Berlingske Tidende, 1813-04-30
Til Hamsens Dyrkning har Professor Olufsen udgivet en Anviisning, ligeledes Pastor Assen. Prøvet af Harren og Hampen, ikke mindre end 2 Pund eller 4 Marter, som maae være vel brugt, og skilttet men ikke hegler, indsendes til Selskabet med paalidelige Attester, der bevidne saavel den brudte Hørs og Hamps Vægt, som Provernes Overeensstemmelse med den oprigt Aal. Og da Vedkommende i Norge ilde vel kunne faae de behørige Æstninger og Prøver Selskabet tilstillede i samme Aar, hvori Høiren og Hampen er an let, saa forundes dem honetter at coneurrere til disse Præmier Aaret efter at Avlen er skeet, og altsaa æske efter denne Liste de Danske for den i Aaret 1813, men de Norske for den i Aaret 1812 avlede Hør og HampDen, som for Tobak, Hør, eller Hamp Avl eengang har vundet den høieste udsatte Præmie, kan derefter ikke vinde nogen af 2 Præmiet, som udsættes for denne Plantes Avl, for hvilken han allerede er bleven belønnet. Ligeledes kan den, som eengang har vundet en af de mindre Præmier for saadan Avl, derefter ikke samæske uden til en høiere Præmie, end den han har vundet. Fra disse for Hør og Hamp udsatte Præmier ere de siellandske Kiøbstæder udelukte, da disse Planters Dyrkning der tilstrækkelig opmuntres ved Understøttelser fra den Reiersenske Renteford. Da de spanske Vædre og Faar, som kunne erholdes fra det Kongelige Skæferie paa Esrom, give en langt større Fordeel formedelst Uldens Fiinhed end de danske og norske og forene denne Egenskab med at være ligesaa haardføre som disse, saa udsættes 25 Rbdlr. i) For en Væder af reen spansk Race, hvilken i Aaret 1813 har avlet ei færre end 40 Lam paa gode gaar af Landets Race, tilhørende een Mand eller Flere. 2) For Dito, efter hvilken der ere faldne i Aaret 1813 ei færre end 60 Lam paa Faar af første Grutration eller Avl, det er saadanne, som ere tillagte efter Vædre af reen spansk Race paa Landets gaar 3) For Dito, som i Aaret 181, har avlet et færre end 20 Lam paa Faar af første Aal efter Vare af reen spansk Race og Landets Faar. 4) for Dito, efter hvilken der i Aaret 1813 er tillagt et færre end 20 Stykker Lam paa Faar af tredie Aal, det er, Faar, som ere faldne efter spanske Vældre paa de under No. 3 omtalte af anden Aal c) For Dito, efter holten der i Aaret 1813 ere faldne er færre end 20 Lam paa Faar at sterde Aal, det er Faar, som ere fremtragte paa den under No. 4 omtalte Maade, 6) For den talrigste og meest fiinuldede Faarestok af reen spansk Aare, som haves i Aaret 1813 og bestaaer af ikke mindre end 10 Stykker. Ligeledes udsættes 100 Rbdlr. 7) For den talrigste og meest fiinultede Faarestok at reen spansk Race, som haves i Aaret 1813 og bestaaer at ikke mindre end 20 Stykker, 3) For en Faar stak et mindre end 20 Stkr., som paa de under No. 1, 2, 3, 4, og 5 ommeldte Maader saaledes er bleven forædlet at den har ligsaa fiin Uld som de spanske Faar at reen Race. Disse Præmier udsættes for Danmark, Norge, Hertugdommene Slesvig og Holsteen, dog maae Præmitæskerne fra Jlland godtgiør, at de ikke for at anskaffe Faar af spansk Kare, have afskaffet de forhen holdte Faar af den fiinuldede Jydske Race, da denne Races Uld, som Jortrinlig til g Hatte=Fabrication og meest søgt af Fremmede, med Rette bør ansees som et vigtigt indenlandsk Provnkt. Da saa stor en Faarellok, som den No. 1 til 5 forudsætter, ikke almindelig findes i een Mands Eie, er det bleven bestemt, at Præmien kan vinds for det ansatte Antal af Lam, uagtet de ere faldne i flere end een Mands Faarehiord. Den, som øsker Belønning for Vadre, kan ikke vinde Præmie for forend en Væder af Gangen. Derimod kan den under No. 6 og 7 udsatte Belønning vindes tilligemed en af øvrige men den under No. 3 lovede Præmie kan ikke tilkiendes een og samme Æskende, tilligemed en af de under No. 1, 2, 3, 4 og 5 udsatte Belønnen er Ved Tilkiendelsen af de foranstaaende Præmier tages Hensyn til det største Antal, Uldens Fiinhed og Aarens Reenhed. Det maa til den Ende i indsendes tvende Uldprøvet af hvert Stykke, for hvilket der af Premie. Den ene af Proverne tages paa Ryggen, og den anden paa Siden at saaret. Der oplyses ogsaa nøie, hvorvidt de til Avlen bengte Vædre og Faar have været af reen spansk Race. Attesterne om Hjordens Virkelighed og Jndberetningens Ristighed maa være særdeles nøiagtige efter Selskabets Forskruter, Om de spanske Faars fortrinlige Egenskaber, deres Ragt og Fleie, og hvorledes Landets Faarerace og spanske Vædre kande og des hendes nærmere Efterretning 3 Abildgaard og Viborgs Villesning til en som dret Faarcavl og de sænske Faars Behandling i Danmark og Norge Kiøbenhavn 1800. Selskabets Præmier. Uagtet Selskabet erkiender Vigtigheden af at enkelte Dele af Agerbruget forbedres, at Steengierder sættes, sumpige Steder udtørres, Hør Hamp og Humle dyrkes m.m., hvorfor man ingen Leilighed lader forbigaae til at paaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hel Agerbrug vidnede om ligesaa meget Overlæg og Kundskab, som Stræbsom, hed, da Jordens uafbrudte Dyrtning efter en rigtig lagt Plan er et af de vigtigste Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst, ligesom det Modsatte er en af de ugtigste hindringer derimod. Selskabet har derfor ved sin største Præmie søgt at opmuntre Landets erfarne og kyndige Landmænd til at skrive en kort og tydelig Anviisning til at inddele og dyrke en udskiftet Bondegaards Jordlod, og i Aaret 1812 udgivet en at Hr. Assessor Feuthen forfattet kort Anviisning til Opdyrkning af raa Jordlodder. Jmidlertid veed man, at der gives Bønder, som deele ved egen Eftertanke, deels ved de Exempler, de have seet i deres Navolang, deslitte sig paa et forbedret Agerbrug. Saadanne Mand ønsker Selskabet at hædre og det udlover derfor efter Omstændighed den anden Suldmedaille eller det største Bæger eller en Belønning i peng fra 25 til 700 Rbdlr. for den Bonde, som beviis iggiør at have sat sin Eiendom i udmærket Stand, ved sine Jorders kloge Jnddeeling og Dyrkning, ved et rigtigt Sædskifte, ved Brakordernes omhyggelige Behandling, Frugt- og Urtehaves Anlæg m. m. J de senere Aar har Danmark erholdt et betydeligt Antal af Huusmandspladser med 2, 3 indtil 6 Tønder Land. Disse smaae Lodder kunde naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Nytte for Staten, ikke blot som Kilde til en gavnlig Folkemængde, men tillige ved at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid bar Erfaring viist, at denne Hensigt med slige Lodders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vil aldrig opnaaes for deres Besiddere indføre en gansk anden Dyrkningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmænds lodders rette Behandling, er bleven meddeelt udskiftede Huusmænd, ved at lade trykke og for en meget lav Priis udsælge afg. Provst Høeghs Anviisning til et vel indrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrtning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt bland Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Præmier: For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannemark, som ved paalidelig: Attester godtguer, at have dyrket sin Nark og Have paa den bedste Maade, og at samme udbragt den største Fordeel, det andet Bæger eller 35 Rbdlr. For den Huusmand, der næst efter har gjort de meste, det tredie Bæger eller 25 Rbdlr. Selskabet har nævnet Høeghs Plan, som den fuldkomneste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særegne Omstændigheder kunde i nogle Egne gjøre en anden Behandlingsmaade nøvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Men ster, som betingelse ved Præmiernes Æskning. Følgende Punkter vigfornemmelt, somme i Betragtning : 1. At Loddens Størrelse ikke er over 6 til 7 Tønder Land. a. At Huusmangen har anlagt en liden have for de nyttigste Kiøkken urter og Frugttræer. 3 At saavel haven som Marken er godt indhegnet. a. At Agerlandet i det mindste er inddeelt i fom Marker. 5. At der saaes Rødklever, og bruges Staldføring i Sommermaanederne. 6. At der paa forden ingen Henne holdes. 7. Plantning af Pile og andre nyttige Træer omkring paa Grøvtroldene, Bieaal, Kartoffelvl o. d. vil, under for Resten lige Omstændigheder, give fortrin til Præmie, Skulde ingen Huusmænd, som inden den bestemte Tid havde sin Lød i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den som uden at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. a. For den Degneller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skole= eller Byelæsningertil lende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæse og giennemgaaer een og anden nyttig og passende occonomisk Bog, og saaledes uden forsømmelse af sine Embedspligter, viser Flid i at bidringe Ungdommen gode Kundskaber om Agerbrug og Havedyrkning, udsættes Selstabets fierde eller femte Bæger eller en Pengebelønning fra 15 til 20 Rbdlr. L. Ligeledes udlover og Selskabet en passende Belønning for dem, som oplære Almuen i nyttigt Haandarbeide, saasom i Agerdyrkningsredskabers Forfærdigelse, i Kurvefletning, i at snøe Reeb f. Ex. af Humle, ranker, forfærdige Kurde saavel af Langhalm, bunden med Skinner, som af Vidier; binde Bikuler, snde Hampaa Haandteen til Reeb og selv forfærdige diese, ligeledes paa Haandteen at snde og sammentvinde Hamp tilHampeseler og Grimmer, og at være og forfærdige samme, snde Snorer af Langhalm eller Star til Brug ved Tækning istedet for Tækkegarn og til Sædens Binding paa Marken istedet for Høebaand. Disse Præmier udsættes særskilt for hvert af de syv geistlige Stifter i Danmark, og ligeledes for Norge. Paa samme Maade vil Selskabet særskilt belønne andre, som ligeledes ville anvende Flid paa hert at befordre dets Hensigter til Landalmuens Oplysning. Attesterne maae indeholde paalidelig Beretning saavel om den Æskendes Anvendte Flid, som om den derved stiftede Nytte. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Assedning fra Aare, Enge, Noter, Væe m.v., saa udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 700 Rbdlr. For det i Aar ved skadende Vands Afledning forret erde største og tillige betydelige Arbeide. For det næst største det første Bæger eller 500 Rbdlr. for det næste det andet Bæger eller 35 Rbdlr. bestemt Antal af Grøvter m. v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet, For at gjøre Samæstningen desto almindeligere, har Selskabet ind derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de gjorte Arbeider, hvorfor Pramie æskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv, Længde, men og Brede og Dybde nøie antegnes, paa det sammes rigtige som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog ei allene Grovternes Forhold derefter kan beregnes. Saa maatte og deri meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. ledning saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vand kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa, at jo Vedkom Da disse Præmier udsættes alene for det Overflødige og skadende mende ved slige Arbeider sørge for at beholde eller indrette de for Kreatumaatte forklares. rene fornødne Vandingesteder i Markerne, hvilket da ogsaa Attesterne Disse Præmier udsættes særskilt for de syn geistlige Stifter i Danmar- og Norge. Proprietairer kunne ikke æske disse Præmier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet have forrettet. b) Enkelte Bønder have ei allene Ret til at smæske til de ovenanførte Præmie; men, til deste større Opmuntring for dem, udsættes end videre følgende Præmier: For de Bønder, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forrette de største og tillige betydelige Arbeider, hvilke dog ere mindre end de, hvorfor de større Pramier vindes, er Bæger efter Omstændighederne fra 15 til 25 Rbdlr. Diste Præmier udsættes for Bønder og Huusmænd særskilt for ethver af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, samt for enhvert Stift for sig i Norge. c) Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes : vor de ved skadende Vands Afledning i Jsland, især til Befordring af Græssmarkernes bedre Røgt, forrettede største Arbeider, et Bæger efter Omstændighederne fra 15 til 25 Rbdlr. d) For ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordland, og Finmarken, udsættes paa lige Vilkaar tre Præmier af samme Størrelse. Disse undere og a anførte Præ met æstes inden Udgangen af Aaret 1814. Da det tiener til meget Bespakkelse af Jord, og det i adskillige andre Henseender kan vise for Nytte, naar i Stedet for de sædvanlige Brat grøvter, og andre aabne Drøvter til Vands Afledning fra Ager og Eng bleve anlagte bedækte Grøvler, saa udsætter Selskaber : For den største Mængde af saadanne Grøvter, ikke mindre end 600 Favne det første Bæger eller 50 RbenFor ikke mindre end 4000 Favne, det andet Bæger eller 35 Rbdlr. Jkke mindre end 300 Favne, 16 Rbdlr. Disse bedække Grøvter eller igiensatte Vaskers Størrelse bør i Almindelighed indrettes efter Vandtilløbet ; ikke desmindre kunne følgende Dato give en Veiledning til deres forholdsmæssige Indretning. Naar de ere 1, Al. dyne, giøres de oventil omtrent 2/3 Alen brede. De fyldes undertiden med Grene eller Hvedehalm i Bunden, for at holde Rummet til Vandets Giennemløb aabent; men smaa Stene vil net findes meere tienlige til Øiemedet paa de Steder, hvor disse kunne tilveiebringes ; i Mangel af Ster kan Giennemløbet holdes aarent for Vandet, ved at drive 3 Par tilspidsed- og 2 til 3 Tommer tykke Pæle torsviis inde Siderne af Grøfterne dog saa tæt som mueligt ved Bunden ; et Par Pæle ved hver Ende af 4 Alens Længde i Grøften, og det tredie Par i Midten af denne Længde, J Siderne af disse sæle lægges et passende Stykke Tømmer, enten deelt er kiøbet, at i Kryss, og et ligesaadan Stykke Tømmer, over paa Pælene, hvor de krydse hinanden; i Norge bruges dertil hvad man kalder Badt, eller Bakhover. Pælene drives tilstrækkelig ind i Jorden, saa at de med Tømmeret danne paa at sige en urokkelig Hvelving. Den ne Jgiensætning bor skee ned efter Grøftens Fald paa det at den beqvemmere og bedre kan renses for det, som ved Arbeidet kunde falde ved i den Oven paa denne Hvelving lægges et Lag Pileqviste eller lignende Grene, med Spidsen nedad, saa tykt og tær, at kun Vandet kan trænge derigiennem; dernæst bedækkes Grenene med den afstukne Græstørv, saaledes, at Grønsværen vender nedad, og oven paa fyldes Grøvten med den opkastede Jord. Opfyldningen med Tørv og Jord bør være 15 Tømmer høi. Det maae vises, og ved paalidelige Attester godtgiøres, hvorledes disse ere anlagte, at hvilken Dybde de ere, hvor brede oven og neden til hvormed de ere fyldte og hvor mange Tømmer Jord der er paalagt, og fornemmeligen, at de fuldkommen efter Hensigten trække Vandet og holde Jorden, saa ter, som udfordres. Grøvterne maae, naar Præmien æskes, være i det mindste 3 til 4 Aar, gamle, og Attesterne forklare, om de i den Tid have staaet prørte, og i den sidste Tid frembragt samme Virkning, som strax efter Arbeidets Fuldendelse Om disse Grøvters Anlæg kan end videre erholdes Efterretning i He Professor Begtrups bemærkninger om det engelske Jordbrug ; i Hr. Professor Olufsens oekonomiske Annaler, 805, Junii, og i Hr. Kammer, junker von Krogs Afhandling i Landhuusholdnings=Selskabs Skrivter.