæring over denne Sag, ved hvilken Leilighed han ansaae det for ønskeligt at Amtsraadets Medlemmer vare tilstæde. Nr. 44 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Det blev overdraget Fabrikør Bruun efter anstillet Undersøgelse, at afgive Betænkning i Sagen angaaende et Broanlæg ved Silkeborg, forinden den afgives til Vei comiteen. Nr. 10 D. - 1846. Fremlagt blev et af Proprietair Jensen forfattet Votum i Sagen angaaende Liimfjordsfiskeriet og et dito af Kammerraad Grønbech. Hofjægermester Lüttichau og Kammerraad Bloch maatte bemærke, at de ikke have fornøden Sagkundskab til med Nytte at yttre sig over Sagen, hvis Ophold de derfor ikke vilde foranledige. Sagen blev afgiven til Fabrikør Bruun, der hidtil ikke har kunnet gjøre sig bekjendt med samme, da den ikke ved Circulation endnu havde naaet ham, og blev det bestemt, at Amtet skulde indsende Sagen i Henhold til de afgivne Bota, saasnart Fabrikør Bruuns Svar indløber. (Mødet hævet) Bretton. Lüttichau. Bloch. Bruun. Jensen 1846 den 12te Mai forsamledes Viborg Amtsraad. Samtlige Medlemmer mødte med Undtagelse af Propriemir Jensen. Formanden underrettede Raadet om, at han ikke paa dettes Vegne havde afgjort andre Sager end de, som i des Følgeorden herefter blive nævnte. Derefter blev foretaget: A. Fattigvæsenet Vedkommende. Nr. 117 A. - 1845.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Hensyn til at den ny Opkrævningsmaade af Herredskassepengene maa reguleres saaledes, at Opkrævningen. for indeværende Aar i det Seneste kan finde Sted med sidste halve Aars Skatter, blev det bestemt, at Amtet skulde indgaae med Forestilling til det Kongelige Danske Cancelli for det Tilfælde, at dette Collegii Resolution paa Amtsraadets Jndstilling af 6te Marts sidstleden ikke skulde indløbe saa tidlig, at Amtsraadet ved Mødet i August Maaned kunde foretage den befalede specielle Repartition. Nr. 4 A. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Da Amtsraadet nu har modtaget fyldestgiørende Oplysning om Anledningen til at den vicarierende Sognepræst ikke har deeltaget i Forfattelsen af Fattigligningen forRoslev og Ryberg Sogne pro 1846, saa fandt Raadet at denne Sag nu maatte bortfalde i sin Heelhed. Nr. 9 A. - 1846. Formanden underrettede Raadet om, at han paa Sammes Vegne havde indstillet, at Fruentimmeret Christiane Frederiksdatter Augustenborg maatte paa Grund af hendes usædelige Opførsel bringes tilbage til hendes Forsørgelses hjem, Gjedsted Sogn, under Fattigvæsenets Opsyn, og at det Kongelige Danske Cancelli under 16de April d. A. har bifaldet denne Foranstaltning. Som Følge heraf formeente Raadet, at den extraordinaire Hjelp af 25 Rbd., som Amtsraadet ved Resolution af 21de Mai 1844 havde tilstaaet til bemeldte Fruentimmers Oplærelse m.v., nu maa bortfalde, hvorom man besluttede at underrette Amtsforvalteren. Nr. 17 A. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Aftægtsmand Søren Jensen af Resen havde besværet sig over, at han, skjøndt Aftægtsmand, er paalignet Fattig og Skolebidrag. Da det af Forstanderskabets Erklæring fremgaaer, at han, foruden Aftægten har Erhverv som Brolægger og Tækkemand, saa fandt Amtsraadet at der i Henhold til det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 4de August 1842 og 9de October 1845 rettel af er paalignet Klageren Fattig= og Skolebidrag. Nr. 18 A. - 1843.
Viborger Samler, 1846-06-04
I Anledning af en Klage fra Niels Nielsen m. fl. i Lihme Sogn over den for Aaret 1846 forfattede Ligni og af Bidraget til Fattigvæsenet, besluttede Raadet at tilmelde Forstanderskabet og Klagerne, at man ved Ligningen finder at bemærke, deels at Kornbidraget er lignet ikke alene paa Hartkornet, men paa Formue og Leilighed, hvilket ikke stemmer med almindelig Praxis, og deels at alt Hartkornet ikke er ansat forholdsmæssig til lige stort Bidrag, overeensstemmende med det Kongl. Danske Cancellies Skrivelse af 23de Decbr. 1845. I Henhold hertil blev Forstanderskabet anmodet om at iagttage det Fornødne ved næste Aars Ligning. Nr. 20 A. - 1846. Tjenestekarl Jens Nielsens Besværing over at være ansat til for høit Fattigbidrag pro 1846 fandt Amtsraadet ikke begrundet, med Hensyn til, at det er oplyst, at han har adskilligt Bierhverv foruden Løn og Ophold som Tyende. Nr. 21 A. - 1846. Formanden fremlagde til Raadets Efterretning det Kgl. Danske Cancellies Skrivelse af 19de Februar 1846, indeholdende Qvittance for Amtsfattigkasse-Regnskabet pro Nr. 32 A. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Hensyn hertil maatte Fabrikør Bruun bemærke at han for sit Vedkommende havde formeent, at disse Sager hidtil i ordinaire Tilfælde vare blevne behandlede paa denne Maade, eller ialfald burde have været det. Efter Opfordring af Fabrikør Bruun blev fremlagt den af Farver Schønau til Viborg Amtsfattigkasse udstædte 1ste Pririotets Panteobligation stor 1800 Rbd., dateret 27de Juni 1845, samt den over Pantet optagne og den 25de Juni 1845 afhjemlede Taxationsforretning, hvorhos Formanden, med Hensyn til, at Fabrikør Bruun ikke anseer Eiendommen for at afgive tilstrækkelig Sikkerhed, begjærte Afstemning om, hvorvidt Capitalen burde opsiges bemeldte Schønau, naar han ikke lader Pantet forfalde. Da den afhjemlede Taxationsforretning ansætter Eiendommen til en Værdi af 2700 Rbd. og Laanet saaledes ikke overstiger 1/2 af Taxationsværdien, bestemte Raadet ved Pluralitet ikke at opsige Capitalen.
Viborger Samler, 1846-06-04
Fabrikør Bruun bemærkede, at da det af det Foregaaende og denne Sags Forhandling fremgaaer, at Amtsraadets Formand har anseet den ovenanførte Capitals Anbringelse som sig ikke directe vedkommende, men derimod underlagt Amtsforvalterens Bestyrelse, saa bortfaldt den Grund til Klage, som han, Bruun, ellers maatte have anseet sig forpligtet til at fremføre. Skjøndt Formanden ikke klarligen fatter Hensigten med det af Fabrikør Bruun Tilførte, maatte han dog bemærke, at han med Hensyn til Udlaanet af Amtsfattigkassens Midler til Farver Schønau har forholdt sig aldeles paa samme Maade, som med alle andre Capitalers Udlaan af denne Kasse siden han blev constitueret i Viborg Stiftamt, og at der paa denne Maade stedse er fremgaaet, aldeles upaatalt af Amtsraadet, uagtet der aarlig dertil har været Anledning ved Amtsfattigkasse-Regnskabernes Eftersyn, ved hvilke der er bleven fremlagt de nye Obligationer med tilhørende Taxationsforretninger, som paa lige Maade have været paategnede af Stiftamtmanden. B. Skolevæsens Sager. Nr. 4 B. - 1846. Vellev Forstanderskabs Andragende om Nedlæggelse af Vellev Sogns specielle Skolecasse, fordi den har en stadig voxende Underballance, blev bevilget. Nr. 8 B. - 1846. Formanden fremlagde en Obligation, stor 300 Rbd., dateret 23de Juni 1843, udstædt af Gaardmand Søren Jensen i Stærkjær til Gierning Sogns Skolecasse, hvilken Obligations Paalydende lige siden Aaret 1828 er bleven betragtet som tilhørende den specielle Skolecasse; men da den Kongelige Bevilling til Nedtagelsen af Bly taget paa Gierning Kirke, ifølge hvilken Bevilling denne Capital er opstaaet, nævner Skolecassen og ikke den specielle Skolecasse, saa henstillede Formanden, hvorvidt Raadet maatte finde Anledning til at fordre Capitalen inddraget under det almindelige Skolevæsen. Raadet fandt, at Capitalen burde forblive den specielle Skolekasses Eiendom og at den som saadan er Amtsraadets Overtilsyn uvedkommende, ligesom de øvrige Legater, der vedkomme de specielle Skolecasser. Mødet udsat til næste Dag. 1846 den 13de Mai continuerede Amtsraadsforhandlingerne; samtlige Medlemmer vare tilstæde med Undtagelse af Proprietair Jensen.
Viborger Samler, 1846-06-04
Samtlige reviderede Communale Regnskaber bleve gjennemgaaede og deciderede, og om de endnu ikke indkomne bestemtes det at erindre de Paagieldende gjentagende. Regnskabscomiteen androg paa, at det maatte blive overdraget Comiteen directe af Regnskabsførerne at forlange de nærmere Oplysninger, som til Regnskabets Revision og Decision udkræves. J dette Forslag erklærede Amtsraadet sig enigt. Videre blev gjennemgaaet Skolelærer Hjelpecasse=Regnskaberne for det vestre og søndre Provstie, som bleve indsendte til Revision med Henhold til de af Comiteerne gjorte Bemærkninger. Regnskabet for østre Provsties Skolelærer=Hielpecasse var endnu ikke indkommet, hvorfor Regnskabsføreren blev erindret om dets Jndsendelse. Derefter blev foretaget: C. Veisager. Nr. 1 C. - 1844. Formanden fremlagde en Skrivelse fra Overveibetjent Sørensen i hvis Følge Forvalter Gotsche af ham var antaget som Veiopsynsmand ved Grundforbedringen i Houlberg Herred, hvilken Antagelse blev approberet. Nr. 2 C. - 1844. Veiinspecteuren blev anmodet om at paasee, at det fra forrige Aar dilaterede Grundforbedringsarbeide paa de mindre Landeveie i Salling legitimeres som fuldførte inden Mai Maaneds Udgang. Nr. 10 C. - 1844. Fremlagt blev det Kongelige Rentekammers Resolution af 14de Marts 1846, i hvis Følge Veien fra Sjørring, til Onsild i Randers Amt bliver at anlægge som offentlig Bivei. J Anledning heraf blev Formanden opfordret tilat foranledige, at vedkommende Politimester og Sogneforstanderskab i Randers Amt træde i Underhandling med vedkommende Politiemester og Sogneforstanderskabet for Vammen, Lindum og Bigum Sogne i Viborg Amt, forat forenes om det Punct, hvor Veien fra begge Amter skal støde sammen, og at paalægge Politiemesteren i Viborg Amt om Udfaldet snarest muligt at gjøre Jndberetning. Nr. 154 & 166 C. - 1844. Da Eieren af Tange Færge har erklæret, at han ikke formaaer at opføre en Bro over Gudenaae, paa de Betingelser, som ere foreskrevne ved det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 7de Marts 1846, nemlig med Vindebro og under Forpligtelse til gratis at assistere Pramfarten igjennem Broen, men det dog interesserer det Offentlige, at en Bropassage ved Tange Færge kan etableres, saa besluttede Raadet at indstille Sagen paa ny til vedkommende Collegium og at henstille, hvorvidt man maatte finde sig foranlediget til at frafalde de ovennævnte, af Eieren som uoverkommelige anseete, Betingelser. Nr. 211 C. - 1844 & 62 C. - 1846.
Viborger Samler, 1846-06-04
Sagen angaaende Manglerne ved Broerne ved Vium Mølle, blev afgivet til Veiinspecteurens Betænkning og eventuelt Overslags Forfattelse. Nr. 245 C. - 1844. Det blev overdraget Veiinspecteuren at paasee Tilendebringelsen af Grundforbedringsarbeidet paa den søndre Landevei over Aunsberg Mark. Nr. 287 C. - 1844. Fremlagt blev det Kongelige Generaltoldkammer- og Commerce-Collegii Skrivelse af 21de April 1846, i hvis Følge man ikke kan vente større Hjelp til Skjern Broes nye Opførelse, end den tidligere af Havnecommissionen i Randers tilbudte. Da Broen saaledes maa opføres efter en anden Maalestok end paatænkt, saa blev Sagen afgivet til Veicomiteen til yderligere Undersøgelse og Betænkning. Nr. 113 C. - 1845. Den fremsendte Licitationsforretning over Reparationen af Gielbroe, til Beløb 26 Rbd., blev approberet. Nr. 128 C. - 1845. Commiteebetænkningen betræffende Fortsættelsen af Grundforbedringen af den mindre Landevei imellem Ans og Resenbro blev fremlagt og i Henhold til samme blev Sagen afgivet til Veiinspecteurens nærmere Undersøgelse og Betænkning. Nr. 129 C. - 1845. Projectet og Licitationsforretningen over Grundforbedringen af Lee Skovbanke blev afgivet til Veiinspecteuren, til Undersøgelse og nærmere Betænkning. Nr. 144 C. - 1845.
Viborger Samler, 1846-06-04
Det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 4de April 1846 blev fremlagt, hvorefter (i Overeensstemmelse med Amtsraadets Jndstilling) Eieren af Wihøigaard i Grinderslev Sogn ikke kan tilstaaes Godtgjørelse for Jords Afstaaelse fra Gaarden i hans Formands Tid til Landeveien imellem Skive og Fuursund, i Særdeleshed med Hensyn til at Sagen har henstaaet upaatalt i 13 a 14 Aar. Nr. 149 C. - 1845.
Viborger Samler, 1846-06-04
Med Hensyn til at Hovedlandeveien imellem Aarhuus og Ringkjøbing formenes at vilde falde endeel sydligere, end Veien fra Klode Mølle til Bording, over Elbæk og Bording Aaer, havde Eieren af Klode Mølle gjentagende andraget paa, at der over disse Aaer maatte for Repartitionsfondens Regning opføres Broer. Da imidlertid Regulativet for de mindre Landeveie ikke endnu er approberet af det Kongelige Rentekammer, saa fandt Raadet ikke for Tiden at kunne tage Bestemmelse om disse Broers Opførelse. Nr. 156 C. - 1845. Formanden underrettede Raadet om at han med Steenhugger Thomas Jacobsen havde indgaaet mundtlig Accord, betræffende Opførselsen af et Steen- og Jernrækværk paa Skals Bakke for 240 Rbd., i Henhold til Amtsraadets Bestemmelse i forrige Møde. Nr. 169 C. - 1845. Fremlagt blev det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse af 30te April 1846, i hvis Følge den af Gaardmand Christen Balling ansøgte Afskrift uden Navns Underskrift af de over ham til Viborg Amtsraad indgivne Klager, ikke kan bevilges. Fabrikør Bruun forbeholdt sig at indgive nærmere Forestilling til Amtsraadet angaaende denne Sag, og udbad sig til Afbenyttelse ved samme en Afskrift af den Erklæring, som af Amtsraadets Majoritet og Minoritet i sin Tid blev afgivet til det Kongelige Danske Cancellie i Anledning af Chr. Ballings Klage over hans Exclusion af Amtsraadet. Denne Begjæring blev af Raadet indrømmet. Nr. 3 & 21 C. - 1846. Fremlagt blev det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 11te April 1846, i hvis Følge Vedligeholdelsen af de grundforbedrede Strækninger af mindre Landeveie over Kjøbstædernes Grund ikke paahviler vedkommende Kjøbstad, som Commune.