JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Papiirsoplag, At der hos Undertegnede er etableret Oplag af Engelsholms Papiirsmølles Skrive Tryk=Kardus= og Maculaturpapiir, og at disse Fabricater, mod contanBetaling, sælges til de særdeles billige Fabrikpriser, bekjendtgjøres herved. Ribe d. 30te Marts 1832. Hans J. Müller. Godt mærsk Høe, 2 Rdr. 24 s. Læsset eller 2 s. Lispundet, faaes hos C. Kardrup d. 28 Mars 1832. J. P. Bierrum. C. Kardrup d. 28 Mars 1832. J. P. Bierrum. Selskab for Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
J den Jndbydelse, som i forrige Maaned udstedtes om at oprette et saadant Selskab, yttredes det Ønske, at Listerne paa dem, der tegnede sig som Deeltagere i Selskabet, maatte vorde indsendte ved Udgangen af indeværende Maaned til Conferentsraad Collin i Kjøbenhavn. Denne Anmodning gientages herved, med Tilføiende, at de paategnede Jndbydelses Planer kunne, til de udenfor Kjøbenhavn værende Subscribenters og Samleres Beqvemmelighed, afleveres til hvilkensomhelst af Udstederne af Jndbydelsen. D. 26de Marts 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Gaarden Magrethenlund i Delberg Sogn ved Ringkjøbing, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 9 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. tretyvendedeel Alb., er fra 1ste Mai d. n. at erholde til Forpagtning paa 6 a 8 Aar. Paa Gaarden kan holdes 30 Fætteaturer, 6 Heste 30 a 40 Faar. Udsæden er 24 Tdr. Rug, 10 Tdr. Bog, 16 Tdr. Havre, 3 a 4 Tdr. Boghvede; af Høe haves 90 a 100 Læs. Alle Jordeiendommene ligge tæt omkring Gaarden. Brændsel haves i Overflødighed. Nogen Besætning kan medfølge. De Lysthavende ville behage at henvende sig desangaaende til Pastor Nielsen i Detberg. Es har der Kalvner und Schuster Peter Jensen, in Aptern im Kirchsolle Brede sich for insolvent erklart. Diesem nach werden alle und lede, welche ans traend einem Grunde Fordeerungen und Ansprüche an denselden, und dessen Guther, namentlich an die von ihm in Be sitz gehadte Lugumelostersche Festekathe zu haben vermeinen, over demselden schuldig sind und Plander von ihme besitzen, hiemit von Gerichtsmegen anfrefordert und befehligt, dag sie mit Ansnahme der protocollirten Glandiger, ivre Angaden innethalv 12 Wochen vom Tage der letzten Bekanntmachung dieses lub poena praclusi et perpetui silentii, ne kan amissi juris hiefeldst beom Professions Protocoll auf der Amtstube zu Lügumeloster beschaffen, die in ihre Angaden begrundenden Documente in origine productten und davon beglaabte Abichriften, zurüclassen, und die etwanigen Plander und Sachen beygesehlicher Strafe entliesen søllen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Die ansattigen standiger find zur Vestelling eines Procurator ad acta veronichtet. Meyer. Marz 1832. - Lügumcioster d. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Coners Proclam. Von der Wittwe den vel. Rathmanns und Müllers Matthias Wlud Bisru im Friederichen Koeg c. b. ist mit der Ertistrung der Jnsolven; um die Rechtswohlthat der Guteraveretung gebeten, undes ist zur Gewahrung dieser Vitte, mit dem Vorbehalt erwaniger Ein reden der Glandiger, der Concurs erkannt worden. Es werden dabet alle und lede, welche an den Nach las des vell. Rathmanns und Müllers M. W. Biørn, jett an die Bittwe oder Erden, ans irgend einem Verhaltnis oder Rechtsgrunde Anforüche und Forderungen, zu haben behaupten wollen, die nicht schon bekommen den Arts protocolliet find, oder aber der Masse gehbrige Gegenstande als Pland in Handen haben und besigen hiedurch von Gerichtswegen aufgefordert, und unter Androhung der sonst erfolgenden Ausschlisung und der Verurthellung zum Ersatz des doppelten Betraas befebligt, das sie innerhald 12 Wochen vom Tage der letten Bekanntmachun dieses Proclams, und zvar die Auswartigen unter Bestellung der indthigen Procuratur zu den Acten, im Jnspectorat des Friederichen Koens unter Producirung der die Ansprüche begrundenden Original-Dacumente und Zurücklassung beglandigter Abschritten heim Professions Protocoll gehørige Angade beschaffen sollen. Tøndern in der Gerichshalterschaft des Friederichen, Sibbers. Korgs den 12ten Marts 1832. in siddem Copiae. Brodersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Placat. J Følge passeret Udlæg for resterende Skatter bliver det Snedkermester Johan Hoch tilhørende Huus beliggende under No. 449 i Danmarks Stræde med Grund, Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de ofjentlige Auctioner som afholdes: 1ste Gang Løverdagen den 21de April næstkommende 2den Gang Løverdagen den 5te Mai og 3die Gang Løverdagen den 19de s. M. De 2de første Auctioner afholdes paa Byens Raadhuus men 3die Auction i selve Huuset, alle hver Dags Formiddag Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Vedkommende. Fridericia Byefoged Contoir den 23de Marts 1832. Rahbet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
J forrige Maaned er under Wedersøe Klit omtrent 3 Miil norden for Ringkiøbing indbjerget Vraget af et Brigstid, som er forefundet i en Afstand af omtrent to og enhalv Miil fra Land, uden levende Folks Medfølge og i ramponeret Tilstand svømmende paa dens indehavende Træelast. Paa Skibet som var af gammel Ege Bygning, fandtes forøvrigt hverten Navn eller noget særdeles Kjendemærke. Den Deel af Ladningen, som te i Forveien af Havet var bortskyllet, bestaar af 355 pommerske Bielker, 137 Maste og Rund Træer, 256 lange Fyrre Planker, 286 korte Ditto, 12 prags Bord og 1435 Stk. Kløvt eller forre Brændetræe; hvoraf Bielkerne, Maste og Rundetræerne havde det Hovedmærke Mo som var paaridset Bielkerne, men paabrændt Mast= og Rundtræerne i begge Ender. Desuden forefandtes paa hvert Stykke Tømmer endeel andre mindre betydelige Mærker, bestaaende af Bogstaver og Tal. J Skibet forefandtes en Tommestok hvorpaa var udskaaren Navnet 1. Willon, og paa Anterne og en beskadiget Octant fandtes engelske Fabrikmærker. Thi indkaldes herved Ejerne eller andre Paagieldende sub poena præclusi et perpetui silentii, at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendomsret. Ringkjøbing Amthuus d. 23de Marts 1832. Neergaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-03-30
Bedste Steenkalk sælges til billigste Priis hos Chr. Carl Bjerrums Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. StiftsAnibe. Avis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmar, Tirsdagen den No. 27. 3die April. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. J Wien troede man nylig, at de italienske Anliggender snart ville blive afgjorte paa en Maade, som maatte vække almindelig Tilfredshed, og at denne Sag ingenlunde vilde give Anledning til den af Anarchisterne saa meget ønskede almindelige Krig, Ogsaa i Paris har der været megen Tale om, at Storbrittanien havde paataget sig at mægle imellem Østerrig, Frankerig og den hellige Fader, og at følgen af denne Mægling vilde være, at Kirkestaten inden kort Tid vilde blive rømt, saavel af Østerrigerne, som af Franskmændene. Kun saalænge skulde nemlig: begge Magters Tropper tøve, indtil Paven fik sine egne Tropper saaledes organiserede, at de baade kunde være stærke og disciplinerede nok til uden fremmed Hjælp at værne om Landets Rolighed. Dette Tidspunkt troede man i Rom vilde snart være for haanden, da Oberst Zamboni i Bologna var beskieftiget med at hverve 4 a 5000 Bønder til Soldater, og desuden det Rygte var i Omløb, at Kongen af Neapel vilde overlade baade et neapolitansk og et Schweitzer-Regiment til hans Helligheds Tjeneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Naar saaledes, skrives der fra Wien, den italienske Sag er bragt i Rigtighed; saa vil der Jntet være i Veien for den med Længsel forventede almindelige Afvæbning, især da ogsaa Efterretningerne fra Haag, ere beroligende, og de portugisiske Anliggender mere interessere nogle enkelte Magter end det øvrige Europaa. Paa den Wiener Børs, var der ifølge disse Udsigter vaagnet et nyt Liv, og Statspapirerne vare betydelig stegne. Men uagtet al denne fredelige Tale, er der endnu Meget, som seer betænkeligt udDen hellige Fader selv fremturer i sin faste Bestemthed: de franske Tropper i Ancona have faaet Forstærkning, saa at deres Tal nu overstiger 3000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Østerrigerne have ogsaa ladet nye Tropper rykke ind i Legationerne, og deres Antal, meente man, skulde bringes til 120000 Md.; ja der var Tale om endnu talrigere Troppers Ankomst, hvilke skulde rykke frem paa hiin Side Rimini, paa Veien til Ancona: en Skrivelse fra Rom, omtaler betydelige franske Rustninger paa Corsica, og anseer det for en afgjort Sag, at Østerrigerne ville besætte Rom og Engelsborg, dersom Frankerig landsætter Tropper paa Kirkestatens østlige Kyst: den russiske Keiser skal med levende Misfornøielse have modtaget Efterretningen og Franskmændenes Landing i Ancona, og dermed staaer det da maaskee i Forbindelse, hvad der meldes fra den polske Grændse, at flere russiske Corps, som vare i Begreb med at vende tilbage fra Polen, have faaet Contraordre, hvilket man der ikke veed at forklare sig af Andet, end af Hensyn til den almindelige europæiske Politik, da der i Polen selv hersker, den dybeste Rolighed, og der heller ingen Grund er til at frygte for, at denne vil blive forstyrret. - J Anledning af den før omtalte diplomatiske Conferents i Rom, har Paven indhentet Cardinalernes Raad om, hvorledes han i denne Sag skal forholde sig; men disse have svaret, at hans Hellighed ikke kan inddrømme nogen Conferents Ret til at indblande sig i Kirkestatens Anliggender. Angaaende denne Conferents og det engelske Cabinets Fredsmægling udlader en Skrivelse fra Rom sig saaledes: "Hvor sælsomme ere dog disse Forhold, Østerrig ønsker Freden; Frankerig ønsker den, Paven, Engelland, Preussen, Rusland - Alle raabe paa Fred; og dog holder man en fredelskende Magts Mægling for nødvendig, for at de andre fredelskende Magter kunne blive i Fred."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Franskmændene beskyldes endnu bestandig for at nære den revolutionære Aand i Kirkestaten. Directe Efterretninger fra Ancona have endnu ikke omtalt den engelske Flotilles Ankomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Holland og Belgien. Ligesom man fra Wien har de fredeligste Forsikkringer om den italienske Sag, saaledes udstrækker denne Keiserstad sit Fredshaab ogsaa over de belgiske Anliggender, idet den ikke tvivler mere om, at Kongen af Nederlandene vil antage Tractaten med nogle faa Modificationer, og at Østerrigs, Ruslands og Preussens Ratificationer ville følge umiddelbart derefter. Men dette Haab vakler stærkt, naar man læser de sidste Efterretninger fra de nærmest paagieldende Parter; thi disse synes at lade befrygte, at det belgiske Spørgsmaal, om det end et sin Løsning nær, dog næppe vil løses uden Kanonernes Hjælp. Fra Brussel berettes, at Udenrigsministeren d. 21de f. M. erklærede i Repræsentanternes Kammer, at han ei kunde svare paa det Spørgsmaal hvorvidt Modificationer mulig kunde finde Sted, naar Tractaten først var antagen; men at det var en afgjort Sag, at Belgien før Antagelsen aldeles ikke vilde indlade sig paa Modificationer, men støttede sig til lidsfuldt paa Engelland og Frankerig, som umulig kunde bryde deres givne Ord, hvilket vilde være at fornægte al Folkeret og Nationernes Moral. Det lader heller ikke til, at disse Magter ville skuffe Belgiens Tiltro; thi det synes at stadfæste sig, hvad sidste mældtes, at Frankerig og Engelland ville ophæve Conferentsen, dersom Ratificationerne længere udeblive ja Memorial Belge føier endnu til, at begge Magter have erklæret, at de i dette Fald ville slutte en offensiv og defensiv Alliance med Belgien og tvinge Holland, til Ratification af Tractaten, blot med Undtagelse af dens 10de Artikkel, som handler om Skibsfarten paa de hollandske Jndvande. Kong Wilhelm derimod bliver ved Sit: han forlanger først Modification, og dernæst lover han Ratification. Paa Grev Orlows Opfordring har han d. 22de Marts givet det bestemte Svar, at han i intet Tilfælde og under intet Vilkaar undertegner Tractaten, førend den er modificeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
De store Magters Gesandter have Dagen efter i de res Regjeringers Navn erklæret, at Kongen, siden han vedbliver sin Vægring, ikke meere kan regne paa dem, men at han selv maa bære Følgerne. Grev Orlomhavde derpaa sin Afskedsaudients, hvorefter han forlod Haag d. 24de Marts og indskibede sig Dagen efter for at gaae til London. Rustningerne fortsættes med Jver; i Naarden har man i 4 Uger arbeidet paa Patroner og forfærdiger daglig 15,000 Stykker. Dette seer nu allerede betænkeligt nok ud; men endmere truende Skikkelse vil denne Sag antage, dersom Pariserbladet Constitutionel har nogen Grund for den Fortælling, at Keiser Nikolaus er bleven saa fortørnet over den franske Expedition til Jtalien, at han vil afbryde al Underhandling om den belgiske Sag. reentud nægte sin Ratification af de 24 Artikler, tage Grev Orlows Fuldmagt tilbage og kalde Greven selv hjem. Den pyrenæiske Halvøe. Det er nu bleven saaledes bestemt, at den spanske Hjælpehær ikke skal overskride Grændsen, førend D. Pedros Flaade viser sig ved Kysten og gjor Forsøg paa at sætte Tropper i Land; hvorom da den spanske General ved Jilbud skal underrettes. Det lader endda til, at O. Pedros Venner ikke ere saa ganske faae: et Skib, som for en Tidlang siden blev afsendt fra Porto med Penge til Regjeringen, skal, istedetfor at gaae til Lissabon, have styret Kaasen til Terteira; Don Pedros Proclamationer udbredes i stor Mængde og blive med megen Dristighed opslagne paa Mure og Kirkedøre; i Visen har været et alvorligt Oprør, og Lissabon seer det saa farligt ud, at mange Engellændere lave sig til at gaae ombord paa de engelske Skibe. - J Barcelona ere store Anstalter gjorte til at modtagen Jnfanten O. Sebastians Brud, Prindsesse Maria Amelia, som skulde forlade Neapel d. 1ste April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Frankerig. Pariserbladene ere fulde af Kjevlerier om Urolighederne i Grenoble. Alle Oppositionsblade gaae heftig løs paa Ministeriets Foranstalt. ninger, og dette har iligeraade maattet tage mod drøie Piller i de Oeputeredes Kammer. Meest Opsigt har det vakt, at General Hulot er bleven skarpt irettesat, fordi han bortfjernede det forhadte 35te Regiment fra Staden. Man ansaae i Almindelighed dette for en meget viis Forholdsregel, men Hr. Perrier kom i fuld Harnisk herover og fik Krigsministeren paa sin Side. Generalen fik Texten læst i Breve fra dem begge og modtog tillige den befaling, strax at lade benævnte Regiment atter marschere til Grenoble. Man frygtede for de betænkeligste Følger af denne raske Beslutning; imidlertid er Regimentet rykket ind i Staden, uden at Roligheden derved blev forstyrret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
J Toulon har en fanatisk Missionær tordnet imod Juliregjeringen. Forsamlingen bestod af carlistiske Tilhørere; men nogle Patrioter havde dog indfundet sig, og disse forstyrrede Tallerens Foredrag med skingrende Piben. Siden den Tid have begge Partier bevæbnet sig med Knippler og Dolke, og man befrygtede slemme Optrin ved næste Fasteprædiken. Sligt er da tet egentlig, at gjøre Guds Huus til en Røverkule. Man vil og vide at 800 Personer i Toulon vare færdige til at gaae til Nizza, for at stille sig til Hertuginden af Berrys Disposition. Nizza er overhovedet Samlingspladsen for mange Cariister, som der idelig modtage hemmelige Agenter fra Provence. De som havde Deel i Taarn-Sammensværgelsen, ere dømte til Fængselstraf, de lade sig deraf ikke forknytte, men gave knubbede Ord over en saadan Behandling af Julikæmperne og forlode Retsfalen med Udraabe ne: leve Napoleon, leve Republiken. Man har i Paris confiskeret en stor Mængde Medailler med Henrik d. 5tes Brystbillede, og iligemaade et Par andre Stykker, som forestiller, hvorlunde Napoleon d. 2den fører Officererne af den gamle Armee i Trium til Paris. - Pairskammeret har, forat undgaae videre Confliet med de Deputeredes Kommer antaget Lovforslaget og Carl d. 10des og Families Forviisning uden Forandring. - J Budgetforhandlingerne er Algier ogsaa kommen paa Bane, og man seer af de levende Debatter derom, at det endnu holdes for uafgjort, om Frankerig beholder denne Erobring eller ikke. - Mortier er nu afreist til Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Storbrittanien. Reformbillens tredie Læsning blev d. 23de Marts besluttet i Underhuset med 355 imod 239 Stemmer. Den skulde i Ugen derefter gaae til Overhuset, hvor man haabede den ogsaa vilde gaae igjennem. Den 21de Marts, Fastedagen, blev i London Roligheden noget forstyrret ved en tumultuarisk Forsamling af omtrent 25000 Personer, af den arbeidende Klasse; men da Nogle af de Værste bleve fængslede, adspredte Hoben sig efterhaanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Fra Jamaika ere Efterretningerne endnu foruroligende; Slaveoprøret var endnu ikke ganske undertrykt, - Omtrent 50,000 Personer ere i Løbet af forrig, Aar udvandrede til Canada. - Jndtil den 27de f. M. vare i London af 1213 Cholerasyge 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
døde. Tydskland. Digteroldingen Johan Wolfgang Goethe hensov, efter et kort Sygeleie, d. 22de Marts i sit 83de Aar.Af Lit. Bl. der Børsenhalle meddeles i Apenrader, Wochenblatt et Udtog af et Testamente af en rig Amerikaner, Stephan Girard, hvis Efterladenskab anslaaes til henved 15 Millioner Piastre. Jfølge samme har han bestemt over 3 Millioner Dollars og over 208,000 Morgen Land deels til adskillige offentligge allerede bestaaende Stiftelser, deels til forskjellige af sin Familie, hvoriblandt hans Søsterdatter Henriette, General Henry Lallemands Enke og dennes Datter, deels til Oprettelsen af et Waisenhuus for i det Mindste 300 Børn, hvortil af ovennævnte Sum maa 2 Millioner Dollars skulle anvendes. Angaaende Eleverne i denne Stiftelse bestemmer han, at dem skal gives en frihedselskende Opdragelse; at de skulle lære det franske og spanske Sprog, ligeledes det Latinske og Græske; dog disse sidste ikke som noget aldeles Nødvendigt; at de imellem det 14de og 18de Aar skulle af Stiftelsens Bestyrere anbringes i Lære. Desuden tilføies: "Jngen Geistlig, Missionair eller Kirkebetjent af hvilkensomhelst Sekt maa beklæde et Embede ved denne Stiftelse, eller nogensinde enten i Besøg eller under nogetsomhelst Paaskugives Adgang der. Naar hans øvrige Eiendomme, som ei vare indbefattede under dette forhen Anførte, ere realiserede saa fordeelagtigt som muligt, skulle Renterne deraf anvendes 1) til det ovennævnte Waisenhuus, hvis det dertil Bestemte ei er tilstrækkeligt, 2) til at organisere et virksommere Politie i Philadelphia, 3) til at forhøie Værdien af Byens Eiendomme og formindske Skatterne. Men, for at være sikker paa, at disse Bestemmelser i Fremtiden vorde efterlevede, fastsættes, at hvis Staden Philladelphia med Vidende ikke opfylder Betingelserne, overdrages det Testamenterede til Staten, Pensylvanien, til Forbedring af dens indenrigske Skibsfart, og, hvis denne Stat ei heller anvender Summerne paa den foreskrevne Maade, saa tilfalder det Heie samtlige de forenede Stater, og skal da udelukkende anvendes til at lette og fuldkommengjøre den indenrigske Skibsfart.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Indenlandske Efterretninger. Kbhvn. Ved allerhøieste Resolution af 25de Marts er Cancellieraad, Departementssecretair og Contoirchef i det Danske Cancellie J. F. Jacobsen udnævnt til Protocolfører og Secretair ved de Forhandlinger, som skulle finde Sted imellem de Mænd, som ifølge allerh. Rescript af 23de Marts ere sammenkaldte til foreløbigen at ordne det fornødne til Provindsialstænders Jndførelse i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Følgende gyselige Tildragelse skal for kort Tid siden være passeret her paa Landet: En Bondepige, som skal bringe en Sum af nogle hundrede Daler fra et Sted til et andet, overraskes paa Veien af Mørket, og bliver derfor glad ved at møde en Mand, hvem hun beder om at skaffe sig Nattely indtil næste Morgen, idet hun tillige fortæller ham Hensigten med sin Vandring. Han sagde, at han ikke kunde anvise hende noget andet Opholdsted, end hans eget Huus, som laae der i Nærheden, og hvor hun skulde være velkommen, naar hun vilde deele hans eneste Seng med ham og hans Kone. Hun indvilliger deri, da hendes Sædelighedsfølelse lod sig beherske af hendes grundede Frygt, og indtager efter Ankomsten til Sengetid den anviste Plads paa den yderste Kant af Sengen. Men midt om Natten staaer Manden op, og paa Konens Spørgsmaal, hvorfor, svarer han, at han nødvendigen skulde ud et Øieblik. Han gaaer nu ned i sin Have, hvor han graver et stort Hul. Jmidlertid fortæller Pigen til Konen, at hun hele Natten ikke havde kunnet sove paa den Plads, hvor hun laae, og beder hende derfor om at skifte den med sig, hvori hun ogsaa føier hende. En lille Stund derefter kommer Manden, tilbage, anbringer stille en Snor om den Yderstliggendes Hals og - qvæler sin Kone i denne skrækkelige Feiltagelse. - Man vil imidlertid haabe, at torde tvivle om Tilforladeligheden af denne gyselige Historie. (Veile Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Et af Grev Otto v. Blome i Holsten udgivet Skrift om de sidste Begivenheder i Paris, hvori Forfatteren, som selv var Øievidne til dem, synes at være den Bourbonske Familie meere hengiven, end det nu regjerende Dynasti, er, som man troer, efter den franske Charge druffaires Foranstaltning, under en Mulct af 100 Dlr. Cour. bleven forbudet i Hamborg. Det skal indeholde mange mindre bekjendte Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Pastor Hansen i Nottmark paa Als har hos Anc i Altona udgivet et lidet Skrift om "Fattiglemmers Gifter maal og Communens Ret i denne Henseende, hvori med overtydende Grunde bevises, at det er grundet i et tvungent Fattigvæsens Natur, at Communerne beholde Ret til at nægte deres Fattige Tilladelse til at indlade sig i Ægtestand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Jfølge Aarhuus Avis agter Skuespildirecteurerne Werligh og Müller til 1ste Mai at skilles af, eftersom sidste nævnte selv har erhvervet sig kongl. Bevilling. Efter Forlydende blive de Fleste af Selskabets nuværende Persongle hos Hr. Müller, hvorimod Hr. Werligh vil danne sig et ganske nyt, hvortil han alt skal have angaaeret adskillige, som der forsikkres, duelige Subjetter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Ledige Embeder. Pedersborg og Kindertofte Sognekald i Sjælland, 200 Rd. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Odense Kjøbsted. Løn, 400 Rbd. Sølv og 3 Favne Brænde, foruden Høitidsoffer af Frue Menighed, og fri Bolig, naar samme kan forskaffes, eller 50 Rbd. Sølv aarlig til Huusleiehielp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Vefordringer og Afgang. Den 4de Marts er Cand. juris J. N. Suenson udnævnt til Skriver ved Constructions- og Regleringscommissionen og under 18de f. M. forundt Krigscancellie-Secretairs Charakteer. - Den 21de Februar er Skriver hos Hofkasserer Justitsraad Duncan, M. Sørensen, udnævnt til Fuldmægtig ved Hofkasserercontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Kjøbenhavns Børs Cours d. 27 Marts. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Norske Speciesedler 153 enhalv a 154 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Ribe. Døbte: J Cathrine Kirke, d. 1ste April, Gaardmand Peder Jensens Søn, Anders Jensen Pedersen. Fadderne: J. Lassens Enke J. M. Hansdatter i Ribe, T. Christensdatter i Lustrup, H. Sørrensen ibid. M. Pedersen, ibid. og H. Nielsen ibid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 31te Marts, Peder Sterhansen af Østervedsted, 78 Aar al Paa Cathrine Kirkegaard, den 3die April, Væver Søren Chrestensens Datter, Marie Chrestensen, 6 Dage AVEn Ti S. T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Ved en blid og rolig Død hensov den 20de Marts, min kjære og uforglemmelige Hustrue Johanne Dorthea Guldager fød Monrad i sit 63 Aar. J 8te Aar var hun mig den ømmeste og kjærligste Ægtemage. Warde d. 26de Marts 1832. Guldager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-03
Formedelst indtruffen Sygdom ud 2. H. R. sættes Opførelsen af det til den 8de April bestemte Stykke Böstergade og Vestergade indtil videre.