Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
det indre Frankerig vedvare Uroelighederne endnu; ogsaa vil man vide, at der ikke blot i Directorio, men og i Lovgivningen ere to Partier, da i Directoriet Reveillere og Rewbell skulle udgiøre det eene, og Merlin og Francois Neuschateau, det andet, og Barras giøre Udslaget efter Tykke for det hæftige Partie i Lovgivningen skal Sieyes være Høvding, som Formand, for det modererte nævner man Tallien (4) især paa Grund af, at han ved sidste Præsidentvalg deelte Stemmerne med Sieyes. Carnat skal være seet, i det mindste søgt, i Geneve, og Lemerer have udgivet en Adresse til det franske Folk med 18de Fructider. Det saameget omtvistede Decret, om de Adelige, en, uagtet Buonaparkes betydende Vink i hans Skrivelse til den liguriske Republik, og Laussats og andres kraftige Modstand, af Oldingsraadet stadfæstet, in allene stis og nihinsk. omhandsk og 200 dris, den 5te December. Ved Politieministerens omhyggelige Paapassenhed er, igien, en royalistiske Sammenrottelse opdaget og Natten til den 4de December. en yg royalistisk Sammensværgelse, opdaget. EfterDags Loniteurens Paastand, har man har een af de Sal. ne fundet en betydelig Sum Penge, og Fuld maatContrarevolution undertegned Ludvig den i Gaar har Centralhureauet gjort en Begyndelse med fornøre de Hammen varne. og ans til Ex Prinds Rohan Rochefort, der paa nogle Aar havde ageret Kiøbmand, og givet sig af med Republikens Leverancer, blev i disse Dage hæftet, tillige med Faar. sin Secretair, og sat 4 emple samme Skjæbne har ramt Familien Jajolais den alt eengang er blevet hækstet som Pichegrus Medskyldige i 36000 a 10000. Husaa 100 og 20 Bo. 1839. taler idelig om en Misforstaaelse i Director rioergaverne raabe med den paa Gaden, og efter deres Opgivende, som forde være tilforladeligere end Schirachs ovenanførte, skulde Laxeveille Lepaux, tilligemed de tvende ny, Merlin, og Francois Neuschateau udgiøre det eene Partie, og Barras det andet, hvortil ner man der an Rewbell lettelig torde høre. 27 angivet, paa vre og Buonaparte ventes i disse Dage, og i Dag mælder man hans Ankomst i Directeurernes Pallads. (Her Staden har løbet et uhiemlet Rygte, at han ved sin Ankomst til Paris skulde være hæftet; hvilket altsaa mindste for nærværende Øieblik neppe er sandt). den nye at adlys olænan, En herværende Journal paastaaer, at der skal være indsendt mange Ansøgninger om, at Barrere maae faae sin Plads i Lovgivningen. Santhoriax har fra Ferrol ladet høre fra sig, og kan med første ventes til Paris, at anklage sine Anklagere. J 6000 den o Bostue og tildugal MiniAdskillige af vore Blade forsikkrer, at en Coureer har bragt Fredstractatens Ratification fra Lissabon. Man tilskriver Fredsfyrsten dette Forliig, og skal han vedblive at være den franske Republiks Ven. Den Coureer, der skulde overbringe Afslaget til Paris, blev opholdt i Madrid, og i meget hastende Depecher den Fare forestilt, Hoffet i Lissabon svævede i, samt forsikkret om det spanske Hofs Velvillie, og til Beviis derpaa de spanske Tropper dragne fra Portugals Grændser. J Følge heraf skeede Ratificationen, som nu skal være kommet her. Skulde denne ikke antages, venter man snart en ny Tractat. blant og saafor udaf sam Directoriet giør nu ingen Hemmelighed mere af, at det vil beholde Landene paa venstre Rhindred. Det har derfor befalet at rykke frem med Grændsetoldene indtil Rhinen. Man skulde følgelig troe, at alle Vanskeligheder vare ryddede af Veyen. J dette Tilfælde smigrer Hollænderne sig, at det preusiske Geldern enten heelt, eller dog den anseeligste Deel deraf skulde tilstaaes dem af den franske Republik, som en liden Skadesløsholdelse for det Land, de have maattet afstaae os, Manveed endnu ikke, om af de ved Rhin erobrede Lande vil blive gjort tre eller fire Departementer, sandsynligviis kun tre, da adskillige af de belgiske Departementer ville faae en ny Jndretning. En Strasborg, den 5te December. Buonaparte kom her i følge med Berthier, tre Adjudanter, og 50 Mand Cavallerie fra Rastadt den anden d. M. og stod af 2 ikke hos Angereau – men hos Artilleriechefen Dommartin, og gik derfra til Paris, om 1773. 20 Kr. de lig 360 1/4 Schweits, den 5te December. Buonapartes Reise giennem Genf var meget uroelig. Medens han var der, skeede et Oprør, da en Flok Misfornøyede nyttede denne Uroelighed og hans Nærværelse til, at bryde ind i et Huus, hvor de Modererte havde Club, sønderslaae Boeskabet, og true Medlemmerne paa Livet. Et andet Clubhuus kunde de ikke faae brudt indgi, men et tredie plyndrede de Øvrigheden, som undsaae sig ved at lade Allarmtrommen gaae i Generalens Nærværelse, tilte til, og bad dem indstændig at være roelige, hvilket tilsidst hialp. Dog dadles den meget for den Spagfærdighed, skiøndt den siden har ladet syv af Formændene hæfte. De Misfornøyede vare sær saa opbragte, fordi man til Syndiepladsen har foreslaaet Candidater, der mishage dem.