JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Ved Proclama af 13de dennes, der er læst inden Gjerler Onsild Herreders Ret og snarest mueligt læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afdøde Enke Ane Christensdatter og forhen afdøde Mand, Huusmand Jens Thøgersen af Hornum Bye og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. En Skiftesamling i Boet afholdes herpaa Contoiret Løverdagen den 15de October d. A., Kl. 10 Formiddag. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 16de August 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Arbeidsmand Niels Hansen her af Byen, indkalde herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret, Slagelse Kjøbstads Skifteret, den 17de August 1836. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1836-08-26
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
en til endelse. fo me gelig en revposter. vilgerede. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-08-27
vertissements. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. No 205.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Løverdagen den 27de August.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Det hæderlige Medlem for Sandwich har blandt Andet ogsaa paa en stødende Maade udtalt sig om Spaniens forrige Premier Ministers, Hr. Mendizavals Characteer. Da jeg en Tidlang har staaet i politiske Forhold til hiin Minister, vilde jeg forsømme den Pligt, som Tilstedeværelsen i dette Huus paalægger mig, hvis jeg ikke erklærede, at jeg i alle Forhandlinger med Hr. Mendizaval har fundet denne Statsmands Characteer aldeles dadelfri, og at han ved store, personlige Opoffrelser har viist, at han med Hengivenhed er knyttet til sit Fædrelands Velfærd og Jnteresse. (Hør, Hør!)(Fortsættes.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Tydskland. Den 11te dennes om Aftenen Kl. 10 saae man i Curhaven paa den nordlige Himmel en skjøn Jldkugle, der opløste sig i Funker, lig Rakketter.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Det er mærkeligt, at samme Meteor er bemærket i Odense et Par Minutter for Kl. 10, paa den sydlige Egn af Horizonten. Det viste sig der som en hurtigt opstigende Jldmasse, der udbredte et stærkt Lys og derpaa pludselig forsvandt. Det steg saa højt, at det fra Flakhaugen kunde sees høit over St. Knuds Kirke. Ved Hünfeld i det Churhessiske, skjød en Skovfoged fra det Darmstadiske for kort siden efter en fattig Kone, som samlede Pinde i Skoven, og ramte hende saaledes, at Kuglen gik ind under Skulderbladet og ud igjen ved Nøglebenet. Konen laa i flere Maaneder paa et smertefuldt Sygeleie, da hendtes det en Dag, at hendes Mand traf den samme Skovfoged alene, liggende i dyb Søvn i samme Skov.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
J nogle Minutter stod han tvivlraadig foran den Sovende; da greb han hans ladte Gevær og gik bort dermed. Et Par Dage derefter lod han Skovfogden vide, at han kunde afhente det Gevær, hvormed han havde skudt hans Kone til Krøbling hos ham.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Rusland. Konen af en Arbeider i Kononstøberiet i Lagunkier lykkelig blevet forløst med fem Døttre, som alle leve og befinde sig vel. Kejseren skjænkede strax Moderen 500 Rubler og sørger for Børnenes Underholdning.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Jtalien. Jfølge overeensstemmende Efterretninger fra det lombardisk venetianske Kongerige, er Cholera endnu bestandig i Tiltagen, og da den forfærdede Befolkning for største Deelen er indtaget af den ulykkelige Jdee, at denne Himlens Svøbe kunde undgaaes ved Spærrings-Forholdsregler, har Vice-Kongen erklæret sig beredt til, at imodekomme Ønsket i saa Henseende, og at yde enhver Menighed, der maatte forlange det, militair Bistand. Men en Begivenhed i Moden kunde maaskee tjene til at aabne Folkets Øjne. Hertugen af Moden, som medens Cholera rasede opholdt sig i Vien, og som dog omsider maatte have indseet Spærrings-Systemets Skadelighed for Handel og Vandel og for alt borgerligt Erhverv, gav aldeles efter for sit Folks Ønsker, og Hertugdømmets Grændser bleve fuldkomment lukkede ved en Militair-Cordon. Da Jnfantinden, Hertuginden, af Lucca, Søster til Kejserinden og til Hertuginden, af Moden, paa sin Reise til Lucca indtraf ved Modens Grændse, maatte hun underkaste sig en otte Dages Qvarantaine. Hertuginden føiede sig i Loven, for at faae sin Søster at see. Men medens hun opholdt sig i Qvarantainen, udbrød Cholera paa det Heftigste i det Jndre af Hertugdømmet, knap tre Mile fra Cordonen. Man troer at dette Tilfælde vil foranledige Hertugen til at opgive Spærringen. (Jvfr. hermed Gaars-Nr's, 7de Spalte.) Det var en stor Lykke, at Hertuginden endnu befandt sig i Qvarantainen; det ængstede Folk havde ellers skreget paa, at hun havde slæbt Cholera ind fra Tydskland.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
J en senere Skrivelse fra den italienske Grændse hedder det: Cholera hersker endnu uafbrudt, skjøndt i en noget ringere Grad, i Lombardiet, og virker ødelæggende paa Handel og Vandel. De fleste Fabrikherrer saae sig alle deres Arbejdsfolk berøvede, da disse af Angst for Smitten ikke ville opholde sig i indesluttede Rum. Jsær ere Silkefabrikkerne standsede, hvorved Silkestofferne ere stegne højt i Prisen, Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Constantinopel, den 29de Juli. – J de sidste ti Dage har man atter bemærket stor Virksomhed blandt det diplomatiske Corpses Medlemmer, Porten har fra London, det franske Gesandtskab fra Paris faaet en Coureer, og det engelske Gesandtskab har afsendt en saadan. Nøjagtigt kjender man rigtignok ikke Forhandlingernes Gjenstand; imidlertid er dog vel den tyrkiske Escadres Bestemmelse en af Gjenstandene. Porten vil nemlig have gjort den Opdagelse, at den nuværende Dey af Tunis ikke er ubekjendt med de Utilfredses Jntriger i Tripolis; derfor skulde han afsættes, og derfor sendtes Flaaden til Tunis. Porten meente, heri at handle aldeles overeenstemmende med sine Rettigheder, og at Franskmændene, hvis de forhindrede et saadant Forehavende, traadte Folkeretten for nær. Men disse sidste paastaae, at Porten med en saadan Forholdsregel ene og alene har i Sinde, at bortfjerne en Dej, der staaer i god Forstaaelse med Frankerig, hvis Jnteresse, paa Grund af Raboskabet til Algier, er med i Spillet, samt at Deien tillige paa det strengeste iagttager sine Pligter mod Porten. Man agtede at give ham en Eftermand af ganske modsat Tænkemaade, og derved skaffe Krigen i Algier ny Næring. Desuden skal den franske Gesandt have erklæret, at man ret godt vidste, at der om Bord paa de til Tunis bestemte tyrkiske Skibe er opdynget en stor Mængde Vaaben og Munitions-Forraad, hvis Bestemmelse var let at gjette: Abdel Kaders Foretagender skulde understøttes dermed. Men Udførelsen af en saadan Plan maatte Frankerig betragte som en Fjendligheds Act, og det saae sig derfor sat i den Nødvendighed, af at Magt at modsætte sig samme. Paa denne Maade fortæller man de sidste Begivenheder her, og det hedder almindeligt, at Spørgsmaalet om den tyrkiske Flaades Bestemmelse er afgjort efter Admiral Roussins Ønske.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Sverrig. Fahlun, den 18de August. – J Gaar Morges var det stærk Frost. De finere Havevexter beskadigedes. Man veed endnu ikke, hvorvidt Frosten har strakt sig, eller hvor stor Skade den i det Hele har gjort. Gelle, den 20de August. – Fra i Tirsdags til i Onsdags har Frosten skadet Vexterne udenfor Staden; paa nogle Steder ere de aldeles ødelagte.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Jndenlandske Efterretninger. Thisted, den 20de August. - Paa Grund af de Ødelæggelser, Stormen den 8de og 9de August forrige Aar foraarsagede Landmanden her i Tyye, har kun Kornudskibningen i Aar herfra været ringe; derimod er en heel Deel Uld til forhøiede Priser opkjøbt og udført herfra, saaledes er i disse Dage to Ladninger Uld opkjøbte og af Handelshuset P.H. Ree & Comp. i Randers afskibede herfra gjennem Canalen til Amsterdam og Antwerpen.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
J Egnen af Viborg, er nylig skeet et røverisk Overfald, hvorom der under 18de De fra FjendsNørling Herreders Contoir i Viborg i "Samleren er udstedt følgende Kundgjørelse: "Natten mellem den 15de og 16de De, har en ubekjendt Person, der var iklædt en kort Kjole, Kasket paa Hovedet, Tøfler, paa Benene, var høi af Væxt, i en ungdommelig Alder og talede Jydsk (nøiere kunde hans Person, formedelst Mørket, ei skjelnes), tilladt sig mellem Viborg og Rognstrup at overfalde en Kjørende og bibragt denne, med en skarp Kniv, et Snit i høire Side af Kjolen, som ej trængte igjennem. J det derpaa fulgte Haandemæng skal Angriberens høire Pegefinger være bleven vredet af Led, ligesom han skal være bleven slaget til Blods. For den mulige Opdagelse af denne Person udloves en Douceur af 20 Rbd.;
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Af vedkommende Overøvrigheders Bekjendtgjørelsen, i Ribe Avis seer Man, at der i forrige Maaned paa Ryssensteens Forstrand løst af Havet er inddrevet 34 Foustager Talg, samt paa List et Oxehoved Cognac.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Kjøbenhavn, den 27de August. Den 30te Juli er fra det danske Cancellie afgaaet følgende Circulair-Skrivelse til samtlige Amtmænd, og Land- og Sø-Krigscommissairer: Da det er bragt i Erfaring, at den Legemsfeil, der benævnes platfodet, ofte anføres som Aarsatil at det værnepligtige Mandskab er forbigaaet ved Udskrivningen til den staaende Hær, hvorfor det maa formodes, at denne Legemsfeil ofte forvexles med den Egenskab hos Foden, der kaldes bredfodet, og da tillige det Ønske af et District er fremsat, at en bestemt Difinition i saa Henseende til Veiledning for Sessionerne maatte meddeles, saa skulde Cancelliet, ved at fremsende Exemplarer af en under 15de d. M. udfærdiget allerhøieste Placat, angaaende de Regler, der saavel ved Landmilice-Sessionerne som ved Regimenterne og Corpserne skulle iagttages ved Bedømmelsen af det med Legemsfeil og Svagheder behæftede værnepligtige Mandskab m. m., derhos meddele (Titul) følgende Forklaring: Platfodet er den Beskaffenhed ved Foden, at sammes Ryg ikke er tilstrækkelig hvælvet, og at Fodsaalen, naar man træder paa den, berører Jorden i den Grad, at man ikke er istand til ved den indvendige Rand at bringe en Finger ind imellem Fodsaalen og Jorden. Denne Deformittet kan, foruden det Anførte ligeledes kjendes derved: a) at den indvendige Knokkel er meget fremragende og ligger stedse dybere end sædvanlig, og at Gangen skeer paa den indvendige Rand af Foden; b) at der under den indvendige Knokkel findes en efter Graden af Feilen, meere eller mindre betydelig Udhuling; c) at en sand Platfodets Gang sædvanlig skeer med bøiede Knæer, og at den har megen Lighed med et Menneskes, som kjører en Skubkarre foran sig; d) at Fodledet vel ikke er ganske stivt, men, efter Graden af Feilen, meer eller mindre indskrænket i sin fri Bevægelse fornemmelig ved Fodens Udstrækning.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Hos den Bredfodede finder man: a) Fodsaalens sædvanlige Udhuling. b) Ryggen paa Foden er tilstrækkelig hvælvet, og der, hvor Foden forenes med Fodledet, finder man Breden ei større end sædvanlig. c) Først ved Benene i Mellemfoden begynder Fodens Brede, tager henimod Tæerne stedse meere til, saa at Tæerne hos Enkelte ende sig næsten i en lige Linie, og den store Taa staaer meget lidet frem for den lille. Den brede Fod er i Almindelighed meget kjøbet. d) Bevægelsen i Ledet er fri. e) Gangen skeer ikke med bøiede Knæer.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli. Hasle og Rut sker Sognekald paa Bornholm, 250 Rd.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Under Rentekammeret: En Medlems=Post i Justits=Directionen for Tallotteriet i Altona, og andet General-Administrator-Embedet ved General Lotto Directionen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Befordringer og Afgang. Under 22de Agust er Hs. Høyfyrstelige Durchlauchtighed Landgreve og Prinds Frederik af Hessen, igjennem General-Commissariats=Collegiet udnævnt til Feldtmarschal.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Under det danske Cancelli. Den 16de August er Auditeur i Armeen, O. Müller, beskikket til Cancellist i Cancelliet; Sognepræst for Hasle og Rutsker Menigheder paa Bornholm, L. Smith, til Sognepræst i Saxkjøbing; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Skanderborg, K. Hansen, til Sognepræst for Feuling og Holsted Menighed i Ribe Stift; Diaconus i Satrup under Sønderborg Provstie, H. Ahlmann, til Songnepræst for Svenstrup Meenighed paa Als.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Under Rentekammeret: Den 26de Juli ere Eieren af Bramstrup, Landmaaler T. Ø. Hillerup, og Eieren af Landsled Gaard og Mølle, H. P. Schmidt, som Landvæsenscommissairer, den Første i Odense Amt og den Sidste for Møen, forundte Rang, med Kammerraader. Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond. Den 26de Juli er Exam. juris P. C. Bagger ansat som Copiist i StatsgjeldsContoiret. Bor Kjøbstædmanden have udelukkende Ret tilat brænde Brændeviin,
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Af Underretsprocurator i Aalborg og Fyens Stifter, N. A. Holm, i Odense. Slutning.) Og for nu at forfølge min Jdee yderligere, overladende til den Kyndigere at bedømme sammes Værd, vil jeg meene, at og slige Brændeviinsbrænderier i udvidet Locale blev forenet med Sogne-Ølbryggerier, som vor videnskabelige, højagtede Professor H. C. Ørsted saa vel har skildret i en Afhandling i Almanakken for 1834, imod Slutningen, hvormed Brændeviinskarlen naturligviis ogsaa maatte være bevandret, som og med det derved nødvendige Maltgjøreri, og Landboeren paa den Maade ret fik Smag paa, hvad man i Ordets egentlige Forstand kan kalde "Øl, vilde dette vistnok være det virksomste Middel til at lede hans Attraa fra den altfor ofte umaadelige, saa højstskadelige Brændeviinsnydelse; hvorved jeg maae bemærke, at af alle mig bekjendte Methoder at brygge Øl paa, er den bajerske, som vi her i Odense i den senere Tid have Sands for, vist den fortrinligste, og den, der nærmer sig Druesaften eller Vinen meest, forudsat at denne, som hver anden Ølsort, bliver behandlet paa en hensigtsmæssig Maade, efter at den er kommet fra Bryggeriet, og som Landboerne burde gjøres bekjendte med (Steendunke hertil ere ikke saa kostbare), og kostede ham hans Øl paa denne Maade, især ved Brugen af Humle – som han dog paa mange Steder kunde lægge sig meere efter selv at avle, end nu skeer – istedet for Malurt, Porss &c., noget mere, vilde dette dog ikke altid være Tilfældet, naar en Deel af Brændeviinsskillingerne medtoges. Alligevel heller ikke, som berørt, at forglemme, at man ved at formindske Brændeviinskippernes Antal, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, og ved at anordne, at ikkun bekjendte ædruelige, vel helst i det Ringeste fyrretyve Aar gamle Mænd, med et foregaaende ulasteligt Forhold, maatte tilstedes Bevilling til at ernære sig ved Brændeviins=Udskjænkning, ville ufeilbarligt ogsaa meget forekomme umaadelig Nydelse, 3: Lejlighed og Forførelse virke her, som ved saameget Andet. Bifalder den Kyndige imidlertid ikke hiint Forslag, hvilket jeg selv efter Omstændighederne har nogen Aarsag til at befrygte, kan jeg dog derfor ikke være enig med de Flere, som antage, at det skulde være umuligt, især paa fraliggende Steder, at raade Bod paa ulovlig Brændeviinsbrænderi paa Landet, om endog alle som een, (vist uden for al Tvivl) maae være enige med mig i at som Forholdene nu ere paa mange Steder, ingen Fædrenelandsven kan ønske sig dem. Er Forebyggelsen, end ikke nogen Bagatel, er det dog vist heller ikke saa vanskelig en Sag, som man ofte forestiller sig; thi en først eengang Toldvæsenet enig med Justitsbestyrelsen om at dette ikke mindre er Hans Majestæts Villie end absolut nødvendigt for Landets Vel, at see Anordningerne om utilladeligt Brændeviinsbrænderi overholdte, ville disse Autoriteter, i Særdeleshed om de fra Begyndelsen i fornødent Fald kunde nyde tilbørlig Assistence af Militair, og ledsagede deres Fremgangsmaade med Fornuftgrunde hos Landboerne om, at dette heller ikke bør være anderledes, ikke finde dette saa vanskeligt.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Den danske Landalmue, med hvem man fik meest at gjøre, er ikke mindre end hver anden Undersaat i Almindelighed saare redebon til at lyde sin Konges Bud, en Enkelt med stridige Tilbøyeligheder maaskee undtagen, men som let lader sig betvinge, især naar man ikke vil forstaae Anordningerne, hvilket Almuen som oftest gjør, som skulde det være absolut nødvendigt, at Lovovertræderen blev grebet in Hagranti eller Jnqvisitionen i det Mindste have fundet Apparaterne, men vist alt nok til Strafs Undgjeldelse, naar han herom ved habile Vidner blev overbeviist, som naar det kom til Sag og Beedigelse, vist ikke ret Mange ere saa fordærvede, at de skulle forsværge sig i dette Tilfælde for Andres Skyld. – Alle slige Misbrugs Afskaffelse beroer vistnok ikkun paa en bestemt Villie og hensigtsmæssig Udførelse, i Forbindelse med Anerkjendelse af Nødvendigheden, for ikke in casu tillige at berøre Omstændigheder, som, skjøndt vel ikke saa ubeviislig Sandhed, dog kunde saare enkelte Paa gjeldende og derfor ikke uden Nødvendighed her ikke tilstede, bør nævnes. At imidlertid flere af de større Kjøbstæder kunne og maae leve uden at have synderlig Jndtægt af deres Brændeviinsbrænderier, afgiver Jylland paa flere Steder Beviis for; hvormange Brændeviinstøier, for at nævne en By, der f. Ex. i Aalborg for Tiden er i Brug, veed jeg ikke med Vished, men efter hvad der er mig sagt, skal Antallet være høist ubetydeligt i Forhold til Byens Størrelse, og sandsynligviis ligger en betydelig Deel endnu under Toldvæsenets Segl af de, jeg veed laae der for nogle Aar siden, ja, efter Bladet "Danske Magazin, for 1835, Pag. 178, skal der 1824 ikkun have været tre Brændeviinsbrænderier i Viborg med over 3000 Jndv. Og at nu det modsatte finder Sted her i Odense, hvor Brænderierne ere i betydelig Flor, kan Byens bebyggede Opland ikke ene og alene foranledige, dertil er her en altfor stor Mængde Tøier i Brug, 30 forslaae vist ikke; men Aarsagen er ufeilbarlig den: at uberettiget Brænderi her i Omegnen er ubekjendt, og saaledes endog afgiver Beviis for, at Anordningerne kunne overholdes, lad endog være med nogen mere Vanskelighed, paa andre Punkter længere fra Toldopsynet end her de fjerneste kunne være.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Efterretninger at blandet Jndhold. det Jndhold.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
En fransk Geometer har opfundet en ny Vej maaler, som han kalder "Dandy-Geometre". Den kan anbringes i alle Slags Vogne og ved den kan man, uden at røre sig fra sit Sæde, erfare, hvor mange Favne Vognen har tilbagelagt.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
J en liden Stad paa den franske Grændse forefaldt for nylig følgende forunderlige Begivenhed. En Bonde vilde sætte Jld paa sin Lade, da en i en Straastakskjult Tyv begyndte at skrige: Brandskifter, og løb sin Vei. Da de begge stode for Dommeren, paastod Bonden, at han havde villet sætte Jld paa Laden, fordi han havde vidst, at hans Nabo, Tyven, som han længe havde havt Mistro til, var skjult der. Tyven forsikkrede derimod paa sin Side, at han havde ahnet sin Naboes forbryderiske Hensigt og at han paa ingen Maade, havde skjult sig for at skjæle, men kun for om mulig at gribe ham paa frisk Gierning.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Literair Uyhed.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
J Nr. 214 af Blatter für lit. Unterhaltung findes en særdeles rosende Recension over tre i Leipzig nys udkomne Fortællinger: "Schweres Mitwissen", "Der Dieb" og "Der Geisterbanner af vor Landsmand, Hr. Professor L. Kruse. Recensenten siger blandt Andet: Alle tre Fortællinger have, som flere af denne Forfatter, det Gjendommelige, at overføre det bizart og ventyrligt Tilsyneladende i det Mulige og Begrundede, uden at bortvifte Duften af det Usædvanlige og uden ved en fad Skuffen at vække Fortrydelse.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Det Kongelige Theater.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Franskt Skuespil. Søndagen den 29de August opføres: 1) Lejenne homme marier, vaudeville en 1 acte, par Scribe; 2) Chacun de son eyte, comedie en 3 actes et en prose par Mr. Mazeres 3) Les gants jannes on les tribulations d'an danseur, vaudeville comique en 1 acte, par Mr. Bayard. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Paa Mandag opføres: Michel Perrin eller Politispionen uden at vide det, Vaudeville i 2 Acter af Melesville og Ch. Duverier, bearbeidet af Hr. Th. Overskou; og Catharine on la croix dor, vaudeville en 2 actes. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 10 3/4.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Reisende. Ankomne den 24de August: Capitain Mariboe, Kjøbmand Unna fra Helsingøer, Portraitmaler Hansen fra Rønne, Kjøbmand Gjørup fra Storehedinge, Apotheker Flittner fra Kiel, Handlende Lundgreen fra Helsingborg, Kjøbmand mac fra Kallundborg, Boghandler Petersen fra Hjørring, Snedkermester Eikke fra Kjøge, Slagtermester Levi fra Fredericia. Med Dampskibet "Frederik den Sjette, ankom i Onsdags Eftermiddags Kl. 2 fra Travemunde Præsident Baron v. Nordin med Tjener, keiserlig russisk Minister Baron v. Nicolai med Tjener, Baron v. Bretton med Søn, Consul Hambro med Frue, Tjener og Eqvipage, Fabrik ter Thiele med Kone og Tjener, Godseler Jenisch med Tjener, Musikdirecteur, Schrump med Kone, dHrr. Schmidt, Naht, J. og P. Levisohn, Gossler, Moe, Holck, Nachmann, Laing, Lander, Wolff, Noodt, Courtial, Schagen, Marchand de Chaume, Mottlau, Jacobsen, med Søn, Oltmann, Petersdorff, Lysholm, Hansen, Lukken, 6 Haandværksvende.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Kjøbenhavns Torvepriser, den 26de August 1836. Rug, pr. Tde. 3 Rbd. 4 8 a 4 Rbd. 1 8 Hvede..... Byg, radet . . . – 2 - 5 - 12 - 8 - 3 - . Dito, Gradet . . . 2 - 4 - 12 - 3 - 3 - . . Havre. . . . . . . . – 2 - 3 - 2 - . - Erter, . . . . . . . . Flæsk, røget pr. Lpd. 2 - 2, 12 - 8 - 4 - Pito, grønsaltet. Smør, . . . . . . pr. Pd. . . 1 - 4 - . - 17 Eg Snesen......... . . 1, A. . 10 hjær. . . . . . . . pr. Pd. - Sjællands Smør, pr. Fag. 11. (Alt i Sedler og Tegn.)
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 26de August 1836. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2. Species 202. Disconto 4 pCt. Species solgtes til 12. 1 1 s. kongelige Obligationer uden Renter i Banco 913 a 92. Dito uden Renter i Sedler 92 1/2 a 93. Kationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) rede Sølv 102 1/2 a 103. Dito i Sedler 103 ½ a 104. Norske Speciesedler 180 3/5 a 181. Svenske Sedler 49 ½ a 49 ½ 4 pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 1/2 a 244. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 ½. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 101. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse Obligat. i Bco. 92 1/2 a 93. 4 pCt. uopsigelige Norske Rigsbanks-Obligationer, lydende paa Norske Species. 4 pCt. Rigsbank-Obligat, Renten pr. 6te Jan. 102 ½ a 103.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Officielle Avertissementer. Kjøbenhavns Brandforsikkring. Resten af de af Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikkring udstedte og med Litr. A. betegnede Obligationer, opsiges herved, i Overeensstemmelse med den Kongelige Resolution af 22de Februar 1799 til Udbetaling i 11te December Termin 1836 fra hvilken Termin altsaa ingen Renter af disse Obrigationer svares, nemlig 1. Obligationens, Citat i Opl. Ovigationens Fr. Dato. Sølv. Nr.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Dato. Rod. er 11te Juni 1809. 340 1744 11te Juni 1809. til Al. Obligationens Capital, l. Obligationens Capital. Nr.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Dato. Sølv. Nr. Dato. Sølv. Rbd. 1s. Rbd, c. 2219 11 Juni 1809. 1702177 11 Decbr. 1809. 850. 255, 232 11 Juni 1810. 2358 11 Decbr. 1809. 828 72 2595 11 Decbr. 1810. ti. 127 182618 11 Juni 1811. des. 297 48 2650 11 Decbr. 1811. 637 18. 24 sk.
Berlingske Tidende, 1836-08-27
Directionen for Kjøbenhavns Brandforsikkring, den 24de August 1836. Malling. Collin. Lassen. Hornbech. J. Bech. Beyer. Fr. Gandil.