JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-12-28
Et meubleret Værelse ønskes tilleie. Billetter, indeholdende fornøden Oplysning, bedes indlagte paa Adressecontoiret.
Viborger Samler, 1848-12-28
Licitation. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes Fredagen den 12te Januar førstkommende, Eftermiddag Kl. 2, Licitation paa Skive Raadhuus over Leverancen af 160 Cubikfavne uharvet Reservegruus til den mindre Landevei mellem Vium Mølle og Kjergaardsholm i Salling, Overslag og Conditioner, hvorefter denne Entreprise andrager. 560 Rbd., henligge paa Byfogedcontoiret i Skive til Eftersyn Foss, for Lysthavende. Viborg, den 20de December 1848. Veiinspecteur.
Viborger Samler, 1848-12-28
Da det ved Auctionen den 25de f. M. skete høieste Bud paa den, afdøde Proprietair Mikkel Hummelgaards Bo Forening med Proprietair P. M. Refsgaard til Willum gaard tilhørende Tviis Vandmølle, med Bygninger og staaende og løbende Redskab og Jnventarium samt tilliggende Jorder af Ager og Engs Hartkorn efter den nye Matricul 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. og med Mølleskyld 2 Tdr. Skp. ikke blev approberet, saa bliver denne Eiendom med dertil hørende Bro, hvoraf der hæves Bropenge, atter stillet til Auction til absolut Bortsalg Torsdagen den 4de Januar 1849, Middag Kl. 12, paa fordeelagtige Pengeconditioner for Kjøberen. Auctionen foretages i bemeldte Mølle, hvor Lysthavende, vilde møde anførte Dag og Tid. Herredscontoiret i Holstebroe, den 11te December 1848. Bresen.
Viborger Samler, 1848-12-28
Nyt Abonnement fra 1ste Januar paa Viborg Stiftstidende der, foruden Extranumere, udgaaer 4 Gange ugentlig, mod tages paa de kongl. Postcontoirer, og for Viborg og Omegn Udgiveren. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gang ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-12-30
Vib. dre.
Viborger Samler, 1848-12-30
Susto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. 76 Aarg. Løverdagen den 30 December 1848. Nr. 222.
Viborger Samler, 1848-12-30
Udenlandske Efterretninger. Keiserdommet Østerrig. Om Kampen med Ungarerne meddele vi nedenstaaende Bekjendtgjørelse af 16de Decbr. fra Feltmarschal, Fyrsten af Windisch-Grätz og to Armeebulletius af 17de og 18de Decbr. 1848. Hovedqvarteret Petronelle, den 16de Decbr. 1848. "Jeg til melder herved i dybeste Ærefrygt Deres Majestæt, at jeg idag Formiddag (den 19de Decbr.) har foretaget med det første Armee- og Reservecorps en almindelig Recognoscering fra Bruck an der Leitha og Prellanchirken, i den Hensigt fra samme at gaae over til den egentlige Fegtning, hvorved jeg med Hensyn til den fjendtlige Stilling maatte udbrede mig meget. Men Fienden modtog ikke Kampen og trak sig efter en ubetydelig Modstand, tilbage paa alle Puncter; kun Flækkerne Barendorf og Nendorf indtoge vi først efter en temmelig levende Kanonade. Fienden trak sig hurtig tilbage i Retning af Altenburg; han rømmede fremdeles Keisee, der strax blev besat af en Bataillon. Fra Feltmarschal Simonich, har jeg erholdt den Melding, at han allerede den 14de Decbr. har angrebet den fjendtlige Stilling ved Passet ved Jablonitz, indtaget samme med Storm, forfulgt Fjenden indtil Seplitz og trængt ham tilbage til Tyrnau. Fra Feltmarschallieutenant Schlick har jeg erholdt Underretning om, at han den 10de Decbr. er under Jndbyggernes Jubel rykket ind i Staden Eperies. Første Armeebulletin af 17de December. "Den 15de Decbr. om Aftenen Kl. 8 begyndte Fyrsten af WindischGräz at rykke frem imod Ungarn. Paa denne Dag aabnede Oberst Baron Horwath med omtrent 3,000 Md. Angrebet ved at afsende stærke Troppedetaschements imod Odenburg. Disse Tropper stødte den 16de tidlig om Morgenen i Bolka-Brodersdorf paa en fjendtlig Afdeling, der havde kastet sig ind i flere Bygninger, hvorfra den underholdt en levende Jld. Men Major Grev Schaff gotsche lod Capt. Kossanowich og Overlieut. Moldovany storme frem i Spidsen af 1 Comp. Jnfanterie og 2 Escadr. Chevaurlegers; de indtoge Husene og gjorde endeel Fanger. Oberst Horwath fortsatte sin Marsch imod Oden burg, forenede sig med de af ham udsendte Detaschements og fik snart Stadens Taarne at see. Flere af de i Nærheden liggende Høie vare besatte af en stor Menneskemasse. Ved at rykke længere frem opdagedes det, at det kun var Nysgierrige, og de keiserl. Tropper rykkede den 16de, Kl. 11 om Formiddagen, uden Modstand og under Jndbyggernes Jubel, ind i Staden."
Viborger Samler, 1848-12-30
Anden Armee Bulletin af 18de Decbr. "Den 16de Decbr., om Eftermiddagen Kl. 4, bleve Jnsurgenterne, som havde trukket Forstærkninger til sig og forskandset sig ved Tyrnau, angrebne af Feltmarschallieutenant Simonich og kastede paa en vild Flugt. J Seierherrens Hænder faldt fem Kanoner, mange Vaaben, en Fane, 766 Fanger og 43 Heste. Fjenden flygtede med saadan Hurtighed, at det var umuligt at indhente ham, da Natten brød frem. Simonich besatte Tyrnau og Omegn. Fra Kaschau meldes, at denne Stad er den 11te Decbr. indtaget med Storm af Avantgarden af Grev Schlicks Corps. J Stormen faldt flere østerrigske Officierer. Til foranførte officille Efterretninger kan tilføies efter Schles. Zeitung: Paa intet Punct holdt Ungarerne Stand; Fanatismen for det ungarske Anliggende er fordampet, og det østerrigske Parti, der især blandt de høiere Klasser, tæller mange Tilhængere, mangler det kun paa Mod og Aandsnærværelse for at kunne optræde imod de sanatiske Rebeller. Ban Jellachich har været i stor Fare for at blive tagen tilfange. Ved en Forpostrecognoscering havde han vovet sig for langt frem, og kun hans Hests Hurtighed skal have reddet ham fra at falde i Hænderne paa de ungarske Husarer.
Viborger Samler, 1848-12-30
Storbritannien og Jrland. Efter Efterretninger fra London af 18de Decbr. er det i et Geheimeraadsmøde besluttet, at Parlementet skal aabnes den 1ste Februar, Efter Morn. Chronicle har den franske Gesandt ved Hoffet i London – Beaumont - indrakt, paa Grund af Udfaldet af Præsidentvalget, sin Demission. Han vil om faa Dage forlade England.
Viborger Samler, 1848-12-30
Den 17de Decbr. havde Grev Reventlow og Conferentsraad Treschow en Conference med Lord Palmerston. J de sydlige Dele af Jrland tiltager atter paa en skrækkelig Maade Mangelen paa Levnetsmidler. J det fra Dyrtidsaarene bekjendte Sogn Skibbereen skulle af 6000 Jndvaanere mere end 1000 ikke være forsynede med Brød, og derhos ganske mangle Klæder og Huusly; de søge Tilflugt i Hytter, som man i England ikke engang vilde anvende til Svinestier. Nogle krybe om Natten ind i Huler i de ved Kysten liggende Klipperev, og nære sig af Muslinger og Søtang. Fattighuset er saa fuldt af Fattige, at ingen nye Medlemmer kunne antages; 639 Fattige bespises af Fattiganstalten.
Viborger Samler, 1848-12-30
Tydskland. Fra Hanover meldes under 19de Decbr.,at 6000 Md. hanoveranske Tropper, der staae i Altenburg, have erholdt befaling til ufortøvet at bryde op til Elben. Andre Mandskaber skulle ogsaa afgaae i samme Retning, saa at der ved denne Flod vil blive opstillet et Observationscorps af 1000 Mand. – Udentvivl støtter denne Forlæggelse af Tropperne sig paa de Danskes Rustninger; de ved Elben opstillede Tropper skulle tjene som en Reserve for det slesvig-holsteenske Armeecorps, saafremt det skulde komme til Fiendtligheder paa ny. Vi haabe og ønske, at Fredsunderhandlingerne føre til Freden; men vi ville være beredte paa den nye Krig, i det Tilfælde at de Danske skulde troe, at Tydsklands indre Anliggender ikke afgave Tid og Kraft til først og fremmest at tiltvinge sig Opretholdelsen af Vaabenstilstanden og dernæst til, naar det skulde være fornødent, at føre Krigen med Eftertryk Artiklen bærer Stemplet Hanover, men Tydskerne forfalske saa ofte Stempler.
Viborger Samler, 1848-12-30
Rigsdagen i Frankfurt. J Mødet den 18de Decbr. udviklede von Gagern sit Ministerprogram. Rigs ministeriet maatte efter hans Formening i Bedømmelsen, af Centralmagtens Stilling til Østerrig gaae ud fra følgende Sætninger: 1) Paa Grund af Beskaffenheden af Østerrigs Forbindelse med ikke tydske Lande indskrænker sig for Tiden og under Provisoriet Rigsmagtens Forpligtelse til i Almindelighed at opretholde Østerrigs bestaaende Forbundsforholde til Tydskland. Men derhos er der at anerkjende Østerrigs særskilte Forholde, ifølge hvilke det gjør Fordring paa kun at indtræde i den nye tydske Forbundsstat, paa hvis Organisation der endnu arbeides, paa saadanne Vilkaar, der ikke væsentlig arbeide paa og forandre (alteriren) den statlige Forbindelse af de tydske med de ikke tydske østerrigske Forbundsdele. Som en Følge heraf vil 2) Østerrig, i Overeensstemmelse med de af Nationalforsamlingen allerede fattede Beslutninger, ved hvilke Forbundsstatens Natur er bestemt, være at betragte som ikke indtrædende i den nye tydske Forbundsstat. 3) At ordne Østerrigs Unionsforhold til Tydskland ved en særegen Unionsact, og derved fyldestgiøre alle de beslægtede, aandige, politiske og materielle Fornødenheder, der fra Arilds Tid have forenet Tydskland, forbeholdes den nærmeste Fremtid. – De følgende Puncter angaae de indledende Forhandlinger af Gesandtskabsveien. J Slutningen af sit Forredrag bad den nye Ministerpræsident, Rigsforsamlingen om i Overeensstemmelse med Sagens Vigtighed at henvise dette foreløbige og indledende Andragende til en Comites Bedømmelse, men ogsaa tillige at paaskynde saameget som muligt Anliggendets Forhandling i Rigsforsamlingen. Lange og stormende Debatter opstode, hvilke Venedey endog fordrede, at det ministerielle Andragende skulde forkastes. "Discutere De dette Andragende, udbrød han, saa discutere De Tydsklands Deling, Jkke et Øieblik længere vil jeg sidde her, naar De støde vore Lande fra Dem!" (Bifald til Venstre.)
Viborger Samler, 1848-12-30
Efterat flere Forslag om det ministerielle Andragendes Henviisning til allerede bestaaende Comiteer vare afviste, ved toges omsider med stor Majoritet, at det ministerielle Forslag skulde henvises til Afdelingerne, og at der af disse skulde udnævnes en ny Comite. Denne valgtes, men af dens 15 Medlemmer ere kun to af disse gunstig stemte for v. Gagerns Forslag. - Den 3die og 4de Jan. 1849 - de Dage, paa hvilke de meddeelte Forslag skulle drøftes, turde have en uberegnelig Jndflydelse paa Tydsklands fremtidige Forhold og Stilling. "J skulle ikke sparke os ud af Forsamlingen", er Østerrigernes Feltraab, og den aftraadte Rigs minister Schmerling (Østerriger) udvikler imod Gagern en saa fiin Politik, at sammes næsten usynlige Traade true med at hilde Modpartiet i en Væv, som det ei formaaer at gjennembryde. Allerede have Østerrigerne erholdt Allierede; Bairerne istemme Østerrigernes Kampraab. Gemytterne forbittres mere og mere, allerede ymtes der om at den russiske Politik er med den østerrigske bleven enig om Midlerne til at knuse den store tydske Eenhedsbygning.
Viborger Samler, 1848-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Efter hvad vi have bragt i Erfaring er Kammerherre, Baron C. v. Plessen (tidligere Rentekammerdeputeret) af gaaet til Berlin med det specielle Hverv at bevirke en snar Berigtigelse af Danmarks Erstatningskrav for de preussiske og Forbundstroppernes Reqvisitioner i Nørre(Berl. Td.) jylland.
Viborger Samler, 1848-12-30
Efter Forlydende har det Offentlige anseet det for sin Pligt, at sikkre sig Oberstlieutenant Kauffmanns Person, da han ikke har villet indgaae nogen Forpligtelse om, ikke at ville yde Oprørerne sin Hjælp. (Forl.)J Novemberheftet 1848 af det franske Maanedsskrift"Spectateur militaire" læses en mod os Danske meget velsindet Artikel "de la guerre du Dannemark et de PAllemagne en 1848 af Capitain C. Delmas i den franske Generalstab, Adjutant hos General Lamoriciere. Forl. meddeler deraf følgende Brudstykke, der indeholder en hædrende Charakteristik af den danske Soldat: De Danske have til enhver Tid viist, at Mod og Dygtighed kunde anvendes andre Steder end ombord. Som uforsagte Sømænd staae de hverken i Dygtighed eller Mod tilbage forde store søfarende Nationers Matroser. De Danskes Rigdomme, der ere Frugter af en langvarig Fred, have ikke, hvad denne sidste Krig har viist, svækket deres Mod og Fædrelandskjærlighed. Den danske Soldat besidder ligesom den engelske en paa Valpladsen sjelden Egenskab, Koldblodighed midt i Vreden hans Legeme er kraftigt, hvilket han skylder de Arbeider, til hvilke han fra Ungdommen af har været vænnet. Hans Sind er hærdet. Uden at besidde synderlig Fyrrighed gaaer han modig, naar han til rette Tid føres rask frem. Han kan ikke let og behændigt, som den franske Soldat, klattre op af Bjerget, eller fare hen over Sletten, men han viser mere Taushed og Selvbeherskelse; hans Skud træffer sikkert og dødeligt. Rigtignok udholder han ikke en Kugleregn som Russeren, men hvad enten han trænger frem eller trækker sig tilbage, beholder han altid sin Plads i Rækkerne. Der er i den danske Soldats Maade at være paa noget af det Maskinmæssige hos Tydskeren, i sine Handlinger er han dog virksommere og mere tænksom. Man maa ikke forbigaae, at den danske Soldat foruden Agtelse for Lov og Eiendom nærer en ædel Afsky for Hærgen, og Plyndring. Jnfanteriet gaaer i Jlden uden at splittes og frygter ikke for at gaae paa med Bajonetten. Cavalleriet, for største Delen Dragoner, er godt udstyrret og beredet, men mangler maaskee en Smule Øvelse og Holdning. Hvorom Alting er, tæller det danske Rytteri i sine Rækker kraftige, modige og uforsagte Soldater. Hestenes sjeldne Dressur og øvrige gode Egenskaber bidrage kun til at give en endnu mere fordeelagtig Forestilling om dette Rytteri. Det danske Artilleri har gode Heste og bliver godt betjent. Den danske Armees Hæder er Frugten af dens udmærkede Disciplin og Nationens rolige og naturlige Tapperhed. Man har i den sidste Krig beundret den fuldkomne Enighed mellem Officierer og Soldater, deres Medfølelse for hinanden i Savn, deres brændende Fædrelandskjærlighed og provede Mod. Hvad vi have sagt om den danske Soldat gjælder i lige Grad om den svenske og norske."
Viborger Samler, 1848-12-30
Redacteuren af "Correspondent for Handel, Skibsfart og Politik" bekjendtgiør, at paa Grund af Sætternes Op høren at arbeide, foreløbig intet Numer af ovennævnte Blad vil kunne udkomme.
Viborger Samler, 1848-12-30
Det Langeske Selskabs Forestilling i Onsdags Aftes i Casino af Nestroys Talismann var i alle Henseender saa tilfredsstillende, ja fra enkelte af de Spillendes Side f. Ex. Hr. Schmidts, saa fortrinlig, at det dobbelt maa beklages, at Jndtrykket deraf aldeles forstyrredes ved den indtraadte Brandallarm. Klokken var vel omtrent ni, da der midt under Stykkets anden Act opstod en Mumlen, paa Tilskuerpladsen, og derpaa Rygtet om Jldløs i Bygningen forplantede sig som en Løbeild. Der opstod nu et frygteligt Virvar, Skrigen og Trængsel. Alle søgte Udgangen, Mange sprang over Orchesteret op paa Theatret, og det var forgiæves at de saa mere Kold blodige søgte at berolige den af Angsten grebne Mængde. Virvaret og Trængselen tiltog og endte ikke, før man udenfor i Corridorerne og Vestibulerne erholdt de høitideligste Forsikkringer om at det Hele var blind Allarm, der var opstaaet af en stærk Kakkelovns= eller Skorsteensrøg, saavidt vides fra Øltunnellen, og som var trængt ind i Salen. Skjøndt den almindelige Uro snart lagde sig, var der naturligviis ikke at tænke paa nogen Fortsættelse af den afbrudte Forestilling. Saa vidt vi have erfaret, er der dog nok Jngen kommen til Skade i Trængselen. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1848-12-30
Rigsdagsmand Balth. Christensen har, efter "Folket", modtaget en Adresse med ca. 1000 Underskrifter fra Byer og Sogne i det sydlige Sjælland, hvori de udtrykke An erkjendelsen af hans Færd og deres Harme over de uværdige og lumske Angreb, der i den senere Tid have været rettede mod ham.
Viborger Samler, 1848-12-30
Angaaende det for Kjøbenhavns Amt paa Blegdams veien opførte og forleden høitideligt indviede nye Thing- og Arresthuus hedder det i "Bl. Td." Hele Bygningen er sammensat af tvende Thinghuse og en mellemliggende Arrestbygning. De tvende førstnævnte, hvert paa 2 Etager, afgive eensartede Locale for Kjøbenhavns Amtsraad og ethvert af de tre Birker. Kjælderne ere indrettede til Leilighed for en Oeconomus m.v. Arresthuset, hvorfra Fanger igjennem Corridorer kunne føres lige til Thing stuerne, uden Samqvem med Uvedkommende, har 3 Etager med en gjennemgaaende Observationshalle i Midten, som tillige er bestemt til Gudstjeneste. J hver Etage er 10 isolerede Arresteeller og 2 Arrester, hver for 3 Personer, samt Beboelsesleiligheder for Arrestforvarerne, foruden de øvrige fornødne Localer. Derved er anbragt saakaldte "Straalegaarde, omgivne med Ringmuur, til Fangernes Bevægelse i fri Luft. Samtlige Bekostninger, Grundens Jndkjøb iberegnet, udgjøre omtrent 80,000 Rbd. Bygningsarbeidet er udført under Architecterne Bindesbølls og Nebelongs Bestyrelse.
Viborger Samler, 1848-12-30
Kammerjunker Steensen de Leth til Steensgaard paa Langeland har og viist det skjønne Exempel at frigjøre sit Godses samtlige Huusmænd for alt Dagarbeide for en saare billig Betaling, nemlig den saakaldte Hovdag i Almindelighed for 13 Sk. og alle øvrige Dage for 16 Sk. pr. Dag, imedens han selv derfor erstatter Forpagteren, 32 Sk. pr. Dag. - At Godseieren af et velvilligt Hjerte gav, og Huusmændene med Taknemmelighed modtoge Tilbudet, viiste sig tilfulde, saavel for som efter Contractens Afslutning, ved gjensidige inderlige Taler og Hurraraab.
Viborger Samler, 1848-12-30
Odense, den 26de Decbr. 1ste Juledags Morgen, afbrændte Sigerlundstedet i Vissenberg Sogn, tilhørende Peter Jensen. Beboerne Mand, Kone, 5 Børn og 1 Pige, vaagnede først efterat Jlden havde angrebet alle Udlængder; 3 Køer, 1 Kalv 1 Sviin og 1 Hest brændte. Af Løsøret var Jntet assureret, Bygningerne meget lavt, alle 4 Længder for 500 Rbd. Der er Formodning om at denne Jld er paasat. En Hest forskaffede sig selv Friheden ved at bryde ud af Stalden, den blev noget forbrændt paa Ryggen. – Jmorges afbrændte Skouhaugehuset, ligeledes i Vissenberg Sogn. Beboerne ere reddede. De nærmere Omstændigheder ere os endnu ubekjendte. (Hp. Av.)Als Sund, den 14de Decbr. Den danske Forening i Aabenraa er allerede voxet til 20 Medlemmer og har faaet Navnet "Frederiks=Klub." En Bekjendt skrev mig nylig til, at man agtede at anmode Magistraten om at erholde Raadstuesalen til et Bal for Klubbens Medlemmer. Hvad synes de om et saadant Andragende i dette Øieblik, Erdet ikke et Beviis for, at de danske Slesvigere i Aabenraa i deres Mod næsten gaae til Overgivenhed, Der seer man, hvorlidet man kan bygge paa det tilsyneladende Udseende af danske Borgeres slesvigholsteenske Sind i en lang Række af Aar. Forhørerne over Deeltagelsen i at underskrive den bekjendte fortfattede alsingske Protest vedblive, forleden var den gamle Capitain Fischer (Fader til til Redacteur Fischer) ogsaa tilsagt at møde for Politimesteren (Borgermester Schov) i denne Anledning. Desuden ere strænge Huusundersøgelser blevne foretagne hos den unge Capt. Fischer, Farvermester Bahnsen o. Fl. (Dvk.)
Viborger Samler, 1848-12-30
En Hr. Bracklow, som ved offentlige Taler skal have opirret Folket, er ved hans Ankomst til Altona med Jernbanen strax bleven arresteret af Politiet. Et Forsøg paa at befrie ham mislykkedes. Han skal siden være bleven løsladt mod Caution.
Viborger Samler, 1848-12-30
Efter at have omtalt Frue Strodtmanns og Frøken Langheims Jver med i Haderslev at gaae omkring og samle Underskrifter paa den af nævnte Damer (Frøken L. Moder er en Kjøbenhavnerinde) forfattede Adresse til Dronning Victoria, hedder det i "Dannevirke" "Men Qvindekjønnet i Haderslev har samtidig reist sig paa den anden Side for at fremme Afgjørelsen af Slesvigs politiske Spørgsmaal. Og her er det Tjenestepigerne som træde frem og det med den dem iboende større Energie end den, Fruer og Frøkener i Almindelighed besidde. Og hvad der er det Fornøieligste, det er, at det er i dansk Retning, til Forsvar for Konge og Danmark. Nogle af dem have nemlig forfattet en Opskrivt, hvori de forpligte sig til at stille sig under Vaaben og med den øvrige danske Hær rykke ud mod Landets Fiender, saasnart dette maatte kunne tillades, og det er denne Forpligtelse, som samtlige Byens Tjenestepiger, under stærk Røre, ere ifærd med at tiltræde med deres Underskrivter. De troe, derved at kunne tilføie hine tvende tydske Damers Adresse til Dronningen i England et Grundskud, drage den efter Fortjeneste ned i det Latterlige og forhindre, at den underskrives.
Viborger Samler, 1848-12-30
Forhenv. Maler, nu Gaardm., S. Hense i Hygum er af den oprørske Overret i Slesvig dømt til 6 Gange 5 Dages Vand og Brød og til at betale alle Omkostninger for at have benævnt Beseler og Consorter for oprørske Coryphæer, for at have kaldt Bruhn i Haderslev en Meeneder og en ligegyldig Mand for Dommen her og hisset, for at have erklæret Jmmediat-Commissionen, paa Als for ene retmæssig, for at have villet tilvende den kgl. Kasse Skatter &c. &c. J 16 Uger har Hense været arresteret. Enhver vil føle hvad hans Hustru og hans Børn have lidt og tabt ved denne hans lange Fraværelse.
Viborger Samler, 1848-12-30
Fra Nordslesvig den 19de Decbr.: "Jgaar Aftes absenterede sig En af de paa Gramm indqvarterede slesvigske Dragoner, ved Navn Bøi Matthiesen, født i Rudebøll, Høyer Sogn, og tog med Hest og Oppakning Veien sporenstregs til Ribe, hvor vi ville haabe, at man har taget vel imod ham; thi bedre seent end aldeles ikke at vende tilbage til sin Pligt. Saameget kan forsikkres, at Mange af hans Kammerater gjerne gik den samme Vei, naar de blot kunde faae Leilighed dertil. Et Rygte har fortalt, at i forrige Uge skulle fra Flensborg 12 Dragoner med Heste og Oppakning være gaaede over til de Danske paa Als. – Jgaar har den nye Politimester paa Gramm udført eller ladet udføre sin første Heltedaad. Med "Dannevirke, Nr. 16, fulgte til alle Abonnenter et Expl. af Hs. Maj. vor allernaadigste Konges Proclamation af 15de Decbr. d. A., hvori den saakaldte fælles Regjering" erklæres for ugyldig. Aldrig saasnart var denne kommen Politimesteren for Øie, før han strax fik en Commando, under den der liggende saakaldte Lieutenant Dorrien (der i Foraaret var indlemmet i Friskarernes hæderlige Rækker) paa Benene, som maatte afsted paa Veien til Haderslev, for at opfiske hvad der kunde faaes fat paa af bemeldte Proclamation, der alligevel vil blive bragt til enhver dansksindet Mands Kundskab, om man endog skulde bruge nok saa mange Kunster for at hindre det." (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-12-30
J Fredags Aftes blev der, efter Jndbydelse af den politiske Forenings Bestyrelse, afholdt et offentligt Møde i Aarhuus, for at discutere Grundlovsudkastets Bestemmelser om Valgbarhed. Forhandlingerne bleve leddede af Kjøbmand H. Liisberg som Dirigent og Exam. juris Nyssum som Vicedirigent. J den livlige Debat deeltoge navnlig Skolelærer Bering fra Viby, Kjøbmand C. Christensen, Overlærer Funch, Kjøbmand Hammershøi, LærerKraiberg, Kjøbmændene H. Liisberg, H. C. Liisberg og Meisneer, samt Overlærer Oppermann. Efter Debattens Slutning erklærede Forsamlingens Majoritet det for sin Anskuelse, at Jndskrænkninger i den ved Udkastet til Valgloven indrømmede almindelige Valgret og Valgbarhed ikke ere tilraadelige, og at den almindelige Valgret og Valgbarhed maa betragtes som et Gode i og for sig. Den besluttede endvidere, at der skulde affattes og til Underskrift fremlægges en Adresse til Rigsdagen i modsat Retning af den fra Dhrr. Bauer, Blechingberg m. Fl. udgaaede. (Ah. Av.) - (Den af Dhrr. Blechingberg og Liebenberg m. Fl. forfattede Adresse er henlagt til Underskrivt hos Kjøbmand C. Benzen i Aarhuus, og vil sandsynig nok erholde endeel Underskrivter.)
Viborger Samler, 1848-12-30
Fæstningsslaven Simon Bolle er nu bleven transporteret fra Aalborg til Thisted Arrest, hvor man vistnok vil gjøre Alt for at sikkre sig hans Person.
Viborger Samler, 1848-12-30
Til Dhrr. Bladudgivere i Kjøbenhavn, Ligesom i forrige Uge, saaledes medbragte den hertil inat ankomne Post ingen havnske Blade fra Onsdag, men derimod Breve. Skylden herfor kan neppe Andet end tilregnes Avisexpeditionen i Kjøbenhavn, og vi maa derfor opfordre Dhrr. Bladudgivere dersteds til at drage Omsorg for, at denne Norden ved Forsendelsen hertil Viborg hæves, hvilket naturligviis saavel er i Bladudgivernes som i de herværende Abonnenters Jnteresse. - Tilfældigt har nærværende Blads Red, ved Leilighed erholdt Fædrel." Tirsdags- og "Berl. Tid." Onsdags numer, og meddeler foran nogle enkelte Artikler heraf, Ordensdecorationer.