Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-11-07
Haget maa være forsynet med gode En Svensk Mande at tække med Ters med Held er sit paa udmær ved Tronhiem. og Aasen, og meget store, om Trum, at hammer, al det at for Tid har, som Hr. Nr. 1 Mk. Bane-Træer, og fast ved Comme-Kroger, a 11te, og om no at hist sin Timer, ogsaa me men, men smuk med enkelt Marboe tiller, om deres An Borch, skum, Barm med den sende. Madsen og Banke, og ikkun betiene sig af Ruug=Halm, god Byg=Halm kan me Tjeneste; dog er fornøre, Mr. Ager Merer under Torv Jan: frisk og her Hul le, Paa den over kun halve Udløb, men og der strax efter Lerret og at her, m. v. Last, me smaae, er, 2de med sammen efter immen Tiderne, blik, i Mod Torn-Spiger slumt fast over MuugTime er en og en holAom mellem her. Derimod deres ef for Bredden, og erne efter Længden, Af Talger. Man begynder med Takningen fra det underste af Tager til der overste, dog hvem samme, end en Tom bet kan naar over med den høire Arm; ved Siden af den nedlagde Halm lægges en Stie, som ved Enderne hviler i Torv-Haldet, i hvilken den sidder, som lægger paa Leeret, og saaledes beqvemmeligen kan komme fra det underste til det øverste af Taget. Leeret beredes paa følgende Maade: Man tager 4 til 5 Trilborrer Leer i et stort Kar, hvorpaa slaaes nogle Bøtter Vand, lader saa tvende Karle arbejde Leeret paa den Maade, at de med Jern-Spader bryder det op fra Bunden i Karet, hvorved det fineste Leer opløses og blandes med Vandet, det grovere og aldeles uduelige falder paa Bunden. Naar Leeret saaledes er bleven vel udarbeidet, har man grov Sand i en Kalk-Bænk, hvori øses af det beredte Leer-Vand, og derudi kommes 2 til 3 Skufler god Kalk, og siden med Skuer der ere spidse til begge Ender, blandes Leeret, Sanden med Kalken vel tilsammen, lader det tilsammen ikke blive tykkere, end at man uden for stoer Besvær med Skuerne kan røre det frem- og tilbage. Haar man stor Tækning for, da er nødvændigt, at grave Karet, i Jorden. Derpaa tages af det saaledes beredte, Leer, og med en Muur=Skeed slaaes ind i Halmen, og siden tilstryges med Muur=Skeeden, og paa den Maade fortfares Stykke for Stykke. Leeret, lægges allevægne jævn højt med TorvHaldet og Vindskierne, at Vandet fra alle Kanter kan have Afløb. Skulle Veiret være fugtigt naar Leeret paalegges; da maa man ikkun lægge den halve Tykkelse den første Gang, og naar Leeret begynder at tørres, det meere, som behøves; dog maa man vel haste, at ikke det som første Gang er lagt, bliver fuldkommen tørt, thi da vil det sidste ikke fæste til det første, men glide need. Efter at man saaledes har tækket, vil det ikke feile, at jo Leeret sprækker, naar det tørres; hvorfor naar det er bleven tørt, og Sprækker vises, man bereder en Suppe af tykere Leer-Vand, som faaes paa den Maade, at man slaar Vand paa saadant Leer, der har været under Arbejde, lader det staa Natten over, førend man paa nye tager det under Arbeide, derudi kommes lit finere Sand, end første Gang behøves, og lit Kalk, som røres tilsammen i en Stamp, (denne Suppe maa være tynd, at den desbedre kan trænge sig ind i Sprækkerne) deraf enten øfes over Taget, eller med en Mur=Kost overstryger det gandske Tag, meest der, hvor Sprækkerne har ladet sig tilsyne. Naar det er gjort, tages en Fjel, en fierdedeel Alen i hver Kandt, hvorpaa er fæstet et Haand=Fang, som paa et Dall-Laag, og dermed overgnies det heele Tag. Naar saa Taget er bleven fuldkommen tørt, at man allevegne kan gaae derpaa, lægges en Kjøl af Bord over Mons=Aasen, og Vatter=Bord over Vind-Skierne; herudi kan giøres en Fur, at Vandet kan samles derudi og løbe af Taget. Vil man og slaa en Liste over Næveren der skjuler Ring Veden, at den ej skal krummes og taale røt det anbragte Træe-Værk, samt det bare af Nævveren, giver det en smuk Anseende. Det er at mærke, at jo mavere Leeret er, jo meere Sand behøves. Det hvide Leer er tienligst til Tækning. Neds23 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Aftensang.