Berlingske Tidende, 1795-07-10
Paris, den 24de Junii. I Gaar mødte Boissyd'Anglas i de Elleves Commissions Navn for Conventen og forelagde den af benævnte Commission forfattede Plan til en virkelig indførende Constitution, hvilken gandske afviger fra den af 1793, og nærmer sig meest den amerikanske. Hovedpunkterne i denne nye Constitutionsplan ere: "Det lovgivende Corps, ved hvilket ingen maae udvælges, som staaer i en anden Borgers Tieneste, men kunde, som besidde en vis Eiendom, skal bestaae af 2de Afdelinger, af hvilke den første skal kaldes de 500des og den sidste, som bestaaer af 250 i Tallet, de Gamles. Forsamlingerne skulle være offentlige, dog ikke over 250 Tilhørers blive indladte. Den fuldbyrdende Magt skal bestaae af 5 Lemmer, af hvilke et aarlig udtræder, saa at den om 5 Aar. bestaaer af nye Medlemmer. Det lovgivende Corps skal faae en Garde fra Departementerne. Angaaende de Egenskaber, som man maae beside for at blive valgt til Medlem af de 500 eller af de saa kaldte Gamles, eller af den fuldbyrdende Magt. udlod Boissy d'Anglas sig vidtløftig. Videre foreslog han at Pariser-Departementet skulde kaldes Departementet at Seine, at Distritterne skulde afskaffes, at der i enhver Canton skulde kun være en eneste Menighed, men store Menigheder deles i forskjællige Municipaliteter, og i ethvert Departement kun ansættes et eneste Tribunal. Den hele Plan dlev beordret til Trykken, og Raadslagningen over samme berammet til den 4de Julii. Degge de hollandske Gesandtere, Borgerne Blauw og Meyer, ere høitideligen blevne erkiendte af National Conventen i denne Egenskab. Mod denne Kiendelse havde hidtil været saa mange Vanskeligheder, saasom man først vilde have bragt i Rigtighed med Holland Skadesløsholdelsen for Krigsomkostningerne og Aftrædelsen af Mastricht og de øvrige Pladser. Ved denne Høitidelihed er det nye hollandske Flag, som bestaaer af blaae, hvide og røde Striber, bleven bragt i Conventen og hængt ved Siden af det franske Sieyes og Ribel førte begge Gesandterne ind og 50 hollandske Patrioter fulgte efter dem. Den americanske, svenske toscan ske og Genser Gesandt sade i deres Loger, men den Preussiske var ikke nærværende. Efterat begge Gesandterne havde taget Plads i deres Lænestole og deres Følge sadt sig ved Siden af dem, holdt Gesandten Meyer en Tale som ofte ved Bifaldsraaben, ligesom Præsidenten Louvets Svar, blev af brudt, decretert at oversættes i alle Sprog og tilsidst beseglet med det sædvanlige Brøderkys. Begge Taler indeholdt haar de Udladelser mod Engeland, Arvestotholderen og den forrige engelsk hollandske Alliance. Gesandten Meyer saade iblandt andet: "Takvære de Franske, Ved deres ivrige Bestræbelser og en gavnlig Opstand have vi ophævet hin Alliance for at grundfæste en anden med en gammel og troe Bundsforvante. Medens de Franskes Mod sønderbrød den sidste Capets Scepter, have vore Medborgere kuldkastet en uhyre Opdyngelse af arvelige Magistraturer. Efterat vi igien ere forbundne med Frankrige, og have beundret de Franskes store Bed ifter, kunne vi sige vore Medborgere, at de intet videre have at frygte for deres Fienders listige Planer. Vi ville, naar det er fornødent, drage til Feldts og seire med Eder. Bataverne ere gamle Venner af Friheden. Deres Forfædre have fegtet i 80 Aar for at udslette den nægtigste Despot i det 16de Aarhundrede. De skulle nu ikke gjøre noget Tilbage skridt, men vide at leve for Friheden eller gaae til Graven med den Berømmelse, at have stridet for samme. Republiken leve!" - Prasidenten svarede: "Eders Ulykke tiener os til Lærdom. Vi ville med en fast Haand sætte Grændser for de i vor Republik ansatte Aucoriteter og paa det nøieste vaage over dem. De skulle blive respecterte og være mægtige til at giøre det Gode, men afmægtige til det Onde. Vore sande Rigdomme, vore Uafhængenheds Skatte skal ingen fratage os. Forenede ville vi give Nationerne vort Exempel, Haven deres Frihed og hele Verden Overflødighed og Fred. Det trifarvede Flag skal forene sig med det bataviske, og forenede skulle de lade sig see paa all Have. Forlader Eder paa den republicanske Aand. Denne skal forskaff Eder Søehelte igien, som Rugter, og vore Batailloner have J. Bliver det engelske Ministerium ved sin Tønkemaade, saa ville vi paa Themsen, søge at overvinde nok et Gouvernement og befrie nok en Nation. Bataviske Republik, Conventen lover Dig Sikker, hed og Erstatning, fuldkommen Frihed og Unafhængenhed, Den lover Dig det, og Europa verd, om de franske Armeer opfylde Conventens Løvter.