JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
J Hr. Borchs Aalborger Avis læses følgende Sammenligning mellem Odense og Aalborg: Af en Artikel i en Odenseer Avis om den nye Klubskat sees, at Odense for nærværende Tid kuns har een egentlig Klub, og denne freqventeres sielden nogen Aften af høiere end 6 til 10 Medlemmer, samt at der kuns findes Klubber i saa af de mindre Stæder, hvorudover Klubberne siges at skrante, i det mindste i Provindserne. Dette maa dog nok kuns være at forstaae om Fyen, men passer ingenlunde paa Jylland, især den nordlige Deel, hvor Klubberne nu trives og besøges ligesaameget, ogsaa i de mindre Kjøbstæder, som nogensinde forhen. Hvilken Contrast ellers imellem Odense og Aalborg i denne Henseende, Odense tæller imellem 7 og 8000 Jndbyggere, hvoriblandt mange Adelige og Fornemme, har kuns een Klub og hver Aften 67 Klubgjæster; det dramatiske Selskab døde nylig af Asthenie. Aalborg tæller kuns henimod 7000 Jndvaanere, hvoriblandt forholdsmæssig kuns faa Adelige og Fornemme, men meest Forretningsmænd, har 3 Klubber, hvoraf den ældste har 250 Medlemmer, alle tre freqventerede af en Mængde Medlemmer hver Aften; desuden et dramatisk Selskab, stedse fuldtalligt og endog rigt paa expecterende og expectiverende Medlemmer. Odense er omgivet af en rig Egn, hvor mange Proprietærer og andre Landboer egne sig til Optagelse. i Klubber og Selskaber. Aalborg har paa den ene Side det Cimbriske Hedeland og paa den anden de Vendiske Vildmoser og Kjær. Odense Amt, havde derfor ved sidste Folketælling 1970, imedens Aalborg Amt kun havde 914 Mennesker paa hver geografisk Qvadratmiil. - Det vilde maaskee ikke være noget unteressant Æmne at efterspore Aarsagerne, hvorfor Odense, der i saa mange andre Henseender har Meget forud, i denne Henseende staaer saa langt tilbage for Aalborg:"(Aarhuus beder sig, i Henseende til Klubber, fritaget for Sammenligning med Aalborg; thi og saa Aarhuus er nu kun en Klub; hvor der sielden nogen Aften findes over en halv Snees Gjæster, og ofte ikke engang saamange.)Hr. Prof. Schumacher er nu igjen ankommen her til Kjøbenhavn, for at fortsætte sine Jagttagelser. Det paa Volden paa den søndre Side af Staden, oprettede Observatorium er nu færdigt. Det skal gjemme de skjønne Jnstrumenter, iblandt andre den fortræffelige engelske Sector, som ere komne hertil. Paa Amager skal der optages en Basis. Professorens Broder, Kammerjunker v. Schumacher, har i de sidste Aar anlagt paa Frederiksværk et Observatorium, hvor han har gjort gode Opdagelser. Da Professoren var nyligen paa Langeland, corresponderede begge ved Signalild, uagtet Afstanden imellem begge Steder var 17 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
Den 16de d. M. kom en Herre ind paa Vaterskoutens Contoir i Skippernes Laugshuus, og nedlagde i den der opsatte Bombebøsse en anseelig Gave til de Boliger, der saavel ved Sømænds som ved andre Velgjøreres Sammenskud, skulle opføres for gamle udslidte Sømænd, og viste den udmærkede Beskedenhed, ikke at ville nævne sig, eller sige fra hvem han var sendt. J det man her bevidner ham sin Tak for den i Bøssen nedlagde Gave, kan man ikke undertrykke det Ønske, at det vilde være Vedkommende saare kjert, at kunne anføre den ubekiendte Givers Navn i den paa Stedet henlagte Bog, hvori alle de Ædle indtegnes, som have bidraget deres Skjerv til denne menneskekierlige Indretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
Man seer nu af Octoberheftet at den ved saa interessante Bidrag til Dagens Politik og Historie udmærkede og i en Række af henved 40 Aar (siden 1781) fortsatte politisches Journal, udgives af Hr. Buscher. Ligeledes erfares nu ogsaa, at Udgiveren af Hamb. unpartheischer Correspondent, den meest agtede af alle Tydsklands Tidender, der endog gaaer til Tyrkiet og China, og hvoraf der i Krigens Tid allerede tryktes 32,000 Exemplarer, er Hr. Dr. Støver. Altonaischer Merkur, der i mueligste Korthed beflitter sig paa at levere de interessanteste Nyheder saasnart som mueligt, redigeres af Hr. Niemann. Hamburger Børsenhalle-Liste, der er uundværlig for den handlende Verden, bestyres af to Udgivere, den mercantile Deel af Hr. F. Niebuhr og den politiske af Hr. J. D. Runge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
Blandede Efterretninger. Prof. Meinecke i Halle har ladet bekjendtgjøre følgende: "Ligesom Metaldavnelsen overhovedet, saaledes er ogsaa den naturlige Svovlkiesdannelse endnu meget dunkel. Steffens (Gryetognosie III. 165) siger, at denne Naturoperation er endnu aldeles ubekiendt. Nyligen var jeg saa heldig, at overraske en Svovelformation i dens under mine Øine endnu vedvarende Udvikling. Ved Dølau, ikke langt fra Halle, seer jeg paa Rørstilke en sig nedslaaende Svovelkies i glindsende Blade af en Tommes Størrelse, hvis Omfang synligen voxer. Denne Reduction af Svoveljernsalt af forraadnede Planter ligner ganske den bekiendte chemiske Nedslag ved Metalstange. Hvor ellers Svovlkies i en chemisk Proces forekommer indviklet, pleier den at opløse sig i Salte, men en naturlig Reduction af Salte til Metal, er endnu ikke bekiendt. Jeg kundgjør foreløbigen denne nye Erfaring, for at anledige Mineraloger og Chemikere til Jagttagelser paa lignende Steder. Særdeles mærkværdigt vilde det være, om det blev befundet, at Salters og Metallers oprindelige Dannelse i levende Planter (som vel neppe kan paatvivles mere) ogsaa vedvarer en Tidlang i hendøende vegetabilske Substancer, i det mindste er ved Dolau Mængden af den sig dannende Svovelkies saa stor, at den ringere Saltgehalt af de der opløste Planter, ikke rimeligviis er tilstrækkelig dertil, og en udvortes Tilflyden af Okervand er ikke at opdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-11-30
Kjøbenhavns Børs d. 30 November. Cours. Hamb. 2 M. 283, a vista 286. London 2 M. 12 12 Rbd. Spec. 284. - Specier solgtes til 17 Rbmk. 2 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. Norske Rigsbanksedler 17 1/4 Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC. Ved B. S. Jngemanns Hjemkomst 1819. Vil dig, Dan, med dine Strande Længselsfuld med stille Lyst Vender Hjem fra fjerne Lande Skialden til dit Moderbryst. Hil dig, Herthas Bøgelund! Atter paa din gamle Grund Rulle Sangens Harpetoner, Baarne hid fra andre Zoner. Atter glad med Længselsblikke Gaaer han i din dunkle Lund, Samle Danmark, Sønnen ikke Glemme kan din Modergrund. Frostens Svanevinge hvid Atter hævede han hid. Nordens Muse ei kan bygge. Roelig under Laurens Skygge. Kjærlig han et Kvad dig bragte Hist fra Romas gamle Hal; Sønlig i dit Skjød nedlagte Hvad han sang om Sydens Skjald, Der i Klostrets Celle mørk Tyktes Roma ham en Ørk, Og i Nordens Bøgeskygge Ønskte ham med dig at bygge. Danmark, hvi vil du da klage! Reisen var et ærligt Meed. Blomster bragte dig tilbage. Skialden til dit Blomsterhed. Glødende som milde Syd. Bringer han dig dem med Fryd, Planter venlig i din Have Hvad han fik paa Romas Grave. Hil dig, Dan, med dine Strande! Længselsfuld med stille Lyst Vender hjem fra fjerne Lande Skialden til dit Moderbryst. Hil dig, Herthas Bøgelund, Atter paa din gamle Grund Rulle Skialdens Harpetoner, Baarne hid fra andre Zoner! M. Winther, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Nyeste Silderie af Kjøbenhavn. Sextende Aargang. No. 97. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 December 1819. Gjenhilsen til Fædrenelandet (November, 1819.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Fra Middagens straalende Sommer mod Midnat og Vinter den Reisende gaaer, med Blomster af Snee i sit Haar, i Stormen med Sang han dog kommer: han kjender og priser den balthiske Strand, han hilser sit Fædreneland. Jeg drog over Bjerg, gjennem Dale, henrulled paa Rhinens og Tiberens Strøm, jeg svimled i herlige Drømmen, og kunde Bjergene tale, og Floderne nævne den Fremmedes Savn, de nævned mit Fødelands Navn. Paa Simplond og Grimselens Høie ved Gletschernes Jis, paa den evige Snee jeg Stjerner ved Dag kunde see, dog stirred den Fremmedes Øie fra Middagens Stierner mod Midnattens Sol mod Nordens den trofaste Pol. Her funkler i Natten min Stierne, hid peged magnetisk Nordvandrerens Stav, her saae jeg fra Heltenes Grav, fra Romas Ruin i det Fjerne paa Kæmpernes Høie, ved Storhavets Strand din Skytsaand, mit Fædreneland, En Kæmpe, sneelokket, han hviler ved Hjerternes Skjold og med Køllen i Haand, og nærmer sig Midnattens Aand, fra Hierternes Land den bortiler, hvor Troskaben stander, en Kæmpe saa stor, hvor Freden hos Kjærlighed boer. Velsignet for evig du være velsignet og priset blandt Riger paa Jord! du Troskabens Fristed i Nord! det Navn du evindelig bære. modtag nu og Sønnen, som kjærlig og tre hos Fædrenes Grave vil boe! Her vil jeg i Midnatten stande, og lytte til Aanden og Strængene slaae; og hvad i det Fjerne jeg saae, hvad herligst henrev mig i fremmede Lande skal Sjælen opflamme paa Kjærligheds Strand til Qvad om mit Fædreneland. B. S. Jngemann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Værkets Jndhold er nu kortelig, først Gylfaginning og Bragarædur, som af Professor Nyerups Oversættelse ventelig ere alle de danske Læsere, der bryde sig om Sligt, bekiendte, saa jeg derom kun vil tilføie, at Prof. Rask, mig synes med al Grund, anseer det for rimeligt, at Snorroer Forfatter til Gylfeginning, men neppe til Noget af det følgende. Dette følgende er Skaalda, hvortil man gierne kan regne ei blot Skaldskaparmal (Underviisning om Skialde=Sproget) og Bragarhætti(Oplysning om Vers=Arterne) men ogsaa Malfrædi (Grammaticalia) som slutter Værket, thi det Hele er skrevet med bestemt Hensyn paa Skialde-Konsten, og giver den Boglærde en islandsk Poetik med tilhørende Prosodie, han, som Historiker, nødig skulde savne. Uagtet jeg nu troer, man helst maa betragte Skalda som et Anhang til Konge-Speilet, og altsaa sætte Hoved Nytten af dens Studium i den Fuldstændighed og Klarhed, Billedet af islandsk Videnskabelighed i Middel-Alderen derved kan vinde, saa er det dog ingenlunde den eneste Nytte; thi deels er Skalda uundværlig til at forstaae de mange Skialde Kvad, der, om de end ei betyde Meget i Poestens, dog have uopløselig indflettet sig i Folkenes Historie, og deels kan ikke blot et enkelt af de mange til Exempel anførte Vers, men selv en enkelt poetisk Benævnelse, og et blot Navn, som ellers ikke findes i islandske Skrifter, give uventet Oplysning i Old-Granskningen. Til Beviis herpaa vil jeg anføre, hvad jeg blot ved en flygtig Læsning er stødt paa, og synes mig ei uvigtig, fornemmelig fordi det hardtad er blevet en Troes-Artikel i Old Granskningen, at hvad der i Dannemark Oldsagn ei kan belægges med et Jslandsk Vidnesbyrd, skal agtes dødt og magtesløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Af Saxos mange Fortællinger om Hadding, findes, saavidt jeg veed, ei andet Spor hos Jslænderne, end nogle Riim, der ligne dem af Hadding og hans Dronning, men tillægges i Snorros Edda Niord og Skade. Mig faldt det nu vist nok aldrig ind, derfor at ringeagte det kostelige Sagn, eller at troe, det kun var en Forvanskning og Udsmykning af Mythen om Niord, thi dertil er det meget for dybt og skiønt, da man med Sandhed kan sige, det er Dane=Folkets Historie in nuce; men alligevel er det ikke uvigtigt, at Jetterne Hafli og Vagnhofth, hos hvem Hadding, efter Saxo, opfostredes, findes nævnede som Jetter i Skalda (209 og 210) hvor ligeledes Hartharepa(Hargreip) staaer paa sit Sted, mellem Troldkvinderne. Sammesteds gjenfinde vi Jetten Offte, hvem Saxo, i sjette Bog, leilighedsviis nævner, som forrige Eiermand af den store Bulbider, Normændene flygtede for, og, skiøndt Thorfæus nok melder, at Ofvte hos Jslænderne fører Navn af Jette Kongen, skulde jeg dog, indtil Videre, snart troe, at Stedet i Skalda er det eneste, der berettiger os til at ansee Ofvte for en blandt Jslænderne navnkundig Jette. Dog, det Bedste er tilbage. Med Føie har man undret sig over, hos de gamle Jslændere, intet Spor at finde af det store, høistmærkværdige Sagn, om Amleth, der ene ved Saxo er os overantvordet. At den vel store, men dog alt for meget Større forsmaaende Gram, slaaer en Streg over Sagnet, og mener, at hele Talen om Amleths forstilte Daarskab er opløst ved den bemærkning, at de nyere Jslændere kalde en Daare Amlode; det er kun underligt, fordi man snarere skulde ventet, at denne skarpsindige Mand, der ellers ikke svor paa Jslændernes Ord, og pleiede at raadføre sig med Angel-Sachserne, vilde sluttet, at Amlet var et Kiendings Navn, der i Tidens Løb havde fortrængt Personens virkelige, en Formodning, som næsten bliver til Vished, naar man i de Angelsachsiske Ordbøger seer Æmelle oversat ved insipidus. Hvad man end siger, og hvad der end kan indvendes mod Fortællingen som Biographie, vedbliver Sagnet om Amlet, ligefuldt at høre til de ypperste af alle Folkefærds Oldsagn, og at vente paa en Dansk Shakspear; men fornøieligt er det dog i Skalda(126) at finde Amlopa Qvern (Amleths Mølle, som et Skialde-Udtryk om Havet, thi disse Ord knytte sig ei blot til Navnet, men sees at være udsprungne af Sagnet hos Saxo, hvor man nok husker, Amlet kalder Havet den store Veir-Mølle, da Luxendreierne friste ham, ved at pege paa Strand=Sand, og spørge om han har seet Mage til Meel. Kan Sligt end ikke indgyde de ramme Ja lændere lidt mere Agtelse for Saxos Sagn, saa kan det dog indgyde Danske mere Mod til at holde paa dem, og dertil er det bestemt. At det ogsaa har glædet mig, i Skalda(209) mellem navnkundige Søkonger at gienfinde Hnæf, som jeg knap turde ventet at finde udenfor Bjovulfs-Drave, vil jeg her kun som i Forbigaaende anmærke, da neppe Nogen for det Første tager Deel deri. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Udtog af en ung Dames Breve til sin Moder, o. s. v.; see forr. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Rentekammeret er, under 20de November d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "J Følge Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Resolution af 17de i denne Maaned bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning, at for Aaret 1820 er, og for den følgende Tid bliver paa det stemplede Papiir i Danmark trykket Taxt i Rigsbankpenge Sølv, men at forResten gielde, i Henseende til samme, indtil videre lige Bestemmelser, som, i Henseende til det stemplede Papiir for Aaret 1819, ved den ved Kammer-Placat af 31te Julii 1818 bekjendtgjorte allerhøieste Resolution af samme Dato ere fastsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Brødrene Frey, fra Wien, forevise nu deres Verdenstheater her i Kjøbenhavn paa Gammeltorv i det borgerlige Selskabs Concertsahl. Deres Theater er blevet forøget med adskillige nye Forestillinger, hvoriblandt London med Westminsterbroen, og Prospecten af et Vinterlandskab, ere af Hr. Cocchi, hvis Arbeiders Skjønhed er bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
I Kjøbenhavn haves nu følgende Klubber " 1) Det harmoniske Selskab, 2) Kongens Klub 3) Enigheds-Selskabet, 4) Det venskabelige Selskab, 5) det borgerlige Selskab, 6) Det nye forenede Selskab, 7) De forenede Venner, 8) Det dramatiske litteraire Selskab, 9) Det forenede *) Anmelderen vil ikke udgive denne Fortegnelse. for fuldstændig. Den kan i alt Fald fuldstændiggjøres, om nogle skulde være glemte. musicalske Selskab, 10) Det bestandige borgerlige Selskab, 11) Det borgerlige Enigheds-Selskab, 12) Den musicalske Forening, 13) Det dramatiske Selskab Thalia, 14) Clio, 15, Borgersamfundet. Naar Man antager, at hvert af disse Selskaber har i Gjennemsnit 150 Medlemmer (thi have adskillige af dem derunder, saa have Andre igjen meget derover), da ere af Kjøbenhavns 100,000 Jndbyggere over 2000 Klub medlemmer. Regner man at der, foruden Kjøbenhavn, er 67 Kjøbstæder i Danmark, og at hver Kjøbstæd har een Klub, saa findes der overalt i Riget omtrent 80 Klubber. Antager man, at hver Kjøbstædsklub kun har 30 Medlemmer i Gjennemsnit, saa bliver der for Kjøbstæderne ogsaa omtrent 2000 Klubmedlemmer, altsaa ialt for hele Danmark omtrent 4000. Den paabudne Afgivt af Klubberne kan, efter denne Beregning, indbringe 4000 Specier aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Odense. J Anledning af at sidstleden i Aalborg Adresse-Avis ønskedes oplyst Aarsagen, hvorfor Odense i Henseende til selskabelige Forlystelser staaer saa langt tilbage for Aalborg, troer man at finde den egentlige Grund at være den, som man allerede for mere end et halvt Sæculum siden altid har funden, nemligen, at Odense er baade for stor og for lille, – for stor forat kunne danne eet selskabeligt Samfund; og for lille for at kunne danne de flere Cirkler, der udfordres, naar een Cirkel skal undgaae at komme i Berørelse af de andres Perepherier, og naar da i et eller andet Tilfælde dette hendes, er Cirkelen brudt; hvilket ikke kan være Tilfældet i Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Et Par gamle, endnu temmelig raske Ægtefolk, Snedker Peder Nyborg og Kone, her i Odense, oplevede i Søndags den sieldne Glæde af deres 60de Bryllupsdag. En ædel Mand feirede disse Gamles Guldbryllup ved at indbyde dem ved samme Tid som deres Bryllup stod 1769, til en glad Frokost med endeel af sine Venner, hvis deeltagende Ønsker hierteligen oplivede disse gamle Ægtefolk. – Frosten har siden 17de Novbr. vedholdt saasmaat, at Thermometret sielden er kommet under Frysepunctet, hvorover Dagmilden i Byerne har givet Udseende af Tøe veir, men udenfor samme fandtes vedholdend liggende Frost, og siden inat er med Østenvind Kulden saaledes forøget at Thermometret i Dagningen viiste 5 Sr. Frost. Da det nu overalt lader at Vinden vil holde sig østlig eller nordlig, er det meget sandsynligt at vi nu faae den længe forventede alvorligere Vinter. J Løverdags saaes overordentlig svære Sneeskyer i Nordost; men da Vinden henimod Middag dreiede sig pludselig til Sydvest, sank de tilbage og have formodentligen lagt megen Snee i Nordost, hvorfra da nok nu kan ventes den stærkeste Kulde. (Jversens Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
J Følge Politie-Bekjendtgjørelse af 4de December d. A. indskrænkes den Tid, hvorefter det tillades, efter Forestillinger paa det Kgl. Theater, at yttre sin Mening om Skuespillet, til 10 Minutter, efter hvilken Tids Forløb enhver videre Meningsyttring er at behandle efter Anordn. som forsætlig Forstyrrelse af den paabudne Rolighed og Orden. J fornødent Tilfælde skal de 10 Minutters Forløb tilkjendegives ved 3 Slag paa en Gon gong fra Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Fra vore vestindiske Besiddelser haves den sørgelige Efterretning, at der paa St. Thomas rasede fra den 21de til 22de Septbr. d. A. en Orcan, som aldeles tilintetgjorde den tilkommende Høst og omstyrtede endeel Bygninger, hvorved mange Mennesker tilsatte Livet. 76 Skibe, der laae ikke langt fra Havnen, forulykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Blandede Efterretninger. Laurvig, den 21de November. I Gaar en af Lodserne til Staværn indbragt Vraget af et Brigskib, formodentlig Engelsk, Nestor Sunderland kaldet, hvilket Navn var malet paa Agter speilet. Papirer, samt alt det Øvrige, Briggen tilhørende, nemlig Vanter, Stag, Seil, Ankere og Touge, Nathuus med Compasser a. vare borttagne, og ingen levende Skabning befandtes om bord. Ladningen, saavidt man kan see, bestaaer af Tømmer og Planker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Politiet i Berlin opfordrer de derværende Bryggere og Brændeviinsbrændere til ogsaa indeværende Vinter, ved opkommende Jldsvaade at sende kogende Vand til Brandstederne, for i fornødent Tilfælde at kunne bruges til Sprøiterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
En Skik, der fortiente Efterlignelse paa flere Steder,)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Antallet af alle paa Jordens Overflade boende herruhatiske Brødre anslaaes nu af Nogle kun til 60,000, af Andre til 500,000. Et læseværdigt Skrift under Titel: "Die Staatsvirtschaft nach Naturgesetze" er nyligen udkommet. Forf. er en erklæret Modstander af alt Laugsvæsen. Han mener at det kun leder til Monopolpriser, altsaa aabner Døre for overdreven Betaling, da Laugets Medlemmer altid kunne gjøre indbyrdes Aftale om Priisbestemmelsen. Det ringeste Laug forstyrrer Næringsfrihed, og er som konstig Forening stridende mod Naturlovene, der stedse kun virke paa fri Kappestrid, og ved denne paa oeconomiske Priser. Forf. ønsker en occonomisk Statsorganisation. d. c. en saadan, hvor hverken flere eller færre Anstalter gives, end der udfordres til den fuldkomne Opnaaelse af Statsøiemedet. Han foreslaaer at benytte de staaende Hære i Fredstider til saadanne Arbeider, som i det almindelige ikke kunne blive Gjenstande for en Enkelts Foretagende, eller i Mangel af offentligt Bygningsarbeide at lade den tage mueligst Deel i Folkevirksomheden. Forf. forkaster den Maade at syne og stemple Varer, for at holde Landets Producter i en stedse lige Godhed, fordi denne Foranstaltning ikke allene er alt for bekostelig, men tillige unyttig og skadelig da Kappelysten noksom sørger for Varenes Godhed, og deres Slethed straffer sig selv. Han er heller ikke nogen Ven af al konstig Befordring af Befolkningen. Han søger ogsaa at godtgjøre, at Regjeringens konstige Jndblanding saavel mod Jndførslens Overvægt, ligesom for Udførslens Overvægt, er af ingen Nytte, og at man gjør bedst i at overlade Sagen til Handelens naturlige Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 December. Cours. Hamb. 2 M. 285, a vista 288. London 2 M. - Rbd. Spec. 288. - Specier solgtes til 17 Rbmk. 7 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 65 a 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. BochocoSextende Aargang. No. 98. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 December 1819. Dänisches Volkslied.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
Nach J. Jetsmark, im Versmaase des Originals.) Goldene Saaren und duftende Anen, Silderne Wellen um valdigen StrandSchwellende Segel und jubelnde Gauen, 3. Das giebt Dir Starke und Bonne, men Landt : Øft slagt der Dane die schaumenden Mogen. Manchmal durch Lander erforscht er die Welt; Stets falt er selig doch hin sich genogen, J. Wo seine Lindheit die Sønne erhelst. 4 Hier kamren vormals die Freien und Braven, Schusten die Unschuld, und straften den Wicht, Herrschende Hagel, wo stille ste schlaven, at Sengen noch kraftig: Einst soliesen ste nicht!" Herrlich im Buche der rollenden Zeiten Strahlet der nordische Name hervor Helden und Barden und Weise begleiten 3. Danmarks Herrscher gum himmlischen Chor. 22 Noch thront die Kraft in den Schatten der Eichen Noch weilt die Freiheit auf nordischer FlurEnkel der Helten den Ahnen noch gleichen. 5 Recht zeigt der Flagge und Fahne die Spur Recht, Licht und Freibet, bleide skeet undre Lehre; Sie plegt der Norden, mit kraftvoller Hand Fried unster Hatte, und Schild unsker Ehre! 2. Heil unserm Konige. - Heil unserm LandSlot Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-12-07
I det jeg, som Ven af vor gamle Literatur, oprigtig takker Hr. Pastor Grundtvig for hans i dette Blad nylig indrykte Anmeldelse af Prof. Raske nye Stockholmske Udgave af Snorros Edda med Skaalda - maa jeg dog erklære, at jeg, ved Hr. Grundtvigs Yttringer om de (af ham saakaldte) ramme Jslænderes Ringeagt for Saxo og de i hans Skrift indeholdte Oldsagn, finder mig foranlediget til offentlig at fralægge mig, for min Deel, en saadan Beskyldning.