JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved den af Citanten udtagne Høiesterets Stævning har han indstævnt den forhen i Sagen ergangne Sorøe Birketings=Dom, afsagt af Birkedommer Matthias, Møller den 12 Januar 1804, til Underkiendelse og Forandring, hvilken Sag angaaer, at fornævnte Gaardmand Peder Bertelsen havde ladet 4 Huusfolk skiere Tørv paa hans Lod, uden at samme har været ham udviist, og at de Sidste, ligesaa uden Udviisning, have skaaret Tørv paa deres Lodder, m.v. Derom var ved fornævnte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: Gaardmand Peder Bertelsen i Døyringe og Huusmændene Rasmus Nielsen i Rude Eskildstrup, Jens Hansen Stokke i Munkebjergbye, Hans Sørensen og Christian Hansen i Døyringe, Hans Christensen og Lorenz Hansen i Ødemark, samt Hans Nielsen og Christopher Jørgensen i Frenderup bør for Sorøe Academies Tiltale i derne Sag fri at være. Dom: Peder Bertelsen med de flere Jndstævnte bør have forbrudt Værdien af den ulovligen skaarne Tørv, og til Sorøe Academies Casse betale samme saaledes: Peder Bertelsen, 3 Rdlr. 4 Mk. 8 s., Rasmus Nielsen 2 Rdlr., Jens Hansen 2 Rdlr. 3 Mk., Hans Sørensen 1 Rdlr. 4 Mk., Christian Hansen 1 Rdlr. 5 Mk. 4 s., Hans Christensen, 3 Mk., Lorents Hansen 2 Mk. 12 1/2 s., Hans Nielsen 1 Rdlr. 3 Mk. og Christopher Jørgensen 1 Rdlr. 3 Mk., samt hver for sig bøde 16 s. til Sorøe Amts Fattigkasse. Gaa bør og de Jndstævnte, een for alle og alle for een, til Sorøe Academie betale Processens Omkostninger for Birketinget med 10 Rdlr., samt, paa lige Maade, i Salarietil Kammer=Advocaten for Høiesteret 30 Rdlr., og til Justitskassen som tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Dito Dato. No. 53.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Jngen mødte. - Kiøbmand Moses Nathan, contra Jngen mødte. - Kammerherre Jørgen Ernst von Leth.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Citanten havde ved Stævning til Høiesteret paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og aldeles Forandring den forhen i denne Sag passerede Fyenboe Landstings Dom, afsagt den 25 April 1804, angaaende 1000 Rdlr. grov Courant, som Jndstævnte havde affordret Citanten, med videre. Derom er ved bemeldte Rets Dom saaledes kiendt for Ret; Moses Nathan i Assens bør til Citanten Kammerherre Leth i Odense tilbagelevere og udbetale de efter denne Sidstes Obligation af 18 Junii 1791 oppebaarne 1000 Rdlr. med 5 pro Centum Rente fra sammes Dato, indtil den 22 Junii 1795, da Udbetalingen skeete, alt beregnet udi grov Courant, efter den denne sidste Dato gieldende Cours, saa og af denne hele da oppebaarne Sum Rente 4 pro Centum fra den 22 Junii 1795, indtil Betaling skeer, og saaledes for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved Assens Byetings Dom, afsagt af Byefogden, Cancellieraad Nellemann den 18 Januarii 1803, var saaledes dømt: Moses Nathan bør tilbagebetale til Kammerherre Leth de efter Obligationen oppebaarne 1000 Rdlr. grov Courant med sammes Rente 5 pro Centum fra Obligationens Dato i Junii 1791, til dens Udbetaling i Junii Maaned 1795, hvorimod ham er forbeholden sin lovlige Tiltale til Meyer Aron i Hamborg. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Citanten, som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemte Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Løs Høieste Rets Lod ere betalte, bør han have tabt Sagen, og ei tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Dito Dato. No. 56. Rottbøll. - Kammerjunker Jacob Benzon, contra Klingberg. - Gaardmand Knud Nielsen.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved udtagen Stævning til Høiesteret har Citanten indstævnt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en forhen i denne Sag inden Odense Amts Over=Politieret given Resolution, afsagt af Kammerherre og Stiftamtmand Gersdorff den 31 Maji 1804, angaaende det Spørgsmaal: om ikke Jndstævnte bør borttage den Giødning, som han har henlagt uden for sin Gadeport i Hunderup Bye, og paa eet Sted, hvor samme skulle være til Hinder for Citanten, der eier og beboer en Gaard i bemeldte Hunderup Bye, og formeentlig beskadiger hans Gaards Bygninger, med videre. Derom er ved bemeldte Resolution saaledes eragtet for Ret: Selveier=Gaardmand Knud Nielsen bør for Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for Underretten ophæves, og her ved Retten fordres ingen Omkostninger, altsaa intet i den Henseende at paakiende. Derimod var ved Politierettens=Dom, afsagt af den konstituerede Herredsfoged Friis den 10 Januarii 1804, saaledes dømt: Jndstævnte Gaardmand Knud Nielsen bør for Eftertiden være uberettiget til at have sin Gaards Giødning paa omtvistede Sted uden forGadeporten og Kammerjunker Benzons Gavl Vinduer, og som en Følge deraf inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse bortføre den Giødning, som derudi, maatte være lagt, under 2 Mark daglig Mulct til St. Knuds Sogns Fattige. Processens Omkostninger ophæves. Dom : Over=Politierettens Dom bør ved Magt at stande. Proressens Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Jndstævnte med 60 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen, for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Onsdagen den 1 Maji. No. 60. Rottbøll. Skoemager Niels Kiep, contra Schønheder. - Kiøbmand Niels Engel.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
J Følge den af Citanten udtagne Stævning har han til, enten at vorde kiendt uefterrettelig, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, paaanket den paadømte Sager. forhen i denne Sag ergangne Lollands og Falsters Landstings Dom, afsagt af Landsdommeren Assessor Tøttrup den 25 April 1804, angaaende Jndstævntes Sigtelse imod Citanten, at denne skulle have frapløiet ham Jord i det saa kaldte Blegdams=Skifte. Derom var ved fornævnte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: den i Sagen ergangne Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger betaler Citanten til Kiøbmand Engel med 12 Rdlr., og til Justitskassen saa meget som Dommen og Seglet koster. Endelig betaler han til den indstævnte Dommer i Kost og Tæring 6 Rdlr. Ved Nachskow Byetings=Dom, afsagt af Byefoged Schwenson den 31 October 1803, var saaledes kiendt: 1) Niels Kiep tilpligtes herved, under 2 Mark daglig Mulct til Byens Fattigkasse, at tilbagepløie fra sin Ager til Niels Engels Ager i Blegdams Skiftet saa meget Jord, som uvillige Mænd bestemmer sidste Aar at være frapløiet. 2) Betaler Niels Kiep dette Søgs maals Omkostninger med 6 Rdlr. til Kiøbmand Niels Engel. Dom : Citanten bør for Jndstævntes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Indstævnte som tabende 5 Rdlr. Torsdagen den 2 Maji. No. 204. Klingberg.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Skibskapitain Peter Hinrich Haubuss, contra Skibsted. Commissionair Henrich Bille Rothe, paa Agents Thalbitzers Enke & Compagnie i Helsingøer, deres Vegne, som Mandatarier for D. T. van Camminga i Embden.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved udtagen Hoved=Stævning til Høiesteret har Citanten paaanket deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, deels til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse den tilforn i denne Sag ergangne Kiøbenhavns Søerets=Dom, afsagt den 18 Martii dette Aar. Derimod har Contra Citanten, paa sine Mandanteres Vegne, ved Contra-Stævning indstævnt denne Dom deels til Confirmation, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse. Sagen angik, hvorvidt en af Citanten begyndt Reise med sit førende Skib, indehavende en Ladning Hørfrøe, destmeret fra Riga til Ostende, i Følge Connossementet af 23 Julii forrige Aar, skal, paa Grund af, at Loffestedet af de krigførende Magter er imidlertid erklæret bloqveret, ansees fuldbyrdet, og Citantens Ret til nu at erholde betalt sin Fragt og Udgivter, med mere, til Beløb 5692 Rdlr. 92 s. af bemeldte Thalbitzers Enke & Compagnie, med videre. Derom var ved bemeldte Rets Dom saaledes kjendt for Ret: Contra-Citanten Commissionair Henrich Bille Rothe, som Mandatarins for Agent Thalbitzers Enke. & Compagnie i Helsingøer, paa van Camminaa i Embden, hans Vegne, bør til Citanten Skibskapitain Peter Hinrich Haubuss betale 278 Rdlr. 47 s. med Rente 4 pro Centum deraf fra 31 December forrige Aar, til Betaling skeer. Som Averie Gros bliver ved en opgiørende Dispache at ligne de ovennævnte 1129 Rdlr. 6 s. Et delig bør det mellem Citanten og Kiøbmændene Zuckerbecker, Klein & Compagnie under 23 Julii forrige Aar oprettet Certepartie være i Kraft, og Citanten pligtig, saa hastig og saavidt mueligt, at fuldføre den omtraherede Reise mod de ham accorderede Fordeele, hvilke forbeholdes ham.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
J øvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Citanten bør for Contra=Citantens Tiltale i denne Sag, fri at være; hvorimod denne sidste til den første bør betale, foruden de, ved Søerettens Dom, i Sagens 5te til 12te Post inelnsive idømt 173 Rdlr. 6 s., end videre, i Sagens 1ste Post, den fulde paastævnte Fragt 3570 Fl. 15 Styver Hollandsk Courant, efter den ved Betalings Tiden gieldende Cours; og i 4de Post 1212 Rdlr. 19 s. dansk Courant, med Rente 4 pro Centum af alt det idømt fra 31 December 1804, til Betaling skeer; hvori dog bør afgaae, for det solgte Hørfrøe, 55 Rdlr. 89 s. dansk Courant. Saa bør og Contra-Citanten, i Sagens 2den og 3die Poster, erstatte Citanten Skibets Ophold, fra 26 September 1804, til denne Høiesterets Doms Datum, efter uvillige og kyndige Søemænds Skiøn. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Coutra=Citanten, som tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Mandagen den 6 Maji. No. 122. Mødte. Hvisterets Advocat Christian Kling. berg, som befalet Actor. Rottbøll. contra Provst og Sognepræst til SoledalsPræstegield Hr. Erich Anker Bruun, samt Klokker Jacob Jacobsen Steene.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved udtagen Hovedstævning har Actor paaanket enten til Hiemviisning eller til Confirmation og Skiærpelse, den forhen i denne Sag ergangne Provsterets Dom, af 5 Septbr. 1804, i en Sag, anlagt mod Contra=Ci Maaned tanten fornævnte Bruun og Jacob Steene efter Øvrighedens Foranstaltning, for Misligheder tideres Embeders Førelse. Derimod har Contra=Citanten, Provst Anker Bruun, i Følge udtaget Contra Stævning, for sit Vedkommende indstævnt bemeldte Prøvste=Rets Dom til, som Rettens Fornægtelse, at kiendes uefterrettelig at være, og til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Herom var ved fornævnte Dom saaledes kjendt forRet. Tiltalte forrige Sognepræst for Søledals Kald Erich Anker Bruun bør have sit præstelige Embede forbrudt, nedlægge den præstelige Dragt, og være aldeles uværdig nogensinde nogen præstelig Forretning at udøve, eller den præstelige Dragt at bære, og som den, der tvertimod givne Advarseler og Paamindelser, har handlet imod 2-11 -10 i Medhold af samme Lovsted fra Kaldet forvises, saa bør han og, tilligemed tiltalte Klokker Jacob Jacobsen Stene, een for begge og begge for een, udrede alle af denne Sag foraarsagede Omkostninger, saasom: efter Actors inden Retten nedlagde Paastand, og indgivne specielle Regninger 165 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Det stemplede Papiir, som burde været forbrugt under Sagen, saasom til Actors Tilsvar og Doms Paastand, 6 s., til Doms=Aktens Beskrivelse 3 Ark a 27 s., tilsammen 3 Ort 15 s. Sagens pro og contra Jacaminationer, Vidneførelsen og afgivne Eragtninger efter Sportel=Reglementet af 11 Junii 178812 Rdlr. 2 Mk. Til Provste=Rettene 3de Lemmers Møde ved 4 Sessioner paa Sand, som med Reiser og Ophold paa samme Sted, anslaaes til 18 Dage, Diæt a 1 Rdlr. daglig, er for hver 18 Rdlr., tilsammen 54 Rdlr.; saa og Doms-Aktens Beskrivelse, Jndbinding efter den paa Aften befindende Regning. Dom: Provst Erich Anker Bruun bør have sit Embede, som Sognepræst for Solledahls Menigheder forbrudt, og strax aflægge den præstelige Dragt, samt være uværdig til herefter at beklæde noget geistlig Embede. Saa bør han og, for sit forargelige og skammelige Forhold, forvises fra Præstegieldet. Klokker Jacob Jacobsen Stene bør have sin Klokker=Tieneste forbrudt. Endeligen bør Erich Anker Bruun og Jacob Jacobsen Stene, enhver for sig, betalede af deres Action lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Dito Dato. No. 37. Jngen mødte. Byefoged Bertel Siersted, contra Jngen mødte. Gaardmand Rasmus Nielsen. Ved Høieste Rets paadømte Sager.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved udtagen Stævning til Høiesteret havde Citanter, indstævnt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i Sagen passerede Siellands Landstings Døm, afsagt af Justitsraad Bartholin og Professor Nissen den 27 Junii 1804, angaaende Jndstævntes formeentlig ugrundede Paastand, at Citanten, som havde været Sættedommer i en Sag ved Conradsborg Birk, imellem Jndstævnte og Proprietair Dall til Sørup, med flere, skal, uagtet han dertil har erklæret sig uvillig, fremdeles vedblive at beklæde Retten som Sættedommer i bemeldte Sag, med videre. Derom var ved fornævnte Dom saaledes kjendt forRet: Sættedommerens Byefoged Giersteds ulovskikkede Eragtning frafaldes; derimod bør bemeldte Sættedommer inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under 1 Rdlr. Mulct til Justitskassen, for hverDag han sidder Dommen overhørig, forfriske Rasmus Nielsen Sagen paa sin egen Bekostning, og stande hannem til Rette for hvis Skade han derover lidt haver, samt have forbrudt 60 Lod Sølv. J Kost og Tæring betaler Byefoged Siersted til Rasmus Nielsen inden fornævnte Tid 16 Rd., under Adfærd efter Loven. Dom: Citanten, som hverken selv møder, eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv, ere betalte, bør han have tabt Sagen, og er tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Dito Dato. No. 208. Mødte.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Advocat Hans Haagen efter Kongelig befaling, contra Rottbøll. - Arrestantinden Zidsel Krones og hendes Mand Nicolai Willumsen. Actor har ved den ham udtagne Stævning til Høiesteret paanket den tilforn i denne Sag ergangne Fridericia Raadstue Dom, afsagt af Magistraten sammesteds den 21 Marts sidstleden, angaaende Arrestantindens begangne Tyverie, og hendes Mands formeentlige Hælerie, med videre. Derom var ved bemeldte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: Arrestantinden Zidsel Krones bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 3 Aar. Arrestanten Nicolai Willumsen bør, som Hæler med sin Kone, Zidsel Krone, at hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 4 Maaneder. Derforuden bør disse Saggivne betale de stiaalne og pantsatte Effecter, som Eiermanden deels selv har indløst, deels er tilbageleveret, saaledes: til Slagter Jver Jensen for de Dele af de for Maji Maaned 1805. Stiaalne, som han selv haver indløst, 4 Mk. 11 s., til Mathias Fent for det af ham tilbageleverede 4 Mk. 13 s., Maren Killemanns ligeledes 1 Mk. 5 s. og Skipper Ditlev Hansen 2 s., ialt sammenlagt 1 Rd. 4 Mk. 15 s. Da de Arresterede og Saggivne intet eier, saa udredes Arrest= og Actions=Omkostningerne af Amtet, efter Øvrighedens Foranstaltning; hvilken Straf, tilligemed det øvrige Jdømte, de Saggivne er idømt ved den foregaaende Fridericia Byetingedomaf 25 Februar samme Aar. Dom: Nicolai Willumsen bør for Ators videre Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
J Henseende til Zidsel Krones bør Raadstuerettens Dom ved Magt at stande. Tirsdagen den 7 Maji. No. 209. Mødte.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
- Advocat Henrich Dreier efter Kongelig befaling, contra Haagen. - tiltalte Christen Larsen Knuterud.
Berlingske Tidende, 1805-04-05
Ved den af Actor udtagne Stævning har han til Høiesteret indstævnt til Confirmation og yderligere Paakiendelse den tilforn i denne Sag passerede Aggershuus Stifts Overrets Dom, afsagt den 4 Marts sidstleden, betræffende Tiltaltes begaaede Mordbrand. Derom var ved fornævnte Rets Dom saaledes kiendt for Ret: Christen Larsen Knuterud bør have forgjort sin Hals og steiles, saa bør han ogsaa gielde Lehnsmand Fliseth den ham ved den paaklagede JldsPaasættelse forvoldte Skade med 1500 Rdlr., og betale 40 Lod Sølv til den, der Skaden fik og til Kongen ligesaa, samt have sin Boeslod til Kongen forbrudt. Endelig bør han at betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved den af Sorenskriver Halvor Heierdahl og Meddomsmænd under 23 October 1804 afsagt Dom var saaledes dømt: Mordbrænderen Christen Larsen, Knuterud, der udi Sinds Vildelse og Galskab har Natten til den 20 August sidstleden sat Jld udi Lehnsmand Fliseths Huser og derved opbrændt samme med det derudi værende, bør indsættes til Bevaring udi nærmeste Fæstning for hans øvrige Levetid, saa haver han og at betale Lehnsmand Fliseth den derved skeete Skade, som af Langrettet er skiønnet at være 1500 Rdlr., tilligemed alle af denne Arrest og Sag flydende lovlige Omkostninger, hvorunder Defensorernes Regninger billiges, m.v. Dom: Christen Larsen Knuterud bør hensættes til nøie Bevogtning og taaleligt Arbeide i Christiania Tugthuus sin Livstid. J Henseende til Erstatninger og Omkostninger bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Skrivelse fra Constantinopel den 25de Febr. Admiral Nelson har under 20de Januar tilmeldt det engelske Gesandtskab her i Staden, at Flaaden i Touløn er løbet ud med mange Landtropper og er formodentlig bestemt til Morea eller Egypten. Admiral Nelson har tilmeldt de tyrkiske Commandantere i Morea samme Efterretning.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
De russiske Tropper, som ere bestemte til Corfu og Vinter have ligget i Bujukdere, have liidt meget af det forandrede Clima og mange ere døde. De skulle fortsætte deres Reise, saasnart det Skib, der har bragt dem hertil, har faaet Ordre dertil.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Røverne i Romelien, som have opbrændt eller brandskattet adskillige Byer, ere nu blevne omringede og indsluttede saaledes, at ingen kan undkomme.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Albaneserne i Egypten holde endnu Beyerne indsluttede og hindre dem, at komme til Cairo; men deres Antal formindskes daglig ved Desertion og ved de Trefninger, som forefalde. Deres Antal beløber sig nu ikkun til 4000 Mand. Mammelukkerne faae daglig Forstærkninger; 2 nye Beyer have forenet sig med dem. Nesten alle Consulen og andre europæiske Agenter have forladt Cairo og begivet sig til Rosette eller Alexandrien.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Skrivelse fra Barcellona, den 16de Martii. Engellænderne nærmede sig i Gaar Aftes hertil og sendte et Parlamentairskib i Land med Depescher til Gouverneuren; for at forlange Forfriskninger til deres Escadre; de tilføiede Trusler i Tilfælde af Afslag. Gouverneuren lod strax Generallieutenanterne sammenkalde og efterat have confereret med dem, svarede han Engellænderne, at de kunde hente Svar i Dag, hvilket de dog ikke have gjort.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Skrivelse fra Paris den 27de Marts. Da Statsraadet i Søndags blev indført til Keiserer, holdt Præsidenten Hr. Defermon en Tale, hvori han lykønskede Keiseren til den italienske Kongeværdighed og anførte, at der i Fremtider ikke vilde existere anden Skinsyge imellem de franske og italienske Borgere, end den, at tilkiendegive Hs. Majestæt deres Troskab, Hengivenhed og Kierlighed. Keiseren svarede: "Jeg er overbeviist om, at Medlemmerne af Statsraadet stedse ville med Jver sysselsætte sig mod det, der kan forøge Mine Folks Lykke og Min Krones Glands, thi jeg har stedse fundet sande Venner iblant dem." - Senatets Præsident, Francois de Reuschatean sagde i sin Tale: Vi lykønske ikke Deres Majestæt til en Titel, som ikke kan forøge Deres Storhed; men vi have Aarsag, at lykønske Frankerig, Jtalien og Europa, fordi Frankerigs Hæder grunder sig paa Jtaliens Lykke og Europas Rolighed. Deres Majestæt vil bestige Jtaliens Trone, men De ønsker tillige, at kunne igien nedstige af samme. De modtager en Kron allene i den Hensigt, igjen at kunne nedlægge den - det eneste Exempel i Historien. Det skiønneste Land i Verden, vil nu faae den skiønneste Skjebne. Giv Mayland igien en Folkemængde af 300000 Mennesker, som den forhen havde. Vi ønske ikke vort Riges Udvidelse." - J den Beretning, der blev aflagt i Senatet om den italienske Kongeværdighed, anførtes: "At den ny Regieringsform i Jtalien ingenlunde vilde blive Signalet til en ny Kamp paa det faste Land; en Konges Værdighed var ikke meget forskiellig fra en Præsidents; Keiseren kunde have forenet Førstendømmet Plombino med Frankerig, men han vilde endog undgaae Skinnet, af at ville udvide det franske Gebeet.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Den italienske Statsconsulta har under 19de d. M. udstedt en Proclamation til de italienske Folk angaaende Kongeriget Jtaliens Oprettelse, hvilken Proclamation enden saaledes: "Jtaliens Folk, aabner Eders Hierter for Haab og Glæde! Med dette Øieblik begynder Eders glimrende Skjebne. Hvilken Huder, hvilken Lykke kunne J ikke, haabe, Snart vil Eders Konge være midt iblant Eder. Han kommer, ikke allene for at pryde sin høie Pande med Kronen, men især for at see Eders Trang i Nærheden, at undersøge de af Eders forrige Ulykker endnu aabne Saar og for at sysselsætte sig med en definitiv Organisation, der endnu mere vil sikkre Eders Rolighed. J ville i Mængde ile ham, imøde. Eders Jublen, Eders Stemmer ville fortolke Eders Følelser, og han vil i alle Ansigter læse Ærefrygt, Beundring, Kiørlighed og Taknemmelighed, hvoraf EdersHierten med saa stor billighed ere giennemtrængte. Admiral Lacroffe er bleven udnævnt til Chef for Flottillen i Boulogne. Flottillens forrige Chef, den afdøde AdmiralBruix, opnaaede ikkun en Alder af 42 Aar. Han var fød paa St. Domingo, og har tient over 24 Aar.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Moniteuren indeholder en udførlig Liste over alle de østerrigske Regimenter, som paa nærværende Tid ere stationerede i Tyrol og i Egnene omkring Venedig. Der staae i alt 17 complette Regimenter foruden enkelte Batailloner og Escadroner af andre Regimenter.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
En af vore Kapere har taget det engelske Skib Elisabeth, paa 20 Kanoner, som var bestemt fra Liverpool til Africa. Maniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Constantinopel af 29de Februar.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Det ostomannske Gouvernement er i synlig Urolighed. Det vil formere en Reservearmee, bestaaende af 3 Leire, ved Constantinopel, og udnævne 3 Pachaer til at commandere samme. Atter have 3 russiske Linieskibe og 1 Fregat viist sig ved Phorus. Commandanten har efter nogen Væggring tilladt dem, at lande og seile op af Strømmen. Et russisk Linieskib paa 80 Kanoner, som i afvigte Octbr. seilede fra Sebastopolmed Tropper, er total forliist."
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Tripolis af 19de Januar. "Den Armee, der truede denne Stad, har nu trukket sig tilbage. Druserne have erholdt, hvad de forlangte, og deres Tilgodehavende er blevet dem udbetalt.
Berlingske Tidende, 1805-04-08
Vi have faaet Efterretninger fra Philladelphia, som gaae til 1ste Februar og melde, at man sammesteds har faaet nærmere Efterretning om den nordamericanske Escadre for Tripolis. Man har troet, at den Brander, som sprang i Luften, var hændelsesviis kommet i Brand; men man veed, nu, at Mandskabet har selv sat Jld paa den. Da 2 armerede tripolitanske Skibe vare komne Branderen saa nær, at man frygtede for Entring, vilde Mandskabet heller sprænge sig i Luften, end lade sig fange. Dette Forsæt blev udført og opnaaede sin Hensigt; thi de tripolitanske Skibe bleve tillige ødelagte. Denne Handling og Stadens Bombardement, udbredte saa stor Skræk iblant Tripolitanerne, at de forlode Staden og flygtede ud paa Landet, saa at 200 Mand kunde have plyndret Staden og sat Jld paa den.