JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
Da der ved 3die AucKielleklintegaard. tion over denne Arvefæste-Eiendom, der er udlagt for resterende Kongelige Skatter og Afgivter, ei skeete antageligt Bud, stilles den til 4de Auction, der afholdes paa Gaarden selv førstkommende Tirsdag den 10de August d. A., Eftermiddag Kl. 3, hvilken Dag den agtes bortsolgt uden flere Auctioners Afholdelse."Med Eiendommen, der er beliggende i Holbeks Amt, bye Sogn, under Grevskabet Lerchenborg, og staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb særdeles gode Forder, følger 4 Markhuse, endeel af Besætningen og Jnventariet, samt den paa Jorderne staaende Sæd og Høe, alt efter de ved de foregaaende Auctioner fremlagte Conditioner, der ere til Ef syn paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes og Panthaveres Efterretning, overeensstemmende Placaten af 22de April 1817. Arts og Skippinge Herreders Contoir paa Kaastrup. gaard den 18de Juli 1830. F. D. Bett.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
En Kielder, beliggende paa Slagelse Nytorv, er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
Undertegnede agter at bortsælge sin Eiendomsgaard i venttige Bye, enhalv Miil fra Slagelse, bestaaende af 75 Tdr. Land, geometrisk Maal, Engbund til 60 Læs Høe og godt Tørveskiæring Besætningen kan, om forlanges, forblive ved Gaarden Gaardens Bygninger ere godt vedligeholdte. Liebhaverne ville snarest muligt henvende dem til mig. Ole Jensen, Selveiergaardmand i Heininge ved Slagelse. Kallundborg broderlige Fugleskydnings=Seskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
Onsdagen den 14de og Tors agen den 15de dennes foretoges den aarlige Fugleskydning paa Skydebanen her i Byen, hvorved Gevinsterne tilfaldt Efteranforte: Ringen, en Sølv Punseskee, indvendig forgyldt, Hr. Kammerherre Lehusareve v. Lerche, Ridder af Dannebrog, ved Hr. Forvalter Erichsens Skud. Venstre Vinge, 6 Sølv Theeskeer og en dito Theste, indvendig forgyldt, Hr. H. Svella, ved Hr. Komd. J. V. Holst's Skud. Høire Vinge, en Sølv Kageskee, Hr. Cancellieraad og Apotheker Beyer, ved Hr. Kiøbmand Roeskildes Skud Halen, en Sølv Thedaase, Hr. Forpagter Madsen paa Bierbyegaard, ved Hr. Kiøbmand Jessens Skud. Hovedet, en Sølv Potageskee og en dito Flødelker, indvendig forgyldt, Hr. Toldbetient Høyer, ved Hr. Stadshauptmand Wenuleths Skud. Brystpladen, 5 Sølv Spseskeer, 2 dito Saltkar indvendig forgyldt, en dito Peberbøsse og en dito Senopskande indvending forgyldt, Hr. Forvalter Erichsen paa Birch udegaard, ved enet Skud, og blev Hr. Erichsen altsaa Selskabets Formand for dette Aar. A. F. Brandt, Sundborg d. 18de Juli 1250 Selskabets Secretair. 1830, den 15de og 16de Juli, foretog Slagelse Fugkeskydningsselskab dets Fugleskydning for 1 Aar, hvorved Gevinsterne bleve nedskudte saaledes: Første Dag. Ringen, til Hr. Hiulmand Zinglarsen, ved Hr. Boss. mager Jessens Skud; Gevinsten en Sølv forgyldt Sukker Strørskee. Anden Dag: Hoire Vinge, til Hr. Møller Nielsen, ved Hr. Giestgiver J. Jørgensens Skud, Gevinsten en Sølv Potageskee. Halspladen, til Hr. Forvalter Lind, ved og et Skud, Gevinsten 2 Sølv forgyldte Saltkar. Venstre Vinge, til Hr. Hiulmand Zinglarsen, ved Hr. Bøssemager Jessens Skud; Gevinsten en Sølv forgyldt Flødekande. Rumpen, til Hr. Muurmester A. Petersen, ved Hr. Petersen jun. Skud; Gevinsten en Sølv Fiskeskee. Brystpladen, til Hr. Bøsemager Jessen, ved eget Skud; Gevinsten 12 Sølv Spilleskeer; og blev Hr. Jessen Selskabets Fuglekonge for i Aar. Directionen. Hertil Contoiret er indleveret, som funden paa Love Mark paa Landeveien imellem Callundborg og Slagelse sidstafvigte Søndag Eftermiddag, 3 Stkr. Shavler af forskjellig Størrelse og Couleur, hvilke Eieren, imod at bevise sin Eien omsret og betale en parsende Douceur tri Finderen og dette Avertissements Bekostning, kan erholde udleveret. Love Herreds-Contoir i Kirkehelsinge, den 21de Juli. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
En Landeiendom med circa 300 Tønder Land Hovedgaardstaxt, kan faaes tilkiøbs eller Forpagtning og med den nedlagte Sæd strax tiltrædes om saa ønskes. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
Et Færgested med nye Bygninger og Avling kan faaes til Kiøbs. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
En Mølle med Avling falbydes. Bogtrykkeriet anviser. 100 Rbd. Sedler af Slagelse Kiøbstæds Overformynderes Umyndiges Midler, kan strax imod anordnings mæssig Sikkerhed erholdes til Laans, naar man derom henvender sig til Undertegnede Overformyndere. Slagelse den 21de Juli 1830. J. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
Krumhar Tirsdagen den 3die August, om Formiddagen Kl. 11. holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling paa Sønninge Giestgiversted, hvor Jndskud modtages og Renter udbetales. En god og beqvem Vienervogn anvises tilkiøbs for billig Priis fra Postcomptoiret i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
En Snedker, som kan paatage sig at forrette Snedker, og Tømmerarbeidet paa en Herregaard, ensker sig Condition snarest mueligt: Bogtrykker Manus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-24
(Hermed følger Sophrosyne No. 57 og 58.) No.) 157 og 58. Sophrosyne. Et Extrablad til den Vest-Siællandske Avis. Forfattet af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Leveres Abonnenterne paa Avisen gratis, sælges til Subskribenterne for 4 s. Nummeret og et enkelt No. særskilt for 8 s. Betragtninger over den physiske Verden. Den slette kosmiske Lov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. den uden og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 60. 16de Aarg. Tirsdagen den 27. Juli 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Distriktsprovsterne ere endnu ikke Herredsprovster, og de tre andre Punkter, der hist og her gjorde Amtsprovsterne forhadte, gielder nu ligesaa fuldt om Distriktsprovsterne, at de ikke vælges af deres Jævnlige, at de endnu skulde opretholde Skole- og Fattigvæsenet, og at de skulle vaage over Orden og Efterrettelighed i alle Embedssager; og i Anledning af nogen af disse Anstodstenes Borttagelse vil Versets Forfatter neppe opleve at kommetil at drikke Gravel. Saalebes haaber jeg, at Almeenheden vil indsee, og Versets Forfatter i det mindste kunne bringes til at eftertænke, om det dog ikke forholder sig saaledes, at hans Jubel er ligesaa uanstændig og fornærmelig som barnagtig, og at han triumpherer ved en ikke vunden Seier over en god og ærlig Sag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Hvad den anden i Digtet omtalte Indretning angaaer, da staaer den nu i sin Kraft, og jeg føler intet Kald til at paatage mig dens Forsvar, men vilde derimod ret gjerne gjøre mit til at bevæge enhver, som formaaer noget i denne Sag, til at lade Lykønskningens Forfatter gaae fri forden fortiente Straf, som her vel dog kun vilde giøre mere ondt end godt, hvad enten det er Ubetænksomhed og Gravollets Suiten, der have forledet ham, eller han med velberaad Hu har gjort dette Skridt, uden at ængstes for Følgerne, et læmpeligt Martyrdom", Jrettesættelse, Censurpligt o. s. v. og siden Ære og Værdighed. Man kjender saadanne Herrers Beregninger. Et Angreb, som ovenomtalte, fortiener ingen anden Tugtelse, end Foragt fra den Regierings Side, der har hørt og vil høre enhver sindig og sandhedskiærlig Stemme, ogsaa om dette dens velmeente Foretagende. Endeligen skulde det være en sand Vinding, om den, efter hans Rygte og Skrifter at dømme, høist agtværdige Mand, som betegnes henimod Versets Slutning, muligviis just ved samme Vers maatte foranlediges til at see om sig, og betænke, hvad det er for Mennesker, hvis Fanesører han er nærved at blive. Sorøe, 24de Juli 1830. Ch. Lütken
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Algierske Efterretninger. Parisiske Blade af 9de d. M. meddele private Breve, som indeholde nærmere, men dog nøiag tigere og interessante Angivelser om de blodige Begivenheder fra 24de til 27de Juni, hvorpaa Armeen, ifølge de nyere Beretninger var, efterat dem ved en sejorfuld Storm havde taget Høiderne omkring Afgier i Besiddelse, rykket frem til Keiserslyttet og til det Punkt som kaldes Høi vagten (Vigie) og var kommen nedenfor Kasauba, eller Castellet i Algier, hvorlidt man den Gang tænkte paa at Algier skulde overgive sig, bevise følgende Angivelser, i Bladet Messager, som er godt underrettet. De Franske Troppers Udholdenhed og uforfærdede Mod, lade ikke omtvivle et hæderligt Udfald af deres Vaaben. Men Fiendens haardnakkede Modstand har hidintil overgaaet alle Forventninger. Talløse Sværme af Beduiner og Berbere ere strømmede til fra Distrikterne Tremecen, Mascara, Suderatah og andre Steder for at kaste sig paa den Franske Armees Communicationer, hvilke Rygtet har skildret for dem som fulde af Guld og Rigdomme. Araberne fra den egentlige Provins Algier ønskeintet hellere end at lever fredelig paa deres Marker, men de fra de fiernere Provinser ere blevne lokkede af Udsigten til at giøre Bytte, og fanatiserede af deres Marabuts eller Præster og ville vanskeligen underkastet sig førend Algier er erobret. Derfor ere stærke bevægelige Colonner fornødne, for at sikkre Armeens Flanker under Algiers Beleiring, foruden de Detaschementer som ere stationerede paa Landeveien fra Sidi-Ferrusch og til Løbegravene. Endskiøndt Alstanden kun udgiør 2 1/2 Miil, saa bliver dog Communicationen hver Øieblik foruroliget af en saa farlig Fiende, som lurer paa den i et Terrain, der er saa gunstig for Baghold. En Convoi er nyeligen bleven borttaget og Vanskelighederne have giort det nødvendigt at forlange Forstærkning Den første Reservebrigade og de to andre ville ufortøvet følge efter saasnart Transportskibene ere komne tilbage fra Sidi Ferusch til Toulon. 30000 Mand ere absolut fornødne for at beleire en Fæstning, som er en halv Miil i Omfang og er forsynet med 5 betydelige Casteller, og forsvaret af 42000 modige og kraftfulde Folk, hvori blandt 20000 Kiærnetropper. Den 4de Division, 8 til 9000 Mand stærk, har faa Ordre til at bevogte Reservelinierne, sikkre Communicationerne og dække Beleiringen. Armeens Proviantering er sikkret ved maadelige Forraad. Men der behoves meget Mandskab for at undgaae partielle Tab og for at Soldaterne kunne afløse hinanden ved det vanskelige Arbeide i Løbegravene. Overhovedet udkræve Krigens Regler, at man maae dække Beleiringscorpset. J Begyndelsen haabede man at formaae Beduinerne til Neutralitet; men da dette Haab ikke er blevet opfyldt og de vilde Stammer pleie kun at vige for Magten, saa har man fundet det for godt, at give Reservearmeen tidligere Ordre til at komme dertil end mæn i Begyndelsen havde holdt for nødvendigt. Oprettelsen af dette Corps paa samme Tid som Armeen afseilede, er Beviis paa at man har betænkt hvad der kunde møde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Et privat Brev af 25de Juni J Gaar kom det igien til en almindelig Træfning. Den hele Linie af vore Forposter blev i Begyndelsen nødt til at vige tilbage, formodentlig ifølge Overfeldtherrens Ordre, for at sikkre Virkningen af vor høire Fløis Maneurer. De Beduinske Ryttere, omtrent 12000 i Tallet, styrtede med en græsselig Hylen, men som ikke længere skrækker os, ned i Sletten. Vor Armee havde faaet Ordre til at danne flere Qvarrer, saaledes at den ene skulde forsvare den anden og dog være i en temmelig Afstand fra hinanden forat de kunde lettere maaneuvrere uden at frygtefor at deres Linier skulde blive giennembrudte af det fiendtlige Rytterie. Man kan see at den Kunst at mancuvrere er en Jnstinkt hos de Franske; thi man har seet mange Regimenter paa Marspladsen og i Toulon, som have baaret sig temmelig forkeert ad ved deres Evolutioner, og mange Compagnier, som viste sig ganske uerfarne i at bruge Geværet; men som under Fiendens Jld udføre deres Maneuvrer med en beundringsværdig Nøiagtighed. Hos os bliver en Conscriberet i faa Dage efterat Feldttoget er begyndt til Soldat, som er et medfødt Privilegium, hvilket de øvrige Nationer mangle. Det har ikke lykkedes Fienden at giennembryde nogen af vore Qvarreer. Jgaar styrtede Araberne løs imod Fron en af vore Bajonetter; men strængte med at fortvivlet Skrig i Galop tilbage til deres Høie. Vort Artillerie lader ikke nogen Salve gaae til Spilde. Haubitzerne have paa eengang skudt 2000 Mand ihiel. Vstnok veed Fienden at betiene sig af Terrainets Ujevnhed, af Ruinerne af Moskeerne, af Palmelundene og af Krattet af de vide Figentræer med megen Klogskab, for at skiule sine Skarpskytter; men neppe have de forraadet deres Baghold ved en Salve førend de bleve indtagne af vore Voltigeuis med fældet Bajonet, eller rensede af vor Artillerie. Keiserslot tet er et fiirkantet Kastel med dobbelt Muur omkring og indeholder et rundt Fængsel, hvis Bygningsmaade minder og Vincennes med sine spidleTaarne. (Fortsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Nyeste Post-Efterretninger. Freden til Adrianopel blev afsluttet; Algier er bleven erobret. Asiens og Afrikas Porte ere blevne aabnede for Europas Cultur, Humanitet, og Handel; det var dertil at Mennesk slægtens Vel saalænge har trængt og tillige Europas Velfærd siden Amerika rev sig løs fra dets Formynderskab, og Jordens anden Halvdeel opnaaede sin Myndighedsalder. Det bliver nu det store Spørgsmaal, om Politiken vil tillukke disse Potte igien Den har ikke tillukket dem for den Europiske Handel og Magt i Sydasien; den formaaer ikke heller at tillukke dem i det vestlige Asien, hvor den ene Planke springer efter den anden og aabner Ba Culturen ved Haanden tilbage til sit Moderland. Men skal den tillukkes ved Sønden, skal Algier nen for den Kæmpe, der er bestemt til at lede gives tilbage i Barbarernes Hænder, Skal Christendommen gaae tilside og rømme Pladsen for Jslamismen, Politiken rødmer naar den skal besvare disse Spørgsmaal, men der gives en høiere og ædlere Politik, den som ikke har nødigt at rødme, som vidste at feire og at være maadeholdende efter Seieren; mon den ikke med et viist og mægtigt Baand har knyttet Asiens og Afrikas Cultur til hinanden, Dog vi ville ikke længere indhylle Nutidens store Begivenheder, Europas mærkværdige politiske Forhold i en gaadefuld Tale, paa Grund af at det ikke er tilladt at fremstille dem aldeles i Lyset. Men vi ville gaae derhen hvor man bedste kan haabe at faae det aabenhiertige Sprog at høre, og hvilket skal dette være uden i det Engelske Parlament, og selv der vil man bedst erfare i hvilket Mørke Politiken indhyller sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
J Overhusets Møde den 16 Julii traadte Marqvien af Landsdovn op og besværede sig over at Hs. Majestæt vil den 23de begive sig til Overhuset og proregere Parlamentet, uden at der er foregaaet nogen fordeelagtig Forandring i noget politisk Forhold. Portugal befinder sig endnu i samme jammerfulde Tilstand; endnu er i det Enropæiske Østen den Magt ikke kommen i Orden, hvis uafhængige Tilstand er saa nødvendig for det almindelige Bedste, og Begivenhederne i Algier synes at ville medføre endnu større Vanskeligheder for England. Jeg sagde han, glæder mig over Seieren; men haaber at den vil blive fordeelagtig ikke allene for Frankerige, men for hele Middelhavet og det østlige Europa. Jeg finder i hele Europas Tilstand Omstændigheder, som for Øieblikket ikke ere tilfredsstillende. Men jeg har den Tillid til den Kongelige Regierings Politik, at den vil vide at lede dem til det Gode. - Hertugen af Vellington svarede: at hvad Grækenland angaaer, saa bestræbe Ministrene sig for at faae Sagen endelig reguleret, og at han haaber, at den skal faae et godt Udfald; da den største Enighed hersker imellem de tre Magter. Portugal vil han bestandig have for Øinene; men Brasiliens Afstand giør Underhandlingerne langvarige Hvad de Franskes Seier i Algier angaaer, saa har han Grund til at antage, at Forhandlingerne imellem Magterne ville have et tilfredsstillende Udfald, endskiøndt han ikke kan sige noget bestemt om denne Sag, faa længe Underhandlingerne ikke ere tilendebragte. Lord Holland stod derpaa op og sagde: at han vel ikke havde ventet, at den ædle Hertug vilde meddele nogen Oplysning om disse Punkter, men havde dog ikke troet, at han vilde have sag saa overmaade lidt. Hvad to af disse Punkter angaaer, saa havde den ædle Hertug for 3 Aar siden sagt med samme Alvorlighed, at han haabede at Sagen skulde snart blive afgjort. Han har aldrig kiendt en Administration, som saaledes har overladt sig til smigrende Forhaabninger. Hertugen svarede paa disse Udladelser i en noget pikeret Tone og fortalte derved, at han ventede en Agent tilbage fra Brasilien; endskiøndt han formeente, at Sagen ikke vilde blive afgjordermed, men at en nye Mission maae afsendes dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Det hedder i den Preussiske Statstidende: at Efterretningen om Algiers Erobring har i London som i Paris bragt Statspapirene til at falde 1 PCt. fordi man paa begge Steder holder det for vanskeligt at faae de Franske udderaf. Men i det hele taget betragter den store Folkemængde i London denne Begivenhed med en forbausende Ligegyldighed, ligesom det Engelske Folk følte, at det ikke kunde falde det vanskelige at forhindre en bestandig Occupation af Landet saasnart det vil det. – Jmidlertid mærker man ikke endnu noget til at det vil det; thi Englænderne forholde sig ganske roelige i Middelhavet;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Jblandt de Franske Fanger, som næsten vare fortærede af Sult og Tørst, var ogsaa Hr. v. Chabrol Fire Franske Krigskibe er den 13de Juli ankomne til Toulon med de Skibbrudne fra Brig, gerne Aventure og Silene, ialt 86; Søepra fek ten melder, at han skal bære Omsorg for deres Fornødenheder. - En ældre, men først nyelig ankommen, Jndberetning fra Greven af Bourmont 1ste Juli, indeholder de nærmere Angivelser om Fægtningen den 29de Juni, som havde Erobringen af Høiene foran Keisercastellet til Følge, endeel af Divisionen Berthezene havde faaet Ordre til at angribe Fiendens høire Fløi. Gen. Lverdo blev opstillet i Centrum, og Hertugen af Escars stod imod Fiendens venstre Føi. Her var Fienden stærkest; men blev snart drevet tilbage af Brigaderne Berthier og Hurel og tog Flugten i alle Retninger. Divisionen Bertheene besatte derpaa Høiene imellem Havet og Keisercastillet, imedens Divisionerne Loverdo og d'Escars nærmede sig det efter en besværlig Marsch igiennem et Terrain som var couperet af Krat og Hækker. Greven angiver sit Tab i det hele fra 50 til 60 Mand; Fienden havde mange Døde og tabte en Fane og 5 Kanoner. Næsten alle de Europæiske Consuler vare samlede i den Nordamerikanske Consuls Huus. Alle sagde, at den Tyrkiske Milits havde lidt et stort Tab siden Landgangen og at Armeen, som angreb de Franske den 19de Juni, udgjorde i det mindste 50,000 Mand. Nogle hundrede Jøder, som Deyen havde forjaget fra Algier, fandt man hist og her i Haverne, hvilke skildres som meget smukke. Enhver har en Brønd med det klarøste Vand, og smaae Bakke bleve overalt benyttede til til Vandledninger. 8 Timer om Dagen er Heden meget stor, om Aftenen er Luften kold og fugtig Nogle Soldater lide af Blodgang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Resultaterne af Valgene falde stedse mete udtil Oppositionens Fordeel. Af 376 Valg som ere bekiendtgjorte ere 238 udfaldne for Oppositionen, 127 for Ministeriet og 11 ere af en ubestemt Natur. 56 Valg staae endnu tilbage. Af de 221 ere 179 allerede valgte. J Paris selv blev den 13de Juli om Aftenen 8 liberale Candidater, som alle have stemt for Adressen, valgte i de 8 Collegier i Paris med en uhyre Pluralitet af Stemmer. Selv Admiral Duperre, som var opstill i imod den liberale Candidat Mathieu Dumas havde kun 196 Stemmer imod at denne havde 1222. Ogsaa den gamle Gen. Lafayette er bleven valgt; ligeledes Hr. Guilhem i Angers.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Derimod er Marineministeren Hauses faldet igiennem i 5 Valgcollegier. Man kan begribe hvilket Jndtryk denne Folkestemning maae giøre paa Regieringen: der tales om at en Mængde Pairs have indgivet en Forestilling derom til Kongen, og man siger at det moderate Partie viser sig hyppigere ved Hoffet, og at en Ministerforandring, er i Værk. – Da Hr. Duvregier de Haurannesom er af det liberale Partie blev valgt til Deputeret i Havre, saa flagede alle Franske Skibe i Havnen; men mange af dem heisede ikke Flag, da Efterretningen og Algiers Erobring ankom Fra Triest berettes: at det bliver stedse meere uroligt i Albanien; Montenegrinerne giøre Mine til at ville forbinde sig med Albaneserne. Selv den Østerrigske Jagttager tilstaaer, at Opstanden er farlig, da Paschaen af Scutari, som er imod de nye Reformer, synes at være i Spillet med ligesom Bosninkerne. Paschaen af Tricala har vel slaget Aslan Bei med en Trop Albanesere; men disse have gjort et Jndfald i Macedonien og Storvezirens hele Energie vil udkræves for at bringe Roligheden tilveie. Han er forsynet med store Pengesummer for at tilfredsstille det urolige Folk. Sultanen vil nu paalægge den høie Tyrkiske Geistlighed en Skat for at forskaffe sig Penge, men som kan foraarsage nye Uroligheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Jmedens Salonichs Handel ligger stille formedelst Oprøret, saa opblomstrer derimod Odessa Kronprinsen af Sverrig bliver modtaget med den allerstørste Udmærkelse i Petersborg, og Keiseren tilligemed sin Søn Thronfølgeren overrumplede, da han kom tilbage til Petersborg, Prinsen med et Besøg, Man har nu erfaret i London: at General Bolivar har sendt et Budskab til Congressen i Bogotta, hvori han erklærer: at det er hans faste Beslutning ikke at modtage det tilbudte Præsidentskab paa Livstid. da det vil hindre Partiernes Udsoning; derimod vil han aldeles forlade Lundet. Han er afreist til Carthagena og forventes i England. - Man vil vide i Vien at Donna Maria da Gloria skal ankomme dertil og at hendes Fader har overdraget den Østerrigske Keiser at bielægge Striden imellem ham og Don Miguel; men dette Rygte stemmer ikke overeens med Keiserens Yttring i den Tale, hvormed han aabnede Congressen, eller med den Maade hvorpaa det Skib blev modtaget i Rio Janeiro, som Don Miguel afsendte dertil med Breve og Presenter; thi Brevene bleve ikke brukne, Pakkerne ikke aabnede; Commandanten maatte ikke komme i Land og Skibet maatte strax afseile. - Der er nylig i London blevet holdet en Forsamling angaaende en Parlamentsreform. - Man tvivler om at Hertugen af Vellington soutinerer sig som Minister; der skal vel have fundet et Slags konstig Nærmelse Sted imellem ham og Kongen, og som skal være tilveiebragt ved Dronningens Jndflydelse. Kongen skal have erklæret, kun faa længe at beholde ham som Premierminister, som han har Majoriteten i Parlamentet og Nationen for sig, og dette er unægteligt høist vanskeligt ved de nærværende politiske Forhold. - Høsten i England har et tvivlsomt Udseende: det skal see mandeligt ud baade med Høet og Kornet ved det frygtelige vedholdende Regn- og Tordenveier. Naturen er desuden næsten allevegne i et rædsomt Oprør: En Orkan ledsaget af Skyepomper er i Mai Maaned gaaet over Ørkenen Sahra, har begravet en heel Caravane og har udbredet en rødagtig Sand over en stor Deel af Sicilien og Jtalien. J Jurabliergene, i en stor Strækning af Baiern, i det Hannoverske har Torden veier og Skyebrud og Flodernes Oversvømmelse anrettet en uhyre Skade. Sæden er ødelagt i store Strækninger, knust af Hagelen og bortført af Oversvømmelsen. (De indenlandske Efterretninger og øvrige Avertissementer skulle blive meddeelte næste Gang.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
AVERISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-07-27
Avertissement. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, og i Forbindelse med de foreløbige Avertissementer i den Danske Statstidende, Altonaer Mercur og den Vestsiællandske Avis, bekiendtgiøres herved: at Hovedgaarden Bødstrup, beliggende i Siælland, Holbeks Amt, Løve Herred, med tilliggende Bøndergods, agtes bortsolgt ved een eneste Auction, som afholdes Mandagen den 9de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa selve Gaarden. Auctionsconditionerne samt Jordebogen m. m. vil ligge til Eftersyn hos Conditor Pedrin i Kiøbenhavn, Capitain Scherstrup i Roeskilde, Giestgiver Larsen i Odense, Conditor Chokani i Aarhuus og hos Giestgiver Rathlev i Kiel.