Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-05-03
Nyeste Post-Efterretninger. Den Østerrigske Jagttager beretter, at Sultanen har udævnet Fyrste Michael Stourdza til Hospodar i Moldau og Fyrste Alexander Gika til Hospodar i Wallachiet. - En Datter af Sultanen er bleven formælet med Halil Pascha. AliRiza, Gouverneur i Bagdad, har indberettet, at Arabernes Opør i Omegnen er betvunget. Sultanen besøger forklædet Moscheerne for at erfare Folkets Stemning. Den Ottomanniske Moniteur indeholder forsikkringer og Mehemed Alis Troeskab mod Sultanen, og at denne har bevilget ham en fuldkommen Amnestie for hans forhen udviste Forhold. - Konge Otto af Grækenland er den 10de Marts afreist til Athen, hvor han vil opholde sig i 3 Uger; Hensigten af Reisen er at udsøge det Sted hvor hans Slot skal bygges. Det opvækker en almindelige Glæde, at denne berømte Stad er erklæret for Hovedstad. Mangfoldige Samioter ville etablere sig i Grækenland, og derer anviist dem Plads paa Øen Euboen. Paa denne Øe bliver anlagt en nye Stad ved Navn Eretria, som skal beboes af Jpsarioter. Ogsaa Jndvaanerne paa Øerne, som ligger ved Kysterne af Karien, ville udvandre til Grækenland. Bankeuren Ferraldopretter et Jernværk og et Silkespinderie ved den Lernæiske Søe, lige over for Napoli di Romania. Alle Nonneklostere blive ophævede paa tre nær, og intet Fruentimmer maae optages i disse førend hun har fyldt sit 40de Aar. - Den Russiske Storfyrste og Thronfølger Alexander Nikolajewitsch, en smuk og haabefuld Prins, begavet med de herligste Anlæg, bliver den 17de (29de) April 16 Aar. gammel, og derved efter Rigets Love Majorem; store Høitideligheder tilberedes i denne Anledning. Handelstanden vil tage Anledning deraf til at stifte velgiørende Donationer, og vil sende 100,000 Rubler til Understøttelse for de Donske Kosakker, som have lidt saameget af Misværten i Fior Fra Madrid berettes under 15de April: at det Kongelige Statut, hvilket Navn tillægges Decretet om de Cortes Sammenkaldelse, er udkommet. Det er dateret fra Aranjues under 10de April, og underskrevet af de samtlige Ministre. (Efterretningen om Ministerforandringen var en Opdigtelse.)De Cortes skulle bestaae af to Stænder (Estamentos) Proceres (Magnaterne) og Procuradoros de Reynd (Kongerigets Deputerede). Den første Stand skal bestaae af Erkebiskopperne og Biskopperne; af de Spanske Grander, som ere 25 Aar gamle, have en aarlig Jndtægt af 200,000 Realer, hvis Godser ikke er forgieldede, ikke ere underkastede nogen criminel Undersøgelse og ikke ere Undersaatter af en udenlandsk Magt; endvidere af de Castilianske Adelige, som have en aarlig Jndtægt af 80,000 Realer. Endelig af allehaande Personer, som have beklædet anseelige Statsembeder, store Godseiere og videnskabelige berømte Mænd, som tillige ere formuende. Antallet af de Proceres er ubestemt, de to sidste Klasser vælges af Kongen paa Livstid, som ogsaa udvælger deres Præsident og Vicepræsident. J Henseende til de Procuradores Valg udfordres at være født i Spanien eller af Spanske Forældre, en Alder af 30 Aar, en aarlig Jndtægt af 12,000 Realer, og at deres borgerlige Reputation ikke har lidt noget. De blive udnævnede paa 3 Aar, kunne vælges paa nye, og sammenkaldes ifølge et Decret. Kongen udnævner Præsidenten og Vicepræsidenten af en Liste paa 5 Candidater. Kongen har allene Ret til at sammenkalde, opløse eller suspendere de Cortes Forsamling. De blive sammenkaldede: 12) for at aflægge Eed ved en nye Regierings Tiltrædelse, 3) og ved vigtige Anliggender, efter Kongens Godtbefindende. - De Cortes maae kun tage saadanne Gienstande i Overveielse, som Kongen forelægger dem; dog tilstaaes dem Ret til at indgive Petitioner. Alle Skatter voteres af de Cortes paa Kongens Forslag i det høieste paa to Aar. Førend Voteringen skulle Ministerne aflægge Beretning om deres Departements og Finantsministeren fremlægge sit Budget. Enhver Lov udkræver begge Kammernes Antagelse og Kongens Sanction. Jntet Medlem af de Cortes kan sættes under Tiltale for Yttringen af sin Mening. Kongen kan suspendere de Cortes Forsamling, opløse den i egen Person eller ved et Decret; men inden et Aars Forløb skulle nye Cortes sammenkaldes. Møderne skulle være offentlige. Det andet Kammers Medlemmer skulle udvælges af Valgmænd. - Uagtet denne Constitution er bygget paa meget liberale Principer, saa tilfredsstiller den naturligviis dog ikke de Ultraliberale; især da den ikke indeholder noget om Trykkefrihed. De offentlige Blade skulle afholde sig fra politiske og religiøse Raisonnements; men Flyveskrifter, som udgives af agtværdige Forfattere, og som angive deres Navn, ere censurfrie.