JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Keiseren har befalet, at ophæve Dominikanernes Kloster, fordi en fransk Soldat er bleven ombragt i samme, men derimod har han skienket Klostret San Benito, hvis Munke ere oplyste Mænd, hvilke, fierne fra at præke Krig og Oprør, eller at vise sig blodtørstige, tvertimod have anvendt al Flid og selv de besværligste Anstrængelser for at beroelige Folket, sit allerhøieste Bifald; flere Frantsoser takke dem endnu for Livet. Keiseren forlangte at see denne ædle Geistlighed, og da han erføer, at den hørte til Benedictinernes Orden, hvis Medlemmer stedse have gjort sig berømt i Litteraturen og Videnskaberne, saavel i Frankrig, som i Jtalien, tilkiendegav han sin sande Fornøielse over at være dem hiin Forbindtlighed skyldig. I det hele er Aanden i denne Stad god. De virkelig farlige Munker ere hine fanatiske Dominikanere, som havde bemægtiget sig Inqvisitionen, og hvilke, va skende deres Hænder i en Frantsoses Blod, havde den Feighed, at sværge paa Evangeliummet, at den Ulykkelige, over hvilken man fordrede Regnskab af dem, var endnu ikke død, men paa Hospitalet, og siden efter igien have tilstaaet, at, efterat han var bleven Livet berøvet, havde man kastet hans Legeme i en Brønd, hvorhan ogsaa virkelig er bleven funden. - Skinhellige og barbariske Mennesker, J. som præker Krigsluens Udbrud, stifter Splid, Tvedragt og finder Behag i Blodsudgadelse, J ere ikke Lærere af Evangeliummet Den Tidspunkt, da Europa i store Stæder uden Mod villie høitideligholdte Protestanternes Nedsabling ved Jllumination, kan ikke mere komme tilbage. Tolerancens Velgierninger ere Menneskenes første Rettigheder og Evangeliummets første Grundsætning, fordi den er det første Attribut for Menneskekierlighed. Naar en Munk, en Theolog, en Ypperstepræst præker Tolerance, saa præker han sin egen Fordømmelse, og priis giver sig for hele Nationers Latter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Hertugen af Dalmatien maae endnu i denne Aften indtreffe til Lugo, og talrige Colonner Fanger ere paa Viien hertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Brigadegeneral Devenay er med 500 Ryttere afgaaet til Torero, hvor han stødte paa 2 til 300 Mand af Jnsurgenternes Overreste og dræbte den største Deel af dem. Obersten for de hollandske Tropper er ved dette Angreb bleven saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
27de Bulletin fra Armeen i Spanien, dat, Valladolid, den 9de Januarii Efter Fegtningen ved Prieros imod den engelske Eftertrav holdt Hertugen af Dalmatien det for nødvendig, saa hurtig som muelig, at fordrive Fienden fra sin snevre Position ved Piedra=Filla, hvorfor han besluttede, at giøre en meget lang Marschh; men have de ogsaa den Fornøielse at indhøste Frugterne deraf. Han tog 1500 Oprørstiftere (Englændere) fangen, erobrede 5 Kanoner og en Slump Krudt=Vogne og vang Fienden endelig til selv at ødelægge endeel Lavetter, Bagage Vogne og Munition. Afgrundene vare opfyldte med disse Sager, og Uordenen var saa stor at Divisionerne Lorge og Lahoussaye blandt den efterladte Bagage fandt hele Vogne fuld af Guld og Sølv, som formodentlig har været endeel af den engelske Armeekasse, saa at man i det hele kan vurdere det, som ere faldne disse 2 Divisioner ihænde, til 2 Millioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Den 4de om Aftenen var den franske Avantgarde Castillo og Nocedo, og den 5te er den fjendtlige Avantgarde ved Puente de Ferterya bleven truffen i samme Øieblik, da den var ifærd med at anlægge en Mine, for at ødelægge Broen; men et Angreb af Kavalleriet gjorde dette Forsøg frugtesløs, ligesom ved Broen af Cruciel. Samme Dags Aften var Divisionerne Lorge og Lahoussair i Konstantin, og FienDen stod i en liden Afstand fra Lugo, hvorhen Hertugen af Dalmatien den 6te har begivet sig, for at anmamme dem. Englænderne lide betydelig; de have næsten hverken Munition eller Bagage og Halvdelen af deres Kavallerie er til Fods. Siden Afmarschen fra Benavente til den 15de dennes har man allene paa Veien fundet 1800 dræbte Heste. General Manpetit er med sin Dragonbrigade i Egnen af Zamora stødt paa en Colonne af 800 Flygtlinge, hvoraf han paa Stedet, nedlagde en Deel og tog Resten med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
De spanske Bønder fra Gallicien og Kongeriget Leon gaae meget ubarmhiertig tilværk med de engelske Levninger, og tvertimod det nyelig af Keiseren udstædte strænge Forbud, finder man dog endnu daglig mange myrdede Englændere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Hertugen af Elchingens Hovedqvarteer er for nærværende i Villafranca, paa Grændsen af Portugal og Kongeriget Leon. Hertugen af Bellund (Viktor) staaer ved Tajo, og den Keiserl. Garde udbreder sig til Valladolid. Stæderne Valladolid, Palencia, Segoria, Avile, Astorga, o. s. v. sende nu talrige Deputationer til Kongen. Den engelske Armees Flugt, Adspredelsen af den Romanske og Estremadurske Armees Overreste, og de Onder, med hvilke de forskiellige Armeers Tropper have overøset Landet, synes nu igien at forene Provindserne med deres lovlige Autoritet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Staden Madrit har særdeles udmærket sig, og Borgerne have forsikret Hs. Majestæt, at, naar han satte sin Broder, Kong Joseph paa Tronen, de da ville understøtte ham med alle mulige Anstrængelser og forsvare ham af alle Kræfter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Fra Bayonne meldes under 11te Jan. følgende: "Generalerne St. Cors og Dubesmes Corpser have sagsig i Marsch fra Barcellona og endeel af deres Tropper ere gaaet til Valencia, saa at denne hele Kyst nu maaske allerede er besat. Madrit nyder afbrudt Rolig hed. Nogle lette Cavallerie=Regimenter skal være marscheret til Cuenza og adspredet endeel Flygtninger som i denne Egn havde ladet sig see. Hertugen af Bellunes Corps har ogsaa sat i Marsch, efterat det af Kong Joseph var bleven mynstret og bestaaer tilsammen af 30,000 Mand. Ligeledes vil man vide, at Hertugen af Jnfantado er i Cuenza og synes at ville vende sig til Madrit; er dette sandt, saa gaaer han lige i Fælden; thi enten bliver han indsluttet af de 20,000 Mand ved Madrit eller af de franske Armeer, som komme fra Catalonien. Den engelsk, spanske Armee er paa dens Flugt fra Astorgableven indhentet paa de skiønne Sletter, omkring denne Stad og fuldkommen slaget med Tab af dens Bagage, flere Tusinde Døde, Saarede og Fanger. Den 10de Jan. ankom 60 Krigsfangne Officierer til Bayonne, hvilke samtlig bleve bragte i Forvaring paa det nye Slot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Den 11te Jan. afgik 6000 Md. Reserve til Spanien, og ifølge Breve fra Burgos, skal den franske Armees venstre Fløi fra Astorga og Benavente være brudt op til Portugal, hvor den nu allerede maae være indrykket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Blandede Efterretninger. Rusland. Kammerherre v. Alopens er fra Kiøbenhavn indtruffet hertil, ogsaa en Østerrigsk Koureer er ankommet. Kulden er 24 Grad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Den 7de Jan indtraf de Preusiske Majestæter med Følge i forønsket Velbefindende til Petersborg, hvor de paa det kierligste bleve modtagne af de Keiserlige Majestæter og den samtlige Keiserl. Familie. 30,000 Russiske Garder og Tropper til Fods og til Hest paa raderede ved Jndtoget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Frankrig. Vor Kaper Embuscade fra Dieppe, med 72 Mand Besætning, har den 30te Dec. have en 6 Timers Fegtning med en engelsk Lugger paa 16 Kanoner. Den fiendtlige Capitain blev dræbt, og Luggeren var bleven taget, naar vor Kaper kun havde have 10 Mand mere til Hielp ved Entringen. Vi havde 50 Døde og Saarede. Englænderne skiød tilsidst af Mangel paa Kartætscher med Pengestykker. Den fiendtlige Lugger havde 120 Mand Besætning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Marschal Moncey ventes til Paris, hvor han efter Forlydende skal beklæde et nyt Embede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Fremmede Tidender melde, (siger Publicisten) at en Commerce=Tractat mellem Frankrig og Rusland er sin Afslutning nær, og man vil vide, at Præliminair=Artiklerne af samme allerede ere sluttede mel Grev Romanzoff og Minister Champagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Natten mellem 7de og 8de dennes har i Nantes raset en frygtelig Orkan, som vedholdte i 12 Timer og bedækkede Gaderne med Tag= og Skorstene, Flere Mennesker ere af Stormen blevne omkastede paa Gaden og paa Rheden ere 3 med Salt ladte Skibe gaaer tilgrunde. Ogsaa Hovedkirken har lidt meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Nogle Journale omtale en nøie Alliance mellem 2 Nordiske Magter; det er vist nok, at disse Magter forene sig om, paa det virksomste at fortsætte Krigen. imod England og at befrie Norden fra den beklagelige Tilstand, hvori det er bleven forviklet ved en Defensiv Krig, der vel frembringer store Onder, men ingen store Resultate.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Den 10de Januar er Etatsraad H. Haagen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embed som Politiemester i Kiøbenhavn, saa og fra hans Forretninger i samtlige de Commissioner, hvilke han som Politiemmeste er befalet at tiltræde, dog vedbliver han Bestyrelsen af Politiemmester Embedet og dermed forbundne øvrige Forretninger, saalænge hans Eftermand kan overtage Samme; Under samme Dato er Cancelliraad samt Borgemester i Slagelse, R. L. Bagger, beskikket til Politiemmester i Kiøbenhavn og til virkelig Justitsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Fridericia, den 31te Januar. Hs Majestæt, vor allernaadigste Konges høie Fødselsfest, blev her den 28de d. M. høitideligholdt af et talrigt Selskab af Stadens civile og militaire Kongl. Embedsmænd og Borgere, i Hr. Ussings Gaard, som derved, i Anledning af Dagens Høitid, sammenskjød betydelige Gaver til Stadens Fattige og Huusarmes Vederqvægelse. Ligeledes havde et Selskab af Stadens Borgere forsamlet sig i Hr. Commissionair Ahrentzens Gaard, som ligeledes med varmeste Ønsker for Kongen og Kongehusets Vel, erindrede derhos sine trængende Medborgere med en Gave, som det skiønneste Beviis paa sin Hengivenhed for Kongen og Kongehusets forønskte vedvarende Held!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
(Fyenskeposten og seneste Kbhvnspost var ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
AVERTISEMENTS. En extra=Skriver, som skriver hurtig og godt, kan strax tiltræde en Kondition hos Byeskriveren i Fridericia, hvor der betales 16 sk. for Arket af Forordningsmæssig Act Skrift og 24 s. for Arket af almindelig SkriftEn god Malkekoe som har faaet sin 3die Kalv 14 Dage efter Mortensdag er at faae tilkjøbs strax. Man melder sig paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Afgangne Jacob Willings Huus Nr. 48 i Dronningens Gade heri Staden, bliver med tilhørende Grund og Jordlod i Marken, stillet til offentlig Auction første Gang den 30te d. M., anden Gang den 1ste Febr. og tredie Gang den 8de Febr., hvergang om Formiddagen Kl. 9, og ved 3die Auction bliver Huset til Høistbydende bortsolgt. Ved 3die Auction bortsælges tillige Stervboets Møbler, og Effekter bestaaende af 2 Væve, en Dragkiste, nogle Sængeklæder og Gangklæder, samt 3 a 4 Hundrede Pd. Tobaksblade. De 2de første Auctioner holdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Huset selv, hvor Lysthavende ville behage at møde. Buhl. Fridericia, den 26de Jan. 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Onsdagen den 25de Januari førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver udi sal. Kiøbmand Thomas Hansens Stervboegaard paa Torvegaden her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 23 Stk. Specier og 33 Stk. enkelte Ducater, 5 større og mindre Guldpenge, endeel Guld=Ringe og forarbeidet Guld af circa 8 Lods Vægt, saa og nogle større og mindre Sølv Medailler, og endeel gammel Sølv Myndt, item endeel forarbeidet Sølv af 1145 Lods Vægt. Samme Dag bliver ligesaa foretaget 1ste Auction, den paa følgende 1ste Februari 2den Auction, og den 8de Februari næst efter 3die Auction, (hver af bemeldte Dage Kl. 2 slet Eftermiddag) over følgende bemeldte Stervboe tilhørende faste Eiendomme, neml. 3. Stervboegaarden Nr. 22, som meldt beliggende paa Torvegaden her i Byen, med ald dens tilhørende. Gaarden ligger paa Byens releste Gade, Bygningerne ere vel vedligeholdte, og i det heele vel indrettet og beqvem til Boepæl for en honet Familie, og Jsærdeleshed for en Kiøbmand, der, ligesom den afdøde, ville drive Viin handel, da der under Forhuset ere særdeles gode Kieldere. b. En Leie Vaaning under Nr. 212 paa Brødre Gade bestaaende af 4 Fag 2 Etage Huus til Gaden, indrettet til Boepæl for en liden honet Familie. c. En Underofficeer Baraque med vedligeholdende Stald til 6 Heste, beliggende under No. 82 paa de Nordre, Grave. og d. 2de Dragon Baraqver med Stald til 5 Heste og en vedligeholdende Hauge, beliggende under Nr. 53. paa Slyngborg Gaden. Thi ville Libhaberne behage at møde i Stervboegaarden til bestemte Tider, hvor Auctionen fremmes efter de bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 10de Januari 1809. Bendixsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Formedelst Hr. General Krigs Commissair Serenes Bortfløtning til Ussinggaard, bliver paa Begjering, førstkommende Onsdag den 8de Februari Formiddag Kl. 10. slet og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt udi den Gersdorfske Fide Commisses Gaard i Horsens, endeel Løsøre, bestaaende af store Speile, Glas Lysekroner, Borde, Stole, Skabe, endeel meget gode Sengeklæder, Kobber, Messing og Jernfang, Steentøi Glas, forskiellige Sorter Vine og endeel Jernvindovne, en nye engelsk Kareth med Messing Seletøier, m.v. Trykte Cataloger herover, kan erholdes i Veile hos Hr. Fuldmægtig Seest, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Lund, og Horsens hos undertegnede. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Horsens den 20de Jan. 1809. Christensen. constitueret Byefoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-31
Endnu er mit Huus Nr. 315 i Jyllands Gade her Staden, strax eller til Paaske Fløttetid førstkommende, til Leie at bekomme, for en gift Familie, eller 2de ugift Personer, naar man betimmelig melder sig. Husets skiøn ne Bygning og gode Indretninger, er ikke allene bekiendt men endog af mig beskreven i forrige Aars Aviser Nr. 81. 83 og 85. Fridericia, den 24de Januari 1809. Fohlmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
28de Bulletin fra Armeen i Spanien, dat. Balladolid, den 13de Januarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Den Deel af den engelske Armeekasse, som ifølge sidste Bulletin er falden i vore Hænder, beløber sig til omtrent 1 Million 800,000 Franker; og Jndvaanerne forsikkre, at Englænderne desforuden endnu have taget 8 til 10 Millioner med sig. Da den engelske General indsaae, at det var det franske Jnfanterie og Artillerie umuelig, ufortøvet at forfølge ham, fordi Egnen i Nærheden af Gallicien er meget biergagtig, saa sluttede han, at ene Voltigeurer, og Cavallerie kunde eftersætte ham, og valgte sig altsaa en Stilling ved Castro, lænende sin høire Fløi til Floden Tamboja, som flyder forbi Lugo, og hvis Egn er temmelig frie for moradsige Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Den 6te ankom Hertugen af Dalmatien i Fiendens Paasyn, recognoscerte ham den 7de og 8de, forenede Jnfanteriet og Artilleriet og formerede derpaa sin Angrebsplan. Da Fiendens venstre Fløi ene kunde angribes, saa manøvrerte han ogsaa kun stedse imod denne. Dispositionerne krævede nogle Bevægelser den 8de, som Hertugen den følgende Dag vilde angribe; men da Fienden mærkede dette, trak han sig ved Nattens Komme tilbage og Avantgarden rykkede derpaa om Morgenen indi Lugo, hvor Fienden havde efterladt sig 300 Syge, 18 Kanoner og 300 Munitionsvogne. Vi fratog ham 700 Fanger. Staden og dens Omegn er fuld af Ka haver af engelske Heste, saaledes have Englænderne paa deres Tilbagetog dræbt henved 2500 Heste. Veiret er skrækkeligt; det sneer og regner uophørlig. Englænderne ile nu over Hals og Hoved til Corunna, hvor 400 Fartøier ligge bered til deres Jndskibning. - nu, da de have bødet for deres noverlagte Foretagen der med al deres Bagage, Munition, en stor Deel Artillerie og over 3000 Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Den 10de var vor Avantgarde i Betancos, nær Corunna, og Hertugen af Elchingen staaer med sit Corps ved Luge. Naar man sammentæller de Syge, Forvildede, de af Bønderne dræbte og de af vore Tropper til Fanger, tagne, saa kan man regne, at Englænderne have tabt den 3die Deel af dens Armee. De ere hensmeltede til 18000 Mand og endnu ikke indskibede. Fra Sahagun ud have de gjort et Tilbagetog af 150 Lieus, og det i slet Veir, haarlige Veie, i biergagtige Egne og stedse med Kaarden i Haanden af os forfulgt. Urimeligheden af deres Compagneplan, er svær at begribe, dog maae den ei tilskrives den kommanderende General, der virkelig er en meget duelig og kyndig Mand, men ene den Had og Rasenhed som besiæler det engelske Ministerium. Saaledes at bortsende 30000 Mand og øiensynlig at udsætte dem for den Fare, at blive opofret eller at have intet andet Redningsmiddel, en Flugten, er en Tanke, der ene hidrører fra Lidenskabelighed og den utilgiveligste Feighed. Staden Lugo er bleven plyndret af Fienden, hvilken Ulykke ei heller kan lægges den engelske General til Last; men er en uundgaaelig Følge ved tilsomme Tilbagetog. Kongeriget Leons Jndvaanere have nu fattet ligesaa stor Afskye for Englænderne, som de, tilligemed alle andre, i Begyndelsen havde Tiltroe til dem; og i denne Henseende ere de forefaldne Begivenheder ligesaa god som en stor Seier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Staden Zamora, hvis Jndvaanere ved Englændernes Nærværelse vare blevne exalterte, tillukkede deres Stadsporte for General Manpetit; men GrevDarrican begav sig med 4 Batailloner derhen, bemægtigede sig Staden med Magt og lod de meest Strafskyldige springe over Klingen. Af alle spanske Provindser giver Gallicien den bedste Aand tilkiende. Den modtager Frantsoserne som deres Befriere, der bortfiernede Udlændingerne og Anarchiet. fra dem, ogsaa denne Provindses Geistlighed, viser den adleste Characteer. Sex Mennesker, (Anførere for en Opstand og Mafakren imod Frantsoserne) ere blevne dømte til døde; men 5 af dem ikkun henrettede, da Geistligheden bad om Naade for den 6te, der var Fader til 4 uforsørgede Børn. Hs. Maj. formildede hans Dom og sagde, at han ved denne Leilighed vilde give Geistligheden af Walladolid et Beviis paa sin Tilfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Staden Walladolid har forren Kong Joseph. Troeskabseden og sendt en Adresse til Keiseren. Den Pariser Publicist melder: at Madame Bernadotte, Moder til Hs. Durchl. Prindsen af Ponte=Corvo, er den 8de Jan. død i hendes 84de Aar. Stadens samtlige Authoritæter bivaanede hendes Liigbegiengelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Alle franske Journale indeholde paa eengang forskiellige Artikler, hvori Farerne for Østerrig blive fremsatte, dersom detskulde komme til en nye Krig; - som Gud forbyde, Journaldeel Empire indeholder en Artikel fra Ulm af 15de Jan., der efter de Østerrigske Stats- og Stridskræfters Optælling og Bedømmelse, iblandt andet indeholder følgende: "Naar (Østerrig) sig bevæbner, saa kan denne Bevæbning allene finde Sted imod Rusland og Frankrig, da disse ere de eneste Magter, af hvilke det har noget at frygte; men hvorfor skulde Østerrig frygte for Rusland og Frankrig, naar det er Continental=Systemmet troe? Garettede France leverer under Artiklen Genua af 10de Jan. et Brev fra Wien, som skal være fundet paa et af en Kaper opsnappet engelsk Skib. Brevet er, efter al Sandsynlighed, skrevet af en i Vien sig befindende engelsk Agent og adresseret til en vis Hr. Matthews i London. Han melder ham sine Forsøges slette Udfald, i Henseende til at bevæge den Østerrigske Regiering, endnu engang at deeltage i det engelske System. Han havde, saaledes melder han iblandt andet, have en hemmelig Samtale med en Mand af stor Jndflydelse, og denne havde spurgt ham hvormange Subsidier England kunde give, hvorpaa han strax, efter den ham meddeelte Fuldmagt, havde nævnet den høieste Sum; men Tydskeren havde svaret: at paa den Maade var intet at giøre, Summen maatte i det mindste tre Gange fordobles. Forundrings fuld havde han igien spurgt: hvormange Mand Østerrig kunne stille i Feldten, om det var saa, at Parterne kunne blive enige; hvorpaa den Østerrigske Statsmands Beregning endelig var løbet ud til, at ved tilstrækkelig Pengefond, Mandskabet kunne være beredt i 18 Maaneder og i 3 Aar kunne blive forsynet med Artillerie, men at til Cavalleriets Jstandsættelse omtrent 15 Aar ville være fornøden, hvorefter de bleve hinanden qvit og hver gik til sit
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Blandede Efterretninger. Frankrig. Efter Forlydende skal Slottet Marrac i Bayonne istandsættes til Keiserens Madtagelse, da hans Nærværelse i Spanien nu ei mere synes nødvendig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Algier. Her har atter været Allarm. Den 7de sammenrottede sig 5 til 600 Soldater i en Caserne, valgte den nye Dey, Magen til den sidste, nemlig en Vægter henved 60 Aar gammel, navnlig Ali, og begav sig med ham til Deyen Achmets Palai. Denne, forundret herover, søgte at underhandle og at berolige Soldaterne med mangehaande Løvter og gode Tilbud; men der hialp ingen Snak. Han søgte at undløbe igiennem Terrasserne, men blev forfulgt af en Hob Soldater og maatte knæle underveis. Nu blev han næsten parteret i ligesaamange Stykker, som Uger han havde regieret, og hans Hoved under Jubelraab haaren omkring i hele Staden. Derpaa blev den nye Regent installeret, og hans Tronbestigelse forkyndet ved 20 Kanonskud. Ellers er nu dog igjen Rolighed; - men hvorlænge, J Naboelauget af Bucharest mellem Silisteen og Rutschuk sees ogsaa blodige Optrin imøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Østerrig. I Agram og Croatien har den 9de f.M. raset en meget heftig Jordrystelse. I Vien udskrives i denne Tid 120 Bagere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
Kiøbenhavn, 23de Januar. Anno 180 8 den 16de Novbr. blev udi en eedsvoren Overkrigs=Commission afsagt følgende Dom: Efter Krigs=Fiskalens indgivne Klage=Skrivt, samtlige Tiltaltes indgivne Forsvars=Skrivter, og alt øvrigt i denne Over=Krigs=Commission Fremførte, samt paa lovlig Maade erhvervet Oplysning og Vidnesbyrd, er det befundet, at General=Major H. E. Peymann, hverken har efterkommet Hs. Kongl. Høihed Kronprindsens (nu Hs. Majestæt Kongens) ham givne Jnstruxtioner, eller gjort det Yderste til Landets og Stadens Forsvar, hverken opfyldt de ham som høieste befalingsmand og øverstkommanderende General paaliggende Pligter, eller lagttaget den udi saadan Charge tilbørlige militaire Conduite, i det han ikke har forsøgt at hindre eller vanskeliggiøre Fiendens Landgang, eller paa seet at Udfaldene af Fæstningen skeede tilbørligen, eller draget bekimelig Omsorg for Udenværkers Anlæg, eller gjort fornødent Brug af Søe=Etatens Skyts; viist sig ligegyldig ved, om Fienden skede alt mueligt Afbræk, Detaschements Cheferne bleve tilstrækkelig instruerede og fuldkommen opfyldte deres Pligter, og derhos ikke draget Omsorg for, at General=Lieutenant Castenskjolds Corps blev forsynet med det samme tilkommende Skyrs og Ammunition her fra Staden. Endvidere: har kapituleret, og udleveret den danske Flaade til den engelske Magt, uden beviislig Nødvendighed, og hverken i Henseende til den indgangne Capitulation, eller det holdte Krigs=Raad, iagttaget Krigs Lovenes Forskrivter; ei de til at negotiere og en Capitulation udnævnte Commissarier med de fornødne Forholds=Regler; antaget Capitulations=Forslaget uden skiællig Overveielse; og endeligen, viist en uforsvarlig Ligegyldighed i den antagne Capitulations rette Fortolkning og Opfyldelsen af dens Jndhold. Ved hvilken Overhørighed og skammelige Efterladenhed han er skyldig til Straf efter den 68 Krigs=Artikel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-02-03
General=Major C. F. Bielefeldt, som en Sekond Commanderende udi General=Commanden, er deelagtig udi Mangelagtige i Stadens og Fæstningens Forsvar, samt den ufornødne Capitulation, og Flaadens Overgivelse; samt derhos baade direkte og indirekte har fremfor Andre for bed et General=Major Per mann til Capitulationens Antagelse, og endeligen end- ogsaa paadraget sig en grundet Mistanke om, at vilde kaste Skinner af dette Forhold paa Andre. Hvorfor han er skyldig til Straf efter 68 og 70 Krigs=Artikel.