JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
(For Kjøbenhavnsfolk.)Der gives især tre Plager, mod hvilke næsten utallige Raad haves, Tandpine, Liigtorne og Vægelnus. Mange ville undgaae den første, hvis de fra den tidligste Ungdom af holdt deres Tænder altid reene, vogtede sig for alt for varme Spiser og Drikke, og yndede et godt Stykke Rugbrød meer end alle Conditornes fordærvelige Slikkerier. Over den anden vilde Jngen sukke, om ei trangt Skotøi gav Foden Udseende af at være liden, og om ei en liden Fod ansaaes nu for at være en saa stor Herlighed, at endog saakaldte Mandfolk gjøre sig til af at eie samme, og at de ei kunne faae liden Fod nok, jo mindre god Fod de som Mænd have at staae paa. Den tredie Plage vilde vel og formindskes en heel Deel, hvis Reenlighed og Reengjørelse vare i lige høi Grad Alles Hovedsag. Om denne tredie Plage, for nærværende Tid saa almindelig i Kjøbenhavn, et sandt Huuskors, er det, der her skal tales, i det en Samling af de derimod opgivne, og skjøndt mindst bekiendte dog maaskee bedste Raad bliver at meddele. I. Man tager een Deel høist rectificeret Spiritus vini, ligesaa meget Terpentinolie, blander begge sammen, og kommer nogle smaae Stykker, tørt Camphor deri, som da opløser sig inden faa Minutter. Ved Hjælp af en Pensel bestryger man nu hele Sengestedet, og alt det Træværk, hvori Utøiet er, dermed, og selve Yngelen døer deraf. 2. Man tager ret stærk Sæbesyderind, op heder den og vadsker dermed, saa heed man kan faae den, alt Træværket i Værelset. Naar det nu er igjen tøret hen, smelter man, kun ikke saa at den koger, Liim og blander samme med meget skarp Viineddike. Ere begge Dele vel varme, bestryger man dermed alle Sprækker, i Træværket og Sengen. Deels dræbes dermed de Gamle og Yngelen, deels kunne Ungerne, der endnu maatte blive til, ei komme derudaf meer; deels kan ingen ny Vægeluus komme derind længer. 3. Grene af Slaaentornen, afskaarne naar de staae skjønnest i Blomster, lægges i Straaet paa Bunden af Sengen og forbliver der til næste Aar. Lugten deraf er Utøiet imod. 4. Hvalrav, smurt i alle Sprækker, dræber Vægelusene; og Uddunstningen deraf er samme saa meget imod, at Reisende, eller Andre, der nødes til at lægge sig i de med disse Plagedyr befængte Senge, kunne holde dem aldeles fra sig ved at have noget Hvalrav med i Sengen. 5. Der gives, til at fordrive Vægeluus, Forebyggelsesmidler og virkelige Ødelæggelsesmidler. Hvad de første angaaer, da gielder det om, deels at betage Vægelusene al Leilighed til at formere sig, deels at dræbe Ægene. Er man saa lykkelig, at man kan i det Værelse, hvor de findes, skille sig ved alt det gamle Paneel og alt det gamle Betræk, da har man Spillet vundet. Den gamle Kalk bagved maa da af allevegne og ny Kalk paa. J denne nye Kalk kommes en stærk Afkogning af de vilde Kastaniers grønne Skal, og med samme Afkogning, der er dræbende baade for Gamle og Yngel, bestryges alle Sprækker i Væge og Sengesteder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Blandt alle ødelæggende Midler er, efter mangfoldige Forsøg, Jntet befundet bedre og almeenvirksommere, end følgende, der, i sær hvis ovenanførte Forebyggelsesmiddel gaaer forud, kan anbefales som vist. Man blander sammen grøn Vitriol, opløst i Vand, med Skeevand og Oxegalde, lige meget af hvert Slags, og bestryger dermed, ved Hjælp af en Pensel, Sengesteder, Væge og alle Sprækker, hvori man formoder at Utøiet har Tilhold. J særdeleshed sparer man i Sengestedernes Sprækker, ikke paa denne Modgift, men lader den næsten flyde derind. Den dræber Alt, baade Gamle og Yngel. Et andet Ødelæggelsesmiddel, der og har viisk sig nyttigt, er ulæsket Kalk og Fisketran, hvormed alle Sprækker bestryges, og hvoraf ogsaa Utøiet døer. Hvor gode og virksomme nu end disse og andre Midler kunne være, forhindre dog mange Mennesker selv Nytten af dem og klage siden over, at de ei staae deres Prøve; thi de Fleste, der bruge dem, feile i tre Henseender. Deels bruger man gjerne eet Middel kun, anvender dette blot i Sengestederne og bryder sig ei om Væggene i Værelset; deels vil man ofte have, at det ene Middel, man da vælger, skal efter een eneste Gangs Anvendelse hjælpe aldeles; deels lader man sig endeligen nøie med at faae Hast paa de gamle Vægeluus, uden at forfølge Yngelen og Ægene. Og indstilles dermed dette Plageutøi til Dom og Execution, Hvem
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongel. Danske Cancellie er, under 10 Marts d. A., udfærdiget en Placat for Danmark af følgende Jndhold: Paa Cancelliets allerunderdanigste Forestilling har det behaget Hans Majestæt under 1ste d. M. allernaadigst at resolvere: "at Sager angaaende Overtrædelser af Qvarantaine Anordningerne blive at behandle politieretsviis, forsaavidt Forseelsen, efter sin Beskaffenhed, kun kan henføres under nogen af de Lovbestemmelser, som fastsætte Bøder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Naar det i den Jversenske Avis hedder, at de letfodede Tydskere vandrede hjem igien fra Alheden, da Regjeringens Understøttelse ophørte, saa bør det, til Ære for Sandheden, ikke forties, at det var de samme Tydskere, som man for en stor Deel har at takke for Kartoffelavlens første Udbredelse her i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Mariboe, den 6 Martii. Den 3die Marti blev den almeenagtede, yndede og elskte Stiftsprovst Hr. Sidenius begravet. Stiftets Biskop hædrede den Ædles Minde med en vel fortjent Sørgetale fra Prædikestolen og Dr. Møller i Kjøbeløv med en Parentation. - Veiret var høist ugunstigt for Folkefesten (Markedet)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
den 3die Marti. Det sneede næsten uophørligt den hele Dag, der havde til Følge, at endeel Kjøbmænd ikke engang udpakkede deres Kram. Handelen i det Hele var flau. Det væsentligste Drev i Maskinen (Penge) var gaaet i staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
En temmelig god Bondehest kostede 12 a 14 Rbd.,et Par Støvler 3 Rbd. a 3 Rbd. 4 Mk., et Par Skoe 1 Rbd. De sædvanlige Forlystelser, manglede ikke. - Natten til den 28de f. M. udøvedes Jndbrud i Thuehuset, Errindlev Sogn, af tvende med Geværer bevæbnede Karle, der havde Hovederne indbundne, og som, ved at sætte Geværpiberne mod Husets Beboer, den gamle Skovfoged Anders Vistesen og hans Søn, affordrede Penge, som disse nægtede at have; men bleve derfor mishandlede paa mordisk Viis. Sønnen fik Leilighed til at undvige for at søge Hjelp eller Vaaben, og den lemlæstede svage Mand og hans i Sengen værende 73aarige Kone var Vidne, til, at disse Umennesker søgte i Skab og Skuffer og borttog et Lommeuhr. Mod Morgenen blev det Forefaldne anmeldt for Hr. Forvalter Kastrup, hvem det Offentlige skylder særdeles Tak for disse Misgierningers Opdagelse. J de fra Huset gaaende Spor bemærkede han egne Tegn af Jern og Søm, der havde været i Hælene, - disse forfulgtes, – det ene gik mod Fugle, det andet mod Rødbye, og da de Mishandlede forklarede: at de mod dem brugte Geværer vare forsynede med Jern Ladestokke og manglede Skæfter, mod Enderne, formodede han, at samme maatte henhøre blandt dem, der til Borgervæbningen ere opbevarede paa Rødbye Raadhuus. Efter behørig Anmeldelse og Dommerens Hielp opdagedes nogle blodige Klæder, som vare skjulte i Arresten, og et Par Støvler, hvis Soller fuldkommen passede til Maalet af Sporet og dets øvrige Characterer; disse tilhørte Arrestanten Henning Hansen, som ved Under= og Landsoverretten er dømt til Pidskning og Slaverie paa Livstid; først anden Dag lod han sig bevæge til at sige Sandheden og forklarede da, at han efter Aftale og i Forening med Tienestekarl Thomas Rasmussen af Fuglse havde udøvet denne Udaad, og for at de kunde blive istand til at værge dem, medtaget tvende af de paa Raastuen værende Geværer, hvilke Henning udførte medens Thomas besørgede det Fornødne til Ladningen. En anden Arrestant, der var Medvider i deres Forehavende, paatog sig at holde Arrestforvareren ved Selskab og god Lune. Uden for Byen ladede de Geværerne og kom da, foruden Rævehagel, en Knap i hver, og fortsatte saaledes Veien til Huset. Uagtet at det bortstiaalne Uhr fandtes i Thomas Rasmussens Kiste, og hans Støvlesoller fuldkommen svarede til Maalet og Tegnene i Sporet, var han dog først at formaae til Tilstaaelse om sin Deeltagelse i denne Misgierning, efter at have seet den lemlæstede og halvdøde Skovfoged Anders Vistesen, ved det Forhør, som i Thue huset blev optaget sidste Onsdag. Districtslægen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Hr. Krigsraad Schov, har i sit til Protocols indførte Dictamen erklæret trende af de 7 i Hovedet paa bemeldte Anders Vistesen værende Saar som mueligen dødelige." Foruden anden natlig Udaad tilstod Arrestanten Henning Hansen, at have udøvet det for kort Tid siden i Stifts avisen omtalte Jndbrud og Tyverie hos Enken i Godsted. - Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Kreature, i afvigte Febr. Maaned følgende: Hvede 6 Rbd., Rug 4 a 5 Rbd., Byg 3 Rbd. 3 Mk., Havre 2 Rbd. 1 Mk., graae Ærter 6 Rbd.; hvide Ærter 6 Rbd., Bønner 5 Rbd., Vikker 6 Rbd., Kartofler 1 Rbd. 3 Mk. Tønden, røget Flesk 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 12 s., fersk Flesk 1 Mk. 4 s., Kjød 8 a 9 s., Smør 2 Mk. a 2 Mk. 4 s., Ost 6 a 8 s., Talg 2 Mk. Pundet. Et Slagternød 30 Rbd. Et Sviin 20 a 30 Rbd. Et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsb. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Aalborgs Torvepriser, den 4de Marts 1820. Rug 5 Rbd., Byg 17 a 18 Mk., Havre 12 a 13 Mk. Tønden; Oxekjød fra Landet 7 af 8 s., fersk Flesk 16 s., saltet Flesk 18 s., Smør 18 a 20 sk., Ost 7 a 8 s. Pundet; Byggryn 8 Mk. Skjeppen, Kartofler 2 Mk. 8 s. Skpp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Blandede Efterretninger. Efter den engelske Constitution er Kongen af Storbritanien den første Mand i Staten, men Parlamentet er dog egentligen Sielen i hele Regjeringen. Det Kongel. Segl er ikke i Kongens, men i Kantslerens Hænder, derfor hedder det: Kongen kan ikke gjøre og har ikke Uret. Han blander sig aldeles ikke i borgerlige eller criminelle Retssager. Han udnævner Dommere, men kan ikke afsætte dem uden foregaaende Dom, og ikke anlægge Proces imod dem, uden begge Parlamenters udtrykkelige Forlangende. Han har Overbefalingen over Land- og Sømagten, men uden Parlamentets Samtykke kan han ikke kalde Tropperne under Fane, og da dette Samtykke maa fornyes hvert Aar, saa er Hæren egentligen opløst, naar Billen dertil af Parlamentet ikke fornyes. Ligeledes udfordres en udtrykkelig Lov til at hverve Matroser. Kongen bevilger alle Værdigheder og Titler, og er den Kilde, hvorfra alle Hædersposter udspringe. Han er Kirkens Overhoved d. c. han sammenkalder og opløser Geistlighedens Forsamlinger, giver deres Beslutninger Retskraft og udnævner Bisper- og Erkebisper Han har benaadelsesret, men Benaadelsen befrier fra Livsstraf, ikke fra Pengeerstatninger. Hans Stadfæstelse udkræves til enhver Lov, efterat den er gaaet igjennem i begge Husene, men siden Wilhelm III. (1692) har man ikke havt Exempel paa nogen af Kongen forkastet Lov. Man seer heraf, at det egentligen er Fleerheden af Parlamentet, som er i Besiddelse af Overmagten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Den afdøde Konge af Engelland, Georg III., var i sine sunde Dage en stor Elsker af Astronomie, og havde i en liden Park i Richmond, the Kings Paddock, et Observatorium, hvori der fandtes en Teleskop af Herscheel, et Jnstrument til at lagttage Stjernernes Gjennemgang, 8 Fod langt, et Jnstrument til at lagttage Jssepunkten, en Æquatorialtelescop, adskillige mindre Jnstrumenter, nogle Modeller til Maskiner, en Samling af Mineralier og physicalske Jnstrumenter. Under den Titel: Collection generale des Jois, decrets, arrettes, Senatus consultus &c. publies depuis 1789 jusquau 1814, requeill. et mise en ordre p. L. Rondonnenu, Paris 1817, 19, 12 Tomes, er udkommen en Samling af Frankrigs Statslovgivning, fra den constituerende Forsamling 1789 af indtil 1814. Denne Masse af 30,000 Love opvækker Forhauselse, naar man betænker, at den indbefatter alle Forskrifter, som ikke allene bestemte 30 til 40 Mill. franske Undersaatters Skjebne igjennem en Række af 24 Aar, men som ogsaa, meer eller mindre, indvirkede paa hele Tidsalderens Skjebne og Mængden af dens Menneskers Lykke og Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
J Omegnen af Gammel-Trier, 2 1/2 Mile sydvestlig fra Echternach, har man i en Høi efterhaanden fundet meget mærkværdige romerske Oldsager. Blandt andre en Sølvhaand af et romersk Feldttegn; to romerske Seglringe af Guld, Gudinden Diana paa dens enes røde Steen, en Sphinz paa den anden; adskillige brede Sølvringe med Keiserinde Faustinas, Lucillas og Didig Claras Billed, mange romerske Haarnaale, Grifler af Sølv og Elfenbeen, Ringe af Guld, mange Askeurner, Gravlamper og Taareglasse, romerske Mynter, hvoriblandt een Nero, to Commodi, een Constantinus M. og en Constans af Guld, en høist sielden Pescennius Niger, en Marciana, en Mathedia, adskillige Faustine, Juli Mamea og adskillige andre af fiint Sølv, ligesom og et betydeligt Antal Kobbermynter af forskjellige Keisere og deres Gemalinder; to Askeurner af terra sigilleta (særdeles smukke), hvorpaa der findes over 50 Figurer af ophøiet Arbeide, to romerske Haand møller af Steen, en Offertyr med omhængende Offerklæde, en Buk en Gjed og to Priaper af Kobber, 60 Huusguder (Larer) af forskjellig farvet Leer, to romerske Bulle af Kobber, hvorved endnu Ringene til at bære dem om Halsen findes, en Steen, hvorpaa en romersk Keiser forestilles til Hest. Af Votiv= og Løvtestene er der kun een. Blandt de fundne Guder og Gudinder, ere to af de sidste af hvid Leer, en tredie er af Steen. - Dette Sted maa have været af Betydenhed. Romerne havde her en Colonie, der høist sandsynligt laae ved den Landevei, der førte fra Trier til Durocorturum (Rheims).J adskillige tydske Blade kaldes Thorvaldsen Statsraad, endskiønt der selv paa Tydsk er Forskjel paa Staatsrath og Etatsrath.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
J forrige Aar døde i Sark Ulak i Ungern Godseieren Ladislav Marton Zarloyany, 112 Aar gammel. Endnu i sit 59de Aar var han Pebersvend, derpaa ægtede han et Fruentimmer paa 31 Aar (som nu er 83 Aar gammel og befinder sig meget vel). Først efter 13 Aars Forløb fødte hun ham en Datter, 8 Aar derefter en Søn, og 25 Aar derefter, da han var 81 og hun 66 Aar, atter en Søn. Det første Barn døde strax efter Fødslen; Sønnen lever endnu, men havde i sit 30de Aar allerede graat Haar, det tredie Barn har allerede i adskillige Aar været contract. Oldingens høie Alder skal især have været en Følge af hans maadeholdne Levemaade. Han holdt stræng Diæt, søgte at tæmme sin Vrede, som overalt gik snart over, blev sjeldent opbragt, sørgede ikke meget over det Nærværende og bekymrede sig kun lidet om det Fremtidige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
J sit hele Liv har han ikke været en eneste Gang betydelig syg, og kun nu og da lidt upasselig. J Selskab var han munter, og manglede sjeldent i bedagede Mænds ungerske National-Drikkelage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 269, a vista 272. Amsterd. 2 M. - , a vista - . London 2 M. - . Spec. 271. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 4 s. a 16 Rbmk. 6 s. Oblig. 70 1/2 a 71. Norske Rigsbanksedler 19. Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 23. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 Marti 1820. Om Nutidens Aftenunderholdninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Erindringer ved Hr. Pastor GrundtvigsOversættelse af Saxo Gramaticus. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
J disse saa ringe Tanker om vor første christne Konge veed jeg ikke Oversætteren har andre vore Historiegrandskeres Medhold, end Professor Simonsens, der rigtignok i sin Afhandling om Jomsborg (P. 80, 120, 124, 128) tillægger Harald Blaaetand Niddingshandlinger, og forsvarer hans Morder som den, der handlede efter sund Politik og Landets Bedste. Saaledes have da og Jesuiterne forsvaret de af dem foranstaltede og udøvede Kongemord. Adam fra Bræmen giver os dog et gandske andet Begreb om Harald Blaaetand, efter hvad han havde hørt ex ore veracisimi Regis Danorum qvi omnes res gestaa, oc si scriptæ essent, in memoriam fenuit (Hist. Eccl. p. 32 og 59.) Denne saa oprigtige Konge var Svend Estridsen, som dog nok maae have vidst meget mere og paalideligere om Harald Blaaetand, end vi nu kunne vide. Det maae heller ikke glæmmes, at det først begyndte at dages i vor Historie med denne Konge, hvis Karacteristik umueligt kan bestemmes saa nøie, at man tør kalde ham en Nidding eller Skielm. Vor Oversætter synes især at være vred, paa Harald Blaaetand for hans Opførsel mod Toke eller Palnatoke. Men Torfæus, vor første kritiske Historiegrandsker, dømmer i sit Trifolium, at baade Anecdoten om Tokes Maalskud efter sin Søn, og den om hans Skiløberie, er Fabler. Jeg kan ellers ikke ved denne Leilighed holde mig fra at spørge, hvormange Segler efter en Konges Død der skal til, for at dømme ham mod Friehed. Thi Professor Olufsen blev smidt i Bækken, sat i Politievennens Gabestok og truet med at knuses af en Møllesteen, ja har end i disse Dage faaet en Udfordring, fordi han, skjønt frit, dog sandt bedømte Christian den 4de, uden derfor at miskjende denne Konges mange herlige Talenter. At derimod Professor Simonsen gjør vor første christne Konge til en Niding, og forsvarer det paa ham begaaede Mord, som Kong Svend, Estridsen gysede ved at tale om med Adam fra Bræmen, og at Præsten kalder denne Konge, som han just for Christendommens Skyld maatte ynde, en Skielm (hvorfor ikke en Skurk, som Prinds Harald kaldes i Regner Lodbrogs Historie, eller storsnudet Halunk, som Norges Konge kaldes i Oversættelsen af Svend Tveskjægs Historie), lade vore Historiegrandskere hengaae ubemærket og upaatalt, ja de tør vel endog tegne det op, som nye Opdagelser i vor Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Endnu har jeg følgende Erindringer: Naar Oversætteren taler om Norge, hvi nævnes det da ikke altid, men ofte betegnes ved det haanende Udtryk der oppe. Naar Harald kom til Sæde der oppe. Folk der oppe som bør tugtes. - Dersom jeg ikke feiler, har Oversætteren taget dette Udtryk af gamle Guldbergs saa interessante som caracteristiske Brev til Suhm, i Anledning af denne Lærdes lille danske Historie, hvilket kostelige Brevs Opbevarelse skyldes Nyerup, som har indført det i Suhmiana. - Siden alt i denne Oversættelse skal være saa dansk, hvi kalder da ikke vor Oversætter Saxo Grammaticus Saxe, under hvilken dansk Endelse dette Navn ikke er saa sielden mellem vore Bønder, hvorfra og Familien Saxesen, der ikke skriver sig Saxosen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
For Kjøbenhavns nyeste Skilderie, hvor tilforn har været diskutteret om Saxes Fordanskning, er disse Erindringer bestemte. Men dette Blads Rum forbyder at vidtløftiggjøre Erindringerne, i Forhold til den Anledning Oversættelsen. dertil giver. Skade derfor, at vi ikke have et for Historien eget Tidsblad, hvori alle saadanne historiske bemærkninger og Notitser kunne opbevares. Af Mangel paa en saadan Journal henligge derfor og saa mange af vore nyere Historie grandskere paastaaede Urigtigheder upaatalte. Jeg slutter disse Erindringer med Ønsket at de ikke maae komme for sildig til Afbenyttelse i Fortsættelsen af Oversættelsen, hvis Original just i Krønikens de følgende Bøger især viser sig som den skjønneste pragmatiske Historieskriver, der ikke i en Oversættelse borde skamskiendes ved uhøviske Ord, vædle Udtryk og upassende Talemaader, som aldrig kunne flyde af Saxes Pen. Søborgsminde, d. 26 Februar 1820. Gustav Ludvig Baden. Ære den som Æren tilkommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
At Jndsenderen af den i Skilderiet No. 20 givne Efterretning om den værdige gamle Madame Steffens i Vordingborg, ikke har nævnet hendes berømte Søn P. A. Heiberg, som den der understøtter hende, kan maaskee have sin Grund deri, at han bedre kjender det nærværende Forhold end Herr Professor Guldberg, der i Skilderiet Nr. 21 tillægger ham den Roes af vedvarende Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Den ædle afdøde Directeur Schultz og hans efterlevende Enkefrue har hiin værdige Gamle ene at takke for den Understøttelse, hun endnu nyder i Sønnens Navn, fra hvem ikke i flere Aar siden hans Afskedigelse er kommen nogen Rimesse; fordi han, uden Tvivl, ikke formaaer det, og derfor maa være undskyldt. H. Wassard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
J Anledning af Herr Prof. F. H. Guldbergs Erklæring i Kjøbh. Skilderie No. 21, S. 323 og 324.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Det var Anm. af den i dette Blads No. 20, S. 315 indrykkede, Efterretning ingenlunde ubekjendt, at Herr P. A. Heiberg understøttede sin gamle Moder, ved quartaliter at lade hende udbetale en vis Summa, endog efter Herr Directeur Schultzes Død. Men Hensigten med hiin Anmældelse var jo ei at vise, af hvem denne værdige Kone fik Naadegaver, kun af hvem hun havde faaet og nu ikke længere fik, for om muligt derved at vække En eller Anden - af de Mange, der maaskee have glædet sig over og moret sig ved vor berømte Landsmands Skrifter, eller af dem, der have modtaget deres Ungdoms Underviisning af hendes nu afdøde Søn eller endog af hendes første Mand - til at understøtte denne deres forrige Lærers værdige gamle Moder, eller Kone, om hvem de maaskee ikke vidste, at hun endnu levede. Aum. veed ogsaa, at den Understøttelse, Herr Heiberg giver sin Moder, ei er ubetydelig, maaskee endog den største, hun af Nogen har haft, men derfor dog ei tilstrækkelig til hendes og hendes gamle Mands Underholdning, da den, i Forening med den i forrige Nummer omtalede Livrente, er den eneste faste Understøttelse, de for Øieblikket have, hvilken ikke engang udgjør Halvdelen af det, de ved bortdøde Venner og Frænder have mistet. De maae altsaa nu, i deres høie Alder, leve af mindre end en Trediedeel af det, de for faa Aar siden havde, og hvoraf der sandeligen ei var Noget til Overflod. Denne bemærkning skyldes ikke mindre Sandheden, end Herr Prof. Guldbergs Erklæring, da Mangen ellers af den maaskee snarere vilde troe, at den gamle Madam Heiberg, ei var trængende, end af Anm. første Efterretning fatte Mistanke om, at Herr Heiberg ei understøttede sin gamle Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen den 16 Marts Kl. 12 fandt en academisk Høitidelighed i Regentskirken Sted. Hr. Secretair og Herredsfoged David Nie. Dorph Seidelin havde offentlig den 10de Februari forsvaret sin Jnaugural-Dissertation for Doctorgraden i Lovkyndigheden de juribus fidejussoris post solutionem, ab illo præstitam secundum rei naturam legesque patrias. Hr. Candidatus Juris Peter Daniel Bruun havde den 19 Februari forsvaret sin Afhandling for Licentiatsraden de natura et indole contractuum secundum principia juris universalis. Nu blev med allerhøieste Sanction Hr. Secretair Seidelin med de sædvanlige Ceremonier creeret til Doctor Juris af det Juridiske Facultets Decanus Hr. Conferenceraad Dr. og Professor Juris Schlegel, Ridder af Dannebroge, efter at han i en latinsk Tale havde viist: hvor meget de Lovlærdes systematiske Behandling af Landets Love fremkalder Forbedringer i Lovgivningen. Akten sluttedes ved en kort Taksigelsestale af den nye Doctor Juris. Til denne Høitidelighed havde Hr. Etatsraad og Professor Thorlacius, Ridder, af Dannebroge, forfattet et latinsk JndbydelsesProgram, der forklarer en latinsk Juscription, funden i Rom i forrige Aar, af hvilken Hr. Professor Brøndsted havde indsendt hertil en meget nøiagtig Gjenvart.