JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Fra Aalborg meldes: Paa et Strøg af Hindsted Herred skal der i Slutningen af Hunde dagen være falden saa høi en Snee, at den naaede til Anklerne. Det frøs derhos stærkt. Paa andre Steder skal derimod den stærke Skylregn endog have voldt Oversvømmelser og gjort megen Skade. Man maa tilstaae, at man endog fra Elementernes Rige hører mange forunderlige Ting i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Den 20 f. M. er det Danske Skib Anker, ladet med Trælast og saltede Fisk, fra Fahrsund og bestemt til Dieppe, strandet paa Banard. Equipagen kom med Livsfare ved Vesteapell i Land. Paa samme Tid og samme Sted er der og et stort Svensk Skib fra Bremen sat til J Cornelius Nepos Francois fortælles: at General Dugommier var den, som opdagede Bonapartes fremspirende Genie. Han anbefalede ham paa det eftertrykkeligste. Engang førte han ham ind i Krigscommitteen. "Jeg forestiller Dem her, sagde han, en ung Officier, som har store Fortjenester. Han vil bringe det vidt. Repræsentanter. Denne unge Mand fortjener deres Opmærksomhed. Dersom De ikke befordrer ham, saa indestaaer jeg Dem for, at han vil vide at svinge sig selv i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Engelland er nu det eneste Land, hvor det er værdt at være i Gield. Alle offentlige Fængsler aabnes i Følge den insolvente Skyldneract og Gieldsarrestanter strømme ud af Arre sterne. Enhver, som ikke skylder over 15,00 Pund, er fri. - Uagtet man fra alle Kanter bereder sig paa at modtage Franskmanden, saa har der hidtil dog paa det faste Land ikke været nogen anden Krig end imellem Støvletilskiører, ne og Støvleyerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Man har nu havt Efterretninger fra den Krusensternske Expedition, som gaae til 1 Febr. og ere skrevne paa St. Cathrina, ikke langt fra Rio Janeiro. Under 20 Bredegrad gjorde Krusensteen sig Umage for, at finde Øen Aseenscio, om hvis Tilværelse man allerede i 300 Aar har været uenig og som ogsaa La Peyrouse forgjeves har søgt, men han fandt, at denne Øe, om den virkelig skulde existere, maatte ligge i det mindste 70 Sømile fra den Brasilianske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
I et Dansk Blad fører en Mand lydelig Klage over visse Folks utilbørlige Ridning igjennem store Kongensgade. Til Bekræftelse paa dens Farlighed anfører han en Kjendsgierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
En civilklædt Person kom saaledes ridende, at Bagdelen af hans Hest stødte et Barn i en Kielderhal over Ende. Der skeede ingen anden Maleur, men Forældrene bleve dog bestyrtede ved at see en saa uvant Gjest i Kielderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
J eet af, vore Blade seer man nu det Særsyn, at det roser en Mand, som det for ikke længe siden eftertrykkelig nedre, fordi han var bleven rost i en udenlandsk Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Man er i denne Tid sysselsat med, aldeles at opløse det gamle Skolevæsen i Jsland, og at indrette Skolerne paa en med vor Tidsalder overeensstemmende Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Nyeste den. No. 83. Den 14 September, 1804. Udgiver og forlagt af J. WerselOm afsindige Mennesker og deres Opholdsteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Jndsendt.) Min Herre. Deres nyeste Skilderie af Kjøbenhavn har jeg læst med Fornøielse. De har sagt saa meget Godt, at enhver Veltænkende ikke kan andet end bevidne Dem sin Erkjendtlighed. Da De har gjort Dem til en Hovedsag, med Jver og Nidkjerhed at skrive om gavnlige Indretninger i Staten og disses muelige Forbedringer, haaber jeg, det ikke vil være Dem ukjerkomment at modtage dette ringe Bidrag til Deres Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Paa det Almindelige Hospital har, fra Julii Maaneds Begyndelse af, været indlagt en gal Mand, der saaledes ved sin Skrigen og Raaben foruroliger de Forbigaaende, at der hver Dag stimler en Mængde Folk sammen udenfor Hospitalsporten. Dette Menneskes hule Stemme er saa stærk, at han kan høres endog i langt fraliggende Gader, Friske Mennesker ere endog blevne forskrækkede af hans vedholdende Skrig, hvor meget mere maae da ikke de Syge lide, især de, der ligge paa Hospitalet? At en i saa høi Grad gal Mand faaer Plads i en Syge=Stiftelse, kan ikke andet end røre enhver, som har mindste Følelse. Hvilken Tanke at forestille sig Syge, hentærede af et langt Sygeleie, at lide end mere ved den Gales, uophørlige Skrig, Søvnen betages dem, og Sygdommen forværres; - Ro forundes dem end ikke i Dødstimen; - ja, - den, der veed, hvad Skræk i en Sygdom betyder, vil ikke undres over, at Døden kan blive en uundgaaelig Følge deraf. Hvilke sørgelige Virkninger kan dette ikke og have for dem, der ligge i Barnsnød paa Fødselsstiftelsen, da den Gale har sit Ophold i en Stue ud til Gaden, og Lyden af ham giver et strækkeligt Echo, der end mere høres i de Værelser paa Fødselsstiftelsen, som vende ud mod den Stue, hvori den Gale ligger. Fuldkommen at skildre dette, udfordrer en kraftigere Pen. Hvad Begreb maae Fremmede ikke gjøre sig om vore offentlige Indretninger; Fra det ene kunde de slutte sig til det andet, og saaledes misledes til, i det Hele, at gjøre sig et urigtigt Begreb om Dannemarks offentlige Anstalter. Dog, vor vise og gode Regjering søger uafladelig at iværksætte gavnlige Indretninger, og at give disse efterhaanden en større og større Grad af Fuldkommenhed. Menneskevennen er overbeviist om, at der træffes en bedre Anstalt for Dannemarks Daarer og Gale, og at dette ikke vil længe udsættes, naar Regjeringen opdager Manglerne. At en Daarekiste og en Sygestue ikke kunne, endog blot til Fordeel for den sidste, forenes, er soleklart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Jndsenderen af dette smigrer sig med det Haab, at de Gale herefter alle ville blive henførte til St. Hans Hospital, og om dett, Hospital ikke maatte kunne rumme dem alle, det da vil vorde givet en i Forhold til Mængden, paa sende Udvidelse. Den 9 September, 1804.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Udgiveren har faaet denne Efterretning fra en ham aldeles ubekjendt Haand. Han anfører her det paaankede Factum, uden at han i øvrigt har mindste Deel i dets Fremsættelse. Han er overbeviist om, at Vedkommende, om det findes fornødent, sikkerligen ville søge at raade Bod paa denne Mangel i Hospitalets Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Blandede Nyheder. J Aalborg indtraf, nylig det Uheld, at Enkefrue Wichmann, der skal have været givt med en Officier i Norge, men i nogle Aar har opholdt sig deels i Aalborg, deels der i Omegnen, ved en ulykkelig Hændelse druknede i Lyngholms Aa ved Nørresundby Den unge M. Dam, som man har hørt med Fornøielse paa det Kongelige Theater i Kjøbenhavn, har ogsaa i Aarhuus vundet særdeles meget bifald ved den Concert, han der har givet. Sammesteds har Muurmesterlauget sendt 2 Rdlr., som een har maattet give for ulovligt Arbeide, til de Fattige. Naar mon den Tid vil komme, at saadanne Mulerer, ville ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Medens vi i Kjøbenhavn i alle Henseender nyde Fredens gyldne Frugter, ligger man i Jylland, i det mindste i Aviserne, ideligen i Feide, J Aarhuusavis No. 70 har Skorsteensfeier Hertlin ladet bekjendtgjøre, at han for 17 Aar siden faldt ned i en Skorsteen i Aarhuus, ved det at en Jernstang, som kun var en halv Tomme inde i Muren, slap ud; han blev baaren halv død hjem, og maatte ligge længe derefter til Sengs; det samme Tilfælde mødte nyelig hans Svend, og for to Aar siden faldt hans Dreng, som skulde reengjøre et Kakkelovnsrør, der, uagtet det var anbragt af ny to Aar i Forveien, brast i Stykker, ned igjennem Muren, men var saa lykkelig at blive hængende ved en Hanebjelke. Han erindrer derfor Muurlauget for Eftertiden om, at levere forsvarligt Arbeide, overeensstemmende med Brandanordningen, og vedkommende Huuseiere om at tage sig i Agt, Muurlauget har nu meget satirisk svaret: At det er slet gjort af ham, at han ikke, efter de Pligter, der paaligge ham, bedre efterseer Skorstenene; at han giør bedst i at blive Brandassistent; at han hellere skulde forbyde sine Folk, at danse omkring paa Husene og gjøre Luftspring ned af Gaden, da de let kunde springe de Forbigaaende ihiel; at de maaskee ligeledes danse omkring paa Jernstængerne a. Vigtige Argumenter,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Ved den Esrumske Canal er Værfter, og paa samme adskillige Brændepramme blevne færdige. Fra Nødebo af anlægges der en Trækvei langs med den vestre Strandbredde af Søen. Canalen selv er ikke allene afsondret fra den nordre Strand, men den bestaaer endog af flere, fra hinanden ved Jorde dere afsondrede høiere og lavere Vandstykker. Ved ethvert saadant Eide, der er hældende, som et Slæbested ned til det lavere Vand, lasses der, og de opkastede Stykker Brænde nedrulle af sig selv i andre Pramme. Trækveiene besættes med Frugttræer. Det Hele har endnu ikke kostet 50,000 Rdlr. (Af Viborgavis).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Hr. Catechet Reimers har gjort sig fortjent ved at oprette i Bergen en Søndagsskole, uden Hensyn til Bidrag, endskjønt han erklærer, at han af og til uanmodet har faaet nogle, som han har anvendt efter deres Bestemmelse. 44 Personer have der hidtil nydt Underviisning. Det bestemte Antal, som til næste Aar allerede er complet, er 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Overfyrværker Berg i Bergen lader nu der afbrænde Fyrværkerier, som man, efter hans Forsikkring, ikke har seet Mage til i denne Stad. Hver Billet koster 1 Rdlr., og den indhegnede Plads besættes med Militairvagt, paa det ingen skal snige sig indEfter Forlydende skal det borgerlige Artillerie i Morgen aflægge Eed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Hans Kongelige Høihed Kronprindsen ventes med Vished hertil Staden den 25 d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Hr. J. Møller i Trondhjem gjør sine Landsmænd opmærksomme paa et Jnsect, som kaldes Klanneren og ødelægger Grantræer. J Aangdalen i Sparboe Præstegield har han fundet store Strækninger ganske ødelagte af dette skadelige Jnsect. Han paaminder derfor Vedkommende om i Tide at betjene sig af de Forebyggelsesmaader, han foreslaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
J den politiske Verden ere Udsigterne nu mere krigerske end fredelige. Den Russiske Charge Affaire har forladt Paris, og i Livorno havde man forlangt, at der skulde lægges Embargo paa Russiske, Svenske og Preussiske Skibe, hvilket Gouvernestren ogsaa bevilgede, men denne Embange, som grundede sig paa et blot Rygte, blev imidlertid strax, efter nærmere Ordre, ophævet igjen. Porrugal forærer Keiser Napoleon en Krone, der er 3 Mill. værd. - To nye Keiserkroner forfærdiges i denne Tid paa eengang, den ene for den Franske og den anden for den Østerrigske Keiser: et Exempel, som man neppe har Mage til i Historien. Den Østerrigske skal være adskillige Millioner værd, og prydes med de ypperste Ædelstene, som det Keiserlige Huus eier, især med den bekjendte, store Smaragd og de to store Saphirer, som for ikke længe siden ere blevne kjøbte for betydelige Summer. - Den Franske Kroningsvogn beklædes indvendig med hvidt Fløiel. Foran staaer Bogstavet N., omgivet af to Palmegrene, og Dørrene ere prydede med Egeguirlander, hvori der staaer en Krone, som danner 6 Stjerner. Den mellemste er stor og ligner Æreskorset. Alle indvendige Dele af Vognen omgives af rige Guirlander af Laurbær. Broderiet er af Guld. - J Brest har en afsindig Genuesisk Matros dræbt med en Dolk sexten Mennesker, som laae i deres Køier paa Orlogskibet Alliance. - Grev Zambecari, hvis Luftreise allerede eengang tilforn er mislykket, havde nyligen igien anstilt en saadan Reise; da der kom Jld i nogle Flasker med Viinspiritus, lod han sin Ballon gaae ned, og saasnart han var nær nok ved Jorden, sprang hans Ledsager, Andreoli, ud af Baaden for at befæste Ankeret. Greven vilde gjøre det samme, men inden han fik Tid til at springe ud af Machinen, steeg den igjen i Veiret, fordi den var bleven lettere, og man veed endnu ikke hvorledes det er gaaet ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
øbenhafDen 13 September, 3804. Udgiver og forlagt af J. WerfelEn Dagnis Raad for Nisser. Marre, Marre Minde, Est du herinde, Saa skal du herud, Holbergs Peder Paar. Raar er Menneske udgiver sig offentlig for Præst, førend han endnu har Attestats, naar han i Tydskland skriver Jnjurier over agtværdige Mænd i Dannemark, og lader sin Forlægger blive i Stikken, naar Lovene drage ham til Ansvar, naar et saadant Menneske siden under en Misseskikkelse offentlig sværter nylig afdøde hæderlige Mænds Minde, og haaner og bagvasker alt, hvad han støder paa, saa sukket Menneskevennen over den vanartede Natur og beklager den Ulykkelige, som graver sin egen Grav. Men naar et Menneske, som ikke tør nævne sig, vil i tre eller fire Linier, med et Magtsprog og uden mindste Beviis bryde Staven, over de lærdeste og fortjenteste Mænds Arbeider, saa kan man ikke andet end lee af en saadan mageløs Uforskammenhed. At ville forudsætte, at saadanne Usselheder kunde opvække andet end et medynksomt Smil hos ethvert Menneske af Følelse og Eftertanke, vilde være at fornærme hele Nationen. Saa meget til Jndledning, nu til Texten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
J Bladet Dagen nisser der i denne Tid et Menneske, som er ublu nok til i sine Boganmeldelser at spille Gjel med de bekjendteste Mænd, litteraire Hæder og i nogle faa Linier uden Beviis at behandle deres Arbeider med en Frækhed, som vor Litteratur neppe hidtil har kjendt Mage til. Denne dobbelt obseure Nisse har og gjentagne Gange søgt, deels ved aabenbare Usandheder, deels ved Absurditeter, at kaste Skygge paa et Par af mine Skrivter. Saaledes har han nylig sagt, at den for faa Dage siden under mit Navn udkomne Fædrenelandshistorie er et Aftryk af den Danske Udgave af Galettis ved Hansen oversatte Historie, og at Skrivtet er overflødigt.), fordi man allerede har Suhms Historie. Det første er en notorisk Usandhed, det sidste et nyt Beviis paa, at Dumhed og Ondskab ret godt lade sig forene. – Naar denne Nisse vilde skrive en Recension for sin Frokost over denne lille Fædrenelandshistorie, saa burde han i det mindste vide, at den er et Aftryk af min Omarbeidelse af Professor Remes Historie som allerede har været ude paa Dansk i halvandet Aar. At paastaae, at en Fædrenelandshistorie paa 7. Ark er overflødig, fordi tænk engang! – **) fordi der existerer en an*) En Frokostrecensent er overflødig, ikke en Bog, hvoraf Ungdommen kan lære at kjende Fædrenelandets vigtigste Begivenheder, og de store Mænd, det har frembragt. **) Den er med mit Samtykke bleven optagen den Danske Udgave af Professor Gallettis Historie, fordi denne i Originalen manglede en Fædrenelandshistorie, der kunde være passende for den Danske Ungdom. Nisser ere den paa 12 Ark, er en Absurditet, som man maa tilgive en Nisse, der for en Frokost skriver Recensioner i forskjellige Fag og forskjellige Tungemaal. For min Part maa denne Nisse nisse længe nok i Dagen og som Tydskeren siger: in den Tag hinen schwatzen; han maa angribe, blamere og recensere hele Parnasset: jeg skal hverken berøve ham hans Frokost eller tilintetgjøre hans bedrøvelige Existence i Nissernes Rige. Men mig skal han lade i Fred, thi ellers nødes jeg til at skrive en Recension over denne Nisserecensent, hvori jeg fra først til sidst skal skildre den tragicomiske Rolle, han hidtil har spillet, og hvis endelige Catastrophe nu synes temmelig nær Denne Recension skal ikke bekomme ham Almindelighed blinde, og Dagnissen, som desuden nok har faaet Frokosten førend han skrev denne Recension, har derfor ikke kunnet see, at Galetti, som skrev for Tydskland, ikke har skrevet den omtalde Fædrenelandshistorie. Den er bleven særskilt aftrykt, fordi det er vigtigt for Almuen og Almuebørnene, at kunne læse deres eget Lands Historie i en Bog, som sælges for en meget billig Priis. ynderlig vel. Jeg vil nødig skyde bag det hældende Læs, men Nissen bør vide, at det ikke sømmer Nisser at niste ved Dagen, og at han kun bør opholde sig paa Kirkegaarde og andre saadanne skumle Steder, hvor det er hans Natur at spøge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Moral i Skuespil. Den strænge Moralist vil i Almindelighed, at Hovedtendencen i ethvert Skuespil skal være Morgl. Men et Skuespil kan være er Mesterstykke, uden at man just saa lige kan udlede deraf nogen Moral. Dette gielder især om Sørgespillet. Dets Hovedøiemed er at skildre Lidenskaber og opvække Medlidenhed Hvilken Moral lader der sig udlede af Leslings Emilie, og des Aagtet kan dog ingen negte, at dette Stykke er et Mesterværk, Lidenskabernes rigtige Fremstilling og Udviklingen af det menneskelige Hjertes lønligste Bevægelser ere Ting, som Moralen fraregnet, i og for sig allerede interessere ethvert Menneske af Smag og Følelse. Men fordi Hovedtendenen i et Skuespil ikke altid behøver at være Moral, saa kan man dog fordre, at Skuespillet, som i det Hele skal være Sædernes og Smagens Skole, ikke bør fremsætte noget, som aabenbar stridet mod Moraliteten, Man kan fordre, at et Lystspil, som f. Ex. det morsomme Stykke Qvaksalveren eller de Franske Grenaderer, hvormed Thearet blev aabnet i Aar, bør oversættes saaledes, at Ting, som i ethvert Land og paa enhver Tid betragtes som umoralske, aldeles udelades Vagter Stykker er oversat af Fransk, saa kan man dog indvende, at der kun existerer en Moral fra Nordeap til Otahaiti. De Franske Grenaderer bemægtige sig fremmed Eiendom, fornærme den lovlige Eier, som opdager deres slette Handling, i Ord og Gjerning, spille Gjæl med den i Landet anfatte Øvrighed, og alt dette uagtet lader Strikets Forfatter dem ikke allene tilsidst slippe ganske fri, men endog, under Bedækning, føre tilbage til den Franske Leir, uden at fratage dem det mindste af det Rov, som de have plyndret, og uden at give den plyndrede Mand den mindste Erstatning. *) -Er dette en Handlemaade, som bør saaledes fremstilles paa Theatret? Er Vittigheden, da til, for at skaffe Lasten en Triumph, Kan man forlange, at den mindre oplyste Deel af Menneskeheden skal være moralsk, naar den seer, at Nedrigheder endog offentlig hyldes og applanderes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Blandede Nyheder. Paa Løverdag agter en Deel af det bevæbnede Borgerskab i Kjøbenhavn, efter Sædvane, at modtage H. K. H. Kronprindsen. J Kattegattet skal en Vestindiefarer, som førtes af Capit. Brink, have sat til Mandskabet blev med Nøde reddet, men hele Ladningen *) Det eneste, Forfatteren maaskee vilde undskylde sig med, er, at den Plyndrede er et umoralske Væsen en Qvaksalver, Men denne bør straffes ved Lovene, ikke ved Røvere. Fal være ødelagt. En Grosserer mister ved denne Leilighed for 8000 Rdlr. Sukker. Det besynderligste af alt er, at dette Skibbrud skede i det skjønneste Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Den 24 f. M. blev en Kone af Thisted, By paa Veien imellem Raastrup og Thisted, ulykkeligviis ihielslaaet af et Læs Tørv, som væltede paa hende, i det hun tilligemed hendes Mand, som kjørte, gik ved Siden af Vognen. Man seer heraf, hvor vigtigt det er, ikke at gaae alt for nær ved saadanne Læs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Hr. Keller i Hals lader som Eier af en betydelig Skovlod i Hals Søndreskov, der tilforn har tilhørt Hr. Justitsraad Lange, ved Auction bortsælge 1200 Stykker fældede Egetræer. J Berlingsavis har en Mand, ved Navn Langelad, ladet bekjendtgjøre, at han har gjort den Opdagelse, at det over Sal. Conferenceraad Ryberg under Monogrammet A., indførte Liigvers er paa faa Ord nær, det originale, som han d. 14 Martii d. A. har ladet indføre i samme Avis over Anna Dorthea Kruse, i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Ribe d. 8 Septbr. Medens saa mange unge Ægtefolk strides og klamres, og udgrunde Planer til at sønderrive et uopløseligt Baand, glædede et værdigt Par sig, i en høianseelig Forsamling hos Borgerlieutenant og Gjestgiver Ramsing, i Gaar den 7 Sept, nemlig den hæderlige Borger og Skomagermester, Hr. C. Haarknag og hans Kone, som nu have vandret Haand i Haand i 50 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Næsten i de fleste Danske Blade anføres det som et Beviis paa Gavmildhed, at en Kjøbmand i Trondhjem, der aarlig udskiber 100,000 Dægger Bukkeskind, som Bønderne lade Hornene og Benene sidde i, hvilke Been og Horn siden blive tagne af og kastede i Vandet, fordi man hidtil intet Brug har vidst at gjøre deraf, at denne Kjøbmand ja, man høre engang, har tilbudet sig gratis at forære 40,000 saadanne Bukkebeen til de Fattige, Notabene, naar Beensuppes Kogning kunde komme i Gang i Trondhjem. Det kan man kalde Generositet, Man har nu faaet en Kjøbenhavnsk Florg. Ubotaniske Folk have troet, at denne Flora egentlig er en Beskrivelse over de botaniske Gader i Kjøbenhavn f. C. Tulipangaden, Nellikegaden, Rosengaarden, Thimiansgaden &c. da de ikke have kunnet overtale sig til at troe, at der voxer synderlig mange Planter i denne Stad. Men botaniske Folk veed meget vel, at den indeholder en Beskrivelse over de Planter, der voxe i Omegnen af Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Skorsteensseier Hertiin i Aarhuus har nu taget til Gjenmæle mod Muurlauget. Han giver i sit Avertissement nogle Vink, som maaskee heller ikke ere ganske anvendelige paa Kjøbenhavn. Saaledes anfører han f. Ex., at Skorsteensfeieren, som den competenteste Dommer, burde være tilstede, naar Brandassistenten besigter en Skorsteen, og give sin Erklæring, om den er forsvarlig eller ei. Een af Provindsialaviserne, eller hvad der næsten er det samme, Rygtet, siger: at Herr Prof. Krogh ved Kjøbenhavns Universitet, vil blive beskikket til Assessor i Trondhjems StiftsOverret, og at den, som Jurist og Æsthetiker, lige fordeelagtig bekjendte Protocolsecretair i Høiesteret, Hr. Møller, vil blive i hans Sted udnævnt til Professor i Lovkyndigheden. Nylig fank atter en Stump af den nye bekostelige Chaussee, som anlægges ved Odense Canal paa Tørvegrunden. Til Lykke kom dog ingen til Skade, endskjønt nogle Vogne kort forhen havde kjørt der med Gruus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Høegholms Gaard og Gods er ved Auction den 7 d. M. solgt til Hr. Overkrigscommissair Jngerslew paa Rugaard for 285,000 Rdlr., og efterat have forbeholdt sig de betydeligste Skove har Overkrigscommissairen, Dagen efter solgt Gaard og Gods til Hr. Justitsraad Marcussen for 1770,000 Rdlr. Formiddags mødte den i Classelotteriets Annaler hidtil ubekjendte Begivenhed, at den høieste Gevinst paa 50,000 Rdlr. udkom en halv Time efterat man havde begyndt at trække. Saaledes gaaer det med det Spøgelse, som Folk kalde Lykke. Naar man mindst søger efter det, saa finder man det. Denne høie Gevinst er vunden i Mandal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Efter den Fyenske Avis glædede H. K. H. Kronprindsen den 30 f. M. Kiels Jndbyggere med sin Nærværelse, og bivaanede indtil om Natten Kl. 3, en Masquerade, som blandt flere andre Høitideligheder var foranstaltet der. Corps Studerende modtog Prindsen, der var ledsaget af H. D. Prinds Carl og begge hans Sønner, Borgerskabet og Skyttelauget paraderede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Man har opdaget en Planteskole af smaa Smaatyve. De ere 12 i Tallet. Da de nyligen vare i Forhør i Hof= og Stadsretten, ventede mange Mennesker udenfor, for at kunne see en Collection Drenge, der berettigede os til de største Forhaabninger om deres Tyvetalenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Efter Viborgavisen betaler Postamtet i Hamborg maanedlig 800 Rdlr. til den Danske Regjering for Tilladelsen til at lade Engelske Courerer passere gjennem Dannemark.