JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-10-11
J Følge et imellem afg. Agnethe Margrethe Preuss og Mand Stadstamboer Ole Hansen oprettet Testamente, dateret 5te Januarii 1779 og confirmeret den 22de ejusdem, er den Længstlevende pligtig at udbetale til den først Afdødes Arvinger 5 Rdlr., som af Enkemanden er indleveret til Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; thi indkaldes afg. Agnethe Margrethe Preusses Arvinger, at melde dem i Skifte=Commissionen, inden den Tid Loven foreskriver, med fornøden Beviis om deres Arve=Rettighed.
Berlingske Tidende, 1784-10-11
Da Maria Christina Dahlberg, afg. Kandestøber Erich Lundbergs Enke, til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission har afleveret 10 Rdlr., som den Længstlevende af disse Egte Folk i Følge et imellem dem den 13de Julii 1779 oprettet og den 8de Febr. 1782 allernaadigst confirmeret Testament, i Tilfælde af at den vil indlade sig i nyt Egteskab, skal udbetale til den Afdødes Arvinger, saa bliver bemelte Kandestøber Erich Lundbergs Arvinger herved indkaldede at melde sig i forbemelte Skifte=Commission inden den i Loven foreskrevne Tild, deres Arve=Ret at beviisliggjøre, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven.
Berlingske Tidende, 1784-10-11
Ved Proclama læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. den 6te September, og ved Siællands Landsting den 8de Dito, ere Theehandler Christen Fridskers Fallitboes Creditorer indkaldede, at melde sig med deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden Aar og Dag fra Proclamatis sidste Forkyndelses Dato, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-11
Ved Proclama, læst i Siellands Landsting den 7de Julii sidstl., og ved Hof= og Stads=Retten paafølgende 12te Julii, ere Creditorerne efter afg. Skorsteensener Gotfried Pffeiser, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres. A. Møller. Ved Boepæls Forandring agter C. Polder i Ringsted næstkommende Torsdag den 21de October, Formiddag Kl. 9, ved offentlig Auction at bortsælge endeel Sølvtøy, deriblant et Caffe og Thee=Servise, en stor Kobber Brøgger=Kiedel 2 og en halv Td. stor og andet Kobbertøy, Messing, Glas og Porcelain, Jernkram af alle Slags, Trævahre og Vogn=Tømmer, alle Slags Boeskab, Sengeklæder og Sengesteder, Heste, Køer, Sviin, Post= og andre Vogne, Plov, Jernharre, Læder Seele Tøy, tildeels med Messing Beslag og videre, alt efter de trykte Catalogi Udviisning, og før Auctionen bekiendtgiørende Conditioner; Liebhaberne ville behage at indfinde sig bemelte Tid og Sted. Ringsted, den 7de Octobr. 1784. Mandagen den 18de October førstkommende og følgende Dage bliver ved offentlig Auction, som holdes i Tikiøbs Præstegaard paa Kronborg Amt bortsolgte, sal. Hr. Konsistorialraad og Provst, samt Sogne=Præst til Tilkiøbs og Hornbeks Meenigheder, Rasmus Garboes Efterladenskaber, bestaaende af endeel Guld, (deriblant en massiv Snustobaksdaase) en betydelig Mængde Sølv, Kobber, Messing, Tin, Blik, Jernfang, Porselin og Glas, Linnet, Senge=Klæder, Møbler, Kakkelovne, Trævahre, adskillige Vogne, Gaards=Redskaber, Heste og andre Kreature, med videre, samt endelig bemelte Hr. Konsistorialraad Garboes Bibliothek, alt paa de Konditioner, som ved Auctionens Begyndelse, om Formiddagen Kl. 9 Slet nærmere blive bekiendtgjorte. De trykte Kataloger ere at bekommes i Kiøbenhavn hos Urtekræmmer Hr. Horneman i Kompagnie. Strædet No. 57, samt paa Auctionsstedet; ligesom det ogsaa tiener til Efterretning for de Lysthavende, som ikke allerede videdet, at Tikiøbs Præstegaard er beliggende 1 Mil fra Fredensborg og ligesaa langt fra Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1784-10-11
Ved Proclama, læst udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de October sidstl., ere afg. Kleinsmed Mester Søren Wilhelm og efterlevende Enkes fælleds Boes Creditorer, indkaldede, at melde sig med deres Forbringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Jpaa Aastrup Gaard i Sielland imodtages 50 Stkr. Stude eller andre Qvægs=Høveder paa Foeder fra 12te Novbr. 1784. til 12te Mai 1785, hvorom nærmere kan accorderes med Eyeren, boende paa Gaarden.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Tunis, den 10de September. Efterat vor Hovedstad den hele Sommer havde været i Frygt og Angest for den Venetianske Eskadre, som blev ventet, om samme den 1ste hujus, 3 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Sko ekker, 2 Bombe=Skibe og 1 Barke stærk, under Ridder mos Commando, her i Bugten, og strax den første Dag endte Beyen een af sine Statsministere om Bord paa en Tarsaane til det Venetianske Flagskib, som tiltalede Ridder Em med følgende Ord: "Jeg er den, som vor Souverain har sefuldmægtiget til at giøre Dem bekiendt, at Misforstaael, serne imellem dette Land og Deres Republik i Mindelighed funde blive bilagte, naar De kun vilde stige i Land og alle mundtlig med Beyen. Hvad Værdien af Skibet ngaaer, hvorover man egentlig er i Strid, saa skal denne Sag blive overdraget til et Antal her etablerte Kiøbmænds Bedømmelse; desuden har jeg at giøre Dem den Erklæring, at det første Kanonskud, som skeer fra Floden, vil blive anseet for en Krigserklæring, og giøre ethvert Forlig umueligt." Ministeren forlod strax efter denne Erklæring det Venetianske Skib, og Ridder Emo, som indtil den 4de huj. er forbleven her i Bugten med Floden, har vel ikke været i Land, ei heller ladet giøre noget Skud paa Staden, men kun allene borttaget en Tyrkisk Barke, som laae midt iblandt mange andre Coffardieskibe, hvilket Skridt satte samtlige Capitainer paa bemeldte Skibe i største Bestyrtelse, eftersom de frygtede for, at Skydset paa Fæstningen hvert Øieblik skulde blive rettet paa dem. J de 3 Dage Escadren har været her i Bugten ere adskillige mundtlige og skriftlige Erklæringer blevne vexlede ved Gesandtere imellem Deyen og Ridder Emo, men Udfaldet paa Underhandlingerne er ubekiendt. Det sidste Svar bekom Ridder Em den 3die ved en Tar tane under Fransk Flag, hvis Capitain han beholdte længe som Bord hos sig, sendte ham tilbage uden noget Giensvar og derpaa forlod Bugten med den hele Flode, og seilede tilden Tunesiske Havn ved Bisertaa, hvorhen Deyen strax sendte nye Depecher til ham, efter hvis Jgiennemlæsning han forlod Biserta, og har villet seile til den Tunesiske Havn Susa Denne Efterretning er i en Tiid af 6 Dage bleven bragt af en Fransk Polacre fra de Africanske Kyster til Livorno.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Lissabon, den 12te September. Den høitidelige Erklæring i Henseende til den besluttede høie Formæling vil her blive fuldbyrdet ved Slutningen af tilkommende Maaned. Den Spanske Gesandt Grev Fernand Nunez, som i Begyndelsen af October Maaned reiser fra Madrit, vil her holde et overmaade prægtig Jndtog, hvortil der giøres mange Forberedelser. Om den Reise, som Dronningen og den Kongelige Familie torde giøre til Grændserne i tilkommende Foraar, er endnu intet vist bestemt; dog opkiøbes mange Heste og Muulesler for Hoffets Regning, og der giøres andre Reise-Anstalter.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
London, den 1ste October. J Forgaars ankom hertil en Preussisk Cavalier, som lod sig anmelde hos Statsministrene, og derpaa begav sig lige til Windsor til Kongen.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Fra Admiral Campbel, som commanderer Newfoundland=Fiskeriet, samt fra Nye=Skotland og Canada har Hoffet i Gaar faaet vigtige Efterretninger. J Qvebek ere Fæstningsværkerne blevne formerte, og Grændserne af Canada satte i fuldkommen Sikkerhed. Jngen Engelsk Undersaat tør uden Gouverneurens Pas gaae over fra Canada i de 13 Staters Gebet. Kongressen har sendt en Deputation til Gouverneuren af Canada, og forlangt Afstaaelse af de Poster paa Grændserne, som i Freds-Tractaten ere bestemte, og man troer, at den hele Sag nu allerede er bragt i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
J Henseende til Handels-Tractaten, som med det første skal blive sluttet med Frankrige, er en Coureer bleven affærdiget til Paris med nye Forholdsregler. Man ønsker, at den snart paa faste og fordeelagtige Betingelser, ligesom de med andre handlende Nationer sluttende Tractater, maae komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Handelstractaten med Amerikanerne torde endnu saa snart ikke blive sluttet. - Regieringen har besluttet, at lade herefter alle Snighandlerskibe, som blive opbragte ved de Kongel. Fregatter eller Cuttere, udlosse, og Varene opbrænde.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Med det nylig hidkomne Ostindiske Skib, Morse, er en Øe-Konges Prinds fra Sydhavet ankommen til Engeland, som nu opholder sig i en Skibscapitains Huus i Rotherhite, og skal giøre sig bekiendt med de Europæiske Skikke. En Engelænder har maattet blive tilbage som Gissel paa Prindsens Øe, indtil han kommer tilbage fra Europa. Følgende ere Omstændighederne, paa hvilken Maade Engelænderne have fundet denne Øe og bragt Prindsen hertil. Den 10de August 1783 stødte den Engelske Paketbaad, Antelope, paa en stor Klippe i Sydhavet, og Besætningen af bemeldte Skib var saa lykkelig at rædde sig med deres Flinter, Krudt og Kugler paa en liden ubeboet Øe, som laae tæt ved en anden stor, der blev beboet af Vilde. Engelænderne holdte sig sammesteds 3 Dage skiulte i en Hule; paa den 4de Dag bleve de opdagede af de Vilde, der vilde giøre dem til Slaver, ligesom de for 10 Maaneder siden havde gjort med nogle Mallaier af en sammesteds indstrandet Engelsk Caper; men nu dristede de sig ikke til at angribe, saasom de saae Engelændernes Flinter, og at Malajerne havde faaet at vide sammes Virkning. Paa den 5te Dag lod Kongen 2000 Vilde, af Herkomst Chinesere, som vare bevæbnede med Sabler og Lanser, rykke ind paa den ubeboede Øe, men nærmede sig kun med 700 ubevæbnede Mænd til den Hule, hvori Engelænderne var re, og efterat han i nogle Timer havde betragtet den med Forundring (thi han havde aldrig seet hvide Mennesker), vendte han tilbage til sine øvrige Folk paa den anden Ende af Øen, og lod allene nogle vilde Soldater blive tilbage i Nærværelsen af Hullen, hvilke Natten igiennem sang Krigsviser. Den 6te om Morgenen kom de Vilde Konge anrykkende med sine Folk i Slagtorden. Kongen holdt derpaa en lang Tale til Armeen, men vilde ikke vove af angribe Engelænderne, og sendte endelig en Malaier, som talede Engelsk, til dem med det Spørgsmaal: om de vare Venner eller Fiender, Engelænderne erklærede sig for hans Venner, og Kongen forlangte derpaa at de skulle staae ham bi imod hans overlegne Fiende. Dette Forslag vilde Engelænderne ikke afslaae, men hialp Kongen i 4 Feldtslage, i hvilke der altid blev fuldkommen seiret over Fienderne og den hele Øe bragt under Kongens Herredømme. Jmod de Overvundne blev udøvet den største Grusomhed, og Engelænderne tillod Kongen af Taknemmelighed at bygge sig et Fartøi med det Værktøi, som de havde ræddet fra deres Skib, men dog derhos at holde sig marchfærdige, saa ofte han vilde bruge dem. Lidt kogt Riis var deres hele Føde imedens de opholdte sig hos disse Øeboere. Endelig bleve de færdige med deres Skonert, Kongen gav dem en af sine Paarørende med for at giøre en Reise til Europa, og efter 18 Dage naaede de Macao, hvor de solgte deres Skib for 700 Rdlr., som de deelte imellem sig, og gik derfra med Skibet Valpole til China, og siden til Europa.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Paris, den 4de October. Den forhen ommelte Poulallier, Anfører for den Røverbande, som paa nærværende Tiid giør de omkring Hovedstaden liggende Egne saa usikre, synes at have taget sig Cartouch til Mønster, og hans Dumdristighed falder i det Svermen de. Officiererne af Marechaussee, som ivrig forfølge ham tilsender han Breve, hvori han advarer dem om at være forsigtige, at han allerede for lang Tid siden har baaret et gammelt Nag til dem, og at han i de 6 Maaneder, hvori har endnu har at leve i, vil søge at skaffe sig Fyldelstgiørelse Nyelig havde han Natteleie i Paris, og Jomfruen, i hvi Kammer og Seng han tilbragte Natten, gav han sig Uhr og 2de Louisd'orer til Betaling for Natteherberget med den Erindring, at den største Røver i Kongeriget havde sover i hendes Kammer. For nogle Dage siden mødte han paa Landeveien 2de Ryttere, som escorterte 2de Deserteurer. Han gav enhver Deserteur en stor Daler, beklagede deres Ulykke og jagede bort med finraske Hest, efter at han havde sagt til Rytterne: at det var Poulallier, som gjorde dem sin Compliment. De uvidende Bønder holde ham for en Hexemester, der kan giøre sig usynlig, og fortælle hinanden med Vished den Tildragelse, at man virkelig allerede havde grebet Poulallier, og vilde bringe ham i Lænker til Paris, men at de escorterende Marechausses havde, da de kom til Vincennes, strax merket, at deres Fange havde undvigt, og i hans Sted fundet et Knippe Høe i Lænkerne. – Fra Bordeaux meldes, at et stort Antal Tømmermænd, Smede og Matroser have faaet Ordre til strax at reise til Rochefort, hvor man fordobler Arbeidet paa at udruste Krigskibe og Fregatter. Et andet fra Bordeaux udbredt Rygte, efter hvilket Engelænderne skulle efter en hidsig Trefning have borttaget 2de Franske Fregatter paa Kysten af Coromandel, synes først at behøve stor Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Antverpen, den 5te October. Ved den fortvarende stærke Courer-Vexling imellem Brüssel, Haag, Paris og Wien, haaber man dog endnu bestandig et godt Udfald paa Underhandlingerne angaaende de Keiserl. Fordringer, da den allerchristeligste Konge har udfundet Midler, som kunne tiene til Grundvold for den sluttende Overeenskomst.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Leipzig, den 5te October. Man beundrer her i nærværende Tiid et Menneske, som er fød uden Fødder, uden Laar og kun med een Arm, og desuagtet dreier i Elfenbeen, Horn og Træ hvad man forlanger, gaaer omkring i Stuen ligesom et frisk Menneske med 2 Fødder, slaaer Jld og stopper sig en Pibe Tobak, ligeledes stiger han op af en Stige paa 30 Trin, trækker Traaden i en Sye naal, barberer sig selv og andre til Nød, og med sin ene Arm kaster omkuld den stærkeste Mand. Han giør endnu mere; han klaver op i det høieste Træ, tærsker, meier Græs, og naar det forlanges, skyder ligesaa accurat til Skiven, som nogen anden.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Corsøer, den 14de October. Jndkomne: Den 8de hujus Capitain Koefoed af Søe aten; den 9de hujus Mad. Byeberg, Jomfr. Møller, Studiosus Byeberg; den 10de hujus Oberste von Schack Frue; den 11te hujus Kongelig agende Post 6 Læs, Styrmand Carstensen med Kiereste, Landmaaler Bruun og Pa tor Friis, den 13de hujus Baron og Kammerherre Luckner med Frue og Børn, Proprietair Schalburg med Børn, Conferentsraad Hübner; den 14de hujus Cancellieraad Ahl man og General-Krigscommissair Brown.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Udgaaede: Den 8de hujus Boghandler Jversen og Jfr. holm; den 9de hujus Kiøbmændene Heysel og Murray; den 10de huj. Kongelig agende Post 3 Læs; Agent Briangt med Frue, Conferentsraad Clausen med Frue; den 12te hujus Kiøbmand Angel; den 13de hujus Capitain Tofte, rev Joachim Moltke med Frue, den 14de hujus Kammerherre von Heinen og Eppingen, Studiosus Seidelin.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Helsingøer, den 15de October. Den 9de og 10de hujus var Vinden O. N. O., og ankom her i Sundet 81 Skibe. Den 11te og 12te hujus var Vinden N. O., og ankom 57 Skibe. Den 13de huj. var Vinden N. N. O. og meget stille Veir. Den 14de hujus var Vinden N. J Dag er Vinden ligeledes N., og meget stille Veir med Taage, og ere i disse 3 Dage ankomne 45 Skibe her Sundet.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Kiøbenhavn, den 15de October. Den 30te Julii d. A. er Organisten i Nyekiøbing paa Falster, Johan Hagenstrøm, allernaadigst confirmeret at være tillige Bedemand sammesteds. Den 1ste October er Peter Friderich Gosse udnævnt til Kongelig Agent i Haag. Sidstafvigte Mandag, den 11te October, blev Hans Kongelige Høiheds Arveprinds Frederichs høie Fødselsdag celebreret paa Christiansborg Slot med Cour ved de Høikongelige Herskaber, og derefter var Hans Majestæts Kongens Taffel til Middag paa 21 Couverts, et Marskal-Taffel paa 40 og en Røse paa 40 Couverts. Til Aften var Apartement log Ball i Apartementsahlen, og derefter Hans Majestæts Kongens Bunterad-Taffel i Skilderie=Galleriet paa 70 og et Galla-Marskaltaffel paa 76 Couverts.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Fra Stadens Raadstue er den 9de October d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det er befundet, at der ved Slagteriet i Forstæderne her ved Staden, udi den saa kaldte Slagtetid fra medio Octobris til medium Norembris, Tid efter anden have indsneget sig adskillige Uordener, saa har Hs. Majestæt, til samme at forebygge, og paa det, at ingen sig med Uvidenhed skulde undskylde, fundet fornødent herved at igientage og til alle Vedkommendes Efterretning at bekiendtgiøre den om bemeldte Slagterie ved Placat af 31te Augusti 1745 fra forrige Politie og Commerce-Collegio udgangne Anordning, saaledes lydende: 1) De af Stadens Jndvaanere, som i bemeldte Tid til deres gegne Huusholdninger lade slagte Qvæg uden Stadens Port paa dens Grund, maae ikke antage eller bruge nogen uberettiget Person til slig Slagtning for dem at forrette. 2) De som virkelig boe paa Broerne uden Portene paa Stadens Grund, saavelsom Stadens øvrige Jndvaanere og Borgere, undtagen Slagterne i Lauget og Frie=Slagterne, som hver for sig have deres Boder og Stader her i Staden, maae i bemeldte Slagtetid herefter, som tilforn af Alders Tid været haver, udi Beboernes Huuse paa Stadens Grund uden Porten, uformeent af Slagter=Lauget, slagte det Qvæg, som kiøbes, eller drives her til Porten, og Kiødet sammesteds falholde og sælge til Stadens Jndvaanere, som det i denne Tid er tilladt samme af dem at kiøbe; dog maae ingen af dem sælge mindre Stykker, end hele Fierdinger af det slagtede Nød, under fire Rigsdalers Straf til Politie-Cassen for hver gang nogen befindes derimod at handle, ved at sælge i mindre Qvantiteter. 3) For at forekomme al Misbrug ved dette Kiøds Jndførsel og Forhandling her i Staden, haver enten Eieren af Kiødet, eller hans visse Bud dermed at følge, for, om forlanges, at forklare, hvem det tilhører, under Kiødets Confiscation til Børnehuuset, og anden Straf efter Slagternes Laugs=Artiklers Jndhold, eftersom det ikke er tilladt andre, end Slagterne i Lauget, og de bevilgede Frie=Slagtere, at falholde og sælge fersk Kiød her i Staden. 4) Det som ellers udi Slagter Laugs-Artikler nes 5te Post, angaaende befængt eller selvdødt Qvægs eller Kiøds Forhandling, er anordnet, bør ligeledes af de, som i Slagtertiden slagte uden for Portene, under tilbørlig Straf nøie at iagttages og efterleves. 5) Udi den øvrige Tid af Aaret, saavel før som eftet bemeldte Slagtetid, maae ingen af Stadens Jndvaanere kiøbe noget Slags fersk Kiød, enten af de uden Portene boende eller andre, undtagen af Laugs= og Frie=Slagterne, til hvilken Ende Broernes Beboere ikke allene selv have at entholde sig fra al Kiød salg, men endog nøie at paaagte, at ingen i denne forbudne Tid i deres Gaarde eller Huuse tillades at slagte og sælge Kiød under vedbørlig Straf og Varenes Confiscation for dem, som samme tilhøre.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Ved Tal=Lotteriets 418 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 66, 31, 59, 14, 43.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Den 13de hujus udgik Skibet Frederica Lovise, som føres af Lieutenant Ulrich, til St. Thomas i Vestindien med Cargaison og Provisioner for den Vestindiske Handel, den 14de hujus kom Skibet Enigheden, som føres af Capitain Peter Erlands. Hofgaard, fra Guinea og Vestindien med Ballast; i Dag Skibet Lovisenborg, som føres af Commandeur Rasmus Marker, fra Colonierne i Grønland med fuld Ladning af Spæk og Barder.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Copulerede. Aarhuus den 15de hujus Hr. Christian West Hertel, Præst til Frederichs Hospital i Kiøbenhavn, og Jfr. Mette Riise. Kiøbenhavn den 13de hujus Hr. Hans Taagerup, Brygger, og Ma stine Margarethe Carstensen.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Døde. Kiøbenhavn den 2den hujus Hr. Conrad Torm, Studiosus Theologi, 24 Aar; den 9de hujus Hr. Etatsraad Johan Christopher Grove, 71 Aar; den 10de hujus Mad. Eberhardine Wolf, fød Günther, 18 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
AVERTISSEMENTS. Fortsættelse af Frederich Wilhelm, Friherre af Wedel-Jarls 2 bergs Veiledning til rigtige Begreb om de Danske Jordegodsers Indretning i Hovedgaarde og underliggende Hovnings=Bønder, er færdig ved Trykken og tilkiøbs hos Agent Gyldendal, Silkegaden Nr. 66, for 24 s. i raa Materie og 28 s. indheftet. ed Hr. Lems Tilladelse agter jeg at udgive 12 Mennetter, 4 hans Composition, satte til 2 Fioliner 2 Fløiter, 2 Valdhorn og Bass. De 6 förste ere indrettede til at dandse efter, og de andre 6 til at fornøie sig i et muntert Selskab. Værket bliver stukket i Kobber i London, hvilket jeg troer vil være nok til at love for Stikningens Nethed. For dem, som subskribere hos mig inden Nyeaar, bliver Prisen 1 Rdlr., siden 9 Mark. De Herrer, som vilde paatage sig at samle Subskribenter, faae paa Exemplarer det 10de frit. J. Sonnichsen, i Gottersgaden No. 137.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
Fra Pressen er nu færdig: Den første Deel af Apostens Pauli i mindre Breve, som indeholder Brevene til de Galater, Epheser, Philipenser, paa nye oversatte, med critiske, philologiske, moralske Bemærkninger forsynede af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop over Siællands Stift, Professor i Theologien, og Kongelig General=Kirkeinspector, De, som have subscriberet paa dette Værk, betale for denne Deel, der er 89 Ark stor, 2 Rdlr. 48 s. for 1 Exemplar paa Trykpapiir, og prænumerere paa den anden Deel forud med 48 s.; for Exemplar paa Postpapiir betales 3 Rdlr. 16 s. og Prænumeration, 48 s. De, som maaskee hidtil have forglemt at subscribere, kunne endnu erholde denne Deel paa samme Vilkaar, naar de melde sig inden den anden Deel udkommer, som skeer til Foraaret, hos Forlæggeren, Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66. Arvinger efter de siden 11te December ved Døden afgangne Al Interressentere udi det private Livrente=Societet anmodes i Følge Planens 16de og 20de 5, at anmelde saadan Dødsfald til Bogholder=Contoiret i Badstuestræde No. 76, paa det at samme kan anføres i den til 11te December dette Aar udgaaende Beregning. Kiøbenhavn, den 17de September 1784.
Berlingske Tidende, 1784-10-15
En for et Herskab eller en Kiøbmand vel beliggende Gaard her i Staden, i Nærværelsen af Christiansborg Slot, er at faae til Kiøbs. - Nogle Tusinde Rigsdaler i een eller flere Summer, nu eller i førstkommende 11te December Termin at imodtages mod Pant af Kongelige Obligationer, søges til Laans. - En Capital paa 30000, en paa 20000 og en paa 16000 i dette Aars 11te December eller tilkommende 11te Junii Termin er at faae tilLaans imod første Pante=Prioritets=Ret i Jordegodser, helst i Sielland beliggende, er at faae til Laaus. Nærmere Efterretninger herom faaes i Pilestrædet i No. 71, hos Mauriz Frydensberg.