Berlingske Tidende, 1782-12-01
2) General Staternes Undersaattere skal i de Nordamerikanske Staters Havne, Byer, o. s. v. ikke betale høiere Told Told eller Afgivter, end de mest favoriserede Nationers Undersaattere der skulle betale. De skulle nyde alle de Rettigheder, Venskabs Beviisninger, Privilegier, Jmmuniteter og Friheder i deres Handel og Søefart, hvad enten de komme til eller gaae fra de nordamerikanske Havne, fra eller til fremmede eller indenlandske Handels=Pladse, som bemeldte Nationer nyde. 3) Ligeledes skal de nordamerikanske Undersaatter nye de samme Rettigheder, Privilegier o. s. v. i de Nederlandske forenede Provindser, Havne, i enhver Henseende. 4) En fuldkommen Samvittigheds Frihed skal tillades enhver af Parternes Undersaattere og Jndbyggere; dersom nogen af den eene Parts Undersaattere døe i den andens Territorio, da skal de begraves paa de sædvanlige Begravelses Pladser o. s. v. 5) Begge Parterne skal søge, saavidt det beroer paa dem, at beskytte og forsvare hinandens Skibe og andre Eiendomme i deres Havne, Farvande, Pavierer o. s. v.; og at tilbagebringe og erstatte til Eierne eller deres Befuldmægtige. de alle de Skibe eller andre Eiendomme, som tages inden deres Jurisdiction. Og skal deres Krigskibe, som gaae som Convoyer, naar de have en fælles Fiende, tage under deres Beskyttelse alle de Skibe, som tilhøre nogen af Parternes Undersaattere, og som ikke have contrabande Gods inder Borde, efter den Beskrivelse, som derover skal følge, til Lande, med hvilken en af Parterne lever i Fred, og den anden i Krig, som ikke er bestemte til nogen blequered Plads, og som skal følge samme Cours og Reise, og skal de forsvare saadanne Skibe, saalænge de følge dem, imod alt Overfald af den fælleds Fiende, ligesom de forsvare den Nations egne Skibe, som de selv tilhøre. 6) De contraherende Parters Undersaatter paa begge Sider maae disponere over deres Eiendomme ved Testammen, ter, Donationer eller paa anden Maade; og deres Arvinger, Undersaatter af det ene Partie, og nedsatte i det andet Parties Lande eller andensteds, skal erholde deres Arv ab intesteto, enten i egen Person eller ved Befuldmægtigede, end- og om de ikke have faaet Naturalisations=Breve, uden at deres Fuldmagt skal tilintetgiøres, under Prætert af Provincial, Stads eller individual Ret eller Prerogativ. Og dersom Arvingen er mindreaarig, skal den af Dommeren, paa det Sted hvor Arvingen henhører, satte Formynder eller Curator have Myndighed til at fordre, administrere, sælge eller afhænde det Gods, som er Arvingen tilfalden o. s. v. 7) Enhver af Parterne maae ansætte saadanne Raad, Fuldmægtiger, Notarier, Silliditor eller Factor, som de ansee nødvendigt i den andens Land." 10) Kiøbmandskibe, som tilhøre en af Parterne, hvad enten de seile fra en fiendtlig, deres egen eller en neutral Havn, maae frit for den anden Bundsforvandte seile til 4) J den engelske Avis, hvoraf denne Tractats Jndhold er uddraget, vare den 8 og 9 Artikel udeladte. en fiendtlig Havn. Dog skal de, saavel i Søen som i Havn, stedse naar forlanges fremvise deres Ladnings Breve og andre Skibs Documenter, som ere beskrevne i 24 Artikler, da det udtrykkelig fastsættes, at det indehavende Gods ikke er af de Contrabande, og at de ikke med contrabande Artikler ere ladede for nogen fiendtlig Havn. Dog skal de Skibe, som ere under Krigs=Convoy, ikke fordres til at bevise, at Ladningen er deres Eiendom, men den commanderende Officiers Ord skal værenok. 11) J Fald der af Documenterne skulde sees, at en af Parterne har Contrabande inde skal det dog ikke tillades at aabne med Vold Skibets Luger, eller nogen Kiste. Pakke o. s. v. førend Ladningen er bragt i Land i Overværelse af Admiralitets=Retten, og et Jnventarium derover er tagen. Jkke heller skal nogen Artikel sælges eller bortføres, førend det forbudne Gods, efter lovlig Rettergang, er bleven confisceret af Admiralitets Retten. Dog er stedse saavel Skibet selv, som hvad deri forefindes ikke at være Contrabande, frit. Dersom efter Undersøgelsen et saadant Skib befindes uden Grund at være anholdt, da skal den, som har opbragt saadant et Skib, erstatte Eieren skadesløs al Omkostning og Tab. Mandskabet paa et saadant opbragt Skib skal i ethvert Tilfælde være frie, undtagne Folk, som ere for nærværende Tid i den fiendtlige Nations Krigs Tieneste. 12) Paa den anden Side er det ogsaa indgaaet, at alt det Gods, som tilhører en af Parternes Undersaattere, men som fragtes i Skibe, som tilhøre en Nation, med hvilken den anden Part er i Feide, er dog regnet iblandt forbudet Gods, og ligesaa fuldt underkastet Confiscation, som om det tilhørde Fienden; dog undtages stedse saadant Gods, som har været indladet i fiendtlige Skibe førend Fredsbrudet, og inden 6 Maaneder efter samme, hvilket Gods, naar det tages, troeligen og uden Ophold skal blive Eierne erstattet. Skulde det endog være umueligt, at reclammere dem inden den bestemte Tid, og de da skulle være solgte, da skal det, de ere solgte for udbetales Eierne, naar de reclammeres inden elleve Maaneder efter Salget. 13) Det forbydes strengelig alle Betiente, Undersaattere og Søemænd paa nogen Maade at fornærme den anden Bundsforvandte. De som herimod forsee sig skulle paa første Klage, efter nøiagtig Undersøgelse, forbindes til at erstatte alt det Tab de have tilføiet og uden Straf paa Gods og Person skaffe fuld Gotgiørelse. 14) For nøiagtig at bestemme det foregaaende, skulle alle Capitainer paa Kaper eller andre bevæbnede Skibe, førend de gaae til Sells, stille Sikkerhed for vedkommende Dommere, eller paa anden Maade være ansvarlige, for at den tractatstridige Opførsel de kunde udøve paa deres Krydstoge og Reiser o. s. v. 15) Alle de Skibe og alt det Gods, af hvad Slags det være maatte, som ere tagne fra Søerøvere, eller andre Skibs Maanedlige Stats-Tide. Skibsplyndere, som seile i aaben Søe uden Kaper=Renter, skal bringes i en eller anden Havn, som er beliggen i en af de tvende Stater, og deponeres i Havnebetienters Forvaring, at de maae tilbagegives Eierne, saasnart have givet tilstrækkeligt Beviis for Retmæssigheden i deres rdringer. 16) Dersom noget Skib, som tilhører af Parterne, skulde paa den andens Kyster strande, forgie, eller lide nogen Søeskade, skal al venskabelig Hielp beses de strandede Personer, eller dem, som have været i avsnød; og skulle de Skibe og Varer, som ere biergede, er Fordelen af deres Salg, om de ere saadanne, at de ikke fine forvares, naar de reclammeres inden Aar og Dag af Skyeren eller Re deren eller deres Agenter og Commissionairendleveres, imod Betaling af billige Afgivter, og hvad Lands Undersaattere have at fordre i Biergeløn. De skal udleres med Leidebrev eller Pas for deres frie Passage, og ransport tilbagetil deres eget Land. 17) J Fald Undersaattere eller Jdvaanere i en af Parternes Lande, med deres Skibe, hvad enten de tilhøre Staten og ere udrustede til Krig ellede ere private Handelskibe, skulle blive tvungne enten ve Storm, ved fiendtlig Forfølgelse eller ved anden uundgaelig Nødvendighed til at indløbe i nogen Havn, Sted, Bay eller paa nogen Kyst, som tilhører et andet Partie, at skal de der modtages med beste Venskabelighed og god Vile, og nyde den beste Hielpog Beskyttelse. De skulle tille have Tilladelse til at indtage Forfriskelser og forsyne dem ved Proviant til billige Priser, tilligemed enhver Fornødehed, baade for dem selv og deres Skibes Reparation; og kal de paa ingen Maade opholdes, ikke heller hindres fra at forlade bemeldte Havne eller Kyster, men have Frihed til afseile, naar og hvor de vil, uden nogen Hinder eller Modstand. 18) Til den reciproque Handels nærmere Fremme er det vedtaget, at hvis der skulle opstaae en Krig imellem GeneralStaterne for de foreenede Nederlande og de foreende Amerikanske Stater, skal begge Perters Undersaattere stedse have 9 Maaneders Frist, efter Fredsbruddets Datum eller Krigens Erklæring, for at bortføre deres Effecter til hvilket Sted de helst ville, og saaledes at sælge eller afhænde deres Huusholdnings-Gods eller anden Eiendom med den fuldkomneste Frihed; og skal i samme Tid intet Foretagende tillades til at borttage deres Effecter meget mindre til at anholde deres Personer, tvertimod skal de forsynes baade for deres Skibe og de Effecter, de ville bortføre, med Passer til de nærmeste Havne i deres Lande, og have billig Tid til deres Reise. Og skal ingen Prise, som er gjort i Søen, ansees som lovligt Bytte, med mindre Krigsdeklarationen er bekiendt, eller der i det mindste er forløbet et tilstrækkeligt Tidsrum til at den kunde være bleven bekiendt, i den Havn Skibet sidst forlod; men der skal giøres fuld Erstatning for enhver Ting, som er tagen fra ethvert Parties Undersaattere eller Jndbyggere i forbemeldte Mellemrum. 2te Stykke for Dec. Maaned 1782. 19) Jngen Undersaat i nogen af Bundsforvandter, nes Lande, maae, saalænge de leve i Fred med hinanden, modtage Kaper=Breve fra nogen fremmed Fyrste, med hvilken en af Parterne er i Krig; ikke heller under en saadan Fyrste udruste noget Skib, og den som det giør, skal straffes som Søerøver. 20) Naar et Skib indløber i en af de contraherende Magters Havne, og der ikke vil sælge, saa skal det ikke være tvunget til at lade sin Ladning visitere, uden det skulde være mistænkt, for at ville tilføre Fienden Contrabande. 21) Det tilstaaes enhver af de contraherende Magter, at have Consuler, Factorer, og deslige i den andens Havne og paa dens Handelstæder. 22) Ved denne Tractat skal paa ingen Maade den 9de, 10de, 14de og 24de Artikel i de forenede Staters med Frankrig sluttede Tractat af 6 Febr. 1778 eller som disse Artikler i Handels=Tractaten med denne Krone ere numererede, den 9de, 10de og 22de Artikel, forhindre at jo hans catholske Majestæt kan tiltræde denne Tractat, og nyde de i den 4de Artitikel anviiste Fordeele. 23) General=Staterne love, at, ifald de foreenede amerikanske Stater igien skulde blive sindede, at indgaae en Underhandling med Keiseren i Marocco, og Regieringerne i Algier, Tunis og Tripolis til deres Skibsfarts Sikkerhed, de da ville understøtte dem i disse Underhandlinger. 24) Skibsfartens og Handelens Frihed skal strække sig til alle Slags Vahrer Contrabande undtagen; og skal Krigsmunition af alle Slags, som Bøsser, Pistoler, Bomber, Granater, Kanonkrud, Salpeter, Svovel, Lunter, Kugler, Spyd, Kaarder, Landser, Hellebarder, Hielme, Pandser og Soldater=Heste, Sadler, og complette Sadel=Tøyer, forstaaes som Contrabande; alle andre her ikke specificerede Artikler og Skibsbygnings Materialier, kunne gaae fri til alle Steder, de undtagne, som ere beleirede, bloquerede, eller af en af de krigførende Magter indtagne. 25) For at forekomme al Uenighed og Tvist er det aftalt, at, ifalden af Parterne blev indviklet i Krig, skulde de den anden Part tilhørende Skibe og Fartøyer være forsynede med de sædvanlige Søe Breve eller Passer; og maae de dertil have saadanne Documenter om Bord, som vise hvorfra og hvorhen de gaae, samt hvori Ladningen bestaaer. 26) Skulde det ene Parties Skibe møde det anden Parties Krigs-, Koper eller andre udrustede Skibe, saa maae de sidste ho de sig et Kanonskud borte, og kun sende 2 eller 3 Mand om Borde for at undersøge Papirerne; og derefter, naar disse befindes i Rigtighed, kunne de uforstyrret fortsætte deres Reise. 27, Kiøbmænd, og Skibscommandanter paa Krigs eller Koffardieskibe af det ene Partie, have Frihed til at tage deres Landsmand i det andet Parties Havne eller paa deres Pladser, 9. De til Forsendelse med Posten allene privPladser som Matroser i Tieneste, dog saa at forstaae, at saadanne Folk ikke alt ere i det andet Parties Krigs= eller Koffatdie=Tieneste. Men vil Capitainen give dem løs af sin Tieneste, saa maae de igien gaae i det Parties Tieneste, hvis Undersaatter de ere, og det under Straf som Deserteurer. 28) Hvad der i Henseende til Gield eller Pengesager skulde være at bestemme, da skal Øvrigheden paa det Sted, hvor desaarsag Uenigheder skulle opkomme, regulere saadant paa billig Maade. 29) Nærværende Tractat skal ratificeres af GeneralStaterne for de forenede Nederlande og de forenede amerikanske Stater i god og behørig Form inden en Tid af 6 Maanedet, eller hvis mueligt er endnu før. AVERIISSENT. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskom, Doctor i Lægekonsten, Kongel. Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske medicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.