Jyllandsposten, 1841-03-30
Det er saaledes altfor bekjendt, hvor yderst vanskeligt det er for Borgeren, at erholde sin Ret indtalt ved Domstolene, naar han formener, at Justitsbetjenten har beregnet sig ulovlige Sportler, da Beviset for, at virkelig ulovlige Sportler ere tagne, medfører destørste Besværligheder om ikke Umuligheder for de Vedkommende, idet de kun gjennem Justitien kunne aftvinge Justitsbetjenten det ulovlig Oppebaarne, der somoftest ved det meget forviklede Sportelreglement paa flere Maader lader sig forklare. Heller ikke er det uvigtigt, at see hen paa, at den juridiske Embedstand ifølge det naturlige Forhold til Staten i Tilfælde af Actionering har langt flere Hjælpemidler paa rede Haand end hvilkensomhelst anden Statstjener, der bliver beskyldt for ulovlig Embedsførelse, ligesom den juridiske Embedstand, vistnok i det Hele nyder ifølge vor nærværende Lovgivning ikke ubetydelige Begunstigelser, der ydermeere vanskeliggjøre enhversomhelst Optræden mod formeentlige Embedsmisbrug. Hvo der kaster et Blik paa Stændertidenderne, vil saaledes med Forundring erfare, hvorledes Commissarius ved hver Leilighed holdt sin beskyttende Haand over den juridiske Embedstand, uden at foreslaaede Jndskrænkninger i denne Retning nød nogensomhelst Fremme eller Gehør. Hvorledes blev ikke Justitsraad Nygaards velmotiverede Forslag ved første Stænderforsamling afviist, da han vovede at foreslaae, at den juridiske Embedmand, istedetfor at lønne sig selv ved Sportler, burde sættes paa fast Gage? Hvorledes løb vel Sagen af om det Herredsfogderne dem tilkommende Dommerkorn, og hvorledes kan man vel senere forklare sig det Phænomen, at vore Stænderdeputerede aldeles have afholdt sig fra at røre ved det mærkværdige Sportelreglement af 22de Marts 1814, som, udgaaet paa en Tid, da et Par Støvler kostede 50 Rbd., endnu staaer der med sine utallige Omforklaringer, Cometen liig med sin Hale, som gjeldende Regel for den juridiske Embedmands Lønning? Hvad, maae vi spørge, har her gjort vore Deputerede lamme paa Tungen, saa ikke et Mundsveir om dette Punct har rørt sig, Vi vide isandhed ikke at forklare os dette paa anden Maade, end at man forud har anseet de mødende Hindringer for uoverstigelige, og saaledes daarligen ladet sig skræmme af en Modstand, som man har anseet altfor mægtig til at overvinde, hvoraf saaledes desværre atter et talende Beviis lader sig uddrage om den overdrevne Ængstelighed, man i det Hele taget havde ved at bestride Puncter, hvorimod man kunde vente, at alle Veltalenhedens Vaaben vilde vende sig for at opretholde det Bestaaende. Men for igjen at komme til Landsoverretten i Viborg og dens Principer, saa er det vi antage, at det har høi Krav af Jnteresse for det Almindelige at erholde Jndblik i de Anskuelser, som vor jydske Over domstol nærer i Anledning af den juridiske Embedsmands Strafskyld, forsaavidt denne skulde have overtraadt den bestaaende Sportellovgivning og saaledes tilvendt sig Gebyrer tvertimod Lovgivningens udtrykkelige Bestemmelser, idet vi tillade os at oplyse saadant med Actstykker, hvoraf vi ere i Besiddelse og som for denne Redaction har dobbelt Krav paa Udvikling, som samme, ved at have fremkaldt den i flere Henseender høist vig tige Sportelsag imod Kammerraad Rod, antog, at Embedsmanden ved at beregne Gebyr udenfor eller lige imod Lovgivningen begik en strafbar Handling, hvilket vi imidlertid dennegang af en anden høist interessant Sag vil erfare, hvorvidt stemmer med allerede faldne Landsoverretsdomme i Viborg. Det er imidlertid ikke den Rodske Sag, hvoraf Redactionen dennegang vil øse sine Beviser, men tvertimod af tvende Landsoverrets domme, som i Viborg bleve afsagte i Anledning af de Sportelsager, der fra det Offentliges Side bleve anlagt imod Justitsraad, By= og Herredsfoged Lassen i Frederikshavn i Aarene 183839, og som isandhed ere værd noget nærmere at tage i Betragtning, isærdeleshed for deraf at uddrage det Princip, hvorefter denne Jnstants betragter den ulovlige Sportulation. Den første af disse Sager blev i Efteraaret 1836 efter Foranstaltning af det kongl. danske Cancelli anlagt, ifølge indkommen Besværing fra den kongl. nederlandske Consul van Aller i Helsingøer, som erholdt Overauditeur Lassen sat under Tiltale for hans Sportel beregning under Strandingsaffairen het goed beslut Capt. Drent. Under denne Sag blev Hr. Lassen, af Actor forekastet 74 Anklageposter for ulovlig Sportulering, uden at end een eneste blev tagen tilFølge ved Landsoverretten, som - frikiendte ham for dem Alle. J Underretsproceduren, hvor Actor med megen Nøiagtighed gjennemgaaer og beviser den ulovlige Sportelberegning, som er bragt i Anvendelse af Hr. Lassen under 74 forskjellige Sportelberegninger, erfares blandt Andet saaledes, at Hr. Lassen underen Notarialforretning i Aalbek over 15 Kasser, istedetfor efter Sportelreglementet at beregne sig 8 Rbd. 1 Mk. 7 s., har beregnet sig efter en Specification, 26 Rbd. 4 Mk. Et andet Sted sees det, at Hr. Lassen i den af Bjergerne reqvirerede, men af det kongl. danske Cancelli forkastede Taxationsforretning over Prinds Frederik af Nederlandenes, Hertugen, af Nassaus og General Schlers Gods, ifølge Actors Beregning efter Sportelreglementet, kunde tilkomme 46 Rbd. 4 s., hvorimod Hr. Lassen har beregnet sig 73 Rbd. 1 Mk. 3 s. For Mænds Udmeldelse ved en Gjæsteret i Aalbek, for at syne, om Skibet var Vrag, ved denne Forretning, som ved samme Gjæsteret blev afhjemlet, havde Hr. Lassen beregnet sig 31 Rbd. 5 Mk. 7 s., istedetfor at Actor antog, at der ifølge Reglementet kun tilkom ham 14 Rbd. 4 Mk. 6 s.