JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-02
Hovedgaarden Hindselspaa Thyholm i Thisted Amt, er underhaanden, at faae i Forpagtning eller tilkjöbs, og kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai 1827, naar Vedkommende derom henvende sig til Eieren Justitsraad Öllgaard til Bramminge pr. Ribe, Gaarden, bekjendt af fine udmærkede Jorder og betydelige Enge, angrændsende til Liimfjorden, har Hovedgaardstaxt 29 Td. 4 Skp. 2 Fk., en Veirmølle, og 6 Huusmænd med Hartkorn circa 10 Td. Bygningerne ere særdeles solide: regelmæssige, og tildeels for faa Aar siden af Ny opførte. Paa Gaarden kan holdes omtrent 100 Læekreature, samt Heste, Ungqvæg og Faar I Tilfælde af Gaardens Salg kan den störste Deel af Kjöbesummen blive indestaaende i Gaarden. imod behørig Panteobligation. Ogsaa kan hele Kjöbesummen blive crediteret, naar der tillige kan stilles anden Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-02
Efter indgivet allerunderdanigste Ansøgning, er jeg allernaadigst meddeelt følgende Bevilling: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjør vitterligt: At Vi efter Jens Jversen Lang af Kalstrup i Meilbye Sogn under Randers Amt udi Vor Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigt gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og tillade, at har ved Proclama sub poena præclusi & perpetui selentii med Aar og Dags Varsel i den danske Statstiden, de, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Fordringer at fremkomme, og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. læses for vedkommende Værneting samt den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongl. Residentsstad Kjøbenhavn, den 20de October 1826. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Monrad. Ørsted. Kjerulff. Hansen. Wilse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-02
Bevilling for Jens Jversen Lang af Kalstrup Meilbye Sogn under Randers Amt til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. I Kraft af denne Bevilling, der vorder læst for vedkommende Over= og Underret, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel paa den foreskrevne Maade, alle dem som formene sig at have noget at fordre hos mig, af hvad Natur og Oprindelse dette end maatte være, med deres Fordring, at fremkomme, og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for min i dette Tilfælde antagne Befuldmægtigede, Politieassistent, Prokurator Nielsen i Aarhuus. Kalstrup, Meilbye Sogn, Randers Amt, den 4de November 1826. Jens Jversen Lang. 500 til 100 Tdr. Lands god Græsning, ikke over 5 til 6 Aar gammel, i Randers, Aarhuus eller Skanderborg Amt, søges til Leie for næste Sommer af Major Paulsen i Aarhuus, hvorom Anmeldelse ønskes modtaget forinden 1ste Januar 1827. Extra god dansk og tydsk Peberrod kan faaes hos J. Appelt, ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-02
Ritmester Freiesleben paa Kassernegaarden i Horsens, ønsker til Leie fra medio af Maii til Udgangen af : Julii Maaned, circa 30 Tønder Land til Græsning for Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-02
J Gaarden No. 471 ved Hestedams Porten her i Horsens er nederste Etage med Kielder, Boutique, Kakkelovne, Brændeviins-Tøi, Støbekar, Kølle, Malt=Loft, Gaardsrum, Tømmerplads og Bagbygninger, Alt indrettet til Handel, Brændeviinsbrænderie og Avlsbrug, at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttedag; Liebhaverne vilde behageligst akkordere med Eieren, boende i Gaarden No. 33 paa Byens Søndergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Nr. 2. Aar 1827. den 5te Januari. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst tstidende. Aarhuus hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Nyheder fra Udlandet. Grækernes Affairer har vi nu ikke længe hør, noget til. Ad Søeveien har Vind og Aarstid været, Skyld deri, og landværts ere Posterne blevne forsinkede ved Uveir og Sneefog. Endeligen har man nu faaet en Post fra Constantinopel af 25de Novbr. som har bragt den vigtige Efterretning med sig, at der er bleven sluttet en Overeenskomst mellem Tyrkerne og Grækerne, og at der var sendt Ordre til Morea, at standse indtil videre med alle Fjendtligheder. Betingelserne kjendte man endnu ikke. Den pyrenæiske Halvne. Kongen af Spanien har ubetinget antaget Engellands Ultimatum, der lod saaledes: Han skal uopholdeligen afsætte hele sit Ministerium, afstraffe de tre Generalkapitainer, som fortrinligen have hjulpet Rebellerne, anerkjende Portugals konstitutionelle Regjering, og afholde sig fra enhver Deeltagelse i den portugisiske Revolution. Denne vigtige Efterretning har den engelske Regjering uopholde. ligen ved Kourerer ladet tilkjendegive alle de øvrige store Magter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Blandinger. De portugisiske Rebeller bære paa deres Hatte røde Baand med Paaskrivt: Leve Keiser Miguel den 1ste. Død for de konstitutionelle Frimurere."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
J Portugal er den personlige Frihed ophævet i 3 Maaneder og hele Riget imidlertid stillet under Krigsloven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Jnden den spanske Minister forlod Lissabon, maatte en Vagt beskytte ham for det opbragte Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
En Koureer med Depescher til den engelske Gesandt i Madrid, er bleven overfalden nogle Miil derfra, og berøvet sine Depescher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Det engelske Admiralitet har givet Ordre til at bygge 4 svære Linieskibe, der skulle være fuldendte i halvandet Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Marqvis Hastings Død har skaffet Wellington, et nyt Embede, nemlig som Towers Constabel, der indbringer 1000 Pd. St. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Lord Cochrane opholder sig for Tiden i Gens, tilligemed Hr. Eynard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Ogsaa i Jnnsbruck har man den 16de Decbr. om Aftenen fornummet et stærkt Jordskjælv, ledsaget med et tordenligt Bulder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Adskillige af Staden Moskaus Broer ere bortrevne af Driviis. Malte Bruun døde den 14de og blev begravet den 16de Decbr. Sin Enke og sine to Sønner efterlader han Jntet, uden sin litteraire Hæder. Pariser-Modeherrernes Støvler og Skoe ere nu fiirkantede istetfor runde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
J Wien er Entreen i Theaterparterret bleven nedsat i for Studenterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
J Frankfurt er Statsraad Bethmann, Cheifor Bankørhuset Bethmann, bleven rørt af et Slag, i Skuespilhuset, saa man frygter for hans Liv. J Groningen var der i den sidste Uge død 53. Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Hr. Paul Møller er bleven udnævnt til Lector i Philosophien ved det norske Universitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Fallitter i Hamborg. J. C. Schumacher, U. Henkes Stervboe, og G. Brühl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Fædrelandet. Khvn. den 2den Januar. J Henseende til Geheime-Statsminister Kaas's befindende hedder det, i Beretningen for idag, at man nu synes at kunne haabe varig Bedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Af Khvns flyvende Post, som Dr. Heiberg redigerer, er første Nummer udkommet, hvilket for det meste optages af Nytaarsvers til Majestæterne saavelsom til de kongelige Døttre, Prinds Christian og Gemalinde samt Søn, hele Kongehuset, Folk af alskens Stænder og Haandteringer, Koner, Piger, Børn, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Paa Søndag giver Violoncellist Funck og Violinist Mohren Concert under Professor Schalls Anførsel, understøttet af Mademoiselle Kaintz og Hr. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Efter at Kuhn har forliigt sig med Pettolettis ere Forestillingerne paa Vesterbroes Theater igjen begyndte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
J de sidste 14 Dage er her fundet 3 druknede Mennesker, et Fruentimmer og to Mandfolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Af den officielle Liste over Hovedstadens Døde i det forgangne Aar, vare 19døde af Guulsot, 29 af Kopper, 11 af Raserie og urolige Tanker, 5 af Venerisk, 27 at Gigt, 79 af Apoplexie, 136 af Forraadnelsesfeder, 187 af Krampe, 171 af Krampeslag, 207 af Svindsot, 158 af Vattersot, 611 af Brystsyge, &c. Khvns Havnepriser den 5te Decbr. 1826. Rug 6 Rbd. 3 Mk. a 7 Rbd. Bog 6 Rbd. 3 Mk. Havre 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd. Ærter 9 a 10 Rbd. Smør 44 Rbd. a 56 Rbd. pr. Tønde. J Dagen No. 306 læses følgende: "J en Strid, der er opstaaet, mellem to Unævnte, hvori den Ene ivrer mod en Fest paa Theatret til Baggesens Minde, den Anden fordrer den, har man, mod min Villie, inddraget mig, og udsat mig for nye Angreb. Jkke derfor, men af Frygt for at man skulde troe mig istand til at have en Mand efter Døden og være blind for hans Fortjenester, skylder jeg Sandheden, den Afdøde og mig selv, følgende Erklæring: Jeg har altid i Baggesen er kjendt en Digter af Gennie med et sjeldent vittigt Lune. Jeg har stedse beundret Forfatteren til de comiske Fortællinger, Ungdomsarbeiderne, Labyrinthen og mangt et senere Digt, hvori ingen lidenskabelige Storme hindrede Rosen og Violen i at blomstre. Han har erhvervet sig et udmærket Navn i den danske Literatur. Hveder tænker saaledes om ham, kan ikke misunde hans Grav Laurbærkrandsen. Fred over hans Støv, Døden forsoner med den Døde, lad den ogsaa forsone de Levende! Det var den skjønneste Fest til hans Minde. Adam Ochlenschlager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Af det høie General-Toldkammer, og Kommerce Kollegium er under 11te f. M. meddeelt Kjøbmand R. Sidenius i Nykjøbing paa Falster Tilladelse at anlægge 2de Maskiner, af hvilke fri Jndførsel fra Udlandet kan forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Aalborg den 30te Decbr. Rogt ventes idag eller imorgen hertil. J Randers her han ikke foretaget nogen Himmelfart. Nytaarsdag giver det herværende Skuespillerselskab sidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Ved den 1090 Trækning i Wandsbeck udkom følgende Nummere: 43. 27. 82. 42. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Khuus. Kours den 2den Jan. 227. Specier, 13 Mk. 10 s. Kgl. Oblig. (ud. Renter) 81 1/2 a 82 Rbd. Sedler. Dito dito 72 1/2 a 73 i Banco. NationalbanObligationer (4de Febr. 1820) 100 1 a 101 Rbdlr. rede Sølv, eller: 114 a 114 1/2 i Sedler. Norske Species, sedler pr. 100 Specier 154 1/2 a 155 Rbd. Dødsfald. Agent J. G. Wilde, F. M. von Berregaard, Frue Wilhelmine Stampe, Frøken Anne Sophie de Esmark, Frue S. M. Funch, Enke efter Regimentsqvarteermester Funch, P. Landgrib, Qvarteermester ved Hs. Maj. Kongens Challuppe, Toldbetjent Hegelund, FrueOverkrigscommissairinde Franck, Jnstiturbestyrer Rund, Jfr. A. S. Bonde, Madame Nielsen fød Chabisch, Jfr. Natalia Juel, Kammerraadinde Gude, Capitain og Hørkræmmer Møllers Enke, Alle i Khvn.; Jnger EleonorBorch født Kornerup i Holbek; Lauriz Fog paa Juelsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. ProvsLindhardt; til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen. I Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Forlangt Jndrykkelse. Veim Lesen des Artikel in der hiesigen Zeitung Nr. 1 megen Sabbath und Beschneidung, mus ein jeder Vernunstiger annehmen, das solches entweder ein gedankenloser Scherz ist, oder auch von einem Menschen herruhr, der indas alte undnene Testament wie auch inder Welt geschichte ganzlich unkundig ist, weiches ich ihm, menners munscht, beweisen will. Aarhuus, 4ten Januar 1827. H. L. Wahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Bekjendtgjørelser. Til det bedre Liv kaldtes Løverdagen den 30te d. M. vor elskede Fader Mathias Kirkebye i sit 62 Aar, efterat han næsten 36 Aar havde været Sognepræst for Weilbye og Homoe Menigheder. Sin Religions trofaste og nidkiære Talsmand var han, saalænge Gud forundte ham Styrke, sin Families kiærlige og ømme Fader blev han til Livets sidste Stund. Et af hans inderligste Ønsker opfyldte den Algode, i det hans Død lignede den rolig Slumrende. Paa en fraværende Broders og egne Vegne, anmeldes dette Dødsfald sørgeligst for Familie og deeltagende Venner. Weilbye Pestord, den 31te Decbr. 1826. M. A. Kirkebye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Søndagen den 7de Jan. om Aftenen Kl. 6, gives den 3die Liebhaver Concert i Klubben Foreningen i Horsens, og efter Concerten Bal, hvortil ogsaa Udenbyes tilstædes Adgang ved at henvende sig til En af Selskabets Medlemmer. Entre Billetter a 24 s. Stykket kunne om Eftermiddagen fra Kl. 1 til 4 afhentes hos Hr. Fuldmægtig Wolder paa Posthuset. Horsens den 4de Januar 1827. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Jfølge Reqvisition af den Kongelige Stifts Øvrighed som Forliigs og Udlægshaver, foretages offentlig Auction over den Dreiermester N. C. Liisberg tilhørende Gaard No. 343 paa Frederiksgaden. 1ste Gang, Mandagen den 5te Febr. 1827, 2den dito, dito den 19de dito, 3die dito, dito den 5te Marts, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Gaarden, som bestaar af: 6 Fag 2 Etage Bindingsværks huus til Gaden med Kielder under, 5 Fag 1 Etage Sidehuus, og 4 Fag 1 Etage Baghuus med Gaardsplads. Hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres og Panthaveres Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Aarhuus, den 5te Januari 1827. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
En Gaard i Wronding Bye Tamdrup Sogn bestaaende af Hartkorn 3 Td. 4 Skp., desforuden en Skov parcel i Hornum Skov, Gaarden aldeles nye og særdeles godt opbygt, er underhaanden at faae tilkjøbs naar Vedkommende henvender dem enten til Undertegnede eller til Kommissionair Larsen i Horsens. Gaarden kan kjøbes med og uden Besætning, som Liebhaberne helst maatte ønske, men staaer Besætningen med Hensyn til Godhed i Forhold til Gaarden. En Deel af Kjøbesummen kan om saadant ønskes blive indestaaende, og kan Gaarden modtages til næstkommende 1ste Mai. Wronding den 4de Januar 1827. Søren Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Til Bortforpagtning. Merringgaard Hovedgaard med Jord, Besætning, Jnventarium og en særdeles smuk og beqvem Bopæl med Hauge, er at faae i Forpagtning fra førstk. Mai, i flere Aar. Liebhavere som kunne stille en suffisant Caution eller en Sikkerhed af 2 til 3000 Rbd. i første Prioritet paa en fast Eiendom, kunne henvende sig, for at kjende Conditionerne, til Undertegnede. Sommerfeldt, Forvalter paa Ussinggaard ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Formedelst anden Bestemmelse er Gaarden under No. 55 paa Middelgade at faae tilkiøbs, den bestaaer i af: 9 Fag til Gaden med dobbelt Qvist, 6 Fag 2 Etage Baghuus, fuldkommen Gaardsplads, til samme er en skiøn Frugthauge; det bemærkes, at Eiendommen er fri for Havets Besværligheder i alle Deele. Om ovenanførte kan handles med Undertegnede. Aarhuus, den 2den Jan. 1827. P. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Da Gaardmand Frederik Mathiasens Kon Zidsel Gregersdatter, af Hindstrup Bye, Dalbyeover Sogn, Randers Amt, ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver som formene sig at have noget at fordre i hendes og efterlevende Mands fælleds Boe til for mig at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb. Mariager den 30te Decbr. 1826. Schiøt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Herfra Overformynderiet kan strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed 147 Rbd. 5 Mk. 11 s. rede Sølv. Aarhuus Overformynderie, den 2den Januari 1827. M. B. Giern. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Hos Undertegnede kan bekommes gode Skøiter, store og smaae til billig Priis. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Gode lybske Pølseer kan igjen faaes hos Larsens Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Et ungt Menneske som har lært Handelen ønsker sig enten strax eller til førstk. Flyttetid Empløi i en af Jyllands Kiøbstæder. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
En ung Jomfrue, der er øvet i at give Underviisning saavel i Tydsk og Fransk, Tegning, Broderie og alle nu brugelige qvindelige Haandarbeider, som i de almindelige Skolevidenskaber, ønsker sig til 1ste Mai en Condition. Om Opførsel og Duelighed afgives gode og paalidelige Vidnesbyrd. Adressekontoiret anviser. En flittig, arbeidsom og virksom Gartner, som godt forstaaer sig paa almindeligt Haugevæsen, Frugttræernes Beskjæring, og som desuden ønsker at tjene i en Hauge, hvor der er Mistbænke og Drivehuus, kan efter en tilstrækkelig Rekommendation paa hans Duelighed og Moralitet, faae en Condition som første Gartner paa Ussinggaard ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Næste Flyttetid ønskes tilleie paa en reel Gade 2 a 3 Værelser med Kjøkken og om muligt Staldrum og Vognremisse. Derom bedes aflagt en Billet paa Adressekontoiret. Paa Middelgaden, eller i Nærheden deraf, ønskes en Stue til Gaden med Kjøkken tilleie til Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser Leieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
De Værelser som Hr. Hygom beboer kan til førstk. Paaske Flyttetid faaes tilleie hos Undertegnede, i Mangel deraf kan en eenlig honet Person faae 2de Værelser, til Gaden, det ene meubleret om forlanges. Frue KirK. M. Volqvartz, kestræde Nr. 101. Præste; Enke. vor Hermed et Følgeblad. be=Blad. Fyl til Aarhuus Stiftstidende No. 2. Fredagen den 5te Januari 1827.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Blandinger. Opfindelsen af et nyt Stof til Dameklæder og Slør, vævet af Kaalorme, er saa besynderlig, at de Efterretninger man har læst derom ere forekomne Mange fabelagtige, saaledes at de næsten have antaget dem for et Slags Narrerie. Efterstaaende Beretning hæver dog enhver Tvivl om, at denne Sag er paalidelig og alvorligen meent: "J Sessionen den 29de Octbr. 1826 har Hr. Lenormand i Videnskabs=Academiet i Paris forelæst en Afhandling om et nyt af Kaalorme forfærdiget, Stof. Hr. Hebenstreit i München er det lykkedes, at erholde dette Stof derved, at han, med utrættelig Taalmodighed, har lært at lede visse Kaalormes Arbeide til et bestemt Rum. Disse Kaalorme ere, efter denne opfindsomme Officeers Beretning, Larverne, af en under Navnet Finea punctata eller Finea padilla bekjendt Sommerfugl. Deres Jnstinet driver dem nemlig til at forfærdige en Væv eller et Slags Telt over sig af den yderste Fiinhed og dog tillige af en tilstrækkelig Fasthed, som er uigjennemtrængelig for Luften og let at afløse fra de Legemer, paa hvilke den befæstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
J Paris er det nu Mode, at man, efter en fornem Slægtnings Død, først tager imod Besøg 20 Dage derefter, og det hører til god Tone, at sende et Visitkort, som er sort indfattet, til alle dem, som have ladet sig antegne, eller selv have antegnet sig. - Naar man vender tilbage fra Jagten, er det nu sædvanligt, at udvælge Den til Jagt konge, der har skudt det meeste Vildt. Denne Konge har den Forrettighed, at udsøge et Stykke Vildt iblandt enhver anden Jægers; alle disse Stykker sendes til en Dame i Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Paa nogle Adelssæder spiller man ikke mere Billard eller Kort, men Kegler. Damerne forstaae ret godt at tee sig med de plumpe Kugler. Man spiller ikke om Penge, men om Theaterloger, Østers o. s. v. Enhver skriver sin Skyld ind i en Bog, og Alt betales ved denne Aarstids Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Britternes Enthusiasme for Lord Byron har strakt sig indtil den Tønde (Pibe) hvori Digterens Liig, blev ført til Engelland, og som Matroserne havde solgt til en Bødker i Oldstrædet ved Navn Daven, der var et speculativt Hoved, og satte strax i Aviserne hvad Skat han var kommet i Besiddelse at. Publikum fra Londons nordøstlige Part strømmede nu alle til Oldstrædet for at see den Mirakeltønde, hvori Liigkisten havde stukket, hvori Liget havde stukket, hvori Lordens Siel havde stukket. Alle Liebhavere af Poesie og skjønne Videnskaber tilte hen for at see det mærkværdige Fad. Bødkeren havde ladet det opstille i sit Værksted paa et Stellads. Med store hvide Bogstaver stod derpaa skrevet: "Lord Byron," paa det ikke de Tilstedeværendes Opmærksomhed, istedetfor paa Helligdommen, skulde henvendes paa andre gemeene Tønder, som stode der til Salg. En Stave efter en anden er siden den Tid udbrudt deraf og forvandlede til alskens Smaatting, som Daaser, Æsker, Skeer, &c. Det vil gaae denne Tønde, som, uagtet al Afgang, dog stedse forbliver heel, ligesom det gik det hellige Kors, der saaledes formerede sig til Reliqvier, at der kunde tømres mange Kors deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
Man har nu en Liste over de Udlændere som faldt i Messolunghi for den græske Frihed, hvoriblandt der vare følgende Tydskere: Oberst Dittmer, Oberstl. Delaunay, Capitain Luptow, Preussere, Capt. Stelzenberger, en Würtemberger; Capt. Rosner, LieuteRiedesell, Hessen Darmstadtere; Underofficererne Klemp ner, Scheephahn og Stratinger; samt Dr. Meyer, en Schweitzer. Han havde under Beleringen giftet sig med en ung Grækerinde, der kort efter blev dræbt af en Bombe. Fra München skrives følgende: Ved en Violin. Concert som Hr. Fereol Mazas nylig gav paa det kongl. Theater saaes Madame Angelika Catalani i en af Logerne af første Rang. Hun ydede vore store Sangerinder Mad. Vespermann og Demois. Sigl rigeligt bifald. Den just her værende Digter Hr. Michel Beer førte hende tilvogns. Jeg stod i Nærheden og hørte, at Madame Catalani talede portugisisk, og Hr. Beer svarte hende paa spansk. Den 11te Novbr. gar Mad. Catalani her en stor Concert, naturligviis for fuldt Huus. Tryllerinden vist sig klædt i hvidt Atlask, paa Hovedet en Diadem, om Livet et Livbaand; begge straalende af udsøgte Brillanter. Følgende fortalles som virkelig passeret: Et ungt Menneske havde forliebet sig i en Actrise ved et omreisende Selskab, og for stedse at kunne være sin Tilbedte nær, lod han sig engagere ved Truppen. Ulykkeligviis havde han aldeles intet Talent for Skuespillet, og hvergang han i en ubetydelig Rolle kom frem, var det gjerne hans Skjebne at blive udpeben. En Aften skulde han, formedelst en anden Acteurs Sygdom, udføre en Elskerrolle med sin egen Amante, og, imod Forventning, spillede han med saadan Liv og Natur, at han hele første Act igjennem blev belønnet med idelige Klap og Bravoraab. Directeuren, hvem ikkun den haardeste Nødvendighed havde bevæget til at give ham Rollen, og som havde været i største Angst for at det skulde gaae galt, styrtede, saasnart Acten var tilende, ind paa Theatret, omfavnede ham henrykt og ønskede ham tusindegange til Lykke. "Men hvorledes skal det nu gaae med Resten udbrød den Lykkelige, der stod paa Nippet til at blive Publikums Yndling. - Hvorledes det spurgte Directeuren. - , Ja, vedblev Hiin : jeg kan nu ikke er Ord mere af min Rolle, thi stolende paa, at jeg idag, som sædvanligt, vilde blive udpeben i første Act, har jeg, for ikke at gjøre mig forgiæves Uleilighed, ikke lært de andre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1827-01-05
I Paris blive nu de sjeldneste og kostbareste Træe atter eftergjorte ved Sammensætning. Uden Marque teri eller Jucrustation danner man Blomster, Landskaber, Jnsecter og selv Portraiter. Saa længe maatte Træet blive forarbeidet saaledes som det kom af Naturens Hænder, nu er det at have i vilkaarlige Sammensætninger. De konstigste, udenlandske Træarter blive reproducerede, det sjeldneste Marmor bliver eftergjort, og alle de utallige Nuancer, alle de hyppige Tilfældigheder, de mangfoldige Aarer og Striber, som Malerens Pensel kun ufuldkommen har efterlignet paa Overfladen, er nu med største Troskab fortsat gjennem en heel Cylinder. Alle disse Gienstande kunne gjennemsauges i de fineste Plader, og da har man mange Copier, der ere ligesaa mange Originaler. Deres Varighed er beundringsværdig. Det nyeste, høibeundrede Værk af denne Konstopfindelse er et Theebord med Ludvig den Attendes saare lignende Portrait.