Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-05
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.)¬ J hvor meget vor Nysgierrighed end i den senere Tid har været spendt om Begivenhederne paa den store Krigsskueplads, saa blev den dog ved denne sidste Post ligesaalidet tilfredsstillet, som ved de forrige andre. Endnu ligger alt skjult i et dybt uigjennentrængeligt Mørke bag Tidens Forhæng, som dog nok engang vil blive oprullet til Trøst og Beroligelse for enhver, i hvis Aarer flyde ægte danske Blod og hvis Hjerter slaaer varmt for Frederiks og Danmarks Held, Fra Hamborg meldes under 26de October. Efter adskillige udspredte Rygter skulde, som det lader, fra den 16de til den 19de være forefalder et stort Slag. Fienden synger samme Seiers fange, som i Slagene ved Lützen og Bantzen. Vi skal meddele Resultaterne saasnart vi faae dem. Paris den 17de October, Kronprindsen af Sverrig beskyldes for, under Revolutionen, at have været uden Grundsætninger, at have vaklet mellem alle Factioner, og været skinsyg over Krigertalenter, som han mistvivlede om at opnaae, at have været hemmelig plaget af æregjerrige Ønsker, utaknemmelig af Karakteer, taget sin Forfængelighed for Storhed, og sin naturlige Urolighed for Genie, Folk som kjendte ham forudsaae, at han vilde skille sin Jnteresse fra det Svenske Folks. Længer hen, hvor der tales om Finlands Afstaaelse imod Forventninger om at erholde Norge, heder det: Bernaadette er maaskee den eneste Mand i Sverrig, som ikke har indseet, at Englands Tilbud af Norge var en Forhaanelse, da det Brittiske Ministerium har blot villet forsøge, hvorvidt deres nye Bundsforvants Uvidenhed kunde gaae. Og dette er den Mand, heder det videre, som skylder sin Magt og sin Værdighed den Franske Regjerings Jndflydelse, og en Krigerhæder, han har erhvervet sig ved at stride mod Frankrigs Fiender. - Ham er det, som forglemmende Alt, hvad der er helligt i Verden, forraader paa engang sin Ære, sit gamle Fædreland, og dets Folks vigtigste Fordeele, der slaaer sin hele Liid til Ham. - Lad ham altsaa vandre om paa Fastlandet, i Selskab med Kotzebue, Genz, Schlegel og af alle foragtelige af det Engelske Oligarchie besoldede Libellister; men vide skal han at hans Landsmænd have dømt ham, som han vil vorde dømt af Efterverdenen; vide skal han, at Frankrigs Skjebne er uforanderlig, at dets Fienders Anstrængelser skulle atter strande paa dets Armeers Topperhed, dets Borgeres Fædrenelandssind og dets Regjerings Kraft. Endvidere meddeles en Artikel over samme Prindses politiske Fremfærd af det engelske Blad Stiernen, hvilket ikke mindre strængt bedømmer ham som Menneske, Franskmand og svensk Kronprinds, og endeer med følgende Jndsyn i Fremtiden. Sæt at det chimæriske Haab Frankrigs Fiender bestandig smigre sig med, virkelig gaaer i Opfyldelse; Rhinforbundet opløst, Frankrig bragt i den Kraftesløshedstand, hvori man ønsker det, og de gode gamle Regjeringer paa nye oprettede i Tydskland, med alle deres ærværdige Former, hvad vilde der saa blive af Carl Johann, Han vil da opdage, at han hemmelig mistænkes, frygtes og hades af dem, som affektere at elske og smigre ham. Naar hans Tjeneste ikke meere behøves, og hans Jndflydelse ikke mere er til Gavn, vil man ved en af hine Hofmænd, som nu krybe for hans Fødder, lade ham vide, at hans Ophøielse paa Sverrigs Throne ikke kan forenes med Nabokongernes Fordeel og Værdighed, og at Jndgetogenhed og Obscuritet bør vorde hans Lod. Kan man troe for Alvor, at Alexander vil taale Carl Johann som Naboe, dersom de Bundsforvandte triumfere; Greven af Gottorp kan ikke mere og ønsker vel heller ikke at regiere i Sverrig; men dersom de Bundsforvandte seire, saa vil hans Søn blive Sverrigs tilkommende Monarch, og blive de overvundne, vil Carl Johann da vove at gaae tilbage til Sverrig, og vil han ikke blive bortviist fra et Land, hvorover han har bragt alskens Ulykke, medens det stod i hans Magt at giengive det al den Hæder og Glands, der saalænge omgav det? – Disse ere de Klipper, paa hvilke denne uforstandige Mands Haab vil strande. Da vil han ene og forladt skue omkring sig, og med bitter men forsildig Anger begræde sit Affald fra Frankrigs Held. Altsaa: seire de Coaliserede Godnat Carl Johann, og seirer Napoleon, Godnat, Carl Johann."