Jyske Efterretninger, 1780-01-07
Hans. Majestæt har under Dato Christiansborg den 20. Decembr. 1779. allernaadigst udgivet en Placat, hvorved giøres vitterligt: At da nu Consumtions Forpagtningerne i begge Riger ere fra tilkommende Nye=Aar af overalt ophævede, saa at ingen Consumtions=Forpagtnings Contracter fra den Tid af lægge hindringer i Veien for hvad Foranstaltninger, som maatte ansees tienlige til Orden og Lettelse i Consumtions-Afgiftens Erlæggelse, og H. M. allerede forhen haver bragt i Erfaring, hvorledes den ved H. M. Consumtions-Forordning for Danmark af 15. Octobr. 1778. dens 9. Cap. 1. Art. i Overeensstemmelse med andre foregaaende, og i Forpagtnings Tiden gieldende Anordninger fastsatte Regel, som kun tillader Consumtil ons Tilbagegivelse ved Udførselen for de Vare, som ere blevne indførte i halv Læst og halv Skippund og derover, eller hvoraf den ved Jndførselen erlagte Consumtion har beløbet sig til 6. Skilling, har givet Anledning til, at Consumtions=Afgiften af selvsamme Vare undertiden meere end eengang er bleven erlagt, naar nemlig saadanne Vare have været under halv Læst og halv Skippund, eller den deraf ved Jndførselen erlagte Consumtion ikke har beløbet sig til 64 Skill.; saa haver H. M., for nu at sætte denne Post i Consumtions Væsenet paa en saadan Fod at Consumtionen af selvsamme Vare ikke meere end eengang skal vorde erlagt fundet for got, fra næstkommende Nye=Aar af, at ophæve forbemældte i Consumtions=Forordningen af 15. Octobr. 1778. dens 9. Cap. 1. 5. fastsatte Regel, for saavidt angaaer de der ommældte Consumtionsbare Vare, som gaae fra et til et andet indenrigs Sted, og derimod at anordne og befale, ligesom H. M. ogsaa hermed, indtil videre, og saalænge ingen Misbrug ved denne Forandring til H. M. Jndtraders Fornærmelse maatte befindes, anordner og befaler: at naar indenrigske Consumptionsbare Vare, som til Maal, Vægt eller Tal kunne anslaaes, enten i stort eller lidet Partie, til nogen consumtionspligtigt Sted i H. M. Riger Danmark og Norge ere indbragte og Consumtionen der ere lagt, maae disse selvsamme Vare, ligesom for toldbare, samt udenrigske consumtionsbare Vare anordnet er, siden frit og uden at videre Consumtion deraf skal fordres eller erlægges, indpassere til ethvert andet Sted, i bemældte H. M. Riger, naar allene behørig Passeer=Sedde dermed følger, og indbefatter altsaa denne saaledes fastsatte almindelige Anordning fornemmelig følgende specielle Regler: a) At Consumtionen af forbemældte Vare, som føres fra et consumtions pligtigt Sted til et andet, efter at være erlagt paa det første Sted, hvor Varene vorde indbragte, gives dernæst ikke tilbage, eftersom Varene siden passere frit. b) Att, da foranførte almindelige Anordning allene taler om de Vare, som gaae til indenrigske Steder i Danmark og Norge, saa gielder det, som derudi er fastsat, ikke om de Vare, som gaae ud til fremmede Steder, eller til H. M. Hertugdomme, med hvilke, saavel i Henseen, de til Gotgiørelse som Udførsels=Tid med videre, forholdes fremdeles efter Consumtions=Forordningens 9. Cap. 1. Art. c) At da det, som mældt, er selvsamme Vare, som siden passere frit, naar Consumtionen deraf eengang er erlagt, saa forstaaes ikke herunder saadanne Vare, som efterat Consumtionen deraf er er lagt, forandres eller forædles til andre Vare. d) At, siden behørige Passeersedler ere de Beviser, som skulle gotgiøre, at Consumtionen eengang er erlagt; saa maae enhver, som vil udfore Vare med Consumtions Frihed fra et consumtionspligtig Sted, til et andet, hos vedkommende H. M. Consumtions=Betiente forsyne sig med en saadan Passeer=Seddel til at følge Varene, og maae bemældte H. M. Consumtions=Betiente ikke nægte at udstede saadanne Passeeriedler, naar Consumtionen af Varene findes at være erlagt. e) At, naar Vare til noget consumtions pligtigt Sted ankomme, enten til Lands eller Vands, og dermed ikke følger en saadan Passeer-Seddel, som udviser, hvor Consumtionen er erlagt, ansees de som saadanne, hvoraf ingen Consumtion er betalt, og bliver Consumtionen i saa Fald deraf at fordre og erlægge. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.