JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Franske Catharineblommer og Svedsker, store Muskateldruerosiner, fine raspede Krakmandler, søde og bittre Mandler, Caroliner-Riis, fiin Riismeel, ostindisk og chinesisk Perlesago, fiin Kaffe, smukt lyseguult og hvidt Puddersukker, Raffinade & Melis i Topper, diverse fine Theer, Figen, Oliven, Capers, syltede Blommer og Kirsebær, syltet Ingefær, Soya, Carristof, Cajennepeber, Macabroni, italienske Rudler, Sucat, Lindser, fiin Huusblas, raspet Hjortetak, Vanille og Vanillesukker, store, tørrede Kirsebær, engelsk Sennop paa Glas og pundeviis i Blærer, samt alle Sorter Specerier m. m., er idag i bedste nye Varer arriveret hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Hvedemeel fiint, frisk, i hele Sække, lispundviis og mindre, sælges bestandig hos Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Fiint og smukt Hvedemeel, Sukat, nye store Rosiner i smukt hvidt Havanna-Sukker, tilligemed alle andre Slags friske og velopbevarede Urtekramvarer og fine Specerier, sure Agurker, Lax, hollandsk Ost og Anchiovis erholdes hos Green paa Bredegade. S. A. Jacobsen. udsælger følgende nylig hjemkomne Varer til billig Priser:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Engl. broc. Gulvtæppetøi, ægte uldne Damasker i alle Couleurer, Meubel- og Gardin=Sirts med Glands, moder, ne Balkjoletøier, Silketøier, Bomuldstøier, Merinos Flanel, Kaabetøier, moderne Flor=Baand, moderne Horn Kamme, Spænder, Krystal- og Porcellains=Lamper; ligeledes Calmuk, Duffel, Coathing, Siberienne, ordinaire og fine Klæder m. m. m.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Uagtet det ikke er mig vitterligt, at jeg skulde have nogen Gjæld, som er mig ubekjendt, opfordrer jeg dog herved Enhver, der maatte have nogen Fordring paa mig, at tilstille mig deres Regning inden Nytaar. Aalborg, den 14de December 1835. Vahl, Regimentschirurg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Forpagtning. Det ved Rønberg Strand under Bjørnsholms Gods anlagte Teglværk, kan til næste Foraar erholdes i Forpagtning paa 5 Aar, paa fordeelagtige Vilkaar. Hertil regnes, at, foruden Overlevering til Forpagteren af den nu havende Ovn til circa 16,000 Steen af et stort Format Forpagteren til Opførselse af en ny større Ovn til 40,000 Steen, saavelsom til en ny Tørrelade paa 16 Fag, vil at Eieren blive udbetalt 500 Rbd. Sedler, samt modtage det fornødne Steenmaterialier til den nye Ovn og, at tillige i Forpagtningen følger, uden særskilt Afgift, et, umiddelbart ved Værket beliggende Boelsted, paa 1 Td. Hartkorn, med dertil hørende fordeelagtige Tilliggende af Ager og Eng. Alt imod en moderat Forpagtningsafgift. Tørveskiær anvises til Værkets Drift, tildeels tæt ved Værket, og Forpagteren erholder overleveret Værkets nuhavende Besætning og Inventarium. Man vilde om Forpagtningen henvende sig enten til den kongelige Godsinspecteur paa Edelsborg pr. Skanderborg, eller til Undertegnede, som giør nærmere Paaviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
En duelig, ugift Gartner kan faae Ansættelse ved Bjørnsholm have, Bjørnsholm, den 29de November 1835. Wulff. Forvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Af Hr. Jacob Holmblads Spillekort faaes som sædvanlig til bestemt Fabrikpriis, Fineste Sort a 4 Mk. Fine, 3 Mk. 4 s.; Ordenaire, 2 Mk. 12 s.; Tarok, 9 Mk.; Grav, 2 Mk., pr. Spil, hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Det i lang Tid savnede Patent-Concept Nr. 1 og kan nu og fremdeles faaes, Ny-Mølles Propatria Nr. 1, 2 og 3, Concept Nr. 1 og 2, Alt til Fabrikpriis; holland, ske, svenske og tyske Papirer, naar der tages flere Riis, da med Rabat; fiin Postpapir, 5, 4 og 3 Mk. Bogen, spunds og 5 punds Carduus, Maculatur, blaat Concept. Kort=Papir, Prespap, Straapap, Kludepap, alle Sorter, Tegne=Velin, dobbelt Elephant, Stolser=Pappe, extra fiin Silke=Papiir, Tapet=Papiir, m. m.; Alt til bestemte og billige Priser hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Af J. Holmblads Lak faaes som sædvanlig til Fabrikpriis : Nr. 69, 2 Rbd.; Nr. 1, 10 Mk.; Nr. 2,8 Mk.; Nr. 3, 6 Mk.; Nr. 4, 72 s., pr. Pd.; tages flere Pund gives Rabat. Faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Sort Blæk, som udmærker sig ved sin Godhed og som fra flere Contoirer er roest, præpareret af Joh. M. Melbye. En halv Flaske koster 26 s. med Flaske, 18 s. uden Ditto. Anm. Blækket maa ei opspædes med Vand eller kommes i et fugtigt Blækhuus. Erholdes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Chocolade, udarbeidet i lukket Maskine til den fuldkomneste Fiinhed, sælges i alle Sorter og i Partier til videre Forhandling med en passende Rabat hos Worm. F. W. Silgers Boutik og Varelager, i Jonas Borups forrige Gaard, i Bispensgade. er i disse Dage bleven forsynet med meget fortrinlige Urtekramvarer, saasom: Kaffe, Kongothee, Raffinade, Melis, lys og bruun Candis, hvidt og guult, raffineret Pudersukker, Sirup, Risen= og Perlegryn, hvid og bruun Sago, Confectrosiner, Catharineblommer, Bamberger Kirsebær, søde og bittre Mandler, fiint Hvedemeel, Stoltzer, Eidammer= og Schweitzeroste. Jeg er desforuden forsynet med Bomuld og Bomulds=Lysegarn, udmærket godt Hør Hamp og Blaar, samt Uldkarter, Jern, Staal, St. Ubes, Liverpooler og Lyneburger Salt, fortrinlig islandsk Klipfisk og Bergensfisk, alle Sorter Brændeviin, flere Sorter, Rum, Cognac og Eddike, hvid og couleurt Punschessents, fine og ord. Propper, fiin og ord. Christiansfelder Røg og Snuustobak, Sundheds=Rapee og Cigarrer, Post Skriv= og Pappapir, Timer, Legetøi, Jerngryder og Paander, Jern= og Blikplader, engelsk, russisk og grøn Sæbe, Potaske og Stempelblaat, samt alle mulige Farve= og Malervarer, Bomolie, Roe=, Terpentin= og Linolie, et stort Parti Flensborger Trætøfler, samt Saalelæder, tilligemed mange flere andre Varer, som forefindes i saadanne Qvantiter, at der kan haves tilstrækkelig Udvalg, til meget billige Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst ved Landsoverretten, er med 12 Ugers Varsel indkaldte Alle og Enhver som formene at have nogen Fordring paa heri Byen, ved Døden afgangne Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Hans Svanholm, til saadant deres formeentlige Krav, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for os, der som Executores testamenti behandle den Afdødes Bo. hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te December 1835. Øllgaard. A. Svanholm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-19
Tirsdagen den 14de Januar 1836 bliver i Stervboet efter Jens Madsens Enke, Else Jensdatter, af Nørre Mølle i Skallerup Sogn, afholdt Auction overden paa Stedet værende Besætning af Heste, Køer og Faar, Ind- og Udbo, bestaaende af Kakkelovne, Sengeklæder, Avlsredskaber, samt endeel Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hjørring, den 18de November 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Spanien. J Mangel af Nyheder directe derfra, maa man indtil videre hjælpe sig med Rygter, hvormed de engelske og franske Blade meere eller mindre ere opfyldte, og forresten ladet det staae ved sit Værd, hvorvidt de ere grundede eller eiEt af de interessanteste blandt disse Rygter indeholdes i den engelske Journal Morning Chronicle" og angaaer Bevæggrunden til Don Sebastians Reise til Don Carlos's Hovedqvarteer. Efter denne Journals Beretning angik Reisen ene og alene Familie-Anliggender. Don Sebastian er, som bekjendt, en Søn af Prindsessen af Beira, Don Miguels Søster og Enke efter en Broder af Don Carlos. Denne ærgjerrige Dame skal nære det Ønske at blive Dronning af Spanien ved en Forbindelse med Don Carlos. Pavens Dispensation til dette Ægteskab, som ellers efter den catholske Kirkeret hører blandt de forbudne, skal med megen Anstrængelse omsider være erhvervet og Don Sebastian var dens Overbringer. Iøvrigt have benævnte Prindsesses mange Reiser havt det Hovedformaal, at skaffe Dom Carlos Penge og, hvis det medfører Sandhed, hvad vi herom have seet, saa har hun heri ikke været ganske uheldig Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Den 2den D. holdt den franske Generalprocureur forPairskammerets Domstol sit Reqvisitorium imod de Lune, viller-Underofficerer (Deeltagere i Aprilopstanden. Han søgte at bevise, at der blandt den derværende Garnison virkelig havde existeret et Complot, som stod i Forbindelse med Lyoneser= og Pariser-Attentaterne. Han skildrede, som særdeles strafskyldigt, Oprør blandt Bevæbnede, hvis første Dyd ikke var Mod (thi dette er fælleds for alle Franskmænd), men blind Lydighed. Til Slutningen overlod han det dog til Dommeren at betænke, om ikke Forbrydelsens Absurditet og Udførlighed, var egnet til at formilde den retfærdige Strænghed. Blandt de Anklagedes Defensorer udmærkede sig især Advocat Crimieur. Han paastod, at der intet Complot havde existeret, og bestred det Princip, at Soldaterne kun ere levende Maskiner; thi Nationen tilkom det at bestemme, naar Tidspunctet for en legal Modstand var indtraadt, og Frankrig selv havde jo oplevet, at Nationen havde hæve sig som en Kæmpe, der ragede et heelt Hoved over selv den høieste Trone, havde løst Hæren fra sin Eed og grundlagte, det nyt Dynasti. Sit Foredrag sluttede han med følgende Ord. Henrik den Fjerde har engang sagt, at man vinder flere Folk med en Skefuld Honning, end med et heelt Fad de Eddike. Af Eddike have vi anvendt nok i de sidste 5 Aar; i blader os nu engang forsøge det med Honningen." Gyldne Ord, som Mange kunde lægge sig paa Hjerte). Pairsretten valgte imidlertid ogsaa denne Gang Eddikecunden. Af de Anklagede dømtes nemlig Thomas til Deportation; Bernard til 20aarig Detention, Stiller og Pricolet til 10aarig Detention; Regnier, Tallet og Mathien til 5. gaarig Detention; Lacertaire og Bechet til Zaarigt Fængsel. De 2 Sidstnævnte forblive endvidere 5 Aar, alle de Øvrige for bestandigt under Politiets Opsigt. Publicationen af denne Dom var af Pairsretten ansat til den 7de Ds., men paa eengang kundgjordes det den ventende Masse Tilhørere, at den var udsat til Dagen efter. Man erindrede sig, at den 7de Ds. var Marschal Neys Dødsdag, og, da saavel den offentlige Mening, som mange af Pairernes Anskuelser : betegne hans Død som et Justitsmord, ansaae man en vis Frygt for Sammenligninger mellem disse Domme som Aarsag til Udsættelsen. Da det imidlertid er Haardheden i Dommen mod Apriloprørerne og den derved af Pairsretten for Dagen lagte Tilbøielighed til at give efter for Hoffets Villie, der udgjør Lighedspuncterne, saa er Sammenligningen hos Publicum vel neppe udebleven alligevel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Blandede Efterretninger. Fra de franske Havne høres endnu kun om Rustninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Fra Toulon forsikkres, at mange Søfolk tilbyde sig selv til frivillig Orlogstjeneste, i Haab om en udbrydende Krig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Søpræfecten i det femte Arrondissement havde ved Telegraphen erholdt Ordre til at forsyne ethvert af de Krigsskibe, som udrustes, med en Mørser à la Pairhans (Haandmørser) af forholdsmæssig Størrelse. le Bon Sens fortæller Følgende om de politiske Fangers grusomme Skjæbne i Tyskland. I underjordiske, fugtige Huller, hvor hverken Sol eller Maane trænger ind, hvor Tudser og andet Utøi udgjør deres Selskab, hvor deres Negle voxe til Ørnekløer, hvor raadent Vand og skimlet Brød udgjør deres daglige Næring, erholde de endnu fra Tid til anden en 20 a 50 Stokkeprygl. Jntet Underkaltsaa, at de dusinviis døe eller miste Forstanden. Overalt i Tyskland er man beskjæftiget med Opbyggelsen af nye Fængsler, fordi de gamle ikke mere kunne rumme den stedse voxende Masse af politiske Anklagede. (Det Blad, der tillader sig disse carricaturmæssige Overdrivelser, kalder sig Le Bon Sens, det er: den sunde Forstand.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
En Jsralit, Hr. Salomons, er i London valgt til Aldermand; nu er der for Districtet Aldgatte af Aldermand Brown overrakt en Petition herimod, fordi den i Georg, den Fjerdes 9de Regieringsaar udstedte Parlamentsacudtrykkeligen siger, at en Aldermand, der tages i Eed skal høitideligen paa en Christens sande Tro give den Forsikkring, at han aldrig vil misbruge sin Magt, Anseelse eller Jndflydelse til at skade og svække den protestantiske Kirke; men nu kan Hr. Salomons, som Bekjender af den jodiske Tro, ikke med god Samvittighed give en saadan Forsikkring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Det nu næsten tilendebragte norske Storthings Valg er denne Gang falden paa 39 Embedsmænd, nemlig 21 Jurister, 12 Præster, 2 Toldofficianter, 1 Philolog og 3 Militaire, 13 Kjøbstædborgere, nemlig 9 Kjøbmænd, 1 Hoker2 Skippere og 1 Haandværker, samt endelig 43 Landmænd Gods- og Fabrikeiere, Lehnsmænd og Kirkesangere.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Studenterne ved Christianias Universitet have for en stor Deel anlagt trefarvede Cocarder, og Bestræbelsen gaaer temmelig almindeligt ud paa at hæve den til Nationalcocarde Blandt de i England saa almindeligen yndede Fortællinger og Jrlændernes Bommerter (ris Bull, hører følgende. Nylig bad en Mand Hr. Connell med megen Paatrængenhed om et Par Ord fra hans Haand med hans Navn under, for at være i Besiddelse af hans Haandskrift: OConnell blev kjed heraf og sendte Manden følgende skrift lige Afslag: "Min Herre, man qvæler mig saa ofte med Begjæring om min Haandskrift, at jeg har gjort mig det til en Regel, ikke tiere at opfylde denne Bøn. Jeg et o. s. v. Deres Daniel OConnell.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Efter Forlydende har Keiseren af Østerrig givet efter for sine italienske Undersaatters Ønske og tilladt Oprettelsen af en italiensk Robel=Garde, lig den ungerske. Den vil, efter Forslaget, komme til at bestaae af 85 Adelsmænd og første Gang blive brugt ved Kroningen i Malland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Atter er et brittisk Skib, med 159 forviste Forbrydersker, 9 frie Fruentimmer og 55 Børn ombord, strandet paa en Klippe i Nærheden af Vandiemensland. Af 241 Personer, som ialt befandt sig paa Skibet, omkom 224.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Paa Londons Gadehjørner havde man den 5te D., om Morgenen, opslaaet en oprørsk Placat, hvori Protestanterne opfordres til at forsvare deres Tro imod den romersk ca tholske Religion og ved de forestaaende Parlamentsvalg at bevise, at de ei satte nogen Tillid til en Regjering, som for at smigre en Connel og hans Tilhængere, ikke to i Betænkning, at træde den protestantiske Troesbekiendelse for nær.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Den bekjendte, farlige Forbryder Ole Høiland, meldes den fra Christiania, har nylig i Fængslet forsøgt at skjære Halsen over paa sig med en Ragekniv. Man troer ham endnu ikke uden Livsfare.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Stænderforsamlingen i Roeskilde. Nr. 18 af Stændertidenden indeholder Beretning om Stænderforsamlingens Forhandlinger den 30te Nybr., samt 1ste og 3die December. 1) Den kgl. Commissarius gav - ved at forelægge Forsamlingen Lovudkastet til en Anordning om Afsonning af Bøder og visse andre Pengeforpligtelser - en udførlig Fremstilling af de Grunde, hvorved samme var fremkaldt, nemlig især den overdrevne Strænghed, som Bestemmelserne i Fr. 6te Decbr. 1713, og de Mangler og Jnconseqventser, som de senere i saa Henseende emanerede Lovbud indeholde. - 2) Kammer. i Drewsen anmeldte, at han havde modtaget et Andragende fra Vibygaards hoverigjørende Bønder og Fritagelse for Hover imod Erstatning, hvilket vil blive at tilstille ved. Commitec. Ref.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Committeen, som har været nedsat til at overveie det af Prof. Bang indgivne Forslag, ang. Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjenre og Overholdelsen af Lovens Straffebud imod utroe Betjente, Amtmand Tillisch, foredrog Committeens Betænkning, hvorefter Sagen første Gang blev discuteret, og den endelige Behandling fastsat til den 3die De. - 1) Derefter foredrog Referenten i Committeen til at bedømme det af Propr. Neergaard indgivne Forslag om en Forandring i Fourageleverancen, Kammerh. Vegener, Committeens Betænkning. Sagen blev foreløbigen discuteret, og den endelige Afgjørelse udsat til den 1de De. - 5) Forligelsescommissair Thomsen indleverede en Andragende fra Ledreborgs Grevskabs 60 hoveripligtige Bønder, om at forhjælpes til Hoverifrihed imod passende Betaling, hvilket Andragende blev overleveret til den i Anledning af Kammerr. Drevsens Forslag nedsatte Committee. Ligeledes indleverede samme Medlem en Begjæring fra Taagerup Byes Bønder under Duebrødreklosters Gods, om Lettelse i deres Skatter, og Afgifter, hvilken Begjæring, efter hans Ønske, blev tilstillet den Committee, der er nedsat til at afgive Betænkning over Provst Birchs Forslag, om Jndførelsen af den nye Matricul, - 6) Den kgl. Commissarius forelagde Forsamlingen til Betænkning et Udkast til en Placat for Danmark, ang. Nedsættelse indtil videre i det for Slutsedler paa Kjøbmandsgods og Varer paabudne, stemplede Papir, med Hensyn til de af disse Documenter, der kun skulle gjælde i en vis, kort Tid, idet hans udviklede de Grunde, som havde fremkaldt dette Lovudkast. Efterat et af Forsamlingens Medlemmer havde forlangt en Committee nedsat i denne Anledning, blev der vedtaget, at den skulde bestaae af 3 Medlemmer (Hvidt, Steenfeldt og Knudtzon). - 7) Referenten i den Committee, som har været nedsat til at afgive Betænkning over den til Forsamlingens Paadømmelse appellerede Kiendelse, hvorved Jnteressenterne i Bryghuset ved Langebro i Kjøbenhavn er blevet frakjendt Valgret og Valgbarhed, Procurator Haagen, foredrog Committeens Betænkning, hvorefter Sagen blev første Gang discuteret, og den gendelige Behandling udsat til den 4de Dennes. - 8) Sagen angaaende det af Secret. Algreen=Ussing indgivne Andragende, Kbhvns Fattigvæsen vedkommende, blev sidste Gang foretagen og sendeligen afgjort paa den Maade, som i sin Tid, naar Forsamlingens Petition er afgiven, i Stændertidenden vil blive oplyst. - 9) Etatsr. Hvidt forelæste det af ham affattede Udkast til Forsamlingens Betænkning i Sagen angaaende Lovudkastet om, hvad i Strandingstilfælde bliver at lagttage, hvilken Betænkning af Forsamlingen blev bifaldt. - 10) Sagen angaaende Prof. Bangs Andragende, betræffende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse af Lovens Straf, febud imod utroe Betjente, blev sidste Gang foretagen og endeligen afgjort paa den Maade, som i sin Tid i Stændertidenden vil blive meddeelt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Viborg. Den 7de Decbr. blev i den kgl. Landsoverret en Sag, hvorunder Major Holstein=Rathlou søgte Cand. theol. C.W. Begtrup for verbale Jnjurier, gjort afhængig af Sidstnævntes Eed. Ved Nykjøbing Kjøbstæds Politiret var han ubetinget frifunden. S. D. ere nogle af Gromd. Gregers Madsen i Øster snede mod Gromd. Hans Jensen ibd. fremførte, tilbørline Udladelser mortificerede, og Førstnævnte tildømt derfor at bøde 5 Rbd. Sølv. Ved Nørvang og Torrild Herreders Politiret blev han frifunden. S. D. er Skifteforvalteren i Huusmand L. Nielsens Bo. og der give Fattigvæsenets i Vammen Udlæg for 22 Rbd., 2 Mk. 10 s. Rpr. S. D. er Nørvang og Torrild Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved John Hansen og H. F. Hansen af Julingsholm, tiltalte for at have nægtet Toldopsynet Adgang til Varelager, samt for ulovlig Handel m. m., tilfandte, at bode, hiin 5 og denne 20 Rbd. Sølv. S. D. er Anders Jepsen Skou, sigtet for Tyveri, frifunden for videre Tiltale. Ved Salling Herreders Extraret var han tildømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Skagen, den 13de Decbr. Da der i Dag faaes et Skib at passere Revet Nord fra med blotte Underseil i laber Kuling af V. N. V., formodede man, at den havde lidt Skade; der blev strax udrustet en Baad med Mandskab, for at undersøge samme, og, efter at have roet circa 1 1/2 Miil S. D. fra Fyrret, naaede man Skibet og erfarede, at det var et Brigskib, som havde mestet Fokkemasten, Bogsprydet og Store=Mærsestang, samt dertilhørende Riging, og havde Varestænger med Hjælpeselopheiset, for at holde Skibet under Commando, Capital nen blev tilbuden Assistence saavel til nærmeste Havn, som bekjendt Mand til Sundet, men vilde ikke indlade sig i nogen Accord, men haabede, ved Hjælp af de opsatte Stumper, af Seil at holde Skibet Natten over og da søge Wingeller Jndseilingen til Gothenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Skibet hedte Mary, hjemmehørende i Alborough, ført af Capt. A. Blues, kommende fra Riga med Ladning af Hør
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Blandede Efterretninger. I en anonym Skrivelse fra nogle Kjøbenhavnere er Hr. Cancelli=Secretair Algreen-Ussing bleven opfordret til at gjøre et Andragende i Stænderforsamlingen angaaende det formeentlig Ubillige i det Monopol, som nogle enkelte Mænd have erholdt paa Udgivelsen af Kjøbenhavn; Adresseavis. I den Anledning erklærer han nu i Kjøbenhavnsposten: at, da bemeldte Privilegium er bleven forlænget paa 20 Aar, fra 1ste Jan. 1835 at regne, og den nærværende Stænderforsamling allerede har et saa stort Antal Sager at afgjøre, at det ikke kan ansees ønskeligt, at dette Antal uden Nødvendighed forøges, saa anseer han det ikke for nødvendigt, at indgive noget Andragende, den omhandlede Gienstand betræffende, til den nærværende Stænderforsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
I Kbhvnspst, læses : "My house is my castler, siger den frie Britte: Mit Huus er min Borg, i mit Huus er jeg Herre, kan den Danske endnu ikke sige, idet mindste ikke med fuldkommen Ret. Vi ville her ikke, som Beviis for vor Paastand, nævne Toldvæsenets Huusinqvisitioner eller Jagtlovenes beklagelige Indgreb i Borgernes Huusfred, men kun berette et lidet Factum, som beviser, hvorlidet rodfæstet Respecten for dennes ubrødelige Helligheer. Det er bekjendt, at, medens Hostmaneuvrene vedvare er hele Kjøbenhavns Omegn i en fuldkommen Beleiringstilstand, saa at man stundom kunde være uvis, om Kriger, er virkelig eller kun en Leeg. Dette maa nu vel være saaledes; men neppe er den deraf flydende Skade og Ubehagelighed lykkelig og vel overstaaet, for Stadens Garnison i større og mindre Skarer bryder ud, for at foretage de saakaldte Øvelser i Felten. Herved gaaer det nu meget ugenert til, og, hvorlidet disse Cohorter troe sig forpligtede til at respectere Huusfreden, derom vil enhver af Omegnens Beboere kunne være Vidne. Naar saadan en Trop ankommer, da kunnes der paa Portklokken, Gaarden og alle dens Indgange besættes, hele Huset og Haven randsages, forat undersøge, om ikke noget Fjendtligt der er skjult, og Anmodninger eller Reqvisitioner - ti det er stundom vanskeligt at vide, hvad man skal tage det for - om Øl, Smørrebrød eller deslige følge nu gjerne ovenpaa. Først langt om længe drager Krigen videre, og Gaarden vinder atter sin hyggelige Rolighed - idet mindste for den Dag. Vi haabe, at høie Vedkommende ville drage Omsorg for, at de fredelige Borgere for Fremtiden forskaanes for slige fjendtlige Overfald og at det indskærpes Soldaterne, bedre at respectere deres Medborgeres Rettigheder. Maaske kunde det være hensigtsmæsigt, i en ny Udgave af Tjeneste og Felt-Reglementet, hvortil nu Vagtstuelitteraturen skal være indskrænket, at optage den gyldne Regel: "Frygt Gud og folg Landeveien."Hr. Pastor Nicolai Søtoft har i Kjøbenhavnsposten anstillet nogle Betragtninger over Hoveriets skadelige Jndflydelse paa Nationens Aand. Ogsaa denne Forfatter deler varmt det Ønske, at Trældommens sidste og stærke Lænke heri Landet, Hoveriet, maa vorde brudt. Som dets skadelige Virkninger paa Bonden fremhæver han især: a) med Hensyn til Herremanden og hans Befuldmægtigede, Stolthed og Raahed; Humaniteten vilde med Hoveriets Forsvinden vinde tilligemed Menneskeheden; b) med Hensyn til Bønden, at hans Moralitet vilde vinde, naar han er meer var Hoveriets Aag underlagt. "Jeg har kun, saa slutter han, nslaaet paa en skurrende Stræng, Gid dens Lyd maa høres af hvem ja af hvem heller, end af Eder, J Landets Udkaarne, der raadslaae over de danske Kongers Grave, og af Dig, Du Landets levende Konge! Staaer op, J. ædelbaarne Adelsmænd, og lyser med Eders Exempel for Landets øvrige Mænd, Jndskriver selv Eders Navne ved Siden af Bernstorffers og Reventlowers, ikke langt fra de sædle danske Kongers, Christian den 4des og Frederik den 6tes, Jubel=Kongernes 12.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Den i sin Tid meget navnkundige Geheime=Finantsraad Hoppe er pludselig død i Lübeck; 62 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-21
Bekjendtgjørelser. Meget svært, mørkeblaat og mørkegrønt, hollandsk Calmuk, over 3/4 bredt, er i disse Dage arriveret, m. m., hos J. Polack, Bispensgade, ligeoverfor Hr. Gjæstgiver Brünes.