JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-23
Salg af Jordegods. Jfølge den paa Skiftet efter afgangne Proprietair J. K. Steenstrup tagne Bestemmelse vorder de Boet tilhørende Eiendomme, Hovedgaarden Nandrup staaende for Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt 27 Tdr. 6 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., med lille Nandrup af contribuabelt Hartkorn 9 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 1 Alb., som drives under Hovedgaarden samt tilhørende 181 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Bøndergods beliggende i Flade, Bjerbye, Sundbye, Soelberg, Jørsbye, Østersølbye, Ersløv, Galtrup, Alsted og Elsøe Sogne, hvoraf der forrettes Hoverie til Hovedgaarden, saa og Soelberg Sogns Kirke-, Korn- og Qvægtiende af matrikulairet Hartkorn 25 Tdr. og tiendeydende Hartkorn circa 140 Tdr., samt Galtrup Sogns Kongetiende af matriculairet Hartkorn 24 Tdr. og tiendeydende Dito circa 132 Tdr. alt beliggende paa Morsøe, i Thisted Amt, ved trende Auctioner, nemlig: Onsdagen den 26de August førstkommende, Onsdagen den 9de September. og Onsdagen den 23de Dito, opraabt til absolut Bortsælgelse. Auctionerne afholdes paa Hovedgaarden Nandrup hver Dags Formiddag Kl. 10 præcise, og continueres tredie Auction om fornødentgjøres den følgende Dag. J Hovedgaardens Marker er nedlagt 19 Tdr. 5 Skpr. Vinter=Rug, 2 Tdr. 6 Skpr. Vinter=Hvede, 43 Tdr. 3 Skpr. Byg, 10 Tdr. 6 Skpr. hvid Havre, 52 Tdr. 4 Skpr. broget Dito, 10 Tdr. 2 Skpr. Vikker, 4 Tdr. Erter, 1 Td. 2 Skpr. Kartofler og 1/2 Skpr. Hørfrøe, hvoraf Afgrøden, tilligemed det indavlede Høe følger i Kjøbet. Ved Gaarden, hvis Market ere bekjendte som fortrinlig gode og vel dyrkede, kan holdes omtrent 120 Fæehoveder, foruden Heste og Faar. Den aarlige Høe=Avl udgjør imellem 3 og 4000 Læs, ligesom der og haves betydelig Tørveskiær. Ved Hovedgaarden er en umatriculairet Veirmølle. Eiendommene opraabes deels samlet deels til separat Salg. nemlig Hovedgaarden med underliggende lille Nandrup og nogle Huse, hvoraf der forrettes Ugedage, Bøndergodset hver Gaard for sig, Soelberg Kirketiende, og Galtrup Kongetiende. Eiendommene kunde tages i Besiddelse saasnart det gjorte Bud er approberet. Conditionerne hvorefter disse betydelige Eiendomme agtes bortsolgte saavelsom Afskrifter af Jordebogen blive henlagte til Eftersyn i Kjøbenhavn paa Statstidendes Comptoir, i Aalborg, Wiborg og Ribe paa Stifts-Avis=Comptoirene, i Thisted hos Herr Consul Lund og herileds paa Undertegnedes Comptoir, ligesom Eiendommene ogsaa forevises af Forvalter Johnsen paa Randrup. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning som vedkommende Pante-Creditorer efter Placat af 22de April Nyekjøbing paa Morsøe, den 14de Juli 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Russisketyrkiske Krigsbegivenheder. En Beretning fra den russiske Leir for Schumlaaf 24de Juni, dateret Jendschi=Kiøi, er optaget i den østerrigske Jagttager og lyder saaledes: "Storviziren, som anden Dag efter sit Nederlag i Spidsen for et lidet Detaschement Cavallerie naaede Schumla anstrænger sig forgiæves for at organisere sin Armee paa nye. De smaae Afdelinger af Flygtninge, som det lykkes, at vende tilbage, ere langt fra ikke talrige no til at udfylde de store Huller i de forskjellige Corpser Desuden have de fleste Soldater saavel af de regulaire som irrigulaire Tropper, benyttet Flugten til at vende tilbage til deres Hjemstavn, saa at neppe 15000 Mand af de 40000, som Storviziren førte mod Pravadi, ere vendte tilbage til deres Faner. Fjenden forholder sig nu, i en Art af Bedøvelse efter sit Nederlag ganske rolig i Schumla, og har ikke engang vovet at foretage sig noget imod Generallieutenant Fyrst Madatow, som den 19de i Spidsen for 16 Eskadroner trængte frem til Eskiezuma (vestlig for Schumla) hvilken Stad han fandt ubesat.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Jfølge Efterretninger fra Kalarasch skal Storviziren, have afsendt 2 fornemme Tyrker til General GrevDiebitch, efter hvis Ankomst i den russiske Leier man der vilde vide, at der underhandles om en Vaabenstilstand, hvilket dog for Øieblikket kun er lidet sandsynligt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Efterretningen om Silistrias Erobring var med en Coureer den 2den Juli indtruffen til Bucharest, hvor man omtaler denne Fæstnings Forsvar som meget haardnakket. Antallet af betydelige Udfald under Beleringen har ikke været mindre end 15.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Fra russisk Side meldes iøvrigt fra Bucharest og Petersborg enkelte Fægtninger imellem Tyrkerne og Detaschementer fra General Gelsmars Corps paa den høire Donaubred, som ikkun i deres Resultater, hvilke ere til Russernes Fordeel, kunne have Jnteresse for Læserne. Ved Angrebet paa Rachowa angive Russerne deres Tab af Døde til 30 Officerer og 47 Gemene og at Saarede til 110 Officerer, hvoriblandt Oberst Grabbe og Grev Tolstoi og 147 Gemene (Forholdet imellem Officerer og Gemene er her besynderligt.) Tyrkernes Forsvar har iøvrigt ogsaa her været heltemodigt og hvert Huus, hvert Stræde, har man maattet angribe og erobre med Storm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Under General Tolstois Anførsel have nu Reserverne erholdt Ordre at rykke frem til Armeen ved Donauen. Disse Reserver bestaae af 30000 Mand af alle Vaa og er benarter.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
J en Skrivelse fra Constantinopel af 22de Juni berettes, at man i Storherrens Leir er meget beskjæftiget siden den 15de og at man paa alle mulige Maader søger at forhindre Udbredelsen af de ubehagelige Efterretninger, man fra Armeen dengang havde modtaget. Jmidlertid have de fremmede Magters Agenter erholdt Vink, som ikke betyde noget godt. Det heder, at Storviziren er beordret til Hovedstaden, for at give Sultanen nøiagtig Beretning om Tingenes Stilling. Russerne skal have tilfægtet sig en betydelig Seier ved Schumla, og tvunget Storviziren til et Tilbagetog derhen. Saameget er vist, at ingen tyrkiske Tropper for Øieblikket befinde sig i aaben Mark imod Fjenden og at man i Karnabad, sønden for Balkan, har bemærket Flygtninge, som udbredte Skræk blandt Jndvaanerne. Jmedens Nogle troe, at denne ulykkelige Begivenhed og Gesandtenes Nærværelse kunde lede til Freden, ere andre af den Formening, at Krigen nu først vil begynde for Alvor, at Storherren vil drage i Feldtten, og under Prophetens Fane, som han har lovet, føre hele Nationen mod Fjenden. Virksomheden i hans Leir lader meget befrygte, at denne sidste Formening er den rigtige. (Sultanens Beundrere have formodentlig længe forventet denne Energie fra hans Side."
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Senere Efterretninger fra Schumla omtale Storviziirens Bestræbelser for at samle saamange Tropper om sig som mueligt, og om hans Haab at kunne bringe sin Styrke til 40000 Mand, uden at svække Besætningerne. Fra det Jndre skal nu alt vaabendygtigt Mandskab bryde op til Balkan, og Tyrkerne angive selv deres Tab af Mandskab og Skyts i Træfningen den 11te Juni som meget betydeligt. Stadtholderen i Bosnien har beordret et Corps af 5000 Mand at trække sig sammen ved Novi-Bazar (bosnisk Grændse Stad imellem Servien og Albanien,) og der at forvente nærmere Bestemmelse enten om Opbrud til Schumla eller Widdin, eller til at forene sig med Paschaen af Scutaris Magt, som skal samle 60000 Albanesere under sin Commando.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
J en Skrivelse fra Donauen af 6te Juli hedder det, at de af General Diebitsch i Fægtningen den 11te Juni over Storvizirens Hær tilkjæmpede Fordele, ere blevne bekjendtgjorte samtlige Hoffer, med hvilke Rusland staaer i diplomatisk Forbindelse, ledsagede af officielle Noter, i hvilke det Petersborger Cabinet gjentager Forsikringen om Keiser Nicolais fredelige Sindelag.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Keiseren, saa hedder det i disse Noter, er endnu stedse beredt til at gjøre en Ende paa Blodsudgydelsen saafremt Porten beqvemmer sig til at tilfredsstille de Fordringer, hvis billighed er anerkjendt af samtlige europæiske Cabinetter og som Rusland har seet sig nødt til at gjøre gjældende ved at gribe til Vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Jfølge en Skrivelse fra Constantinopel af 26de Juni, skulde samme Dag et stort Militair=Maneuvre finde Sted i Dalen ved Bujukdere. Det hele diplomatiske Corps og samtlige derværende fremmede Officerer vare af Seraskiren paa det forbindtligste indbudne dertil, og man formodede, at Storherren ved denne Leilighed vilde modtage Gesandterne uden videre Ceremonie. Det gjør ikke liden Opsigt, at begge Gesandte have været ledsagede til Constantinopel af en Eskadre, bestaaende af 2de Fregatter, 1 Corvet, 1 Skonnert og 2 Kuttere, da det ustridigt er et stort Beviis paa Tillid fra Portens Side, naar der udstædes Firmaner for Krigskibe, til at seile ind igjennem Canalen, og denne Omstændighed bestyrker i Pera den Formening, at Forholdene med England ere nærved at komme paa en fortroligere Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Den tyrkiske Flaade er allerede den 16de Juni vendt tilbage fra det sorte Hav, og man hører intet om, at der skulde være forefalden noget af Betydenhed. Den engelske og den franske Flaade ligge ved Tenedos og synes at ville vente paa Resultatet af Underhandlingerne. Efter Skipperefterretninger var den ægyptiske Flaade løbet ind i en Havn paa Rhodus.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Blandinger. Den tyrkiske Sultan har gjort en ny mærkværdig Forandring i sit Rige: Han har tilladt Fruentimmerne, selv dem af sit eget Harem, at vise sig offentligt, og man seer nu saaledes de tyrkiske Damer spadsere paa Constantinopels Gader i Pariser Corsetter a. Han har tillige befalet, at Tyrkerne ikke mere maa indelukke deres Koner.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
I Krakendorf i det Weimarske blev sidste Vinter opbrændt et 9 Maaneders Barn som var indelukket af Moderen. Hun havde nemlig sat Vuggen hen til den hede Kakkelovn mens hun gik til Møllen, imidlertid var der gaaet Jld i Dynerne, og da hun kom tilbage fandt hun kun det Stykke af Barnet som havde været i et Snørliv (!).
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Fra Christiansand skrives følgende: "Staden har nylig været beæret med Norges Statholders Nærværelse. Denne ophøiede Mand vandt uddeelt bifald. De regulaire Tropper viste under Revnen en Holdning, der kunde ventes af Soldater, der kommanderes af en saa udmærket General, og, i det Hele taget, af Officerer, der gjøre deres Stand Ære. Den constituerede Stadshautmand er bekjendt som meget jovialsk den Fornøielse, han ved sine nye Maneurer forskaffede flere af Byens Jnvaanere, fortjener mere Tak end Utak, især i denne paa virkelige Fornøielser saameget sparsomme Tid. Hans opfindsomme Aand vil muligen igjen frembringe det Særsyn, at see et Borgerskab exercere paa Hovedet istedetfor paa Benene. (N. M.,J Malm Aviser læses om Dampskibet Caledonias sidste Reise til Sverrig, at: "en stor Mængde Danske fulgte i Baade de Svenske til Skibet og ved dettes Afseiling gientoge mangfoldige Gange, under Kanonskud og Hurraraab: "Leve Svea, Leve Svenskerne! og disse undlode heller ikke, i tilsvarende Forhold at besvare de Danskes udmærkede Venskabsbevidnelser, ihvorvel de Sidstnævnte ikke kunde overvindes i deres Forsæt, at beholde det sidste Ord. Midtveis lod Caledonias Fører en Mængde Raketter gaae i Luften, og jublende Vivatraab gjenløde saavel for Danmark som for Sverrigs Konge. Man sang endeel af Tegners Sange, og raabte ligeledes Vivat "for den tilstedevævende Bragasøn, Nationens Yndling. Efter at have nævnet Oehlenschlager og Tegner som de midlende Principer til denne, to Nationers, venskabelige Forening, tilføies: "Saa stor er Sangens Magt, at den griber ei alene Tænkeren, men ogsaa Mængden fores, maaskee uden at vide hvorhen, af den almægtige Aand, besjæles af den, og vækkes til Følelser, som den engang ikke anede, og finder sig ved et Maal, hvorefter den længtes, uden at fatte, hvorledes det skulde naaes.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Hertugen af Anmont, Kongen af Frankrigs første Kammerherre, har, i Hs. Majestæt Kongens Navn, foræret Demoiselle Noblet et kostbart Service af chinesisk Porcelain, som et Tegn paa hans Beundring, af hendes Talenter!" - Hvormangen Dame ønskede vel ei at være en smuk Actrice, eller indtagende Sangerinde!
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Kong Georg den Tredies Statue til Hest, som opstilles i Windsor, er saa colossal, at 12 Personer have Bolle Punsch. Aabningen, hvorigjennem de kom derind var under Saddelen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Et engelsk Maanedsskrivt fortæller følgende ny Træk af Elephantens Klogskab. Paa et Krigstog i Ostinden hændtes det, at en Artillerist faldt ned af Kanonen, og kom til at ligge saaledes, at Baghjulet ufeilbarlig maatte have gaaet over ham; men da Elephanten, som gik bag efter Kanonen, saae dette, løftede den, uden at dens Fører dertil opfordrede den, Bag hjulet saa længe op, indtil Faren var forbi. - Bag hver Kanon gaaer en Elephant, som, naar Øxnene ei kunne trække den frem, skyder efter med Snabelen; og i Tilfælde af at Skytset skulde blive siddende fast i en Sump, lafter det uden Vanskelighed op. 1529 beleirede Sultan Soliman Wien, bestormede den 70 Gange, men blev stedse med Tapperhed tilbageslaaet og mistede derved 80000 Mand. J det store Folkeslag ved Leipzig 1813 talte man kun 40000 Døde. Jkke Enhver veed just hvilken der er den største Landsbye. Et tydsk Tidsskrivt fortæller os, at det er den ungarske Landsbye Caba, der ligger i en stor Da ei langt fra Pesth. Den er ikke ældre end fra 1715, men ifjor havde den, hvilket den ungarske Skribent, Johann von Agostan skal have berettet, 20187 Jndvaanere, samt 2000 Huse. Den indtager et Fladerum af 30 (engelske?) Qvadratmile, og har en katholsk og to protestantiske Kirker. De fleste Jndvaanere ernære sig ved Agerbrug og Qvægdrift. Bjerget Ararat, hvorpaa Noghs Ark engang strandede, bliver nu for den russiske Regjerings Regning undersøgt, saavel i botanisk, som i mineralsk og flere Henseender, af et Selskab russiske Lærde, med Hofraad Parrot i Spidsen. Af store Diamanter, der veie over 36 Karat, kjender man hidindtil i Europa kun 19. Den portugisiske Krone eier 2 raae Diamanter, hvoraf man har beregnet den Enes Værd til 5699800 Pd. St., og den Andens til 5698000.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Naar de unge Damer i Vestindien holde deres Hud for altfor meget bedærvet af de brændende Solstraaler, saa afskrabe de forsigtig den yderste tynde Hud af en der voxende Nød og indgnide sig dermed hele Ansigtet. Forgiftet af Nøddens skarpe Olie, ophovner Huden og bliver ganske sort. J en Ugestid kunne Damerne da et lade sig see; men efter 556 Dages Forløb falder den bedærvede sorte Hud af i store Stykker og den ny Hud, der imidlertid har sat sig under Samme, er da saa blød og fiin, som hos et Barn.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Hansestæderne Hamborg, Lübeck og Bremen have nu ogsaa i sidste Jnstants, saavelsom i tvende foregaaende vundet en Proces, som Staden Antmerpen havde begyndt imod dem. Der handledes næmlig om Besiddelsen af den uhvre Bygning i Antwerpen, bekjendtunder Navn af Maison des Oesterlinques, som ikke har færre end 300 Værelser, og hvori allerede siden et Aarhundrede Hansestædernes Bureaur ere.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
J London har en ny Ballet: "Eris Æblet, koster 12000 Pd. St. at bringe paa Scenen. Theatrets Machinist, en Wiener af Fødsel, er gageret med 8000 Pd. St. om Aaret; men hans Opfindelser skulle ogsaa overgaae Alt hvad man hidtil har seet af den Slags.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
J Paris forefaldt den 21de Juni et eget Slags Selvmord. Hr. R. led af en Sygdom, der ei gav ham Haab om Helbredelse. Han kom samme Dag fra sit Landgods til Paris, begav sig hen paa den berømte Pere=Lachaises Kirkegaard, udsøgte og kjøbte sig der øieblikkeligen en Plads, og sagde, at den var bestemt for hans bedste Ven. Han lader strax kaste en Grav for en Mand af hans egen Størrelse, tager sine Klæder af, maaler Graven med sit Legeme, befaler at gjøre den større, fordi Mennesket vorder længere efter Døden, betaler Graveren for Graven og et af ham projecteret Gravminde, gaaer hjem og berøver sig Livet. - Han hviler nu i den af ham selv valgte og udmaalte Grav.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Bønderne fra en Landsby i Nærheden af Wisbaden, fandt den 21de Juni paa en til deres Landsbye hørende Eng endeel adspredte trykte Papirer, som de sankede op og toge hjem med sig. Ved nærmere Undersøgelse, fandt de, at det var østerrigske MetalliquesCoupons til Beløb af henved 30000 Gülden. Eieren er et Bankør=Huus i Frankfurt, der for nylig efterlyste dem i Aviserne.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Ved en i Bergen afholdt Auction er Dampfartøiet Oscar kjøbt af et Jnteressentskab i Christiania for en Summa af 120000 Spd. Da det forrige Jnteressentskab skal have anskaffet Fartøiet for 24000 Spd., intet Udbytte i den forløbne Tid har faaet, og Fartøiet er i en Gjæld af 8000 Spd., bliver Tabet meget betydeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Natten imellem den 22de og 23de Mai blev en Skipper fra Rostock myrdet ombord paa sit Fartøi, som laae nogle Mile fra Stockholm. Morderen, som er en Tømmermand, blev greben i Södertelse, og har i det over ham holdte Forhør bekjendt sin Forbrydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Fru Lufhinton, som ifjor reiste fra Kalkutta til England over Ægypten, har udgivet sin Reisebeskrivelse, hvoraf bl. A. sees: at man reiser nu der i Landet ligesaa trygt og bequemt som hjemme. Alle mulige Fornødenheder, Spisevare, ja endog Lækkerier, kan man nyde - naar man NB. selv bringer dem med: Nytaarsdag spiste Damen midt i Ørken i Selskab med 10 Herrer i et bequemt Telt, Kalkun- og Bedesteg, Pudding og Tærte, drak Rødviin, Madeira og Porter, og havde Mandler, Druer, Meloner og Appelsiner til Desert. - Men kostbar var denne Reisemaade vistnok, En Enke, hvis Datter har ladet sig bortføre af en ung Officier og vie i det bekjendte Gretnagren, har siden anklaget denne - ikke for Pigerovet, men som Bruden havde paa. Og denne Sag kan maaske, ved Lovens bogstavelige Udtydning, gjøres slem nok, Fra Hanover fortælles følgende sandfærdige Tildragelse: J den kgl. Slotshauge i Hanover arbeidede en Dagleier ved Navn Nelson, der tidligere havde staaet ved engelsk tydske Legion. Hans Cammerater drillede ham ofte med hans fornemme Navn og kaldte ham sædvanlig blot "Admiralen." Selv, fortalte han tidt, ved en Flaske, sit Levnetsløb, der lød eventyrligt nok, saaledes: Som Barn erindrede han sig at have, sandsynligviis med sine Slægtninge, gjort en Sørelse, paa hvilken deres Skib var bleven tagen af en muhamedansk Corsar. De øvrige Folk bleve lagte i Lænker; men den lille Dreng lod man nændset springe frit omkring. Jkke længe efter dette Uheld ankrede Corsaren i en Havn, tæt paa Siden af en Englænder. Drengen passede saaledes her sit Snit, at han ubemærket kom ombord paa det engelske Skib, hvor en godhjertig Matros, paa hans ynkelige Bøn, skjulte ham indtil Corsaren var afseilet. Den engelske Captain billigede siden hvad Matrosen havde gjort, og da Hittebarnet ikke vidste sit Navn, gav man Drengen Skibets Navn og kaldte ham Nelson. Da Drengen voxte op, blev han Matros, Soldat og traadte omsider i den engelsk tydske Legion, hvorunder han gjorde Feldttoget med paa den pyrenæiske Halvøe, og fortalte ofte sine Cammerater sin sælsomme Skjæbne, samt yttrede derhos stedse den Formening, at han var af fornem Herkomst. - J denne Tid har hans Skjæbne paa en selsom Maade udviklet sig. Fjernt oppe i Nord, paa Øen Jsland, døde en af de fornemste Bjergværks-Officianter, og efterlod sin Datter en Formue, der gik over de Hundredetufinde. Denne samvittighedsfulde Dame vilde imidlertid ikke tiltræde den rige Arv, forinden hun var fuld delig overbeviist om, at en Broder som var forsvunden i hans unge Aar, ikke meere var i Live. Omstændighederne ved hans Forsvinden stemmede ganske overeens med vor Nelsons Ungdoms Hændelser. Det danske Skibsmandskab havde, efter dets Løskjøbelse af Slaveriet, og Tilbagekomst til Hjemmet, aflagt Beretning om deres Skibs Ulykke og den kloge Drengs bemærkede Redning ombord paa det engelske Skib. Jgjennem Gesandtskabet udvirkede den ædelmodige Søster, at det brittiske Admiralitet lod anstille Undersøgelser; nogle af Nelsons forrige Krigs-Cammerater hørte om Sagen, og opgave hvad de vidste; man forfulgte Sporet, og fandt omsider den Savnede som Dagleier i Hanover.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Correspondenten tilføier, at Nelson har allerede flere Gange været i Krigscancelliet og er bleven examineret selv i Hs. kgl. Høihed Generalgouverneurens, Hertugen af Cambringes, Nærværelse. Man tvivlede slet ikke mere om Sagens lykkelige Udfald for ham.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Et Pariserblad fortæller følgende Anecdote om den gerinde Mademoiselle Sonntag, Kort for hendes Afreise fra Paris kom en Skrædermester til hende. Denne Mand, der var bekjendt under Navn af den gammeldags Skræder, blev kun benyttet af Damer, der slet ikke vilde være paa Moden. Et Par ondskabsfulde Drenge havde bedraget Skræderen ved at bestille 3 Dragter a la Pompadour, som de foregave, til reisende Englænderinder, og ved at give Skræderen, nogle Skillinger paa Haanden, forledt ham til betydelige Udgifter. Klæderne vare færdige, Regningen ogsaa (den beløb sig til 1800 Francs); men Jngen meldte sig. Manden var i Fortvivlelse; mere end Tabet. af Pengene smertede det ham, paa ny at blive Gjenstand for sine Laugsbrødres Spot over sin Forkjærlighed til det Gammeldags. Han besluttede at meddele Mademoiselle Sonntag sin Kummer. Mademoisellen hjelper ham øieblikkelig af Nøden. Hun kjøber den ene Klædning for 650 Fres., ifører sig den, som Rosine i "Barberen af Sevilla" og kalder den selv robode Seville, bien fatte par Mr. Niclot, rue St. Honord No. 71. Næstedags Morgen tidlig bestormes Skræderen for at skaffe lignende Stads tilveie. 16 saadanne Dragter bestiltes samme Dag og ingen Dame tør vise sig paa Promenaden uden robe de Se ville.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Dr. Hermann, en Sachser, der i nogle Aar har været Huuslæge hos Grevinde Ostermann-Tolstol, er at Hs. N. Keiseren af Rusland bleven overdraget det Hverv at begive sig til Armeen, for at oprette et homsopathisk Militair=Hospital. Han er for det første ansat paa eet Aar med en Gage af 25000 Rubler og alle Emolumenter som Stabsofficeer. Han har faaet fri Raadighed til at vælge de af Militairlægerne i Armeen som han finder duelig og tilbøielige til at yde sig Bistand, og staaer alene Krigsministeriet til Ansvar. Lykkes den homsopatiske Behandling, har Dr. Hermann, Løfte om en særdeles glimrende Belønning.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
(Af Kjøbenhavnsposten, den 20de Juli.) En til Middelhavet bestemt russisk Flaade paa 16 Seilere kan med det første ventes at passere Sundet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Jfølge indløben Privatefterretning laae den allerede den 19de f. M. mønstret og seilklar i Cronstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
De tvende herpaa Rheden liggende russiske Krigsskibe ere: Fregatten Castor paa 36 Kanoner, under Capt. Satins Commandoe og Corvetten Grimiasich paa 24 Kanoner, commandeert af Capt. Kulbianow. Begge disse Krigskibe, der nu skulle være satte ud af Tjeneste, vare med i Slaget ved Navarino. Ombord paa samme befinde sig flere russiske Søeofficerer, der nu vende tilbage til Fædrelandet, efterat have deeltaget i J Middags afgik Dania med henved 130 Passagerer - det største Antal, dette Dampskib endnu paa sine regelmæssige Farter har havt. - Jgaar Eftermiddags Kl. 2 ankom her paa Rheden en Vestfarer, ført af Capt. Knudsen og tilhørende Etatsraad Erichsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Kjøbenhavn, den 18de Juli. H. k. H. Prinds Frederik er nu alt i tvende Dage saa vel at han kan være oven Senge, og rimeligviis i næste Uge istand til at gjøre en Promenade til Vogns.
Aalborg Stiftstidende, 1829-07-25
Efter Forlydende agte de allerhøieste og høie Herskaber, paa Fredag at begive Sig til Frederiksberg.