JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Russernes Erobringer i Asien. Vi leve i en saa mærkværdig politisk Tidspunkt, at enhver, som er nogenlunde bekjendt med de Begivenheder, som Historien fortæller os og tillige med Landenes naturlige Beskaffenhed og Staternes indbyrdes Forhold, kan ikke andet end betragte, hvad der nu foregaaer paa Jorden med største Opmærksomhed og Jnteresse. Det er i øienfaldende, at Culturen giør i nærværende Periode store Fremskridt over hele Jorden, at Menneskeslægtens Udvikling rykker frem med stærke Skridt og at de største Forberedelser gjøres til en nye Tingenes Tilstand, i Menneskelivet. Austratien aabner sig for Christendommen og Culturen, America har tilkjæmpet sig sin Selvstændighed, og er blot beskiæftiget med at ordne sine indvortes Forhold, og der foregaaer i denne Jordens Deel i Stilhed de største og følgerigste Forandringer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
J Africa staaer Culturens Døre vel endnu kun paa Klem, men ville formodentlig snart blive aabnede paa viid Gab og Europa er beskiæftiget med at flytte sin Politik, sine Krige og sin Cultur til Asien. Høit hæver Menneskeslægtens Genius sin Fakkel over Jordkiøden; det begynder at lysne rundt omkring den; vel synes kuns Tilberedelserne at gjøres til den physiske Culturs Udbredelse, men den aandelige vil sikkert følge bagefter. Aanden slumrer, saalænge Legemet skal samle Kræfter, men naar dette først er skeet, saa viser den sig paa engang i sin hele Styrke. Jntet synes uvigtigere ved det første Øiekast, end Russernes nærværende Foretagender i Asien og intet kan dog være politisk vigtigere; hvilke Følger, siger man, kan vel Erobringen af nogle Søe- og Bjergfæstninger, som man neppe kjender af Navn, frembringe, og dog lere disse Erobringer af en saadan Vigtighed for Ruslands Magt og for Culturens Befordring i Asien, at man kan være overbeviist om, at dette Rige aldrig gi hver dem tilbage ved en Fredsslutning; thi det er ved disse Fæstningers Erobring, at Rusland først faaer en fast Fod paa den caucasiske Jordtunge, bliver istand til at afskjære Tyrkerne al Forbindelse med deres talrige mahomedanske Undersaatter i hine Egne og især med de ubetvingelige Bjergbeboere i de steile og næsten utilgjængelige caucasiske Bjerge, berøver dem al Tilførsel af Vaaben og svækker deres Selvtillid. Og ved at fordrive Tyrkerne af disse Positioner, vil Handelen imellem Asien og Europa, som bedst kan føres fra det gaspiske til det sorte Hav over Tiflis, først erholde sin behørige Udstrækning og Sikkerhed. Tiflis vil derved blive fra nu af en overmaade anseelig Handelstad; og heri ligger allerede en Grundvold til den nye Tingenes Tilstand, som vil tage sin Begyndelse i Menneskelivet; faaer England derfor ikke Ægypten, saa vil Rusland havancere et stort Skridt fremad for dette Land i Henseende til Handelen i Mellem Asien. Herved kommer det nu Rusland overordentlig tilpas, at det i flere Aar har lagt an paa at blive en Fabrikstat, hvilket kan sees af Udfaldet i Aar af den store russiske Handelsmesse i Nischnei Nowgrod, hvor de russiske Manufacturvarer, ere næsten blevne gandske opkjøbte af persiske og armeniske foruden af indenlandske Kjøbmænd; istædet for at fordum engelske Manufacturvarer oversvømmede det store russiske Rige, saa oversvømmes nu Asien af Ruslands Manufacturvarer. Handelsforholdene have saaledes forandret sig paa Jordkloden, og vil især gjøre det vedNordamericas Bestræbelser, for at danne sig til et Fabrikland; blev Storbrittanien skildt ved Ostindien, enten ved et udvortes Angreb, eller ved en indvortes Opstand, saa maatte dets Storhed paa engang gaae under; men for denne uhyre Colonies Besiddelse vil Ægypten, kunne blive den bedste og næsten eneste Garantie.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
En af de Fæstninger, som saaledes ikke er vigtig, for sin Størrelse og sin Styrke, men derimod for sin Beliggenhed, er Poti; den blev i Aaret 1809 indtaget af Russerne efter 3 Maaneders Belering og igjen givet tilbage i Freden i Aaret 1812; det er bekjendt, at den russiske Regjering fortrød siden meget denne Eftergivenhed. Poti ligger ved det sorte Hav i det gamle Colchis ved Udløbet af den i Oldtiden saa berømte Phasis=Flod (nu Rion); det var til denne Egn, at det første store Søtog, som Historien kjender, (det argonautiske) blev foretaget. Floden Rion udbreder sig ind i Landet i Nærheden af den store Kurflod, som falder ud i det caspiske Hav; Rusland er nu i Besiddelse af begge disse Floder og den herligste Handelsvei, Tiflis forbi, er saaledes aabnet imellem begge disse Have. Ligesom Argonanten Jason vovede sig i Oldtiden til Phasis-Floden for at hente det gyldne Skind, som efter Sagnet blev bevogtet af en Drage, saa vil denne Flod paa nye i vore Dage aabne store Rigdomme for de Handlende, siden den tyrkiske Drage, som bevogtede den, er bleven fordreven. Er Anapas Erobring af den største Vigtighed, for at afskjære Communicationerne imellem det sorte Hav og de caucasiske Bjerge, saa er Potis af ikke mindre Vigtighed for at aabne den imellem 2 Have, som i den fjerneste Oldtid vare forbundne med hinanden, men som ved en Natur-Revolution (maaskee paa Deucalions og Ogyges Tid, bleve adskilte, da det sorte Hav banede sig en Vei udi Archipelagus og Middelhavet igjennem Strædet ved Constantinopel, og Dardanellerne. Grev Passewitsch Eriwansky, har anvendt denne Sommer, paa at erobre de 2 tyrkiske Paschaliker Tschaldir og Kars, med de 5 Fæstninger, som de indeholde nemlig Asghur, Gertwiss, eller Hertwiss, Akalkalaki, Akalzik og Kars, de 2 første af disse Fæstninger ligge ved Floden Kur, og de 2 paafølgende ved Bifloder, som falde i den; af disse 5 Fæstninger ere kun Akalzik og Kars af nogen Betydenhed, de angives at have imellem 12 til 15000 Jndvaanere. Begge Paschali ker ere bjergfulde, stenede og tildeels øde Lande, have kun en ringe Folkemængde og synes kun at have en liden Værdie; men de flankere hele den vestlige Side af Georgien og af de nye erobrede persiske Provindser, saa at deres Erhvervelse er af stor Vigtighed for Rusland, da Tyrkerne kunde idelig fra disse utilgjængelige Bjerg positioner forurolige dets caucasiske Besiddelser. At det var den russiske Keisers Hensigt at sætte sig i Besiddelse af disse Lande, blev allerede givet tilkjende ved det at han tillagde de nye Erobringer i Persien Navnet af Provindsen Armenien, da disse Lande ligesom hele Paschaliket Erzerum tilhørte fordum Kongeriget Armenien, og er endnu for en stor Deel beboet af Armenier. Kunde General Paskewitsch endnu i Aar erobre den vigtige Fæstning Erzerum, saa vilde Rusland derved komme i Besiddelse af det asiatiske Tyrkies høieste Bjergegne, ligesom det allerede er det af Persens, og derved blive i Stand til i samme Grad at beherske samme Lande. (Kunde Sveitser-Colonier blive i Fremtiden bragte til disse Bjerglande, ligesom Würtembergske ere bragte til Georgien, saa kunde en velgjørende europæisk Cultur blive udbredt over dem.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Fæstningen Akalkalaki ligger, ifølge en Beskrivelse i den Avis, som udkommer i Tiflis, paa Toppen af et smalt Bjerg imellem 2 Floder; den bestaaer kun af en Steenmuur i en Fiirkant, hvilken er igjennemboret med Skydehuller og besat med runde og fiirkantede Taarne, hvis øverste Stokværk ogsaa ere forsynede med Skydehuller. Midt i denne befæstede Stad ligger et Castel, men som er endnu langt høiere end Staden, med Taarne paa 2 Stokværk med Skydehuller. Staden, har en Moskoe, men kun 40 Huse og Jndvaanerne havde førend Russernes Ankomst taget Flugten til Bjergene. Erobringen af denne Fæstning er af den yderste Vigtighed, for de tilgrændsende Provindsers Samchetiens og Kartaliniens Rolighed, da de mahomedanske Røvere havde deres Tilhold i den, og kunde let derfra foretage Streiftog i disse Provindser. Et Antal af 1000 fortvivlede Krigere havde indsperret sig i denne Fæstning og fattede det Forsæt, at opofre deres Liv til dens Forsvar, thi de havde lagt hele Dynger af Jord og Steen inden og uden for Fæstningens Porte, saa at de havde sperret sig selv Udgangen, og da Fæstningen var erobret, forefandt man alle de faldne Tyrker i hvide Klæder, hvilket er et Tegn paa, at de havde indviet sig til Døden. J længere end 2 Timer udholdt de den frygtelige Jld af vore Batterier, som neppe laae et Flinteskud fra Fæstningen og nedskjøde en Muur efter den anden. Saasnart Batterierne taug, for at man kunde parlamentere, fattede de nyt Haab og afsloge Opfordringen til Capitulationen. De haabede maaskee at kunne undkomme om Natten, eller at Russerne vilde have løbet Storm paa Fæstningen, inden alle Fæstningsværker vare nedskudte og som da viist ogsaa vilde have kostet meget Blod. Men imod Forventning vedbleve de russiske Batterier at skyde paa Murene saalænge, indtil de Beleirede tilsidst tabte al Taalmodighed og sprang ned over dem, hvorpaa de bleve nedsablede af vort Cavallerie og Jnfanterie.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Blandinger. Mandagen den 29de September feirede Hamborg sin 300 aarige borgerlige Forfatning, som med ubetydelige Forandringer har bestaaet siden den 29de September 1528. Efter holdt Gudstjeneste samlede Senatet, de borgerlige Collegier og øvrige Autoriteter saavelsom det diplomatiske Korps sig til et festligt Maaltid paa Raadhusets store Sal, der var givet en gothisk Decoration, hvis ene Væg forestillede det Jndvendige af St. Nicolikirken, da Senatorerne og de Overældste vare forsamlede om den 1528 indrettede Kirkeblok. Jndbydelsen skeete ved smukke allegoriske Kort, og Skuepenge til Minde og Festen uddeeltes blandt Gjæsterne.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
De Fattige og milde Stiftelser bleve heller ikke forglemte paa denne Glædesdag. Om Aftenen var hele Staden illumineret og paa Theatret opførtes et Stykke kaldet "Borgertroskab.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Man har faaet Efterretning fra Norge, at Biskoppen i Nordland og Finmarken, Mathias B. Krogh, Commandeur af Nordstjernen og Dannebrogen, er død den 2den September i en Alder af 74 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Kjøbenhavn. Hofmedailleur Conradsen har paa allerhøieste Befaling, præget en Medaille i Anledning af D. kgl. Høiheder Prindsesse Wilhelmines og Prinds Frederik Carl. Christians forestaaende høie Formæling. Paa Aversen: staaer Den kald H. veltrufne Brystbilleder, med høie Navne. Paa Reversen: Historiens Muse, ved hendes Fødder den kgl. Løve og den 1ste November. 23 Exemplaret i Guld uddeles til kongelige og fyrstelige Personer og flere hundrede i Sølv til de i Festen Deeltagende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Hr. Bronce-Arbeider Damberg har, efter kongl. Befaling, forfærdiget et Par store Candelabrer til 24 Lys. De taale at sammenstilles med de af samme Kunstner til Frue Kirkes Alterbord bestemte, der ved Kunst Academiets Udstilling vandt den fortjente Roes: at de vare Producter af en reen og luttret Kunstsands.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Det har været under Deliberation at oplyse Høibroplads til Formælingen med Blaalys. Efter Overslaget vil det koste for to Aftener 1200 Rbd. Raupachs Lystspil: "Fred med de Døde, hvis første Forestilling paa den danske Scene ledsagedes af Mishagsyttringer, blev i Søndags 2den Gang opført, med nogle Forandringer, isærdeleshed af Slutningscenerne, og vandt nu uddeelt bifald. Hr. Frydendal gav denne Aften den skinsyge Ægtemands Characteer paa en ganske anden Maade end sidst; hvorved den vandt et mere komisk Anstrøg, og gjorde langt større Effekt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Det nye Theater udenfor Kjøbenhavns Nørreport, som vil blive aabnet i denne Maaned, bestaaer af dre Johan, Baptist, Giacinto og August Lonquemare, samt Jomfruerne Elise, Ortensia og Rosa Longuemare. Comikere: Dhrr. F. Pettoletti og A. Fleuri. Mimiske Kunstnere: Dhrr. Lewin, F. Ledet, C. Malmberg, Brødrene Longuemare, F. Pettoletti, A. Fleuri, A. ) Ledet, Jfr. Rosa, Flora, Luisa Lewin og Constanze Ledet og Jomfruerne Longuemare. Børne-Roller udføres af: Armand Lewin, Catharina Lewin og Rosa Ledet. Første Violinist og Directeur for Orchestret: Hr. Joachim Pettoletti. Alle Decorationer ere nye, og malede af Hr. Cocchi fra Bologne, Maler ved det nye Theater i Hamborg. Maskinmester: Hr. A. Colding, Architect i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Kjøbenhavns Børs, den 14de October. Hamb. 2 M. A v. 209. Spec. 212. Sp. solgtes til 12 Mk. 11 1/2 s. B. Disc. 4 pC. Norske Spedciessedler pr. 100 Spedcier 153 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 52 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 84 Rbd. Sedler, Dito Dito 80 1/2 i Banco. Nations-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 1/4 a 108 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. R. pr. 6te Jan. 99. Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 1/2 i Banco. - 4 pC. nye norske Obl. ved Dito lydende paa r. S. 95. 4 pCt. Dito Dito 98 a 98 1/2 i Banco. 3 pC. nye danske Obl. 59. L. Sterling.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Cours. Hamborg den 14de October. Bordeaur 188. Petersborg 92 s. London 13 Mk. 7 1/2. Cadix 91 3/4. Lissabon. 33 1/2. Amsterdam k. S. 35, 35, 2 M. 35, 45. Kjøbenhavn, 210. Spr. 1 7/8 A. Disconto -
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Kjøbenhavns Havnepriser, den 14de Octbr. Lollandsk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 5 Mk. - s. Dansk Rug. 4 Rbd. 4 Mk. - s. 5 Rbd. - Mk. - s. Byg................. 3 Rbd. - Mk. 8 s. - 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre..... 2 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter. 3 Rbd. 5 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Holsteensk Smør 52 Rbd. - Mk. - s. - 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito. 38 Rbd. - Mk. 2 s. - 42 Rbd. - Mk. 2 s. Siellandsk dito. 46 Rbd. - Mk. - s. - 58 Rbd. - Mk. 2 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. - Mk. a 11 Rbd. - Mk. pr. Favn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Blandinger. J Aaret 1827 har de Dødes Antal i Danmark været af Mandkjøn 13370, og af Kvindekjønnet 12790, tilsammen 27160; de Fødtes Tal har i samme Tidsrum været af Mandkjønnek: 18905, af Kvindekjønnet 18049, tilsammen: 36954. - Altsaa 10794 flere Fødte end Døde. J Kjøbenhavn har de Fødtes Antal været 3145 og de Dødes 3175, altsaa 30 flere Døde end Fødte. J Aalborg Stift: Fødte: 3472; Døde 2206 altsaa en Tilvæxt 1266.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Efter paalidelige Rygter skedte Natten mellem Mandagen den 6te og Tirsdagen den 7de dennes Mord paa en Mand ved Agested i Voer Sogn, i Vensyssel, og Mandens Søn blev skammeligen forslaget. - Som Følge af denne græsselige Forbrydelse ere to bekjendte og forhen mistænkte Personer: Faarmikkel og Bjergkren arresterte og sidde fast i Sæby.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Ved Højesteret er suspenderet Kirkesanger og Skolelarer N. C. Hansen i Fugleberg, for Drikfældighed, Embedsforsømmelse og forargeligt Levned, dømt til at have sit Embede forbrubt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Literatur i Danmark. Rector Qvistgaards Tale, holdt i Slagelse Bibelforenings Generalforsamling, 2 Mk. Kbh. - Cometen af J. Schjern, No. 1, indeh. Stjernen (med Hensyn til de forestaaende Høitideligheder), Lotterispil eller Veien til Armod og Elendighed. 16 s. Kbh. - De Franskes Keiser, Napoleon Bonapartes Levnet, af Walter Scott, 5 Rd., 10 Mk. 4 s. paa Trkp. Kbh. - Formælingshøitideligheder ved det kongelige danske Hof i de sidste hundrede Aar, ved J. N. Høst, indeholdende tillige Beskrivelse over de mærkeligste Æresporte, Decorationer, Transparenter, m. v. 3 Mk. Kbh. - Rector C. Munthes Geographi for Skoleungdommen, 7de Opl., omarbeidet af H. M. Velschow, 1ste Afd., indeh. Europa. 6 Mk. 12 s. indb. Kbh. - Der danische Geheime Cabinets Minister Gra Johann Friedrich Struensee und sein Ministerium. Nebst Darstellung der nachst vorhergehenden und følgenden Begebenheiten in Dannemark, von J. K. Høst, Dr. juris, 2 Theile, mit Struensees Bildnisse. 5 Rbd. Kbh. - Archiv for Rets videnskaben og dens Anvendelse. (En ny afkortet Redaction af juridisk Archiv) af Dr. A. S. Ørsted. 3 Rbd. 2 Mk. Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Jndsendt. Jo stedmoderligere en Byes Omegn er behandlet, jo større Opmærksomhed fortjener ustridig de Forskjønnaser, der - i en saadan paa Naturynder fattig Omegn - ved Menneskeflid Tid efter anden fremmes, og desto større Tak skylder Almeenheden vist nok de Enkelte, der give første Anledning til slige Forskjønnelser, og tildeels under vedholden Anstrængelse kæmpe imod locale Hindringer. Hvo er den Beboer af vort Aalborg, der kjendte denne gamle Kongestads Omgivenhed for henved 3 Decenier siden, og som da, naar han endelig følte Trang til Bevægelse i fri Luft, maatte gjennemvade ubanede Moradser - hvo er den, gientager Jndsenderen, der har gjort hiin Erfaring, og som dog er sløv nok til, ei med skyldig Skjønsomhed at mindes de Ædlinge, der engang arbeidede for vore og en sildigere Slægts Nydelser, eller end arbeide derfor? - Vi ville til vor Beroligelse antage, at Tallet er lidet - saare lidet. - Stand med mig du enkelte Dorske, der ængstelig beregner, Fordelen af hvert Skridt, du giør henad Banen, og hvis snevre Siæl krampagtig tilslutter sig for hver høiere Nydelse; stand med mig en smukSkjærsommermorgen i Centrummet af vor SkovbaksBlomsterhed, indgand med aaben Lunge og i lange Drag Natviolens, Nellikens, Residaens og Mosrosens Gudeduft; skue med mig fra dette yndige Standpunkt Solens første Straaler purpurfarve den østlige Horizont, og forvandle Liimfjorden til et Jldhav; hav derhos - om du er heldig nok til at kunne det, og har Sands derfor en trofast Ven, eller end mere, et elsket Væsen ved din Side, og du skal begeistret spørge: hvo skabte, hvo fremelsker og freder dette lille Eden paa golden Høi, og, du skal med Erkjendtlighed reise Navnet Kayerød en Bautasteen i dit Hjerte. - Vandrer med mig, naar Solen er dalet i Vesten, og uskyldig Kjærligheds Fortroligste, Maanen, ildrød lyser igjennem Kongekildens herlige Løvvæg, og du skal bøie dig dybt for den Ærestytte, erkjendtlig Borgersind satte den forevigede Hædersmand, Adam Ludvig Moltke; du skal opsøge Danborgeren Skjellerups Gravhøi, og beplante den med Kjærminder; du skal taknemlig og med Jnderlighed ønske: gid Ædlingen Henneberg end længe fryde sig i Skyggen af den Lund, han saa kjærlig freder! Alt i længere Tid havde Byens vestre Omgivenhed, ved her nævnte og de dermed i Forbindelse staaende Plantninger, vunden et smilende Udseende. End var dette ei saa med den østre Side. Et ikke ubetydeligt Terrain laae her i et sørgeligt Chaos, der i ikke ringe Grad forstyrrede den Jllusion, Plantningen omkring Moltkes sjelden vakre Exerceerplads kunde vække. Ogsaa herpaa raadedes Bod, thi af et stinkende Morads fremstod i Løbet af de seneste Aar en lille smagfuld Park, der alt i sin Barndom, som den er, gotter den Forbivandrendes Øie, men som om faa Aar - forudsat den bliver skjænket fremdeles Opmærksomhed - vil udgjøre en - skjøndt kun liden saa dog nydelig, og for Beboerne udenfor og nærmest Østerport - saare beqvem liggende Promenade. Det er vort Regiments forrige Chef, Almeenheden skylder Tak for dette Anlæg, der med Hensyn hertil og siden det end intet Navn har, maaskee ei upassende kunde kaldes Sames Minde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Hvad der ikke mindre end de her omtalte Plantninger bidrager til, at gjøre vor Omegn tækkelig, er unægtelig den Omstændighed, at de nærmeste Lyng strækninger efterhaanden ere forvandlede og end forvandles til Kornagre. Hvo der veed, hvor møisommeligt dette Arbeide er, og hvor lang Tid det medtager inden de Opofrelser det kræver, nogenlunde begynde at afbetale sig, vil og kan ikke nægte den sin Agtelse, der saalunde giver sig i Kamp med Naturen, og ligesom aftvinger denne sin Skjærv til det almene Ophold.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Agent J. Nielsen fortjener efter Jndsenderens Overbeviisning i denne Henseende at nævnes; thi Jorderne omkring den saakaldte Bakkegaard, der for henved en Snees Aar siden kun bare Lyng og Agertorn, give nu ved hans vedholdende Driftighed tunge Neg. Enhver der gjerne lystvandrer til hiin Bakke, der blandt alle vore omkringliggende Høie frembyder den videste Udsigt, maaskee 5 a 6 Mile i Omkreds; enhver, siger Jndsenderen, der gjerne lystvandrer derhen, erkjender sikkerlig, hvor meget glædeligere det er at færdes imellem Kornagre end imellem Lyngtuer, og ønsker derfor vist nok med ham, at hvert af de talrige Træer, Bakkegaardens Eier plantede, hver møisommelig Fure han pløiede, tigelig maa lønne sig. Som en statistisk Mærkelighed berøres slutteligen, at Gaardens Bakker skulle være righoldige paa ypperlige Kalksteen, hvorfor vist nok ogsaa et Kalkbrænderie, der, maatte svare Regning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Aalborg Torvepriser, den 18de October. Lammekjød, 5 a 6 s.; Oxekjød, 5 a 6 s.; HerregaardsSmør, 20 sk.; Bønder=Smør, 14 s. pr. Pund. - Nye Rug, 2 Mk. 12 s.; Kartofler 8 s. Skjeppen. - Slagtede Gjæs, 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. 8 s. Stk. - Æg, 16 s. Snesen. Hals. Den 14de October indkom N. Eduarsen af og fra Drammen, med Trælast. Den 15de indkom A. Olsen af og fra Christiansand med Trælast. J. Tybring af og fra Drammen med dito. P. P. Moldt af Aalborg fra Lissabon med Salt og Sukker. W. Claudi af Lemvig fra Østerriisøer med Trælast og Østers. D. Madsen af og fra Østerriisøer med Trælast. - Afseilede H. Ludvigsen af Aalborg til Stettin med saltede Sild. Den 16de afseilede H. Christensen af Waarsaae til Kjøbenhavn med saltede Sild.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Vinden. Den 14de October, N.; den 15de, S. V. Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Tyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Pastor Henneberg. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Døbte. Den 12te October, Gartner J Friis's Søn, Jørgen; Fadd. Barnets Forældre, Mad. Meyer. - Arbeidsmand J. Gundersens Søn, Jørgen Jensen; Fadd.: Gartner H. Poulsens Kone og Marg. Levisen, Smaahandler N. Rasmusen, Ungkarlene, C. Rasmusen C. Nielsen og C. Henriksen. - Smedemester H. Windes Søn, Hans Matiesen; Fadd. Mad. Hjelm, Jomfru M. Arboe, Skipper Stephensen, Lærer Fjorbach og Gartner Fr. Beyer. - Den 13de, Chirurg C. H. M. Boltes Datter, Carlonine Ernestine Andrea; Fadd. Mad. Juul, Jomf. Westergaard, Assessor Kayerød, Lieutenant v. Henkel og Apotheker Johnson.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Begravede. Den 11te October, Værtshuusholder N. Lystrups Søn, Niels Christian, 4 M. 2 U.. - Den 17de: Skipper A. Søels Enke, Johanne Marie Breum, 62 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
- Den 18de, Skibstømmermand Lars Erichsens Kone, Maren Sørensdatter, 56 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Sidste Confirmationssøndag blev af Hs. Høiærv. Hr. Dr. Claudi confirmeret 10 Drenge og 4 Piger, af Hr. Pastor Henneberg 8 Drenge og 7 Piger, af Hr. Pastor Gad 4 Drenge og 10 Piger; tilsammen af begge Kjøn 43.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Ved Tallotteriets 1121de Trækning i Wandsbeck udkom: No. 75. 4. 40. 38. 25. Collegeringen skeer allene om Søndagen indtil Klokken 6 Aften paa min Bopæl. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Gud i Dag Eftermiddags Kl. 1 slet, ved en rolig og stille Død, efter flere Aars svageligt Helbred og gode og uforglemmelige Mand, Gjæstgiver Mogens Peter Schibbye, i hans Alders 48de Aar; dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner af hans dybtsørgende Enke. Nibe, den 14de October 1828. J. C. sal. Schibbyes, født Haubroe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
At det har behaget den gode Gud den 12te Dennes at bortkalde min gode Moder Johanne Marie Breum, sal. Anders Søels Enke, efter 16 Ugers haarde Lidelser, i hendes Alders 62de Aar; dette bekjentgjøres for Familie og Venner af hendes efterladte Datter. Aalborg den 14de October 1828. Nicoline Elisabeth Søe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-18
Med Stiftamtets Approbation er Taxten for Muur- og Tømmer-Arbeid i Vintermaanederne fra 1ste October 1828 til 1ste Marts 1829 bestemt saaledes: For en Svend daglig...... 3 Mk. Mesterpenge....... 12 s. hvilket herved bekjendtgjøres. Tilsammen 3 Mk. 12 s. Tegn. Aalborg Raadstue, den 16de October 1828. Schmidt. Wølfferdt,