Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-01-23
Efter Rusland er Frankerige tilligemed Østerrige de to største Landmagter i Europa, nøie forbundne med hinanden ere de istand til at balancere hiin Magt og giøre den Modstand; thi de indeholde hver for sig noget over 32 Millioner Jndvaanere; Østerrige har et større Areal end Frankerige; det er omtrent 21,000 Qvadratmile, større, og kan i Tiden komme til at overgaae det i Folketal, som det virkelig allerede nu begynder at giøre. Men Frankerige er et langt rigere Land end Østerrige, ligger bedre for Verdens Handelen, har kostbarere Produkter (især en større Viin avl) og en høiere drevet Jndustrie, endskiøndt Østerrige begynder stærkt at arbeide sig frem til samme Høide af Konstflid, hvilken paa det ivrigste befordres af den nærværende Kronprins Ærkehertug Ferdinand. Jmidlertid skulle Østerrigs Statsindtægter være endnu langt under det Halve mod Frankeriges, nemlig kun 130 Mill. Rigsbankdalere, naar Frankeriges beløber sig til 3612 Mill.; men Frankerige har igien en Statsgield af omtrent 1811 1/2 Mill. Rbd. imod at Østerrigs kun beløber sig til 700 Mill. Begge Magter holde hver en Armee paa 200. 300,000 Mand og kunne saaledes i alle Forholde godt balancere med hinanden. Magtens Tilvært i det østlige Europa giør det rimeligt, at de ville vedligeholde et politisk Venskab i hvor store Fiender at disse to Magter end have været i flere Sekler, og uagtet de have fordum ført de blodigste Krige med hinanden; og dette Venskab vil formodentligen vedvare uagtet den Jtalienske Halvøe, dette langvarige Stridsæble imellem disse to Magter, nu er bragt under Østerrigsk Jndflydelse, Frankerige har imidlertid det Fordeelagtige i sin Stilling, at Jtalienerne ere det hengivne formedelst den større Overeenstemmelse imellem den Jtalienske og Franske Nationalcharacteer, end imellem hiin og den Tydske. De Reisende som komme fra Jtalien fortælle i det mindste, at der skal berske i Jtalien ligesaa megen Anmositet imod Østerrigerne, som der hersker i Belgien mod Hollænderne, endskiøndt paa begge Steder udentvivl lige ugrunFrankerige opsvang sig under Revolutionen og især under Napoleon til en Kiæmpehøide, hvorfra den blev nedstyrtet i et Øieblik, alt hvad der voxer hurtigt forgaaer desuden snart dette synes at være en almindelig Naturlov; thi Fundamentet for Bygningen faaer ikke Tid til at blive befæstet, derfor tegner ogsaa Rusland, hvis Kiæmpeværk har brugt et Aarhundrede til at udvikle sig til at bive en Statsbygning af en stor Langvarighed Frankerige er endog noget mindre i Udstrækning end det var for Revolutionen; men dets indvortes Statskraft har taget overordentligt til, dets Folkemængde er 5 Millioner stærkere, end den var ved Revolutionens Begyndelse; dets Statsgield er vel den største af alle Fastlandets Magter i Enropa; men Storbrittanniens er dog tre Gange saastor uagtet dets Europæiske Folkemængde er 10 Millioner mindre. Af alle Europæiske Stater har Frankerige efter Storbrittannien langt større Jndtægter og langt større end Ruslands og Østerrigs tilsammentagne. Dets Jndustrie har opnaaet en stor Høide, og i sine Vine, sine Silkevare og sit Bjouterie har det udmærkede og høist importante Udførselsartikler; det er ganske fortræffeligt situeret for de store Handelsforbindelser, som det frie gjorte Amerika vil Aar for Aar i høiere Grad tilbyde det. Brasilien oversvømmes af udvandrede Franskmænd og de forrige Spanske Colonier ville blive ligesaa fortrinlige Tilflugtssteder for Frankeriges Overbefolkning eller Misfornøiede, naar de først opnaae en rolig og fast borgerlig Forfatning. Den Franske Cultur vil med Tiden blive prædominerende i den nye Verdens sydlige Fastland, som den Engelske i det nordlige. Frankeriges Marine har vel ikke opnaaet den Høide, hvortil den var steget ved den Nordamerikanske Rerolutions Udbrud, men den bestaaer dog af 36 Orlogskibe og 35 Fregatter og den forøges bestandigen; den har faaet en overflødig Leilighed til at ove sine Søefolk siden den almindelige Fred i 1816 særdeleshed i de sidste Aar. Meget er det at be lage at Marine Ministeren Hyde de Neuville afgik fra denne Post, da han syntes fortrinlig skikket til at hæve den til en høi Grad af Anseelse. Men hvad der dog især lægger Grunden til Frankeriges langt større Statskraft nu end før Revolutionen, er at denne bevirkede en Hoved forandring i Landmandens Stilling og befriede ham for det Aag, hvorunder han tilforn sukkede (af samme Aarsag er Danmarks Velstand steget saa betydeligt i de sidste 40 Aar, og Staten er bleven derved istand til at udholde de haarde Stød, som de politiske Forhold i Europa bibragte det; men her blev Forandringen bevirket uden nogen Revelution og ved Regieringens Viisdom). Frankerige vilde derfor være en af Europas lykkeligste og anseeligste Stater naar det kun ikke savnede to Ting: en Religion, som kunde svare til Tidsalderens Cultur eller en oplyst Christendom, og Menneskelivets vigtigste Gode: Enighed. (Fortsættelsen følger.)