JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
J denne Henseende fremstaaer jeg atter i denne Forsamling, for af mit Hiertes Grund at bevidne for Eders Høimægtigheder, at jeg understyttet ved de vise og modige Beslutninger af Eders Høimægtigheder og de Herrer Stater i de forskiellige Provintser, er bereedt, og har fast besluttet at vove Gods og Blod til Fædrenelandets Forsvar, for at erklære, at jeg aldeles ikke tvivler og Fædrenelandets Redning, naar vi allene med fordobblet Mod og Standhaftighed, i Tillid til den guddommelige bistand, bruge de Midler, som ere forhaanden; og for at forsikkre Eders Høimægtigheder, at jeg anseer Forsømmelsen af disse Midler og al utidig Frygt som de farligste Skridt, der kunde giøres til at frembringe Statens visse Undergang. Jeg vil, ligesaa lidet nu, som i det afvigte Aar, forringe Faren; den sande Kundskab om Faren er saa aldeeles nødvendig, for at give Modstanden den mueligste Kraft; men naar vi raadføre os med vor Republiks Historie, saa finde vi Omstændigheder, ved hvilke de nærværende ligesom forsvinde for Øjet. Vore tappre Forfædre have tilsegtet sig Friehed og Uafhængighed midt under saadanne trængselfulde Omstændigheder, da fra menneskelig Side ingen Udve, syntes muelig, og i alt dette forkastede de alle modløse Forslag, som man gjorde dem; de holdt det for meget sikkrere, at byde Krigens Farer Trods, end at blive bedragne ved en forstilt Fred. Saa længe Kong Philipp og hans Tilhængere maatte betragtes som Fiender, havde vore Forfædre at forsvare sig allene imod aabenbar Vold; men naar Fienderne bleve forstilte Venner og Brødre, saa blev Bedrageries, Forførelses og Bestikkelses Vaaben uendelig farligere Redskaber, end de krigerske. Ja om endog de nærværende Omstændigheder vare værre, end Omstændighederne i Aaret 1672, da ikke allene enkelte Stæder, men og tre af de forenede Provintser, vare ødelagte af Fienden; eller end de i Aaret 1747, da heele Statsflandern og det meget faste Bergen op Jvom vare forlorne; eller i Aaret 1793. hvorfra Begivenhederne ere endnu i enhvers Erindring; hvormeget vilde man altsaa ikke giøre sig skyldig i Feighed, naar vi med slappe Hænder paatage os Statens Forsvar, da hverken vore Forfædre, eller vi dengang tabde Modet. Sammenligne vi de Forsvars=Midler, hvoraf Republiken nu kan betiene sig, med dem i forrige Krig, saa ere vi sandelig ikke mindre i Stand og forbereedte til at afslaae et Angreb, end i de fleste af de benævnte Tidspunkter. - Den største Deel af vore Grænd er er dækket, og bliver endnu videre sat i Stand. Vi have en Armee, der har gjort sig berømt ved sin Tapperhed i 2de Feldttog, da den maatte fegte for sit Huus og Hiem og for Religionen. Vore Søefolks Beredvillighed, og Mod har i Aaret 1793, og nu atter erhvervet sig en velfortient Berømmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Republiken har Bundsforvandte, der, saa vidt deres egne Omstændigheder tillade det, ville staae den bi; men, hvilket siger langt meere, end Fortrostning paa menneskelig Hielp, Himmelens og Jordens Gud har saa ofte viist sig til vor Frelse, naar Udsigterne vare ganske mørke, at vi ogsaa i dette Tidspunkt have Grund til at haabe, at vi i hans Navn skulle udføre store Bedrifter. Gives der imidlertid i Republiken saadanne vanslægtede Nr. derlændere, som ønske Fiendens Ankomst, fordi de troe at finde deri er Redskab til at fyldestgiøre deres private Hevngierrighed, og giøre deres Medborgere modløse, just for at udvirke, at Vaabnene skulde falde dem af Hænder; saa lader os betragte samme som inden landske Fiender, og have med ikke mindre Opmærksomhed Øinene henvendte paa deres for bryderske Hensigter, end paa vore udenlandske Fiender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Det fredelige System, hvortil denne Republik, som en handlende Stat, stedse har været hengiven, anseer jeg for det, som best passer sig til samme; men Himlen bevare os fra at tragte efter Fred paa vor Sikkerheds og Uafhængigheds Bekostning. Maa vi tabe disse uskatterlige Fortrin formedelst fiendtlig Undertvingelse, saa ere vi at beklage; men opgive vi dem frivillig af Frygt, saa skulle vi blive foragtede af andre Nationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Det er almindelig bekiendt, at denne Stat ikke har givet Frankerig nogen Anledning til Krig. Dette Folk maatte længe nok forfølge den christelige Religion hos Sine, omstyrte sine Kongers ældgamle Throne, efter Godtbefindende skalte over sine Medborgeres Friehed, Liv og Eiendom; vor Stat saae det med en inderlig Følelse af Medlidenhed, men tænkde aldeeles ikke paa at bekrige dette forvildede Folks Meninger; vor Forsigtighed uagtet, ere vi paa det uformodentligste blevne angrebne, og foran dette Angreb udgik et Decret fra National-Convemen, af hvilket det er klart, at Aarsagen til denne skrækkelige Krig er at giøre alle Lande og Folk lige det elendige Frankerig, det er at tilintetgiøre vore Fædres Religion, og omstøde Statens Grundlove, Støtterne for vor sande Friehed; og disse ere, Høimægtige Herrer, de Gienstande, hvorover man maa indlade sig i en Capitulation, naar man, i Følge Fiendens Hensigter, skulde ville ende Krigen; men just ogsaa disse Gienstande ere de, som ikke kunne eller maa drages under nogen Underhandling, uden allene i den Hensigt at forsvare og befæste dem. Jeg for min Deel kiender ingen Middelvei, imellem tapper Strid og feig Underkastelse, og jeg tvivler intet Øieblik og Valget af Eders Høimægtigheder, af Staterne i Provintserne og alle Velsindede i Landet. Enhver altsaa, af hvad Tænkemaade i Religionen eller i de borgerlige Anliggender han endog er, naar han allene ikke er en Fiende af sit Fædreneland og sin egen Jnteresse, foreene sig her for sit Fædrenelands Sag, paa det at enhver i sin Kreds efter Evne er behielpelig til at beskytte dem, og at Staten kan erholde i Penge de fornødne Hielpemidler; og da har jeg det Haab, ja jeg kan endnu sige meere, da har jeg den Fortrøstning, at vi skulle kunne forsvare os, og med Guds Hielp vedligeholde den nederlandske Nations Ære og Velfærd. Dette er, Høimægtige Herrer, det som jeg eragter at være skyldig til den heele Nation, hvori jeg er født og opdragen, for hvis Uafhængighed en stor Deel af mine Forfædre have tilsat deres Liv, for hvilken jeg selv er færdig til at opofre mit, og for hvilken mine to Sønner allerede have viist, at de ikke ere uværdige til det Navn, som de føre. Jeg anholder om intet, uden om denne Nations Medvirkning og dens Friehed, Uafhængighed og bestandige Lyksalighed vil være mit og mit Huses Belønning. Haag den 14de Julii 1794. Wilhelm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Prints af Oranien. Om Vinterbygget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Nogle Naturkyndige have paastaaet, at det almindelige Byg er en forkielet Sædeart, som bedre skulde kunde taale Kulden, naar man ikke havde gjort det til en Sommervext, fordi man om Efteraaret ei havde Tid at pløie dertil og behandle det da man havde med Hvede og Rug nok at bestille. Man har og et virkeligt Vinterbyg, men det vil ikke altid lykkes. Det er en herlig Kornart med store Ax af 6 til 8 Rader, der maa saaes tidlig om Efteraaret, i det seeneste midt i September, i en tør og varm, men tillige feed og fast Jord. Det busker meget stærkt, bliver kun kort i Straaet, men giver meere i Skieppen end Sommerbygget. Det modnes sedvanlig sidst i Junius, og maa afhugges som Morgen eller Aften, medens det er vandt af Duggen; thi ellers afbrækkes Axene; men er Vinteren enten meget vaad, eller der indfalder stærk har Frost, gaaer det største deels bort. Man saae der derfor i Frankerig enten sidst i Februarii eller først i Marts, thi ellers vil det ei komme til Fuldkommenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Subskriptionsplaner. At vor Landalmue elsker Moerskabslæsning, viser Erfarenheden, da man hos de fleste finder enten Ugelspeils Historie, Kiøge Huuskors, Selskabsbog, Tobaksdiscourser, Bonde Practica eller andre af samme Suurde. Hvor meget disse baade forderve Sædeligheden og befordre Overtroen, veed enhver fornuftig. Det er derfor et nyttigt Foretagende efterhaanden at give dem andre, som til Slutningen kunne fortrænge hine. Opmuntret af denne Tanke har jeg besluttet at udgive en Oversættelse af Paffs Unterhaltendes Historienbuch for Bürger undBauersleute, unter Titel af: Moerende Historiebog for den hæderlige Bondestand. Bogen indeholder Smaahistorier, som enten bestride Overtroen, eller opmuntre til ædel Daad. Forfatterne ere Salzmann, Campe, Rochow og flere, hvis Navne ere Borgen for Jndholden; Hvo som for at fremme dette nyttige Værk, hvis Størrelse bliver henved 24 Ark, for 3 s. Arket, vil umage sig med at samle Subskribentere, gives paa 10 Exemplarer to frit. De Herrer Proprietairer og andre som have Evne og Lyst at hielpe, til at udbrede Oplysning iblandt denne Klasse af deres Medbrødre, overlades Bogen for det halve af hvad den ellers koster, naar de tegne sig forinden August Maaneds Udgang for 25 Exemplarer. Subskriptionen modtages og Planer faaes hos mig paa Børsen Nr. 3 i Kiøbenhavn. P. Liunge. Och warde den Werth des ermunternden Bei- fall, womit das hiesige deutsche Publikum meine offentlichen Vortrage beehrt, undankbar zu verkennen scheinen, wenn ich den miederholten, zum Theil offentlichen Anfforderungen, einige meiner Predigten dem Drud zu ubergeben, nicht Følge leisten wollte. Die durch forviele gunstige Urtheile in mir belebte Hoffnung, dadurch nutlich zu werden, sollte vielleicht jede Bedenklichelt uberwunden durch die ich jegt noch von der Herausgade einer kleinen Predigtsammlung abgehalten werden kon te. Jndessen wird man es mir verzeihen, menn ich wenigstens wegen der Druckkosten mich, vorher zu fichern suche. Jn dieser Rücksich munsche ich, durch Subscription in den Stand, geset zu werden, eine Sammlung derjenigen meiner Predigten heraustugeben, die man, nachdem ich sie gehalten hatte, auch noch zu lesen verlangte. Sobald nur forviele Exemplare bestellt seyn werden, das ich die zur Erfullung jenes Wunsches zu machenden Umkostendadurch verguten konnen glaube, soll der Druck unverzüglich seinen Anfang nehmen. Da ich nicht genau angeben kann, wie hiele Bøgen die Sammlung enthalten werde: so bin ich aucnicht vermogend, einen bestimmen Preis fast zusetzen. Doch wird dieser for ein Exempla auf Schreibpapir nicht uber 1 Rehlr. betragen, uberhaupt aber nach Verhaltnis der Grose der Sammlung gewis nicht unbillig gefunden werden. Bestellungen werden auf dem AdresseContoir, von dem Buchdrucker Herrn Popp No. 170 in der grosen Fiolstrase und von dem Verfasser selbst angenommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Kopenh. d. 21 Maji 1794. J. R. C. Christiani. Kønigl. Hofprediger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Bekiendtgiørelser. Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te Junii sidst, der for vedkommende Retter behørig er tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, 3de Gange i disse Tidender, sub pæna præclusi & perpetui silentii alle de, som formene sig at have noget at fordre hos mig fra mine forhen havte Embeder, som Byefoged i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg=Vandfuld Herreder, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Nakskou, den 28de Julii 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Dr. Gustav Ludvig Baden, Borgemester i Nakskou. Lundagergaard, 4de Parcelle af forrige Hovedgaard Riber=Kiergaard kaldet, stilles af Eieren til offentlig Auction paa Hunderup Birkering førstkommende 9de September. Samme Gaard staaer for Hartkorn Ager og En 4 Tdr. 5 Skpr., og 3de Skpr. Skovskyld, beliggende i Hunderup Sogn, Giørding=Herred, Riberhuus=Amt, udskiftet fra al Fælledskab i et og Alt, og har for største Deelen Ager= og Engfænner indhegnede med levende Gierder, den af alle Parcellerne beste Skov tilhører Gaarden, da den 8de Deel bestaaer af store EgeTræer, og det øvrige Bøg, Hessel, Birke, Rønne, Torn, Elle, Æsk, samt fleere Sorter, heele Skoven er indhegnet med 2 1/2 til 3 Alen Dige og Grøft; ved Oprydning i Skoven kan Udsæden betydelig udvides. Boepælet er nye tyk Grundmuur, og en yndig Udsigt til Ribe paa Overkamret i Fronte=Spidsen af en Udbygning fra Dagligstuen, hvorudenfor en nye anlagt Have, indhegnet med nye Stakit ter ved Skoven og Gaarden. Avlingen følger Gaarden; saa kan og Tienden af nogle og 70 Tønder Hartkorn faaes og forlanges, og Alt kan tiltrædes strax naar forenes. Ølluvgaard den 30te Julii 1794. C. v. Jrminger. P. S. Samme Dag bortsælges 10 a 12 Bester, hvoriblandt 7 a 8 Plage, saaog en Deel Jnd= og Udboe af adskillig Slags, hvad enten Gaarden sælges eller ikke. J Ringkiøbing er død Borger Christen Christiansen Smed, og hans Boe af Skifte=Retten lovlig beskreven, enhver som efter ham maatte have noget at fordre, indkaldes herved i Kraft af Plakaten dateret 26de October 1792, at melde dem inden 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelse, med lovlige Beviser for deres Fordringer hos mig som Skifteforvalter. Ringkiøbing den 28de Julii S. Bork. Afdøde Raadmand og Byeskriver, Hviids efterladte Gaard i Ringkiøbing, bliver nu solgt ved endelig Auction den 6te September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 i Gaarden selv, uden fleere Auctioner. Ringkiøbing d. 28de Julii 1794. S. Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-15
Da jeg om nogle Maaneder agter at reise al herfra Byen, saa er det jeg har besluttet underhaanden at bortsælge min tilhørende Gaard, beliggende paa den østre Side af Venders Gaden, bestaaende af 8 Fag 2 Etage Bindingsværk med tilhørende Gaards=Rum og Haugeplads, samt 3de Tor Etage VindOvne; Heele Gaarden er i dette For=Aar forsynet med al fornøden Reparation, samt i Gaarden indsat en nye Pompe, hvori haves meget godt Vand; de af Gaarden gaaende Skatter og Udgifter, ere eibeller store. De som maatte have Lyst til samme, vilde behagelig derom henvende sig til mig undertegnede boende i Riddergaaden nest ved Sr. Levi Marcus. C. C. Sünckenberg. fgangne Tolder Jessens forhen tilhørende v iboende Gaard Nr. 12 paa Overgade udi Odense, er underhaanden og strax at faae til Kiøbs hos Hr. Birkedommer Lund sammesteds, som til Salget har Eierens Commission. Til behagelig Efterretning for Liebhabere, som ikke kiende denne Eiendom med sine Herligheder, meldes: at Gaarden ligger paa een af Byens reeleste Gader og bede Byggepladser, lige udfor Skiolden, imellem Hr. Lieutenant v. Sartzes Gaard paa den østre og Hr. Kiøbmand Riissings iboende Gaard paa den vestre Side. Den bestaaer til Gaden af 8te Fag 2 Etager, stærk Ege Bindingsværk, med muret Gevelstkielder, under, Jndkiørsel og Portrum, en Tilbygning af 9 Fag, ligeledes 2 Etager, vendende ud imod Gaarden og med Stokværks Kielder under; udi underste Etage, er til Gaden 2de skiønne Værelser, Sovekammer, et meget rummeligt Spisekammer, Pigekammer, et Giestekammer og en meget smuk Stue ud imod Gaarden af 5 Fag. Den øverste Etage, hvortil meget beqvem Opgang er i Porten, bestaaer til Gaden af en Hiørnesahl paa 3 Fag, og en større dito paa 5 Fag, betrukne og malede, et vel indrettet Kiøkken, Spiiskammer, Pigekammer, Dagligstue, Sengekammer og 2de Værelser mod Gaarden. Udi Gaarden en Sidebygning mod Østen, hvorudi er Domestique=Værelse, Bryggerhuus og Kudskekammer; en dito Bygning mod Vesten, til Vognremis, Brændehuus, Modingsted og Locum tet derhos; en Tverbygning med Stalderum til 8te Heste, Hakkelselve og Rullestue; en anseelig og vel anlagt stor Hauge, med Lysthuus og mangfoldige unge Frugttræer af næsten alle Slags; en Leievaaning paa 6 Fag med Gaardsrum, stødende til Haugen og vendende udtil de saa kaldet Bangsboder. Udi Kiøber kan og medfølge en i forreste Stue i underste Etage staaende Jernkakkelovn, med Tud og Tromle samt 13 Messingknapper. Gaarden kan beboes af et Herskab, og ellers logere 2de honette Familier, uden mindste Felledskab med hinanden, og om alt accorderes, som meldt, med Hr. Birkedommer Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Forordninger. Den 11te Julii d. A. er fra det Kongelige Danske Cancellie udkommet følgende Placat, Da det er befundet, at de Omkostninger, som medgaae, til at indkalde Eiere af indstrandet og bierget Vrag, ved Bekientgiørelse i de udenlandske offentlige Tidender, op løbe til saa meget, at Udgivten nesten aldeles opsluger det Biergedes hele Værdie, naar den ne ikke overstiger 50 Rdlr.; hvoraf følger, at Jndvarslingen, i dette Tilfælde, ikke bliver til nogen Nytte for Eieren; Saa har Hs. Majestet, i Betragtning heraf, allernaadigst befalet, at den mindre bekostelige Publications Maade, som ved Forordningen af 12te Martii 1790 er foreskreven, i Henseende til Vrag, af 50 Rdlrs Værd, herefter skal anvendes og ansees gyldig, naar saadan bierget Gods ikke beløber sig til høiere end 100 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Den 19de Julii d. A. er fra Rentekammeret udkommet følgende Placat: Hs. Kongel. Majestets til Danmark og Norge a. a. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio bekiendegiøre, i Følge allernaadigst befaling, herved: At Hs. Kongel. Majestet ved allerhøieste Resolution af 16de d. M. haver allernaadigst approberet de af Rentekammeret, i Følge Forordningen af 28 Julii 1784, føiede Foranstaltninger, hvorefter den for de i Danmark indqvarterede Cavallerie= og andre Regimenter og Corpser, for det Aar fra 26de October 1793 til Aarsdagen 1794, fornødne Fourage af Havre, Høe og Halm er bleven anskaffet. Af den dertil medgangne Bekostnings Sum godtgiøres, i Følge allerhøistbemeldte Forordnings 3die Artikel, af den Kongel. Kasse for hver Tønde Havre 84 Skilling, for hvert Læs Høe 1 Rdlr. 64 Skilling, og for hvert Læs Halm 64 Skilling; men derimod bliver Resten, i Følge samme Artil, at udrede af det samtlige contribuable Ager og Engs Hartkorn i Danmark med sytten og een Fierdedeel Skilling per. Tønde, som erlægges med indeværende Aars Julii Qvartals=Skatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Den 22de Julii d. A. er fra det Vestindisk. Guineiske Rente= og General=Toldkammer, udkommen følgende Placat: For at lette den indenlandske Handel med toldfrie og fortoldede Varer i Danmark og Norge, har det allernaadigst behaget Hs. Majestet Kongen ved Resolution af 9de Julii d. A. nærmere at bestemme og forandre det i Toldforordningens 15de Cap. og ellers og Passeersedle og Følgesedle befalede, til følgende Regler :
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
1) Varer, indenlandske, indenlands fabrikerte eller fremmede frigiorte, som af Stæderne udføres til Lands til Brug paa Landet, ere frie for Følgeseddeel eller Beviis for deres Udførsel af Staden, hvorunder dog indtil videre ei forstaaes Viine, Viineddike og fremmede Brændevine efter Toldforordningens 15de Cap. 3 Art., Kornbrændevine efter Consumtionsforordningen af 15de October 1778 i det 3die Cap. 156, og Forordningen for Norge af 22de Junii 1792 i dens 155, og Salt efter den 11 J af Forordningen, udgiven den 2den Martii 1785.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
2) Naar Varer føres fra Toldsted til Toldsted, til Søes, angives de paa Toldboden ved Udførselen, og anføres i Toldsedlen, som med gives Fartøiet. 3) Men udføres Varerne til en anden Stad, til Lands eller Søeverts med Fartøier, der ikke ere bestemte til et andet Toldsted, forholdes saaledes: a) Den i Byen boende Sælger og Afsender udsteder Følgeseddeel in duplo, eller tvende ligelydende Fortegnelser over Varerne, den ene merket prima og den anden secunda, hvori Varerne hver for sig og med rigtigt Navn anføres; Qvantiteterne skrives baade med Tal og med Bogstaver, og der meldes, hvorledes Varerne ere indpakkede, hvorhen de sendes, om de afgaae til Lands eller til Vand, naar begge Afsendelses Maader ere derfra Stedet muelige. b) Ved Udførselen af Byen forevises Varerne tilligemed Følgesedlene for den posthavende Betient, som naar han ved Undersøgelse finder Varerne med Følgesedlen overeensstemmende, bevidner paa Prima Sedlen dennes Rigtighed og forsyner den med Udførsels Stempelet og Udførsels Dagen, efterat han i den dertil indrettede Bog har under løbende Nummer anført Afsenderens Navn og Udførsels Dagen, og paa begge Følgesedlene anmerket denne Bogs Nr. Secunda=Sedlen gjemmes og afleveres til Cassereren om Aftenen til Forvaring og Jndsendelse med Bogen til General=Toldkammeret ved Aarets Udgang. Hvor ingen Betient er ansat ved Udgangen, maa Varerne, tilligemed Følgesedlen forevises nærmeste Betient i Byen, som besørger Udførselen paa bedste Maade paa eet, bevidnet og paa sit Sted antegnet. Og, hvor Varerne ere af den Natur, at de ikke, efterat være indpakkede, kunne ved Udførselen eftersees eller skiønnes, kan Afsenderen tilkalde den Betient, som efter sin Leilighed er nærværende ved Jndpakningen, og ved Forseglingen, Mærkning eller anderledes sørger for, at Pakken uforandret udgaaer, hvilken da ved Udførselen saaledes forevises og faaer Udførsels Beviis. c) Ved Varernes Jndførsel i en anden Bye, afleveres Følgesedlen, som vedlægges Forklaringen i Regnskabet og Varernes Jndførsel. Men føres Varerne allene igiennem Byen, forblive Følgesedlene ved Varerne, forudsat at det paasees, at Varerne eller Pakkerne udføres i samme Stand, hvori de indførtes. b) Veining og Maaling ved saadanne Varers Ind= og Udførsel er ufornøden, med mindre Betienterne troe at kunne mistænke de opgivne Qvantiteters Rigtighed. e) Det stemplede Papiir til Følgesedlene eftergives, ligesom og Lastepenge, for saavidt Fartøierne, som føre Varerne, ellers derfor ere frie. For Følgesedlernes Attestation og Stempling og Varernes Eftersyn maa intet oppebæres. f) Hvorvidt Følgesedlen efter dens Ælde rimeligen kan passe til Varerne, bedømmes efter billighed paa Jndførsels=Stedet, og de Tvivl, som derimod kunne haves, ligesom de Urigtigheder, der ellers maatte findes ved Følgesedlene, enten i Henseende til deres Form, eller i Henseende til Varernes Uovereensstemmelse med Sedlen, indberettes til General=Toldkamret. Og maa de Varer, hvortil forevises en urigtig eller ei i befalet Form udstedt Følgeseddel, ansees som uden Beviis for deres Fortoldning, og blive da at anholde og efter Omstændigheder ne Confiskation undergivne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Om de forenede nordamerikanske. Staters Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
I den Newporkske Tidende af 7de Junii 1794 er Værdien af de fra 1ste October 1792. til samme Datum 1793 udførste Vahre saaledes angivet: Fra Newv=Hamphire for 198197. Dollars, Massachusetts 3676412; Rhode Jsland 616460; Connecilcut 770239. Newpork 2934317, Newjersen 54176; Pensilvanien 6930736; Delaware 71242; Maryland 3687119; Virginien 2983317 Nord Carolina 363307, Syd=Carolina 3195824. og Georgen 501383 Dollars. - Deraf vare bestemte til Rusland for 5769; Sverrig, 310427; Danmark 870508; Holland 316. 9576. Storbrittannien 8431239, de Leserlige Havne 1013347. Hansestæderne 792537; Frankerig 7050498; Spanien. 37950; Portugal 897590; Jtalien 220688; Marokke 2094; Ostindien 25. 3131.; Afrika 251343, Vestindien 399559. til den nordvestlige Kyst af Amerika 1586, ubestemte 3986. - Den Behandling, som Englændernes Krigskibe og Kapere under nu værende Krig udviser imod Nordamerikanernes Handelskibe, har gjort disse meger fortørnede paa hine, og Fortørnelsen skulde allerede have udbrudt til Fiendtligheder, naar det ikke hidindtil var blevet afværget ved Congressens forsigtige Forholdsregler. Man truer imidlertid med Repressalier, ifald den nordamerikanske Gesandt i London ikke opnaaer sit Øjemmeed, og for at kunde strax udøve dem, har man ikke forsømt at ruste sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Udtog af Robespierres Talle imod de Eftergivende, holden i Jacobinernes Forsamling den 1ste Julii 1794.)