JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-12-06
da den over Kiørne Gaards Forpagtning bekiendtgiøre Auction den 13de December førstkommende ikke bliver bonde, men Gaarden underhaanden er alven bortfornantet: Saa bliver saadant bemed tilkiendemet, paa det bebaader ste skulde møde. Plan. til det Et og Fyrgetyvende Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, Bestaaende af 10000 kobber, 15000 Gevinster, 28 Præmier og 15000 Frilodder, inddeelt i 5 Classer, under Direction af det Kongelige Rente Kammer, og under Opsyn af de dertil udnævnte Commissarier, Hr. Etats=Raad Kølle, og de Herrer Justits=Raader Budt, Schiønning, og Wormskjold, første. Anden Classe 29000 Lodder a Lod 2 Rdlr. Tredie Classe 27800 Lod, 13 Rdlr. 1 Gev. 2000 Rd. er. 100 Rd. 1 Gev 3000 Rdlr. er 3000 Rd. 1 Gev. 4000 Rdlr. er 4000 Rd. her21950 Rd. 1140. 32500 Rd. da 30 ste og sidste Lod a 50 R. 100 et Lod a 500 Rd. 100. 900 a 200 a 400 og efter 3000 a 150. 100 2000 a 100 a 200 22500 Rd. 1400 Gen. Femte Classe 24800 Lodder, Rdlr. 1 Gev. a 40000 Rdlr. . . er. 40000 Rdlr. 1 Sev. 3000 Rdlr. er 3000 Rdr. os 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 100 Rdlr. er 200 1600 Gen. 2 pr. for og efter 40000 a 600 . 2 Pr. 1ste og sidste Lod a 50 Rdlr. 2 pr. . . . 20000 a 500 . . 2 pr. . . . 2 Pr. for og efter 3000 a 300 2 Pr. . . . 5000 a 250 .a 9. . . . 3600 a 150 2 Pr. . . . 2500 a 100 apt. . . . 1600 a 100 2 Pr. . . . 2000 a 100 2 pr. . . . 1000 a 50. 4 Pr. . . . 120000 Frilodder med Rabatten iberegnet 1600 Stk. og 10 Pram. og Alt, 3200 Sr. 11 Fr. 21 15000 Frielodder 178600 Rdl. Jndtægt. 3 Al.
Berlingske Tidende, 1793-12-06
28de Julii. Lotterie for at betale Porto af al den Correspondence med den ridende Post, imellem Jnspecteuren og Collecteurerne, Lotteriet ved kommende. 9. Gevinsterne kan ey blive belagt med Arrest, men udbetale til den som har Gevinst Sedlen i Hænde imod dens Extradering. 10 Efter Ser Maaneders Forløb fra sidste Classes Trækning at regne, bliver ingen Gevinst gotgjort, men hiemfalder til Lotteriets Beste. Ligesom og de, der udi 5te Klasse haver bekommes Frilod til følgende 42de Lotteriets første Classe, maa lade samme affordre inden den 31te Januar. 1795. Rentekammeret, der 14de September 1793. C. D. F. v. Reventlau. W. A. Hansen. J Hoe. J. E. Colbiørnsen. M.v Essen. L. A. Meinke. N. Hammeles C. M. J Johansen, P. Vornbran. J. Wadum. Kongel. Admiralitets og Commissariats=Collegium lader til Efterretning for de Søefarende herved bekiendtgiøre: at det Søemærke, som paa Skiæret Fuglen ved et af Jndløbene til Trondhiems Leed paa nye var opreist, og som i Aviserne i September Maaned dette Aar blev bekiendtgjort, er nu igien, endskiøndt det var betydeligere saa rere og stærk re end det første, i det meget haarde Veir som har hærsket i dette Efteraar formedelst Søens Overbrydning. over dette Skiær afbrækket, og altsaa ikke kan tiene de SøeFarende til Veiledning ; hvorfore Søemanden henvises tilKottet og de øvrige Efterretninger til samme, som i Aaret 1791 er udgaaet over denne Kyst=Strækning fra det Kongel Søe=Kort=Archiv. Hr. Johan Andr. Wilech kaldet, Sognepræst til Hols Kaldt dette, Nedens Provstie, var et formedelst vedhængende Svaghed sluttet derhen, men afgik ved Døden den 28de September udi sin beborde residerende Capellans Boelig, lille Ore stad i dette Sogn, hans Efterladenskaber er derpaa tagen efter Forsegling under Registering, og skal til Skifte og Deeling, mellem hans Enke og Børn foretages den 12te næstanstundende, December Maaned; thi varstes dertil de fødde Børnenes Formandere og Værger, som og indkaldes enhver, der har tilgode dette Stervboe, eller noget derved at erindre bemeldte Tid Stervboehuset tille Øyestad det at anmelde, og de der noget skylde, samme da at ville erlægge. Øyestad, den 19de Octo Søren Bugge, der 1793.
Berlingske Tidende, 1793-12-06
Provst for Nedens Provstie, og Sognepræst til Øyestad ved Arendahl. Paa Bondegaarden Onerim i Huusnæs Sogn, Qvind herreds Præstegield og Skibrede i Sundborlehn i Bergens Stif er ved Døden afgangen, en der til Leie boende eller logerende, Skrædder Johan Sandmands Hustrue Erosmunde Tydring, hvis ringe Stervboe som er yderlig fallit, 8 mig er taget under Skiftebehandling, hvilket bekiendtgiøres, saavel Arvinger som Creditorer, til behagelig Efterretning, da om nogen da noget at præt udere som lovgyldig maae legitimeres, enhver det bager dermed at fremkomme inden lovlig Tild. Milliegaard : Schonevigen ved Bergen, den 18de October 1793. S. Schiøn.
Berlingske Tidende, 1793-12-06
Cancellieraad og Sorenskriver i Sundhorteha¬
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Augsburg, den 21de November. Privatbreve fra Genua melde om en betænkelig Sammenskottelse imod den sammesteds nuværende Regieringsforfatbing, som er bleven opdaget, og lykkeligviis for dens UdbrudHimtetgjort. Adskillige Senatorer og overhovedet henved og Personer skulle allerede have været i Complot, for at stemægtige sig Tøyhuset, og der paa at begynde en Revolution saa den franske. Hovedanførerne ere arresterte, og gode Anstalter derimod føyede; men Uroligheden skal dog vedvare saa høy en Grad, at man var bekymret for Følgerne, og mange anseelige Personer begyndte allerede at bringe deres Penge og andre Kostbarheder i Sikkerhed. Man holder det er upaatvivleleligt, at det franske Gesandtskab, som har seret i Genua, har for lang Tid siden foranstaltet denne Sag, men som man dog ikke ventede at skulle have yttret sig dette Oveblik, da en talrig Division af den engelske og spanske Flaade ligger i Havnen ved Genun.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Af en Skrivelse fra London, den 22de November. Fra Portsmouth skriver man, at den til Vestindien bestemte Flaade har faaet Befaling som snarest at seile til det ganske Kyster af St. Malv. En Deel af Transportskibene, gie ankomne fra Ostende. Flaaden skal lande mellem St. sat og Malo, hvor Royalisterne vente paa den. Grev Mona er Overstcommanderende ved Expeditionen mod St. Maio. - For nogle Dage siden indløb Depecher fra Sisilard Bord Gouverneur i Gibraltar. Fire spanske Fre atter havde indbragt i Havnen 3 franske Kapere og et amerihusk Kiøbmandsskib fra Philladelphia, som var ladet med tel, og bestemt til Brest. - Alle Skibe, som nu ankombefra de americanske Stater, maae i 14 Dage holde QvaHantaine mellem Hull og Grimsbye. Vahrene blive først udbsede og udsatte for Luften. Kaperskibet Leopard fra Jersen, har ved Scilly opbragt et fransk med Sukker og Kaffe ladet Tiid, som var bestemt til Dankirchen. Et andet, som Kul naar fra Nantes til Domingo, og vurderes for 24000 Pund, er bleven opbragt til Lissabon af den engelske KaperSvallow. - Tilrustningerne under Admiral Gardner ere rettede mod Den Mauritius eller Jsle de France, hvor Jndbyggerne skulle være tilbøyelige til, at erklære sig for Ludvig Kl. - Adskillige franske Kapere ere igjen afseilede fra Dunkirchen, for at krydse i Nordsøen. General Craig har paa Øen Jersen i Kongens Navn beskikket Marquis Dreutenet til Commanderende over en Legion franske Emigranter, som der forsamler sig. Breve af 14de sammesteds fra melde, at man i Nærheden af Dinnau i Bretagne, har hørt en stærk Kanonade, og deraf sluttet, at Royalisterne bombarderte Staden.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Af en anden Skrivelse fra London, den 22de Novbr. Her er nu alles Opmærksomhed henvendt paa den Expedition, som Grev Mofra skal commander. Efter det almindelige Rygte er den rettet mod St. Malo, som liggennær Kysten af Bretagne. 8 til 10000 Mand ere bestemte til denne Expedition. Efter nogle Rygter er St. Malo allerede i Royalisternes Hænder. Efter andre skal Municipalitetet have skrevet til Lord Balcarras i Jersey, og tilbudet sig, at overgive dette Sted til Engelænderne, saasnart et tilstrækkeligt Antal Tropper lod sig see, for at understøtte dem. J Almindelighed skal Brissots og hans Venners Henrettelse meget have formeret Røyalisternes Antal under Brissets Tilhængere i Bretagne og Normandie. Blandt disse skulle og Pethion og Barbarour være. For at befordre denne Ervedition, hvoraf man, som det synes med Rette, lover sig saameget, skulle Admiral Gardner og Macbride med deres Flaade foretage en Diversion paa Kysterne af Normandle, og Admiral Gell skal igien opsætte sin Expediton til Vestenden, da den største Deel af hans Tropper er bestemt til St. Malo, og han selv, saavelsom Lord Howe, skal ledsage Grev Moi fra til Guernsen, hvor den sidste vil ophie den rette Tidspunct, til at lande. Adskillige franske Officerer skulle gaae med, forat paatage sig Commanden over Røyalisterne. Ja manhar af de idelige Courerer mellem her og Ham i Westphalen, villet slutte, at Monsteur ligeledes vil gaae til Bretagne, hvorimod Privatbreve fra Toulon melde, at man der gjør alle Anstalter til hans Modtagelse. - St. Male er en liden, men folkerig Stad, paa en meget klippefuld Øe, som ved en Tange hænger sammen med det faste Land. Den har en meget stor Havn, men hvis Jndløb formedelst adskillige Far pe Klippespidser er meget vanskeligt. Naar der er Ebbe er den, ganske tør, hvorfor den ikke kan modtage meget store Skibe. Andre ville paastaae, at Grev Moiras Expedition ikke er rettet paa St. Malo, men paa Brest eller Cherbourg. - De siges, at 6000 Hesser ventes over Ostende, hvilke ligeledes skulle være bestemte til denne Expedition. - Efter de sidste Breve fra Philladelphia har den ondartede gule Feber ganske ophørt. Hr. Hamilton, General Wafhingtons Alde de Camp, er derfor allerede vendt tilbage derhen, og Generalen ventedes ligeledes. Overhovedet skal i Staden være henved 4000 Mennesker døde af Feberen, og meer end 2000 have forladt Staden. Besynderligt er det, at ingen Sort er deraf anstukket; disse brugte man derfor til at opvarte de Syge. - Fra Madrit ere i Forgaars ankomne Depecher, som skulle bringe Efterretning om en anseelig Seier af Spanierne i Roussillon, men da intet er bekiendtgjort, synes dette ikke at vare grundet. Paa den anden Side siger man, at der i Catalonien skulle herske Uroligheder, og at man befrygter, at denne Provinds er meget tilbøyelig til, at begunstige et Jndfald af Franskmændene. Jmidlertid behøver ogsaa dette Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Wien, den 23de November. Den 16de d. M. ere begge de tyrkiske Fæstninger Novi og Dubiha, som i sidste Krig i Aaret 1788 bleve af og erobrede, og siden den Tid have været i vore Hænder, igien blevet givne den Ottomanniske Port tilbage. Men Jettin samt dens District bliver vores, og vil blive en af de anseeligste Handelsteder paa den tyrkiske Grændse. Den til Engeland bestemte tyrkiske Gesandt skal i næste Uge ankomme hertil, og efter et kort Ophold fortsætte sin Reise. - Paa Sawe og Culpaa gaae endnu bestandig stærke Korntransporter, ifar at Havre, til Croatien, hvorfra de blive bragte til Carlopago, Fiume og Triest, og derfra udskibes til Jtalien og Toulon. De her boesiddende grædske Handelsmand skulle indlemmes i Grosserer=Laugene. - Rekruternes Ovelser ved de tredie Batailloner fortsættes med stor Jver, og næsten ingen Uge. gaaer forbie, at herfra jo bliver afsendt Mandskab til forskjellige Regimenter ved Rhinen og i Nederlandene. Disse Transporter ere i Almindelighed 2 til 300 Mand stærke og bestaae for det meste af Galliciere og Polakker. - Man taler nu ogsaa om en Kongres af de mod Frankrig forenede Maaler, som snart skal aabnes i London, til hvilken den nederlandske Candsler, Grev Trautmannsdorf, og Baron Thuget skulle i vort Hofs Navn afgaae.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Paris, den 25de November. I Gaar blev den forrige Statsminister og Finantscontrolleur under Ludvig V Regiering, de Laver de, henrettet i sit 72 Aar. J Anklageacten blev han beskyldt for at have vær Hovedmanden for en Complot, som havde søgt at foraarsen Hungersnød i Paris, og til den Ende kastet meget Korn Søen eller paa anden Maade fordærvet det. Laverdy bei en meget berydelig Formue, som nu er bleven constequeret Grevinde Dubarry og den bekiendte forrige Hertug BerhanCharost have allerede, ligesom den Er=Deputerte Barnave udstaaet et hemmeligt Forhør for RevolutionstridunaleAlle tre torde med det første blive fordømte. Foruden 3 nantsernes Forødelse, som man bedreider Grevinde Dubarry, medens hun var Ludvig A. Maitresse, beskylder man hende ogsaa for, at have corresponderet med Emigranterne Man skal have fundet mange Breve blandt hendes Papirer som hun har vexlet med samme. - Den Deputerte Julii fra Toulouse, som af Chabot og Bazire var bleven angive for Hoveddeeltager i den nye Sammenrottelse, bar, som det heder, ved sin Flugt taget med sig ikke allene alle Papirer som indeholdte Beviser for denne Sammenrottelse, med endog 800000 Livrer i Guld.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Hebert beretter i sin Journal, Fader Duchesne, at de Sammensvorne have havt i Sinde, at lade ham, Chaumer, Pache og andre Patrioter arrestere. Sammensværgelsen, sagde Hebert, i Jacobinernes Forsamling den 22de, skal snart gandske blive opdaget. Man har sagt mig, at Roberts pierre var min Fiende, og at han skulde denuntre Munier, palitetet. Man siger videre, at Sikkerbedscommissionen, som dog er mig mange Forbindtligheder skyldig, vil lade mig arrestere. - Jeg har ingenlunde, svarede Røbertspierre, i Sinde, at denuncere Hobert eller Munierpalitetet. Den ere upaatvivlelig oprettet Sammenrottelser mod Friheden. De sande Aarsager til samme maae udfindes. Ere maaskee de Personer, som ere blevne tilbage af den kongel. Familie, Stiftere af denne Complot, Neil Jeg ønskede, at den endnu øvrige Deel af denne Familie maatte være udslettet af de Levendes Tal. Men Prindsesse Elisabeths Henrettelse skulde giøre ligesaa liden Jndtryk paa de fremmede Hoffer, som Kongens og Dronningens Henrettelse har giort. Er da Fanatiomen Aarsag til denne Sammensværgelse? Met! Fanatiomen nærmer sig sin Ende; jeg tør sige, den er allerede ite meer. Vi have følet Anstalter mod Fanatismen; men dersom vi vilde udslette alle Begreb om Religion, saa sværger jeg eder, at Nationerne i Europa ikke mere skulde holde vort Partie. Ville J afholde de Ulykkelige fra, at anraabe det høieste Basen om Bistand, Philosophen selv skulde, i Fald han saae Tyranniet igjen at opstaae, døende henvende sig til en bære nende Gad. Conventen, siger man, har forordnet Gudstienestens Ophævelse. Nei, Aldrig skal Conventen, som under det høieste Væsens Opsyn har bestemt Menneskenes Rettigheder, byde dem Hænderne, som vilde udrydde Guddommen Dyrkelse. Lad Philosophen have fine Meninger, men Statsmænd maae lade en fri Gudstieneste blive udskaaret. Dersom der ingen Gud var, maatte man opfinde et høieste Vasen. Man vil maaskee ansee min for en Mand af Fordomme. Hvem veed, om man ikke vil dennere mig som en Fanatiker 1. - J Conventen blev oplæst en Skrivelaf 19de fra Romarmeen, hvilken kan tiene til Beviis paa, hvorledes man skriver til den : Østerrigerne, heder det deri, ere sig alle Sider blevne angrebne og slagne. Frankerne have bemægtiget sig Landsbyen og den berømte Redoute Wanzer, kan, 2 Mile fra Strasborg; Landan skal snart blive undsat derpaagaaer det paa Weissenborg løs; Linierne skulle igien. blive erobrede. Kienderne ere omringede. Den franske Armee afbilder med Ruinen en Triangel; Fienderne ere i Midten, og der bliver ingen anden Redning for dem, end at ud Prikke Rhinen, eller at springe bort over den.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fra de Nederlandske Grændser, den 27de November.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Siden General Jourdans Tilbagekomst fra Paris, hvor saa mange Batailloner have fulgt ham til Forstærkning, mær et man adskillige Bevægelser, som synes at være stillede paa sin Expedition. Allerede den 20de ere meget heftige Fegtniner forefaldne ved Orchies og Cateau. J den første mistede, Fienderne, efter en haardnakket Modstand, henved 300 Mand, 3 Kanoner og nogle Muuitionsvogne. J den an han bleve mange af dem nedsablede af de baredske Husarer, og i Kanon erobret. Den 21de gjorde Fienderne et nyt Angre nes Templeuve men bleve igjen tilbagebrevne med store For mus. Deres stærkeste Magt syntes at trætte sig sammen ved Manbrug og mod Ardennerne, hvor de paa nu have brække tid, gandske udi andret mange Landsbyer og Slotter, og Pakket dem i Brand. Fra Vestslanden af have de gjort en sat Streiftog i Egnene af Farnes, og anrettet nye Ødelægbelser.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Haag, den 30te November. Den anseelige Forstærkning, som den franske GeneralHourdan har faaet, og som man regner for 30000 Mand, samt den Efterretning, at denne General har i Paris med Commissionerne forfærdiget en Plan til et Vinterfelttog, som han vil sætte i Værk, have foraarsaget i de allierte Armeers Stilling nogen Forandring. Den store Armee under Prindsen af Coburg har trukket sig ind i det Henneganske, og taget i Hovedqvarteer i Møns, og de øvrige Tropper ere bestemte at bevogte de nye Erobringer. Ogsaa vor hollandske Arbeskal forlade sit Hovedqvarteer i Nevelles, og trække sig heels her til Republiken, deels til Lüttich, Maastricht og Na hur. Man kunde altsaa let i det Øieblik, da man holdes Felttaget for sluttet, faae Efterretning om meget blodige Petrin. Allerede i Gaar gik det Rygte, at de Franske havde kibnet Vinterfelttoget med et Angreb paa Østerrigerne under Murene af Valenciennes, og erobret benævnte Fæstning : sin dette Rygte fortiener ligesaa lidet at troes, som det, at Franske havde indtaget Charterol.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Frankfurt, den 30te November. J lang Tiid have Efterretningerne fra Armeerne ved Rhin i Saar ikke været saa forvirrede og modsigende, som hid høi. Det er vist at nogle 100 franske Krigsfanger ere serne bragte til Maynz; men saa mange Privatefterretninger der end ere indløbne om de Fordeele, som Preusserne sin den 23de hujus have erholdet over Fienden, saa mangle dog endnu ganske officielle Beretninger derom. Den Efterretning, at de Franske allerede igien have forladt det Zienbrikske og Saarbrückske, er ikke bleven bekræftet; dog erfarer man ikke, at de Franske rykke frem. De tapre Preusser, og Keiserlige understøtte hverandre paa det bedste. Et betydeligt Corps Keiserlige Tropper er nu passeret Saar, for at falde i Ryggen paa de Franske, som havde i Sinde at forbinde deres Armee ved Saar med Rhinarmeen, hvorfor begge disse Armeer paa engang trængte frem. J tilkommende Maaned skal indtræffe ved den Keiserlige Armee en Forstærkning af 10 til 12000 Mand friske Tropper. Det Rygte var her almindeligt, at Landan havde overgivet sig ved Capitulation; men nu siger man igien, at Capitulationen er gaaet overstyr. Linietropperne ere tilbøielige til at overgive sig paa Diteretion, men Nationalgarderne haabe Undsætning. Jmidlertid har Bombardementet paa Fæstningen begyndt igien, og i samme skal herske stærk Mangel paa mange Fornødenheder. - C. Sk. Dersom man kan troe de Efterretninger, som i dette Øieblik ere indløbne fra Bruchsal, saa har Landan dog virkelig overgivet sig ved Capitulation, og Besætningen er gjort til Krigsfanger. Hertugen af Brunsvig er ogsaa efter disse Efterretninger, rykket videre frem, og de Franske have trukket sig nogle Mile tilbage.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Helsingøer, den 9de December. Fra den 2den hujus til i Dag ere 117 Skibe passerede Sundet. Den 2den hujus passerede ostindisk Capit. Rosenqvist med Skibet Dannebrog fra Tranquebar til Kiøbenhavn.I Gaar indkom Vestfarer Capit. M. Overling fra St. Croix, til Kiøbenhavn. Ligeledes indkom fra Nordsøen Capit. Berg, fra Ostindien til Kiøbenhavn. Ved Postens Afgang gjorde den engelske Ottogsfreaat Astrea, commandeert af Capit. R. Moorsom, Signal til at følle.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Kiøbenhavn, den 9de December. Førstkommende Torsdag den 12te December bliver anlaat Hofsorg for den afdøde Prinds Carl Wilhelm af AnhaltCothen, som bæres 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Hs. Kongel. Majestæt har den 1ste November beskikket den hidtil værende Pastor Oertling til St. Michaelis=Doumtil Pastor i Eichede, Amtet Trittau, og Magister Detler, Johan Wilhelm Ohlshausen til Diaconus i Oldesloe; den 29de ejusd. er Assistenten Christian Winther allernaadigst beskikket til Fuldmægtig i det Kongel. General=Land=Occonomier og Commerce=Collegii Consulat=Contoir, den 29de ejusd. Præsten Nicolaus Bøysen i Wittstedt, Hadersleb, Amt, til Pastor i Nieball, Amtet Sønderborg, og Hospitalspræsten i Elmshorn Johan Statius Weibeking til Diaconus i Borssieth, Steinborg Amt.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fra Stadens Raadstue er den 4de December d. A. udkommet en Placat af følgende Jndhold: "Paa det at de Uordener som ved adskillige Bygningers Opførelse her i Staden, i Henseende til den Linie, hvilken de imod Gaden skulde følge, i de senere Tider ere indløbne, kunde for Eftertiden blive forebyggede, bliver i Følge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til Magistraten af 30te i forrige Maaned, herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort: 1) Atnaar de Baggende tillige Stadsbygmesteren Tegning af deregaaende Dygningergarade, skulle de være pligtige stedse at gielde samme med en Grundtegning af Bygningens Plan, hvoraf dens Linie mod Gaden rødelig kan sees. Og 2, at Stadshygmesteren stedse skal være forbunden, efter Anmeldelse af den Byggende, at indfinde sig paa Stedet, naar Grunden af en Bagning til Gaden laages, for at paasee, at den rette Linie følges, uden at han derfor maae fordre videre. Betaling, end for hans Forretning første Gang er bleven ham tilstaaet.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fra den 3die hujus til i Dag ere indkomne: Capit. S. C. Muldrup fra St. Croix med Sukker og Kaffe; Capit. H. Brodersen fra Grønland med Spæk og Stind; Capit. J.N. Mariaager, S. N. Mariager og H. Hellesen fra staarne med Uldengods og Fisk; Capit. D. H. Kolbye fra Jsland, med Kiød, Uldengods, Talg, Skind og Tran.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Copulerede. Kiøbenhavn den 30te November: Hr. Jens ConratiHalse, Sognepræst til Nykiøbing og Rørvig Menigheder i Ods Herred i Sielland, og Frøken Andriette Friderike von Bentzen.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Tirsdag Morgen, den 17de December afgaaer den Kongelige Orpresser til Norge. Passagerer, Pakker, Practiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Barom. Therm. 2 Decembr. 28 3 a 41 Kulde. N. N. O. N. O. ag 1 9. . - -V. S. V. 128. 2. 6 a 7 - - i N. O. Avnkrigsk TS.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Jorsdagen den 5te December om Morgenen behagede det Gud at bortkalde her fra det Jordiske min Velgiører min eneste og uforglemmelige Morbroder Hr. Kammerraad og Hoved Bogholder Frin, efter at have vandret paa denne Bane 160 Aar, dette Dødsfald bekiendtgiøres for fraværende Bekiendtere af den salig Afdødes Søstersøn. Næsbye Præstegaard, den 8de December 1793. B. P. Wellejus.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
At det har behaget den Allerhøieste, efter 7 Dages Sygdom den 11te denne Maaned ved en stille Død at bortkalde fra det Timelige til det Evige min kjære Svigermoder Engel Margaretha fød Ewald, Enke efter Anders Madsen, Hosom af Aboeskiær ved Ribe, i sit Alders 92 Aar ; dette bekiendtgiøres for fraværende Familie. Sorøe, den 19de November 1793. C. C. Tronier.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fredagen den 29de November sidst, behagede det Gud ved en sagte og rolig Død, her fra dette Jordiske at oversætte min ælde Borck. 27 Aar efter en langsom tærende Svaghed til sin evige Ra Glæde. Dette jeg herved et skulde nerlade efter den nu de gelige Maade at bekiendtgiøre langt fraværende Paarøren og Venner, forsikret om deres Deeltagelse heri, frabed mig al Condolence. Warde, den 3die December 1793. Hans Bork.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fra den 2den til 7de November 1793 har Asseurance Pemierne for al sare paa Danske, Norske og Holsteens Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroveren. Søe=Assurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saalede. som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke ha foraarsaget andre Bestemmelse: at grerem. Proc.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Fra Kiøbenhavn til St. Croix - dito til Amsterdam dito til Schiedam dito til Wismar og Cadit dito til Fridericia, Hobroe, Call. dito til Øster paa Norge St. Croix til Kiøbenhavn Kiel til dito Randers til dito = Laurvigen til dito Aalborg til Drammen Nykiøbing til Tønsberg. . Amsterdam, Hamborg til BarcelMiddelborg til Genua og Livorno.
Berlingske Tidende, 1793-12-09
Amsterdam til Valenzia - Mallaga til Hamborg . Apenrade til Danlig og Barcellona 12. - Bergen til Neapolis, Barcellona 3 - dito til Altona . .- dito til Venedig . .