Politivennen, 1807-01-01
Markeders Unytte og Skadelighed. At Markeder vare i Middelalderen ifølge Datidens Jndretninger, Handelens Gang og alle Næringsgrenes gænsidige Forhold til stor Nytte, er ligesaa upaatvivleligt, som af Historien bevisligt, at mange vore Købstæder i disse Markeder maae søge deres Opkomst og ældre Velstand. Det var ikke blot i Jtalien, at Jndvaanerne af Lodi saa bittert følte, da Majlænderne skilte deres By ved et der een Gang aarlig holdt Marked. Ogsaa vore nordiske danske Købstæder fandt sig vel ved disse Markeder. J Haleyres fra hele Norden søgte Marked finder Suhm saaledes Helsingør Købstæds Oprindelse. Og endnu i det sejstende Sekul finder jeg, Købstæderne her i Danmark have anset Markeder af megen Nytte for Sig. Thi Varde - Købstæd regnede Lensmanden Jver Juel det til Fortjeneste, at han i Aaret 1554 fik for den hos Kongen og Rigsraadet udvirket Tilladelse til at holde end et aarligt Marked. Varde Byforbandt sig desuden for denne Tilladelse, at betale noget vist til en Skole i Holstebro. Derimod tør man vel nu spørge: til hvad Nytte vore Nutids Markeder ere, og om ikke Skaden af dem er større, ja langt større end Nytten, om de og endnu bringe nogen Nytte med sig. Jeg troer i det mindste, at Skaden af dem er størst, og jeg veed flere tro det med mig. Jeg kjender og en enkelt Købstæd, Nakskov, hvor ingen Krammarkeder fra Arilds Tid ere holdte, og endnu holdes, og jeg veed Byens bedste Jndvaanere ere imod, at denne By skulle saa noget Krammarked. Efter min Overbevisning ere vore Nutids Markeder til Skade baade for den Købstæd, hvori de holdes, og for de Købstæder, hvorfra de paa Markederne Sælgende komme; endelig ere disse Markeder og stor Anledning til mange betydelige Uordener. Allerede det af mig anførte Exempel fra Nakskov taler for, eller viser dog, at der gives Købstæder, som nu ikke ansee Markeder for at være sig til Nytte. At denne Formening tør være Fleres, i det mindste de større Købstæders bedste Borgeres, er saameget mere at formode, som i disse Købstæder alt det af Kram og Haandværksvarer haves daglig tilfals, der fra de andre Stæder bringes til Markederne. Den i Byen eller dens Omegn Bosiddende saar derfor fjelden paa Markedet noget at købe, han jo og skulle kunne have faaet det i Byens egne Boer. Flere fra Landet Kommende søge og derfor deres sædvanlige i Markedsbyen bosiddende Købmænd, som ansee det for en smigrende Opmærksomhed, at hans sædvanlige Handlende ogsaa den Dag søge hans Bo. Men disse fra Landet til Markedsbyen kommende tage og oftest ind til den Købmand, de handle med, som herved faar sin Stue og sin Gaard fuld af Fremmede. Dette er især Tilfældet i Jyllands Købstæder, hvis Købmænd ere overalt endog mod Bønderne hospitalere end de andre Provindsers, hvor en slet og ret Bonde ikke som i Jylland faaer Lov at sætte sine Heste ind paa Købmandens Gæstestald. Derfra og, at man saa ofte spørger Ulykker af det, at Bonden maae forlade sine paa Gaden staaende Heste, for i Byen at rygte sine Ærinder. Faa vore Købstædskøbmænd uden for Jylland have desuden en egen Gæstestald. Men at komme til Markederne igjen, har nu en saadan Købmand baade sit Hus og sin Gaard fuld af Fremmede, er saa og tillige Boen fuld, de Fremmede skal opvartes og spises, Boen skal passes baade for den der vil købe, og for dem der vil stjæle, som ved slig Lejlighed er sædvanligt; desuden skal for de Købendes Skyld løbes nu paa Loftet, nu i Pakhuset, nu i Kælderen, saa har mangen Købmand paa en saadan Markedsdag ofte mere at bestille, end han med Folk kan overkomme. Jeg kjender og de Købmænd, som uagtet de paa Markedsdagene ikke mangle Søgning, dog ønske der aldrig i deres By var Marked, da de paa en saadan Dag saa flere Forretninger, end de med deres sædvanlige Folk kunne overkomme, og derfor stundum gjøre sig selv Skade. Thi som vore Købstæders Købmænd handle med alt, grove som som fine Varer, købe derfor alle Landmandens Produkter, Lerreder ligesaavel som Fedevare, hvor let da ikke enten at glemme en Notitse i Bogen, eller rigtig Maal Vægt o. s. v. Ordsproget: hvor handles meget, spildes og meget, gælder just ved en saadan Lejlighed. Nu Købstædernes Handværkere hvad skulle de kunne vinde af de i deres Købstæder ansatte Markeder. Den gode, den duelige Handværkomand afsætter sandelig ikke mere i sit Markedstelt, end han kan afsætte hjemme i sin Stue, fra sit Verkstæd. Det veed han og meget vel, søger derfor ikke heller Markederne, hvorfor jeg kunne navngive flere Handværksmestere fra flere Købstæder. Hvormange Skomagere, eller Handskemagere, eller Sadelmagere, eller andre Slags Handværkere fra Kristiansfeld søge vore danske Købstæders Markeder. Jeg veed nok, at disse Markeder i de første Desennier søgtes af Kristiansfelderne, som af anden Købstæds Borger. Men jeg begriber og, at den snilde Hernhuter, der saa godt har vidst at fremme Sjæls og Legems Pleje, at den Uindviede vanskelig skal kunne afgjøre, om disse de mæriske Brødres Jnstituter have mere det aandelige end det timelige Vel til Formaal, jeg begriber derfor, at Kristiansfelderne nu til sine Varers Afsættelse ikke behøver at rejse om paa Markederne. Thi han har Søgning nok hjemme, som man kan overbevise sig om, ved, naar man vil, om Sommeren at komme til det sandelig i flere Henseender interesserende Kristiansfeld. Ja selv om Vinteren afsættes herfra ved de Kommissionærer, som Kristianfeld har i mange danske Købstæder. Om derfor her ere de bedste Haandværker, saa maae de dog nu staae tilbage fra hvad i Kristiansfeld er forarbejdet. Saaledes skulle selv i de Købstæder, som dog have gode Lysestøberier, den Mand ansees for uværdig at have en Stormand til Gæst, naar han i Mangel af de fornemme Voxlys ikke kunne lyse med Kristiansfelds Lys. Saadan Magt har den indbildske Mode, har immer havt, og vil immer beholde. Jmidlertid er det vist, at det staaer til Handværkeren selv at gjøre sig og sine Varer moderne, og at han for at fremme deres Afsætning ikke behøver Markeder. Forden uduelige Haandværksmand, som maaske paa et Marked kunne afsættes nogle Par Støvler og nogle Sadler, han ellers ikke fik afsat, maae Markeder ikke vedblive, thi Uduelighed bør ej understøttes. Lad os heller undersøge Aarsagerne til de mange slette Handværkere vore Købstæder desværre vrimle af, og naar vi saa ved denne Undersøgelse saa alle Aarsagerne opdagede, saa lad os arbejde mod disse Aarsager, lad os rydde dem af Vejen. Kun et Slags Handværkere kjender jeg, som skjønt duelige dog maaske kunne finde deres Regning ved i det mindste til en Tid at søge Markederne i Købstæderne. Disse ere de paa Landet Bosiddende Handværksfolk, hvis Færdigheder i Handarbejde gaaer videre, end de sædvanlige Landsbyhandværkeres. Men disse Handværkere maae ikke søge Købstædsmarkederne, og er Markedsret et udelukkende Købstædsprivilegium bør de vist heller ikke have Lov til at søge Markederne. Saalænge enhver i Købstæden Bosiddende har Skatter og Byrder, dem den paa Landet boende jordløse Handværksmand ikke har; saalænge overalt Købstæderne for deres Forretter betale Afgivter og Skatter til Staten, som Landmanden er befriet for, saalænge bør vist og Købstædernes Jndvaanere handthæves i disse Stædernes Forretter. Dog undtager jeg her fra de Levnetsmidler Falholdende, som Bagere, Slagtere og Andre, hvilke altid og paa alle Dage burde have Tilladelse i Købstæderne til Forhandling at indbringe deres Varer. Denne Tilladelse skulle gavne Købstædernes Jndvaanere langt mere end Magistratens Kød- og Brødtakster, som desuden ikke overholdes. Nej for Købstædernes egne Haandværker saaledes som for de Handlende ere Markeder enten nødvendige eller nyttige. Kun for et Slags Købstedsindvaanere ere disse Markeder maaske til nogen Nytte. Ved dette Slags Jndvaanere mener jeg dem, som have Drikkevare af Brændevin og Øl at sælge. Men et saa stort Antal af Borgere, disse Brændevinspidskere og Øltappere end udgjøre i de fleste vore Købstæder, som er deres Næringsvej dog ingenlunde saa velgjørende for det Offentlige, at man ved Markeder skulle søge at understytte den. Desuden kan man just fra disse med Drikkevare Handlende Borgere regne at de Uordener have deres Udspring, som jævnlig paa Markederne foregaa, hvorom mere siden. (Fortsættes).