Københavns Adresseavis, 1786-09-15
Forpagter Caspar Hansen sammesteds har vel i 1783 fanget 28372 Stykker af forskjellig Fisk. Men da han i Aaret 1784 fik den første, og i 1785, den anden Premie; saa maae Selskabet, med al Agt for hans Flid, forbigaae ham. 176. J Anledning af de under Nr. 61, blant de prattilke Priismaterier, udsatte Premier for beste Sorter Gil, bryggede til Salg i de danske Kjøbstæder, er fra Viinhandler Johan David Hartmeyer i Apenrade, indkommen en Prøve af stærkt Øll, som i hans Huus er brygget paa engelsk Maade. Selskabet har befundet de indsendte Prøver, ved Flaskernes Aabning, at have den behagelige pirende Lugt af Humle, som er det engelsk Øll faa sær egen, det var klart, ikke fyrligt, og havde et temmelig fast staaende Skum. Maltet som han for bruger til sit Bryggerie, gjøres i hans Huus paa engelsk Maade ved Steenkul. Da disse Øll Prøver, som vare af Marts Maaneds Brygning 1785, vare de beste af alle hidtil til Selskabet indkomne, saa tilkjendes Hr. Hart meyer en Belønning af den første Sal medalje, med Tillæg: at Selskabet videre vil belønne ham, naar han vedbørligen beviser, at udskibe sit Øll i betydelig Mængde til fremmede Steder. 177. Baand=Fabrikør Georg Leonhard Serin her i Staden, har i nogle Aar med megen Flid, ladet sig det være angelegen, at faae anlagt, et Floret Spinderie paa Landet i Dannemark, hvorved endeel Penge kunde spares, som udgaaer til Ostindien og udenlandske Steder, for Floret=Spind, hvorfra alle Fabrikantere indtil den Tid, har maattet lade det komme. Ved adskillige lykkelige sammenstødende Omstændigheder, er hans Forsæt og saa vel gaaet for sig, at dette hans Spinderie, og i Følge, deraf, et Barattes=Baand=Væverie, har nu i en Tid af 3 1/2 Aar, siden dets Begyndelse, opnaaet stor Fuldkommenhed. Da Hr. Serin havde udladt sig for Sognepræsten Hr. Thomas Severin Helberg, til Saabye og Kidserup Meenigheder paa Roskilde Amt, med hans Ønsker i ovenmeldte Henseende, udsøgte Hr. Heiberg en duelig Kone i sine Sogne, som han indsendte til Fabrikøren. her i Staden, hvor hun i en Tid af 12 Uger fuldkommen blev oplært i Floret Spinderict. Strax efter hendes Hjemkomst, og efterat den Kongelige Fabrik=Direktion, tillige havde forsikkret ham Hielp til en Lærremoders Løn, Spin eredskaber, med videre, indrettede Hr. Heiberg en Stue i sin Præstegaard, hvor ovenmeldte Kone, som Læremoder i Floret Spinding, kunde undervise unge og gamle i hans Sogn. Dette har hun og, uagtet mange i Begyndelsen mødende Vanskeligheder, saa lykkelig fortsat, at der for nærværende Tid, haves over 100 Spindere i bestandig Arbeide, saavel Børn fra 5 Aar, som voxne og gamle Folk, som aarlig spinder 1200 Pd. Floret til Hr. Serins Fabrik. Hr. Etatsraad Bartholin Eicheel, paa Aastrup, paa hvis Gods dette Spinderie, fornemmelig har trukket sig hen, har meget bidraget til denne lykkelige Fremgang, ved det han aarlig skjenker, nogen Udviisning til Varme i Spindestuen, og i Begyndelsen af Anlægget ved hans Nærværelse, gav Arbeiderne noget til Opmuntring, og indprentede dem det rette Begreb om et Arbeide, hvis sande Rytte de ikke kunde, eller vilde indsee. J Aaret 1783 erholdte Hr. SerinTilladelse, under sin Bestyrelse fra Kiøbenhavn af, hvorhan hver (thi i det Sammenhæng anseer Selskabet, nemlig for Spindingens Skyld, kun Anlæget for stats klogeligen anlagt, da Hoved Handel, og Kjøbsteder, bliver altid, paa nogle faae locale Omstændigheder nær, Konstnæringers første og sidste Hjem), at anlægge en Baand Fabrik i Byen Vester Sanbye paa bemeldte Aastrup Gods, og Hr. Etatsraad Bartholin Escheel, anviiste til den Ende et Huus, lod somme tilbygge flere Fag, og indrette til Fabrikens Beqvemmelighed, hvortil han skjenkede noget over 150 Rdlr. Han foreslog Hr. Serin, en flittig Bondekarl af sit Gods, ved Navn Christen Christensen Winther, til at oplæres som Baand=Væver, som dertil og af Hr. Heiberg lod sig overtale, og efter et Fjerdingaars Forløb, uagtet han intet Begreb havde om Væ verie, mindre og saadant Arbeide, som udfordrede Overlæg og Behændighed, kom tilbage med Lyst og Jndsigt: saa at han nu, ligesaaget som den beste Vader=Svend, kan gjøre sit Arbeide, og har derved givet 3 til 4 andre Karle Mod og Lyst, til at lade sig anbringe ved Væve riet, hvortil Hr. Etatsraad Bartholin Eichel har givet sin Tilladelse; ligesom han og til denne Arbeids=Stue, skjenker nogen Udviisning til Varme. Ved denne Hielp, og hvad et Kongelige General, Land= Ekonomie= og Kommerse Kollegium har bidraget til Baandstoles Udflytning og videre Jndretning, har Hr. Serins Vindskibelighed, bragt 4 Baand stole i Gang, hvorved arbeider af Aastrups Godses Folk, som væver Fabrikmæssige Barattes Baand, og som naturligt, for ringere Betaling end her i Staden. De indsendte Prøver af Spind, som spindes af Børn og gamle Folt ere meget gode, ligesom Gevinsten er for bemeldte Gods for Spinding 500 Rdlr., og for Baand=Vævning 200 Rdlr., foruden andre gode Følger, som dette Anlæg har haft, i Henseende til Flittigheds og Sædeligheds Udbredelse paa Godset. Selskabet tilkjender derfor: a. Fabrikør Hr. Georg Leonhard Serin, den for fremmede Konsters Jndbringelse i Rigerne udsatte Premie, af den anden Guldmedalje. b. Huusmand Christen Christensen Winther, som frimodigen tilsidesatte alle Fordomme, og ham gjorte Jndvendinger, og lod sig hos Serin lære fuldkommen at hæve Barattes=Baand, 10 Rdlr. i Belønning, og desuden den 2den Sølvmedallie, som et Agtelses=Tegn. c. Læremoderen for hendes berømmelige Flid, i at oplære andre i Floret=Spinderie, tilkjendes ligeledes en Belønning af den anden Sølvmedalje og 10 Rdlr. d. Sognepræsten Hr. Thomas Severin Heiberg, for sin merkværdige og patriotiske Virksomhed, i at bringe en nye, og her i Landet ukjendt Nærings=Vei i sin Egn, hvorved unge og gamle kan faae Fortjeneste, i Gang, tillægges den tredie Guldmedalje til et velfortjent Æres= og Agtelses=Tegn. Og a Hr. Etatsraad Bartholin Eichel, som har under slottet og fremmet dette Anlæg, til sit Godses og Fædernelandets Fordeel, og saaledes æde modigen befordret begges Hensigter i et got Sammenhæng, ham erklærer Selskabet i øvrigt herved sin meest udmerkede Agtelse. 178, Kolonisten Philip Friderich Bienners Kone, paa Øster Frederichshede, paa Alheden i Jylland, har i nestforrige Vinter, ved Hielp af hendes tvende Dettre, og uden at forsømme de forefaldne Markarbeider, forfærdiget to Dosin uldne Mands=Strømper og et Dosin linnede hvis indsendte Prøver ere ret gode. Hende tilkjendes derfor, til Opmuntring for sig og hendes andre Naboer det paa Heeden, at tilholde deres Børn og Underhavende Tjenestefolk til noget nyttigt Arbeide om VinterAftener, en Belønning af den anden Sølvmedalje og desuden 10 Rdlr. 179. Poul Larsens Kone, Anne Kirstine i Borup, Svostrup Sogn, Hetz Herred, Aarhuus Stift, har i 1784, selv spundet og bundet 13 Par uldne Strømper, af tre løben Garn i Skaftet, og 4 Gange sammenløbet i Foden. Desuden har hun og forfærdiget en Prøve af langstribede Strømper, lige de engelske vævede. Hun tilbyder og unge Menneskeer der i Sognet, at lære dem at strikke, uden derfor at tage Betaling, hvorfor hende tillægges en Belønning af 8 Rdlr. Til de for Strømpebinden u satte Premier, har hun ikke kundet komme i Betragtning, da de egentlig kun er udlovet for linnede Strømpers Strikning. Af de under No. 58 i Listen for 1784 udsatte Premier for uldne Tøjers Forfærdigelse til BønderKlæder, af Uld farvet af Naturen selv, tilkjendes følgende: 180, Birthe Hansdatter, paa Gaarden Smebye paa Tøten i Aggershuus Stift, en Premie af den første Sølvmedalje, eller 20 Rdlr., for at have forfærdiget 78 Alen graat Vadmel, hvori Ulden er ret fiirligen brændet 181. Jnger Marthe Tomle af Lands Præstegield i Aggershuus Stift, tillægges en Premie af den anden Sølvmedalie, eller 10 Rdlr., for 62 Alen graat Vadmel. Desuden har hun og forfærdiget 43 Alen hvidt Vadmel. 182. Birte Knudsdatter Wiig i Stange Prægegield, Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har forfærdiget 46 Alen graat Vadmel, hvorfor hende tillægges en Belønning af 10 Rdlr.