JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-07-22
J Buenos Ayres ere forefaldte nogle Uroeligheder. Den der værende Gouverneur har vildet giøre et Udfald imod Naboe-Jndianerne, men hans Tropper have ladet sig overfalde af samme, saa han mistede 400 Mand. - Ogsaa paa Kysten af Musqvito er det ikke ret roeligt, eftersom de det boende Jndianere ikke ville underkaste sig. - J Cadix bliver 1 Krigskib og 2de Fregatter udrustede, som skulle seile til Carthagena i Jndien, medtage Tropperog stifte Roe igien.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Det Wienske Hoffes Charge d'Affaires har i disse Dage overleveret vort Ministerium en Memoire eller Art af Man fest, hvori Hs. Keiserlige Majestæt "beklager sig over det Berlinske Hoffes Opførsel ihenseende til Sig, og over det Skridt, som samme giør for at indskyde Lemmerne af det Tydske Rig og andre Hoffer den ugrundede Mistroe imod Hs. Keiserlige Majestæt, som om samme havde den Hensigt, at forandre Tydsklands Statsforfatning, at undergrave dennes Rettigheder og Privilegier, og endelig ganske at kuldkaste den; Hensigter, som vare saa langt fra Hs. Keiserlige Majestæt, at han meget mere erklærede, at være færdig til at stille sig i Spidsen af en Forbindelse, hvis Hensigt blev, at vedligeholde det Tydske Riges Statsforfatning." Saaledes lyder det Væsentlige af denne Memoire, som man holder for en Circulairskrivelse. J det mindste er det vist, at Keiseren har gjort andre Hoffer i Europa den samme Erklæring, og at denne Monark har troet, ihenseende til denne Sag, at maatte forsøge et Skridt, som ikke er efter de iblandt Magterne sædvanlig brugelige Regler, men som har syntes ham uundgaaelig nødvendig, for at forstyrre de Jdeer, som ihenseende til Ham fandt alt mere og meere Indgang, og hvortil de Fordringer, som Hs. Keiserlige Majestæt efter hverandre har gjort paa den Ottomanniske Port, og uformodet paa Republiken Holland, samt den Bayerske Successions=Krig og det nye Project, som skulde være i Giærde ihenseende til Bayeren, noksom havde givet Anledning.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Tyrkiske Grændser, den 2den Julii. Man siger, at Porten har lovet Daghestans Deputerte Hielpetropper imod Prinds Heraclius. Skulde samme afgaae derhen, torde Krigen imellem Rusland og Porten blive uundgaaelig; thi denne vil ikke, at Rusland tilegner sig Caucasus, som en Nøgel, der aabner det Veien til Tigris og Euphrat.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Jtalien, den 2den Julii. Dersom følgende Historie er sand, saa har Jnqvisitions Retten i Venedig endnu en stor Magt. En Venetiansk Adelsmand beklagede sig hos Dogen for, at hans Landgods blev beskadiget ved Arbeiderne, som reparerede paa Dogens Gods, der laae i Nærheden af hans. Dogen tog Vennetianerens Klage ilde op. Denne gik altsaa til Jnqvisitionsretten, og besværede sig derover. Jnqvisitionen fandt Dogens Opførsel saa strafværdig, at den i Begyndelsen vilde lade ham arrestere, men siden formildede den sin Dom, og afsendte TribunalSekretairen til ham, som maatte give ham den skarpeste Jrettesættelse, og sige ham, at hvis han endnu engang handlede saaledes, maatte han vente sig den haardeste Medfart af Jnqvisitionen.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Efter Breve fra Venedig er Pachaen af Scutari virkelig marcheret til Montenegro. Da han kom til Castel=Nuovo, paa Grændserne af Ragusa, forlangte han af den Venetianske Commandant en frie Giennemmarch. Denne svarede, at han først maatte oppebie Ordre dertil; men Pachaen tog sig derpaa selv Tilladelse, og marcherte med 40000 Mand igiennem det Venetianske Gebet, hvilket den Venetianske Commandant umuelig kunde sætte sig imod med sin af 400 Jnvalider bestaaende Besætning. Det Venetianske Senat har ladet svare Ragusanerne og Commandanten, som forlangte Hielp, at de maatte tillade Tyrkerne en frie Giennemmarch, uden at give dem nogen Aarsag til Misfornøielse. - De Rygte, at 40000 Mand Tyrker have besat Staden Ragusa, under det Paaskud, at forekomme Russerne, er formodentlig bleven foranlediget ved denne Pachaens March.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Ungern, den 4de Julii. Efterretningerne fra Constantinopel lyde endnu meget urolige. Man har endnu ikke hørt op med at halshugge og forvise. Endog et Skib med 60 Mennesker, som skulle begive sig derfra til deres Landflygtigheds Sted, skal strax efter at det havde lagt ud af Havnen, være blevet boret i Grund ved Kanonerne. De fleste Provindser faae nye Statholdere, da man beskylder de gamle for at have udsuet Folket, og selv Prinds Selim skal have anholdt om, at sætte de giærrige Bassaer Grændser.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Paris, den 5te Julii. Hr. Mesmer staaer nu i Begreb med at stikke 40000 Daler i sin Pose førend han afreiser. Greven af Avaur bod ham for nogen Tiid siden bemeldte Summa for at aabenbare ham sin Hemmelighed. Hr. Mesmer svarede Ja, begyndte Underviisningen, og fik en Billet dihoneur ihenseende til Betalingen. Nu, da Greven er vis paa, at han ikke veed mere end de, som kun have givet 100 Louisdorer, vil han ikke indløse sin Billet, eller give meere end andre, hvorpaa Hr. Mesmer har anlagt Proces imod ham ved Parlementet, og formodentlig vil vinde, da han har produceret Grevens Forskrivning; men dette torde vel blive den sidste Coup som denne besynderlige Doctor vil giøre her.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Man seer nu her en Beregning, efter hvilken de i Paris værende Fremmede ugentlig fortære 1120000 Livres.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
London, den 5te Julii. Sidste Fredag beskjæftigede Overhuset sig med Hr. Christopher Atkinsons Appellation, og da dette var en meget populair Sag, saa var og Huset meget tidlig opfyldt med nys giærrige Tilhørere, som vare begiærlige efter at faae vide Udfaldet. Denne Mand, som var en af de anseeligste og rigeste Kiøbmænd i London, dog medens sidste Krig varede, den fornemste Leverandeur, (hvorved han, som der siges, skal have vundet 1/2 Million Pund Sterling) og en Medlem af Pariementet, har været saa nedrig, at giøre sig skyldig i Mente for en Sum Penge, som, ihenseende til hans Rigdom, var ringe, hvorfor han af Retten, den Kongelige Bænk, ble dømt til at staae offentlig i Gabstokken. Han havde hidinved sin Rigdom udhalet Fuldbyrdelsen af denne Dom, og den Aarsag appelleret til Overhuset. Hans Advocater herfor god Betaling fremsøgt alle muelige Jndvendinger og Fa tage ser i hans første Proces, og forestilt samme med stør Eftertryk i Overhuset; men han er dog bleven et levende Beviis paa den jordiske Lykkes Ubestandighed. Hans forriVen, Lord North, og dennes forrige geheime Secretan, Hr. Robinson, (som han ellers efter Rygtet sædvanlig hu givet 10000 Pund Sterling i Nytaarsgave) disse og ande have ikke kunne eller villet beskytte ham i denne Sag. Or huset har bekræftet den Kongelige Bænks=Dom, og man altsaa om kort Tiid faae at see denne store Mand offentfremstillet for Publicum i Gabstokken.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Samme Dag havde Underhuset at bestille med en Bil som havde til Gienstand den forhøiede Taxe paa omreisende Kræmmere. Nogle Medlemmer ønskede, at der maatte giøres en Undtagelse ihenseende til disse Kræmmere i Skotland, 1) eftersom de smaa Kramboder i de længstbortliggende Enne i Skotland ikke kunne faae anden Tilførsel af Vahre, er ved bemeldte Kræmmere, og 2) efterdi disse Folk gemeen ombære og sælge paa de smaa Stæder i Engeland og Skotland beskadigede og fordærvede Stykker, som Fabriqveurerne ellers ikke kunne blive af med. Men Hr. Pitt satte sig imod at Undtagelse, og Billen blev antaget.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Hr. Beaufor fremlagde ogsaa for Underhuset den Efterretning, som den af Parlementet for nogen Tiid siden udnævnt Commission til Fiskeriernes Undersøgelse havde givet, og foreslog adskillige Forandringer i Lovene angaaende Fiskerierne, som ogsaa bleve bevilgede. Af disse ere følgende de fornemste 1) At Hollænderne ikke meere skulde have noget Fortrin ved Sildefangsten, da der ellers fra Engelands Side var tilstaaet, dem et Fortrin af næsten 6 Uger. 2) At de Engelske Fiskere, kunde nu løbe ind i hvilke Havne de vilde, og sælge deres Fiske, da de ellers ikke maatte gaae til andre Havne, endde, hvorfra de seilede. 3) At det Salt, som udførtes til Fiskenes Jndsaltning, skulde, naar det ikke blev brugt, være frie forat betale Told, naar det kom tilbage. 4) At der ikke meere skal betales Told af den saltede Fisk, som indføres paabrittiske Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
For nogle Dage siden var Hr. Hastings nærværende i en offentlig Forsamling af alle det Ostindiske Compagnies Directeurer, i hvilken den øverste Directeur gjorde ham en offentlig Taksigelse for de vigtige Tienester, som han har beviist Compagniet. Man siger, at alle Jnteressenterne ville og om kort Tiid holde en Forsamling, for at bevise ham samme Ære. Den Kongel. Sluppe, Betsy, Capitain Whire, er ankommen fra Gibraltar til Plymouth med Depecher. Samme indeholde den Efterretning, at 4 Spanske Krigskibe, som vare seilede med en Flode fra Carthagena imod Algier, og i en Storm blevne skilte fra samme, ere meget beskadigede løbne ind sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Breve fra Amerika bringe endnu bestandig Efterretninger om de indvortes Uroligheder og det Had, som i Besynder, lighed Jndbyggerne i Boston yttre imod de Engelske Kiød mænd og de Engelske Manufacturer. Den forrige store Patriot og nu værende Gouverneur, Hancock i Boston, som har vildet nogenlunde beskytte de Engelske Kiøbmænd, er sammesteds bleven meget ilde behandlet. Pøbelen har trukket ham ud af hans Vogn, slaaet samme i Stykker, og det var med stor Møie at han undkom med Livet. J dette Oprør have de jaget adskillige Engelske Kiøbmænd ud af Staden, og ødelagt meget af deres Gods.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Adskillige Store i Jrland ere nu blevne udnævnte til Jrlandske Pairs, og Hoftidenden for i Dag indeholder en Liste derover. Greven af Antrim og hans mandlige Arvinger ere blevne ophøiede til Vicomter og Grever af bemeldte Kongerige, under Titel af Vicomte Dunluee, i Grevskabet Antrim a. Enkefrue Baronesse af Longford til Grevinde af Longford, og hendes mandlige Arvinger til Grever af Long ford. Vicomterne Carlow, Farnham og Carhampton er blevne ophøiede til Grever. Fire andre ere blevne Vicomter, og fire Baroner.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Efter en Liste, som Commissarierne ved Skibsverfterne have indleveret til Admiralitetet, befandt sig den 30te Junii paa Themsen 4 Linieskibe, 27 Fregatter og 14 Slupper; Plymouth 32 Linieskibe, 2 paa 50 Kanoner, 10 Fregatter og 8 Slupper; i Chatham og Sheernes 27 Linieskibe, paa 50 Kanoner, 28 Fregatter og 14 Slupper; i Portsmouth 48 Linieskibe, 1 paa 50 Kanoner, 23 Fregatter og 8 Slupper.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
En Fregatte og 1 Cutter ere beordrede at seile til Nordsøen, for at have Øie med den sammestæds ankomne lille Hollandske Escadre.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Danzig, den 10de Julii. Efter Forlydende ere 15 Linieskibe, 4 Fregatter, 2 Brandere og 2de Hospitalskibe af den i Cronstad liggende Russisk Keiserlige Flode gaaet i Søen. Alle disse Skibe ere forsynede med Proviant for 6 Maaneder, og en Deel af samme commanderes af Contre=Admiral Kruse. De andre Chefer ere endnu ikke bekiendte. Disse Skibe, heder det, skulle seile til Nordsøen, og blive sammen til en vis Høide, paa hvilken et Detachement af 6 til 7 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Hospitalskib skiller sig fra de andre og gaaer til Middelhavet. De øvrige Skibe skulle derpaa tilligemed dem, som ventes fra Archangel, gaae tilbage til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Foruden bemeldte 15 Linieskibe, skulde endnu 8 til 9 Linie skibe ligge seilfærdige i Cronstad, som kun er forsynede med Proviant for en kort Tiid, og hvis Bestemmelse er at giøre et Krydstog i Østersøen, for at øve Matroserne i Søetienesten.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Kiøbenhavn, den 22de Julii. Den 17de Junii er Studiosus Johan Peter von Capelen confirmeret at være Capellan pro Persona for Harelds Præstegield i Bergens Stift; Chirurgus Cornelius Lind beskikket at være Chirurgus udi Odsherred i Sielland. Den 24de Junii er Studiosus Hans Warberg beskikket at være residerende Capellan til Slots= og Garnisons Menigheden i Helsingøer; Capellan Hr. Hans Benneche beskikket at være Sognepræst til Strandens Præstegield i Bergens Stift; Capellan Hr. Hølger Nielsen Olivarius ligesaa for Grimstrup og Aare Menigheder i Riber Stift. Den 1ste Julii er Capellan Hr. Andreas Wulf Meiner confirmeret at være Sognepræst for Lønborre og Egwad Menigheder i Riber Stift, Studiosus Christian Nicolai Dahl beskikket at være residerende Capellan for Viig og Asminderup Menigheder i Sielland; Skibspræst Hr. Lauriz Hansen Giessing ligesaa at være Sognepræst for Bieverschou og Lidemarch Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Den 8de Julii er Capellan Hr. Anders Lassen Schonning beskikket at være residerende Capellan i Nyborg.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Onsdagen den 20de Julii gav Hr. Assessor Zeuthen sin Skive og Sølv=Premier til Broderskabet i det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde-Selskab, som for beste Skud tilfaldt: Hr. Kammerraad Beyer den første Premie, en Sukker=Skaal; Hr. Oeconomus Schow den anden, en Sukker Sigte; og Hr. Etatsraad Høst den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Ved Tal=Lotteriets 445 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 31, 29. 35, 88, 78.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
I Dag blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: FregatSkibet, Farum kaldet, drægtig 69 1/2 Commerce=Læst, 2200 Rdlr.; 7 Actier i det Vestindiske Handels=Selskab, a 210 til 215 Rdlr.; 8 Actier i det Østersøiske og Guineiske Compagnie, a 55 til 58 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Den 19de Julii kom tvende Russiskkeiserlige Snove fra Østersøen, og gik til Ankers udi Renden; Capitainerne Anthony Harrison og John Stephensen ere komne fra Engeland med Steenkul, og Capit. Hans Hellesen fra Færøe med Uldengods. Den 20de og 21de hujus udgik Hukkerten Øde fiord, som føres af Skipper H. Brosgaard, og Skipper H. Christensen, begge til Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
I Dag kom det Asiatiske Compagnies Skib, Disco, som fores af Capitain Tørslev, fra Canton i China med Chinesiske Vahre, den Jslandske Handels Hukkert, Hvidfisken, som føres af Skipper P. Andersen, fra Croiste med Salt; Capitain Alexander Mes Jntersh, som fører Skibet Husaren, fra Ostindien med Ostindiske Vahre.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Fra den 9de til 16de Julii d. A. ere her i Staden copulerte 17 Par, fødte Drenge 30, Piger 23, tilsammen 53. døde Mænd 15, Qvinder 13, Drenge 14, Piger 17, tilsammen 59, ere altsaa 6 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Barselseng 1, Brystsyge 10, Flek=Feber 1, Forraadnelses=Feber 5, GaldeFeber 1, Gicht 1, Halsyge 1, Hidsig Feber 1, Hoste 1, Hævelse 1, Kighoste 3, Kopper 5, Krampe 1, Slag 11, Tønder 4, Tærende Syge 6, Trødske 1, Uangivne Svagheder 1, Ulykkelig Hændelse 2, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
AVERIISETS. (Det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab udi det Danske Compagnie foretager sin sædvanlige Skyden til Fuglen førstkommende 28de Julii, om Formiddagen Kl. 9, paa dets Skydebane uden Stadens Vester=Port. De Høie og Ærede Herret, Jnteressentere kunne imidlertid dertil lade afhente Billettet a 4 Rdlr. Stykket, paa det ingen Ophold derved skal foraarsages paa Skydebanen, hos Hofbogtrykker N. Møller i Frederichsberg. gaden Nr. 230.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Følgende Bøger, som efter den seenest Udgangne allernaadigste 2 Skoleforordning ere bestemte til almindelig Brug i de offentlige Skoler ere, for vedtegnede Priser, og det 11te Exempla frit, at bekomme hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66 Elementa astronomie Sphæric in Usum Prælectionum Consert, ta Christ. Horrebow, cum sig. Eneis, editio alteraemendation 3 Mk. paa Tryk= og 4 Mk. paa Skrivpapiir, Danskes, Norskes og Holsteners berømmelige, gode og nyttige Handlinger, ved Ove Malling, 1 Rdlr. paa Tryk= og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Danmark, Norges og Holsteens Historie udi tvende Udtog, til Brug for den studerende Ungdom, ved Kammerherre Suhm, andet og forbedret Oplag, 2 Mk. paa Trykp. og 3 Mk. paa Skrivp.; Virginii Maronis Opera perpetna adnetatione a Heyne illustrata in Usum Scholarnu Dania S Norvagie adornavit Jacobus Baden, H. Tomi, 2 Rdlr. paa Tryk= og 2 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivp.; Gellerts Fabler og Fortællinger i tvende Dele, oversatte ved Lodde, paa Skrivp. 4 Mk.; Originale Fabler og Fortællinger ved Edvard Storm, 3 Mk. paa Skrivp. og 2 Mk. 8 s. paa Trykp.; Den Græske og Romerske Gudelære ved M. Bastholm, paa Trykp. 4 Mk. og Skrivp. 5 Mk.; Jndledning til de skiønne Kunster og Videnskabet. af Batteur, oversat og forandret ved Jens Hvas, 3 Rdlr. paa Skrivp.; Mathematisk Haandbog, som indbefatter de første Grunde af Regnekunsten og Algebra, ved Prof Th. Bugge, 1 Rdlr.; Epictets Haandbog, af det Græske oversat og med Anmerkninger oplyst af Mag. Boye, 1 Mk. paa Tryk= og 24 s. Skrivp.; Forsøg i de skiønne og nyttige Videnskaber, ved et patriotisk Selskab, 14 Stykker eller 7 Bind, i alt 4 Rdlr. 4 Mk. paa Tryk= og 7 Rdlr. paa Skrivp.; Francks romerske Antiqviteter eller Beskrivelse over Staden Rom, dens Religion, Skikke, Love, Regieringsforfatning, Mynt væsen &c. 1de ældre Tider, 4 Mk.; Millots Verdens Historie 8 Dele, paa Trykpapiir 5 Rdlr. 2 Mk., Skrivpapiir 6 Rdlr. 4 Mk.; Muzelii Grammatica, udført i 52 latinske og danske Stiile, for 12 s.; Qvintilians 10, 11, 12 Bog, oversat ved Baden, Gottschalk, Schauboe og Friman, i alt 1 Rd. 1 Mk. paa Tryk= og 1 Rdlr. 3 Mk. Skrivp. Samme Qvinti lians 10, 11, 12 Bog, oversatte af Sahl, 4 Mk. paa Tryk og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Ja jeg bestandig paa den Reise, jeg paa Kongelig allernaadigsBekostning i Aarene 1777. 78, 79. 80. foretog til Tydsk, land, Jtalien, Frankrige og Holland, brugte den Maade, hver Aften at optegne hvad jeg havde Leilighed til at see eller høre merkværdigt, deels, for derved at komme min egen Hukommelse til Hielp, deels og, for engang i Fremtiden med det jeg optegnede, at kunde muntre, more, maaskee og at gavne nogle Tænkende i mit Fæderneland, og da nogle af mine Venner, der have læst disse Jagttagelser i Haandskriftet, have bedet mig lade dem trykke, har jeg og besluttet at udgive dem, og indbyder herved det høistærede Publicum til Subscription. Det lidet jeg kan have opdaget i de af de lærdere Theologiens Deele, som egentlig vare Hoved=Formaalet for min Reise, udelades, da jeg agter samme fremdeles, som jeg har begyndt, at udgive paa Latin. Ligeledes forbigaaes hvad i Geographierne kan læses om Stæderne og deres Beliggenheder af hvilket jeg med Flid intet har optegnet, vel vidende, mine Landsmænd derom vare tilfulde oplyste, Derimod vil jeg meddeele det, jeg har seet af betydelige Jndretninger og Stiftelser for Studeringer og Menneskeligheden, af de antike ædlere Oldsager, (hvoriblant endeel skal komme om de Herculano opdagede græske Haandskrifter) af de skiønne Konster(især Malernes af den romerske, venezzianske, og nederlandste Skole) beste Arbeider, ligeledes hvad jeg har lagttaget over Superstitionen dens forskiellige Arter og Skikkelser, (hvorover jeg allevegne især har havt megen Anledning til at tænke) over besynderlige Skikke og Sæder, andre ikke have ogtegne, og andet saadant Mennesket betreffende, og en tænkende Læg værdigt. Subscriptionen modtages hos Hr. Agent Gyldendal og hans Commissionairer i Norge og Provindserne, til Juli Maaneds Udgang, og hos mig selv paa Regenzen i Kiøbenhavn. Værket vil formodentlig udgjøre 2de Bind i ordinair Octav Format, og Prisen for hvert bliver 5 a 6 Mk. paa Trykp., men paa Skrivpapiir 7 a 8 Mk. Det første Bind ventes færdigt fra Prisen i førstkommende September Maaned, og det sidste i Begyndelsen af næste Aar. Kiøbenhavn, den 10de Junii 1785. Andreas Christian Hviid.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Professor og Provst ved det Kongelige Communitet, og Regenzen.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Vi Undertegnede agte at udgive et Maanedsskrivt under Titel I Minerva, hvoraf ethvert Hefte skal indeholde: 1) en eller flere smaae Afhandlinger, Efterretninger eller deslige, sigtende til at meddele nyttig Kundskab, eller opvække gavnlig Eftertanke; 2) Moerskabs Læsning i Vers eller Prosa; 3) Anmeldelse af de Skrivter, der ere udkomne i den Maaned, hvi Navn Heftet bærer; 4) Kort Fortælling af samme Maaned, Historie. Vi agte at udgive et saadant Hefte, 6 Ark stort i Omslag, trykt med smaae Skrivter, ved hver Maaneds Udgang, Det første Hefte udgives den sidste Julii, dersom et tilstrækkelige Antal Subskribentere inden indeværende Maaneds Udgang derfor tegner sig. Aargangen skal koste 3 Rdlr., og betales her i Staden hvert Qvartal, men udenfor hvert halve Aar. Subskription modtages, og en omstændeligere Plan forevises her i Staden paa alle Bogladerne, og udenfor Staden af de Herrer, Postmestere og Biskoppernes Amanuenses. C. Pram. R. L. Rabbek. (e, som have havt den Godhed at samle Subskribentere paa Maanedsskrivtet Minerva, ombedes herved ærbødigst, i før jo heller at ville aflevere Planerne til en af Udgiverne, Pram, boende paa Nørregade No. 49., eller Rahbek i store Kongensgade lige for det Laurvigske Jern=Magazin. Det første Hefte udkommer sidste Dag i indeværende Maaned.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
En velfortient Skole=Lærers lykkelige Alderdom, forestillet E i en Sørgetale over sal. Hr. Professor Povel Holm, holdet Odense Skole den 15de Februarii d. A. af S. T. Hr. Prof. Johan Henrich Tauber, har forladt Odense Adresse=Contoirs Presse og bekommes saavel der, som hos Bogtrykker Schulz i Kiøbenh. i store Færgestræde No. 75. tilkjøbs for 14 s. Talen er 4 Ark stor, Dens Fyndighed af en saa agtet og æret Mand, som en Tauber. over en saa elsket og duelig Skole=Lærer, som en Holm, skal tale for Talens Afsættelse, og lover især, at ingen Mand i Embede som har været Discipel under den salige Holm, jo med Fornøielse vil læse samme. – Sammesteds faaes Professor Bützovs Tale paa Kongens Fødselsdag 1785 for 8 s.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Directionen for det Kongel. Danske Dugmanufactur paa Blaagaard. Pflug. Lavætz. Viborg. Bertelsen. SielevskiDet Bestindiske Handels Selskabs Caffe=Priser ere for nærværende Tid. ordinaire Pundet 24 Sk. middel Sort = 25 - fineste Sort = 26 - Caffen Skaller 18 - og Java Caffe 28 - For contant Betaling gotgiøres 2 pro Cento Rabat.
Berlingske Tidende, 1785-07-22
Paa Notagergaards Gods i Sæbyegaards Amt, Løwe Herred i Reersløv Sogn og Bye, er ved Døden afgangen Huusmand Mogens Pedersen sidstleden 29de Junii d. A., og Skiftet bliver foretaget 6te Ugers Dagen den 10de Augusti førstkommende, imellem hans efterlevende Enke Anne Christophersdatter, og hans efterlevende Arvinger, som ere følgende: En Søn Jørgen Mogensen, en Datter Bodel Mogensdatter, som for nogle Aaer reyst til Kiøbenhavn, nok en Søn Christopher Andersen, er dito Peder Mogensen og en Datter Anne Mogensdatter, som alle tiener i Reersløv, deres Tarv at iagttage. Da Stervboet er saa ringe, at det neppe vil strække til Begravelsen og Gields Betaling, formaaer det ikke at bekoste ordentlig Proclama, men benævnte Arvinger indkaldes herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender, til hvilken ovenbemeldte Tid Skifteretten agter at slutte Skiftet. Nøragergaard, den 15de Julii 785. S. C. Berrig.