JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Alle Motioner, der vare gjorte i Parlamentet og Fred, havde de i Begyndelsen forkastet med Stolthed; og da endelig efter den saa ulykkelige Campagne 1794, det allierede Holland var tabt, Preusen havde opgivet Krigen, Spanien gjort Separatfred, Majoriteten af de tydske Riigsfyrster viist sig tilbøyelig til Fred, og selv Keiseren, efter at have modtaget forrige Aars Laan, giort Frankerig Fredstilbud, havde Ministrene, siden de vidste Folkets Meening, vel ikke med Stolthed forkastet en ny Fredsmotion, men dog undveeget den. Kort sagt, Ministeren havde vel udladt sig noget, som han var tilbøyelig til Fred, men i Grunden var han stedse følesløs for Europas Trang og Engellands Ønske, tænkte, og tragtede ikke uden efter at fortsætte Krigen, selv nu, da dog alt Haab var tabt med Held at ende den ved Vaaben. Med Fred i Munden tænkte han paa et nyt Feldttog. Han vilde ikke trætte Huset med en lang Tale om denne saa ofte omhandlede Sag. Han vilde blot anføre, at Ministerens Yndlingsargument at overvinde de Franske ved deres Finantser, ikke meere fandt Sted. Saa stor Forlegenheden havde været, havde de dog endnu stedse skaffet Raad. Grey sluttede med den Erklæring, han følte Nødvendigheden af, at de Elendigheder, hvori hele Europa ved denne Krig var styrtet, bragdes til Ende. Guds Stemme selv erklærede sig mod denne Kriigs Fortsættelse ved Storm og rædsomme Uveir, man maatte altsaa aabne Dørren for Fred, og hvis da Fiendens Jnsolenne ikke lod dem andet Valg end Kriig, maatte man fortsætte den under Appel til Samvittighed, Gud og Efterkommerne. Pitt fandt dette Forslag skammeligt og farligt, paastod, at da hele Europa vidste, at Storbrittannien nu var Frankerig overlegen (!) vilde det klæde slet, at fremstaae som Supplicanter, og bekiende Fienden sin Svaghed. Som Minister kunde han ikke her bestandig lade sig forelægge Spørgsmaal og Regieringens Hensigter, og Tingenes Stilling; overalt var Underhandling om Fred og Kriig Kronens Prærogativ. Dog sagde han: at den franske Regiering sonderedes nu, om en Underhandling var at begynde. Greys Motion blev forkastet med 189 Stemmer mod 50.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Her siges, at man for kort siden har seet spanske Skibe i Søen under fransk Flag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Paris, den 12te Februarii. Den virksomme Krigsminister Anbert Dubayet har i Forgaars nedlagt sin Plads, som Krigsminister, og er derhos bleven udnævnt til Gesandt i Constantinopel. Alt for 8 Uger siden havde man udspreedt denne Forandring, som et tildeels usandsynligt Rygte, der nu er kommet til Virkelighed. Patriotjournalen (Reals) for i Gaar siger: Denne Directoriets Beslutning bebuder den store Forholdsregel, at frelse Porten, Frankerigs gamle Bundtsforvandt; og for at naae dette vigtige Maal, var det ikke nok at sende en ny Gesandt med diplomatiske Jnstructioner til Constantinopel; nei, Anbert Dubayet, var meere en General, man sendte Janitscharerne end en Negotiateur, man sendte Divan, og paa denne vigtige Sending beroede Europas Skjæbne, og Republikens Vel. Borgeren Peqvet, eller Peyrin, Medlem af Oldingsraadet, er igien blevet Krigsminister. Faypoult, der i Gaar gav sin sidste Audients, som Finantsminister, siges nu at skulde gaae, som Gesandt, til Genua i vigtige Finants- og Penge=Anliggender. Ramel har nu paataget sig at være hans Eftermand; adskillige patriotiske Blade love sig meget godt af denne nye Minister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Den 9de har Finantscommissionen anmældt 500 Raadet, at i Følge det givne Decret de ved Laanet indkomne Assignaters Brænding først skulde begynde den 19de, men for ikke at giøre dette Arbeid alt for vidtløftigt og vanskeligt, havde man sendt Hovedver ficateuren en stor Deel af disse i Forveyen, og han havde alt i Gaar ladet brænde en Sum paa 247 Millioner, hvorom ogsaa Publicum ved offentlige Opslag var underrettet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Paa Ramels Forslag har atter været et Committeesecret, for at overveye Grundvoldene til Jndberetningen om Rentenerere. Dette Committee har varet tre Dage. Pastoret har igien fremdraget det alt 1792 giorte Forslag, at hædre Montesqvieus Minde, hvem man nu atter kalder Revolutionens og Friehedens Forløber. Herover er nedsat en Commission.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Charette skal efter en Skrivelse fra Chantonay af 1ste Februar efter sit sidste Nederlag nu kun have 60 Mand hos sig, og mistet al sin Munition, Proviant, og to Kanoner. Han blev fra Bournesay drevet til Essars og til St. Duen, hvor han kastede sig i Skovene, derfra anholdt om en frie Bortgang fra Frankerig, men fik til Svar, at Republikanerne ikke handlede med Rebeller. Brüssel, den 12te Februarii. Uagtet det af samtlige belgiske Stadsøvrigheders Registre viser sig, at de belgiske Provindser alt have leveret 35000 Heste til de Franske, efter at de ere rykkede her ind i Landet, skeer dog den decreterede Udskrivning af alle Luxusheste med største Strænghed, og Decretet og Udtagelsen af hver 30te til Agerdyrkning og Næringsdrivt brugt Hest udføres ligeledes. Listerne til det tvungne Laan maae for en stor Deel forandres, da man havde ansat de ringere Borgere for høyt. Geistlighedens og Klosternes Skjæbne i de belgiske Provindser synes nu og at være nær sin endelige Afgiørelse, og de blive gandske hævede, og affindes med en Pension.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Efter de unge Mennesker af første Reqvisition skeer her, som i hele Frankerig stærk Eftersøgning. De anholdes allevegne, hvor de findes, og føres ved national Gensdarmer til Armeerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Frankfurt, den 15de Februarii. Det hedder, der keiserlige Hof efter Aftale med det petersborgske vil lade alle Grændsetropper fra Siebenburgen og Sclavonien, som man anslaaer til 100000 Mand, rykke mod de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Kiøbenhavn, den 26 Februarii. J Tallotteriets 601 Trækning i Altona, den 23de Februarii, udkom følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796. 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Hos Holbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-26
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretninger og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. Predigt uber die Frage: Wie dancket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Kiøbenhavns Aar. No. at ud Hun middanau. Post-Tidender. Huus. annien. man Mandagen, den 29 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Crim, den 2den Januarii. Havnen ved Odessa paa Oczakows Kyst, skal, efter Keiserindens Befaling, giøres til een af de skiønneste i Verden. Hun har til dette Foretagende for det første udsat 8 Millioner Rubler (!) Alt over eet Aar arbeides derpaa, og fra Neapel føres hele Skibsladninger Terra Puzzolona derhen. Denne Havn er bestemt til den russiske Søemagts Hoveddepot i det sorte Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
London, den 10de Februarii. Admiral Garde ner er ved Modvinde igien kastet tilbage til St. Helens Reed. J Gaar bragde en Coureer fra Spithead Admiralitetet den Efterretning, at denne Flode med en talriig Skare Koffardieskibe er paa ny gaaet under Seyl af forskiellige Bestemmelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
End vigtigere er den fra Jrland i Gaar indløbne Efterretning, efter hvilken den hele over 10000 Mand stærke til Vestindien bestemte Armada med mange Proviant og Koffardie Skibe tilsammen mod 400 Seilere stærk endelig den 9de er gaaet under Seyl fra Cork. J de sex Maaneder, dette Armament i Cork er bleven foranstaltet, samlet, og fra Tid til Tid sinket, ere af de dertil hørende Soldater to tusend, to hundrede døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Et fra Vestindien til Liverpool ankommet Skib vil underveis have seet 29 Transportskibe, der vare skilte fra Admiral Christians Flode, men fortsatte i god Stand deres Reise af Vestindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Afvigte Løverdag Aften var megen Tumult i Dronningens Pallads over et Fruentimmer, der forlangte at føres til Dronningen, af hvem hun foregav sig at være en Datter ved den afdøde Hertug af York, samt vilde kræve nogle meget betydelige Papirer tilbage, med Trudsler, hvis hun ikke fik disse, at vilde rive Hovedet af H. M., og træde det under Fødder. Da man nu naturligviis ikke vilde lade hende komme ind, blev hun end mere bister, og udstødte saa frygtelige Trudsler mod Dronningens Liv, at hun blev hæftet, som afsindig. J Forhøret har hun angivet sig at hedde, Charlotte, Georgine, Marie, Anne, Goelph, havde været i Rom, var derfra reist til Spanien, og nu for tre Maaneder siden kommet til Engelland, talte 10 Sprog, og havde havt en standsmæssig Opdragelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
J Dublin vil man have opdaget et Complot, der gik ud paa at omstyrte Regieringsformen, og dræbe Vicekongen. 11 Personer ere i denne Anledning hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Den 11te indkom Robinson i Parlamentet med sit Forslag, at det maatte forbydes Parlamentslemmer at tage Deel i udenlandsk Laan. Han erklærede herved tillige alle udenlandske Laan overhovedet for farlige. Men især ønskede han at see dette Spørgsmaal afgjort, inden det ny Keiserlaan igien kom paa Bane, da dette ellers vilde hindre mange at give deres Stemme uegennyttigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Pitt kunde ikke fatte Nødvendigheden af at bestemme om et udenlands Laan var nyttigt eller skadeligt, da dog intet kunde skee, uden Parlamentets Samtykke (!) Ligesaalidt kunde han begribe, hvorfor mere Bestikkelse var at frygte ved et udenlands end et indenlands Laan; da man jo overalt havde Love (!) til at hindre Bestikkelsen; og naar et Laan kom i Forslag, kunde man jo undersøge, om disse lagttoges; heller ikke kunde han indsee, hvorledes man, naar et Laan var besluttet, vilde hindre Parlamentslemmer at kiøbe de nyoprettede StoksFor dadlede ethvert udenlands Laan, da Vindingen aldrig derved kunde være saa stor, som den Fare, man udsatte sig for. Han erindrede med Føye, at Spørgsmaalet om et saadant Laan aldrig med Føye kunde ventes upartisk undersøgt i Parlamentet, saasnart endog Parlamentslemmer torde tage Deel deri. Folket maatte være overtydet, at intet Medlem for sin privat Fordeels Skyld opoffrede sine offentlige Pligter. Naar det kom til offentlig Omhandling, angaaende det sidste Laan, skulde han tale tydeligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Da der midlertid var 70, der fandt det godt at kunde tage Deel i disse fordeelagtige Laan, og kun 19, der var derimod, blev Robinsons og Fores Meening overstemt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Den fra det keiserlige Hof sendte Grev Pergen reiser nu over Hamborg tilbage til Wien, og har, efter Ministerial-Bladenes Forsikkring, bragt Sagen om det keiserlige Laan i Rigtighed med Regieringen. Til den 9de Martii er anordnet en almindelig Bod- og BedeDag. a Hamburg, den 23de Februarii. Den paa Elven ankomne engelske Fregat Doris har fra London medbragt en betydelig Summa i Contanter, der udgiør en Deel af det keiserlige Laan (fra i Fior eller fra i Aar?) Her fortælles og som en Vished, at den franske Republiks Minister i Kiøbenhavn, Borgeren Gronelle, med det første ceremonialiter vil blive erkiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Paris, den 12te Februarii. Vor Dagens Historie er paa nogle Dage igien meget betydende. Af adskillige Omstændigheder synes endnu, at Royalismens Sag igien drives efter en bestemt Plan. Journalisterne ville ikke blot have udfundet, at Barras ikke har den til Medlem af Directoriet fornødne Alder, da han kun skal være 38 Aar, men at han i Forhørene om Mordscenerne paa Versailles skal have vidnet, som Vicomte, Captain, og af Kongens Følge. Rewbel rose de derimod paa en mistænkelig Maade, især i Anledning af hans Yttring 21de Januar mod Rædselsystemmet. Ogsaa Sieyes kommer hyppig paa deres Vægtskaal; de fremdrage de Stæder, hvor han i Revolutionens første Dage yttrede den af mange ærlig republikansk sindede Mænd i de Dage antagne Meening, at Frankerig ikke duede til Republik. Et endnu sikkrere Haab sætte Royalisterne til Assignater nes vedvarende Falden, og den kommende Dyrtid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Lyon havde man udspreedt: at der i Paris havde været Opstand, Folket havde omringet Directoriets Pallads, anlagt Proces mod Barras, Carnot, og Rewbell, og ladt Sieyes og Tallien stille for en Militaircommission og henrette. Herover kom Contrarevolutionisterne i Lyon i saadan en Bevægelse, at man var bange for, de skulde reise sig, og dræbe Reverchon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Søeministeren har ladet udgaae en Skrivelse til de franske Capere, hvori han paalægger dem at tilbagegive den engelske Reisendes Spillards borttagne Papirer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Politieministeren Merlin har sendt befaling til alle Forvalterne i Grændsedepartementere, at vogte vel paa dem, der indsneeg sig under Navn af udenlandske Deserteurer, siden de for det meeste dreve Røverhaandværket, og man i Perpignan nyelig mellem 17 til Døde dømte Deelinqventer havde fundet 14 foregivne spanske Deserteurer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Et Fartøy fra Brest har bemestret sig en engelsk Burke, hvorpaa var 41 Emigranter, og blandt dem Chevalier Tintinia de franske Prindsers forhenværende Agent i Engelland. De ere samtlig sendte til Tribunalet i Qvimper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Haag, den 16de Februarii. Man er nu i Seeland sysselsat med at vælge Repræsentanter til National conventen. Hollands Stater har bekiendtgjort det besluttede ny Laan paa 18 Millioner Gylden, i Form af et Lotterie. – Samme Stater have, i Anledning af det nyelig udgangne Reglement om Provincial-Forvaltningen, erklæret, at Folkets Souverainitet derved i engen Maade skulde lade, men Primair-Forsamlingerne næste Aar igien stemme derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
De brittiske Krigs- og Caper-Skibe have faaet Befaling at lade de med Vare for americansk Regning fra Nordamerica til Holland bestemte americanske Skibe uhindre gaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Jtalien, den 31te Januarii. Fra Guinea mælder man, at to Sardiniske Deputerede ere ankomne fra Sardinien, have havt en hemmelig Conference med den franske Gesandt Villars, og forsynede med behørige Passer, fra ham ere afreiste til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Paris, den 15de Februarii. Da Directoriet ved et Budskab til 500s-Raadet atter til Jndenlandsministerens Fornødenheder har forlangt den Sum 25 Millioner Livres i Metalværdie, har 500s-Raadet for det første indskrænket denne Summa til 10 Millioner. Bentabolle erindrede, at disse bestandige Fordringer paa Metalværdie, bidrog fornemmelig til, at Assignaterne sank saa meget, da man dog med Eftertryk burde bringe dem i Væiret, og fordrede han, at 500s-Raadet skulde med Eftertryk erklære sig herover. Her udbrud fra Logerne det forbudne bifaldskriig, som vedblev med Hæftighed, uagtet Rouer kaldte det et Oprørsløsen, og opfordrede Præsidenten til at lade Ophavsmændene hæfte. Endelig fik Præsidenten det stille igien. Nu tog Monmanou Ordet, for at understøtte Bentabolles Paastand, erklærede Assignaterne for Republikens Palladium, og æskede, at alle muelige Midler skulde anvendes, for at opreise deres Credit. Bourdon de l'Oise betraadde herpaa Tale stolen, og sagde, det sikkerste Middel at naae Maalet, var at faae paalideligt Lys om Udgifterne, og Anvendelsen af de Fonds Directoriet fordrede. Adskillige Stemmer kaldte ham nu til Taushed, uagtet han erklærede, at han ikke vilde berøre, hvad der forhandledes i det endnu vedvarende Committeesecret; hvorpaa han forlod Talestolen, og paa Ramels Forsikkring, at Commissionen til at verificere Ministerens Udgifter, snart vilde aflægge sin Jndberetning, bleve de til Millioner bevilgede. Da Director Barras's Modstandere endnu stedse paastaae, at han ikke har den fornødne Alder, har Patriot-Journalen i Forgaars ladet aftrykke et af Novere, Goupilleau, og Bazire vidimeret Pas fra 19de May 1792, i Følge hvilket han den Gang var 37 Aar gammel, og altsaa, som Louvet i sit Blad udtrykker sig alle Chouanner til Fortvivlelse, i det mindste nogle Maaneder over de foreskrevne 40 Aar. RiDet herværende Officialblad Redacteuren erklærer sig i eet af sine sidste Nummere paa det bestemteste mod alle Fredsvilkaar, der kunde medføre Opoffrelser eller Giengivelser. Samme Sprog føre Ministrene Merlin og Benesech i deres officiale Skrivelser, hvor de vedblive at erklære Belgiens Aftrædelse til Østerrig ugiørlig. Benezech har nyelig i Brüssel ladet bekiendtgiøre, at den franske Regiering aldrig samtykkede nogen Fred, hvis første Artikel ikke var de med Frankerig alt foreenede Landes, Belgiens og Savoyens formelige Afstaaelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Wien, den 11te Februarii. Paa den sidste Redoute blev af en Ubekiendt en Paskil paa Feldtmarskal Clairfait, bestaaende i tretten franske Vers, hyppig uddeelt. Aviserne tilføye, at denne Nederdrægtighed ikke vil skade Clairfaits Hæder, ligesaalidt, som den bekomne Afskeed, som blot Politiske Aarsager (!) der ere Publicum en Hemmelighed, skulle have gjort nødvendig. Erkehertug Carl, hvem det nu og da kommer for Øre, hvor ufordeelagtigt man hist og her dømmer om den skeete Forandring, har sagt, vidste man de sande Aarsager, Men om det blev vilde man dømme gandske anderledes" mildere, eller strængere, behagede han ikke at tilføye. Midlertid har General Mack undslaaet sig, for at deele hans tilkommende Laurbærhøst. At dette Aars Feldttog vil blive rimeligviis det sidste og meest afgiørende, men formodentlig og det blodigste, spaaer man i Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Frankfurt, den 19de Februarii. Siden den 1ste betales de franske Tropper ved Rhiinarmeen med reede Penge. Ved Nederrhinen ere de franske Anstalter til et nyt Feldttog saa overordentlige, som om de ville flytte Krigens Skueplads til den høyre Rhiinbred. Düsseldorf er saa befæstet, at den kan udholde en Beleiring. De Keiserlige have derimod forsynet Fæstningen Ehrenbreitstein med en stærk Garnison, og Proviant for ti Maaneder. J Neuwied have de opkastet Traverser i alle Gader, og giøre mange Forskandsninger, og bedækkede Veye, og i Mannheim have de hæftet en heel Club, bestaaende af Middelstandsmænd, paa Grund af dens franske Sindelag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Wesel, den 16de Februarii. De preussiske Undersaatter paa den af de Franske besatte venstre Rhinbred, ere ligeledes af Nationalagenten Caselli ansatte til det tvungne Laan, men dog kun vilkaarligen, da de ikke navnligen vare undtagne, skulde imidlertid den franske Regiering paa Grund af den baselske Fred undtage dem, faae de deres Penge tilbage; men indtil videre inddrives disse med militair Execution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Amsterdam, den 20de Februarii. Da Seeland og Friesland saa indstændig forlange Udsættelse, kommer Nationalconventen nu neppe sammen før første Marts.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Kiøbenhavn, den 29 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Barom. Varme. 22 Februar. N. V. 2 1/2 Kulde. N. O. N. O. 28. 7. 5. 11 1/2 Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-02-29
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med Biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretning er og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwiften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Kiøbenhavns No. Aar. un huus. muur, Juul, Post-Tidender. litius, Fredagen, den 4 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Constantinopel, den 9de Januarii. Paa det, som man troer, af nogle med Hensigt udspreedte Rygte, at en stærk engelsk Eskadre var kommen til Archipelagus, havde den brittiske Legationssecretair udvirket befaling, fra Posten, at den for nyelig af de Franske til Smyrna opbragte engelske Fregat skulde friegives. Men da de Franske vare underrettede om denne befaling, før den kom til Smyrna, var Fregatten alt bragt i Sikkerhed, til en anden Havn. Midlertid vedbliver den franske Eskadre at tage et Skib efter det andet, og skal nyelig have borttaget to Skibe under preusisk Flag, men som den preusiske Gesandt haaber at faae frie igien. Mellem Porten og den franske Republik synes hemmelige Underhandlinger at være i Giærde. Man siger, at med det første en ottomannisk Minister kommer til Paris. Den hidtilværende svenske Minister Hr. von Asp. gaaer i samme Qvalitet til London, og har alt faaet Hr. Murangea d'Ohsson til Eftermand. Af denne nye Minister lover man sig meget, da man alt har ham Subsidietractaten mellem Sverrig og Porten, og Vedligeholdelsen af den gode Forstaaelse med Frankerig at takke.