Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-05-27
Fædrelandet. Samme Dag, som Stænderforsamlingerne aabnedes i Viborg, udkom den allernaadigste Bekjendtgjørelse af 9de dennes til de jydske Provindsialstænder og Resultaterne af deres Betænkninger og Andragender i Aaret 1836. Af dette vigtige Actstykke, meddele vi hvad der er yttret angaaende Finants petitionen. Kongens Ord ere disse: Vi ville, at det skal tilkjendegives vore troe Provindsialstænder, at ligesom vi allerede, forinden Stændernes Petitioner angaaende Finantsvæsenet modtoges, havde overdraget vor Finantsminister i Forening med adskillige dertil beordrede Mænd at overveie til nærmere endelig Bestemmelse af Os Selv, hvorledes Ligevægt mellem Statens Jndtægt og Udgift ved hensigtsmæssige Besparelser i Statshuusholdningen kunde tilveiebringes og en yderligere hertil sigtende Plan lægges, saa ville og ved dennes Affattelse, de forskjellige af vore troe Provindsialstænders Forsamlinger fremførte Yttringer, blive tagne under Overveielse; – at denne Plan vil, efterat Forholdene mellem Finantserne og Nationalbanken maatte være regulerede, være at forlægge os til allerhøieste Approbation, og at dernæst det Fornødne vil være at offentliggjøre; – at Vi, efter hvad der nu foreløbigen allerunderdanigst er bleven foredraget om de iværksatte og nærmere iværksættende Besparelser antage, at hverken forøgede Skatter eller nye Statslaan, saafremt ikke overordentlige Begivenheder maatte indtræffe, ville blive nødvendige, og at ligesom Vi ved at befale Kundgjørelsen saavel af den calculatoriske Finants-Oversigt for Aaret 1835 som senere af Beretninger og Finantsernes virkelige Stilling i Aarene 1835 og 1836. allerede havde givet tilkiende, at det var vor Villie, at samtlige Vore kjære og troe Undersaaterskulde erholde Kundskab om Finantsernes Tilstand, saaledes have vi ogsaa besluttet, at de til hensigtssvarende Offentlighed i Henseende til Statens Finantsvæsen sigtende Efterretninger fremdeles ville være at kundgjøre. Hr. Fr. Ellertsen, Handlende og Huuseier paa Kjøbenhavns Nørrebro N. 41, har under 12te Mai til det kongl. danske Cancelli klaget over en Huusundersøgelse, som et Par af Kjøbenhavns Politi betiente den 1ste ds. har tilladt sig hos ham, under hans Fraværelse paa en Tour til Helsingøer, og uden at de, paa hans Kones Opfordring, dertil foreviste nogen anden Legitimation, end deres Politiskildter. Anledningen til denne haarde Forholdsregel, hvorved hans Chatol blev aabnet, et deriværende Skab opbrukken, og tvende sammesteds liggende Pengeposer efterseete, men befundne rigtige, skal alene have været denne, at hans Bud Dagen iforveien havde i en nærliggende Detaillebod villet udgive en Specie, som Høker=Konen vægrede sig ved at modtage, fordi den efter hendes Formening ikke var god, omendskjøndt Hr. Ellertsen ikke i mindste Maade kunde finde den mistænkelig, og vidste at have kort iforveien faaet den af Hr. Kam Somerherre Hauch i Huusleid. En af Betientene udviste endog derved en høi Grad uhøflig Opførsel mod Mandens Kone og Døttre, der maatte finde sig i Yttringer, som f. Ex. disse: at det var Løgn at C. var afreist samme Morgen Kl. 7 med Diligencen; at denne Reise var meget fordægtig, at det var en meget smudsig Historie o. dsl. "Jeg skulde høiligen betvivle, siger Hr. Ellertsen at det stemmer overeens med den Retssikkerhed, som Lovene skulle beskytte og Autoriteterne haandhæve, paa en saa løs Grund at gribe til slige yderlige og voldsomme Midler, som at suspendere en agtet Families Huusfred og aabne en fraværende Mands Gjemmer. Klagen findes aftrykt i Kjøbenhavnsposten af 18de Mai.