JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
England udførte Vare til Tyrkiet og Middelhavet for 118,914 Pd. St., og fik derimod tilbage for 390,294 Pd. St.; til Frankrig for 859,974 Pd. St., og fik tilbage for 15,951 Pd. St.; til østerrigsk Flandern for 118,064 Pd. St., og fik tilbage for 21,027 Pd. St.; til Holland for 1,538,120 Pd. St., og fik tilbage for 672. 241 Pd. St.; til Tydskland for 8,014,260 Pd. St. og fik tilbage for 2,658011 Pd. St.; til Preussen for 211,662 Pd. St.; og fik tilbage for 220,827 Pd. St.; til Pølen for 35,468 Pund Sterl., og fik tilbage for 207,477 Pd. St.; til Sverrig for 169,293 Pd. St., og fik tilbage for 152,707 Pd. St.; til Dannemark og Norge for 711,082 Pd. St., og fik tilbage for 94,821 Pd. St.; til Rusland for 452, 106 Pd. St., og fik tilbage for 1565, 118 Pund Sterl.; tilsammen udført for 12,228943 Pd. St.; derimod faaet tilbage i alt for 5,999,474 Pd. St. Ved denne Tabel er følgende at anmærke: 1) Den omfatter en Tidspunkt, da den brittiske Handel med Fastlandet endnu ikke havde naaet sin største Høide. - 2) Disse samtlige Vare ere kun anslagne til deres daverende halve Værdi. - 3) Denne Værdie har imidlertid meget forøget sig. - 4) De sidste Aars Farer bragte deres Priser ved høie Assurancer og utallige Smaamidler, der maatte anvendes ved deres Udbredelse, endnu lige høiere. - 5) Det saare betydelige Underslæb er ikke regnet. Medtage vi til disse Omstændigheder endnu, at denne Tabel kun omfatter tre Femtedele af heele den brittiske Handel med de anførte Stater, saa finde vi, at England, naar blot No. 2 bringes i Anslag, i Aaret 1798 tilførte disse Vare for 40,763,142 Pd. St. og fra dem fik for 19999,912 Pd. St. Vare igien; at Storbritanniens Fordeel i denne Handel følgelig beløb meere end 20,763,230 Pd. St. Men derhos er endnu at betænke, at England af de 19,999,912 Pund Sterlings Jndførsel igien gav hine Stater en stor Deel forarbeidet tilbage, og det finder sig da, at disse, naar ovenstaaende Punkter samtlig tages i Beregning, i den brittiske Han deels meest glimrende Aar aarlig tabte en uhyre Summa af 25 Millioner Po St. (hvoraf Dannemark og Norg henved den ene). Denne omstændighed er af Vigtighed for at beregne Følgerne af de franske Forholdsregler mod England i hele deres Omfang. Skulde denne uhyre Besparelse ikke virke dybt paa vor Tids Tilstand, Vi indlade os ikke videre herpaa, i det efter vore fuldkommen authentiske Opgivelser (de ere tagne af Colghouns Bog om Londons Politie femte Udgave) enhver kan giøre sin Beregning. - Vi nøies med endnu at antyde videre nogle Fordele, der flyde af Englands Udelukkelse fra Samfærsel med Fastlandet. Betydelige ere alt Virkningerne og saaledes i Øine faldende, at man ingen videre Beviser behøver at føre. Fastlandet bliver efterhaanden mindre afhængigt i sine Fornødenheder, deels ved det, det frembringer sig selv deels ved det, det afvænnes fra dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Fastlandet beholder mange Tusinde Mennesker, der ellers tabtes i de brittiske Manufacture, Marine, Militair tienesten, samt ved Udvandringer til America. Tillige med Manufacturvæsenet vinder Agerdyrkningen i Fastlandets fleste Stater, ved de nye Culturgrene dyrkes, hvorved man søger at erstatte de udenlandske Artikler. Dette er saa meget mere velgiørende, da Jndførselen af Korn og Meel fra Amerika, Barbariet, det sorte Havs Kyster, saa nyttig den i enkelte Perioder var, virkelig har skadet mange europæiske Landes Agerdyrkning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Wien, den 6te April. J den pludselig afdøde GrevEfterhazes Sted, har Hs. M. Keiseren sendt GeneralHofbygningsdirector, Johan Fyrst af Clary, til Paris, for at overbringe vores Hofs Lykønskning til Hs. Maj. Keiserinden af Frankrigs lykkelige Forløsning. faa Dage før Fyrst Efterhazys Død, havde den K. K. Geheimeraad, Friherre von Linkes, samme Skjebne. Han faldt død om paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Efter Beretninger fra Bucharest, er Overgeneralen for den russiske Armee, Grev Kammensky, nu uden Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Hr. Baron Tettenborn, som bragte Efterretningen hertil om den franske Keiserindes Forløsning, og som man sagde, var farlig syg, befinder sig ganske vel Man venter endnu i dette foraar Udviklingen af vigtige Begivenheder paa vore Grændser. Det synes at være vist, at Østerrig ikke vil tage nogen Deel i samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Frankfurt, den 8de April. Hr. von CernichefAdjutant hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusland, Oberst for Riddergaarden, er i Gaar passeret herigiennem til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Jtalien. Neapolis, den 15 Martii. J forrige Uge erholdt den brave Skibscapitain Antoniani Befaling med 4 Kanonskalupper at overbringe en Transport af Artillerie og Munition til Øen Ponza. Paa Tilbagefarten overfaldt ham en frygtelig Storm, som adspredte de 4 Kanonskalupper. To af dem naaede denne Havn, den 3die strandede ved Mundingen af Garigiian- og den 4de, hvorpaa Antoniani befandt sig, blev opslugt af de rasende Bølger. En eeneste Matros reddede sig paa et Vrag i Land. Fædrelandet har i ham tabt en meget duelig Søeofficeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Fra Civitavechia fornemmer man, at det er lykkedes de der stationerede franske Kanonskalupper, at tage en Siciliansk Kaper og at fratage et engelsk Røverskib et alt erobret Coffardieskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Hamborg, den 15de April. Ved den herværende Regierings=Commission, er under 9de April udstædt en Beslutning, efter hvilken alle Lotterier, som hidtil have funden Sted i Departementerne Oberem, Veser- og Eldmundingen, skal være ophævede fra 1ste Julii d. A., og isteden for disse indføres et Tallotterie, som skal trækkes offentlig 3 Gange om Maaneden, nemlig den 8de, 18de og 28de, i Hamborg. Det er derfor og strængelig forbuden at collegere eller uddele billetter for fremmede Lotterier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Blandede Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspendent.) For at skaffe undseelige Fattige en Kilde til Fortieneste, har en veltænkende Kiøbmand i Warsburg paataget sig, at give alle Slags Fruentimmer=Arbeide en Plads i sin Boutik, og forbunden sig til, under Fortielse af Arbeiderindens Navn, at sælge samme saa godt som muelig. Denne kan og paa Forlangende erholde det halve af det indleverede Arbeides Værdie til Forskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Efter Journal Empire, har Tyve snegen sig ind i Begravelserne i Slotskirken i Braunschweig, og der stiaalen Guldtræsserne og Fryndserne af de afdøde Hertugers Liigkister, som og 4 sølv Æsker, hvori nogle af disse Fyrsters Hierter vare forvarede. Man fandt disse Hierter den følgende Morgen paa Slotspladsen, hvor Tyvene havde henkastet dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Den 15de Martii faldt en Posthest med Slæde, fra Simplonbierget, ned i Afgrunden. 14 Arbeidsfolk var ved at trække Hesten op deraf, da en Lavine styrtede ned og bedækkede dem. 6 af Folkene med Postillionen, reddede sig, de 8 andre Ulykkelige bleve først Dagen efter, trukne i døde ud af Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Den af afdøde Overkammerherre, Grev Schermetjem(den rigeste Partienlier i Rusland, ved Testament, i Moskan oprettede Anstalt, under Navn af HospitalitetsJnstitut, er nu aabnet, og deraf i Aar uddeelt følgende Velgierninger: 1) 24 forældreløse Piger ere udstyrede efter Lodtrækning, hvoraf en var paa 1000 Rubler, 2 paa 500, og flere paa 100 Rubler. 2) 50 fattige Haandværksfolk, bleve fatte i Stand til at drive deres Haandværk. 3) flere Huusarme fik Understøttelse. 4) Der blev uddeelt en betydelig Summa til Kirker og Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Bekiendtgiørelser. Det oekonomiske Selskab for Aarhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Torsdagen den 2den Mai förstkommende, vorder her i Aarhuus Generalforsamling i det oekonomiske Selskab for Aarhuus Amt, hvortil Selskabets respective Medlemmer indbydes. Aerhuus, den 19de April 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Efter Ordre J. H. Larsen, Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Torsdagen den 2den Mai 1811, bliver ved offentlig Auction i Aarhuus bortsolgt Ladningen af det af Capitain-Lieutenant og Ridder Ferry opbragte og priisdømte Skib Marie Margrethe kaldet, bestaaende af: 100 Fade raae Martiniqve=Sukker) 43 Fade og 55 Tdr. Kaffe 102 Sække Caffe (styrtet) med Tilladelse at 49 Sække Allehaande ) forblive i Landet. 19073 Pd. Campeschetræe, samt nogle gamle Garnerings=Boer og Sække. Hvorover de trykte Fortegnelser og Conditioner kunne erholdes, og Prøver af Varene forevises 4re Dage forinden Auctionen hos Assistent Kierksteen i Aarhuus, og hos Assistent Ferry, samt Søekrigs=Procuteur Schack i Kiøbenhavn, paa Hiørnet af Vigantsgade og Filosofgangen, Nr. 213, 2den Sahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Skulle nogen her i Byen, have en Reol med Skuffer, at vilde sælge, da ombedes at levere en Billet desangaaende paa Aarhuus Adresse=Contoir, med Udskrift: C. H. Guul Sennup, tienlig til at faae, a Lod 4 s., malet dito 4 s. Laddet, fiinere dito 8 s., i Pundviis bedre kiøb, i Glas fra 3 Mk. til 2 Rd. Stkt., faaes paa Løveapotheket hos Reddelien. J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 11te Marts d. A., læst ved SteensballegaardsBirketings Ret den 16de Martii, og ved Lands=Overretten. i Viborg, den 8de April dernæst, indkaldes herved subpoena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden, alle de, som formene sig at have nogen Fordring i Stervboet efter afgangne Forvalter 2d Steensballegaard, og Fæler af Haldrup Mølle, Hans Peter Schiøtz, og hans ligeledes ved Døden afg. Hustrue Mette Marie Blichert, med deres Paastand at fremkomme, og saadan deres havende Krav for mig, paa Skifteforvalteren Høivelbaarne Hr. Kammerherre Baron Kragh Juel Wind Arenfeldts Vegne, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Catrinelund, den 13de April 1811. M. H. Risom, Forvalter ved Stamhuset Steensballegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Førstkommende Mandag den 22de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet lader Hr. Major v. Schertiger i hans Boepæl paa Hjørnet af Studsgade og Graven ved offentlig Auction bortsælge en Deel moderne Meubler af Mahognie, Commoder, Speile, Chatoller, Ottomaner, Stole, Senge, Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi m.m. Alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet erfares. Aarhuus, den 17de April 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Auctions-Directioner. Torsdagen den 25de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3. slet, holdes offentlig Auction over nogle af afg. Enkefrue Generalinde Barvnesse von Gersdorffs efterladte Meubler, og Effecter, bestaaende af : Sølv, Kaaber, Tin, Porcelain, moderne Glas, et moderne Mahonie=Chatol med Skab, Dito Commoder, en Ottoman og 8 Stole, udstoppet med Krølhaar og Hestehaars Betræk, en Sopha og en Kanopee, ligeledes udstoppet med Krølhaar, Stole, Borde, a., Stervboegaarden paa Rosensgade, hvor Liebhavere ville behage at indfinde sig. Aarhuus, den 17de April 1811. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Fredagen den 3die Mai, førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver i Snaastrup Mølle ved offentlig Auction bortsolgt : 1 nye Ege=Rulle, med Stokker, 1 nye Dreielad, 1 Klædeskab, nogle Træekar, m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 13de April 1811. Schumacher, Auctionsditecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
J Følge Proclama af 16de Marts d. A., læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, saavel Credi, som Debitorer i afgangne Sognepræst for Brabrand og Casted Meenigheder, Hr. Jen Møldrup i Brabrand, hans Stervboe, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at bevise deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Boet, maatte være skyldige. Aarhuus, den 13de April 1811. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
J Følge Proclama af 16de Marts d. A., læst inden vedkommende Retter, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, saavel Credie og Debitorer som Arvinger i Stervboet efter afdøde Pastor Poul Peter Heie, og ligeledes af døde Hustrue Christine Sophie Jensdatter Harlev, i Sielle Præstegaard, at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter for at bevise deres Fordring, eller betale hvad de ere skyldige, samt de sidste for at bevise deres Arveret. Aarhuus, den 13de April 1811. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Underskrevne Sognepræst i Randlev tilbyder sig herved at ville modtage og til Vedkommende afsende de Godgiørenheds Offere, som medlidende Kristne ville tilstille ham til den høistbeklagelige og brandlidte Hr. Jelling, Eier af Skandeerup Mølle, samt derfor i sin Tid aflægge offentligt Regnskab. Randler Præstegaard den 3die April 1811. N. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Onsdagen den 1ste Maii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Følge ergangen Resolution, i Vagt huuset ved Batteriet, norden Skagens Østerbye, ved offentlig Auction bortsolgt: 154 Sække Kaffe af circa 4 a 5 Lpds Vægt pr. Stk., 578 Dito Puddersukker, af circa 5 a 6 Lpd. Vægt pr. Stk., 2de Seil. Derefter forflyttes Auctionen til Skagens Raadstue, hvor ligeledes bortsælges : 15 Foustager Topsukker af circa 30 Lpds Vægt pr. Stk., og 17 Tønder Puddersukker af 14 a 15 Lpds Vægt pr. Tde. Hvilke Vare alle ere henhørende til Ladningen fra det den 7de Decbr. 1810, af Hr. Capitain og Ridder v. Westenholz med underhavende Commando her under Kysten anholdte Hollandske Smakskib Vrou Gesina kaldet, ført af Skipper Volkert Geertz, og som seenere er priisdømt. Conditionerne bliver paa Auctionsstedet bekiendtgjort. Skagen, den 12te April 1811. D. C. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-20
Tirsdagen den 9 Mai, førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver hos Madame Rosted i Prindsen i Roeskilde, foretaget offentlig Auction over Ryegaards Avling, med tilliggende 2de Sogners Konge- og Kirketiender, samt det ved Gaarden værende Hollænderie, til Bortforpagtning i 11 Aar, fra 1ste Mai 1812, til 1ste Mai 1823, efter de Conditioner, som ere til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Lotto Assistent Holm paa Vestergade No. 8, paa RyegaardsSkriverstue, i Prindsen i Roeskilde, og paa Avis=Expeditions-Contoirerne i Aarhuus, Viborg og Odense. - Og meldes til foreløbig Underretning at Ryegaard ligger i Voldborg Herred, nye Kiøbenhavns Amt, 6 1/2 Miil fra Hovedstaden, og 2 1/2 Miil fra Roeskilde. Ved Langtved, 1/2 Fierdinqver fra Nyegaard er beqvemt Lade= og Lodseplads for Varers Ind- og Udførsel til Søes. Til Gaardens Drivt er 11 Marker, hver paa 40 Tdr. Land, foruden 2 Bikobler, og af Bonitet fortrinlige Jorder. - Meierie Besætningen, som bestaaer af 160 Kiør, og 6 Tyre, tilligemed Meierie=Redskaber, overlades Forpagteren til Afbenyttelse og Brug i Forpagtnings=Aarene. Forpagtnings Afgivten erlægges i Penge, beregnet til Tønder Byg efter ethvert Aars Capitelstaxt. Linieret Papiir til Auctionsforretninger. faaes her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
(Af Collegialtidenden og Statstidenden.) Under 16de April d. A. er igiennem Cancelliet udfærdiget følgende Reskript til Politiemmesteren i Kiøbenhavn. Vor Bevaagenhed, Os er af Vort danske Cancellie allerunderdanigst blevet foredraget et fra Dig indgivet forslag, der har til Hensigt at afværge, at Spekhøkere og andre Handlende, ved at indfinde sig paa Skibe med Fødevare, saasnart disse ere ankomne til Vor kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, skulde forhindre Stadens andre Jndvaanere fra at erholde Noget til kjøbs, forinden Hine have sluttet Handel og forsynet sig med de Varer, de udsælge. J Anledning heraf give Vi Dig hermed tilkiende, at det under Straf af Varernes Confiskation og en passende Mulct efter din Kiendelse, skal være dem af Staden Kiøbenhavns Jndvaanere, som drive Handel med Fødevarer, forbudt at kiøbe saadanne Varer af de hertil ankomne Skippere i de første 4 Sognedage af de 3 Uger, en Skipper i smaae Partier maae udsælge sin Ladning, beregnet fra den Tid Skipperen er indhalet til det Sted i Havnene, hvorfra han kan falholde disse Varer; hvorimod Adgangen til at kiøbe saadanne Fødevarer en Detail allene skal staae aaben for Stadens øvrige Jndvaanere i bemeldte 4 Sognedage. Hvilke Bestemmelser Du ved Politieplacat haver at kundgiøre til almindelig Efterretning og allerunderdanigst Efterlevelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Det har behaget Hs. Majestæt at optage i den danske Adelstand følgende med deres ægte Descendenter: Conferentsraad og Ridder af Dannebrogen, Michael Treschow; Generalauditeur og Deputeret i General-Commissariats Collegiet, samt Ridder af Dannebrogen Anker Wilhelm Friderik Bornemann og hans Broder, Major Cosmus Bornemann; Statsraad og Postdirecteur Peter Rosenvinge Kolderup, under Navnet Kolderup Rosenvinge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Kiøbenhavn, den 19de April. Man arbeider nu paa Tilberedelserne til den Festitivitet, som den keiserlig franske Minister Hr. Baron v. Didelot giver i det Kongelige Skuespilhuses Sal i Anledning af Kongen af Roms Fødsel. J Fald man tør tillade sig at domme efter disse Tilberedelser, bliver denne Festitivitet særdeles brillant; dog vil den neppe kunne gives førend i Begyndelsen af næste Maaned. Efter Sigende skulle 500 Personer indbydes saavel til Festen som til Aftens taffelet, der bliver serveret i Militair-Jnstitutets Sale. Desuden blive billetter til Skuespilhusets Loger uddeelte for en stor Mængde Tilskuere. Festen endes, saavidt man veed, med et stort Fyrværkerie, der Dagen efter bliver afbrændt uden for Stadens Porte, og hvorved Adgangen vil være frie for enhver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Corsøer, den 17 April. Generallieutenant Ewald er i Morges gaaet over Beltet. Endnu er Beltet frie for fiendtlige Seilere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Hesingøer, den 15de April. I Gaar gik de fleste af de her liggende Skibe Syd efter; kun en Skonnert, ligger her endnu. - J Dag indkom Nord fra en Pink og en Galease som seilede Syd efter. Den ene skal være lastet med Steenkul og besat af en Kaper. Briggen, som saaes i Forgaard, var udseilet, men er i Sigte igien; den skal være lastet med Salt, og besat af 2de Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Den 16de April. En Galease kom i Dag Syd fra og gik Nord efter. En Skonnert gik i Gaar op ad Nok en Skonnert Syd fra ligger nu stille. Hofraad Heideken gik til Sverrig som Coureer til Petersborg. Franske Sørofficerer Capitain Auton og Lieut. le Clere- og le Leprier kom fra Sverrig hid, og reiste til Kiøbenhavn. Fransk Coureer Rolland kom fra Hamburg og gik til Stokholm. - Herfra ere ingen fiendtlige Seilere at observere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Batteriet Trekroner, den 16de April. Kl. 8. Formiddag. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 19 og udpasserede 6 Skibe. En af de nord fra indpasserte var en Galease, kommen fra Bergen, og bestemt til Kiøbenhavn; ligeledes er indkommen Kaperen Desværre, hvis fører beretter at han Onsdagen den 10de dennes havde imellem Hesseløen og Jssefiorden seet en fiendtlig Fregat, men ellers ingen Krydsere. Ved andre Skippere er indberettet at være under Skagen seet 1 Fregat og 2 Kutterbrigger, samt ved Hesseløen 1 Fregat og 2 Kutterbrigger, som holdt det krydsende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Den 16de April, Kl. 10 Formiddag. J Dag er ved Kaperbaaden Haabet indbragt en ved Dragøe anholdt Galease, kommen fra Østersøen. Saavel det indbragte Skib som Kaperføreren berette intet fiendtligt at have seet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Den 17de April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 21 og udpasserede 7 Skibe. 2 Brigger ere passerede Nord fra Syd efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Den 18de April. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 4 og udpasserede 3 Skibe. En Galease og en Skonnert ere passerede Syd fra Nord efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Aarhuus. Fra Kiøbmand And. Michelsen er mig tilsendt 1 Rd. til de Fattige som 2de Bønder har givet i Mulct for begaaet Forseelse i hans Huus. Aarhuus, den 22de April 1811. Jacob Sørensen. T T J Formiddags imellem Kl. 11 og 12, behagede det vore Skjebners algode og vise Bestyrer, at bortkalde af en heftig Brystsvaghed, efter 8 Dages Sygeleie, min inderlig elskede eiegode og uforglemmelige Mand, Borger og Skipper Rasmus Alrøe, i hans Alders 47 Aar, efter 14 Aars kiærligt Ægteskab. Han levede og døde som en sand Menneskeven og Kristen. Dette er mig den bedste Trøst i min billige store Sorg. Forsikret om mine Venners oprigtige Deeltagelse i samme, frabeder jeg mig skrivtlig Bevidnelse herom. Aarhuus, den 21de April 1811. Maren Jensdatter, sal. Alrøes. rædikanterne paa Freda¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
(Af Altona Mercur.) Frankrig. Moniteuren af 9de April indeholder følgende: Efterretninger fra Armeen i Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Der er kommen en Adjutant fra Prindsen af Eslingen til Paris, som den 23de Martii havde forladt Colorico, hvor Hovedqvarterret var.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Alle Armeens Magasiner vare den 28de Febr. ganske tomme: Fouragererne, som man havde udsendt i en Omfang af 20 Mile fra Hovedqvarterret, kom tomhændede hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
Den 1ste Martii maatte man begynde paa Reservetvebakkerne, som i det høieste kunde levere Forraad i 14 Dage. Det var umulig at oppebie Høsten, som indtil Junii ikke kunde love nogen Hielpekilde. Der blev desaarsag kun et tredobbelt Valg tilovers for Prindsen af Eslingen. Han kunde angribe Englænderne i deres Linier for Lissabon; men Krigskunstens Love forbød at giøre det inden han fik sit svære Skyts. Han kunde gaae over Tajus, for at sætte sig i Forbindelse med Andalusien, og saaledes, formedelst den store Landevei, komme i Communication med Sevilla og Madrid, have sit Artillerie i Badajoz, trække sine Levnetsmidler fra Alenteio, forandre sin Operationslinie og have den dobbelte Broeskandse i sin Magt, som Armeen havde anlagt ved Punhete, paa den høire og venstre Bredde af Zeyere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-04-23
General Eble havde ved sin Virksomhed og sin sande Kundskab om alle Hielpekilder i sit Fag, der geraader ham, saavelsom Armeens Artillerie til stor Ære, ladet bygge 200 Fartøier. Man kunde altsaa paa een Tid slaae 2 Broer over Tajus, true med en Overgang ved Pundete, og udføre den længere neden, ligeover for Santarem, i det man derefter kunde komme i Ryggen af General Hill, der paa engelsk Side var opstillet ved Pundet, eller ved en Bevægelse over Leyria kaste den engelske Armee tilbage til Lissabon, og derved tvinge dem til, at kalde Divisionen Hill tilbage, for at komme Lisse bon til Hielv; endelig kunde man benytte denne Bevægelse til at slaae en Broe over ved Pundet. Var man i Følge den ene eller anden af disse Operationer gar over Tajus, saa var man kommen i Communication med Sevilla og Madrid, og man kunde bruge alle Resoureer, af Armeen i Andalusien. Han kunde for det tredie gaae tilbage over Mondego, trække sig til Guarda og sætte sig i Communication med Tindad Rodrigo, hvor Skoe, Munderingerne, Munition, Magasinerne, Artilleriet og Armeens Skat, der i 6 Maaneder ingen Lønning har faaet, befinder sig. Prindsen besluttede sig til at vælge det sidste den 3die Martii. Den 4de opbrød Bagagen og de Syge, som bleve oppakkede paa Armeens mange Muulæsler, og vandt 2 Dages Marsch for Armeen. Arriergarden blev anfortroet Hertugen af Elchingen, der trængte frem fra Leyrie til Meliano og derfra truede at tournere Positionen ved Cartaxo. Den 10de befandt sig Arriergarden i PombalVore Skarpskyttere, som vare blevne uden for Staden, og den engelske Avantgarde kom i Haandgemæng; dette foranledigede Fegtningen ved Pombol. Vore Forposter trak sig tilbage; den engelske Avantgarde rykkede ind i Staden. Den første Brigade af Hertugen af Elchingens første Division, marscherede med Bajonetten imod Fienden, angreb ham og dræbte eller saarede 4 til 500 Mand. Vort Tab i denne Fegtning beløb sig til 5 Døde og 18 Saarede. Den engelske Avantgarde havde intet Artillerie, vor Arriergardes Artillerie, som var opplantet, spillede bestandig imod Fienden.