JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
I Kbhvn. Adressenvis læses: Frederik Moltke. Han var Adelsmand ikke blot i det forgængelige Præg Med en lys Aand forenede han et ædelt Hjerte: Den förste vidste at veie de nødvendige Jordens Forhold Det sidste gjorde ham saare tilfredsstillende for Undergivne, Der ville erindre ham som et følgeværdigt Mønster for enhver Overmand.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Reisende. f. Kallundb. t. Aard. Partiener Rottbøll. Jocken Nielsen, Jfr. Nyssum AlKbud. Schou; Bundtmager Michelsen; Stud. theol. Jurgensen, Pastor 6 Wadum, Styrmand Tørsleff, Mad. Gleerup og Lange m. Datter Handelsbet. Vang og Knudsen; Urtekræmmer Gleerup, Smed Larsen. - Fra Aarh. t. Kallundb. : Kjunker., Herredsf. Bülow, Frøken P. Flindt Tobakspinder, Petersen; Md. Brunes m. Søn; Consistorialr. Bierregaard, Pastor Larsen, m. Kone og Datter; Enkemd. Biarnesen m. Datter, Komd. Ostermann, Pastor Holst m. Kone, Cand. pharm. Nellemann og Carstensen, Copiist Giessing: Farver Wibroe, Cancellie. Gorm m. Søn og Datter, Kjunker. Reedt, m. Tiener; Krigsr. og kgl. Capelmusicus Keyper, Jfr. M. Nue; Forv. Justo sen, Louis Lund, Pastor Carstens m. Kone og 2 Børn; Hestehandl. Schiøn, Jensen og Petersen. - Med Dagvognen f. Aalb. igaar. Til Aarb., Jfr. Hedegaard, Mad. Pallisen; Skræderm. Møller, Komd. Hallengreen. Til Rand.; Cand. pharm. Seidelin, Capt. Koefoed m. Frue. Til Hobro. Fru Tauber; Sadelmagerm. Wulst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Døde. C. C. D. Vogt, f. Zülow; N. M. Thyggesen, f. Thomsen, 81 A. M. S.,F. Holgaard, f. Herforth, 74 A.; Alle i Kbh. Forhenv. Kbd. J. Bannucka, 20 A., i Holbek. Md. K. Røhr, f. Mikkelsen, i Aarh. Jfr. B. Abell, 50 A., i Hors. N. N. Hviid, 80 A. A. Schumann, f. Jacobsen, 42 A. begge i Slagelse. Sognpr. for Gjern og Skannerup Myd. F. Thura, 77 A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Hals Skibsliste. Jndk. D. 8de Juli, P. Jensen f. Helsingør og J. Hansen f. Svendd. m. Brændeviin. C. W. Claudi f. Aarh., ball. P. Dam f. Libau m. Hør og Hamp. J. Lausen f. Mariager m. Brænde. J. Hansen f. Horsens m. Planker. P. T. Madsen f. Königsb., T. Nielsen, N. C. Schougaard, L. C. Sørensen, J. Nybroe, P. Tofte, R. Nielsen og J. Holm f. Kbh., L. Olsen og J. Nielsen f. Rørvig, A. Hansen f. Sønderb., og d. 10de : N. F. Larsen f. Nyb., J. Jensen f. Nakskov; Alle m. Korn. S. J. Kroemann f. Newc. m. Steenkul. D. 11te: S. Frederiksen f. Tvedestr. m. Træl. N. Hansen f. Korfør og N. C. Fylsvig f. Nyborg m. Rug. P. Bruun f. Kbh.,m. Stykg. P. Jensen f. Saxkiøb. m. Aske. - Udg. D. 8de: F. Amdreasen t. Kbh. m. Havre. C. Olsen t. Arend. m. Gryn. N. Pedersen t. Rudkiøb, ball. A. Rønnau t. Flensb. m. Kridt. D. 10de : A. Willumsen t. Christians., M. Ambjørnsen t. Tønsb., L. Rasmussen t. Korfør, C. Nielsen t. Rudkjøb, A. Gunnuldsen t. Østerr.; Alle ball. S. Toriesen t. dsterr. og B. Geneske t. Hobro m. Muurst. N. Jensen t. Helsingør m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Bekjendtgjørelser. Da Muursvend Hans Bloch i disse Dage, imod min Villie og uden mit Samtykke, samt uden at være forsynet med de anordningsmæssige Beviisligheder, har absenteret sig fra mit Arbeide, saa opfordres han herved til, i Henhold til Placaten af 6te April 1813, dens 8 15, uopholdelig at indfinde sig, ligesom og Enhver advares om, ikke at huse formeldte Hans Bloch, mindre at tage ham i Arbeide, forinden han paa lovlig Maade er dimitteret af mig. Aalborg, den 12te Juli 1836. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
En smuk og beqvem Beboelses-Leilighed, for en Enke eller en lille Familie er at faae tilleie til Michaeli d. A. paa Gammeltorv i Stedet Nr. 134, hvor Liebhavere behage at henvende sig. Aalborg, den 14de Juli 1836. 2de smaa Beboelser kunne faaes til Leie. Wogensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
En anstændig Beboelses=Leilighed for en liden Familie ønskes i Leie til førstkommende Flyttetid. Hvor saadan kan erholdes opgives behagelig i en forseglet Billet, mk. W. som aflægges paa Adressecontoiret. Vlegede Kanders Por=Lærreder. faaes igjen hos Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Hvor en Dreng kan blive antaget i Farverlære anvises fra Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Herved advares Alle og Enhver imod at kjøre over Sophiendahl Enge, hvis de ville undgaae at bliver optagne og behandlede efter Anordningerne. Skipper Thomas Hjelm, førende forrige Nicolay Nissens Skib, afseiler paa Søndag til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. De, som have meldt sig til Reisen, ville behagelig lade deres Tøi bringe ombord paa Løverdag.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
En mørkgraa Schenille og en blaagraa Reisekappe ere tabte paa Landeveien fra Aae til Vreilef Mølle den 7de Juli. Finderen bedes aflevere dem hos Hr. Jakobsen i Sundby eller Gjæstgiver Blichfeld i Hiørring, mod passende Findeløn. Beboelse er at faae til Leie i Stedet Nr. 294 paa Hjørnet af Al= og Skomagergaden. J. Zimmermann.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede En Maskiner i P. Chr. Weichmanns Bamp Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser hos Hr. Karup i Frederikshavn, Hr. S. C. Höeke i Hjørring. og i Boutiken i Th. v. Spreckelsens Gaard i Aalborg. Skifte=Indkaldelse. -----¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
J afgangne Selveiergaardmand Anders Lauritzens og forhen afdøde Hustrues, Kirstine Mads datters, Fællesbo af Katbygaard, Giver Sogn, bliver, Torsdagen den 28de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 9, herpaa Contoiret afholdt en Skiftesamling, hvortil herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, saavel Boets Arvinger som Creditorerne indkaldes at møde, for at erklære dem over de i Boet anmeldte Fordringer og hvad andet, der er af Jnteresse, for Boet. Herredscontoiret i Løgstør, den 30te Juni 1836. Lynge, constitueret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Aftægtenke Mariane Steffens datter af Gjottrup, Enke efter forhen afdøde Gaardmand Jens Nielsen sammesteds, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 2den Juli 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Creditorerne i afdøde Gaardfæster Christen Knudsens og efterlevende Enke Else Andersdatters Bo af Gaaser, i Kjær Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at melde sig og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteret, hvortil den Afdødes Arvinger tillige herved indkaldes at melde sig og godtgjør Arveretten. Kjær og Hvetbo Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 2den Juli 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Da der ikke blev gjort noget antageligt Bud ved Lictionen den 7de Dennes over Leverance af Tørv til det civile Sygehuus her i Byen bliver, efter Forlangende af Sygehuus-Jnspectionen, en ny Licitation over 100,000 Stkr. Skud=Tørv, at levere til bemeldte Sygehuus, afholdt paa Raadstuen her i Byen Løverdagen den 16de Dennes, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 9de Juli 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Herved bekjendtgjøres, at der Torsdagen den 2de i d. M., om Formiddagen Kl. 12, bliver, paa Tingstedet i Fiellerad, holdet Licitation over Opførselsen af en Jordemoderbolig i Gunderup Sogn, af Egetræes Bindingsværk, der efter Overslaget antages at ville koste 440 Rbd. Norgaard, den 7de Juli 1836. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Auctionsplacat. Torsdagen den 21de Juli førstkommende, Formiddag Klokken 10, bliver, efter Begjæring af Arvingerne i afdøde Fru Stiftsprovstinde Schjerups Bo, ved en ene 1ste Auction, om antageligt Bud skeer, absolut bortsolgt den bemeldte Bo tilhørende Gaard heri Sæby, beliggende paa Algadens søndre Side, under Matr. Nr. 30, med Have og Gaardsrum, samt en Græsvang og en ToftPudenfor Haven, saa og en Ager paa Byens Mark, af Hartkorn 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Auctionen afholdes i Stervbostedet, hvor Conditionerne ligge til Eftersyn. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 27de Juni 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Ifølge Amtets Ordre bliver den Peder Larsen, Ruus forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts-Restancer tilkjendte, Gaard, Kongegaarden kaldet, i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tønder, med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3 Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction, Mandagen den 1ste August, anden Auction, Mandagen den 15de August og tredie Auction, Mandagen den 29de August førstkommende, Formiddag Klokken 11. Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning som i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod den Tredie paa den til Salg averterede Eiendom. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-14
Ifølge Amtets Ordre bliver den Christen Kjeldsen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte og Afgifts=Restancer tilkjendte, Gaard i Hollensted, Hallund Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 ½ Album, med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction, Mandagen den 1ste August, - 15de - og anden - tredie - - - 29de . førstkommende, hver Dags Eftermiddag Klokken 2, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning, som i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod 3die Auction paa den til Salg averterede Eiendom. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Angaaende Alibeaud have Journalerne endnu et ubetydeligt Efterslet, som vel maa optages, for at fuldstændiggjøre Anskuelsen om denne Øieblikkets vigtigste Begivenhed. Siden han forsøgte at knuse sit Hoved mod Fængselmuren, har man iført ham Tvangstrøie og Tvangsbeenklæder og tillige paasat ham en Faldhat, i Form af en tyk Turban, saa at han kun kan tage meget korte Skridt og ingen Skade tilføie sig selv. Iøvrigt blive Avisernes Meddelelser om ham efterhaanden magtere, da Hr. Gisquet har udstedt et Forbud til hans Bevogtere imod at fortælle noget af hvads han foretager sig. - Jdeen om Muligheden i at finde Medvidere havde i Begyndelsen foranlediget en heel Deel Fængslinger, men man har hidtil Intet opdaget, som kunde compromittere Nogen. En Hr. Frey (eller Freysse) har været meest mistænkt, han blev ført fra Bordeaux til Paris og confronteret med Alibeaud, men den 2den og Aftenen atter sat i Frihed. Politiets ivrige Undersøgelser have, i det Hele, til dette Øieblik, ikke ført til andet Resultat, end at mani nogle Huse har fundet store Kasser fulde af Vaaben, Patroner og Kugler, hvilke da naturligt ere blevne confiskerede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Fra alle Rigets Egne indløbe Lykønsknings=Adresser tilKongen, hvilke han besvarer med sin sædvanlige Fiinhed og Rigdom paa Afvexling i Udtrykkene. Deri ligne de dog hinanden, at Hs. Majestæt næsten i dem alle taler oms Anarchisternes Forvildelse og søger Spiren til Attentatet i det republikanske Parti. - Det er ellers ogsaa ved denne Leilighed bemærket, at Erkebiskoppen af Paris, trods den Forsonning, man troede der havde fundet Sted, mellem Regjeringen og Geistligheden, endnu stedse krymper sig ved at give Ludvig Philip Konge-Titlen. J et Circulaire til Geistligheden tilkjendegiver han denne, at der, efter Regjeringens befaling, overalt i hele Riget, Søndagens den 3die Juli, skulde holdes en Takkefest for Ludvig Philips Frelse. Med moralske Sententser, og Bibelsteder om Forsynets Styrelse, begynder han sin Anordning, om at et sligt Tedeum skulde holdes, til Tak, - saaledes lyde Orden - for den Beskyttelse, hvormed den Almægtiges Haand har bedækket Frankrig, idet den har vidst, for den Fyrste, der regjerer det under saamange Farer, at bevare hans Dage, hvilke han vil anvende til i vort Fædreneland at bevare Agtelse for Religionen, denne sande Kilde til al Orden o. s. v. Disse særegne Udtryk have da ogsaa foranlediget, at dette Circulaire ikke er optaget i de officielle Blade, men kun i den legitimistiske Gazette de France, medens det i andre, f. Ex. i National, har givet Anledning til bidende Parodier. General=Procuratorens Indlæg imod Alibeaud læses, siden den 5te i alle Journaler; i Jndledningen udbreder det sig i nogle almindelige bemærkninger over den forbryderske Aand, der endnu stedse ikke kan finde sig i at respectere en regelmæssig Orden og lovmæssig Frihed, som Juli=Revolutionens bedste Frugter. Der tilføies, at Fasthed i at overholde September=Lovene fra forrige Aar vil være et betydeligt Skridt, til at hindre Gjentagelsen af slige Attentater, i det den ilde sindede Presse ikke meere har det i sin Magt at udbrede sine anarchistiske Grundsætninger og saaledes udstrøe den Sæd, hvoraf kongemorderske Jdeer fremspire. Det nærværende Attentat fremstilles derfor endnu som en følge af den ældre Pressetøilesløshed paa Grund af at Alibeaud har bruget saa længe over sin Plan, 2). Jndlæget slutter med den bestemte Erklæring, at de foreløbige Undersøgelser ikke have ledet til nogen anden Formodning, end at hele Ansvaret for den forsøgte Udaad hviler paa Alibeaud alene, men at den afgiørende Dom herom dog ikke kan fældes, forinden de offentlige Debatter for Pairsretten have kastet et fuldstændigt Lys paa Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Disse offentlige Debatter begyndte den 8de Juli i Pairs rettens Audientssal. Man maatte tage til Takke med denne, mindre rummelige Sal, da det midlertidige Locale, som havde gjort Tjeneste under Aprilprocessen og i Fieschis Sag, allerede var nedrevet. Forsamlingen af Tilhørere var derfor ikke talrig. Bag Præsidentens Stol havde man sat nogle Bænke for særdeles begunstigede Personer, blandt hvilke man bemærkede Hr. Manners-Sutton, den forrige Ordfører, i det engelske Underhuus. Retten blev sat nogle faa Minuter før Kl. 11. Kort iforveien var den Anklagede ført ind af 6 Municipalgardister. Han var bleg og syntes neppe at kunne staae paa Benene. Siden viste han meere Fatning og gjennemsaae, med en tilsyneladende Rolighed, en Pakke Papirer, som hans Defensor Hr. Ledru leverede ham.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Efterat de almindelige generelle Spørgsmaal med rolig Bestemthed vare besvarede af ham og protocollerede, henvendt Præsidenten sig til Publicum med Formaning om, at iagttage den dybeste Taushed og erindrede derhos Defensorerne: om at holde sig indenfor Grændserne af den Ærbødighed, Netten kan giøre Fordring paa. Nu opraabtes Vidnerne, af hvilke der vare 25 imod og 11 for den Anklagede. Da disse vare fjernede, og det egentlige Forhør skulde begynde, nedlagde Defenfor den Paastand, at Retten maatte hæves, da den Anklagede ikke havde havt den i Loven af 9de September 1835 bestemte Frist af 5 Dage til at overlægge sit Forsvar med sin Defensor. General=Procuratoren indvendte, at hiint Lovbud kun gjaldt for ordinaire Retter og at ingen længere Frist eller Udsættelse kunde tilstaaes den Anklagede. Advocaten vedblev imidlertid sin Paastand og understottede den med, at der endnu samme Dag var bleven forelagt ham 17 forskjellige Spørgsmaal, som han endnu ikke engang havde havt Tid til at gjøre sig fuldkommen bekjendt med. Da Anklageacten desuden gik ud paa at svært Alibeauds hele tidligere Liv og at stille hans Moral tet i det værste Lys, saa vilde det være fornødent, om hans forhen førte Liv, at afhøre Vidner, der opholdt sig i Perpignan og Narbonne og, endogsaa med Hensyn hertil, vilde en Udsættelse af 10 Dage være absolut fornøden. Han bemærkede desuden, at man vel forgiæves i den hele civilserede Verden vilde søge om et Exempel paa Forhandlinger af lignende Natur, ved hvilke man var gaaet tilværks med en Jilfærdighed, liig den, man her havde ifinde at anvende. Retten maatte da træde af, for at raadslaae om den ne Paastand, og efter 2 Timers Deliberation blev den formelig afviist. Klokken var nu 2 og det egentlige Forhotog sin Begyndelse og fortsattes til Kl. 4 1/2, da Posten afgik (Dets Hovedindhold skal vort næste Blad meddeele). Det er den almindelig Mening, at Processen vilde være indt og paadømt samme Dag, da det af det Foregaaende synes tydeligt nok, at Pairsretten ikke har ifinde, paa nogen Maade at forhale Sagens Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Hertugerne af Orleans og Remours indtraf den 7de fra deres Reise i Udlandet til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Østerrig. Cholera bliver meer og meer ondartet i Wien. J de første Dage af Juli døde ikke mindre end 1/5 af de Angrebne. Koldt Kildevand ansees for det Lægemiddel, der hid til har slaaet bedst an. Til Lykke er Frygten for Sygdom, men ikke meget stor blandt Almuen; man er kommet saa vidt nu, at man i det Høieste kun taler om, at der giver mange Syge af Cholera og at ikke faa af dem maa bukke under. - Nogle unge Mennesker, meest Udlændinge og Studerende, ere for kort Tid siden blevne fængslede, efter at man havde undersøgt deres Papirer. Man sætter disse Fængslinger i Forbindelse med dem, der have havt Sted i Schweitz, og anseer vel Grunden til den paa de Paagjældende hvilende Mistanke for at være politisk, uden dog mindste Maade at tillægge dem nogen strafværdig Tendents med Hensyn til Jndlandet. - Det bemærkes ved denne Leilighed, at der blandt de tidligere i Ungarn arresterede ha est unge Mennesker ikke befinder sig et eneste Medlem af note gen anseelig Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Stockholm, den 5te Juli. Den herværende officielle Tidende meddeler følgende Bekjendtgjørelse: "J Kraft af den 800de 5 af den norske Grund. lov har Hs. Majest. Kongen anordnet, at Kongeriget Noregges nærværende ordentlige Storting skal sluttes den 8de d. M. Det er denne Forsamlings altfor democratiske Tendents, der synes at have fremkaldt denne Anordning, der ved togjør Opsigt, men dog almindeligt billiges i Stockholm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Blandede Efterretninger. Den 6te D., om Aftenen, skulde de danske Fordrinenger forebringes i det brittiske Parlament. Den offentlige Mening talte for, at de danske Undersaatter erholdt Godtgjørelse. Krigen med Creeks= og Siminole-Jndianerne føres endnu paa en meget grusom Maade. Jndianerne have i GeForgia og Alabama massacreret over 50 hvide Familier. Det skal være Amerikanernes Hensigt, aldeles at udrydde disse Jndianer=Stammer, saafremt de ikke trække sig tilbage til den yderste Vestside, og heller ikke der ville de stakkels prøde Mænd i Tiden faae Lov til at være.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
En Kjøbmand i Manchester reiste forleden, om Morgenen, tidlig, derfra paa Jernbanen til Liverpool, og kjøbte sammesteds 150 Fade Bomolie, som han strax tog med sig til bage til Manchester. Her fandt han, da denne Artikel var meget søgt, vieblikkelig Kjøber dertil, solgte sine 150 Fade, og kjørte igjen til Liverpool, hvorfra han endnu samme Aften atter vendte tilbage med 150 Fade Bomolie. Saaledes havde han, i en Tid af 12 Timer, reist 120 engelske Miil, og kjøbt, borttransporteret, solgt og afleveret 300 Fade Bomolie. Færselen imellem Liverpool og Manchester, er saa stor, at der skal anlægges nok en Jernbane.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
I Nedre-Ungarn huserer for Tiden en Røverbande, som man anslaaer at være 120 Mand stærk og som skal have en afskediget Officeer til Anfører. En fornem Dame, der eier et stort Riddergods, erholdt nylig en billet uden Underskrift, indeholdende den Ordre, strax at besørge et glimrende Gjæstebud paa 80 Couverts, under Trudsel af i modsat Fald at see sit Slot gaae op i Flammer. Hun ilede med at opfylde de Ubekjendtes Forlangende; de kom, bleve rigeligen beværtede og droge bort igjen uden nogen Plyndring, eller anden Ulempe. Tropper ere i alle Retninger udsendte imod Banden, der imidlertid beskyttes af de umaadelige Skovstrækninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Aviserne fortalte i sidste Efteraar en skrækkelig Begivenhed om en fransk Greve Pontalba, som skjød sin Svigerdatter. Sagens sande Sammenhæng er følgende: Den unge Pontalba, der i sin Tid havde været Page hos Napoleon, havde i længere Tid levet meget lykkelig med sin Kone, da hun forfaldt til saadan Ødselhed, at Mandens overordentlig store Formue truedes med Undergang, og at han derfor saae sig nødt til at gjøre hende alvorlige Forestillinger herimod. Næste Morgen var hun forsvunden, og i 18 Maaneder hørte Manden intet Videre fra hende, end de jevnlige Vexler, som hun fra Amerika trak paa ham. Endelig vendte hun tilbage til Frankrig: men kun for at forvolde Familien endnu mere Sorg. Hendes Søn var bleven anbragt i en Militairskole; hun forledte ham til hemmelig at forlade den, og indviede Drengen i alle Slags Udsvævelser og Ødselheder. Dette fortrød saaledes Bedstefaderen, at han unddrog Sønnesønnen en Formue af 20,000 Species aarlige Jndkomster. J afvigte October Maaned begav Fru v. Pontalba sig til den 82, gaarige Mands Slot, for at tilveiebringe en Forsyning, og her forefaldt det mærkelige Optrin, som vi nu skulle berette. Fruen overbeviste sig snart om, at hun ikke vilde kunne opnaae sin Hensigt, og lavede sig derfor til at vende tilbage til Paris, da den gamle Pontalbatraadte ind i Kammeret til hende, med tvende dobbeltløbede Pistoler, lukkede Døren i Laas efter sig og forkyndt sin Svigerdatter: at hun maatte berede sig til Døden, da hun kun havde faa Minuter tilbage at leve i. Han undter hende imidlertid ei engang een Minuts Betænkning, men afskjød strax det ene Løb paa hende, hvorved 2 Kugler trængte ind i hendes venstre Bryst. Blødende flygtede Fruen ind i Sideværelset og lovede at opfylde Alt, hvad han vilde forlange af hende, naar han blot vilde skaane hendes Liv. Nei, nei, De maa døe!" svarede Oldingen, og afskjød det andet Løb paa hende. Hun havde uvilkaarlig bedækket sit Bryst med Haanden; denne blev knuust af Kuglen, men Hjertet derved beskyttet. Hun flygtede nu ind i nok et Værelse, hvor hendes Forfølger tredie Gang, skjød paa hende, men uden Virkning; og endelig flygtede hun i hendes Fortvivlelse til Døren, som det lykkedes hende at faae op, just som den gamle Hr. v. Pontalba af fyrede det fjerde Pistollb. Skuddene havde imidlertid hidkaldt Folkene, og Fruen blev reddet. Da den gamle Mand saae, at hun var undsluppen ham, vendte han tilbage til sit Værelse og og sig selv en Kugle igjennem Hovedet, Aabenbar havde han fattet den Beslutning, med Opoffrelsen af de faa Levedage, han havde tilbage, at befrie sin Søn og Sønnesen fra en Forbindelse, der vilde styrte dem i Fordærvelse; men hans Anslag mislykkedes, thi ingen af hendes Saar vare dødelige, og en Maanedstid derefter saae man Fru v. Pontalba, fuldkommen restitueret, og straalende af Sundhed og Munterhed, atter at brillere ved Hovedstadens Fester og Concerter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Kjøbenhavn, den 12te Juli. Som man erfarer har den militaire Høiskole atter havt den Sorg at miste en af dens bedste Elever, nemlig Lieutn. v. Dudden af det slesvigske Jnf. Reg., der er død igaar efter nogle faa Dages Sygeleie. Dette Dødsfald beklages saa meget meere, da den Afdøde ei blot havde ved sin Duelighed og elskværdige Personlighed i en høi Grad erhvervet sig sine Foresattes og Kammeraters Agtelse og Venskab, men tillige var en kjær Gjenstand for sine Forældres skjønneste Forhaabninger. En ærefuld Jver for ikke at standses i sine Studier, da han følte sig syg, skal nærmest have foranlediget, at hans Sygdom pludseligen tog denne sørgelige Retning; og han var saaledes en af hine Ynglinge, hvis Aands Stræben til et høiere Maal flyver udover deres jordiske Bane, men derfor ei mindre fortjene at mindes med Hæder. (Kbhpst.)J forrige Uge ere her i Staden fødte 63, døde 57, altsaa 6 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-16
Vexel=Cours. Hamborg, den 12te Juli. Bordeaux 1881. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 7 3/4 s.; k. S. 13 Mk. 19 1/2 s. Madrid 461. Cadix 463. Lissabon 51. Amsterdam 2 M. 35, 80; k. S. 35, 65. Kjøbenhavn 201 1/2. Species pari. Disconto ikke noteret.