JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
AVERTISSEMENTS. At det behagede Forsynet idag Formiddag Kl. 9 at bortkalde til et bedre Liv min elskede Mand, Smedemester J. Hubert, i sit 42de Aar, vil jeg ikke undlade at tilkjendegive fraværende Familie og Venner. M. Hubert, Rudkjøbing den 11 Marts 1831. fød Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Theatret i Odense. Sidste Gang. Søndagen den 20 Marts 1831 opføres: Shavler eller Hielp i Nøden, Skuespil i 1 Alt af Kotebue. Derefter: Kapelmesteren fra Venedig eller Skinnet bedrager, komisk Syngestykke i 2 After.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Til Slutning: Tak og Afsked, Epilog, fremsagt af Mad. Rosenbusch. Jdet jeg til denne sidste Forestilling tager mig den Frihed, ærbødigst at indbyde alle Kunstens Venner og Velyndere, aflægger jeg tillige min inderligste Tak for den godhedsfulde Understøttelse, som blev mig ydet af det ærede musikalske Selskab. C. Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
At forrige Skolelærer i Ellerup, L. U. Svitzer, igjen er erklæret myndig, og at det mig paalagte Værgemaal for ham er af Amtet ophævet, bliver ifølge Herredets Skrivelse af 8 d. M. herved bragt til offentlig Kundskab. Østerhæsinge den 14 Marts 1831. Svitzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
En duelig Seminarist, der er forsynet med de bedste Anbefalinger og har Øvelse i at undervise, ønsker sig en Kondition til 1 Mai d. A. Lærer Hansen paa Lahns Stiftelse anviser den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
En Dreng af omtrent 10 Aar kan hos en Præst paa Landet i Fyen fra 1 Mai d. A. modtage omhyggelig Dannelse til at gaae den studerende Vei, med alle Fornødenheder i Huset, for billig Betaling. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Paa Kragsberggaard ved Odense er til Salg for meget billig Priis cirka 70,000 Stkr. meget gode Muursteen, nogle Tusinde Tagsteen, en stor Deel bornholmske tilhugne Sandsteen, tjenlige til Trapper, Monumenter &c. samt kløvne Kampesteen, saaog et Partie Blye i Plader, hvoraf en stor Deel tjenlige til Oplægning paa Bygninger, cirka 600 Lpd. Hvo, der skulde ønske at kjøbes af disse Varer, bedes behageligst at henvende sig til Undertegnede, der hver Søgnedag fra Kl. 10 til 4 er at træffe paa Kragsberg; naar store Partier kjøbes, kan samme leveres i Odense eller vedKanalbassinet. Christiansdal den 16 Marts 1831. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Skipper H. J. Topp ankom til Kjøbenhavn den 15 dennes og agter igjen snarest mulig at retournere med Gods til Odense Fra 24 Marts kan erholdes brændte Muursteen ved Aalykkegaards Teglværk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Nye friske Messina Citroner, Pommerantser & føde Appelsiner ere i Dag arriverede. J. C. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Engelsk Raigræsfrøe og Sæde=Vikker er tilkjøbs hos Hans Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Extra godt engelsk Raigræsfrøe, forskjellige Sorter forædler Sæde=Havre er at erholde, naar samme bestilles strax hos Kjøbmand N. Chr. Nielsen, boende paa Nørregade No. 451.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Brænderie til Salg. Gaarden No. 387 paa Fiskertorvet, med velindrettede og nye Brænderie, Vand fra Byens Render, og, om ønskes, med tilstrækkelig Sortement af Korn &c., er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Liebhaverne henvende sig til Eieren. At den af mig til Bortsalg ved offentlig Auction averterede Jagt, de sex Sødskende, nu er solgt underhaanden, bekjendtgjøres herved. Thorseng Birkekontoir den 15 Marts 1831. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Auction. Formedelst Forandring af Boepæl lader Undertegnede Onsdagen den 30 Marts førstk., Formiddag Kl. 9, ved Auction paa Huuslev Mark bortsælge adskilligt Boehave, saasom endeel gode Sengeklæder, Borde, Stole, Bænker, Kister, Skabe, Kjøkkentøi, Tønder, Kar, Bøtter, Ballier med mere Træetøi, Vogne, Plouge og øvrige Avlsredskaber, samt 2 Heste, 4 Køer, Lars Nielsen. nogle Stkr. Ungqvæg og 7 Faar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Jfølge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den forhen afdøde Mad. Raffenberg og nu Kjøbmand og Farver, Lassen tilhørende Jordlod, beliggende paa denne Byes saakaldte Almindemark ved Overled, af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillet til 3 Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadstue saaledes: 1ste Gang Onsdagen den 6 April d. A. Hver Dags Forden 20 April 2den -- den 4 Mai - smiddag Kl. 11. 3die - efter de Konditioner, som blive bekjendtgjorte ved Auctionen, Hvilket herved, saavel til Lysthavendes som, ifølge Plakaten 22 April 1817, til Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedkontoir den 15 Marts 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Jfølge Rets Forlig og Execution, samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, stilles den Gaardmand Hans Pedersen tilhørende og i Skrillinge Bye, Causlunde Sogn beliggende Gaard, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. Skp. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb. til absolut Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, hvoraf de 2 første afholdes paa Undertegnedes Kontoir. Onsdagene den 30 Marts og 6 April, og den 3die i Gaarden, som skal sælges: Fredagen den 15 April førstk. om Formiddagen Kl. 11. J Jorderne er nedlagt cirka 6 Tdr. Vintersæd, hvis Afgrøde, følger i Kjøbet, og af Kjøbesummen kan den største Deel ventes at blive staaende i Eiendommen af offentlige Midler. Konditionerne for Salget ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 17 Marts 1831. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Ved udstædt Proclama, ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som læses ved Odense Byetingsret og ved den Kongelige Sal. Bør Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, er indkaldet med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Handelsmand Levy Bendix's til Skifterettens Behandling overgivne Boe, til at anmelde og legitimere samme for undertegnede Skifteret inden ovennævnte Tids Forløb, Dette bekjendtgjøres herved 3 Gange i den danske Statstidende, Fyens Stifts Aviser og den Altonaer Merkur til fornøden Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 18 Marts 1831. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Borgemester og Raad. Ferde Klasse. Nr. 4. - 42 Rbs. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Proklama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling VI af 4 d. M. saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Wenders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Karen Geertrudine Charlotte Rieffestahl, der ifølge Vor allernaadigste Bevilling af 30 Januar 1818 er myndig under Curator, og er eneste Arving efter hendes ved Døden afgangne Fader, Apotheker Johan Peter Rieffestahl, af Vor Stabelstad Nyborg, udi Vort Land Fyen, hendes med Curator herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun med den hende af Øvrigheden beskikkede Curator, Os elskelige Doctor philosophie Rector H. C. Bjørn af Nyborg, ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur samt Fyens Stifts Avertissementstidender 3 Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte hendes afdøde Fader, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende med Curator at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20 Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 4 Marts 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-18
Under Vort Kongelige Seigl. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Lassen. Kjærulf. Hansen. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte min afdøde Fader, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig med beskikkede Curator at anmelde og beviisliggjøre. Nyborg den 12 Marts 1831. R. G. C. Rieffestahl. Som Curator H. C. Bjørn. Jndhold, af medfølgende. Bidrag til Tidshistorien. No. 48. Følger af Bolivars Død. - Det Sande i Restaurationen. - Lotteriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
60 Aargang. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avts og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen 21 Marts 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Jndhold. Krigsudsigter (Sørgetog i Paris ved Tidenden om Warschaus Jndtagelse). Pohlskerussiske Anliggender (Diebitschs Beretning om Slaget den 2425 Februar). Jtalienske Anliggender (Østerrigske Tropper besat Ferrara og slaaet de Modenesiske Jnsurgenter ved Novi). Krigsudsigter. Ustandseligt ile Begivenhederne deres Udvikling imøde, og et nærforestaaende Brud af den europæiske Fred bliver stedse sandsynligere. Snart vil Frankerig optage den tilkastede Handske, hvortil ogsaa dets Gesandt ved det østerrigske Hof Grev Maison, opfordrer Regjeringen. De veed - skriver han - at Jngen hidtil meere aabent har erklæret sig for Freden, end jeg; men nu er jeg overbeviist om, at Man for at afvende de Farer, som true Frankerig, bør optræde, førend Østerrig faaer organiseret sine Udskrivninger, og skikke en Armee ind i Piemont." Ethvert Forsøg paa af hindre Østerrigs Mellemkomst i de italienske Anliggender er nemlig strandet, og Grev Appony skal have modtaget befaling til, hvis Frankerig ikke erkjender den, strax at forlade Paris, hvilket dog endnu ikke er skeet. At Sager, ne staae meget krigersk, sees ogsaa deraf, at nylig 80,000 Md. af Udskrivningen for 1830 ere indkaldte til fransk Tjeneste. For fremmede Overløbere ere anviste forskjellige Stader til Samlingspladser, og fornemmelig ankomme saadan ne hyppigt fra Preussen og Bayern. Til Fordeel for de italienske Flygtninge har General Lafapette overrakt Kongen et Bønskrift, hvori han ogsaa anmodes om at hævde Principet om Jkke=Jndblanding i Jtalien. De befalinger, som vare udgivne, til at fjerne dem fra Grændserne, skulle atter være tagne tilbage, og stærke Troppekorps ere paa Marschen til Alperne. Adskillige Generaler havde faaet Ordre til inden 24 Timer at begive sig paa deres Poster, og blandt disse er det befalet Generallieutenant Soult med Post heste at afgaae til Perpignan, for at overtage Kommandoen, ved Østpyrenæerne. Ved Rhinen fortsættes de militaire Operationer med Jver, Rekruter strømme til fra alle Sider, og et fuldstændigt Observationskorps staaer her under Anførsel af General Brayer, som efter de hundrede Dag blev dømt til Døden og undflyede, men efterat være benaadet, vendte tilbage med Bitterhed i Hjertet til det bourbonske Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Beretningerne om Pohlakkernes foregivne Uheld saavel som den exalterede Tone, hvori de offentlige Blade omtale denne Gienstand, have ogsaa bidraget til at vække den krigerske Aand i Frankerig. Den 9 Marts samlede sig, paa Rygtet om at det russiske Gesandtskabshotel i Paris skulde illumineres, en Folkehob udenfor samme, og slog under Skrigen nogle Ruder ind, men blev ved Nationalgardens Hjelp snart adspredt. Den følgende Aften droge adskillige Urostiftere atter forbi Hotellet i Procession med en med Floromviklet Fane, og udstødte udenfor Hotellet et Skrig, men afholdtes ved Troppernes Nærværelse fra videre Uordener. Agtelsen for en udenlandsk Magts Gesandt - siger Monitøren i denne Anledning - beroer paa Folkerettens Grundsætninger, som maae erkjendes af enhver civiliseret Nation, og som Regjeringen vil vide at haandhæve." Nationalgarder og Linietropper ere siden opstillede ved begge Ender af Gaden, og stærke Kavalleriepatrouiller rundere i hele Omegnen. Den 11te forsamlede sig atter 12 til 1500 Studerende paa Pantheonspladsen med en Fane, omviklet med sort Flor. Herfra begave de sig til General Lafapettes Bolig, og da denne var kommet ned til dem, holdt Faneforeren en Tale, som udtrykte den dybeste Smerte over Pohlens Skjebne, kastede Skylden for Frankerigs Uvirksomhed paa de Mennesker, som nu fylde Fængslerne med Patrioterne fra Julidagene, og endte med Forslaget om et Monuments Oprettelse til Minde om Pohlakkerne og en hermed forbunden Sørgehøitid. Generalen billigede deres Forslag, men forsikrede dog, at Alt endnu ikke var tabt. Derpaa fremtraadte en ung Mediciner og sagde: General! Frankerig vil ikke taale, at Man myrder dets Venner. Russerne slagte Pohlakkerne i deres brændende Hovedstad, og Regjeringen hæver ikke engang Stemmen til deres Redning. Den kaster Patrioterne i Fængsel, medens den afvæbner de spanske og italienske Udvandrede. Vi fordre Hævn for vore opofrede Brødre." Folket skreg ogsaa: "Hævn. Hævn! og udgjød Taarer af Smerte og Raserie. Herfra gik Toget til de Deputeredes Kammer, hvor der raabtes: "Til Pohlen, Til Pohlen!" J Forstaden St. Marceau forenede Arbeiderne sig med Toget, og raabte: Hvore pohlske Brødre ere altsaa faldne. Hævn i Russerne døe, Krig, Krig paa Liv og Død Ved Louvre blev endelig Sørgefanen nedlagt paa Juliheltenes Grav, en Student holdt en Tale; Folket knælede med blottede Hoveder, og istemmede det sidste Vers af Pariserhymmen. Derpaa fordobledes Hævnskriget med den Tilsætning: vi veed Veien til Warschau og Moskau!" Lignende mindre Tog ere siden foretagne, men ingen Fornærmelse videre begaaet mod Folkeretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Den preussiske Fæstning Saarlouis bliver sat i fuld Beleiringsstand, og den østerrigske Regjering har forbudt Udførselen af Heste. Ved det spanske Hof skjælver Man for Virkningerne af Opstanden i Kirkestatten, uagtet Kardinalerne eenstemmigen holde Lovtaler over den nyvalgte Pave. Samme Uroe vække de i Paris forefaldne Folkebevægelser i Anledning af Hertugen af Berrys Dødsfest. Aviskrigen, som oftest Forløber for den virkelige Krig, føres fra forskjellige Sider med Bitterhed. Den preussiske Statstidende yttrer saaledes i en lang Artikel sin Fortrydelse og Uvillie over den uhørte Maade, hvorpaa franske Blade, og navnlig Messager, tilsidesætte den offentlige Velanstændighed. "Preussens Politik - siger den - er ikke bundet til noget ubetinget Princip om Mellemkomst eller Jkke Mellemkomst; men aldrig vil den inddrømme, at hinen bliver Frankerigs Grændse. Vel troer Man i Frankerig, at naar Rusland først var færdigt med Pohlakkerne, vilde det forene sig med Preussen mod de Franske; men en saadan Fordring vil Preussen aldrig opfylde, og Rusland aldrig gjøre. J vor Tid gjør Man kun Erobringer ved Maadehold og Viisdom, medens enhver Grændsendvidelse er et tvivlsomt og farligt Gode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Pohlsk=Russiske Anliggender. Den Stilhed, som for Øieblikket hviler over Krigsskuepladsen, er mere talende end alle Ord. Selv i Berlin er Man ganske stum. Det synes kun for vist, at Flodernes Stigen, i Forening med de jammerlige Veie, Mangel og Afkræftelse, har nødsaget Diebitsch til at trække sine Tropper, tilbage. Armeens Stilling vidner ogsaa om, hvor aldeles Feldttogets Plan er mislykket. Den høire Fløi stod Chornligesaa nær som Warschau; Centrum befandt sig paa den Chaussee, hvor Man gaaer over Weichselen til Gora, saa at Pohlakkerne, i Besiddelse af Warschau og Brohovedet, Praga, kunne afskjære den høire Fløi fra Kommunikation med Overanføreren. Den venstre Fløi er ganske slaaet af General Dwernicki, og Generalerne Kreutz og Geisman ville maaskee blive nødte til at trække sig tilbage paa russisk Grund. Skulde nu Rygtet om Litthauernes Opstand bekræfte sig, da bliver den russiske Hærs Stilling endnu betænkeligere. Vi have i et 72 Timers Slag lært Russerne - hedder det i en Skrivelse fra Hovedstaden - at Warschau er vanskeligere at indtage end Adrianopel. Her ere vi rolige, og nære det bedste Haab. Chlopicki bliver forgudet. Vor høire Fløi har grebet det Offensive, for at give Litthauerne Mod, Russernes Centrum bliver opholdt, og deres høire Fløi harcelleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
J Grev Diebitschs sidstmeldte Beretning siges, at det var hans Hensigt, at lade det under Fyrst Schakowskoi og Geer neralmajor Manderstjerna fra Pultusk fremrykkende Korps hvile den 24de; men den afsendte Adjutant traf det allerede paa Veien til Bialolenka, hvor Fienden angreb det og blev aldeles slagne. Men - vedbliver han - da denne uventede og for tidlige Bevægelse ikke laae i min Plan, besluttede jeg at levere et Hovedslag den 25de, af Frygt for at Fyrst Schakowskoi dog skulde blive angreben med Overmagt. Efterat jeg havde taget mine almindelige Dispositioner, begyndte Slaget. Ved et Angreb paa en foran vort Centrum liggende Skov, blev dette, bestaaende af den 24de Division, nødt til at trække sig tilbage. Saaledes blev Skoven 3 Gange taget og atter taget, og Fienden endelig fordrevet. Det lykkedes ogsaa Fyrst Schakowskoi at forene sig med Armeens høire Fløi. Da nu Fienden, forat gjøre Modstand paa alle Punkter, maatte udvide sin Slaglinie overordentligt, saa beordrede jeg Grev Coll til at gjennembryde den med Kavalleriet, efterat Artilleriet havde anrettet stor Ødelæggelse i Rebellernes Rækker. Fienden tog paa Øieblikket Flugten; Hs. K. Høihed CæsarewitschsUhlanregiment og Kyrasseerregimentet Prinds Albrecht af Preussen gallopperede langs med de fiendtlige flygtende Kolonner, og tilføiede dem et betydeligt Tab. To Kanoner bleve erobrede, og Nederlaget vilde have været fuldstændigere, hvis Høiene ved Praga ikke vare blevne besatte med Artillerie, som dækkede Fiendens Tilbagetog. Efterat disse ogsaa vare rømmede, bleve de besatte af vort Artillerie, og næste Morgen rykkede vore Tropper ind i Praga. Oprørerne fægtede med den største Forbittrelse. Vort Tab beløber sig efter de første Opgivelser til 1000 Døde og 3000 Saarede; men Fiendens maa være meget betydeligere. Vi have taget 500 Mk. tilfange, og erobret 3 Kanoner og et stort Antal af Munitionsvogne; men da Fienden ingen Faner fører med sig, befinder der sig heller ingen af disse blandt vore Trophæer." Fornemmelig roses Grev Coll for sine vel udførte Manøvrer. General Kreutz siges overeensstemmende med sine Jnstruktioner at have trukket sig tilbage over Weichselen, for ikke at blive afskaaret fra Hovedarmeen. Paa Grev Diebitschs bekjendte Opfordring til at overgive Fæstningen Modlin, svarede Kommandanten Grev Ledokowski blandt andet: "De indtagende Ord, hvormed Deres Høivelbaarenhed beærer mig som privat Mand, ere meget smigrende for mig, og jeg vil bestræbe mig for, at fortjene den Agtelse, som en saa udmærket Feldtherre yder mig. Den Besætning, jeg har den Ære at kommandere, staaer ikke tilbage i Tapperhed for den øvrige pohlske Armee. De sidste Dages Begivenheder kunne vi ei andet end betragte fra et andet Synspunkt end Deres Høivelbaarenhed, og vi ville, som vore Brødre, samvittighedsfuldt bevare vor militaire Ære."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Jtalienske Anliggender. Den østerrigske Mellemkomst har endelig fundet Sted ogsaa i Kirkestaten. Under Feldtmarskal Fyrst Benthelm have østerrigske Tropper besat Ferrara uden ringeste Modstand. Den revolutionære Bestyrelse er flygtet, og en Regjerings kommission nedsat i Pavens Navn. Ogsaa i det Modenesiske, hvor General Jucchi er bleven udnævnt til Generalpræffelt for Krigsvæsenet, ere de keiserlige Tropper stødte sammen med Jnsurgenterne ved Novi, have fordrevet dem herfra og nedskudt de Bygninger, hvorfra de endnu gjorde Modstand. 64 Mand bleve gjorte til Fanger, af hvilke dog 25 atter sattes i Frihed, fordi Jnsurgenterne havde tvunget dem til at gribe til Vaaben; 30 Mand ere dræbte, og de Øvrige have for størstedelen mistet deres Vaaben. Hertugen af Modena selv befinder sig i Mantua, hvor han har holdt Mynstring over de der liggende Tropper. Jndvaanerne af Carpi have sendt en Deputation til ham, forat bede om Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Allerede Rygtet og 30,000 Østerrigers Jndrykkelse i Jtalien modtoges med saa stor Begjærlighed i Rom, at meget kort Tid 4000 Exemplarer af det Extrablad, som meddeelte samme, bleve afsatte, og Huset, hvorfra det udleveredes, var nær blevet stormet. Grev Saint=Aulaire, som er udnævnt til fransk Gesandt ved det pavelige Hoff, skal overbringe en af de 5 Magter undertegnet Protokol, som forbyder Bologneserne at rykke ind i Rom. Ogsaa skal han have befaling til at ledsage Paven, ifald denne skulde nødes til at forlade sin Hovedstad. "Slige Fremskridt, siger Bladet National - har Man gjort i Anvendelsen at Grundsætningen og Jkke=Jndblanding." Romerne og Jnsurgenterne staae lige over for hverandre, men lade det hidtil blive ved at beskyde hverandre med bistre - Øiekast, og videre vil det nu vel heller ikke komme for det Første. Paven har ogsaa i Fred og Ro kunne holde et Konsistorium, hvori Kardinal Rohan fik Hatten, og Erkebispen af Gnesen, og Bispen af Posen de kanoniske Jnstitutioner. Bonapartes Familie opbyder forgiæves alle Midler, for at bevæg tvende af Hertuginden af St. Leus Sønner til at vende tilbage fra Oprørerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-21
Den provisoriske Regjering i Bologna vil neppe gjøre Østerrigerne nogen Modstand, især da den militaire Bestyrelse, som en Pohlak staaer i Spidsen for, skildres som meget uduelig. Under den almindelige Modløshed trøster Man sig med Rygter og Opstande i Ungarn, Gallicien og Tyrol, med at fortælle, hvad General Lafapette har sagt til de italienske Flygtlinge o. s. v. Jngen har Mod til at overhugge Knuden, og Jntet vil gaae efter Ønske. Curin vil ikke gaae, Genua ikke, Neapel heller ikke, eller hvad værre er, de kunne ikke. Man er uenig, om Man skal handle i det Store eller i det Smaae. Nogle ville indskrænke den nye Stat til de allerede insurgeerte Provindser; Andre ville forene hele Pavestaten til et Heelt. Forhandlingerne i Notablernes Forsamling for de forenede Provindser er bestemt at skulle være offentlige. Unionsfesten feiredes den 28 Febr. ved Parade af Linietropper og Borgergarden, og Afsyn, gelse af Nationalhymnen til fuld Musik. Over Anconas Fald haves en heel kommisk Beskrivelse. Kommandanten, Sutermann, fik nemlig Tilladelse til at drage bort med Besætningen. Men denne forlod ham paa een eneste nær(den puktelryggede Prolegat), som derfor gives Tilnavnet: den sidste Rommer." 2 Kanoner, 2 Heste og en gammel Kareth var Alt, hvad der ikke var løbet fra ham. Udsat for Publikums Spot satte han sig grædende i Vognen med Prolegaten og kjørte bort med Kapitulationen i Lommen. En lige saa jammerlig, men meere farlig Rolle spillede Kardinal Benvenutti paa sin Reise til Bologna. Blandt andre Rygter, som vare gaaede forud, var det, at han havde ladet 100,000 Cigarrer forgifte, og at Jesuiterne uddeelte forgiftet Chocolade og Brystsukker. J Rimini angreb Folket ham derfor som rasende, og hans høimodige Befrier Riva blev saaret ved et Steenkast. Ved Ankomsten til Bologna maatte Vognen dækkes af Dragoner og Borgergarden, og mere død end levende blev Kardinalen baaret indi sit Pallads, hvor han strax maatte aarelades. Ogsaa her forsøgde Folket, dog forgiæves, at trænge ind, og den følgende Dag undskyldte han sig med, at Kardinalerne i Rom havde skildret ham Revolutionen i Bologna som et Karnevalspøg. Man vil udløse ham mod de Statsfanger, som ere bragte fra Civita castellane til Rom.