JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Udenlandske Efterretninger. Uagtet man allerede har anseet Freden mellem Østerrige og Frankrige saa godt som sluttet, skrives dog nu fra Wien under d. 26 Aug., at Vaabenstilstanden, som det almindelig hedder, atter er bleven forlænget tre Uger, nemlig fra d. 31 Aug. til d. 20 Sept. Det herskende Rygte bebuder Fred, og man forsikkrer, at begge Keisere allerede ere enige om den egentlige Grundvold for Freden. Kun andre Omstændigheder, blandt hvilke især nogle Aftaler, der skulle gjøres med Rusland, regnes, have foraarsaget Forsinkelse. Ogsaa Freden mellem Rusland og Sverrig er, i Følge Petersborger Efterretninger af 19 Aug., nær ved at sluttes. Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev v. Romanzow, er afreist til Frederiksham, hvor ogsaa den Svenske Baron v. Steding er ankommen. - Men hvor glædelige alle disse Fredstidender end ere, synes man dog ikke saa ganske at kunne fæste Lid til dem, naar man betænker, deels at der i Leipzig endnu d. 1 d. M. føiedes saadanne Anstalter, som om Krigen om faa Dage atter skulde udbryde, at man i Dresden indpakkede Alting og førte det til Kønigstein, at det paa de Bønske Grændser dagligen arbeide 100 Bønder paa Forskandsninger, og at adskillige Franske Regimenter ventes til Dresden; – deels, at de Svenske d. 17 f. M., altsaa næsten paa samme Tid, Grev Romanzow afreiste som Fredsunderhandler, have iværksat en Landgang i Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J Holland bliver Engellændernes Stilling med hver Dag misligere. De seneste Efterretninger melde, at den Engelske Flaade, som man kunde see i Antwerpen, er igjen seilet ned af Schelde. J dens Sted ligge kun endnu nogle Skibe, der ikke opvække nogen Bekymring. Prindsen af Ponte Corvo har i sit Hovedqvarteer i Antwerpen den 30 Aug. udstedt følge de Dagsbefaling: Soldater, For ti Dage siden var en meget stor Expedition forenet i Batz; men Fienden udførte ikke sit Forehavende, 600 Seilere og 40,000 Mand truede Antwerpen, dets Flaade, Skibsværft og samtlige Værker, som Napoleon den Stores Aand havde anordnet. - Jkke vovende at overvinde eder med de sædvanlige Vaaben, forenede Fienden tusinde Ødelæggelsesmidler imod eder. - J ere ilede til! Saasnart jeg saae eder at være 15000 i Tallet, har jeg hensat eder paa Hædersposten. Forgjeves gjorde Fienden et Angreb paa Onden-Doel- og Friedrich Heinrich. – Skuffet i sine Forhaabninger drager han i Dag bort, og troer paa andre Kyster at see sine Foretagender bedre lykkes. J gaae for at cantonnere i Landsbyer, naar Fienden kommer igjen, skal J atter vende tilbage til de Moradsegne, som eders Taalmod har gjort saa berømte. J ville medbringe der samme Jld, samme Jver for Keiserens Tieneste. - 20,000 af eders Vaabenbrødre, der komme hertil fra alle Kanter, vilde der mødes med eder, og naar det endelig skal være saa, skal Marinen, som allerede har gjort saa meget ved denne Leilighed, svare Fienden med samme Vaaben, hvis ødelæggende Virkning maa falde tilbage paa ham selv. - Soldater, J have kun fegtet lidet; men de Fordele, J have høstet, ere uberegnelige. Scheldens Bredder ville lære tilkommende Slægter, at Kjæmpemagt maa vige for Virksomhed, Troskab og Tapperhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J Amsterdam havdes indtil d. 5 d. M. intet Nyt angaaende Krigsbegivenhederne. Efter Privat Beretninger vare en Deel af de ved Bar stationerede Engelske Skibe afseilede. Den fra Tydskland tilbagekomne Division Tropper, er d. 2den ankommen i Leiren ved Naarden. For Gore er man meget bekymret, og fra hine Egne flygte mange Jndbyggere. Jgjennem Memmingen marchere mange Franske Tropper deels til Grændserne af Tyrol, deels til det Voralbergske. Fra Voralberg ere 45 Vogne med alle Slags Vaaben blevne bragte til Augsburg. Over 100 Voralberger, alle Mænd af stor Jndflydelse i Landet, ere førte som Gidsler til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Kong Joseph holdt d. 15 f. M. sit Jndtog i Madrid. Dagligen komme saarede Engellændere, did. Blandt de Engelske Døde er en Søn af Hertugen af Bedford (en meget rig Privatmand, som ogsaa har været med i Toget til Sjælland, en Søn af Lord Sommerset, Major Ponsonby, Medlem af Parlamentet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Keiser Alexander, som for nogle Uger siden saarede den ene Fod og Arm, da Axlen paa hans Vogn gik itu, er nu saa vidt helbredet igjen, at han kan kjøre og ride ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
En Engelsk Escadre ligger endnu bestandig uden for Reval, men uden at foretage sig det mindste. Kysterne ere allevegne godt forsvarede og stærkt besatte med Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J Lemberg og de andre Steder i Galizien, hvor Russerne staae allene, er Keiser Napoleon endnu ikke bleven hyldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Den Polske Armee i Galizien skal i Forening med de Galiziske Tropper nu være 40,000 Mand stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Fra Stockholm berettes, at Stænderne skulle d. 28de samles i Rigssalen, hvor Kongen vil forelægge dem Beretningen om Underhandlingerne i Henseende til Tronfølgen. Efter Forlydende har H. D. Prindsen af Holsteen Augustenborg antaget Jndbydelsen til den Svenske Tronfølge, som formelig skal bringes i Udførelse naar Freden er sluttet. Haabet om Freden med Dannemark har nu tiltaget saa meget mere, som man seer Fredsslutningen med Rusland i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Garnisonen i Vissingen, som er falden 4 Engelsk Fangenskab, bestod d. 17 Aug. af 5893 Mand, hvoriblandt 200 Officiorer og 618 Syge og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Fra 30 Julii til 15 Aug. var Antallet af Desertenrerne og de af Engellænderne tagne Fanger paa Walcheren 1772 Gemene og 44 Officierer. Engellænderne angive deres Tab paa denne Øe fra 8 til 15 Aug. til 31 Døde, hvoriblandt 30 Officierer, og 105 Saarede, hvoriblandt 25 Officierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
J Vissingen forefandt de 224 Artilleriestykker, hvoriblandt 105 af Malm, og 2000 Fade med Krudt og andet Krigsforraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Den Russiske Admir. Sinavin er afseilet med 24 Transportskibe, som havde Matroserne fra den Russiske Flaade ombord, fra Yarmouth til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Franske Capere borttage nu Engelske Skibe tæt under de Brittiske Kyster. Arthur Wellesley bliver Kongelig belønnet for det Slag, han har tabt. Den Spanske Junta har udnævnt ham til Generalissimus i Spanien, og Kongen af Engelland har gjort ham til Rigets Pair. Der skal ufortøvet sendes ham Forstærkning fra Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Staden St. Domingo skal – efter Engelske Efterretninger – d. 10 Julii have overgivet sig til de forenede Engelsk Spanske Tropper. London, d. 24 Ang. Ved Fortet Llo lige nu 10 Franske Linieskibe og 15 Fregatter med omtrent 50 Canonbaade. – Paa den vestlige Schelde laae nyligen 1500 Krigs- og Transportskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Følge Efterretninger fra America af 20 Tilli troer man, at Handelen paa Engelland vil blive forbuden igjen. - Hertugen af Dalmatien (Soult) havde en meget besværlig March til Tajus. Han maatte ofte drive hele Hobe oprørske Bønder foran sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-12
Stockholm d. 25 Aug. Forleden Mandag behagede det Hs. Maj. Kongen at lade sig forestille en Deputation fra Academiet i Upsal, som lykønskede Hs. Maj. til sin Regjerings Tiltrædelse; hvorved Academiets Rector, Prof. Regner holdt følgende Tale; Stormægtigste Allernaadigste Konge! At høre i sin Samtids Lovtale Efterverdenens Rost er det sikkreste Beviis paa en Førstes sande Ære, og dette sjeldne Tilfælde er Eders Kongelige Majestæt forbeholdet. - Der udfordres, selv i rolige Tider, den største Eftertanke, til at styre et Rige og holde dets Lemmer i behørig Virksomhed; men at modtage Styrelsen, naar Herskesyge, Avind og Hevngjerrighed have almindeligen reist Europas Nationer mod hinanden, naar Krigens Torden lyder fra alle Kanter, naar overmodige Fiender indbryde og efterlade sig rædsomme Spor af Blod og Ødelæggelse, og hele Statslegemet staaer paa den yderste Brink af sit Fald, i saadanne Tider ei at mistrøstes om Rigets Redning, ei glemme Omsorgen for sin egen Ære, ei Omsorgen for de Millioner Ulykkelige, som anraabe dets Hielp eller de Midler til Frelsning, som Klogskab tilbyder Modet og Statskonsten; at staae under saa rædsomme Storme, fast som Klippen, forblive standhaftig, uforfærdet, uforlegen, dette er – Allernaadigste Konge – et Storværk, en Heltedaad, som udeelt tilhører Eders Kongl. Majestæt, og som med største billighed skal i Verdenshistorien sætte Deres Kongel. Maj. Navn ved Siden af den Gustav, som frelste Riget i en lige Fare og gjøre det af den seneste Efterverden ligesaa elsket, ligesaa tilbedet som hans. - Det er ene store Sieles Lod, allernaadigste Konge, at kunne smaae de Glæder og de Fritimer, som følger med et ensomt Levnet; at kunne foretrække Fædrenelandets Deel for egen No
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ne FodskatteSjette Aargang. No. 98. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 16 September, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Nogle Yttringer, i Anledning af Hr. Ve jan i i Skrivelse i Kjøbenhavns Skilderie No. 93.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Under dette Navn har man blandt Andet læst Nogle Vink om Skuepladsen og Ønsker for en Theaterkrirk, igiennem en dramatisk Journal Denne Sag er vist nok af megen Vigtighed, og Man kunde vel ønske at see den fra forskiellige Sider, Man tillade derfor Jndsenderen, at han i den Anledning drister sig til, at meddele Publikum Følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Da Digteren og Skuespilleren i Forening virke paa Skuepladsen, vil det først være nødvendigt, med Hensyn til Kritiken, i nogle faa Træk at betragte dem begge. Det kunde vist nok være yderst interessant at bevise, at i den æsthetiske Behandling af et dramatisk Digterværk, den Maade at gaae frem paa, at Man fordyber sig i det Enkelte og adskiller alle Dele fra hinanden, hvorved som oftest Blikket for det harmoniske Hele tabes, mere dræber end udvikler Sandsen for det. Vi have desværre saa ofte erfaret, at Man, ved saaledes at gaae frem ved de meest genialske Produkter, har for det meste med den blotte Forstand lagt an paa, at udvikle et Slags Konst i Arbeidet, som vist aldrig Geniet har formet det efter, og Man har, ved at sammenklemme Figurerne, ofte ret artigt søgt at vise, at disse vare leverede af Digteren, f. Ex. efter ægte psychologiske Principer. Det forstaaer sig selv, at det fra een Side er lykkedes, at kunne fremskride paa denne blotte Forstands Vei; men det er lige saa klart at Aanden for Det der skulde begribes er gaaet tabt. For Jngen er denne Fremgangsmaade underligere, end netop for Digteren; thi han kiender den egentlig ikke. Han har som dramatisk Digter at jeg her blot skal nævne Shakespeare, Goethe Oehlenschlæger – hvad ingen anden har den menneskelige Grundnatur i sit eget Jnderste Modificationerne af denne opstaaer i de forskiellige Figurer, og belivet af hellig Jld og Varme leverer han altid hver enkelt Figur overeensstemmende med Naturens Virkemaade igiennem Mennesket. Det er vist nok Tid, engang at forlade den almindelige Maade at gaae frem paa, Tid at udvikle sig de rigtige Synspunkter for Digteren; han maae ellers jo mere udmærket han er, danne en mere og mere uopløselig Gaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Hvad her gielder om Digteren, kunde vist nok med nogen Jndskrænkning, anvendes paa Skuespilleren i den ædelste og høieste Betydning. Skuespilleren er Digterens Organ, men for at være dette maae han saa at sige kunne optage Digterens Aand i sig, og for at kunne dette maae han være beslægtet med Digterens Natur. Saaledes, med opvakt Sands, udvikler han de ædle Spirer der ligge hos ham og gaaer kjækt sin egen Bane. Mangler han denne Sands, saa taber han sin Betydning i Forhold til det Princip han savner, og han kan da, ved de almindelige dramatiske Kritiker og Journaler, naar han ved Hielp af disse vil fremskride paa Konstens Bane, blive en ret artig Marionetdukke; eller i det Høieste kan han komme dertil, at han i det Enkelte kan levere noget Godt, men i det Hele Jntet, fordi han ei har Aand til at omfatte noget Heelt. Det høieste Konstprodukt, i hvilket alle den menneskelige Aands Kræfter have virket, er altid saaledes beskaffent, at hver enkelt Deel paa den Maade sammensmelter med det Hele, at den ligesom speiler sig deri. Men heraf følger ikke, at ingen Kritik skulde være til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Hr. Veianius har ønsket at vi maatte faae en efter Tidernes Tarv læmpet (?) dramatisk Journal o. s. v. (Pag. 1484). Sikkerligen var det ønskeligt, og ikke kan man nægte Hr. Veianii gode og redelige Villie i saa Henseende, men vist nok maatte vi kun aldeles betinget ønske os en dramatisk Journal. At den skulle være paa den almindelige Maade troer jeg Man af det foregaaende vil finde, ikke er Jndsenderens Mening. Der vilde udfordres mere end "Diærvhed og Jver for den sande Nationalsmag, hos den Mand der optraadte igiennem den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
At en dramatisk Kritik maatte fremstaae fra en Mand der besad mere end det blotte Talent, fra en Mand, der med en omfattende Aand begreb Digteren, Skuespilleren paa sin høieste Punkt, Konsten i dens Udstrækning og i dens reneste Principer, fra en Mand der altid stod i Middelpunkten for det Hele: det er Jndsenderens varmeste og inderligste Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Jndsenderen kan ikke undlade her at anføre, at han mange Gange har ønsket, at vor Oehlenschlæger engang maatte blive den Mand, der i Forening med Mænd som kom ham nær i Evner, kunde fremmane en Aand over vort Theater som det nu savner. Længe varer det vel ikke inden Fædrelandet igien modtager denne sin udkaarne Søn. Maatte det stedse huldt aabne sine Arme for ham, maatte det taknemmelig erkiende hvad han er for omsonst dets spildte Taarer kalder ham tilbage!"Men, da Digteren, Skuespilleren og Kritiken staae i Forhold til Publikum, saa ville vi her ogsaa tage noget Hensyn til dette. Det bliver altid farligt naar et Publikum skal virke paa et Theater, i Henseende til Skuespils Opførelse. Det Modsatte bør finde Sted; Theatret skal virke paa Publikum. Jkke maae Man spørge om, hvad Mængden, helst vil nyde, og ikke maae Man bestemme sig efter det Svar der nærmest føier sig til Spørgsmaalet. Er det Første Tilfældet, kan der neppe tænkes paa nogen sand Kritik. Hvor Kotzebuiske Stykker, tomme Pragt-Optoge og franske Farcer ere blevne herskende Afguder for Publikum, der er ligesaa lidt at tænke paa udmærkede Skuespillere som paa den sande Krick. Begge Dele hendøe, eller i det Mindste sløves, fordi ingen af Delene have noget virkeligt Object.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Hvor en sand Theaterkritik gik i Haand med klassiske Skuespil, hvor den, fri for Avind, Misundelse og alle lave Lidenskaber, aandede en reen og hellig Varme for al ædel Natur, al ophøiet Konst, hvor som saat begge Dele vare Kritikens Middelpunkt, fra hvilken den saaledes gik ud, at den altid skuede det Enkelte i det Hele og aldrig glemte det Hele i det Enkelte, der vilde fremstaae en Aand som kunde vække den slumrende Mængde, og da behøvede Man neppe længer at frygte for Uanstændigheder paa vort Parterre. Publikum har vist nok Ret til, at yttre sin Mishag over det Slette, som sin Glæde over det Gode, men saadanne Umyndighedens Optrin, saadanne slemme Drengestreger som vi nu og da i de sidste Aar have været Vidner til paa vort Parterre, burde drives i evig Landflygtighed, og vilde da af sig selv blive det. Det er vitterligt for Verden, hvad det Vemarske Theater blev ved Goethe og Schiller. Jkke alene dets Skuespillere, men ogsaa dets Publikum, bleve saa dannede, at intet Middelmaadigt taaltes, dets Smag ved disse Mænd blev henledet paa det Store og Herlige og ene det Ypperlige blev elsket og agtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Danmark har desværre kun et eneste offentligt Theater, o maatte dette engang hæves til den Høide det kunde naae, Maatte de Mænd som Kongen har sat til at bestyre det, ikke blive mismodige, fordi Udviklingen maaske skeete langsomt, maatte geiglske Mænd ogsaa uden for Bestyrelsen, paa fornævnte Maade, kraftigen tage Haand i med, maatte al Ondskab, al Misundelse tie i sin mørke Hule, og maatte aldrig nogle ellers agtede Mænd nedværdige sig til, iblandt Folket at virke imod den gode Sag fordi Andre handlede, som ikke i et og alt henhørte til deres Skole! Hvor saadanne falske Toner lyde mellem Mængden, hvor de gribe om sig og blive gieldende, der kan Folket kun langsomt fremledes mod de evig herlige Billeder, som Naturen og en ædel Konst ellers kunne fremstille, der hylle Muserne sig i Sørgeslor, flygte fra et vanhelligt Folk og vise sig kun i deres himmelske Ynde for de Faa, som have et renere Blik og en mere aaben Sands Men af det Foregaaende følger, at Skuepladsen aldrig maatte tælle nogle blandt sine Subjekter som manglede Talent, og naar en sand Kri til opstod, da vilde sikkert ikke Skuespilleren ven de sit Øre fra den. Han vilde betragte de Mænd den kom fra, som Ypperstepræster i hans eget Tempel, der hyldede den samme Guddom, til hvilken han havde indviet sit Liv. Kom her til, at Skuespineren altid nød den fortiente Hæder Staten, at han blev seet fra en anden Side end som en interessant Maskeradefigur, da vilde han høste Løn for sin Stræben, og ikke vilde han da klage over, at Folket utaknemmelig glemte ham, i det Øieblik han forlod Scenen. Man kunde maaske indvende herimod, at det vilde være yderst vanskeligt at bringe det dertil, at Skuepladsen kunde tælle blot udmærkede og talentfulde Subjetter blandt sit Personale. Jndsenderen troer derimod, at det, under hine Betingelser ikke vilde være saa vanskeligt. Talentet, ja vel ogsaa Geniet vilde fremstaae næsten af sig selv, fordi Mange som havde Drift og indvortes Kald til at betræde Skuepladsen, vilde følge den Ve Naturen havde givet dem Kraft til at betræde, og paa den anden Side vilde Jngen mere finde Leilighed til, at fremstille sig, for paa denne Vei blot at forsøge sin Lykke. Det er stedse sørgeligt, at Mennesker, saavel paa Konstens som den videnskabelige Bane, ville være, hvad Naturen har nægtet dem Evner til at blive. Det viser altid Mangel paa Ærbødighed for de Guddomme, som kun udbrede Hæder over Menneskelivet, naar de dyrkes med en reen og aaben Sands og et ubesmittet Hierte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Hr. Veianius tillade Jndsenderen at bemærke, at den Rettesnoer af Lessing, som i Deres Skrivelse er opstillet for en Theaterkritik, synes netop at have Hensyn til en Blanding af Skuespillere og kunde altsaa ikke aldeles passe med det som her er sagt. Naar Man i Menneskehedens ædelste og vigtigste Anliggender skal udrette Noget maae man vist nok lægge en Grund, fra hvilken Man med Heelhed i Værket kan gaae frem, og naar det gielder Skuepladsen bør Man handle saaledes, at Man aldrig viger fra den rene Jdee om samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Til Slutning tillades det Jndsenderen at tale et Par Ord om Hr. Veianii Yttringer om Nationalskuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Desværre troer Jndsenderen, at vi i vore Dage ikke kunne vente at see virkelige Nationalskuespil; han troer det af adskillige Grunde. Den er een, at vort Theater ikke er et Nationaltheater. Den aldeles ødelæggende Aand, at være Alt ved andre, at være Jntet ved sig selv, griber mere og mere om sig blandt Folket; den kan efterhaanden dræbe al Følelse, al Kraftyttring af National værdighed. Vi behøve kun, at lægge Mærke til den Lunkenhed i Hjertet og den Sløvhed i Øret, med hvilken man lytter til de Toner, der nu og da lade sig høre om vore egne Fædre og om deres Daad, for at overbevise sig om, at det i det Mindste synes, som om Tiden er ikke endda; men just netop derfor bør der med al Kraft arbeides imod denne Aand, derfor bør hver ærlig, ædel og oplyst Mand i Fædrelandet virke for, at vække og udbrede den slumrende Aand. Maatte det kraftigen ske, maatte det komme dertil, at hver Fædrelandets Søn i Tanke og Handling, havde det skiønne Valgsprog med Digteren, Herlige Danmark, elskede Moder! Dig er vi troe i Liv og i Død! J mueligste Korthed har Jndsenderen her fremsat disse Yttringer i Anledning af Hr. Vega nii Skrivelse. Det vilde være ham saare kiert, at kunne udvikle disse nærmere; men dertil er Stedet ikke her. Frimodig og redelig har han sagt sin Mening og det er hans Haab, at man ikke ville miskiende den. Det var ham kiert, at Hr. Veianius gjerne lyttede til den menneskelige Røst Anledning af Sørgespillet Palnatoke. Her er nu en anden Stemme, som det skulde glæde Jndsenderen om Hr. Vejanius ligeledes skiænkede nogen Opmærksomhed. Han følte Sandheden af de her hensatte Yttringer og han nedskrev disse i den Tro, at de maaskee ikke ville være aldeles overflødige. P. D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Viborg, d. 9de Septbr. Den samme som Hederøg lugtende Taage har paa nogle Dage viist sig paa Horizonten her, især om Morgenen og mod Aften. J Torsdags havde vi atter fra Kl. 7 til 8 stærk Tordenveir og nogle Timers vedholdende Regn, den sidste kom igjen Fredag og Løver¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
dag. Viborg Torvepriser d. 9de Septbr. Nyt Rug Tdn. 6 Rdlr. 32 s.; Oxekjød Pdt. 6 a 2 s.; Smør 24 a 28 s.; Æg Snesen 18 a 20 sk. - Den commanderende General i Nørrejylland, S. T. Hr. Generalmajor C. v. Tellequist kom til Viborg d. 7de Septbr., mønstrede Depoet af 2det jydske Regiment og Borgerbevæbningen d. 8de Sept. og forlod Byen den 9de Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
No. 86. Sagen: Kaperfører Jens P. Møller af Kjøbenhavn, contra Skibscapitain John Shere, paadømt den 5de Septbr. d. A. "Det af Kaperskonnerten Carolines Tender ved Styrmand Jens P. Møller opbragte nordamerikanske Fregatskib, Hetty kaldet, friegives, dog saaledes: at deraf til Opbringeren udredes de af Sagen og Opbringelsen flydende Omkostninger med 500 Rd. dansk Courant; ligesom og Qvarantaine Cassens Ret til Pasgebyhrer efter Reglementet af 25 Maji 1805 §. 1 forbeholdes. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under videre lovlig Adfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-16
No. 87. Sagen, Kaperfører Hansen af Aarhuus, contra Skibscapitain Moses Hale, paadømt den 4de Sept. d. A. "Det af Kaperfører Hans Hansen til Aalborg opbragte nordamerikanske Fregatskib Mary kaldet, ført af Skibscapitain Moses Hale, friegives, og som en Følge deraf bør Kaperen og hans Rederie bekoste Skibets udlossede Ladning igjen indlosset og forsvarlig henstuget i Skibet uden for Hals Tønder, samt erstatte Skibscapitain Moses Hale det Tab og Skade han ved Ladningens Udløsning og Jndladning maatte tilføies efter uvillige Mænds Skjøn, ligeledes bør Kaperen og hans Rederie til nogenlunde Erstatning for det Skibscapitain Moses Halle tilføiede Ophold og foraarsagede Omkostninger, betale ham den Summa 600 Rdlr. dansk Courant. J øvrigt forbeholdes Qvarantaine Cassens Ret til Pasgebyhrer af fornævnte Skibscapitain efter Reglementet af 26 Maji 1805 s. I. At efterkommes forinden 3de Solemærker efter denne Dom lovlige Forkyndelse, under videre lovlig Adfærd.