JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Proclama. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Brandmajor, Advocatus regius og Procurator A. A. Kiellerup af Vort Eiland St. Thomas i America, hans paa Kiøbmand David Pretto, alias David PrettoHenriques Vegne, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kiøbmand David Pretto, alias David Pretto Henriques, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maa indkalde alle, enten mod ham selv personligen, eller mod ham som Jnteressent af de nu ophævede Handelsfirmaer Goodmann & Pretto, Goodmann, Pretto & Comp.", og "Pretto Monsanto & Comp.", eller mod hans nu existerende Firma "David Pretto & Søns", værende Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den til Forsendelse med de Kongelige Brevposter allernaadigst privilegerede Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, Kiøbenhavns Adresse-Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over- og Underretterne paa Vore Vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den Danske Vestindiske Regierings Avis, indkalde alle, enten mod ham selv personligen, eller mod ham som Jnteressent af fornævnte Firmaer Goadmann & Pretto, Godemann, Pretto & Comp., og Pretto Monsante & Comp., eller mod hans nu existerende Firma David Pretto & Søns, paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte DavidPretto, alias David Prette Henriques, at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale efter Frd. 20de Februar 1717 forbeholden, og skal fornævnte David Prette, alias David Pretto Henriques, være pligtig, at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de Vestindiske GiældsLiquidations-Commissioners Bogholder-Contoiret paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade tage Vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige Vestindiske Regiering, St. Croix, den 14de November 1834.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Søbokker. Roefoed. Mouritzen. C. B. Petersen, Bevilling for Kiøbmand David Pretto, alias David Pretto Henriques af St. Thomas, til ved Proclama at indkalde alle, enten mod ham selv personligen, eller mod ham som Jnteressent af de nu ophævede Handelsfirmer Goadmann & Pretto, Good mann, Pretto & Comp., og Prette Momanto & Comp., eller mod hans nu existerende Firma "David Pretto 5 Sons, værende Creditorer .
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Jfølge forestaaende allernaadigste Proclama-Bevilling indkaldes herved, med det deri bestemte Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene sig at have nogensomhelst Fordring eller Krav, af hvad Natur eller Oprindelse samme end maatte være, enten mod Undertegnede David Pretto, alias David Pretto Henriques, personligen, eller mod mig som Jnteressent af de nu ophævede Handelsfirmaer Goadmann & PrettoGoodmann, Pretto & Comp., og Pretto Monsanto & Comp., eller mod mit nu existerende Handelsfirma David Pretto 4 Sons- til inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, saadanne deres Fordringer for mig eller min lovlige Repræsentant her paa Øen at anmelde og beviisliggiøre. St. Thomas, den 20de November 1834. Dd. Pretto Hj. følge allernaadigst Bevilling, som er læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, saa lydende: i Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: At Vi, efter Grosserer Hermann Ludvig Roe, af Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, der i det ham Aaret 1810 meddeelte Borgerbrev benævnes Hartvig Levin Roe, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, det være sig enten under Navnet Hartvig Levin Ree eller Hermann Ludvig Ree, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 18de April 1835. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Bevilling for Grosserer Hermann Ludvig Ree af Kiøbenhavn, der i det ham i Aaret 1810 meddeelte Borgerbrev benævnes Hartvig Levin Roe, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, det være sig enten under Navnet Hartvig Levin Ree eller Hermann Ludvig Ree. Zweitte Bekanntmackung.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Extract, des No. 108 in extens inserirten Proclams. Auf Antrag der Kinder und Erben des im October 1832 mit Tode abgegangenen Agenten und Bürgermeister Andreas Peter Andresen, auch Kaufmann hieselbst, und dessen im September v. J. verstorbener Wittwe Agatha Catharina Andresen, geborne Jebsen, haben die unprotocollirten Glaubiger dieser Cheleute ihre etwanigen aus Handelseschaften oder aus irgend einem andern Grunde hervuhrenden Anspruche und Forderungen innerhalb 12 Wochen, im Stadtsecretariate, bei Strafe der Ausschliesung und des immerwährenden Stillschweigens, gehdrig anzugeben, und sonst das Ordnungsmæssige dabet zu beobachten. Flensburg, den 29sten April 1835.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Bürgermeister und Rath.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i Candidatus pharmaciæ og Technolog Søphus Christian Seidelin af Bagsværd By, Gladsare Sogn i Kiøbenhavns Amt, hans Fallitbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ligeledes indkaldes bemeldte Sophus Christian Seidelin, som for Tiden ikke opholder sig her i Districtet, til at møde i Boet og paasee sin Ret. Kiøbenhavns Amtstue, den 5te Mai 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i afdøde Examinatus juris og Gaardeler Claus Frederik Seidelin af Wandløse Mark, Brønshøi Sogn paa Kiøbenhavns Amt, hans Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 5te Mai 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Boet efter ved Døden afgangne Regimentschiria og Districtslæge Andreas Christian Sihm. af Jægerspriis, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i Boet er berammet til at afholdes paa Stervboestedet, Mandagen den 25de d. M., Eftermiddag Kl. 4. Frederikssund, den 4de Mai 1835. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Hed Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring til afdøde Professor, Stabs- og Divisions-Chirurg ved Søe-Etaten, Doctor medicinæ Hendrik Mathias Wilhelm Klingbergs Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede, som Executor af den Afdødes Testamente. Hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 4de Mai 1835. J. F. Jacobsen, Justitsraad og Departementssecretair i det Danske Cancellie. Aabenraae No. 216.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Kammerjunker og Administrator ved Tallotteriet heri Staden Hans Koefoed's Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 5te Mai 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst inden vedkommende Retter, ere samtlige Creditorer i afdøde Jnger Jørgensdatter og efterlevende Mands, Jordbruger Hans Pedersen af Trorød Mark, Søllerød Sogn, paa Kiøbenhavns Amt, deres fælleds Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amtstue, den 5te Mai 1835. Frydensberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Under- og Overret, ere, i Overeensstemmelse med Placat 2den Juni 1819, indkaldte Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre hos Selveiergaardmand Niels Larsen af Lykkegaard, Aal Sogn, Wester Herred, hvis Boe er overgivet til Skiftebahandling, til under Tab af deres Fordringer, inden 12 Uger fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelse, med deres havende Krav at fremkomme og samme paa lovbefalet Maade at beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bringes til offentlig Kundskab. Øster- og Wester-Herreders Contoir i Warde, den 15de April 1835. Wedel Heinen.
Berlingske Tidende, 1835-05-08
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Bager Christian Westphael af Birkerød indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 25de April 1835. C. H. Lytz
Berlingske Tidende, 1835-05-09
No. 111. Aar 1835. at den 9de Mai. Løverdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg,
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
London, den 1ste Maj. – J de engelske Blade føres en levende Strid over det Spørgsmaal, om ikke de catholske Parlaments-Medlemmer ved deres højtidelige Eed ere forhindrede i at stemme for en Forkleinelse af Kirkens Eiendom. Hr. Shelhar indrykket en lang Skrivelse i Journalerne for at retfærdiggjøre sig og sine Colleger (af samme Tro nemlig) i saa Henseende. Adresser indløbe endnu bestandig til Sir R. Peel "Times- opregner saadanne 450. Den sidste er indsendt af 400 Advocater. – Lord Alvanley, som i Underhusets sidste Møde af Hr. O'Connell udskjeldtes for en opblæst Hansvurst, skal have givet en Hr. Damer det Hverv, at fordre Opreisning for dette Udtryk Allerede tvende Gange har Underhuset ved en Adresse til Kongen fjernet Personer fra hans Omgivelse, ved directe at forlange det, hvilket f. Ex. følgende Document i Parliamentar records beviser. Underhuset beder Kongen (Henric den Sjette), at Edvard, Hertug af Sommerset, Alice Poole, den forrige Hertug af Suffolk forhenværende Gemalinde, William Poole, William, Bisp af Chester Sir John Sutton, Baron Dudley, Thomas Danie Esq, Lord Hastings ofve maae paa Livstid vorde forviiste fra Kongens Nærværelse, og ikke turde nærme sig Hoffet paa tolv Miles Afstand, fordi Folket taler ilde om dem. Et lignende Tilfælde omtales i Kong Johans magna charta, kun med den Undtagelse, at Baronerne og de moderne Friherrer der dannede Parlamentet, ingenlunde petitionerede, men paa en afgjort Maade paastode, at Kongen skulde jage visse Personer ud af Riget.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
De sidste Efterretninger fra Montevide naae til Midten af Februar. J Uruguan gaaer det atter uroligt til, da flere at General Lavalleias Officerer strøie omkring med nogle tusind Tilhængere. Det synes vist, at Dost Mohammed Khan er rykket frem mod Peschar med 25,000 Mand; ogsaa Schah Sudscha udskriver Tropper igjen, for at fornye sine Forsøg paa at bestige Cabuls Trone. Fra Pulo Pinany (Prinds af Wales-Øerne) meldes, at den i denne Egn daglig udføres nye og meer forvovne Røverier, En Flaade af Kaner, af hvilke enhver førte en Kanon, havde landsat en Skare Sørøvere paa Øen Pulo Kro; disse havde aldeles udplyndret Jndbyggerne, og afbrændt tre Huse. Jmanens af Maskat, denne, den engelske Regjerings tilforladeligste Vens Sømagt voxer med hver Dag. Den bestaaer for Øjeblikket af: "Liverpool paa 47 Kanoner, Schab Allum paa 50 Kanoner, Caroline paa 98 Kanoner, Sultanen paa 12 Kanoner, Briggen Phyche paa 10 Kanoner (alle byggede i Bombay), Piemonteseren paa 36 Kanoner, Corvetten Rahan-Rani- paa 24 Kanoner (byggede i Cochin, Prindsen af Wales paa 36 Kanoner (bygget i Rangun), Mustapha paa 28 Kanoner (bygget i Mutra), og Brigger Curlew, der er bygget i Musan. Desuden ejer Jmanen flere store Kofardiskibe.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Paris, den 29de April. Planen til en Jernbane fra Havre til Paris beskjæftiger nu saavel de Deputerede som den hele Handelstand. Denne Bane bliver den første Ring til hiin store Kjæde, der skal forbinde alle Europas beboede Deele. Hvis denne Jernbane fuldføres, vil den Reisende, der forlader St. Petersborg, med mageløs Hurtighed og fuldkommen Beqvemmelighed, ved Hjelp af de allerede i Fart værende Dampskibe og de, der endnu skulle sættes i Gang, kunne gjøre følgende Tour. Fra St. Petersborg kan han over Lybek, Hamborg, Havre, Paris, Lyon og Marseille komme til Livorno, og derfra berøre det romerske Gebeet; han kan lande i Neapel, paa Sicilien, paa de joniske Øer, Athen og Smyrna, og efter denne lange Reise indtreffe i Constantinopel paa den tredsindstyvende Dag. – Til denne gigantiske Plans Udførelse vil man allerførst begynde paa en Jernbane til St. Germain ved Laye. Den skal begynde fra Tivoli, strax gaae under Jorden, komme frem mod Seine-Floden ved Anieres, flere Gange berøre denne Strøms Bredder, og endelig løbe langs med den. Banens hele Længde skal udgjøre 18,300 Metrer (omtrent 2 1/2 Miil, eller 1200 Metrer mindre end den nuværende Vei. Touren vil være gjort i en halv Time Omkostningerne for den dobbelte Vei ere anslaaede til 3,900,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Holland. Haag, den 1ste Maj. – Den 29de f. M. blev Generalstaternes Session sluttet af Ministren for det Jndre i Kongens Navn. Ved denne Lejlighed holdt han følgende Tale: Ædle Herrer. Ved et Tilbageblik paa de Forretninger, der ere fuldførte i den, med i Dag endende Session, ville De overbevise Dem om, at De endnu en Gang paa det ivrigste have virket til at bringe Landets forskjellige Jnteresser paa en fast Fod. Nederlandenes Lovgivning er blevet betydeligt fremmet derved, at De have stemt for de forskjellige Artikler i Handels-Lovbogen, og især ved Antagelsen af hiin Lov over den retslige Magts Organisation. At Deres Forsamling har bifaldet Tilbagekaldelsen af Loven fra 1810, angaaende Digernes Vedligeholdelse, gav et nyt Beviis paa den Overeenstemmelse, der hersker mellem Regjeringens og Generalstaternes Øiemed. Forholdsreglerne, der gjøres nødvendige af de Omstændigheder, hvori Fædrelandet befinder sig, have faaet den forønskede Understøttelse fra deres Side, Saaledes ere Forholdsregler trufne til Undertrykkelsen af eventuelle Uroligheder og af de fra Jldesindede udgaaende Jntriger; saaledes er National-Militsen ordnet for i Aar, og National, Creditten kraftigt holdt i Veiret. Men særdeles mærkelig har denne Session især været ved det andet Kammers eenstemmige Antagelse af Udgivt Budgettet for 1835. Kongen lægger særdeles Værd paa dette, i et saa vigtigt Anliggende opnaaede Resultat; thi det er et talende Beviis paa Tillid. Alle Fædrelandets Venner have ønsket sig til Lykke med dette Resultat. Gjensidig Tillid er Hjørnestenen for den fælleds Overeenstemmelse, der er saa dybt grundet i vor Regjeringsform; og dersom denne Tillid bestandig pleies, vil Staten aldrig kunne mangle, hverken Livskraft i sig eller Agtelse i Udlandet. Naar De ere vendte tilbage til Deres Hjem, ville De ligeledes finde Lejlighed til at udbrede denne Tillid og paa denne Maade at virke til Rodfæstelsen af hine ædle Følelser, der stedse og paa en saa fordeelagtig Maade udmærke den nederlandske Nation. J Kongens Navn erklærer jeg Generalstaternes nærværende ordentlige Session for sluttet.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Jtalien. Rom, den 21de April. – Ceremonierne i den hellige Uge og i Paaskefesten ere paa sædvanlig Viis gaaede for sig med al mulig Pragt. Den hellige Fader forrettede i egen Person Be spiisningen, Pilegrimmenes Fodvaskning og de øvrige Functioner; men hans bedrøvede Blik syntes at udtrykke de Lidelser, der nu hjemsøge Kirken. Oplysningen af St. Peterskuppelen og Fyr værket paa Engelsborg bleve rigtignok begunstigede af Veiret, men den, for nærværende Aarstid usædvanlige Kulde hindrede Tilskuerne i at nyde Skuespillet i sin hele Pragt. Kors=Oplysningen fandt ikke Sted og vil nok for bestandig være afskaffet. Velsignelsen, som Paven paa Peterspladsen lyste over det forsamlede Folk, frembød, som sædvanlig, et imponerende Syn. Denne Gang var der ikke saa mange Fremmede nærværende, som forrige Aar; men Englænderne gik atter, fremfor alle andre Nationer, af med Prisen, saavel i Antal, som i usømmelig Opførsel. –J Gaar aflagde Arvestorhertugen af Sachsen Weimar sit Afskeeds besøg hos den hellige Fader, og vil næste Torsdag begive sig paa Reisen til Genf. Flere hundrede Vogne ere i Nat rullede bort med Reisende, og om faa Dage vil Rom igjen have sit sædvanlige stille Udseende.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Ostindien. Breve fra Tongking, i Bag-Jndien melde, at de Christnes Forfølgelse der var ikke længer saa heftig. De Christne begynde atter at gande. Missionairerne, stedse ivrige i at benytte enhver Fordeel, der frembyder sig, berede sig til at vende tilbagetil deres Missioner; de forlange nye evangeliske Arbeidere, forat understøttes i deres Bestræbelser. Efterretningerne fra Cochinchina ere mindre gunstige. Pater Odocico og Hr. Jaccart vare dømte til Døden. Dommen skulde fuldbyrdes paa dem tretten Dage efter Hr. Gagelins Henrettelse. Men da Dronningen havde bedet for dem, saa var Straffen blevet forandret til evig Forviisning til Landets yderste Grændser. Men Kongen havde givet Mandarinen, Provindsens Chef, befaling til at lade dem døe af Hunger, og det er ingen Tvivl underkastet, at de, efterat have levet en Maaned af det ringe Mundforraad, de have medbragt, ere døde, da Kongens Villie er ubøielig. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Washington, den 19de Marts. – En Missionair, Hr. Odin, har udgivet en mærkelig Beretning om Missionairerne for Nutiden i de forenede Stater; dog maa man herved ikke tabe af Syne, at Hr. Odin er Catholik. Efter hans Udsigende findes der for Øjeblikket 320 Missionairer og omtrent 490 catholske Kirker, hvoraf dog de fleste kun ere smaae og af TræDen eatholske Befolkning er i bestandig Tiltagen; Conciliet i 1829 anslog dem til 500,000 Sjæle, men nu, siger hiin Missionair, er den nærved en Million. Man har oprettet syv Dioces-Seminarier, hvoraf det ældste er i Boston under de Geistliges Veiledning af St. Sulpice. Hr. Odin udtaler sig fornemlig over Diocesen i St. Louis, hvor han boer. Der – siger han – ere i tolv Aar store Forandringer foregaaede.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Man har nu et Seminar, tvende Collegier, et Hospital og ni Klostere eller Klosterskoler. Alle disse Anstalter trives fortreffeligt. J forrige Aar fandt mange Omvendelser Sted, og Jesuiterne og de øvrige, i St. Louis ansatte Missionairer have døbt et betydeligt Antal Protestanter. Da Hr. Odin kom første Gang til Barrens, fandt han der kun 45 catholske Familier, nu tæller dette District omtrent 4090. Necrolog.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Den 12te Marts døde i London, i en Alder af 73 Aar, A. Pope, Esq, forhen en højt agtet Skuespiller ved Convent Garden og Drurplane Theatrene.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Den 14de Marts døde i Moulins Rene-Joseph Vicomte duPeyroux, Officeer af Æreslegionen, Malteserridder, Lapeyrouses Ledsager paa hans store Expedition.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Fra Pressen i Aarhuus er udkommen: Udsigt over Aarhuus Kjøbstads occonomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833, udgivet af Magistraten og de eligerede Borgere. Den faaes hos Boghandler Jessen for 1 Mk. Tegn.
Berlingske Tidende, 1835-05-09
J den Forudsætning, at saadanne Myg i de tilkommende Sommere atter kunne fremkomme og foraarsage lignende Tab af Hornqvæg, gjøres Landmanden ved disse Linier bekjendt med, hvorledes Ungarerne forebygge saadanne Tilfælde, der hos dem foranlediges af Columbatser Myggen (Beissflige, Culer Reptans). Saasnart Myggene begynde at anfalde Qvæget, antændes strax et stort Baal paa Marken og Qvæget drives hen i Røgen; Myg gene, som ikke kunne taale denne Røg, tage Flugten og Qvæget er frelst. Paa samme simple Maade kan lignende farlige Følger, som de, Myggene frembragte hos os i forrige Aar, forebygges; ogsaa kan Baalet, hvor Qvæget staaer tøiret, anbringes saaledes, at Vinden fører Røgen hen over Tøjerslagene. Men uagtet vi nu i Røgen have et sikkert forebygningsmiddel, kunde det Tilfælde dog indtreffe, at den ikke blev anvendt i rette Tid, da Mygsværmene meget hurtig kan frembringe farlige Sygdomstilfælde; derfor angives her nogle Midler, som under slige Omstændigheder kunne anvendes for at frelse de angrebne Dyr. Efterat Myggene ved Hjelp af Røgen ere bortfjernede fra de Syge, undersøges de naturlige Aabninger, og findes her endnu Myg, da udsprøites og renses Munden og Næseboerne med Ædike, Øjnene og Ørene med lunket Melk, Endetarmen med Klysteer af Tobak, Vand og Rocolie. Fire Lod Tobak overgydes med een Pot kogende Vand, naar dette er blevet lunket, stes det igjennem en linnet Klud, blandet med en Pægel Rocolie og bibringes Dyret som Klysteer, paa den sædvanlige Maade. Skeden udsprøites med Hørfrøskog, der er gjort fyrligt med Svovlsyre. Til saadant et Afkog tages 1 Pot Hørfrøe, som koges med 8te Potter Vand i 10 Minutter, derpaa afsles det og tilsættes saamegen Svovlsyre (Vitriololie) at det faaer en syrlig Smag, naar det er lunket, indsprøites Steden dermed. Men da der medgaaer Tid, forinden Tobakslysteren og Hørfrøeaskoget kan blive tillavet, saa maa den Syge saasnart Munden, Næseboerne, Øjnene og Orene ere befriede fra Myggene, strax indgives 1/2 Pot klar Roe olie, henbringes paa et kjøligt og luftigt Sted, samt aarelades, og efter dens Constitution berøves fra 2 indtil 4 Potter Blod; udkræve Tilfældene det, og den Syge er ung og kraftfuld, kan en mindre Aareladning gjentages og den Syge endnu indgives 1 Pægel Olie. Ophovner Halsen, eller den Syge har Besværlighed ved at synke, da udsprøites Munden ofte med Ædike og Honning, og Halsen bades udvendig med Ædike. TilkjendegiveSygdomssymptomerne at der vil indtræde Betændelse i Jndvolden, da indgives den Syge hver Time een Flaskefuld lunket Hørfrøafkog med tilsat Svovlsyre.