JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-05-28
De PARIS, le 13 Mai. Treurs Majestes & la Famille Ro alle joulssent toujours dune par ke fatte sante à Versailler. Mr. 27de Tilkonette, Controlleur-Seneral des Finances, a manque de mourir le 7, de ce mois d'une indigestion. I S'est retire en sa Maison de Beren, pourretablir sa saate en prenant les Eaux de Vichi, qui operent a merveille : De sorte que Pon a tout lieu d'esperer, qvil sera bien tot en stat de reprendre ses fonctions. Par bondeur ce Ministre en a 6te quite af bon marche, Car, Sil toit venu i mourir, bien des gens se seroient lasses aller aus soupcons; Et le Public wauroit puse consoler de la perte dun Ministre i entendu, & sidispose i soutenir la gloire du Roi sans souler le peuple. Lempressement, avec lequel on court aux nouvelles Actions, qui se negocient, ont fair basser celles de la Compagne des inder, qui sont auctuellement a 1330 Livres. I va Souvrik peut tre un nouveauspectale dans cette guerre. On ne lui donne paa encore le nom, qvil doit porter, mais i et certain, que plus de 4000 ouvriers travaillent sur les Cötes de Normandie, de Bretagne & ailleurs jour & nuit & sans relche a des batteaux plats & que nous avons une belle Armee du cte de Dunkerque. De MARSEIIIIS le 25. Avril. Depuis quon a apprit, que les An giør le dispostient i venix dans la Mediterrause, ave une grande Flotte & beaucoup de Troupes de debarquement, destinees a faire, Silse pouvoit, sur nos Cötes des essais plus heureux, que ceur, quile og fait Pannee derniere sur celles de Oceon, la crainte, qulon a est, que notre Ville ne leur parat trop digne de leur convoitise, a fat prendre des mesures pour quils ne puissent la titer sans Sy echander. Le Bataillon de Milice, quon avoit partage entre le Fort S. Wi colas & celui de S. Jern, a 8te tout reuni dans la premier, & on a mis dans le second le Bataillon de Gardes-Cötes. On a en meme tems leve 8 nouveaux de Bataillons de Milice Bourgevise, qui seront commandes par des Gentils lommes experimentes dans le service, & on armemaintenant toutes les batteries de la Cote, qui seront gardees par 7 og 8000 Paisans du terroir, sotenus par les 3 Regimentsrevenus de Corse & par cautres Troupes, qui doivent desiler de ce cote ei, independamment de celles, quise trouvent actuellement en Provence. Ces dispost tions jointes à celles quon doit supposer, dans la posterite de ces vaillans Marseillois de la part desquels Cefer, tont Cesar quil toit, prouva une si vigoureuse resistance, nous font esperer que les Angloir, sils Savisent de former contre nous quelque tentative, Nauront paa suiet de sen applaudir.
Berlingske Tidende, 1759-05-28
De MADRID, le 20 April. Le Roy elt todjours dans le meme Stat, & pour pen qvil continue encore ainst, il pourroit bien tramer jusqwaux grandes chaleurs & meme jusqua la chste des feuilles, mais dans le fond il ny, au reste aucane esperance, à ce que les Medecinsassurent, que S. M. puisse se retablir. Telle eft la triste situation, og nous contintons de nous trouver. De BEURELLES, le 14 Mai. Le Duc Charles de Lorrone, nytre Gouvemeur-General, revint ici avant hier de Marimont, & celebra hier a la maniere accoutumee Panniversaire de lanaissance de Imperatrice Reine, qui est entree ce joura dans sa quarante troisieme annee; Et la Fete se termina par un Bal, donne gratis au grand Theatre. On presume, que la campagne va Souvrir incessamment, parce quil a passe toute la semaine, derniere des Caillons, qui vont de France à Armee du Ba Rhin, d'od il arriva 2 Bataillons du Regiment de Rosal-Marine le 9. de ce mois. Deux jours apres, ils partirent pour ilencienner. Les deux autres Bataillons de ce Regiment, qui arriverent ici le meme jour, les suivirent hier; Et ce jour-la il nous en vint 2. du Regiment de Bretagne: Is sejournent ict; Et demain, ilsprendront aussi la route de Valenciennes, og et le point de leur reinion, & og ilsdoivent attendre des ordres qui marqueront leur destination On dit, quils doivent former un Camp sous les ordres du Lieutenant-General de Chevert; Mais on parle disseremment de la tache, quils auront à remplir. Soit que Pon pense a rendre cette anne la pareille aux Angloien allant ravager leurs Cates, sort que Ton mat en vue que de les obliger à garder leurs Troupes chen eux, i eft certain que cet arrangement ne peut que les inquieter & repandre de Pincertitude dans leurs Projets. La chose paroit d'autant plus mertter de Pattention, que plus de 6000 Ouvriers travaillent actuellement dans les Ports de France à la construction de Batimens plats pour le transport de Troupes: Mr. Pellerin, Commissaire de la Marine, & Mr. Grognard, Construceur de Vaisseaux, se sont rendis pour et effet au Havre de Gruce; Et quelques avis de France minuent, que le Marechal Due de Richelieu pourroit bien tre appelle de Bordeuur, pour aller com mander, avec Mr. de Chevert, les Troupes lorsqulelles auroient pris terre sur lesCöres de la Grande-Bretagne. Ce qvilja de plus assure, cest que le Marschal de Thomond a pourvu á tontes les Batte ries de long de celles de France sur laMediterannee. De Leide, le 17 Mai. Mr. & Mre. Pierre Gud, le plus ancien Membre de notte Regence, mourut ici avant hier, age d'environ 81 ans. II entra au Conseil des Quarante de cette Ville le 9 Juillet 1711. I fut Liu Echevin le 25 Juillet 1719. & Bourguemaitre. le 7. Decembre 2729. 11 a et revetuonze foris de cette derniere Dignite.
Berlingske Tidende, 1759-05-28
De LONDRES, le 11 Mai. On a rech des lettres de la NonnelleTorke du 29 Mars dernier. Elles portent en substance, que le Brigadier General Forbes, qui avoit pourvi a la defense du Fort du Querne, que lon retablit sous le nom de Pittbourg, Stolt mort a Philladelphie; que les Provinces de Continent levojent en diligence leurs contingens respectifs de Troupes pour servixpendant cette Campagne, & qulon donnoit 8 liv, st. pour un Soldat agguerri; que Pon preparoit à la Nonnelle Tørk & i Hellisan un grand nombre de Vaisseaux pour transporter des Troupes parle Fleuve de S. Laurent au Canal, & que les Vaisseaux de guerre saavitailloient austipour ce service, que les Troupes reglees, commencoient a quitter leurs quartiers, les unes pour agir sons les ordres des Geraux Amsurst & lolske, & les autres pourSembarquer pour le Canade, quune Flotte Francoise des Navires marchands, partie de S. Domingne & du Cap Francois, aiant et separee du convoi, avoit &te attaquée par les Armateurs de la Nonelle Tork, qui en avoient prit 16, dont 11 avoient ste amens dans ce Port, & quils Stoient a la poursuite des autres. Quoique les lettres particulieres recule 8 de la Gundeloupe, ne fassent aucune mention, que les Anglois aient abandonne cette Isle, og allere cependant que laCour en a reca la nouvelle politive, & Ton ajoute que nous y avons perd 2000 hommes, soit par lepee, fort par des maladies, qui ont regne parmi les Troupes. La Cour Na au reste encore rien publie de cette affaire. M. Pittest presque retabli de son in disposition, & ce Ministre apporte à present un redoublement d'attention aux affaires de son departement. 11 a assiste aujourdhui à un grand Conseil teend a Kensington sur des affaires importantes. On eft fort impatient dapprendre des nouvelles de Amerique-Septentrionale, og les Troupes Angloises doivent avoir entamee leurs operations, ainst que les Escadres des Amiraux Saunders, Durell, Holmer.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
8 Aar. No. 44. Danske Kiøbenhavnske Tidender. Ga Fredagen, den 1ste Jun.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Fra Hs. Kongelige Høyheds, Prinds Henries, Hovedqvarteer til Sachsendorf, den 18de Mai.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Den 12te hujus holdte Armeen Rastdag. Det Korps under General Fink, som kom tilbage fra Oberpfalz, fra at forfølge General Macquire, kom samme Dag til at staae paa hiin Side Bayreuth. Den 13de passerede Armeen Bayreuth, og stødte til General Finks Corps, og til det Detachement under General Plathen, som Dagen tilforn havde leiret sig ved St. Johannes, for at afskiære Hr. General Maaquire Passagen, i Fald han havde taget Veyen over Bayreuch. Vore Fortropper passerede Drossenfeldt, tog sin Post til Schønfeldt, og lod et Detachement gaae foran, for at bemægtige sig Huulveien ved Hohlfeldt, hvilken nogle Pandurer og Husarer holdte besatte, men forlode over Hals og Hoved. Omtrent 20 af dem bleve tagne til Fange. General Jtzenplig blev detacheret fra Leiren ved Penk til Culmbach, for at række General Knobloch Haanden, som marcherede til Lichtensels. Man har i Culmbach og Lichtenfels fundet endeel Levnetsmidler, som Fienden i denne Skynding har maattet forlade. General Jtzenplitz og Knobloch foreenede sig den 16de huj. med endeel af Armeens Fortropper ved Bamberg. Fienden havde forladt sin Leier bag samme Stad, og marcheret til Forchheim. Man fandt i Staden Bamberg nogle Pandurer og Husarer, og gjorde endeel Krigsfanger. Fienden har der forladt et anseeligt Magazin og ødelagt over for 200000 Rdlr. deraf Jkke destomindre har man dog faaet 400000 Pertioner Brød og 100000 Rationer Havre, foruden hvad der endnu kan være skiult. Armeen marcherede igien den 17de, og tog sin Leir til Sachsendorf, og Fortropperne toge sin Post til Stretberg og Ebermannstadt, hvorfra man har detacheret adskillige Korps, for at ødelægge de end nu øvrige Magaziner for Fienden. Ved vores Jndtrædelse i det Bambergske have Frie-Bataillonerne og der ved Armeen sig befindende Trods begaaet endeel Uorden; men man har eftertrykkelig straffet dem, som man paa frisk Fod er kommen efter, om man endskiønt ey strax har kundet hielpe Jndvaanerne, der mestendeels havde begivet sig bort. Men eftersom Jndvaanerne paa adskillige Steder have fyret paa vore Tropper, saa er det ikke at undre over, at saadant har bragt disse til at hævne sig. Jkke destomindre er det dog vist, at ingen har Aarsag til at klage over Armeens regulaire Tropper. For Resten har man endnu at melde, at man i den Affaire ved Himmelskron, hvor den Bataillon af Cronach blev tagen til Fange, har faaet 2 Kanoner, 3 Faner og 2 Standarter til Bytte.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Neder-Elven, den 25de Mai. Da Svensk Pommern er forladt af Preusserne, som skynde sig at gaae Russerne i Møde, saa ere de Svenske igien rykkede frem fra Stralsund og have besat Greifswald. Jmidlertid ere 6 til 8000 Mand Preusser blevne tilbage, for at passe paa de Svenske, og de have fra Anclam til Demmin trukket en Cordon.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Altona, den 28de Mai. Efter Beretning fra Oderen af 23de huj., synes den Russ. Keiserl. commanderende General en Chef, Græv Fermor, paa nye at vilde begynde sine Operationer paa de Sted, hvorhan i forrige Aar endede, og til den Ende lader sin Tropper fornemmelig rykke frem langs med Warte. Men de Kongel. Preuss. Tropper i Bagpommern og langs ved Oderen have saadan Stilling, at de i gandske kort Tid kunde støde sammen, og angribe Russerne der, hvor de stærkest maatte brække ind, og man forsikrer, at Hs. Kongel. Majestæt af Preussen selv vil være derved. J Dag gik en Preuss. Con reer, der kom fra Kongens Armee, her igiennem til Engeland. Man fornemmer ved denne Leilighed, at Feldtmarcha Daun har den 22de huj. vildet med et stærk Korps angribe de Preussiske ved Liehau, men har, efter Forlydende, maattet staae fra sit Forsæt. Den Preuss. Armee cantonnerer endnu, uagtet Østerrigerne siden den 2den hujus have ligget i Leir. General Dohna har allerede igien antaget Commando over Armeen i Pommern. De Tropper, som skulde gaae til Berlin fra denne Armee, have faaet Contra-Ordre. Den gamle Græve af Seckendorf skal betale 10000 Rdlr. for sin Ranzion til Preusserne.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Fra samme Sted berettes under 29de hujus, at det Rygte, som man allerede i et Par Dage havde havt, er bleven stadfæstet ved Leipziger Efterretninger, over Magdeborg, at Preusserne havde indtaget Nürnberg, og der gjort 4000 Mand og 180 Officierer til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
En Preuss. Officiers Skrivelse fra Bamberg, den 16de May. Jeg maa berette dem, at vi i Gaar indtoge Bamberg, og der have gjort 384 Mand, deels Husarer, deels Dragoner, og 13 Officerer til Krigsfanger. J Morgen skulle vi marchere til Kloster Eberrach og der afhente Contributioner og Gidseler. Generallieutenant von Hülsen har ladet besætte den befæstigede Stad Cronach, og derved gjort i General, 3 Oberster, 49 Officierer og 1319 Gemeene til Krigsfanger. Generallieutenant von Wedel staaer med 8000 Mand ved Nürnberg, og man troer, at denne Stad bliver nød til at overgive sig, efterdi den har villet gjort Modstand. Fortropperne under General v. Knobloch har borttaget Schweinfurth og der gjort 180 Mand og 7 Officierer til Krigsfanger. Siden den 1ste huj. have vi frataget Rigsarmeen 4 Mørsere, 23 Kanoner og dens Pontons, samt 3154 Mand, tilligemed 2 Generaler og 131 Officerer. Plassenburg bliver under Prinds Henrics egen Anførsel beskudt, paa dette Sted befinde sig 3000 Østerriger. Jeg har, da Parolen i Hovedqvarteret blev given, hørt, at Fæstningen laae i sidste Aandedræt. Generallieut. von Fink gaaer over Kitzingen, 2 Miile fra Würtzborg, og agter sig over Mayn, men hvorhen veed Gud og ikke jeg Hannover, den 25de Mai. Nu er efter enhvers Meening den Tid nær, da der vil forefalde store Tildragelser, der maaskee ville giøre Ende pas Tvistighederne. Deels i Henseende til de Østerrigske Krigshæres Forehavende, at overvinde Kongen af Preussen, ved Russernes Biestand; og deels i Henseende til det gjorte Opkast, at hiemsøge os og de øvrige Allierede paa det haardeste; hvilket Øyemærke man dog her paa det bædste søger at forekomme. Ved Himmelens Bistand er der bleven giort en lykkelig Begyndelse med at hindre deres Foretagende i Bøhmen, Oberschlesien og Franken. Man forsikrer, at Rigsarmeen nu saaledes er svækket, at den intet meer kan foretage sig i dette Feldttog. Prinds Henris vil derfor, som Ordet gaaer, begive sig til Sachsen igien, for at kunde understøtte Kongen imod Østerrigerne og Russerne. At byde de Franske Spidsen, er falden i Prinds Ferdinands Lod. Hs. Durchl. har vel betænkt anlagt sit Hovedqvarteer ved Lippe, paa det Han saavel paa den høyre som venstre Side kan passe paa Udspillet, og i fornødent Tilfælde igien vende sig tilbage til Hessen, hvor Hr. General Jmhoff fører Jnterims=Commando. Jmidlertid har hverken Hr. Marechal de Contades eller Hertugen, af Broglio foretaget sig noget.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Frankfurt ved Maynstrømmen, den 21 May. De Preuss. Tropper streife nu i det Bambergske og Bayreuthiske, hvor de skal bortføre alt tienestdygtigt Mandskab, uden Forskiel af Stand. Det er sikkert, at et detacheret Korps fra de Allierede er gaaet over Meinungen til Kønigshofen, hvor det har gjort en nyttig Maske for Prinds Henric: Men vist er det, at det dog for 3 Dage siden er gaaet tilbage til det Hessiske, hvortil maaskee de Franske Troppers Bevægelse har givet Aarsag. Det synes, som vi har vigtige Tildragelser at vente. Himmelen give, at de maatte være Aarsag til en bestandig Fred.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Fra Franken, den 18de Mai. Biskoppen af Würtzborg tænker at forsvare sig tapper i sin Residenz, dersom Preusserne skulde vilde foretage sig, at beleire den. Han har til den Ende forlanget af Hertugen af Broglio, hvis Hovedqvarteer endnu er til Frankfurt, 30 Canoniers, hvilke og den 16de huj. ere gangne med Extraposten til Würtzborg. Derimod har bemeldte Hertug afslaaet Prinzen af weybrückens Forlangende, som begierede, at der maatte i en Hast sendes Ham 20000 Mand Hielpetropper, med den Erklæring: "At Han dertil ingen Ordre havde fra sit Hof, Om den Efterretning er grundet, at Prinds Henrich med endeel af sin Armee virkelig rykker imod Wurtzborg, kan man ey endnu med Vished sige. Rigsarmeens HovedQvarteer skal i Dag være til Schweinau ved Nürnberg.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Weichselstrømmen, den 16de May. J Gaar fornam man, at den 4de huj. var forefalden strax ved Behrend en blodig Skiermydsel imellem et anseeligt Korps Russ. Husarer og Cosacker og et ikke lidet Preuss. Husarkorps, hvorved de første have lidt anseelig Skade, deres Chef er bleven nedhuggen og de øvrige adspredte.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Amsterdam, den 26 May. Breve fra Gibraltar melde, at de Engelske Krigskibe har der opbragt 3 Franske Vestindiske Skibe med meget rige Ladninger. Samme have iblandt andet havt inde 200000 Pd. Coffee, 600 Kister Sukker og 150 Centner Jndigo. Man legger til, at der og til Lissabon er bleven opbragt et stort Skib paa 60 Kanoner, som hørte til den Vestindiske Flode, laddet med Jndigo og Sukker.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Fra det Hannoverske, den 26 May. Med en Coureer, som er kommen her igiennem fra Lippe er den Efterretning indløben, at Hertug Ferdinand d. 24 hujus allerede har været ved Dorsten, og at hans hele Armee i 2 Colonner rykkede imod Fienden.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Berlin, den 26 May. Som man fra Schlesien fornemmer, saa har et Corps af den Danniske Armee den 21 hujus igien forsøgt, at vilde overfalde Fortropperne af den store Kongelige Armee paa den Side af Liebau; men samme er bleven slagen tilbage med Forliis af 4 til 500 Mand. General Landohn har selv commanderet denne Attaque, saa at det følgelig ikke har været grundet, som tilforn er bleven berettet, at han nylig har været i Egnen af Cotbus.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Helsingøer, den 31 May. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 22 hujus, Christian Truelsen af Apenrade fra Slæben til Kiøbenhavn med Marmor. Cornelis Jansen af Dragøe fra Dramen til Wordingborg med Tømmer. Claus Pedersen, af Tønsberg sta ibid. til Kbh. med Brædder. Den 28 dito, Rickert Rickerts af Eckernførde fra Memel til Porto med Hør. Nicolai Jebsen af Sønderborg fra Frederichshald til Kiøge med Bræder. Den 29 dito, Niels Mogensen af Aalborg fra Stokholm til Aalborg med Tiære. Claus Jepsen af Apenrade fra Kiøbh. til Trundhiem med Støkgods. Daniel Schaanning af Flekkefiord fra ibid. til Østersøen med Sild. Barthold Matzen af Apenrade fra Riga til Porto med Hør. Peter Petersen Stobek af Apenrade, Peder Rasm. Skiærp af Kbh. og Jacob Christ. Aagesen af Sønderborg, alle fra Kbh. til Findmarken med Meel. Knud Steger af Kbh. fra St. Croix og St. Thomes til Kbh. med Sukker. Peter Jansen Groot af Kiøbhn, fra ibid. til St. Thomas og St. Croix med Provision. Den 30 dito, Peter Clemmesen af Sønderborg fra Memel til Lissabon med Bielker. Niels Smith af Arendal fra Kbh. til Christiania med Cramerie. Niels Hansen Burman og Michael Jacobsen af Kbh. fra ibid til Finmarken med Meel.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Kiøbenhavn, den 1 Junii. Den 9 May ere Premierlieutenanterne ved det Bornholmske gevorbene Regiment til Fods, Philip Carl von Knorr og Frederich Ludewig von bille, benaadet med Capitains Caracter af Jnfanteriet; samt ved det første Smaalehnske National Jnfanterie Regiment, er Regimentsqvarteermester og Auditeur Niels Brabrand bleven gratificeret med Caracter som Generalauditeur. Den 10 dito haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst beskikket Amtsforvalter Matthias Zeuthen, til at være virkelig Cammerraad. Den 16 dito er den ved det Slesvigske Curasseer Regiment hidindtil standene Ritmester, Flygel-Adjutan Friderich Christian von Lowzow afgaaen fra Regimentet, og hans hafte Compagnie confereret til Premierlieutenant Peter v. Leth, som virkelig Ritmester og Chef; ligeledes er ved de Jydske gevorbene Regiment til Fods, Secondemajor Bernhard Knudt Christoph von der Lippe, bestilt til Premier=, den tredie Major, Maturin Gotschalck von Grollau til Secunde, og den caracteriserede Major Hug Christoph von Passow til Tertz=Major, saa er og Flygel=Adjutanten samt Capitain Johann Ludewig von Wedderkop beskikket til Major i Regimentet. Den 25 dito, haver Hs. Kongl. Majestet forundt Justitsraad og Amtsforvalter i Nyborg Bartholomæns Bertelsen, et Nobilitations=Patent, med Tilnavn Bertelsen de Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
J Torsdags Eftermiddag har den Kongelige Liv Garde til Hest gjort sine Manoeuvres uden for Stadens østre Port, i Hs. Kongel. Høyheds Kronprindsens høyeste Nærværelse, til største Fornøyelse baade for Ham og alle Tilstædeværende.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Paa første Pindsedag agter Hs. Kongel. Høyhed at bivaane den offentlige Gudstieneste i vor Frue Kirke her i Staden, da Hs. Høyærværdighed Biskoppen prædiker. J Mandags er Hr. Cammerherre og Baron Ditlev v. Knuths Frue lykkelig bleven forløst med en Søn, der i Onsdags blev døbt og kaldet Adam Christopher. J Følge Fundatzen for den Kongelige Charlottenborgske Natural=Samling, begynder Professor Ascanius de Botaniske Excursioner paa Onsdag næstkommende. De Studerende og andre Elskere af Botaniken og Natural Historien, behager at samles uden for nørre Port, ved Lundhuuset Kl. imellem 8 og 9.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Fra Suratte har vi den Efterretning, at d. 23 Septb. forrige Aar er det Danske Ostindiske Skib, Kongen af Dannemark kaldet, ført af Capitain Elphingston, der ankommet, efter 5 Maaneders lykkelig Seylads, og har fortsat sin Reyse til China.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
J Dag ventes, at det Danske Asiatiske Compagnies Skib, Græv Moltke kaldet, skal ankomme i Sundet. Det er seylet fra Tranqvebar i Ostindien den 19 Oct. 1758, og fører efterfølgende Vare med sig: 4 a 5 Læster Salt, 76670, Pd. Caliatur=Træ, 188584 Pd. Salpeter, 467926 Pd. Peber, 200 Stkr. Pano Comprido i Sorter, 320 Stkr. Salempuris i Sorter, 1280 Stkr. Pano Canari Camis, 670 Stkr. Pano Camis, 280 Stkr. Murri, 200 Stkr. MurriMadrepak, 422 Stkr. Durias, 128 Stkr. dito broderede, 161 Stkr. dito Carsisolla, 327 Stkr. Betilles, 979 Stkr. dito de Carical, 40 Stkr. Suckerduun, 135 Stkr. Zirsacker, 2038 Stkr. Gingang de Condelour i Sorter, 546 Stkr. dito ordinaire, 1175 Stkr. Callevappu, 270 Stkr. kippret Linnet, 1787 Stkr. Zitzer, 7100 Stkr. Kutenier, 35780 Tørklæder i Sorter, 13500 Soot Romals, 5810 Betilles Halstørklæder.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Da det in Ao. 1757. allernaadigst oprettede Liv-Rente Societets 2den og 12te Classe ere completterede og sluttede, følgeligen, ligesom de andre forhen completterede Classer, have naaet deres Fuldkommenhed; saa bliver sligt de Jnteressenter, som udi ermeldte 2de Classer haver ladet Portioner indtegne, herved bekiendtgjort, og at saa mange af dem, som endnu ikke have erlagt deres i saa Maade betalende Portions=Penge, samme, enten her i det Kongelig Zahl-Cammer, eller og til hver Stæds Amtstue, inden forestaaende 11 Junii Termins Udgang, maatte lade vorde indleverede, da enhver derefter, saasnart de for Betalingen erholdende Jnterims=Beviser til General=Postamtet blive indbragte, deres Policer resp. skal vorde meddeelte.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Kiøbenhavn General-Postamtet den 28 Mai 1759.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
Vexel=Cours. London 4 Rdlr. 92 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 16 pro Cento. Hamborger Banco 7 1/4 a 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-06-01
AVERTISSEMENT. Et Patriotisk Selskab har i Sinde at udgive i Trykken, Vi S. Engagtige Beregninger over de Bekostninger, som udfordres til at indrette allehaande Slags Fabriquer og Manufacturer, her til Lands, baade de som allerede ere oprettede, og de som endnu kunde oprettes, og det baade saaledes, som de med allermindste Bekostning kan oprettes, saaog saaledes, som de til des store Fuldkommenhed, med større Bekostninger maae indrettes og drives. Ombedes derfor de, som har Kundskab og Erfarenhed i lige Ting, at de vil være af den Godhed, at tiene Publico og bemt. Selskab herudi, at meddeele det slige Beregninger, og indlevere dem til Sr. Lauritz Scalts, boende i Viingaardstrædet Kiøbenhavn, da den som leverer slig en Beregning, kan vente sig en skikkelig Douceur for sin Umage, om forlanges, naar dens Rigtighed først er undersøgt. Beregningerne maa være efter Muelighed rigtige og saa nøye specificerede, i henseende til Materialiernes Jndkiøb, Arbeidslønnen, Redskaberne og andre hertil nødvendiggaaende Bekostninger, at de, som har Lyst til at sette sine Penge i slige Ting, til Landets og fattige Arbeids folkes Nytte, kan derefter nogenledes gjøre Balance=Regning imellem Jndtægt og Udgift, naar man supponerer, at Vahrene strax bleve afsatte. Saa ombedes og de, som har Kundskab om de Bekostninger, med hvilke slige Fabriquer og Manufacturer ere oprettede og drives Udenlands, at de vil indgive sammestæds slige Beregninger herover, paa det man derved nogenledes kunde veyledes til at see Kilderne, hvorfor vore Fabriquer og Manufacturer ikke altid kan holde Priis med Fremmede.