JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-07-10
J et af Grønbech Præstegaards tilliggende Huse er den 23de Mai sidstafvigte ved Døden afgangen Maren Hurthigkarl, en Enke af sal. Jens Juul, forhen Sogne Degn for Kragelund og Funder Meenigheder i Aarhuus Stift; foruden de her i Egnen værende og bekiendte Arvinger, har den Afdøde haft en Datter, navnlig Dorothea Juul, forhen gift i Holsteen, men nu død og skal have efterladt sig 4 Børn, en Søn og 3 Døttre, hvoraf Døttrene skal alle være gifte og boesatte i Hygom Sogn, under Ribe Stift, men Sønnens Opholdsted ubekiendt, ligesom man ey heller veed hans Døttrenes eller deres Mænds Navne. Skiønt nu den Afdødes Efterladenskab, som ved Dødsfaldet og paa 30te Dagen er taget under lovlig Behandling, er saa lidet og ringe, at det ikke engang kan være tilstrækkelig til den allerede angivne Gield, meget mindre noget derfra til overs at arve, saa bliver dog forbemelte Dødsfald 3de gange til Efterretning for de ubekiendte og fraværende Arvinger, i disse Tidender bekiendtgjort, ligesom og at en Skifte=Samling er berammet at holdes i Boen den 14de Septbr. førstkommende, paa hvilken Dag tillige Stervboets tilhørende bliver, ved offentlig Auction, gjort i Penge til Gieldens Afbetaling. Grønbech, A. Levring,
Berlingske Tidende, 1778-07-10
Provst i Liusgaard Hererd, Aarhuus Stift. Præstegaard, den 26de Junii 1778.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Af en Skrivelse fra Skibet Roland paa Rheden ved Brest, den 12te Junii.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Skibs-Lieutenanten Hr. von Tilly, som commanderer Fregatten Concorde, har taget en Engelsk Corsar paa 8 Kanoner og bragt hertil. - J St. Malo bliver Bunden paa 2de Fregatter, som ligge under Udrustning, beslagen med Kobber, hvilket viser at de skal sendes til Jndien. - J denne Havn skal med første giøres saadanne Anstalter, som som en Landgangs Foretagelse var for Haanden.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
London, den 29de Junii. Hoffet har bekiendtgjort i den Londonske Gazette af 27de huj. en Afskrift og Udtog af 3de Breve, som den 24de vare indløbne fra Admiral Keppel. Det væsentlige deraf er følgen Fra Skibet Victori i Søen den 18de Junii. Da Floden i Gaar Klokken 12 ved en Vestenvindtog Coursen i en Slagtordning mod Syd=Sydvest, og befandt sig 25 Mile fra Mezard, bleve vi vaer 2 Skibe tillige med 2de Ten ders, som syntes at recognoscere vor Flode. Jeg beordrede strax den heele Flode at jage efter samme. Om Aftenen imellem 5 og 6 havde Milsort=Fregatten indhentet et af disse Skibe, en stor Fransk Fregatte. Jeg gav Signal at bringe den til mig. Da den Franske Capitain ikke vilde beqvemme sig dertil, kom Hector ogsaa dertil, og gav et skarpt Skud, hvorpaa det Franske Skib seylede til vor Flode. Samme er Licorne paa 32 Kanoner og 230 Mand. Det andet Franske Skib blev forfulgt af Arethusa og Alert Cutter. Klokken 9 sendte jeg Capitain Douglas til Capit. paa Hector og Amerika med Ordre, at bringe den Franske Fregatte til mig, at bevise Capitainen al Høflighed og geleyde ham. Men jeg saae med Forundring om Morgenen Klokken 9, at det Franske Skib syntes at giøre en langt anden Vending. Skibet. Amerika, som gelevdede samme, løsnede herpaa et Skud, hvilket den Franske Fregatte besvarede med fuldt Lag af sit grove Skyds og Musketteriet, da Lord Longford imidlertid paa det venligste talede med den Franske Capitain. Adskillige Kugler traf Amerika og saarede 4 Mand. Derpaa strøg den Franske Capitain. Endskiønt den Franske Capitains Opførsel havde fortient at erlægges med Amerikas Jld, saa beholdte dog Mildhed og Klogskab Overhaand over Forbittrelse. Jeg haaber, at jeg ikke har handlet utilbørlig deri, at jeg har sendt denne Fregatte til Plymouth; thi baade dennes og den anden Franske Fregattes Opførsel, som sloges med Arethusa, har berettiget mig til at tage og indsende dem. A. Koppel.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Fra Skibet Victori i Søen den 20de Junii om Middagen, 19 Miile Østen for Lezard.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
I Gaar Formiddag saae vi Skibene Valiant og Monarch, som den 17de bleve sendte fra Floden, at komme tilbage med et beskadiget Skib, hvilket vi strax kiendte, var Arethusa, hvis Stormast er skudt i Stykker, og som ellers er meget beskadiget. Arethusa havde om Aftenen den 17de naaet Skibet, som det jagede efter, en stor Fransk Fregatte med svært Metal=Skyds, Belle Poule kaldet. Capitain Marshalforlangte af den Franske Capitain at komme til sig, og sagde ham at han havde Ordre, at bringe ham til sin Admiral, som ønskede at tale med ham; men begge Deele bleve reent af slagne af den Franske Officier. Capitain Marshal gav herpaa et Skud tvert igiennem Fregatten, hvorpaa denne strax gav Arethusa, som laae den meget nær, det heele Lag. Dette foraarsagede en Action, som varede i 2 Timer. Da Arethusa havde lidt stor Skade paa sine Master, Seyl og Tovverk, og der var liden Vind til at styre den, befandt den sig ikke i Stand til at byde det Franske Skib Spidsen, hvilket, da det laae vendt mod Landet, løb ind i en liden Bay, og sammesteds i Dagbrækningen blev bragt i Sikkerhed ved Baade. Arethusa har 8 Døde og 36 Saarede. Det Franske Forliis maae være anseeligt. - Jeg maae ikke forglemme at melde, at Capitain Fairfax paa Cutteren Allert har havt sin Deel i denne Tresning. Saadant var med den Franske Schooner paa 10 Kanoner og 10 Steenstykker, som hørte til Fregatten, la Belle Poule; thi efter at han havde fordret af dette Fartøy, at det skulde begive sig til den Engelske Admiral, svarede Commandeuren, at den skulde giøre hvad Fregatten gjorde, og da nu denne affyrede sine Kanoner paa Arethusa, saa giorde hiin det samme paa Alert, Capitain Fairfax lagde herpaa strax om Bord paa samme, og i denne Forfatning fægtede de en Times Tid, hvorpaa det Franske Fartøi overgav sig, 5 Mand ere blevne dræbte paa samme og 4 saarede. Adskillige Franske Koffardieskibe gik i Gaar ubehindret igiennem Floden. Jeg holdte det ikke for raadeligt, at hindre samme paa nogen Maade i deres Handel. Oussant var paa denne Tid i Sigte fra Mast=Toppen. A. Koppel.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Skibet Victori i Søen, den 20de Jun. Min Herre! Den 13de om Morgenen fik man Øye paa et Skib, som seylede lige til vor Flode, men strax derpaa forandrede sin Cours. Fondroyant, Courageur og Robust, tilligemed Milford, som var bleven repareret saa meget mueligt, og Proferpine jagede efter samme. Der var liden Vind.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Jmod Kl. 12 følgende Dag havde Fregatterne og de andre Skibe indhentet ommeldte Skib. Samme var den Franske Fregatte Pallas paa 32 Kanoner og 220 Mand, som blev bragt til Floden. Admiralen erklærede at anholde ogsaa dette Skib formedelst den Franske Fregattes Licornes Opførsel, beordrede Capitain Hood paa Robust, at give den Franske Capitain dette tilkiende, at tage Officiererne fra Skibet, fordeele Folket paa andre Skibe, behandle alle paa det beste, og drage den beste Omsorg for alt hvad der befandt sig paa Fregatten. Dette Skib var 8 Dage forhen udseylet fra Brest, for at krydse. A. Koppel.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
London, den 3die Julii. I Gaar skal General Howe være ankommen fra America. Vel have hverken hans Frue eller Familie villet vide noget deraf, da man om Eftermiddagen har erkyndiget sig hos hende om hendes Mands Ankomst; men i Dag heder det dog overalt, at Generalen har ikke allene allerede været hos Lord Germaine, men og med ham ved Hoffet. Om de fra Philladelphia medkommende Nyeheder gaaer forskiellige Rygter. Det forsikres deels, at Kongressen har sat en Commission af 5 Personer, for at indlade sig i Handels=Tractater med enhver Magt, som vil erkiende de forenede Staters Jndependence, og desaarsag skulle vore Tropper forlade Philladelphia og gaae til Nyeyork og Rhode Island. Derimod hedder det og: at 8 Provinzer havde sendt Deputerede til Kongressen, for at forlange, at man skulde antage den af Storbritannien tilbudne Forliigs Plan; men de 5 andre Colonier vare derimod Endnu andre vil vide, at ikkun de 3 Nordiske Colonier havde etklæret, at ville indlade sig med vore Freds=Commissarier. Disse Commissarier skal have været ankomne førend GeneralHowes Afreise. - Med Haab om et Forliig med America synes det ey at kunde forenes, hvad som forsikres, nemlig: at General Bourgoyne har allerede faaet den bestemte Ordre, at gaae tilbage til America. Det skal og bekræftes, at Americanerne havde afsendt et Corps Tropper til Canada. Admiral Keppel er, som man nu forsikrer, ey af anden Aarsag kommen tilbage fra Brest, end fordi han har fundet sig alt for svag mod den af 30 Seylere bestaaende Franske Flode.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Nu, da bemeldte Admiral skal igien vist udløbe synes Krigens Afværgelse at være umuelig. Jmidlertid heder det paa Engelsk Side, da vor Admiral har ladet de Franske Skibe, ubehindret seyle giennem sin Flode, kan man paa Fransk Side derved overtydes om, at vi ikke have villet handle fiendtligt.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Hamborg, den 10de Julii. Udtog af det Kongel. Preussiske Manifest under Titel Bekiendtgiørelse af de Grunde, som have bevæget Hs. Majestæt Kongen af Preussen til at sætte sig imod Bay rens Deeling.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Amsterdam, den 30te Junii. Tidspunkten til Krigs=Luens Udbrydelse imellem Franke og Engeland synes nu at være meget nær, og Fegtningen imellem den Franske Fregatte la Belle Poule og den Engelske at være et Forspil paa samme. Endskiønt man ligesaa tillig kunde have havt Efterretning i Engeland om denne Trefning som i Frankerig, er der dog endnu intet meldt derom i de sidste Breve fra London af 23de hujus. Man melder kun i disse Breve, at Milford=Fregatten, som paa Høyden. af Brest var beordret at observere, er kommen med en opsplintret Mesan=Mast tilbage til Plymouth.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Rotterdam, den 26de Junii. Fra Aberdeen i Schotland bliver meldet, at en Americansk Kaper paa 14 Kanoner og 120 Mand Besætning, er den 11te hujus ankommen dertil med et Flag af 13 Coleurer, at de Militaire samme Steds, som ere 235 Mand, have forsamlet sig ved Stranden, for at forbyde dem Landgang, og at det er kommen til en heftig Jld fra begge Siderne, hvorved Aberdeenerne have bekommet 20 Døde og 15 Blesserede, men Kaperen imellem 30 og 40 Mand Døde og Blesserede, hvorpaa den igien er afseylet.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Paris, den 26de Junii. Der siges, at den til Engeland gaaende Spanske Ambassadeurs, Marqvisens af Almodovar Forretning gaaer ud paa, at udvirke i Steden for den sidste med Engelland sluttede FredsTractat en anden og fordeelagtigere. - Der bliver og talet om en Søemagt, som skal skikkes til Jndien, hvilken Chef d'Escadre, Ridder von Fernay skulde commandere. Denne er den Søemand, som i Slutningen af sidste Krig gjorde vor Marine Ære ved sin Expedition til Terre=Neuve. Han har siden været Gouverneur i Jsle de France, hvorfra han kom tilbage for et Aar siden. Efter at han har overlagt sit Udkast med Hr. von Sartine, troer man, at hans Escadre skal bestaae af de 6 til 7 Skibe, som sidst ere blevne udrustede i Brest.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Berlin, den 4de Julii. J Morgen bliver der anlagt Sorg paa 3de Maaneder ved det Kongel Hof for Hendes Høyfyrstel. Durchl. Abbedinden, til Gandersheim, Theresia Natalia, fød Princesse af Brunsvig, og en Søster af Hendes Majestæt Dronningen.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Wien, den 1ste Julii. Alting forkynder den blodigste Krig, som Tydskland nogen Tid har havt. Den giver sig allerede til kiende ved Omstændigheder, som gaae for samme. De Bøhmiske Jndvaanere paa Grændserne have faaet Ordre, at bringe deres Gods til det inderste af Landet, og de Betientere, som have Skatterne i de Egne, maae iagttage lige Forsigtighed med den dem anbetroede Kasse. Ved Prinds Alberts Armee skal FeldtApothequet formedelst Uforsigtighed være reent afbrændt, og Prindsens Heste skal med stor Nød være blevne reddede.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
De Keiserlige Armeer skal hver Maaned koste 3 Millioner Gylden at underholde, Magazinerne og hvad dertil udfordres, derunder med iberegnet. De ved samme værende Heste anslaaes for 150000 Stkr. De store Magaziner ere allerede placerede bag ved Armeen. Den herværende Russiske Gesandt Prinz von Galliczin har faaet en Courier fra sit Hof, som skal have medbragt Confirmation paa det Russiske Hofs Neutralitet.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Brunsvig, den 7de Julii. Den 26de i forrige Maaned døde den Durchlautigste Fyrstinde Frue Theresia Natalia, fød Hertuginde af Brunsvig og Lyneborg, Abbedisse til det Keiserlige frie verdslig Lutherske Stift Gandersheim. Hendes Durchlautighed var fød den 29de Julii 1728, og blev introniseret til Abbedinde den 3die December 1767.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Fra det Brandenborgske, den 7de Julii. Som man erfarer, er Kongen den 4de hujus brækket op med Armeen, og er paa Marchen til Bøhmen. GeneralLieutenant von Wunsch har allerede forhen med Avantgaarden maattet trænge ind i Bøhmen, for at indtage en vigtig Post, hvilket og er skeet, endskiønt de Bohmiske Grændser vare meget stærkt besatte med fiendtlige Tropper.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Helsingøer, den 13de Julii. Den 10de huj. indkom fra Nordsøen 29 Hollandske, 3 fra Frankerig med Salt til Libow og Riga, nogle Fregat=Skibe til Riga an lade med Master, 15 Engelske til Petersborg, 7 store Svenske af Stokholm og Finland med Salt, 1 Portugisisk Brigantin af og fra St. Ubes med Salt til Riga, 2 Spanske Skibe fra Malaga og Barcellona med Vine til Petersborg, Capit. Wilstrup af og til Kjøbenhavn fra St. Croix med Sukker, 6 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, Skip. Bertelsen Smith af og til Kiøbenhavn fra Bajonne med Viin, og Capit. Jens Jensen Holm af Aalborg fra Cette med Viin til Kiøbenhavn, som begge have endeel her at losse, 2 af Kønigsberg, 3 af Stetin, alle fra Engeland, og fra Østersøen, ankom 32 Engelske, og Capit. Dixcon af og fra Stokholm med Jern og Tiære til London, 4 Svenske fra Malmoe og Østed til Gothenborg med Kornvahre, 8 Hollandske fra Petersborg. Den 11te huj. indkom fra Nordsøen 6 Engelske, 10 Hollandske, Capit. Knudsen af Christiania til Kiøbenhavn fra St. Croix, 4 Svenske af og til Stralsund, 1 af og til Kønigsberg fra Leverpool med Salt, og fra Østersøen ankom 8 Engelske, 10 Hollandske, 4 Svenske fra Pommern til Gothenborg. Den 12te huj. indkom fra Nordsøen 6 Engelske, 4 Hollandske, 1 af og fra Bremen til Petersborg, 1 fra Laurwig til Kiøbenhavn, 4 Svenske fra Gothenborg med Sild.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Fra Østersøen ankom 4 Engelske, 3 Hollandske, 1 Dansk fra Riga til Port a Port med Hør, 2 Dito fra Kiøbenhavn og Kiøge til Norge, 2 Svenske til Gothenborg fra Pommern. J Sundet ligge for contrair Vind 158 Skibe til Nordsøen, hvoriblant den Engelske Convoy=Fregat, og Skip. Jørgen Lauritzen af Odense fra Riga til Bergen.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Kiøbenhavn, den 13de Julii. Den 11te Martii 1773 er Justice=Raad Jens Bing Dons allernaadigst beskikket at være Laugmand over Tronhiems Laugstoel, naar samme ledig vorder. Den 31te December 1777 er bemeldte Justice=Raad Dons ligeledes beskikket til at være virkelig Etats=Raad. Den 14de Martii 1778 er Candidatus Juris Johan Conrad Haack i Tonningen allern. beskikket til Under=Rets Advocat i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen. Den 6te May er Ober=Hofrets Assessor Johan Frederich Bartholin allern, beskikket at være virkelig Justice=Raad. Den 13de Mai er Mag. Philologiæ Hans Christian Hansen ligeledes beskikket at være Conrector ved den latinske Skole i Helsingøer. Den 3die Junii er Provst og Sognepræst Hr. Morten Woldum allern. confirmeret at være Sognepræst for Hvirring og Hornborg Meenigheder i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Henrich Christopher Glahn er allern. beskikket at være Sognepræst for Tingsted Meenighed paa Falster. Samme Dag er den adjungerte Post=Secretair og Controlleur ved den ridende Post i Hamborg, Christian Paul Ludvig Waitz udnævnt til Cancellie=Raad. Den 24de Junii er Sognepræst Hr. Peder Maar allern, beskikket at være Sognepræst for UrschougsPræstegield i Aggershuus Stift. Alexander Cooper er ligeledes beskikket at være Byefoged udi Christiansstad paa St. Croix og underlagde Districter. Den 25de Junii har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at udnævne Fogden over Jederens og Dahlerens Fogderie H. Heyde til Cancellie=Raad. Den 1ste Julii er Capellan Hr. Niels Kierulligeledes beskikket at være Sognepræst for Ørre og Hodsagger Meenigheder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
I Gaar blev ved Hoffet anlagt Sorg paa 3 Uger for Hendes Durchl. Princesse Theresia Natalia af Brunsvig Wolfenbüttel, Abbedisse til Gandersheim.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Den 10de hujus behagede de Høykongelige Herskaber, tilligemed Hs. Durchl. Hertugen af Brunsvig og Prindsen af Bevern at indtage Middags Maaltid paa Marienlyst, ved hvilken Leylighed begge Deres Durchlautigheder besaae Cronborg Fæstning, og retournerede alle samtlig om Aftenen igien til Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Ved Tal=Lotteriets 166 Trækning i Altona udkom: No. 32, 22, 36, 12, 17. Ved Døden ere afgangne: Paa Morsøe den 30te Junii Hr. Søren Lintrup, residerende Capellan til Nyekiøbing og annecterede Meenigheder, 48 Aar. J Helsingøer den 125 hujus Færgemand og Loots Anders Jensen. Her i Staden, den 3die hujus Brændeviinsbrænder Michel Jensen Kiergaard, 42 Aar. Spisevært Sr. Hans Olsens Hustrue, Maria Elisabeth Berg, 69 Aar.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Vacance, Sognekaldet til Hafreberg og Gudum i Sielland, 250 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
AVERTISSEMENTS. Det andet Hæfte af Nyeste Magazin af Fortællinger er fra Pressen udkommet, og sælges hos Madame Godiche for 1 Mk. uindhæftet, og 1 Mk. 4 s. indhæftet. Det indeholder: Slutningen af Venskabets Seyer over Kierlighed, første Deel; den gode Moder af Marmontel; den sagtmodige Kone, en engelsk Fortælling: og 5 smaae Fortællinger af det smukke Skrift: For ædle Siele, Paa dette Magazin tages endnu Subscription indtil August Maaneds Udgang hos Hr. Buch i Helsingøer, Hr. Wæddeler i Odense, Hr. Wandal i Aalborg og Hr. Koster i Ribe. Under Arkiklen: Forsvars Journal, for fornærmede Skribenter i Litteraturens Paketbaad, som udgaaer fra Avise Kontoiret, kan enhver saae deres Besvarelse indrykket mod de kritiske Blade, uden Betaling. Dette Ugeblad, hvoraf udgives ugentlig et halv Ark, koster ved Aarets Udgang 1 Rdlr. De udkomne 20 Nummere leveres dem, som derfor lade sig tegne. "Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til DanO mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug ud Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg gjøre alle vitterligt: At Vi, i Anledning af Os Elskelig Fru Sophie von Eynden, afg. Geheime Raad Hans Frederich Levetzau Efterleverske af Vor Kiøbstæd Odense udi Vort Land "Fyhn, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, samt den "Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter hendes afg. Moder, afg. General Lieutenant von Eyndens Efterleverske, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, " samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre " eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores " Kongel Residence Stad Kiøbenhavn, den 26de Junii 1778. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
Frue Sophie von Lynden, afg Geheime=Raad Hans Frederich Levetzau Efterleverske, Bevilling, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden at indkalde Creditorerne efter hendes afg. Moder afg. General Lieutenant vor Eyndens Efterleverske.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Hans Kongel. Majests, allernaadigste befaling, bliver herved saa vel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender som og udi Adresse Contoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur 3de gange efter hmanden indkaldet alle dem, som formeene sig at have noget at fordre, under hvad Navn nævnes kan, efter min afg. Frue Moder sal. General Lieutenantinde von Eyndens, fød Krag, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre hos mig paa Billesbølle Gaard udi Fyhns Stift, Assens Amt, inden den i Loven fastsatte Tid, da enhver skal vederfares hvad Retten medfører. Billesbølle, den 30te Junii 1778. Som Laugværge Sal H. F. Levezau, N. K. Juell. S. v. Eynden.
Berlingske Tidende, 1778-07-13
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling, saa ledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan. O mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug ud Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Søren Lycke, af Vores Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn, hans for Doctores John. Barnes og Myndert Veder paa Vort Eyland St. Croix Vestindien, som i endeel Aar skal have været i Compagnie sammen, men nu ophævet deres Fælledsskab, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii maa indtalde alle deres Creditorer, saa vel de i Vore Riger og Lande som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof og StadsRet, samt 3de gange indført i de Berlingske og Hopffnerske Aleviser, samt Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og UnderRetter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle deres paa foranførte En lande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores - Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 19de Junii 1770. Under Vort Signet, (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Doctores John Barnes og Myndert Veeder, Bevilling, at de ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii i Aviserne maa indkalde deres Creditorer. Jndkaldes herved alle og hver, som dette i nogen Maade vedkommer, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at de inden den i Proclamate fansatte Tid møde eller møde lade hos Doctores John Barnes og Myndert Veder paa St. Croix med deres havende Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er Paa Doctores John Barnes og Myndert Veeders Vegne S. Lycke. Læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret og protocolleret Mandagen den 29de Junii 1778. testerer C. Schifter.