JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J. Harke, der er ansat som Rytter ved det paa Ærrøe oprettede ridende Corps, laae for nogen Tid siden syg i sit Hjem ved Marstall. Der blev just en Dag givet Signal og Fiendens Nærmelse. Saa syg han end var, steeg han paa sin Hest og ilede til det Sted, hvor Faren truede, endskjønt der var en heel Miil dertil, Paa den Commanderendes Spørgsmaal, som faldt i Forundring over at see ham, svarede han, At saa længe han havde Liv, holdt han det for sin Pligt, at vove samme for Konge og Fædreland, naar der var Fare paa Færde, Den 14de passerede igjennem Aalborg af Randers til en Transport Engelske Krigsfanger, bestaaende af 1 Søeofficier, en Skipper, en Styrmand og 12 Matroser, som vare strandede paa Lessøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J Onsdags indbragtes to Engelske Sømænd, som Krigsfanger. De vare tagne i en Baad paa Søes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J Onsdags solgtes paa Børsen Favne Brænde a 12 Rdlr. 4 Mk. - For de 60 Favne, som Rentekammeret lod sælge paa Materialgaarden, betaltes samme Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Paa Compagnieauctionen blev Jndigo betalt med 22 Mk. Pundet : en usædvanlig høi Priis. Det i disse Dage anholdte Engelske Koffardieskib, som var ladet med Tømmer, Tælle K., er henlagt der, hvor forhen vore Orlogskibe laae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Jblandt flere particulaire Efterretninger læses i Provindsialaviser ogsaa af et Fruentimmer fra Kjøbenhavn en beskuelig Beskrivelse af Tilstanden, i den ulykkelige Stad, under Bombardementet. Hvilke skrækkelige Dage vi have oplevet - hedder det - mangler jeg Ord til at udtrykke, og kan Jngen, uden den, som har været nærværende, gjøre sig noget rigtigt Begreb om. J nyere Tid haves vel ei heller noget Exempel paa, at en Stad har lidt saa meget ved et 4 Dages Bombardement, som denne, fordi man ved Fiendens Overlegenhed, Trods al Garnisonens og det brave Jægerkorps's Anstrængelse, ikke havde kundet forhindre, at jo Fienden opkastede sine Forskandsninger tær uden for Staden, hans Bomber kunde altsaa bestride hele Staden og lovede ham uden stort Tab fra sin Side en vis Seier. Resten er blot bekjendte Begivenheder. Til Slutning maler Forfattersken, hvorledes hun ved Bombernes Skin, som oplyste Mørket, forlod med sit spæde Barn paa Armen, sin Mand og Ammen Huset. Døden var for og bag og paa alle Sider af os. Jkke langt fra Slotspladsen slaaer en Bombe ned. Skildvagten raaber til os, at vi skulde kaste og ned paa Jorden, ellers bleve vi dræbte. Jeg trykker mit Barn tæt til mig og ventede saaledes paa den kommende Død. Min S., trækker og over paa den anden Side af Gaden; Bomben falder 10 Skridt fra os i Sidegaden ved Billes Palais, som beskyttede os for de omspringende Stykker o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Vore offentlige Tidender ere i denne Tid særdeles rige paa Skildringer, der ere Hjertets sande Udtryk og afpræsse Menneskevennen de hedeste Taarer. Saaledes kan man ikke uden at røres læse Madame Broggers Bekjendtgjørelse, hvori hun melder sin haabefulde Søn, Livjæger J. A. Broggers hæderlige Død for Fædrenelandet i sin Alders 22de Aar. En fiendtlig Kugle disse ere hendes Ord som traf ham ved første Udfald mod Fienden ved Vibenshuus, var Aarsag i hans Død. Ti Uger udstod han med Standhaftighed haarde Lidelser. Haabet smigrede mig dog om hans Redning, men jeg - blev skuffet. - Jeg mistede i ham min Alders Støtte. Min Trøst i min dybe Kummer er denne, at han havde opfyldt sin Pligt mod Fædrenelandet, var elsket af sine Foresatte og af enhver, som kjendte ham. - - Glarmester Holm har ladet bekjendtgjøre, at han i en Tid af et Aar og tre Uger har mistet sin Kone, to Sønner og en Saine Kone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Af alle de Breve, som gaae herfra over Veltet, skal der, som det hedder, herefter leveres Duplicater, og deres Befordring over dette Forvand endnu ikke er sikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Udenlandske Efterretninger. Oberstlieutenant og Ridder Rentererona har ved Stora Hof i Skaraborg Læn, indrettet en Thermo Lampe, som medfører betydelig Brændebesvaring. J en Tid af 8 Maaneder besparede Opfinderen derved 40 Stockholmske Favne Brænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
Mærkeligt er det, at der i Sygehusene i Sverrig vare i afvigte Aar 1609 veneriske Patienter. Cometen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-30
J denne Tid har man næsten hver Aften seet Folk af alle Stænder betragte den Comet, som allerede engang tilforn har været omtalet i dette Blad. Da dette Himmellegeme just lader sig see i en for vort Fædreneland uheldig Tidspunct, og Overtroen lettelig kunde finde Næring her, vil det maaskee ikke være af Veien, at levere til Oplysning for menig Mand en kort videnskabelig Efterretning om Cometer i Almindelighed. Fordum ansaae Overtroen Cometer for Forbud for Ulykker og Landoplager. Aristoles og den Alexandrinske Astronom Prolomæus meente, at de vare Meteorer og Luftsyn, som avledes i Jordens Dunstkreds, Pythagoræerne, Demokritus og Seneca formodede allerede, at de vare faste og bestandtge Himmellegemer. Den første Mening var den herskende indtil den navnkundige Tycho Braheabserverede paa Uranieborg 1877 en Comet, og udgav i den Anledning et eget Værk, hvori det gamle System kuldkastedes. Man veed nu med Vished at Cometer ere ligesaadanne faste Legemer som vor Jord; at de følge en bestandig Bane, som er med get forskjellig fra vor Jord og de øvrige Planeters, og at de laane deres Lys af Solen. Den største Commet, man hidtil kjender, og som lod sig see 1680, fuldender, som man troede, sin Bane i 575 Aar, og vil altsaa komme tilsyne igjen i Aaret 2255. Man kan saaledes beregne Cometernes Løb. Den, der lod sig see 1759, og som behøver 75 til 76 Aar for at fuldende sin Bane, har man allerede observeret syv Gange. - Cometer ere sædvanlig indhyllede i en Taage og have en lang og gjennemsigtig Hale, som ofte strækker sig mange Millioner Mile. Man antager, at denne Hale bestaaer af en meget fiin, gjennemsigtig og lysende Materie, der, efter Newtons Mening, kommer af Cometens egen Dunstkreds, og som udvides ved Nærmelsen, til Solen. Den falder altid paa den Side, som er lige ud for Solen. Man har aldrig seet en længere Tale end den Comet havde, der opserveredes 1800, som har den største, man hidtil kjender. Den 18de December 1680 var den Solen 166 Gange nærmere end vor Jord. Den havde altsaa 20000 Gange stærkere Hede end vi have i Soelhver Tiden. Kogende Vand er tre Gange saa heed som den Barme, et fast Legeme paa samme Tid modtager af Solen, og færden af alvende Jern ere eller fire Gange saa stærk som den af kogende Vand, efter Nordtons Beregning maatte altsaa Cometen i Aaret 1680 have havt 2000 Gange saa stærk en Hede som alvende Jern, og en Jernkugle af samme Slave ter nigatte kunde vedligeholde denne Hede over for 30,000 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Ameer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Skilderie af Kjøbenhavn. han de ønske Tinde Aargang. No. 3 Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke. Tirsdagen den 4 November, 1987.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Til Forfatteren af Stykket. Engellands Fremgangsmaade. Det blev for deres fald, der fremstode som Forfattere af periodiske Skrivter, at lede den offentlige Mening og give den, renset for Fordomme, et forædlet Sving. At en opholet Aand hersker i Dagens Blade bliver, som en Følge heraf, saare vigtigt, Afvigelser herfra Pligt at paatale. Denne Betragtning undskylder, at jeg tillader mig at fore Anke over nogle Yttringer i det i Skilderiet af 20 Oct. indrykkede Stykke. Engellands Fremgangsmaade. De alle maaskee tilstaae mig, at Nationalhad er en Lidenskab, som det ikke anstaaer oplyste Mænd at give Næring. At arbeide mod slige Fordomme er et hæderligt Æmne for Fol Skribenten og ethvert Fremskridt til dette Maal. maae være ham en frydefald Belønning. Jkke denne liberale Hensigt, men en aldeles modsat, synes at vore Lysenet i ovennævni Stykke. De paastaaer, at vor Harme mod Engelskmændene i Almindelighed, der, som Redskaber i Grusomhedens og Uretfærdighedens Haand, have medhandlet og saa ilde, er retfærdig og billig. Et lavetænkende Ministerium er ikke Nationens moralske Organ og dets Aand ikke Folkets. Hiint Land, hvorover vor Forbandelse skulde hvile, kan fremvise en Række af Frembringelser, der hædre Forstand og Hierte. Dog - det er over flødigt at henvise til de Grunde, som saa fuldeligen maae svække enhver Bandlysning hos den Tænkende. - Selv har De anført dem; - og dog, men Herre, bifalder De en almindelig Forfølgelsesgand mod Jndivider, som De frikiender for Deeltagelse i den mod Menneskeligheder begangne Broder, Ae Deres Venner under hine ødelæggende Rædsler; i det Øieblik, da Tanken var fæstet til de skrækkefulde Scener, som omgav os, og saaledes ene var beskjæftiget med Øieblik kets Tarv, – at hine Mænd da, under Vægten af disse Grusomheder inden private Vægge, fattede den Beslutning, aldrig at læse en Engelsk Bog, aldrig at tale med nogen Engelsmand, og aldrig at giøre Brug af noget, der var fremkommen paa Engelsk Bund, – maae undskyldes. Følelserne, som de udvortes Jndtrykke tilveiebringe, ere eens dige, det kolde Overlæg indtager først fin Plads, naar Heden er uddunster, Men, efterat flere siden hiin Skjændsels daad forløbne Uger have levnet Tid til at stille Sindets Oprør, maatte man derimod vel være berettiget til at fordre, at De, som offentligen yttrer Deres Mening, ikke lader Harme lede Deres Pen, men med den Værdighed, der egnet det ophøiede Værk, til hvis Fyldendelse, Desom Folkeskribent maa ønske at bidrage, lægger Øret til den kolde Fornuft og gjør dens Budene gieldende. Et Selskab, hvis Formaal skulde være at bringe den Beslutning til Virkelighed, som Deres Venner i hiint Øieblik fattede, tilkjendegiver De Deres Bifald og ønsker det Held. Det Lys, som ved Tænkeres Granskning udbredtes over philosophiske Sandheder, velgjørende Opdagelser og Opfindelser skulde være tabte, fordi det Genie, deres Tilværelse skyldtes, var brittisk, i Benyttelsen deraf skulde være Brud af Selskabspagten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Indene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Indenlandske Efterretninger. Den Danske Consul Nissen i Tripolis er nu ankommen i Kiel. Nogle Fartøier vare gaaede herfra for at indtage Brænde i Egnen af Helsingøer, men bleve deri forhindrede af de Engelske, som skjød paa dem og dræbte to Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
De Deputerede i det Kongelige Slesvig Holsteenske Cancellie, som endnu opholde sig her, have nu ogsaa faaet Ordre, at begive sig til Rendsborg, hvor Hs. Majestæt Kongen residerer, og tiltræde i Dag deres Afreise. En Secretair og en Cancellist følge hed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Under d. 25 Sept. er udkommen en Placat af følgende Jndhold: Vi Christian den Syvende &c. &c. Gjøre vitterligt: At da Vi under de nærværende Krigs-Uroeligheder ansee det nødvendigt at kjende ethvert forsvars Middel, som findes i Vore Stater, saa befale Vi herved allernaadigst, at alle og enhver, som maatte have, enten til Eie eller Bevaring, noget Forraad af Krud, Salpeter og Blye, skal, under en haard Penge=Mulet, eller corporlig Straf efter de befindende Omstændigheder, ufortøvet for vedkommende Øvrighed angive For raadets Størrelse, samt, indtil videre, ikke udlevere, forbringe eller afhænde noget deraf, men holde det i Beredskab til Statens Tjeneste mod billig Erstatning af dets Værdie. Om de angivne Beholdninger have de vedkommende Øvrigheder uopholdeligen at gjøre Jndberetning til Vort Danske Cancellie, og derhos at anmærke, hvad der baade af Krud, Salpeter og Blye maatte være angives blandt engelske Varer. J øvrigt følger det af sig selv, at det Beslag, som allerede maatte være lagt paa nogen Deel af alle 3de Sorter, forsaavidt de ere engelske Varer, under ingen Omstændighed kan hæves, forinden Vor nærmere allernaadigste Resolution derom bliver meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Den 25 October ankom til Kiel en Coureer fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Det Kongel. Danske Postamt i Hamborg har ladet bekjendtgjøre, at Postgangen til Sjælland nu atter er aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
En Jtaliensk saakaldt Busfo Sanger gav i Løverdags paa det Kongelige Theater en Opera comique, hvori der fandtes intet andet comique, end at han, hans høist maadelige Spil og Sang uagtet, havde fuldt Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Ved Svanemøllen anlægges et svært Batterie. Otte 36pundiger ere i Søndags førte derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Ved Auction er nyligen solgt Tagsteen, som en Svensk Skipper har ført herover, for 61 til 11 Rdlr., hvert Tusinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
General=Major Walterstorff er nylig død i Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Et Jslandsk Skib, tilhørende det Ørumske Jnteressentskab, blev underveis preiet af en Engelsk mand, som lod det passere. Men da Skipperen, ikke vidste, at der var udbrudt Krig imeller Dannemark og Engelland, blev han, da han vilde løbe lige herind, opbragt af Engelske Krydsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
H. K. H. Kronprindsen reiste den 30 Octbr. fra Kiel til Fyen. Kronprindsessen og Prindsesse Caroline forbliver i Kiel Vinteren over. Man siger, at H. K. H. Kronprindsessen venter sin Nedkomst i Februarii Maaned, og agter at ligge i Barselseng paa Slottet i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Siden Kronprindsens Regiment afmarcherede fra Kiel, besættes Vagterne vexelviis af et Grenadeercompagnie af Fyenske Jnfanterie=Regiment, Studenter og Seminaristcorpset og Landværnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Man har Efterretning om, at siden nogle Dage intet fiendtligt Skib lader sig see i Beltet, men at de sees hyppigen ved de jydske Kyster. J Søndags gik paa eengang 87 Reisende over fra Corsøer til Nyborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Postmesteren ved Brev- og Pakkeposten i Hamborg, Cancellieraad Jørgensen, er nyligen ved Døden afgaaet. Ved dette Dødsfald er det bedste Postmesterembede i hele Landet blevet ledigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
To Fyenske Skibe ere ankomne med Levnedsmidler og ligge ved Flaskekroen, af Frygt for Fienden. Der er udsendt Pramme til at udlosse deres Ladning. Grev Schimmelmann arbeider i denne Tid meget i Forening med H. K. H. Kronprindsen. Grev Baudissin overdrager Commandoen i Jylland til H. H. Prinds Christian af Dannemark og følger den Danske Armee til Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Fra Franske Besiddelser ankomme idelig Danske Matroser til Altona, hvorfra de convoyeres videre af Danske Søofficierer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Under Dato Rendsborg d. 20 Oct. har det Kgl. Gen. Toldkammer tilskrevet Gen. Land-Oeconomie og Commerce-Collegium saaledes: Kammeret har fra H. K. H. Kronprindsen modtaget følgende, som kunde ansees som Regler for den provincielle Handel: 1) At Udførselen af Kornvarer, saavelsom andre Provissioner og Levnetsmidler, tillades at maatte skee fra Horsens og alle de jydske Havne og Kjøbstæder, som ligge nordligere end Horsens, saaledes, at saavel Danske som neutrale Skibe, ladte med Kornvarer og Provisioner, maae udklareres fra bemeldte jydske Havne baade til alle Norske Havne og til Kjøbenhavn. - J Henseende til de Skibe, som udklareres til Kjøbenhavn, maatte end videre iagttages, at intet Skib af større Drægtighed end 25 Commercelæster udklareres med Levnetsmidler, og med Brænde intet Skib af større Drægtighed end 50 Commercelæster, og maa det derhos paa det strængeste overholdes, at intet Skib, under hvad Paaskud det end maatte være medtage Passagerer eller Breve. 2) Derimod maatte al Udskibning og Udførsel af Kornvarer, Levnetsmidler og Provisioner forbydes fra de jydske Havne, som ligge sydligere end Horsens, fra alle Havne i Fyen, Lolland, Falster og Møen, saa og fra samtlige Slesvigske og Holsteenske Havne, allene med den Undtagelse, at naar nogen maatte ville udskibe Provisioner fra de sydligere Jydske, Slesvigske eller Holsteenske Havne til en Kjøbstæd i Fyen, saa kunde dette tillades ham, saafremt han ved Udklareringen stiller sikker Caution, i det mindste til 25 Procents Beløb af Ladningens Værdie, under den Betingelse, at Cautionens Sum skal være forfalden til den Kongel. Casse, saafremt Afsenderen ikke inden en vis bestemt Tid med behørig Attest fra vedkommende Toldsted beviser, at han rigtig har bragt den fulde Ladning til Bestemmelsesstedet i Fyen, og der udlosset samme, fra hvilken Forpligtelse fiendtlig Opbringelse ingenlunde maa fritage ham *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Udenlandske Efterretninger. Det hedder for vist, at General Junot skulde midt i October rykke ind i Portugal. Spanien gjorde, fra Jrun til Salamancha Anstalter til at tilveiebringe Levnedsmidler for den Franske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Riga, d. 14 Oct. Den Efterretning, at Engellænderne havde bortført Cap. Koop fra Trave mundes Rhed, og taget adskillige Skibe under Lübsk og Hamborger Flag, har opvakt stor Sensation paa vor Børs; men i Dag beroligedes man imidlertid ved en Efterretning fra Petersborg, at vor Regjering ikke befrygter noget Brud med Engelland, og endnu mindre vil give Anledning dertil. J Dag ere 6 Engelske Skibe ankomne her, som høre til den sidst fra Engelland til Østersøen afseilede Flaade. Paa Forespørgslet hos den commanderende Admiral, om de kunne fortsætte deres Reise til Russiske Havne i Sikkerhed, svaredes ja.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Den Engelske Escadre befinder sig endnu bestandig ved Tenedos, men de Engelske Officierer, *) Under 26de Oct, skulle Proviantskibe have faaet Tilladelse at afgaae fra Nørre og Sønderjylland. fra Holsteen og Fyen til Sjælland, Lolland, Falser og Møen. komme ofte til Dardagelserne, og have Conferencer med Jsmail Pascha og Capit. Pascha, som de adskillige Gange have spist hos. Men Canalen blogieres endnu. Konger af Preussen har tilbagekaldt sin Charge d'Affaires og hans hele Mission fra Constantinopel, med den Erklæring, at dersom Porten ikke vil godtgjøre ham den Vanære, der ved Tilbagevisningen tilføiedes Ministeren Baron Senft i Pilsach, saa ophører al Forbindelse imellem Preussen og Porten. - Den Danske Charge d'Affaires Baron v. Hubach har taget alle Preussiske Undersaatter, saavel i Constantinopel som Levante, under sin Beskyttelse. - Syvernes Republik er bleven forenet med Kongeriget Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
De Franske Tropper, som over Nrnberg og Augsburg drage til Jtalien, beløbe sig til 30,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Regjeringen i Portugal skal have den Plan, først at lade alle Engellænderne med deres Eiendomme reise, og siden at spærre sine Havne for alle Engelske Skibe, under den Betingelse, ikke at modtage Franske Tropper. Men Frankrige synes ikke at være fornøiet dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
J Venedig og hele Kongeriget Jtalien inqvireres i alle Huse efter Engelske Varer, og de, som forefindes, consisqueres. - Det hedder, at ogsaa Havnene Triest og Fiume skulle spærres for Engellænderne. Lord Ruslyn og den Engelske Major Eden ere ankomne i Helsingborg. Hope & Comp. i Amsterdam have aabnet for Kong Joseph af Neapel et Laan af 3 Mill Gylden til 6 PC. Renter, som afbetales indtil Aaret 1814. Til Underpant gives alle Kongeriget Neapels Jndkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Engelland skal have besluttet, ikke at erkjende noget Flag meere for neutral, og at behandle alle de Magter, der ikke ere forbundne med samme, fiendtligen. Nogle Russiske Krigskibe skulle indtil videre være førte til MalthaIØstad er ankommen en Fransk Parlamentair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Fra London meldes, at Admiral Essington skal, som det hedder, blive i Vinter i Beltet saa længe, som han kan holde sig der. - Enge ske ministerielle Blade tillade sig nu fornærmelige Udtryk mod Keiser Alexander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
General Sebastin, har sendt den unge Capitain Bontem i et Statsærinde til Schachen, af Persien, hvis Søn kom ham i Leiren ved Taurus i Møde, og forærede ham en Sabel, et Skjærf af Guldbrocade og et smukt Shawl af Cachemir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-11-03
Efterat Engelland nu synes at have udtømt sit Guld og sine Jntriquer paa at udstrøe Tvedragtens Sæd imellem Europas mægtigste Stater, henvender det sig til de svagere, for deels ved Magt, deels ved List og Bestikkelse, at tilintetgjøre eller forføre dem. Ogsaa Portugal har det nu nedstyrtet i den Afgrund, som det bereder alle Nationer, Prindsen af Brasilien, Rigets Regent, skal have indskibet sig med sin Søn, hele Hoffet og alle Kronens Skatte paa 13 Linieskibe, og er afseilet til Brasilien, hvor han agter at vælge sit Kongesæde. Dette ny Forsøg til atter at tænde Tvedragtens Fakkel paa Fastlandet, siger Journal de Empire, er allerede længe blevet forberedt. Allerede i afvigte Aar var Lord Rosslyn ankommen med en Engelsk Escadre i Tajus og gjorde Hoffet det Forslag, som det nu udfører, men hvis Udførelse den Gang forhindredes ved Hr. Aranhos Fasthed og Viisdom. Det synes, at denne Minister omsider har maattet bukke under, efterat han forgjeves havde søgt at oplyse sin Monark om den Engelske Factions Jntriquer, som allerede saa længe havde umaget sig for, at væbne Prindsen af Brasilien mod sin Svigerfader, Kongen af Spanien, og som gjerne vilde betjene sig af det Portugisiske Navn, for at sætte Sydamerika i Oprør. - Medens Engellands Jntriquer saaledes har forekommet Frankriges Plan, at spærre de Portugisiske Havne for Engellænderne, er en Fransk Armee paa Veien til Portugal, og en blodig Kamp imellem de Franske og Engelske, hvis Udfald de førstes bekjendte Tapperhed sætter uden for al Tvivl, sees nu i Møde. Men hvor meget det end maa glæde Menneskene, at det herskesyge Engelland nu saaledes udelukkes næsten fra alle Europæiske Havne, saa kan man dog tillige ikke andet end sukke over, at netop den Britiske Magt til Søes voxer ved denne Udelukkelse hele Europa over Hovedet, og det er høist beklageligt, at det samme Middel, som paa den ene Side virker til dets Svækkelse, paa den anden bidrager til dets Styrkes Forøgelse. J dette Øieblik tæller den Engelske Marine, efter en Liste i Høitidendes, 22 Linieskibe, 2, Skibe paa 50 Canoner, 259 Fregatter, 292 Chalouper, 251. Cuttere, ialt 1067 Krigskibe *), lægges endnu hertil den uden Sværdslag tagne Portugisiske og den ved et grusomt Bombardement aftvungne Danske Flaade, saa eier Engelland nu en Sømagt, som Verden endnu aldrig har kunne opvise Mage til. Blot paa Verfterne har det allene 44 Linieskibe, 17 Fregatter, 17 Chalouper og 7 Cuttere! Hav Engelland altsaa nogensinde havt Midler i Hænderne til at være Havets Tyran, saa er det i denne Tid, og dersom ikke alle Nationer forene sig imod det, førend det tilintetgjør de endnu uangrebne Sømagters Flaade, saa seer det farligt udfor Europas Fred. At udelukke en saadan Magt fra alle Havne er ikke nok, man maa alvorlig beslutte at bandlyse alle Engelske Fabricata fra Enropa, man maa angribe Engellænderne i Hjertet af deres Rigdomskilde - i Ostindien, naar disse skrækkelige Følger skulle forebygges. Saalænge man sender dem Guld til at lønne Spioner, smedde Jntriquer, og siden dræbe vore Qvinder og Børn, ville Britterne endnu i mange Aar kunne faae Leietropper, nok til at besætte deres mangfoldige Krigskibe med.