JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Læselysten i Henseende til Dagblade har i de sidste 30 Aar tiltaget i følgende Grad; Aar 1782 1790 1821 Engelland. 50 Skotland. 8 Jrland. - 2 - 66 i London Dagblade 9 - 14 - 16. To Gange om Ugen 9 - Ugeblade. . . . . 11 - 32 Paa de engelske Øer. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Kjøbenhavns Børs, d. 3 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 16 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Sebadet ved Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
J afvigte Aar, det første, som vor Badeanstalt tæller, blev i Alt givet 3667 Bade Saavidt er denne Indretning gaaet frem, og dog bestaaer den hidindtil ene og allene ved private Jnteressenter. At vor Plan kom til Udførelse, skyldes især Kongens forrige Ophold i Kiel; thi Hans Majestæt befalede at fornye Veien til Düsternbrock ved at anlægge en Allee, hvis frodigt voxende Træer nu sætte Staden Kiel i Forbindelse med een af Fædrelandets skjønneste Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
J Aar vil Badetiden tage sin Begyndelse den 15de Junii. Blandt de Fortrin, ved hvilke vor Indretning anbefaler sig, ville vi blot bemærke eet, som har vundet almindeligt bifald, nemlig et eget Flydebad, bestaaende af 8 Bade cabinetter og et Forsamlingsværelse, samt forskjellige Beqvemmeligheder, og udelukkende bestemt for Damer, som tage kolde Bade. I Hovedbygningen selv er Logie for sygelige Gjæster; men desforuden findes der endnu ganske nær ved samme to meget godt beliggende Bygninger med gode og beqvemt indrettede Værelser. Endvidere er der med Badeanstalten forbundet en Restauration, og derved sørget foralle andre Fornødenheder. Angaaende Bestilling af Logie behage man at henvende sig til den herværende Kjøbmand, Lorenzen, som vil paatage sig Besørgelsen deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Hvo som ønsker nøiagtigere og grundig Efterretning om Søbaade i Almindelighed og om det herværende i Særdeleshed, finder alt i det af Hr. Professor og Ridder Pfaff udgivne Skrift: "Das Kieler Seebad verglichen mit andern Seebadern an der Ostsee und Nordsee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Kiel, 1822. Hvad Hr. Etatsraad Brandis allerede for længe siden har udtrykt med disse Ord: "at Egnen ved Dusternbrock besidder alle de Fordele, som udmærke de berømteste Søbade i Tydskland, og selv i Engelland, – gid dette Aar for Aar meer og meer maatte stadfæste sig! Kiel, den 4de Mai 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Directionen for Søbadet paa Dusternbrock.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 45. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Juni 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Til Forfatteren af Stykket om Angreb paa Prent i No. 42. Høistærede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
J Slutningen af det ovennævnte Stykke har De med megen Jver talet den store Coetyes Sag contra Pustkuchen. De synes ubetinget at fordømme den sidste, og at betragte den første, som inviolabel Forfatter. Deres Jver kan være meget undskyldelig. Ogsaa jeg ærer, høiagter og beundrer Foete; men alligevel ønsker jeg ikke at see alle hans Værker betragtede som et noli me tangere, og ham selv som et Jdol, hele den lærde Republik bør falde i Støvet for og tilbede. Fra den Side betragtet kan jeg langtfra ikke være enig med Dem i "at Pustkuchen, satte en herostratisk Ære i at ville afbrænde den store Gothes Hæderstempel." Jeg kan ikke bedre forklare Dem mine Tanker i den Henseende, end ved at gjøre Dem opmærksom paa en Recension over Prof. Schutz's i Aar udkomne Skrift: Goethe und Pustkuchen, oder: uber die beyden Wanderjahre Wilhelm Meisters und ihre Verfasser, ein Bey tragter Geschichte der deutschen Poesie und Poetik, som læses i Leipz. Liter. Zeit. No. 51 s. 1823. Med det af Goethe selv laante Valgsprog, siger Rec.: Nicht die Leyer nu har Saiteen, Saiteen har der Bogen auch træder her en modig Skytte (Schuz) mod to fjendtlige Partier paa eengang i Skranken, mod det Gothiske, der driver Uvæsen i den belletristiske Verden, ved at bære de gothiske Wanderjahre, i tumultuarisk Procession igjennem alle Gaderne. og skrige Vidunder over alle Vidunder, og mod den Pustkuchenske, der drager bedende og syngende frem med de Pustkuchenske Wanderjahre, og rækker samme, ligesom en æsthetisk moralsk Monstranz, alle Digtere og Dommere til andægtigt Kjerlighedskys. Værkets Plan er beregnet paa to Dele, hvoraf den første sysselsætter sig med det Goethiske Arbeide og Goethe selv. Rec. meddeler sin Dom over Wanderjahre i en egen Troesbekiendelse om Gothes Geschichte Wilhelm Meisters. Goethe, siger han, begyndte denne Roman i den modne Mands fulde Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Fra en saadan forgudet Odin udgaaer siden den Ase= eller rettere Asensslægt, der snart som Thor, med Miølners Hammer sønderknuser Alt, hvad der ikke har svoret eller vil sværge til Asegadens Fane, snart som Tyr kun vil Krig, Støi og Bulder, snart som Nornerne, give Tidens Sønner Love, og bestemme de Dødeliges Skjebne", snart som Valkyrier, paa Critikens Valplads kaare de Offere, der skulle falde for Valfaders Harme. - Held den Literatur, der har Heroer, men ingen Afguder, og hvor det Gode og Skjønne, ligesom Dyden selv, agtes for sin egen Skyld, og som er fri for tomme Eftersnakkere og blinde Forgudere, der, ved at overdøve Fornuften, søge at tage den fangen under Autoritetens og Magtpaatrængenhedens Bud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Lystspillet Fugleskydningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
De borgerlige Selskabsbaand, Vel have noget, selv det mindste blot, at sige Denne aandige Hungersnød paa taalelige Lystspil, synes i det mindste at bevise, hvad der saa ofte har været omtvistet, at man sjeldnere finder et Talent til at skrive et godt Lystspil end til at skrive et godt Sørgespil; thi medens man siden Schillers Død har faaet adskillige mesterlige Sørgespil, har Tydskland siden Kotzebues Død endnu ikke faaet et Lystspil, som engang kan sættes over Epigrammet eller Borgermesterfamilien. Dette være langt fra ikke sagt, for at sætte Kotzebue i Sammenligning, og end mindre ved Siden af Schiller; men det skal kun vise, at man burde være noget overbærende med Talenter af den Natur, som saa sjeldent fødes, og end sjeldnere faae Leilighed til at udvikles. Vor Skueplads er nu blevet aldeles til et Sørgehuus, hvor man ikke seer andet end Ligkister og Ligbaarer, Ligbærere og Ligskarer, og hvis ikke vor gamle Holberg imellemstunder gav en god Frokost inden for disse sorte Vægge, og beværtede de budne og uindbudne (viede og undviede) Venner med sit Lunes gamle danske Mjød, saa vilde man tilsidst forlade Skuepladsen med ligesaa alvorlige og sørgmodige Ansigter, som et Ligfølge det Sørgehuus, hvor ingen Frokost gives. Men Tak skee vor herlige Holberg, der af og til jager den melancholske Melpomene ned fra sin sorte Trone, og tænder Glædens straalende Kristalkrone i hendes mørke Haller. Min Fristat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
En Friftat kun mig kan behage, Hver anden Form jeg lider ei; Her glemme vi al Jordens Plage, Og følge Lykkens Blomstervei; Her er mit brede Bord mit Rige, Og Flasken Rigets første Lov; Her alle Lemmer ere lige, De føre Scepter eller Plov. Frem Viin og Glasse! Drenge iler Vort Nigensraad forsamlet er, Og Druen, som i Flasken smiller, Decreterne udsteder her, Kun Kjedsomhed vi landforvise. Fra denne skjønne Republik; Kun den Regjeringsform vi prise, Som vi af Fader Bacchus fik. Han er den Konge, som regjerer, Med uindskrænket Fyrstemagt; Som derhos altid rask spenderer, Og staaer med Glæden selv i Pagt; Han troner som en Gud paa Tønden, Og tapper Viin for hver en Stand; J Øst og Vest, i Nord og Sønden, Han overalt er Folkets Mand. Han Frihed meer end Alting agter, Og hader ei en Perial; Med glade Sang og muntre Fagter Han danser i vor Fristats Hal; Lig Brutus han hver Cæsar myrder, Som elsker Blod og ikke Viin, Og holder meest af Fredens Hyrder, Der perse Druerne ved Rhin. O, derfor Brødre, vi vil hylde Den allerstørste Frihedsven, Og Druens Guld i Glasset fylde Til Priis for Ham, som gav os den; Bort hver en Sværmer, som kun drømmer Om indbildt Nød og Jammerskrig; Her Fader Bacchus overstrømmer Med Glæde hver en Kummers Vig. Hver Lænke kjekt vi sønderbryde, Den være Demant eller Guld; Vi aldrig Modens Bud vil lyde Vær ædle Frihed Du os huld! Ja, bort med hver en Statscalender, Som Gjæsten gjør til bunden Træl! Ei Nangen binde vore Hænder, Ei Titler dræbe vores Held! Kun den, som Glasset bedst kan tømme, Har første Rang i dette Lag; Kun dennes Ahner vi berømme, Og hilse med et Ridderslag; Han skal vor Ordenskjæde bære Af Druer og af Rankeløv; Hans Minde Efterslægten ære, Og Glasset tømme ved hans Støv, Saa lad den unge Friftat leve, Og drikker Alle fro dens Skaal! Kun den, der drikker, er den Gjeve, Som fremmer Republikens Maal; Til Vaaben, alle stolte Kjæmper, Til Vaaben mod hver Fryds Tyran! Kun Druens Saft hver Taare dæmper J Friheds evigskjønne Land!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Jndenlandske Efterretninger. J forrige Uge døde efter to Dages Sygdom paa sit Lyststed i Frederiksberg By Etatsraad Frederik Stoud, Deputeret i det Kongl. Generaltoldkammer og Commercecollegium. Han var født i Kjøbenhavn 1759.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
J Literaturen er han bekjendt af sin Oversættelse af Wielands Oberon, 1790, trykt paa det skjønne Videnskabers Selskabs Bekostning; om Skrivemaaden i Embedssager, 2det Oplag, og Oversættelsen af Says Lære om Almeenvelstand, som han har givet en for danske Læsere passende Form, og forsynet med Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Onsdags bleve hans jordiske Levninger bragte til deres Hvilested. Et anseeligt Følge, og deriblandt adskillige af Statens første Embedsmænd, indfandt sig, for størstedelen uindbudne, og ledsagede ham til Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Nyborg, den 8de Mai. Det med Skipper, A. Jensen paa Fiskefangst i store Belt udgaaede Mandskab skal nylig paa een Dag allene Østen for Romsøe have opfisket 900 Stkr. Torsk, størstedelen tjenlige til Klipfisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Aarhuus, den 30te Mai. For nogle Dage. siden fandtes ved Pløining i Siden af en Høi ved Landsbyen Deiret paa Mols en Guldarmring af det allerfineste Guld. Den bar Præget af den høieste Ælde. Uden alle Zirater var den glat, af Tykkelse som et Markstykke paa Kanten, og mod begge Enderne var den tyndt udhamret. Man kunde fristes til at troe, at Arbeidet var gjort med en Steen, og saaledes fra en Tid, da Jernet endnu ikke kjendtes hos os. Magen til den blev forrige Aar oppløiet. paa samme Sted, men gik tabt for Oldtidens Liebhavere. Salt- og Svovlbadene i Oldesloe, i Wagrien, hvortil Dr. og Ridder F. A. Lorenzen allerede for ti Aar siden lod udgaae et Jndbydelsesskrift, befinder sig nu i en blomstrende Tilstand og besøges med hvert Aar mere. J det sidstafvigte Aar ere de ved Haugeanlæggenes Forstørrelse og Forskjønnelse, ved et Logeerhuses Opførelse, og hensigtsmæssig Indretning af et koldt naturligt Saltbad, i en udelukkende med Saltvandskilder. forsynet Dam, saa forbedrede, at de nu kunne betragtes som et fuldkomment Heelt, og selv af Udlandet fortjene at værdiges samme Opmærksomhed, som de allerede længe have fundet hos Holsteens og dets nærmeste Omegnes Beboere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Det ny Logeerhuus er meget smagfuldt indrettet, og indbefatter 32 Vaanings- og Sovekamre, af hvilke 16 findes i Stue= og de øvrige i første Etage. Disse ere paa en passende Maade ud møblerede. Dersom nogen heller ønsker et Logis i Staden, saa tilbyder sig Dr. Lorenzen at besørge det, naar man i Forveien skriftligen henvender sig til ham desangaaende. Jøvrigt kan fra 1ste Juni af, paa hvilken Dag overhoved Badet aabnes, hver Reisende strax lade kjøre frem der, og til hver Tid vente en til hans Ønsker svarende Modtagelse og Opvartning. Hidtil ere 25,000 Bade blevne brugte her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Blandede Efterretninger. J Lima opreises i denne Tid et Kobber Frihedsminde af samme Form, som Støtten paa Vendomepladsen i Paris. Den derværende Statsminister, et udmærket klogt Hoved, der har seet hele Europa, er en stor Projectmager, og saa indtaget for Smagens Forbedring, at allerede i saare kort Tid meget er skeet, baade i det Smaa og i det Store. Theatret er blevet forskjønnet, og ved adskillige Huses Udziring efter den nyere Smag allerede det første Skridt, til det Gamles Baulysning skeet. Jnqvisitionens skjændige Fængsler &c. ere forvandlede til sunde og hensigtsmæssige, og saadanne Forandringer gjøres dagligen. Men hvad Folkets Cultur i de sydamericanske Provindser i det Hele angaaer, da staaer den, efter en Reisendes Beretninger fra 1820-22, endnu paa et temmeligt lavt Trin. Menige Folk have intet andet forud for Regerslaverne, end at de kalde sig frie Usædeligheden er, især i Lima, steget til det Høieste. De anstændigste Damer kjende ingen anden Morskab end Tærning- og andet Hazardspil, gaae alle formummede, lade kun et Øje see, og pønse paa alle muelige Intriger. Munkene og de Geistlige ere usædelige, og gaae paa offentlige Veie under Armen med de meest berygtede Qvinder; de ere i høieste Grad foragtede, men frygtes dog endnu stedse. Tyrefægtninger høre til Folkets Yndlingsforlystelser, og man seer deri Fruentimmer, der anføre alle de forskjellige Suertes (Maaderne at hedse Tyrene paa, og ved forskjellige Vaaben omsider ombringe dem. Blandt Damerne især er det en temmelig almindelig Mode, at spise al Mad med Fingrene, ofte forstaae de end ikke ikke at bruge Kniv og Gaffel. J Lima gives saare mange Conde's, Marquiser og andre Titulos, der i Spanien have kjøbt Sligt for dyre americanske Penge. Disse havde alle Slags Kors og andre Ærestegn; da nu Forliset af samme ved Revolutionen har været dem meget smerteligt, har man til Erstatning givet dem en ny Orden, i Form af en Sol, med Hensyn til Yncas, som de kun kjende lidet til. Ogsaa gjøres mange Titulairoberster, der lægge sig uhyre Epauletter paa Skuldrene, spænde Sabelen te eller to og en halv Gange paa den høire Side, men glæde sig overordentligen over at kunne kalde sig Patrioter, og sværge alle Spanierne, der sandsynligviis nu for stedse ere fordrevne den forfærdeligste Død. – Paa videnskabelige Hielpekilder mangler det her ganske. Jmidlertid kan her dog Alting snart blive bedre, naar Freden først er ret befæstet. Landet har naturlige Hjelpemidler i Overflødighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
J Frutigen, Hovedsædet i det Bernske Overamt, bleve d. 13 Febr. d. A. to Brodermordere, Hans Wandsluh, 45 Aar gammel, gift, Fader til to Børn, og Christian Wandsluh, 52 Aar gammel, henrettede. Begge bleve først qvalte, siden radbrækkede, og derpaa lagdes deres Legemer paa Steilen, hvor de bleve liggende til næste Morgen, og da nedtagne. Begge Morderne havde fattet et uforsonligt Nag til deres ulykkelige 48 Aar gamle Broder, der levede i et afliggende Huus, ikke langt fra Frutigen, fordi hans Farbroder, som han havde tjent i 23 Aar, havde betænkt ham i sit Testamente, og de ved Arvens Deling troede, at han vilde bedrage dem for nogle Oste. De havde længe yttret Trudsler og gjort adskillige Forsøg paa at forgifte ham. De overfaldt ham derpaa en Aften med Stene, og da den Ulykkelige vilde redde sig ud i Kjøkkenet, sloge de ham med Stokke, og mishandlede ham med en Jernhammer og andet Værktøi saalænge, til han styrtede omkuld i sit Blod. De havde bibragt ham 21 Saar i Hovedet, knust ham adskillige Ribbeen &c. De plyndrede nu hans Bolig, drak, medens deres Slagtoffer endnu laae gispende ved deres Side, hans Kirsebærvand, og lode ham endeligen vansmægte, svømmende i sit Blod. Som Sønner af uopdragne Forældre vare de opvoxne i Naahed og Uvidenhed. Ingen af dem havde nydt Skoleunderviisning, eller endog kun lært at læse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Den ved sine udgivne Skrifter om det enropæiske Norden hæderlig bekjendte Professor Schubert, agter at udgive en Beskrivelse over hans Reise gjennem Sverrig, Norge, Lapland og Finland i Aarene 1817, 1818 og 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
To tydske Naturforskere, Dr. Ehrenberg og Dr. Hemprich, er det nu lykkedes at trænge paa et videnskabeligt Tog i det Jndere af det nordlige Africa frem indtil Dongala, Hovedstaden i Nubien, hvorfra de allerede have leveret høist interessante Efterretninger om hiint Lands, fra vore saa meget forskjellige, Naturfrembringelser og om Indbyggerne. Ogsaa er allerede et anseeligt Udbytte af deres Samlinger ankommet til Berlin og endnu langt mere ventes. De have Understøttelse fra den preussiske Regjering og ere udrustede med Alt, der kan fremme deres gavnlige Formaal. Winstrups Afbildninger af Agerdyrkningsredskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Vor fortjente Mechanicus Winstrup, boende paa Frederiksberg No. 41, som er vel bekjendt af de gode Agerdyrkningsredskaber, han forfærdiger, har paa eget Forlag udgivet to Hefter, under Titel: Afbildninger af de bedste og nyeste Agerdyrkningsredskaber, med Beskrivelser. Det første Hefte indeholder 6 Plove i Afbildning med Beskrivelse; det andet Hefte, som i disse Dage er udkommet, indeholder Exstirpatoren, Hyppeploven, Cultivatoren, Maneer ploven, Bønne og Ærte-Saamaskinen, RoeSaamaskinen, Kartoffeloptageren, Kaalplanteren og en Rensemaskine. Det Hele vil blive 6 a 8 Hefter, og vil indeholde Afbildning og Beskrivelse over de Redskaber, som høre til Jordens Dyrkning, Sædens Tærskning, Rensning, Tørring og Formaling, Foderets Skjæring, Ham pens og Hørrens Brydning, Skjetning m.v., saaledes at det kunde blive en nogenledes fuldstændig Haandbog i dette nyttige Fag. Hvert Hefte overlades Subscribenterne for 5 Mark i Tegn, Bogladeprisen er 1 Rbdlr.; det indeholder 6 Kobberplader i Qvartformat, med en Side Text til Oplysning ved hver Plade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Det Kongel. Landhuusholdningsselskab har paa dette Værk subscriberet for 25 Exemplarer, til Fordeling; ville nu andre Authoriteter have den samme Godhed, turde man haabe, at det vilde blive mere bekjendt, og opfylde sin Bestemmelse. Haver det Kgl. Rentekammer den Godhed at lade gjennem Amtmændene fordeele nogle Exemplarer i Jylland til at circulere, i samme Hensigt for Fyens og Lollands Stifter, Fordeling skee fra det Classenske Jnstitut, og for Sielland af det Reiereenske Fond, bliver Skriftet bekjendt, og det kommer til de Menneskers Aasyn, som kunne have Nytte deraf. Ved at see disse Aftegninger, som alle ere efter Maalestok, vækkes Begrebet om bedre Redskaber hos Landets Jordbrugere, og mange Hjulmænd og lignende Professionister i Træ vilde lettelig fatte Tegningerne og blive paa en beqvem Maade underrettede om de bedste og nyeste Agerdyrkningsredskaber, til Nytte for deres Omegn. Det tænkende Hoved vilde anspores til at gaae videre, og udtænke Noget, som endnu er bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
De adspredte Opfindelser, som have Erfaringens Stempel for deres Brugbarhed, kunde af vedkommende Amtmænd indsendes gjennem Rentekammeret, eller Landhuusholdningsselskabet, i fuld Størrelse, til Winstrup, for at aftegnes og stikkes i Kobber; derved vilde Samlingen blive mere fuldstændig og være et dansk Museum for nyttige Redskaber. Føjes en tydsk Texistedetfor den danske, til Aftrykkene for Holsteen, vil Skriftet der stifte samme Nytte, og tillige blive en hædrende og velkommen Gjenstand forden udenrigske Boghandel. J Thaers Grundsætninger for Landoeconomien haves et fuldstændigt Skrivt over Agerdyrkningen, som man maatte ønske ved Landhuusholdningsselskabets Medvirkning at kunne sælges til lavere Priis; her var da i Winstrups Tegninger de fornødne Kobbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 16 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20000 Ro Tyvende Aargang. No. 46. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Juni 1823. Christian Conrad Sophus Greve af Danneskiold-Samsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
Hvor Fuglen i en blid Natur Sang høit sin Fryd i Lundens Skygge; Hvor Glæden bagved Borgens Muur Sang af et skyldfrit Bryst sin Lykke; Hvor Kjærlighedens milde Haand. Udspendte Dydens Fredspauluner; Hvor tillidsfuld den glade Aand. Kun læste Held i Fremtids Runer; Der ligger under Sørgelyd. Et trofast Samlivs Stav paa Baaren; Der dræbte Dødens Haand den Fryd, Hvis Minde selv fordoppler Taaren. Der Børnekreds om Faders Liig Forgjeves Trøst hos Moder søger, D, thi de Armes Jammerskrig Den Trøstesløses Qval forøger. Et Hjerte brast, som sjeldne Baand, Til Gud og Menneskene knytted, Et Hjerte brast, og Fredens Aand. Med ham bort fra de Elskte flytted. Gravklokkens hule Rædselslag. Saa vide om i Landet høres, J Slot, som under Hyttetag Saa mangt et venligt Hjerte røres. Hvo var den Mand, hvis Liv og Gavn, Saa dybt i tusinde Hjerter præges, Hvo var den Mand, hvis Død og Savn Er Saar, som ei paa Jord kan læges: Spørg Ridderen i Høienloft, Saa vil du Mandens Daad erfare; Spørg liden Dreng ved Borgetoft, Saa vil han visselig dig svare: Veed du ei det, det er en Skam Jeg meente, alle Folk ham kjender; Naar Faler og Moler blot nævne ham, Saa folde de andægtigt Hænder. Det var en Dannemand som Faa; O, give Gud i Himmerige, At Dannemark velsignes maa Med mange Mænd, som er ham ligeSaa tørrer han de Øine blaae, Men ved hvert Ord paa ny han græder: "Han freded om vor Hyttes Vraa, Han var saa glad ved Andres Glæder." O, Vandrer, hvis en barnlig Røst Dit Hjerte stemmer til at bede, Saa send en Bøn til Gud om Trøst, For dem, han elsked meest hernede! Christian Wilster. Noget om den tidligere og sildigere videnskabelige Dannelse. At Adskillige, ved tidligen at betræde den videnskabelige Bane, have forhvervet sig sjeldne og ualmindelige Jndsigter, og derhos været Fædrenelandet og Borgersamfundet til stort Gavn og Nytte, derpaa findes Exempler saavel i ældre som nyere historiske Efterretninger. J det classiske og saare lærerige Skrivt: Store og gode Handlinger af Danske, Norske og Holstenere, hedder det S. 578580: "Allerede i det 11te Aar holdt Caspar Bartholin offentlige Taler, paa Græsk og Latin. Da han var 25 Aar, havde han beseet de fleste Lande, og talt med de berømteste Lærde i Europa. Han døde 45 Aar gammel, og havde dog allerede her ved Academiet, efter hans Hjemkomst fra Udenlandsreiser, været Professor i det latinske Sprog i tvende Aar, i Medicinen, hans Hovedvidenskab, i 11 Aar, i Theologien i 6 Aar. Ingen af disse Poster beklædte han allene for at have Levebrød, men var enhver af dem fuldkommen voxen; hvilket baade hans Skrifter og hans Tidsalders Vidnesbyrd noksom bevidne."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-06-10
J Mindetalen, som Stiftsprovst Ville holdt i Tronhjem udi Aaret 1805 over afdøde Biskop Schønheider, berettes: "da han var 14ten Aar, blev han dimitteret til Kjøbenhavns Universitet, og i en Alder af 17 1/2 Aar underkastede han sig den theologiske Examen med allerstørste Berømmelse, og fuldendte saaledes sin hele academiske Bane i en Alder, da andre sædvanligst pleie at begynde." "Saaledes var han, skriver Mindetaleren, en tidlig Blomst i Naturens Foraar, tidlig opskudt, men ikke snart visnende." Denne tidlige Dannelse havde og til Følge, at han i den modnere Alder forstod heel vel elleve Sprog, af hvilke han foruden Modersmaalet og det latinske talede fem med Færdighed. Saa lærd og indsigtsfuld Schønheider var, saa aarvaagen, virksom og samvittighedsfuld viste han sig udi de forskjellige Embeder, han Tid efter anden beklædte.