JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Under 31te f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Raadmand Peter Christian Schmidt i Tønningen til Ridder af Dannebrog-Ordenens fjerde Classe, og under 4de d. M. Provst for Frue Kloster i Magdeburg, kgl. preussisk Consistorial- og Skoleraad, Dr. Theol. Zerrenner, ligeledes til Ridder af Dannebrog-Ordenens fjerde Classe. – Under 3die Januar har Hs. Majestæt allernaadigst tilladt, at Capitain i So=Etaten Johan Wilhelm Cornelius Krieger Ridder af Dannebrogen, maa anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig tildeelte Decoration som Ridder af Sværd-Ordenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Altonas lærde, almeenagtede Apotheker Zeyse er at det patriotiske Selskab i Hamborg bleven tilkjendt dets store Guld-Æresmedaille, samt udnævnt til sammes Æresmedlem, for hans Besvarelse af bemeldte Selskabs udsatte Priissporgsmaal: "Hvorledes skal Man hensigtsmæssigst indrette en Arbeidsanstalt for arbeidsdygtige Fattige,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Bygningen af det kongelige Slot i Kiel, der, efter Forlydende, vil blive indrettet til Bopæl for en høi Person, skal til det anstundende Foraar tage sin Begyndelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
(N. Zeit.)J Anledning af, at det nu siden 1817 har været under Ventilation at afskaffe Spidsrodsstraffen i Danmark, læses i Kjøbenhavnsposten af 2den dennes følgende Spørgsmaal. "Du som Soldaterrygge gnider, Som Skind og Ære lige slider, Du Nod, som jeg ei nævne gider, Som spired i de svundne Tider J de Gevorbnes Paradiis! Hvorlænge skal, i vore Dage, Endnu Du Kammerater plage, Som, medens Næstens Tænder knage, Liig Bødler blodigt Dig maa drage Langs Nutids Ryg paa Fortids Viis Hr. Provst Grundtvig i Gladsare har fundet det nødvendigt at bekjendtgjøre, for at ingen Blodplet skal klæbe ved Gladsere Sogne: at Hans Hendriksen, som begik det grusomme Mord paa Avlskarl Frederik Andersen paa Steengaarden den 22de Decbr. f. A., hverken er fod, opdragen, underviist eller confirmeret i dette Sogn, og ikke heller nogensinde der har søgt Kirke eller Altergang eller Menigheds Samfund. "Saavidt, Man veed – tilføies der i Hempels Avis – baade Morderen og den Myrdede her fra Fyen."Hr. Pastor emer. P. D. Faber i Aalborg har under 8de ds, bekjendtgjort: "Maanedskrivtet Fiora, første Hæfte, indeholder St. Hans Markedet, bestaaende af 10 Capitler, Krøblingen, Tordenregn, Lynghuset, Kammerpigen, Greven, Felialbanken, Marked, Maskerade, Svinene og Brylluppet, samt Begyndelsen af "Tidernes Tegn med Hensyn til politisk Reform." Det Tab, jeg har lidt med Hensyn til den Skrivtet paalagte Qvarantaine, der forhindrede det fra at komme ud som Nytaarsgave, staaer det til mine Velyndere at oprette ved at kjøbe Hæftet, samt overbevise sig om, at denne lille Roman ikke bringer Cholerasmitte i de Huse, hvor den læses af Koner og Døttre. Paa Afsætningen vil det bero, om flere Hæfter udkomme." Det første Hæfte faaes hos Forfatteren for 32 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Udførselen af Handelsartikler fra Aalborg har i afvigte Aar kun bestaaet i lidt Korn til Hannover, Holland, Belgien, England og Norge, samt Ubetydeligheder af Huder, Skind, Uld a. tildeels til indenlandske Stæder. Aarsagen til den ringe Skibsfart maa tildeels søges i de lave Kornpriser, da Lofterne maa bugne under afsættelige Varer, og et jævnt Aars Udførsel vel kunde sætte over 100 Skibe i Virksomhed med 100,000 til 140,000 Tdr. Korn, som nu tildeels henligge uden at kunne anbringes. At Fiskearten Helt, der ved Vesterhavets Jndbrud er forsvunden fra Liimfjorden, endnu findes i Thy, skyldes 4 Gaardmænd fra Nors og Hinding, som for 44 Aar siden kjørte til Østerrild Fjord, paa den Tid Helt fangedes, og lode der et Dræt af bemeldte Fisk, i samme Øieblik Bundgarnet kom over Vandfladen, helde i dertil medbragte Kar, fyldte med Fjordvand, og transporterede dem saaledes til Nors Sø, hvor de bleve indsatte, og, skjøndt de Større af dem døde, siden have formeret sig saa stærkt, at der paa flere Tider af Aaret kommer hele Læs deraf til Torv i Thisted og udbringes til 16 a 20 Rbd. Læsset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
J Kjøbenhavn tales i disse Dage om, at der er opdaget en Bande Bancoseddel-Falsknere, som skal være meget udbredt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
En riig Brændeviinsbrænder, som eier flere Huse Kjøbenhavn, er i disse Dage bleven arresteret, for at have i lang Tid handlet med Tyve og kjøbt deres Koster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
For kort Tid siden blev mange Mennesker i Fredericia vækkede om Morgenen ved en skrækkende Larm. Et ungt Menneske var gaaet fra Forstanden, og var halv nogen, med en Fruentimmerkappe paa Hovedet, løbet op paa Nabohuset, der beboedes af en Enkefrue med 2 Døttre. Først rasede han kun i Ord; men da Menneskemassen nede i Gaden tog til, begyndte han at nedkaste Muursteen, som han med en beundringsværdig Kraft og Lethed brækkede af Skorstenen, og løb frem- og tilbage paa Taget med en Sikkerhed, som kun Faa vilde gjort ham efter. Alle Trudsler nedenfra besvarede han kun med Steenkast. J denne Stilling forsvarede han sig et Par Timer, og nedrev Skorstenen til Taget, sønderslog Tugstenene paa hele Huset og gjorde betydelig Skade paa dette. Endelig havde en behjertet Mand vovet sig op paa Taget, og med Snildhed holdt den Ulykkelige i Aande fra den ene Side, medens en Anden, efter Aftale, steeg op og kastede et Toug om Livet paa den Rasende, der alligevel slap fra dem igien og ned i Skorstenen, saa der maatte længe arbeides fra alle Sider inden de fik ham ud deraf igien. Den Ulykkelige blev nu bunden paa Hænder og Fødder og bragt i sikker Forvaring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
J Ditmarsker-Tidenden skrives fra Heide, at den næsten bestandige vestlige Bind, i Forening med vedholdende Regn, tildeels formelig har oversvømmet Marsk egnene. Veiene staae paa mange Steder 34 Fod under Vand, og Færdselen paa samme er følgelig, da Marskveiene, som bekjendt, paa begge Sider ere indesluttede af dybe Grøfter, baade mislig og farlig. Sam færdselen med Marsken lider under disse Omstændigheder saare meget, da de fjernere Marskbeboere, formedelst Dagens Korthed, ikke tør forlade sig paa de til Mærker opreiste Stager. De paa den senere Tid i Forslag bragte Canaler turde ogsaa for dette Tilfælde blive af uskatteerlig Nytte, da de vilde være i Stand til at optage det overflødige Vand, hvorved Veiene naturligviis vilde kunne holdes i bedre Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Bekjendtgjørelser. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Creditorerne i Stervboerne efter: 1. Aftægtsgaardmand Peder Pedersen i Freiler By, Kjettinge Sogn, Tjenestepige Kirsten Pedersdatter i Grænge By, Thoreby Sogn, samt 3. Gaardmand Mads Rasmussen af ditto By og Sogn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 10de Januar 1884. Drewsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Skifte-Tillysning. Fredagen den 7de Februar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver, i Boets Gaard her i Byen, afholdet en Skiftesamling i Kjøbmand Joseph Seligmanns Opbudsbo, for at bestemme, hvorvidt Boets faste og løse Eiendomme skulle realiseres og paa hvilke Conditioner, eller om Creditorerne, efter Opbuds mandens Ønske, ville indlade sig med ham i nogen Accord paa saadanne Vilkaar, som han er i Stand til at opfylde. Creditorerne anmodes derfor om at give Møde da de Udeblivende maa ansees at samtykke i, hvad de Mødende vedtage. Nykjøbing paa Falster, den 16de Januar 1834. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Auction. Efter Begjæring af 3die Panthaver og flere Creditorer i Kjøbmand Meyer Kaufmanns Opbudsbo, bliver Mandagen den 24de Marts førstkommende, om Middagen Klokken 12, i Opbudsboets Gaard afholdet 4de Auction over Boets faste Eiendomme, nemlig: I. Kjøbmandsgaarden Nr. 52, 53 og 5, paa Hjørnet af Frisegaden, 77 Fag, med det deri værende gode Brændeviinsværk paa 10 Tønder, 7 Kakkelovne og en betydelig Grund, med Udkjørsel til Stranden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Huset No. 55 i Badstebrostræde, 6 Fag og 3 Fag, Halvtag, med tilhørende Grund. Kornmagazinet No. 63 i samme Stræde, 10 Fag, med tilhørende Grund, grændsende til Stranden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Jordlodden No. 10, omtrent 12 Tønderland, af hvilke 10 Tønderland er besaaet med Rapssæd, som lover en god Grøde; derpaa er anlagt en Hauge med omtrent 70 unge Frugttræer, og opført et Lysthuus med Tegltag. 5. En liden Sølod. Eiendommene kunne sælges særskilte eller samlede. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Nykjøbing paa Falster, den 16de Januar 1834. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Capitaler, som anbydes. 163 Rbd. 17 Skill. Sedler og Tegn, tilhørende flere Umyndige i Gesøergaards Skiftejurisdiction, kunne strax erholdes til Laans, naar det Fornødne i den Anledning ordnes med benævnte Godses Overformynderi. Gesvergaard, den 11te Januar 1834. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Af Umyndiges Midler under Falster Birks Overformynderie kan 1566 Rbd. 18 1/2 s. Repr. erholdes udlaante mod anordnet Sikkerhed. Falsters Birk, den 18de Januar 1834. C. G. Krügere
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
Ved Tallotteriets 1260de Trækning i Altona udkom: No. 7. 9. 59. 90. 73.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-21
(Ved denne Trækning blev her i Mariebo vunden 540 Rbd. paa Amben: 79.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addrevsecontoirs Efterretninger. Otteogtyvende Aargang. Rummer 7. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Adskilligt. Den 14de Decbr. skulde tvende Hovedmænd for et mod Kongen af Neapels Liv opspundet Complot, Ancelotti og Rossarol, henrettes i Neapel. Første havde været Lieutenant, Sidste Corporal i det 1ste Gardere ment. Rossarol, Søn af en landsforviist forhenværende General i neapolitansk Tjeneste, et forvovent, overspændt ungt Menneske, hvem Kongen imidlertid særdeles havde interesseret sig for, var den egentlige Drivefjeder i det snigmorderiske Complot. J den falske Mening, at Kongen stod i Veien for hans Forfremmelse, besluttede han at myrde ham, og sammensvor sig i dette Øiemeed med Ancelotti og en ung Sergeant, ved Navn Romano. Den 8de Sept. 1832, ved en stor Parade, skulde Attentatet have været udført, men Planen blev røbet, og da Rossarol nu var overbeviist om, at der for ham ingen Redning mere var, indesluttede han sig med sin Kammerat Romano i sit Værelse, ladede to Pistoler og overtalede den ulykkelige Yngling til at antage hans fortvivlede Forslag. Ved et givet Signal fyrede Vegge paa hinanden; Romano faldt paa Stedet, men Rossarol blev kun haardt saaret og efter en langvarig Cuur igjen helbredet. J Fængslet vidste han at forskaffe sig Givt; men ogsaa her reddede ham en hurtig Lægehjælp. Allerede tidlig om Morgenen den 14de Decbr. vare Munkene med deres Pengebøsser sysselsatte med at indsamle Bidrag til Siælemesser for de stakkels Domfældte, og omkring Skasottet havde 10 til 12 Batailloner af Garnisonen slaaet en Halvkreds; for Resten var Tilskuernes Antal ikke stort. Rossarol gik med faste Skridt op paa Skafttet og saae sig uden Frygt frit om til alle Sider; men Ancelotti, Fader til fem Børn, kunde neppe holde sig opreist. Han skulde først lide Døden. Alt havde han betraadt det overste Trin af Guillotinen, da Kongens Adjutant, General Saluzzo, pludseligt traadte frem med Ferdinands Benaadnigsbrev. Der opstod en almindelig Jubel, og Kongen Fredagen den 24 Januar 1834. modtoges samme Aften i Skuespilhuset med det talrige Publicums længe vedholdende Bifaldsraad. Aucelotti og Rossarol ere forviiste til Øen Ponza.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Den 8de ds. fortaltes paa Børsen i Paris, at den spanske General Rodil havde foretaget en ny Expedition paa det portugisiske Gebeet, for at bemægtige sig Don Carlos, og at Don Miguel, opbragt over denne ny Krænkelse af Territoriet, var med 6,000 Mand falden ind i Spanien, for at afskjære Generalen Tilbagetoget. Miguel har desuden uddeelt Proclamationer, hvori han omtaler sig selv som allieret med Kong Carl den Femte af Spanien. Der taledes tillige om, at en Jnsurrection var udbrudt i Estramadura; ogsaa i Madrid skulde en Jnsurrection være udbrudt. – Den bekjendte Merino skal være flygtet til Portugal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Den nylig paa sine bohmiske Godser, efter et Beens Amputation, afdøde Fyrst Joseph af Schwarzenberg var Enkemand efter den ulykkelige Fyrstinde Pauline, der forbrændtes ved hiint bekiendte Bal i Anledning af Napoleons andet Bryllup. De besøgte den Gang hans Broder, Gesandten Carl af Schwarzenberg; thi Joseph selv modtog aldrig noget Embede. Han levede kun for sin Familie og sine Undergivne, og var en høist ædel Mand. Han lagde aldrig Penge og, da det var hans Grundsætning, at den Rige bør fortære, paa det at den Fattige kan fortjene; men han havde altid et Aars Jndkomst forud i sin Kasse. Ved sit Testament har han paalagt sin Arving, at lade alle hans Tienere og Embedsmænd beholde deres Lønninger og Pensioner, og, i værste Fald, at sætte dem i Hvilestand, med deres fulde Løn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
J Freyburg er udkommet et lidet Skrivt, som giør Opsigt. Dets Titel er: "Promemoria for den tydske Minister-Congres i Wien, betræffende Oprettelsen og Vedligeholdelsen af Roligheden i Tydskland." Forfatteren er Joseph Achert, Advocat ved Hofretten. Det første Oplag, som bestod af 3,000 Exempl., blev strax udsolgt; det andet er paa 10,000 Hovedgjenstandene ere: 1) Journalistikken, 2) Universiteterne, 3) Folket og Folkeforsamlingerne. Det hedder om dette Skrivt, at Materie og Form gjøre det interessant for Venner og Fiender; de sidste have allerede begyndt med at slaae Forfatterens Vinduer ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Hs. kgl. Høihed Storhertugen af Darmstadt har, til Erkjendelse af og Belønning for mangeaarig tro og pletfri Militairtjeneste, stiftet et militairt Tjeneste-Ærestegn. Det bestaaer for Officierer i et Guld, for Underofficierer i et Sølv=Kors, der bæres i et rødt og hvidt Baand paa det venstre Bryst. Paa Korsets Forside sees et L med en Krone, paa den anden Side de Ord: XXV AAS To To NESPE.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Lord Stanhove er ankommen til München, og har udsat en Belønning af 5,000 Gylden for Opdagelsen af Caspar Hausers Morder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Ved den nu i Kraft trædende tydske Handels- og Told-Forening befrygter Man, at 100,000 Schweitzere ville blive brødløse, da deres Manufacturer, formedelst den høie Jndførselstold, ikke meere ville kunne finde Afsætning i Tydskland. Af Silkevare alene er Tolden 10 Pret. og af Bomuldstøier det Tredobbelte, saa at Schweitzer=Fabrikkerne umuligt længere ville kunne concurrere med de tydske. Det eneste Redningsmiddel er, at Schweitz ogsaa lader sig optage i den tydske Toldforening.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
General Bertrand skal have paataget sig at andrage paa Tilbagekaldelsen af den Lov, som banlyser Buonapartes Familie fra Frankrig. Berenger, Vial, Mauguin, Salverte og Cormedin ville understøtte Andragendet, og nogle Journaler paastaae endog, at Thiers og Dupin ere gunstigt stemte for det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Der fortælles, at Keiser Nicolaus agter at foretage en Reise til Constantinopel, for at aflægge et Besøg hos Storherren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Fra München meldes, at Kong Otto til Paaske d. A. vil forlægge sin Residents fra Nauplion til Athen. Mange Englændere speculere nu paa at kjøbe LandEiendomme i Grækenland. Admiral Sir P. Malcolm, som for et Par Aar siden Kjøbte sig et Landgods Nærheden af Athen og derpaa lod opføre et anseeligt Huus, har siden med stor Fordeel afstaaet samme til Kong Otto, og derfor igjen tilkjøbt sig de syv petaliske Øer, sydvestlig for Enbog, frugtbare, men for Tiden udyrkede. Mange Malthesere drage, som Landmænd og Haandværkere, til Grækenland, hvilket vistnok for begge Lande vil være af velgjørende Jndflydelse; thi paa Maltha hersker, formedelst Overbefolkning, stor Nød. En bayersk Brygger agter, med Regjeringens Understøttelse, at anlægge et stort Bryggeri i Athen, for at hans Landsmænd ikke skulle tørste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Kong Wilhelm den Første af Holland er en duelig Finantzmand, og veed fortræffeligt at benytte sine Penge. Han arbeider 10 til 12 Timer dagligt, og bruger sine Ministre som blot Commis. Næsten enhver Depesche opsætter han selv, og de fleste Mænd af Talent, som han har brugt, have faaet deres Afskeed, saafremt de selv vilde have nogen Villie. Jntet kongeligt Palais er vel indrettet simplere end hans; Værelserne ere ganske som en velhavende Privatmands. Det eneste Maleri, Man for Øieblikket finder i Kongens Gemak, er et Portrait af Lieutenant v. Speyk, der sprængte sig med sin Kanonbaad i Luften, for ei at falde i Belgiernes Hænder. En meget betydelig Sum Penge er i denne Tid bleven borte i det engelske Marine-Departement. Om dette er skeet ved Tyve eller svigagtige Embedsmænd vides ikke. Stræng Undersøgelse er paabegyndt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Ogsaa Constantinopel er i indeværende Vinter hjemsøgt af Storm og Regn. J Natten til den 14de December var Stormen saa hæftig, at Træhusene rystede som ved et Jordskjælv, Kupler nedblæste af Moskeerne, hundredaarige Cypresser oprykkedes med Rode og flere Skibe i Havnen dreve paa hinanden og strandede. Dagen for var der Jldløs baade i Pera og Galata Den 31te Decbr. faldt i Englands Hovedstad en saadan Styrteregn, ledsaget af Orcanstorm, at de ellers med Mennesker opfyldte Gader næsten vare aldeles øde, da Alt søgte Ly i de nærmeste Huse. Paa Themsen, skete mange Ulykker. – Fra alle Sider i Tydskland lyde Jammerklager over de ny Ulykker, som den orcanagtige Storm paa Aarets sidste Dag har anrettet. Den største Deel af Østfriesland staaer under Vand, og Vintersæden er for det Meste ødelagt. Huse og Møller blæste overende; i Harsskoven regner Man at henved 200,000 Træer ere omkastede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Jndenlandsk. Den 11te Januar er Geheime-Conferenceraad W. J. A. Moltke, Storkors af Dr. og Drid, efter Ansøgning i Naade entlediget, fra 1ste Mai d. A. at regne, fra sit Embede som Overpræsident i Kjøbenhavn, samt fra de ham i Øvrigt overdragne Forretninger som første Medlem af Directionen for Fødsels- og Pleiestiftelsen, for Almue- og Borgerskolerne, for den bestandige Provideringscommission og for Vandcommissionen; og i hans Sted er Chef for Kjøbenhavns Politi og forKystpolitiet, samt første og styrende Medlem af den administrerende Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen og af Directionen for Tugte, Rasp- og Forbedrigshuset, i Kjøbenhavn og Modns Tugt- og Forbedringshuus, A. C. Kjerulff, Commandeur af Dr. og Drid., beskikket til, fra 1ste Mai at regne, tillige at være Overpræsident, saa og tillagt Ordre om at indtræde i samtlige ovenanførte Directioner, hvorimod har fra nysnævnte Datum af er dechargeret som Politidirecteur, og Justitiarius i Kjøbenhavns Politiret. J disse sidste Embeder er fra samme Tid beskikket Justitsraad og Vicepolitidirecteur i Kjøbenhavn, C. J. C. Bræstrup, Ridder af Dr., ligesom han er beordret at indtræde i den bestandige Provideringscommission og i Vandcommissionen, og derhos udnævnt til virkelig Etatsraad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Den 4de Januar er Kjøbmand A. Mathiesen i Altona anerkjendt som interimistisk Viceconsul sammesteds for de forenede mexicanske Stater. – Den 14de f. M. er fransk Viceconsul og Consularagent i Thisted, F. C. Bendixen, endvidere anerkjendt i samme Egenskab for Hjørring, Thisted, Ringkjøbing og Ribe Amter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Vognmandstaxten for indeværende Qvartal er fastsat til 5 Mk. Sølv pr. Miil for et Par Forspandsheste eller stemplet Postvogn med 2 Heste, og 4 Mk. Sølv pr. Miil for en mindre Vogn med 2 Heste, eller enkelt Hest til Estafette eller Forspand; og for Thisted Amt ikkun 3 Mk. 12 s. Sølv pr. Miil for en mindre Vogn med 2 Heste, eller et Par Forspandsheste, eller en enkelt Hest til Estafette eller Forspand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
No. 12 af Hamborgerbladet: "Wochentl. gemeinn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Nachrichten" indeholder følgende Skrivelse fra det Holsteenske, dateret 5te ds.: "Det vilde være Referenten, et meget behageligt Hværv, at fremstille i en kort Oversigt de Fremskridt, Slesvig=Holsteen i det forløbne Aar har gjort med Hensyn til sine offentlige Jnstitutioner; men der er en Omstændighed, som giør Udførelsen, umulig. Hvad vi nemlig i saa Henseende ei allerede eiede ved Aarets Begyndelse, har Aaret heller ikke bragt os. Dog har Aaret ikke forladt os, uden at medtage som Tribut vor Tak i mange Fold; thi det har bevaret os mangt et Gode, ved hvis Besiddelse vi længe lykønskede os, og det har desuden ladet os beholde det Haab, at dets nærmeste Efterfølger vil bringe os, hvad det ikke selv var bestemt til at bringe. Blandt de Goder, ved hvis Bevarelse vi glæde os, sætte vi, efter vore Brødres, de brave og trofaste Danskes Viis, vor Konge overst. Forsynet har bevaret hans Liv, og vi have i Aarets Løb seet ham vandre blandt os med usvækket Kraft. Landets indvortes Rolighed, vogtet af et bravt og religienst Folk, har fremdeles udbredt sine Velsignelser fra den ene Ende af Landet til den anden, og ingen Mistroes-Dæmon har formaaet at indtrænge sig imellem Kongen og hans Folk. Øressens Frihed, kun reguleret af en velvillig og forstandig Censur, har beholdt sin hæderrige Plads ved Siden af en uindskrænket Konges Trone, og vi have hørt vort Lands vigtigste Anliggender forhandles med en stor Frimodighed paa vore offentlige Blades Cathedre. Vi knytte nu vore Forhaabninger for det nye Aar til hvad det henvundne har bevaret os. Og hvad haabe vi da at erholde i dette nye Aar, For det Første en Stænderslov med saadanne Bestemmelser, at de sikkre Landets Ønsker og Bønner en fri og uhindret Adgang til Landsfaderens Trone; dernæst en Over-Appellationsret, som udelukkende tjener Themis og forer hendes Sag for aabne Dørre, endelig en total Omformelse af det fordærvelige Toldvæsen, og alle Toldsteders Forlæggelse fra det indre af Landet til dets Grændser. Ref, haaber, efter et Aars Forløb at skulle levere en gehaltfuldere Oversigt, end Omstændighederne denne Gang tillade ham det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Kunstforeningen i Kjøbenhavn har i sin den 9de ds. afholdte Generalforsamling besluttet at udsætte en Præmie af 400 Rbd. r. S. for en aldeles fyldestgiørende theoretisk practisk Bearbeidelse af den Opgave: "Hvorledes kunne Levningerne af det i Aaret 1755 paabegyndte og 1770 forladte Kunstværk, som var bestemt til at kaldes Frederikskirken, paa en Maade, der tilfredsstiller baade Ryttens og Smagens Fordringer, være at anvende, enten efter dets første Bestemmelse eller til en anden offentlig Bygning?" Som Accessit blev udsat 100 Rbd. r. S. Terminen til Besvarelser nes Jndsendelse er bestemt til 1ste September 1834. Fremdeles blev bestemt en Sum af 300 Rbd. r. S. til Fortsættelse af det begyndte Værk over Roeskilde Domkirke. – Paa den af Foreningen i forrige Aar udsatte theoretisk-architechtoniske Opgave: "Hvilke Fordringer burde der vel især gjøres til en Bygmester i Danmark, med Hensyn til Landets nuværende Nødtørft og Culturstand, og hvorledes kunde den vordende Bygmester bedst sættes i Stand til at opfylde disse Fordringer, indkom kun een Besvarelse, der dog ei saa fyldestgjørende havde løst Opgaven, at den udsatte Præmie af 100 Species kunde tilkiendes Forfatteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1834-01-24
Hovedstadens Overpræsident har ladet et Exemplar af den i Anledning af Hs. Maj. Kongens Helbredelse slagne Medaille nedlægge blandt den Samling af Minder, som opbevares paa Raadhuset.