Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-12-09
Man begynder nu at erholde fleere Efterretninger fra Grækenland, som blive bestandig gunstigere. Den 30te September blev Conventionen af skattet imellem Kolokothron og den Pascha, som kommanderede i Castellet ved Corinth. Den Tyrkiske Besætning, som var aldeles udsultet erholdt dog gode Betingelser. Den bliver nemlig transporteret paa neutrale Skibe til Lillensten og maae tage at sin Eiendom med naar Krigsfornødenheder undtages. Den 2den October rykkede de Græske Tropper ind i Castellet, og Regieringen vil dennegang sætte det i en bedre Forsvarstilstand, en sidste Gang, og der er allerede udstædet Befalinger til at forbedre Fæstningsværkerne, og forøge Antallet af det svære Skyts. Flere uden landske Artillerie-Officere og Jngenieurer fra det Græske Hovedqvarteer ere beordrede dertil. Kolokothron, som man har villet giøre til en Forræder imod Grækerne, commanderer bestandig allede Græske Tropper i Morea. Det er vel sandt, at der i en lang Tid har været udbrudte Uroligheder imellem ham og Fyeste Maurokordato, og at det ikke manglede begge paa giensidige Beskyld ninger imod hinanden. Den vigtigste Beskyldning mod Colokothron var, at han stod i hemmelige Forbindelser med Tyrkerne, da Porten skulde have lovet ham at ville udnævne ham til Hospodar over Morea, naar han igien vilde bringe Peloponnes tilbage under dens Herredømme. Saasnart han blev underrettet om denne Anklage vendte han sig strax til den Græske Regiering og for langte en streng Undersøgelse. Han erholdt Meddelelsen af Klagepunkterne og besvarede dem paa en tilfredsstillende Maade. Derimod anklagede han Fyrste Maurokordato for, at han stod i Forbindelse med de Engelske Agentere paa Corfu og med Commodore Hamilton for at bringe Grækenland under Engelsk Overherredømme, men Maurokordato som dengang var paa Hydra, besvarede denne Klage Punkt for Punkt paa en fyldestgiørende Maade, da han fremlagte den Correspondence, som han i den Anledning havde ført og viiste, at hvad han der havde forhandlet var skeet paa Regieringens Befaling, og i en Periode da Grækernes Forfatning var meget tvivlsom. Siden en Tid er en Udsoning bragt tilveie imellem begge Chefer, og Maurokordato er den 24de Octbr. kommen tilbage til Morea. Efterat Kolokothron havde taget Acrokorinth i Besiddelse, er han marscheret med udsøgte Tropper til Livadien for derpaa at rykke frem imod Thessalien, hvorhen ogsaa fleere andre Græske Corps skulle afmarschere. Nikitas skal føre Overcommanden over alle de Græske Tropper i det vestlige Grækenland med hvilke han skal operere imod Paschaen af Scutari. De Fordele, som Odyssens har tilfægtet sig i Attica og paa Negropont bekræftes. Den 22de Octbr. stod endnu Paschaen af Scutari og Omer Brioni med 12 til 15000 Mand 2 1/2 Miil fra Missolunghi, som er i den bedste Forsvarstilstand. Andreas Metara var Civilgouverneur og Constantin Bozzaris stod med 5000 Mand uden for Staden for at observere Tyrkerne, som endnu ikke havde gjort noget Angreb. Man forventer Maurocordato med 12 Skibe og nogle Tropper dertil fra Hydra, og Petro Bei skal med 6000 Mand rykke frem til Stadens Understøttelse. Man læser nu en officiel Meddelelse fra den Græske Regiering om Slaget ved Karpenitza den 20de August, hvori Marcos Bozzaris faldt, hvis Heltedød, mod Føie sammenlignes med Evamanondas i Slaget ved Mantinea. Marcos Bozzaris havde sammenkaldet et Krigsraad og der holdet en fortreffelig Tale, hvori han skildrede Fiendens store Overmagt og at det var nødvendigt at vove noget ualmindeligt. Hans Faretagende er bekiendt; det lykkedes især derved, at Sulioterne trængte ind i Nattens Mørke i den Tyrkiske Leier, og at Tyrkerne, som ikke vidste hvem Fienden var, støde paa hinanden indbyrdes og ødelagte hverandre. De mistede i Alt i denne Nat 3000 Mand. Marcos Bozzaris overlevede endnu Efterretningen om Seieren og sagde til de, som omgave ham: Kunde vel en Suliot=Anfører døe en skiønnere Død end jeg J Frankerige ere alle Penne spidsede for at forhandle om den nye Forandring som er i Værk medde Deputeredes Kammer og Ministeren Hr. v. Chatcaubriand har i denne Anledning udgivet et Skrift under Titel af Du Renouvellement integral hvori han vil distingvere imellem Fundamental Artikler ved Constitutionen, som ikke kunne forandres og imellem reglementere Indretninger, som maae overlades Sessionen i et hvert Kammer selv at forandre. Denne Paastand angribe nu Roialisterne haardt, som paastaae: at det staaer i Kongens Magt om han vil at afskaffe heele Constitutionen. Paa den anden Side opbyde nu de Liberale alt mueligt for ved de Deynteredes Kammers aldeeles Fornyelse at erholde Tilhængere af deres Partievalgte, som er meget vigtigt, da de Deputerede skulle beholde deres Poster i en saa lang Tid og Hr. Keratri har i Bladet Courier francaibesvoret Nationen at betiene sig at de sidste lovlige Midler som blive tilovers for at vælge redelige og uforfærdede Deputerede, for at Staten i intet Tilfælde skal blive til Bytte for en udelukkende Faction. - Disse Stridigheder ville imidlertid blive i et Øieblik forglemte naar Hertugen af Angouleme kommer tilbage til Paris, hvor han skal holde sit høitidelige Jndtog den 2den December; han har under 22de November udstædet en Taksigelses Skrivelse, inden han forlod Spanien. Den 23de November passerede han Bidassoastoden, som ligger paa Grændsen imellem Spanien og Frankerige og har derpaa holdet sit høitidelige Jndtog i Bayonne under Folkets Jubel ved at modtage Frankerigs Helt. – Hans Jndtog i Paris vil han holde igiennem den store Port, som fører til de Elysæiske Marker i Spidsen for 15,000 Mand. – Hs. Majestæt Kongen af Sachsen har ladet Hertugen af Angouleme overlevere den Kongelige Sachsiske Huus orden fordi han har bevirket Dronningen af Spanens Befrielse. – En stor Deel af den Franske Armee bliver tilbage i Spanien især Husarer og Jægere. En Commission af Franske Generaler, og nogle Spanier er nedsat for at bestemme hvorfra Pengene skulle komme til den Franske Armees Forsørgelse, nogle Toldindtægter ere anviiste dertil.