JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 15de April er forrige Page=Hofmester, Thomas Bierregaard, allernaadigst beskikket til at være Auctionsforvalter udi Christiania og Bragernæs; den personelle Capellan Hr. Michael Sundt Tuchsen ligeledes beskikket til residerende Capellan for Wiigs Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 20de April er Professor Jacob Georg Christian Adeler beskikket at være Sognepræst for den Tydske Menighed paa Christianshavn; Sognepræst Hr. Peder Palludan ligesaa at være Capellan til Vor Frelseres Kirke sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 29de April er Studiosus Johannes Blangsted confirmeret at være Capellan pro Persona i Colding; Studiosus, Hans Christian Rosenberg ligesaa til Resen og Hulum Menigheder i Riber Stift; Sognepræst Hr. Jens Thostrup beskikket at være Sognepræst for Steenløse og Wexøe Menigheder i Sielland; Capellan Hr. Peter Samuel Dorn ligesaa i Stubbekiøbing og Annexet Maglebrænde.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Under Dato Christiansborg Slot den 29de April d. A. har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at lade udgaae en Forordning af følgende Jndhold: Da Hs. Majestæt er kommen i Erfaring, hvorledes nogle af en eller anden, blot som Executores Testammenti, indsatte, skal paa nogen Tid have foretaget sig at øve Jurisdiction, ved at kiende paa de i slige Boer forefaldende Tvistigheder, ei allene imellem Arvingerne indbyrdes, men endog imellem Arvinger og Creditorer, tagende dertil Anledning af Forordningen af 5te April 1754, som dog ikkuns angaaer Skifteforvalternes Salarium i visse Tilfælde, og aldeles ikke har til Hensigt at fastsætte eller bestemme Jurisdiction; saa har Hs. Majestæt, til saadant at forekomme, allernaadigst funden for godt at anordne og befale: Jngen Executor Testamenti skal have Magt at øve nogen Jurisdiction, uden med saa Skiel, at saadan Magt er ham givet igjennem Hs. Majestæts Danske Cancellie; til den Ende skal enhver, som opretter Testamente, og derpaa allerunderdanigst anholder og Confirmation, naar han der indsetter Executores Testammentii, og vil, at samme tillige skal være Skifte=Commissarier, anholde om, at disse Executorer maae beskikkes, som Skifte=Commissarier, og, naar saadan hans Ansøgning af Hs. Majestæt allernaadigst er bevilget, kan disse Executorer tillige forrette alt, hvad ellers tilkommer Skifte=Commissarier, og deres Forretninger, som andre Commissariers Forretning, paaankes. Jndsetter Testator Executores Testamenti, som ikke tillige af Hs. Majestæt ere bevilgede, som Skifte=Commissarier, da have saadanne Executorer ingen Jurisdiction, og kan ikke paakiende nogen Dispute, som maatte opkomme under Testamentets Execution imellem Arvinger og Creditorer indbyrdes; men naar slige Trætter opkomme, som i Mindelighed ei kan bilægges, skal Executorerne ansøge Hs. Majestæts allernaadigste befaling, som Skifte=Commissarier, eller overlevere Tvistighedernes Paakiendelse til den ordentlige SkifteRet, dog, at Executorerne herved intet afgaaer i det, som Testamentet dennem tilgode haver fastsat. Behandle Executorerne, som er tillige ere Skifte=Commissarier, Testamentets Execution anderledes, end Arvinger og Creditorer ere fornøiede med, da have Vedkommende Magt til saadan deres Forretning for vedkommende Ret at paaanke, eller og at giøre allerunderdanigst Ansøgning om Commissarier, samme at paakiende, dog at det i alle Maader skal forblive ved det confirmerede Testamente og Testator Villie. De, som Hs. Majestæt allernaad. har forundt facultatemtestandi, kan vel i deres derefter forfattede Testamente ind sette Executorer; men disse have aldeles ingen Jurisdiction; men, naar Testator Villie er, at de tillige skal være SkifteCommissarier, skal han derom sin allerunderdanigste Ansøgning indgive; saa kan og Executorerne selv i fornødent Tilfælde derom anholde, hvilket Hs. Majestæt ikke uden synderlig Aarsag vil nægte.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Under Dato Christiansborg den 4de Maji d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udgive et Patent af følgen Jndhold: At da Hs. Majestæt af landsfaderlig Omhue for Sine Undersaattere har til deres Beste fundet sig bevæget til, ved betydelige Bekostninger at aabne en Giennemfart imellen Øster= og Vest-Søen, deels ved at lade grave en indenlandsk Kanal, deels ved at fordybe Eyderen, og Brugen af dette nu i Stand komne Værk udfordrer en nøiere Bestemmelse: saa vil Hs. Majestæt hermed have bestemt og forordnet: at fra nu af og i et Tidsrum af sex paa hinanden følgende Aar, og altsaa til 1791, skal det ei allene være alle Hs. Majestæts Undersaattere, men endog alle fremmede Flag og Skibe uden Forskiæl forundt og tilladt, at betiene sig frit og ubehindret af denne Giennemfart og Hs. Majestæts indenlandske Kanal, imod at erlægge de, ved et særskilt Regulativ fastsatte, og i disse 6 Aar uforanderlige Afgivter; men erklærer ogsaa tillige, for at forebygge alle Tvistigheder og Misforstaaelser i Fremtiden, at denne nærværende Bestemmelse og Tilladelse for fremmede Skibe ingenlunde er en Hs. Majestæt bestandig forbindende Bestemmelse og Tilladelse, men at Hs. Majestæt udtrykkelig forbeholder sig, som en Hs. Majestæt ustridig tilkommende Ret, efter disse 6 Aars Forløb enten at indskrænke eller og aldeles at ophæve denne Tilladelse for fremmede Skibe og Flagge, ligesom Hs. Majestæts Landes og Undersaatters Beste maatte udfordre det, samt i Henseende til Afgivterne, at fastsætte alle de Forandringer, som Hs. Majestæt til den Tiid maatte ansee for billige og passende.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 6te Maji er Studiosus Hans Thomsen confirmeret at være Sognepræst for Allerup og Davinde Menigheder i Fyen; Lieutenant Elias Witte beskikket at være Staldmester og Berider ved Sorøe Academie.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 13de Maji er Sognepræst Hr. Nicolaus Clausen, confirmeret at være Sognepræst for Tandslet Menighed paa Alsøe; Studiosus Jens Abildgaard confirmeret at være Capellan pro Persona til Faaberg Præstegield i Aggershuus Stift; Capellan Hr. Johannes Bruun beskikket at være Sognepræst til Fieldberg Præstegield i Bergens Stift.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 20de Maji er Kammerherre Theodor Georg Schlan, busch udnævnt til Kongelig Gesandt ved det Sicilianske Hof Secretair Christian Frederich Mathaus beskikket til Under Jnspecteur ved Søe=Qvæsthuset i Secretair Andreas Ly manns Sted.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Den 27de Maji er Copiist Cornelius Bielke beskikket til Cancellist i andet Revisions=Contoir, Fuldmægtig Carl Friderich Meintz beskikket at være tilligemed Smedeskriver paa Holmen.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Fra den 30te April til 28de Maji d. A. ere her i Staden copulerte 89 Par, fødte Drenge 118, Piger 131. tilsammen 249, døde Mænd 98, Qvinder 66, Drenge 55, Piger 46, tilsammen 265, ere altsaa 16 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 18, Apoplexie 3, Barselseng 4, Beenbrud 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 29, Druknet 4, Durchløb 1, Dødfød 2, Feber 4, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 9, Hals=Syge 1, Hastig Død 2, Hidsig Feber 10, Hovedpine 1, Jnflammation 2, Kighoste 2, Koldfyr 1, Kopper 13, Krampe 2, Modersyge 1, Saar 1, Slag 52, Skaaren sig i Halsen 1, Sprinkler 4, Svindsot 13, Tænder 2, Tærende Syge 47, Uangivne Svagheder 26, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 12, Venerisk Syge 1. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til den 28de Maji d. A. af Patienter indkomne 157, udgaaet 150, døde 15, af Barselqvinder indkomne 39, udgaaet 57, døde 2; af Børn fødte 42. - Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Pige slaaet af en Sæk Korn, som faldt paa hende; en Karl brækket et Been ved løbske Heste, en Tømmersvend nedfaldet fra en Bygning og forslaaet sig; en Mand forklemt en Haand imellem tvende Baade, en Mand nedfaldet fra Mærsen paa et Skib og saaledes forslaaet sig, at han en Time derefter døde; en Tieneste Pige overfaldet og forslaaet for Brystet og flere Steder; en Arbeidsmand forstødt for Brystet med en Vognstang; een, ved at styrte med en Hest, stødt en Arm af Leed og beskadiget Hovedet; en Arbeidsmand nedfaldet fra et Loft og stødt en Arm af Leed; en Koffardie Matros farlig slaget i Hovedet af et Anker=Spil.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
AVERTISSEMENTS. Tra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. - 2) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden Nr. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv. eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis; men naar begge Dele ere færdige, bliver Prisen, for hver Deel 2 Mk. høiere.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Fra Pressen er udkommet: Geheime=Conference=Raad WedelsForklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser &c., tilligemed en ubekiendt Vens skarpsindige Tanker. om vort Landvæsens Jndretning. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiin Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jorde Godsers Jndretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over een i Sielland, &c. fiint Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s. Afgangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Toldkammer Frederich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter et original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker. 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn &c., andet forbedrede Oplag, fiint Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiin Papiir, 8 s. og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
AVERTISSEMENTS. Da jeg undertegnede haver tilkjøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk., Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Priis=Courant. Korn. Brænde. Favnen. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr = 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s. i Dansk, 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. = =Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell = = 4 Rd. 3 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = 5 Rd. 3 Mk. - s. Lollandsk, Td. - 4 Rd. 4 Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg, 5 Rd. 3 Mk. - s. - Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s. Jydskienkelt = 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Byg Td. . 2 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Fyensk = 5 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Byg=Gryn Td., 5 Rd. 2 Mk. 2 s. Birk, 2 Rd. - Mk. - s. Salt. Malt Td. . 3 Rd. 1 Mk. - s. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Havre Td. 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Kiøbenhavns Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Havre=Gryn Td. - 6 a 8 Rd. - Mk. - s. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede=Gryn Td. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Engelsk Td. 2 Rd. - Mk. Brænde. Erter Td. . . . 5 Rd. 2 Mk. - s. Fransk Td., Rd. - Mk. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Fede=Vahre. Vine. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. - Mk. 5 Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. -Mk. - s. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Kul Td. =Rd. 2 Mk. 4 s. Flesk, røget, Lispd. 1 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Foering. . grønsalted, Lpd. - 1 Rd. 2 Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. Oste, Fyenske, Skpd. -Rd. - Mk. - s. Udenrigs = 38 a 50 Rd. = et mindre dito. 1 Rd. 3 Mk. - s. = Holsteenske, 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs = 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. - Smør Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. Mk. - s. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Høns og Fiederværk. : Siellandsk, Td. -Rd. - Mk. - s. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Calkunske gamle Parret, 2 Rd. - Mk. - . Holsteensk, Td. 28 a 30 Rd. - Mk. - s. Udenrigs = 35 a 38 Rd. . - unge Parret = 2 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Capuner fede et Par 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Humle. = = mavre et Par Rd. - Mk. - s. Brunsviger) = 60 a 65 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 a 5 Mk. - s. Fisk. Garleber ) Skpd 54 a 600 Rd. Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. = unge Parret. . 3 Mk. - s. Brabandsk ) = = 60 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. . - Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par 2 Mk. 4 a 8 sk. tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Giæs levende Stk. . - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-05-01
Klipfisk Skpd. -. -Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagtede Stk. Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. - Mk. - s. Tiære Td. . = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Ænder et Par 2 Rd. 4 Mk. 8 s. Jslandsk dito, Td. . - Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. - 32 a 44 Rd.) efter dens Duer et Par - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 16 a 22 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees - Mk. 14 s. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Gielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruus syngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings Hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 93. er trykt og tilKiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur He berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Af en Skrivelse fra St. Croix, den 15de Dec. 1784. Dette Aars Høst giver os det beste Haab, og denne Aarets Tiid er ligesaa fordeelagtig for Sukker=Høsten, som den formedelst det bestandige fugtige Verligt er skadelig for Sundheden.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
De Svenske have allerede taget den lille Øe Barthelemy Besiddelse, hvilken Frankrige har afstaaet dem, som en Giengieldelse for de Fordele, som det Svenske Hof har indrømmet den Franske Nations Handel og Skibsfart i Havnen. af Gothenborg.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Jtalien, den 8de April. Ved Breve fra Messina er til Neapolis indløbet den bedrovelige Efterretning, at der sammesteds den 17de i forrige Maaned atter har været et forskrækkeligt Jordskjælv, hvorved de faa, men meget beskadigede Huse, som vare blevne staaende fra det forrige Jordskjælv, ere nu ligeledes blevne omkastede. Paa Marken ere mange af de der oprettede Hy ter og Baraker indstyrtede, dog uden at nogen derved har mistet Livet.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Rom, den 9de April. Efterat Hs. Pavelige Hellighed ved at udtørre de Pontiniske Moradser, igien har bragt for Dagen den berømte Appiske Vei, som i flere Aarhundrede har været begravet i Morads og Dynd, og tillige til Statens Ziir og Handelens samt de Reisendes Beqvemmelighed igien har ladet den sætte i Stand og udpyndte, saa er herpaa udstæd Ordre fra Hs. Pavelige Hellighed, at lade den gamle Postvei over Biergene gaae ind igien, og at anlægge Post=Stationer med de dertil nødvendige Vertshuse paa den Appiske Vei. Den 15de hujus tager denne nye Indretning sin Begyndelse. De overmaade store Summer, som Paven hidindtil har anvendt paa Moradsernes Udtørrelse, have dog bragt for Lyset igien et af det gamle Roms skiønneske Mindemærker.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Af en Skrivelse fra det Magdeborgske, den 23de April. Vi befinde os i yderste Nød. Vandet i Elben er stærk og hurtig voxet op. Allerede staaer det nu 1 1/2 Fod høiere, end ved den store Oversvømmelse i forrige Aar, og ligesaa høit som 1772, og det vedbliver endnu bestandig at voxe mere og meere. De stærkeste Dæmninger have ikke kundet imodstaae den med Storm ledsagede stærke Flod, og Vandet gaaer alneviis derover. Amterne Rosenburg, Calbe og Gottesgaden ere allerede ganske oversvømmede. Dersom endog Menneskene skulle blive biergede, saa vil dog i det mindste Qvæget uden Redning gaae forloren. J den hele Egn er ingen Flek mere, som jo staaer under Vand, og hvorhen man kunde flye. Med den hele Vintersæd er det i disse Egne ude, saa god endog Udsigten til Høsten var. Om Sommersæden have vislet intet Haab, da det allerede er saa langt ude paa Aaret, at sammes Dyrke ning bliver umuelig. Gud hielpe os. - Fra Saalkredsen indløbe ligeledes de sørgeligste Efterretninger, omendskiønt vi intet nøiagtigt kunne vide, da Samqvemmet er afbrudt.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Østerrige, den 16de April. Man siger, at Fyrst von Stahremberg vil med det første komme tilbage fra Paris, og har sammestæds været meget lykkelig i sine Underhandlinger, hvilket man vil komme til at see af den store Revolution, som maaskee snart torde paafølge. Man kan nu tale noget meere bestemt angaaende det der i adskillige offentlige Blade er bleven meldt om at grave en nye Kanal, for ved Rhin og Donau at forbinde det sorte Hav med Nordsøen. Efter et nøiagtigt Overslag vil denne Kanal kun blive 30 Mile lang, og 38 Sluser være tilstrækkelige til at giøre den seilbar. Disse Sluser skulle faae en hidtil endnu ubrugt Indretning, og 14 deraf skulle tillige have saa stærke Broer, at en nok saa svær belæsset Vogn kan fare derover, uden mindste Fare. Et eneste Menneske skal være i Stand til at aabne og lukke Sluserne. Omkostningerne, som enhver af dem udfordrer, regner man for 20000 Gylden; og Tiden, som behøves til at udføre dette Foretagende, regner man for 8 Aar. De aarlige Told=Jntrader bestemmer man til 896000 Gylden. Keiser Carl den Store havde allerede i Aarene 792. og 793 gjort en hermed overeensstemmende Plan, og kunden meget stærke Regn, som den Gang indfaldt, samt Jordens Beskaffenhed, som den Tiid var endnu meget sumpig, hindrede ham fra at udføre samme. Den Tidspunkt, paa hvilken de fleste Nyheds-Elskere lovede os de store Cabinets=Hemmeligheder opdagede, synes nu at være temmelig nær, om ikke allerede forløben, uden at Publikum endnu har faaet nogen Oplysning om Europas hemmelige politiske Forfatning, og om Gienstanden for de saa længe og ivrig førte Underhandlinger. Paa en Tiid, da der, saavel efter alle offentlige som private Efterretninger, ikke meere er at tvile om den Hollandske Sags mindelige Afgiørelse, ophøre dog ikke de Keiserlige Troppers Bevægelser. Croaterne, som den hele Vinter have lagt stille ved Jnspruck, brække nu op imod Grændserne. Det Brentaniske Fricorps er nu i Over=Østerrig; Uhlanerne ere i Begreb med at følge dem efter, og efter Breve fra Bøhmen vil man og i PilsneerKredsen bemærke nogle Bevægelser iblant de der værende Krigsfolk; at alle disse Tropper marchere ved nærværende Omstændigheder til Nederlandene, er ikke vel troligt. Jmidlertid siger man, at de ved Grændserne skulle giøre Holdt, indtil nærmere Ordre.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Wien, den 16de April. Man hører nu kun lidt at tales om vore politiske Anliggender; alle tie, eftersom ingen veed at sige noget bestemt hverken om Udsigterne til Fred eller om Krig. Folk, som af Monarchens eller Ministrenis Miner læse Fred eller Krig, forsikre eenstemmig den første, saasom Hs. Keiserlige Majestæt i nogle Dage har vist sig særdeles fornøiet og munter. Man talede længe om, at nogle Regimenter af den Wienske Garnison vare beordrede at marchere til Bøhmen, uden at man vidste at nævne dem; men nu er det tilforladelig, at den 3die Bataillon af Preitz, af hvilket de 2 andre staae i Nederlandene, have faaet denne Ordre.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Prag, den 17de April. Man taler endnu stedse om en forestaaende Krig; men saa længe man i Bøhmen og Mæhren ikke udskriver et stærkere Antal Rekryter og Heste, end nu, torde det vel ikke komme til et virkeligt Fredsbrud. Jmidlertid siges der, at 25 Regimenter deels Jnfanterie, men fornemmelig Cavallerie, skulle endnu blive oprettede i de Keiserlige Stater. Det heder og, at 2de Cavallerie Regimenter i Pohlen have faaet Ordre, til strax at begive sig paa Marchen til Mæhren, hvor de skulle være ved April Maaneds Udgang. I Gaar brød endelig Jsen op paa Moldau, og i Dag har Vandet naaet den samme Høide, som det havde 1750. Politiet har føiet de beste Anstalter, og der er sendt en Staf sette til Dresden med Efterrretning om Jsens Opbrud. Fra Leutmeritz til Melnick skal Elben allerede være reen for Jis.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Fra Kingston er under 5te Febr. indløbet følgende Efterretning: Af de sidste Efterretninger fra St. Vincent see vi at Caribberne sammestæds ere meget stærke, 1200 af samme ere til Colonisternes Skræk bevæbnede og forsynede med KrigsTilrustninger, og der er ikke den mindste Gnist af Haab tilbage, at forsone dem med Engelænderne, imod hvilke de bære en undslukkeligt Had. Disse Caribber besidde den 3die Deel af den beste Egn paa Øen, og ere meget frygtelige Fiender ikke allene for Colonisterne paa St. Vincent, men endog for Øen Union, hvilken sidste næsten ganske er opfyldt med lutter sorte Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
J Gaar blev Ministeren Hr. Pitts Plan til en Parkements=Reform forkastet med 248 Stemmer imod 174. De sidste Breve fra Gibraltar melde, at Algiererne allerede have begyndt Fiendtligheder imod vort Flag. De have opbragt tvende af vore Skibe til Algier, og Commodore Lindsay, som sendte en Skalluppe derhen, for at spørge om Omstændighederne, og at fordre dem tilbage, har intet Svar faaet. Han skal have sendt nok en anden Skalluppe derhen. Hvad Foranstaltninger Regieringen vil føie herfra, vil Tiden vise.
Berlingske Tidende, 1785-05-02
Amerikanernes Stridigheder med Spanien ihenseende til Skibsfarten paa Missisippi blive bilagte i Mindelighed, og en Amerikansk Minister skal til den Ende afreise til Madrit.