Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-07-28
J Lissabon er det vel udvortes roeligt; men indvortes uroeligt: Mange fornemme Personer er arresterede. Mange Engelske Familier begynde af retirere ombord paa de Engelske Krigskibe. Don Miguel har ladet anstille Huusundersøgelser hos den Engelske Kiøbmand Duff, hvorimod Lord Russel har kraftfuld protesteret. J Lissabon føler man at Don Pedro har betient sig af en Krigslist og ladet 17 Transportskibe vise sig for Tajofloden for at drage Opmærksomheden bort fra Oporto. Udenlandskministeren, Visconden af Santarem, har udstædet en Circulaire til de diplomatiske Personer, som opholde sig i Lissabon, hvori han siger: at Riget trues af det meest oprørende og skammelige Angreb, som ved Hielp af et sammenløbet Pak fra alle Lande søger at undertrykke Portugals Uafhængighed og dets gamle Jnstitutioner. (Naar man har læst alle disse Efterretninger. saa er man dog i Uvished om hvorledes det hænger sammen; ere de tre Regimenter gaaede over til Don Pedro, saa er det unægtelig en afgiørende Begivenhed; men hvorfor anmeldes den ikke officielt er den passeret den 9de, hvorfor har de Skibet Pantaleon, som forlod Oporto, da ikke bragt officielle Efterretninger derom, man bør ikke troe alt hvad man ønsker. - Reducteuren af dette Blad troer at Don Pedro seirer, af den Grund, at da Don Miguel havde Lykken med sig paa sin syndefulde Bane, saa lykkedes det dog Øen Terceira at giøre ham Modstand, hvilket synes at bebude, at om endog Forsynet tillader Menneskets frie Villie at fremture i sin Ondskab, saa holder det dog fast i en liden Flig, hvorfra Straffen er bestemt til i sin Tid at vende tilbage, saaledes kommer det ham for ved at betragte Menneskelivets Gang og Verdens Løb.)Men er Revolutionens Udbredelse over Portugal endnu ikke afgjort, saa bliver Choleras Udbredelse over Europa det destomere. De Efterretninger, som man med Posten har faaet derom, ere virkelig frygtelige, om man bør sige det om noget som kommer fra Gud; thi døe skulle vi alle og det er ikke magt paaliggende om det skeer lidt før eller lidt sildigere; og hvad Smerterne angaaer, saa kan man begribe at de i Overeensstemmelse med hele Naturens Jndretning ere Midler til at forbøie den himmelske Glæde. Cholera bliver vist nok yderst heftig; den tager frygteligt til i Paris, den 17de døde 205 Personer deraf i denne Stad. Den Østerrigske Ambassadeur, Greve Appony, er farlig syg. Den berømte Geograph Brue, Professor Thurot, Divisionschefen i Justitsministeriet Romere ere døde deraf. - Cholera raser i Brüssel, Gent, Brügge, Mons og flere belgiske Stæder, og er udbrudt i Antwerpen. - J Haag ere 10 døde deraf, og 48 i Schevenningen den 25de. - J London forekomme nu mange Choleratilfælde ogsaa i de høiere Classer, saaledes er en Lady Molyneur, en Niece af Hertugen af Newcastle, bleven et Offer for Sygdommen; i Hospitalerne og Fængslerne, og selv paa Fregatten Castor, som hører til Admiral Malcolms Escadre, ere mange Personer blevne angrebne af den. J Liverpool ligge 465 Mennesker syge deraf, paa een Dag døde 25 Mennesker. J Qvebeck i Canada raser den frygtelig den har bortrevet mange anseelige Personer, og gaaer videre i Omegnen; den er endnu ikke kommen til de Nordamerikanske Friestater, som have ladet trække en Cordon mod Canada. – Det er frapperende at Cholera er udbrudt i Breslau i Schlesien, hvor den var i Fior; dette er officielt indberettet; den kan saaledes paa nye komme til bage til Rusland og Polen. - Det er rimeligt at det kolde og tørre Veirligt redder de nordlige Lande for denne slemme Giæst, som holder sig meest i det midterste Europa, hvor Heden skal være frygtelig, nyelig 28 i Paris.