JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
De eleganteste og nyeste Damehatte ere halvt af sort Atlask halvt af Fløiel, forede med blegt rosenrødt Atlask, uden anden Pynt end to, tre Sløifer af brede sorte Atlaskesbaand, og rundt om besat med en høi hvid Knipling. Nogle Damer bære ogsaa derpaa en stor hvid bagover hængende Fjer, Enkelte sees endogsaa med en rød Fjeder. Den øverste Deel af Hattepullen er som oftest Atlask og den nederste af Fløiel. Kaaberne bæres endnu med store Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Paa Onsdag begynder Professor Dr. C. N. David sine statsoekonomiske Forelæsninger ved Universitetet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Morgenpostens Redaction bekjendtgjør, hvorlunde den har bragt i Erfaring, at den meddeelte Beretning om Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag feiret i Cassino (see denne Avis 182) har havt en falsk Underskrift (Curlænder), ligesom ogsaa Navnet paa Sangens Forfatter og de ved Directeurernes Navne tilføiede Titler, urigtigen opgivne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Hr. Foureaux har eengageret en heel Troup af Aber, Hunde, Kaniner, a. som flere Steder i Tydskland, og nylig i Hamborg og Bremen, med overordentligt Tilløb har givet pantommeske og acrobatiske Forestillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Ved Ernsts sidste Hurtigløb i Søndags prøvede en ung Person, der i Portugal og Madera skal have løbet omkap med Negerløberne, sin Færdighed med at løbe omkap med Hurtigløberen, som han dog maatte erkjende for sin Overmand, da han gjorde et heelt Rund løb paa Exerceerpladsen meer end han. Der skal nu være proponeret Ernst en Veddetour til Roeskilde, hvorved han tilfods skulde tilbagelægge Veien i samme Tid som en Person til Hest med en Oppakning af samme Vægt som Hurtigløberen veier; hvilket Forslag han dog skal have afslaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Livsfange i Khvns. Tugthuus, J. Fr. Kløve, som, 61 Aar gammel, ikke venter at benaades med Friheden og ikke har Livsarvinger, har skjænket en ham tilhørende i Khvns Overformynderie staaende Arvekapital 19000 Rbd. i Obligationer og i Penge 226 Rbd. 68 s.,r. Sv. og 578 Rbd. 16 s. S. T. til at anvendes til at hielpe moralsk fordærvede af Straffeanstalterne løsladte Personer, men først og fremmest Børn, paa rette Vei og redde dem fra at komme i ny Forvildelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Udgiveren af det Apenrader Ugeblad, Hr. H. Kopperholt, erklærer i sit Blad, at han fra flere agtværdige Mænd har modtaget alvorlige og, som han nu desværre for sildigt indseer, billige Bebreidelser for Jndrykkelsen af en ham fra Kiel tilhændekommen Skrivelse af 5te Novbr. Han tog derfor ikke i Betænkning, offentlig at forsikre: at denne, imidlertid blot til ham privat rettede, Skrivelses ophidsende Tendents var undgaaet hans Opmærksomhed, og at han ved sammes Offentliggjørelse havde gjort sig skyldig i en Overilelse, som han smertelig angrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
For Fædrelandets tabte Nicolai Christian, Møhl læses følgende skjønne Vidnesbyrd i Flyveposten: En Hæder, som paa Kjolen hang, En Ære, som med Skat betaltes, En Lov, som kun Journaler sang, Og paa Diplomer bredt udmaltes, Et Tryk af smigret Dosmers Haand, Et naadigt Smiil af fornem Læbe, - Derefter Jngen saae hans Aand, Hans Hjerte endnu mindre stræbe. Af Guld han sig ei daare lod, Det var ei Maalet for hans Møie, Ei derfor han ved Sengen stod Med hielpsom Haand og Grandsker=Øie, Ei derfor han saa gjerne sadt Om Natten ved Studerestagen, Ei derfor mellem Ovn og Blad, Han deelte Timerne om Dagen! Men det, ham vældigt til sig drog, Det som hans Aand kun higed efter, Hvorfor hans Hjerte stadigt slog, Hvorpaa han ødsled Tid og Kræfter, Det var hans Videnskab og Alt Hvad Ædelt, Skjønt og Stort vi kjende; For det han stred, for det han faldt, Ak. - langt for Kampen var tilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Det Beckerske Skuespillerskab giver i denne Tid Forestillinger i Odense. Werlighs Selskab er endnu i Aalborg, hvorfra det først i næste Maaned agter sig til Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Rugsæden er paa nogle Steder i Randers Egnen (ogsaa i Sjelland, f. Ex. ved Ringstedkanten, og meest paa den bedste Jord, bleven reent afædt af et Slags smaae Snegle uden Huus. En Landmand tilraader herved, af Erfaring, sine Medborgere, hos hvem dette Tilfælde maatte indtræffe, strax at pløie Jorden om og saae Rug paany, men iforveien behandle Sæden ligesom Vinterhveden, med Salt og Kalk. Den angribes da ikke af dette Jnsect.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Rhvns Torvepriser den 19de November: Rug. . Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. - Mk. - s. Hvede . . Byg . . Havre . . . . . 3/4 Ærter . . Flesk, røget Lpd. 2 - . - grøns. Smør, . Pd. . - 11 - Æg, . . S. . - 2 -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Ledige Embeder. Sognekaldet i Middelfart og Causlunde Menighed - Det resid. Capellanie til FrueKirke i Aalborg og Annexet Sønder-Tranders. Bødskald. Charlotte Paul, Instrumentskiber Hahn, Bud ved det kgl. Cabinetssecretariat C. Holst, Joh. G. Gruner, Seminarist Meisler, Alle i Khvn. Slotsorganist Schmidt i Slesvig. Jfr. Sophie Krogh i Aalborg. Pastor Cramer, Sognepræst for Tolstrup og Steenum M.i Aalborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Copulerede. I Aarhuus den 24de Novbr. : Hr. Kjøbmand Christian Alberth Bünger og Jfr. Jacobine Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Aarhuus; Efter Forlydende skal et Handelshuus her i disse Dage have afsluttet Kontract med en Landmand i Omegnen om et Partie udmærket Byg, at levere til Foraaret, for 2 Species pr. Td.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Stikbrev. Slaverne Bend Hansen og Christian Heinrich, Niels Johnsen have den 9de November funden Leilighed til at undvige fra det herværende Slaverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Signalement: 1) Bend Hansen er født i Sielland, 26 Aar gammel, Arbeidsmand, 65 Tommer høi, har blondt Haar, blondt Skjæg, blaae Øine, spids Næse, proportioneret Mund, fuldstændige Tænder, sund Gane, indfaldne Kinder, sædvanlige Øren, spids Hage, kort Hals, brede Skuldre og bred Ryg, proportionerede Arme, store Hænder, lange tynde Fingre, proportionerede Laar, korte Been, proportionerede Fødder og en rask Gang. Han taler Dansk og noget Tydsk. Paa Pegefingeren af den venstre Haand har han et aabent Saar, og et Bogstav indgraveret paa hans Finger. Ved hans Bortgang var han iklædt Slavedragt, saavidt formodes, og en Skjorte mærket No. 141. 2) Christian Heinrich Niels Johnsen, ført i Rendsborg, er 23 Aar gammel, 65 1/2 Tommer høi, har blaae Øine, blondt Haar og Skjæg, en spids og tyk Næse, stor Mund, fuldstændige Tænder, sund Gane, tykke Kinder, smaae Ører, en Kløft i Hagen, lang Hals, brede Skuldre og bred Ryg, lange og tykke Arme, store Fødder, er kortsynet og har en rask Gang. Ved hans Bortgang var han, saavidt formodes, iklædt Slavedragt og en Skjorte mærket Nr. 244.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Alle civile og militaire Øvrigheder ombedes derfor tjenstligst at ville lade vigiere paa ovennævnte Slaver, samt anholde dem og besørge deres Aflevering til Rendsborg, Fæstning, saafremt de antræffes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Rendsborg, Brackel, den 13de Novbr. 1830. Oberst, Vicecommandant, Ridder a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Jfølge Bestemmelse under Skiftet i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Jørgensen og Hustrue i Kragelund, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard i Kragelund Bye, Østersnede Sogn, med Anderørende Jordeiendomme af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Weile Byes Raadstue Torsdagen næstkommende 2den og 9de December, og den 3die Auction paa selve Gaarden paafølgende 18de Decbr., hver Dags Formiddag Kl. 10. Naar 3die Auction over Gaarden er tilende, bortsælges ligeledes Boets ikke ubetydelige Jndboe og Løsøre af alle Slags saavelsom Besætning, hvoriblandt 4 Heste, 12 Køer, endeel Ungevæg og Faar m.v.; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 15de November, Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Udi Fruering og Sophienlunds Skove, begge Nærheden af Landeveien imellem Aarhuus og Horsens, er Bøgebrænde paa Roden at faae tilkjøbs underhanden, mod contant Betaling. Til den Ende møder Stamhuset Rathlousdahls Skovrider hver Løverdag i November, Decbr. d. A. og Januar Maaned næste Aar, Fruering Skov Kl. 9 Formiddag og i Sophienlunds Skov, Kl. 1 Eftermiddag. Petersminde, den 1ste Novbr. 1830. Paa Hr. Major v. Holstein. Rathlous Vegne, Terndrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Doctor juris utriusque, David Niels Dorph Seidelin, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vesterliisberg, Framlew og Sabroe Herreder. Gjør vitterligt: Atefter Begjæring af Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuussom befalet Sag, fører for Søren Nielsen Overgaard i Taastrup, og i Kraft af en Denne under 26de Octbr. d. A. meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af en indfriet men bortkommen Obligation, udstædt af Jens Jensen i Taastrup til Niels Jensen ibid for 840 Rbd. S. V. dateret 16de Juni 1813, thinglæst ved Hasle a. Herreders Ret den 15de Septbr. samme Aar, hvori var givet 2den Prioritets Panteret, næstefter en 1ste Prioritets Pantegield paa 1500 Rbd., i Debitors da eiende senere Citanten tilhørende Gaard i Taastrup af Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skp. 1 Alb. tilligemed Konge-Korn- og Qvægtiende af det anførte Hartkorn samt i Debitor Ind= og Udboe, til at møde inden ovennævnte Herreders Ret som holdes paa Raadstuen i Aarhuus, den første Onsdag i Marts Maaned 1832, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil forvente og paastaae berørte Dokument ved Rettens Dom aldeles mortificeret, saaledes at den kan udslettes af Pantebogen. Forordningen af 3die Juni 1796 har hævet Laugdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Jfølge det Citanten meddeelte Beneficium paupertatis udstædes denne Stævning paa ustemplet Papiir, uden Betaling, under min Haand og Segl. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, den 22de Seidelin. Novbr. 1830. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Hvo som i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Albrecht Rasmussen i Lyngsbeck, Draabye Sogn, Mols Herred, maatte have noget at fordre, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 26de Octbr. 1792, til for Skifteretten, at anmelde og bevise sit Krav. Cheltoft, den 14de Novbr. 1830. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter Huusmands-Enken, Maren Sørensdatter af Spendrup og forhen afdøde Mand Niels Pedersen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret den 17de Decbr. d. A., samt den 21de Januar og 18de Februar n. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 16de Novbr. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Tvende fyldte og i Lærred indpakkede Karafler, som skal være indlagt i en Krambod paa Vestergade, ere formodentlig af Vanvare bortkomne. Den som er kommen i Besiddelse deraf ville behage at anmelde det paa Adressekontoiret. For at kunne ernære mig og talrige Familie anbefaler jeg mig til det ærede Publikum som Væver, forsikrende hastigste Expedition samt billigste Betaling muligt : forbindtligst :P. C. Rørvig. Aarhuus, den 23 Novbr. 1820. boende i Garver Gyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-25
Hørfrøe, Dor= og Bygfrøe betales efter Qvalitet med de høieste Priser; ogsaa modtages samme, mod en passende Erstatning, for russisk Sæde=Hørfrøe af og Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Cortsessers Nyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Engelland. Alle Ministrene have forlang deres Afsked, og Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at opfylde deres Begjering kun med den Betingelse, at de skulle forblive saalænge paa deres Poster, indtil han har udnævnt deres Eftermænd. Fra Landets forskjellige Egne var der kommet høistsørgelige Beretninger. Der havde f. Ex. i Carlisle været meget store Uroligheder. Ministrene Wellington og Peevare in effigie blevne offentligt brændte paa Torvet, den Første med Kongens Parlamentsstale i Munden. Folkehobene bare trefarvede Faner med Jndskrift: "Frihed, eller Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Londons Jndvaanere vare meget opbragte paa Ministrene fordi de af Frygt for deres eget Liv havde af holdt Kongen fra at komme til det aarlige Borgergilde City. Hertugen af Richmond har sagt høit i Underhuset, at en saadan Regjering kunde umuligt mere stole paa Folkets Understøttelse. Han vilde for sin Person sætte Alt hvad han eiede, sin Caracteer og sit Liv i Pan paa, at Kongen, som regjerer i sine Undersaatters Hjerter, kunde gaae igjennem hele Staden uden Politie og Soldater, og vilde kun møde eenstemmig Jubel hos Folket Hvorpaa Wellington svarte, at der ikke var nogen Tvivl om Londons Borgerskabs Hengivenhed for Kongen, der er den populaireste Monark som nogensinde haregjeret i Engelland, men da baade han og Jndenrigsministeren havde modtaget advarende Breve, som hentydede paa Oprør og Larm i City, saa holdt Ministren, det for deres Pligt at fraraade Kongen det tilsigtede Besog, da de ikke turde udsætte Hs. M. for at blive Vidne til Optrin som neppe var gaaet af uden Blodsudgydelse, eftersom det var altfor bekjendt, at der saavel i baressessesen. Staden som i Omegnen fandtes en Bande af forvovne og forvorpne Personer som blot ventede paa en Leilighed til at stifte Oprør og Forvirring. Paa min Person, sagde han, havde især deres Angreb været rettet. "Jeg veed meget vel, tilføiede Hertugen: at jeg personlig staaer under Lovenes Beskyttelse, men jeg troer ikke, det vilde finde bifald, om jeg for min Person gav Anledning til et Oprør, ved en Leilighed, hvor Kongen er tilstede, eller søgte min Beskyttelse under en militair Bedækning, hvorved det kunde komme til Blodsudgydelse." Han oplæste derpaa nogle af de i tusindviis uddeelte Plakater, blandt hvilke følgende: "Til Vaaben, Til Vaaben, Frihed eller Død, London har næste Tirsdag en Leilighed som ikke maa forbigaaes til at tage Hævn for den Uret, vi saalænge have lidt. Kommer bevæbnede, værer faste og bestemte, og Seiren er vores!" – J Aarhundreder er det første Gang at Lordmayorsdagen er bleven udsat. Den Sensation det har vakt i London, er gandske overordentlig, og Alt er nu i en spændt Forventning om Kongen modtager Borgerskabets nye Jndbydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Jfølge samme Tidende vise Bevægelserne i den preussiske Armee ogsaa, at Regjeringen forbereder sig paa Alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
J Preussen selv er det roligt, og det anføres som et Beviis paa den gode Aand i Pommern, at Bønderne, paa Efterretning om de ubetydelige Opløb i Berlin, strax vare rede til at ile herhid til Monarkens Forsvar. Rygtet, at det skulde være forbudt at tale om politiske Gjenstande paa offentlige Steder, erklærer ovennævnte Blad, for falsk, eller i det mindste for overdrevent. - Tropperne paa den belgiske Grændse synes blot at vente paa befaling til at rykke ind over samme. At det østerrigske Kabinet forudseer en meget vigtig Katastrophe, kan sees af, at Keiseren har ikke været tilfreds med at de ungarske Stænder først vilde til næste Foraar stille alle de 50,000 Rekruter de havde lovet, men at de skulle stilles strax, som nu ogsaa er bleven bevilget. J alle østerrigske Stater bliver desuden stærkt rekruteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Frankrige. Dette Lands Regjering skal bestemt have frasagt sig enhver Udvidelse af sine Grændser, men tillige protesteret mod enhver Jndblandelse i Belgiens og Hollands Anliggender, og Engelland skal have erkjendt denne Grundsætning som Midlet til at vedligeholde Freden i Europa. To Qvæstioner vare derfor i Forslag: at Belgien bliver en uafhængig Stat under en europæisk Dynasties Regjering, eller at den vælger sig en særskilt Dynastie. For at garantere en saadan Forfatning har man foreslaaet, at Belgien og Holland burde lade sig incorporere i det tydske Forbund, hvorimod Østerrige skulde under sin Proteetion oprette et Forbund af de italienske Stater. Men Frankrige har misbilliget disse Planer. - Førend Prindsen af Oranien kom til London skal det, som man forsikrer, have været aftalt mellem Talleyrand og Wellington, at dersom Nationalkongressen i Brussel erklærer sig mod Prindsen af Oranien, skulde der foreslaaes Belgierne: at forene Provindserne Sydbrabant, Lüttich, Hennegau og Namur med Frankrige, men Mastricht, Ghent, Brugge og Antwerpen forblive Hollands; Prindsen af Oranien skulde i saa Fald blevet Storhertug af Luxemburg, og Frankrig skulde udbetale en Erstatning for de Fæstninger som indlemmedes i dets Nordgrændse. Men denne Plan blev aldeles forkastet af de øvrige Magters Gesandter. - Det franske Folk synes ikke heller at være tilfreds med den nærværende Premierminister, Bankøren Lafitte. Der siges om ham, at han allerede har tabt sin Credit i Publikum. Hr. Odillon Bartot, forhen Advokat, nu Præfect i Paris, som ledsagede Carl X til Cherbourg, og var en af Hovedaarsagerne til at det forrige Ministerium blev styrtet, har nylig i de Deputeredes Kammer tydelig forklaret, hvilket System Frankrig nu bør følge. Han vil nemlig, at Frankrige skal være en Republik under Navnet af et Monarkie, at den tredie Stand, skal være Regjeringens Støtte, og at alle Valgmænd, skulle være Borgere. Den nuværende Krigsminister Gerard har taget sin Afsked paa Grund af et Saar han engang har faaet i sit ene Øie, og som generer han ved de mange Forretninger. - Carl X har vægret sig ved at modtage en Pension af den nuværende franske Regjering under den Betingelse, at han skulde renoncere paa sin Sønnesøns Rettigheder. Han har været yderlig Pengeforlegenhed, men bliver nu understøttet af det russiske Hof. - Der skal have været Uroligheder i Marseille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Neapel. Kongens Liv er af Lægerne bleven erklæret uden Redning, hvisaarsag man har oprettet et Regentskab. Dronningen er bleven Regentinde, og kun med det østerrigske Hofs Samtykke kan Hertugen af Calabrien blive erklæret for regjeringsdygtig. Uden al Tvivl, tilføier Beretningen, vil denne Forholdsregel give Anledning til Uroligheder saasnart Kongen har lukket sine Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Rusland. Man glædede sig i Petersborg overden fra flere Kanter indløbne Efterretning, at Cholera morbus var i Aftagende, og viste sig mindre heftig i de nordlige Provindser end i de kaukasiske. J Moskan selv var den dog endnu i Tiltagende. Jndtil 2den Novbr. var der i denne Stad død 2023 Personer deraf, og 1955 laae syge. Dagen efter havde de Syges Antal formeret sig med endnu 120. Samme Dag vare 71. døde. Men paa denne Side Moskau var Sygdommen, endnu slet ikke kommet. St. Petersborg er bleven erklæret for et aldeles sundt Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Tydskland. Atter nylig hed det sig i Cassel, at Churfyrsten havde bortsendt endeel Vogne med Kostbarheder og at Alt i Wilhelmshöhe stod indpakket til Chur fyrstens Afreise. Der blev strax gjort Forespørgseler, og Hs. K. H. lod forsikre, at det var aldeles usandt, og Gemytterne bleve atter beroligede. Som et Beviis paa Harmonien mellem Borgerne og Soldaterne anføres, at disse havde raabt: "ivat, Borgerskabet leve!" - Den russiske Ambassadeur i London, Fyrst Liewen, indtraf den 18de Novbr. fra St. Petersborg til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Fædrelandet. Rhvn. den 23de Novbr. J forrige Uge vare her i Staden 3 flere døde end fødte. Blandt Hine vare 10 af Brystsyge, 9 af Krampe, og 1 havde dræbt sig Med alle Sorter Kornvarer er det ligesom lidet flauere. I Hvede ubetydelig Omsætning til sidste Priser. Lrad. Byg, paa Leverance i Provindserne, kan nu kjøbes til 3 Rbd. 80 sk. bedste Vare, og til 3 Rbd., 32-64 s. ringere Slags. Af Havre tilbydes nu 1/2 pundige Partier til Bcomk. 3. 4 s., men heri intet gjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Af Rug er kommen endeel østersøisk hertil, som senest er solgt til Bcomk. 99. 4 s. (H. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Her i Havnen betales nu Hveden med 11 a 12 Rbd. og Bygget med 3 Rbd. 4 Mk. Tønden. Derimod kan der kjøbes Brænde for 100 Rbd. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Her i Sielland - skrives der med sidste Post fra Sorøekanten - er stor Jammer blandt Landboerne, da Millioner Snegle afklæde hele Rug- og Hvedemarker, der nys stode saa grønne som en Eng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
J Lügumkloster har en Kone dræbt sit halv aarsgamle Barn ved flere Slag af en Øxe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Pastorerne Sinding i Bierregrav og Ursin i Viborg have i Aar vundet det evang. christelige PrædikeLegats Præmier. Ogsaa i Salling Herred er en Bondekarl for at have prøvet paa at gjøre falske Rigsbanksedler bleven dømt fra Ære og Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Dandselærer Bagge bekjendtgiør, at han paa Reisen til Kjøbenhavn, hvor han vilde oprette et Dandse Jnstitut, var saa uheldig, i Middelfart at blive angrebet af de grueligste Gigtsmerter, og at han næsten har lidt alt det Onde som en Dødelig kan udstaae. Overbeviist om, at man i Odense har Smag for de skjønne Kunster, tilbyder han sig nu at give Underviisning i den finere Selskabsdands, efter en af ham selv opfunden Methode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Kjøbenhavns Børs-Cours, 23de Novbr. Hamb. 2 M. - a vista 212. 11 PCt. uopsigelige Rigsb. Species 212. Oblig. 100 r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 1112 s. 6 PCt. norsk Laan tor B. Bank-Disc. 4 pCt. 14 PEt norsk Obl. - - r. S. Norske Sp. S. 1541. a 155. 1 Dito Dito - - B. 4 pCt. kgl. Obl. 86 a 8612 14 PCt. norske Statsobligationer: Dito i Bco. 8112. Nationalb. Obl. 1011. r. S. 13 Pdt. nye danske ObliDito Dito 1071. Sedl. gationer 60 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Ved den 1338 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere : 66. 83. 9. 58. 38.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Copulerede. J Randers den 18de Novbr. : Hr. Ritmester og Ridder C. v. Jacobsen og Jomfrue Ane Høegh. Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Lieutn. v. Schoppe, Jfr. Birchedahl, Propr. Neergaard, Student Ramstig, Forvalter Thomsen, Møller Plambeck, W. Melchior, Cantor Westenholdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Frue Oberstinde Brock, Kammerjunker Lieutn. v. Brock, Kammerherre Grev Reventlow med Søn, Forvalter Bagger og Kjerulff, Student Adrian. Handelsbet. Levi og Cohen, Kromand Hansen, Slagterm. Gottlieb, Steensen, og Kraul, Toldbetjent Scharff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Bekjendtgjørelser. Jfølge Reqvisition af Kammerraad Christensen som Mandatarius for Handelshuset Andreser& Schmidt i Kjøbenhavn, grundet paa Forliig og derefter erhvervet Udlæg, bliver : Fredagen den 24de Decbr. 1830. dito den 7de Januar 1831, dito den 21de dito Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction over en Mølle 39 Bøndergaarde og 11 Huse, som ligge i følgende Byer i Bjerre og Hatting Herreder, nemlig: i Løsning, Stobberup, Sæbberup, Hedensted, Lille og Store=Dalbye, Remmerslund, Aarup. Spettrup, NørreAldum og Wrigsted og have tilsammen 180 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Ager og Engs, Skov og Mølleskylds contribuadelt Haatkorn. Dette Bøndergods, som har hidtil henhørt til Bygholms Gods i Weile Amt og tilhørt Stiftamtmand de Thygeson, ligger for størstedelen samlet i en frugtbar Egn, have temmelig gode Bygninger og adskillige Gaarde ere fæsteledige. Det sælges, samlet, men er meget skikket til siden at udstykkes. Jordebogen og Conditionerne ville forinden Auctionerne blive til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Udlægshaverne Handelshuset Andresen & Schmidt, i Altona i Hotel de Reinville, i Helsingøer, Slagelse, Odense, Aalborg, Viborg og Ribe paa Postcontoirerne, i Aarhuus hos Gjæstgiver Schucany, i Horsens hos Gjæstgiver Kjeldsen, i Weile hos Mad. Worch, i Colding hos Gjæstgiver Madsen, og endelig hos Reqvirenten Kammerraad Christensen i Røde Mølle pr. Weile, som tillige paaviser Eiendommene. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret paa Daugaarden, og den 3die i Stations=Kroen mellem Weile og Horsens, Constantia. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, den 23de Novbr. 1830. With.