JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Følgende, af den bekjendte tydske Skribent Julius v. Vos's Berlin i Aaret 1924 uddragne Noticer, ville nu, efter 13 Aars Forløb, være saameget interessantere, naar vi see hen til vor Tids nyeste Begivenheder og Opfindelser, især paa de gjorte Fremskridt i Mechanik, Dampkraft, &c., saa man næsten maa bringes til at troe, at det af Digteren udkastede Malerie ikke er Phantasie allene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Blandt de i denne Skildring forekommende Personer gives der: en Hr. v. Hopfenthal, Millionair og Chef for en Drikketilberedelsesanstalt i Berlin. Archimedes v. Hopfenthal, Officier ved Dampmaskineartilleriet. Semiramis v. Hopfenthal, Hof=LuftPostmesterinde. Aphrodite og Ling, Døttre af Oppasseren i Automat-Cancelliet. Simfoniedandserinder. Tyve, som ere systematisk opdragne dertil, osv. Bønder existere ikke meere 1937. Deres Benævnelse er Agrikulturister. Agerbruget drives ved Damp. Bonden sidder paa Ploven, som af sig selv pløier og gaaer fremad, og af hvis bageste Deel Røgen stiger i Veiret. Hvert Kirketaarn har en Telegraph som kan bruges til Meddelelse af Bynyt. Geværer, blive ladte ved Electricitet. Jstedetfor Lorgnetter bære unge Herrer Teleskopbriller, som ere spændte for Øinene. Tjenestepiger, Stuefrøkener kaldte, faae idet mindste 200 Daler Løn og 50 Daler i Nytaar, men besøge ogsaa for deres Krampetilfælde, Badene snart hist, snart her. De studere ved det Berliner Pige Universitet og høre Forelæsninger over Kjedeltheorien, Tørvvidenskabslæren &c. Ogsaa slaaer den qvindelige studerende Ungdom imellemstunder Fru Prorectorens Vinduer ind. Dameklæderne bestaae af Blomsterblade, sammenføiede ved et Slags Kit. Et Valseværk, Skræder kaldet, gjør en Kjole færdig uden Som i eet Minut. Aftenselskaber besøges sædvanligt i en duftende Natviolskjole. Chirurgien har 1937 bragt det meget vidt. Hvo som har Polpper i Luftrøret, afløses Hovedet i to Minuter paa en Strimmel Hud nær, Polypen tages ud, og Alting sammenføies igjen. Dampmaskine=Artilleriet fører tyve Kanoner paa eet Stellads. De afskydes og lades ved Mechanik. Jstedetfor Krudt, bruger man Knaldsølv. Rytteriet har Kjædepistoler, som kaste 12 Fjender af Sadlen paa eengang. For Brevposterne staaer der hvert Miil en Mørser. Brevene lægges ind i Bomber. J tolv Timer gaae paadenne Maade Breve fra Berlin til Wien frem og tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Jndsendt. men vogt Dig for dem, der bekjendtgjøre meer end de have havt Leilighed at erfare; de ere frugtbare paa Jdeer og Jndfald, og saa ubestandige, at de Planer de udruge om Aftenen, ikke ligne dem de havde om Morgenen; - det er Kraftgenier, der ligne Qvægsolvet, og ingen Bestandighed have
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Bekjendtgjørelser. At vi i Dag, ved Døden, har mistet et elsket Barn, vor ynste Datter Theodora, 1 1/2 Aar gl., bekjendtgjøres herved Slægt og Venner. Condolence frabedes. Aarhuus, den 13de Januar 1838. E. Rasmussen, C. Rasmussen. fød Winther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Efter den Eviges alvise Villie bortkaldtes min trofaste Hustrue, mine Børns ømme, kjærlige Moder, Anne Michelsdatter, i Dag Morges Kl. 5, efter 3 Ugers Sygeleie og 17 Aars lykkelige Ægteskab. Dette for mig og 6 efterladte Børn sørgelige Dødsfald bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Fred med den Hensovede! Foerlev, den 31te December 1837. Niels Laursen Thyboe, Selveiergaardmand, forhen Hestehandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Jfølge Selskabets Beslutning ved Generalforsamlingen den 3die de afholdes en extraordinair Generalforsamling Onsdagen den 17de Januar og Aftenen Kl. 6 i Selskabet Polyhymnias Locale, hvor da foretages Valg af Medlemmer til at deeltage i en Committee, som er besluttet at nedsættes. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Da dette Steds Havn og Bugt for endeel er tillagt med Jis, og at Færgefarten fra Aarhuus til Kallundborg saaledes til videre er standset, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Færgecontoir, den 13de Januar 1838. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Skov=Auction. Tirsdagen den 16de Januar førstkommende lader Proprietair Søltoft til Tyrrestrup, i den ham tilhørende Skov paa Gaardens Mark, Hestehauger kaldet, ved Auction bortsælge en Deel paa Roden staaende Bøge= og Egetræer, bestaaende af omtrent 150 Nummere, hvoraf en Deel indeholde Gavningstræe, Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Juni Termin førstkommende. Auctionen begynder Klokken 10 Formiddag. Man samles ved Skovfogdens Huus. - Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 4de Januar 1838. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Fortegnelse over de i Kongeriget Danmark ansatte Agenter for den allernaadigst stadfæstede Brand-Assurance-Forening i Altona. December 1837. Aalborg, Hr. Fuldm. Östergaard. Aarhuus, Hr. J. Meulengracht. Assens, Hr. C. C. Brøchner. Fredericia, Hr. Collecteur Boalth. Heisingør, Hr. K. Gad. Holbeck, Hr. L. C. Smidt. Middelfart, Hr. H. I. Møller. Nakskov, Hr. M. Roepstorff, Nyborg, Hr. Procurator Saxtorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Odense og kierteminde 3 Hr. Flias B. Muus. Randers, Hr. B. Schmidt. Ribe, Hr. H. J. Müller. Svendborg, Hr. D. Meyer. Weile, Hr. P. Glud. Andragender angaaende Forsikkringer blive modtagne af samme, og ere de dertil indrettede Formularer tillige med Foreningens Statuter at erholde uden Betaling hos bemeldte Herrer. Altona, i December 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Den administrerende Direction for Brand-Assurance Foreningen. Stoppel. H. Roscher. J. M. F. Køhler. H. W. Stoppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Fiin guul malet Sennop af Ulrich Holms Enkes bekjendte Fabrique i Kjøbenhavn, har Undertegnede i Oplag, og udsælges samme i større og mindre Vægt billigst hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Kartofler kan bekommes hos Jacob Smith paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg un skille derhaanden at bortsælge mit iboende Sted No. 158 paa Rosensgade. Lochen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
J Onsdags Aftes er paa Middelgade tabt et hvidt, broderet Slør. Finderen bedes, mod en passende Douceur, at indlevere det paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Hermed et følgeblad. Følge-Blad til Stiftstidende, Aarhuus No Løverdagen den 13de Januar 1838. De spanske Tropper i Sjælland 1808.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-13
Det sidstudkomne Hefte af "Militairt Repertorium, indeholder under denne Overskrift en Artikel, som har saa megen almeen Jnteresse, at den vel fortjener at blive bekjendt ogsaa udenfor det nævnte Tidsskrifts egentlige Læsekreds. Den er meddeelt af Major v. Fibiger. Jdet vi forøvrigt henvise til selve Artiklen, tillader dette Blads Red. sig at meddele et Uddrag af de mange interessante og hidtil for den største Almeenhed ubekjendte Details, den indeholder: Det er bekjendt, at af de spanske Tropper, Carl den Fjerde i 1807 havde stillet til Napoleons Raadighed, bleve 15 til 16,000 Mand Kjernetropper under Marquis de la Romana, der vare forenede med den store Armee i Tydskland under Bernadotte, efter at have cantonneret i Holsteen og Nørrejylland, i Marts til Juni 1808, for største Deelen sendte over til Fyen. Det dengang udspredte Rygte om Napoleons Plan, at foretage, fra Sjælland af, en Jnvasion i Sverrig, for at erobre til Danmark de transsundiske Provindser eller endeel deraf, bestyrkedes derved, at de to Infanteriregimenter Asturien og Guadalaxara, hvert paa 3 Batailloner og tilsammen omtrent 6000 Md., bleve overført til Sjælland, for der at danne Bernadottes Avantgarde, under Commando af Gen. Fririon. "Den Maade, bemærket Hr. v. Fibiger hvorpaa Forfatteren af Relationen i spectateur militaire" omtaler den foregivne, ved Establering af denne Avantgarde sig ligesom forsætligen til Skue stillende Invasionsplan, giver tydelig nok tilkjende, at han ikke selv troer, at den nogensinde har været alvorligt meent. Er nu dette ligesaa rigtigt, som det viser sig sandsynligt, da bliver denne Begivenhed et nyt og advarende Exempel, med Hensyn til den Grad af Tillid, man tør skjænke Alliancen med den Mægtigere. For at bedømme General Fririons Stilling som Chef for en fra de Franske aldeles isoleret, spansk Avantgarde, bør det ikke forblive ubemærket, at de paa den Tid i Spanien forefaldne Begivenheder ikke kunde forblive de herværende spanske Soldater aldeles ubekjendte, saameget mindre, da Fyen og Langeland vare dem aldeles overladte og de i store Belte stationerede engelske Krigskibe ivrigen bestræbte sig for at komme i Forbindelse med dem. Spanierne vare saaledes paa denne Tid underrettede om deres gamle Kongestammes Bortfjernelse fra den spanske Trone, Opstanden i Madrid den 2den Mai, og den hele Vending, som Sagerne nu begyndte at tage i deres Fædreland."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
No 10. den 16de Januar. Tirsdagen Den til Forsendelse med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Nyheder fra Udlandet. Opstanden i Canada. Denne har nu ogsaa udbredt sig til Over-Canada, hvis Hovedstad, Torontor, er faldet i Jnsurgenternes Hænder, men som dog, ifølge senere Beretninger, skulde være drevne ud derfra igjen. Gouverneuren og hans Familie var flygtet ombord paa et Dampskib. Et andet Dampskib, med Tropper ombord, var bleven opbrændt af Frihedsmændene. Mange Huse i Staden vare blevne plyndrede og opbrændte. Stormklokkerne lød paa alle Kanter, Bønder og Borgere strømmede sammen, og der var et Liv og Bevægelse uden Lige. J Londen vil man have faaet meget trøstelige Efterretninger fra Neder=Canada, nemlig: at alle Jnsurgenterne havde strakt Vaaben og underkastet sig Dronningens Tropper, dog er det vel ikke saa gandske paalideligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Den brittiske Regjering har besluttet, at Armeen i Canada skal forstærkes med 20,000 Mand. Adskillige Regimenter ere allerede indskibede fra Malta, Skotland, o. fl. St. Men da St. Lorenzofloden sjelden bliver seilbar, formedelst Jis, før i Slutningen af Marts, saa kan der være passeret mange vigtige Begivenheder førend Hielpetropperne kunne indtræffe til deres Bestemmelsested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Opstanden i Bahia. Bahia hører ikke meere til det brasiliske Rige. Hvad man længe havde forudseet, er nu gaaet for sig. Den 7de Novbr. have Tropperne rebelleret, fordrevet Øvrigheden og tvunget den til at flygte ombord paa Krigskibene. Provindsens Uafhængighed blev proklameret af den desperateste Pøbel, og Regjeringen er nu i Hænderne paa en Qvæghandler, Carneiro Rego, som er udraabt til Præsident. Der hersker en almindelig Bestyrtelse over hele Staden, og enhver Familie, som det har været muligt for, har forladt Staden og søgt et Asyl længere inde i Landet. Og i en senere Beretning, hedder det: "Jnsurgenterne ere i fuld Besiddelse af Staden, som befæstes paa det stærkeste, for at kunne modstaae ethvert Angreb af Regjeringstropperne. Tøihuset var opbrudt, og Pøbelen havde bemægtiget sig alt derværende, saasom Vaaben og Munition &c. Men ogsaa Toldbodpakhusene vare blevne aldeles udplyndrede. Alle Forretninger vare standsede, og man var i stor Bekymring for Fremtiden." Paa Londons Børs hed det den 3die Januar, at Urolighederne havde udbredt sig fra Bahia til Maranham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Russerne i Circassien. De russiske Tropper i Circassien have, efter en morderisk Bataille ved Dar bend den 20de Novbr., trukket sig tilbage. Franske Aviser skildre denne Begivenhed som meget betydelig, og bringe dermed i Forbindelse en total Forandring. af den hele Militair= og Civil Bestyrelse i de kankasiske Provindser, idet General Weljaminow er død, og General Golowin har faaet Overkommanden i hans Sted. At der maa være passeret noget meget Vigtigt sluttes deraf, at flere Kourerer vare indtrufne til St. Petersborg, og at Keiseren havde holdt nogle lange Konferentser med sit Statsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Spanien. Herfra haves dennegang to vigtige Efterretninger; den første er tilforladelig, den anden endnu ikke at lide paa. Carlisterne ere Natten mellem 28de og 29de Decbr. gaaede over Ebrofloden, i Nærheden af Logrono, 8 Batailloner og nogle Escadroner. Men ved at vade igjennem Floden skulle over 400 Mand være druknede. - Kongen af Frankrigs tredie Søn, Hertugen af Jonville, 19 Aar gl.,er bleven forlovet med den aarige Dronning Jsabella af Spanien. Det vil være en Begivenhed af stor Vigtighed, hvis den bekræftes, thi det er da ikke usandsynligt, at den tilkommende Konge af Spanien vil le sin Brud til Hielp i Spidsen for 50,000 Franskmænd. Derfor maa Don Carlos nu skynde sig, hvis han vil udrette noget forinden. (Det hed i Paris, at der var sendt Ordre til den franske Escadre ved Tunis, at den strax skulde begive sig til den spanske Østkyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Frankrig. Krigsrygterne ere ligesaa pludseligt igjen forstummede, som de vare opstaaede. Om den franske Regjering paa eengang har forandret sine Anskuelser og Tilstanden i Nabostaterne, eller og dens pludselige Omstemning har været bevirket af en Skrivelse fra Kongen af Preussen, veed man ikke med Vished. En fra Berlin ankommen Koureer havde overbragt et egenhændigt Brev fra Hs. preussiske Majestæt til Ludvig Philip, hvori han forsikkrer, at han vil være aldeles enig med de Franskes Konge om de belgiske Anliggender, og gandske overlade til hans Viisdom at jevne den med Holland opstaaede Differents. Krigsministeren blev øieblikkelig kaldet til Kongen, og strax efter afgik der Kourerer af alle Kanter, som tilbagekaldte de kort iforveien udstædte Ordrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Tydskland. Man er meget spændt paa den preussiske Regjerings Svar til Paven, som vedbliver sin faste Beslutning, at ville opretholde sin apostoliske Myndighed. Paa Eftergivenhed fra den verdsligge Side er neppe at tænke. Symptomerne ere ikke derefter. J flere Uger have nogle af de rigeste og meest anseete Medlemmer af Adelen i den preussiske Rhin provinds og Westphalen, nemlig Greverne Spee, Metternich, Schmiesing, s., Friherrerne FürstenbergLandsberg o. Fl. opholdt sig i Berlin, i Qvalitet, af en Deputation i det collnske Anliggende, og som havde anholdt om Audients hos Kongen, men som ikke var blevet dem bevilget, hvilket gjør saamegen meere Opsigt, da disse Herrer ellers under andre Omstændigheder ofte kaldtes til Hove, men nu hverken sees der eller ved Prindsernes Tafler eller i Ministrenes Saloner. Gemytterne - hedder det fra Coblenz den 29de Decbr. – ere endnu ikke beroligede. Pasqviller opslaaes endnu bestandig hist og her, den fængslede Biskop betragtes af Mange, især blandt Almuen, som en Helgen, og det er i Colln gaaet saavidt, at man dennegang paa Nytaarsdag ikke har afholdt det sædvanlige Kongegilde." J Frankfurt gaaer det Rygte, at et stort Hof interesserer sig stærkt for de preussiske Catholiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Pesten i Odessa. "Det er vanskeligt at beskrive meldes herfra den 17de December. – den Bestyrtelse som har bemægtiget sig denne Stads Jndvaanere. Man havde hidtil næret det Haab, at det vilde lykkes Øvrighedens Anstrængelse, at sætte en Dæmning for Udbredelsen af den udbrudte Pest, men desværre maa man nu her opgive dette Haab, og overlade det til de som befinde sig paa den anden Side af den omkring Odessa trukne Troppekordon. Alle de kraftigste Foranstaltninger have været frugtesløse, og alle anvendte Forholdsregler uden Nytte. Selv Soldaterne, der bruges til Afspærring, ere nu blevne angrebne af den frygtelige Smitsoet, den skrækkelige ste af alle mulige Sygdomme. Jgaar døde to Soldater deraf i Jngenieur=Kassernen, og dette har udbredt stor Bestyrtelse blandt den fattige Folkeklasse, som staaer i megen Forbindelse med Soldaterne. Af eet Huus, Overauditeur Jarkows, blev der ligeledes i Gaar bragt 17 Personer til Pesthospitalet, hvor inden Aften det halve Antal aller de var kreperet. Samme Dag, en stor Ulykkesdag for vor Stad, døde to Personer af denne skrækkelige Sygdom i Moldawankahospitalet. Jndtil dette Øieblik ere her i Staden døde over hundrede Mennesker af Pesten. Det er et stort Mirakel at Nogen reddes som bliver angreben deraf."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Jldebranden i St. Petersborg. Om Anledningen hertil haves der mangfoldige Rygter. Mange mene, at den har været paasat, hvilket bestyrkes derved, at Jlden var udbrudt flere Steder paa eengang. Tabet er meget betydeligt, og anslaaes til over 10 Millioner Rubler. Jsær beklages den prægtige Malerisamling og Keiserindens Juveler. Da Deres Maj. daglige Vaaningsgemakker vare de første som stode i lysLue, blev der af disse næsten Jntet reddet. Men det Sørgeligste er dog det, at over hundrede Menneskeer mistede Livet derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Norge. Man læser i denne Tid i norske Aviser, den Jnstruction som Kong Carl Johan tilstillede sin Søn Prinds Oscar, da han for 13 Aar siden var en Tidlang udnævnt til Vicekonge i Norge. Blandt de mange mærkelige Yttringer som denne Jnstrux indeholder, uddrages herved følgende: Nordmændenes Caracteer er Dig bekjendt: Du har studeret dem fra Barnsbeen af. Det er et stolt, redeligt og giæstfrit Folk. Da det kun har havt lidet Samqvem med det øvrige Europa, har det bevaret sine Sæder og hænger fast ved gamle Vaner. Hos de nordiske Folkeslag er, mere end andetsteds, Vanen den anden Natur, og da deres Caracteer ikke har Sydens Bevægelighed, saa kan en Fyrste, som de engang have skjænket deres Tillid, begaae mange Feil og Misgreb, før den Interesse, han engang har indgydt dem, aldeles forsvinder. Montesquien har sagt, at Æren, som er ukjendt i de despotiske Stater, er i Monarkierne Sjælen i Statslegemet, i Lovene, og selv i Dyderne, og dog have Nordmændene i flere Aarhundreder givet saamange Beviser paa deres Troskab mod den uindskrænkede Regjering, at vi maa tilstaae, Æren har været en virksom Drivefjeder i denne standhaftige politiske Troskab. - Det er Dig heller ikke ubekjendt, at der har i Norge rodfæstet sig et Slags Aristokratie, skjøndt der ingen Adelstand gives. Du vil der, som overalt, træffe visse Personer, som ikke have Forstand nok til at regjere selv, men dog troe at besidde saameget deraf, at de gjøre Prætension paa at ville raade Regenten; dem maa man omgaaes med Besindighed. Der findes Andre, som ere rige paa Opfindelser og Jdeer, men saa vægelsindede, at den Plan, de fatter og Aftenen, slet ikke ligner den, de have havt om Morgenen; betroe Dig ikke til dem, men lad Dig heller ikke mærke med, at Duhar gjennemskuet dem, Vogt Dig især for de stærke Aander, som man sædvanligen kalder de store Aander. De ere ofte meere farlige end nyttige. De ligne Qviksølvet, og have ingen Stadighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Blandinger. Den 25de Novbr. kom der Jld i det nordamerikanske Dampskib Ceylon, hvorpaa der befandt sig 300 Passagerer. Men Capt. havde den Aandsnærværelse, at fortsætte Farten endnu 22 engelske (4 1/2 tydske) Miil, indtil han naaede en Landingsplads. Alle Passagererne bleve reddede, men deres Bagage brændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Frankrig nedstyrtede den 21de Decbr. den Klippe, som det gamle Slot Vaucluse stod paa, og knuste hele den nedenunder liggende By, hvorved endeel Mennesker bleve ihjelslagne. . Den Tambour, som havde trommet til Angreb paa Broen ved Arcole, er død i denne Tid som Tambourmajor ved den 10de Legion af Nationalgarden i Paris, kun 58 Aar gl. Han blev fulgt til Graven af en Mængde Officerer, en Afdeling Nationalgarde, en Peloton Linie militair, en Deputation fra Frimurerlogen, talrige Deputationer fra alle Trommeslagere i Paris, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Den 16de Decbr. blev paa Torvet i Amsterdam henrettet en Fadermorder, Elias Koster. Paa samme Tid og Sted bleve to Personer kagstrøgne og brændemærkede samt 6 Mandspersoner og 3 Fruentimmer udstillede i Gabestokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Paa flere Steder i Tydskland har man den 7de Januar om Aftenen seet en stor Jldkugle med en 3 a 4 Sr. lang Hale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Hamborg. (Den 11te Januar). Elben er belagt med Iis lige til Blankenese, og i Morges er man allerede kommet herover paa Jsen fra den anden Side med Hest og Slæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Fædrelandet. Da Posterne baade fra Fyen og Sjælland ere udeblevne, sandsynligviis formedelst Jis i Beltet, saa haves dennegang slet ingen nye Efterretninger fra Kjøbenhavn. Khvn. (Af den Frisindede.) Ved et her garnison. Regiment er i disse Dage passeret Følgende: "En Soldat, der havde Post i Kassernen som Brandvagt, blev under Gevær personlig angreben af en Sergeant. En Kammerat, som var Vidne dertil, yttrede til en tredie Soldat, at han ikke vilde taale en saadan Behandling, naar den blev viist imod ham. Det hørte Sergeanten, som strax foer hen mod Soldaten og befalte ham at følge med til Premiermajoren, for at meldes for sit respectstridige Forhold. Meldingen skeete, og Majoren, der deelte Sergeantens Anskuelse om det høist Forbryderske der laae i den fremførte Yttring, hvortil, som sagt til tredie Mand og ikke til Superieuren selv, Karlen, efter vore meest agtede Militair Lovkyndiges Mening, var fuldkommen berettiget, gjorde ligeledes Melding næste Dag, da Regimentet var samlet, til Regimentschefen, der lod Karlen kalde frem- og grovt rettesatte ham. - Men Soldaten, som ikke rigtigt kunde fatte sine høie Foresattes Anskuelser om at der fra hans Side var begaaet nogen Forseelse, tillod sig beskedent at fremføre det Ønske, at hans Sag maatte blive undersøgt ved et Forhør, det eneste Middel Soldaten har mod Undertrykkelse og Uretfærdighed. Men for denne formastelige Gierning blev han strax af Regimentschefen selv givet adskillige Slag med knyttet Næve i Ansigtet, hvortil føiedes den Ordre, øieblikkeligen at arrestere ham. Efter et Krigsforhør, blev der nedsat en Krigsret, hvis Dom lød: at Sergeanten, for udviist fremfusende Adfærd, skulde have 48 Timers Arrest, og Soldaten, for respectstridigt Forhold, 36 Timers Krumslutning. Af den Sergeanten tilkjendte Straf blev ham af Regimentschefen eftergivet 24 Timers Arrest, hvorimod Karlen maatte udstaae den fulde Straf, hvorefter han skal paradere i 8 Dage ved Parolen – en Tillægsstraf, som i den senere Tid er bleven almindelig at tilkjende enhver Soldat og Underofficeer, som formeentligen har forseet sig."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Kammerherre Grev Christian Rantzau, Verbitter ved det adelige Convent i Jtzehoe, til Gouverneur og Land drost i Hertugdømmet Lauenborg. (KC.)Hr. Fries, anden Borgermester i Flensborg, Deputeret ved den slesvigske Stænderforsamling, er død af et Slagflod. Udmærket ved Characteer og Frisind, vil han paa det smerteligste blive savnet saavel i Stænderforsamlingen som i hans Commune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Mandagen den 8de Jan, stedtes de jordiske Levninger af Provst Theilgaard til Hvile paa Vinkel Kirkegaard. Liget bares af Præster ind i Kirken, hvor Stiftets Biskop holdt over den Hedengangne en Tale, hvis Jndtryk var dybt paa de Tilstedeværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Natten imellem 4de og 5te de, har Sildefiskeriet ved Sallingsund været usædvanlig godt, men høist forskjelligt. Af 4 næsten paa eet Sted udkastede Vaad, erholdt et 1500 Oel, et andet 100 Oel, et tredie 50, og det fjerde kuns 5 Sild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Ved et Borgermøde i Nykjøbing paa Morsøe, den 2den Januar, blev det af Byfogden foreslaaet, og eenstemmig antaget, at den hidtil brugelige Jllumination ved private festlige Leiligheder skal være afskaffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
J Horsens blev Mandagen den 8de Jan. offentlig udlagt Valglisterne til Valget af 6 nye Borgerrepræsentanter, 2 Revisorer og 6 Ligningskommissairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-01-16
Dødsfald. Pastor Anker Storm, Sognepræst for Nørre-Nissum M. i Ribe Stift.