Aalborg Stiftstidende, 1845-10-28
– Jfølge Selmers Universitets=Aarbog for 1844 var i dette Aar Antallet af Docenterne ved Kjøbenhavns Universitet 40, nemlig 5 Lærere i det theologiske Facultet, 5 i det juridiske, 10 i det lægevidenskabelige og 20 i det philojophiske. Dette Antal var 2 mindre end det nye Normal Reglement bestemmer, nemlig 42, idet 4 af de i dette fastsatte Poster endnu vare ubesatte, Professoraterne i Stats oekonomien og i de nordiske Sprog (denne Post er som bekjendt i Aar bleven besat, samt 2 Docentsposter i Tydsk og Engelsk, medens paa den anden Side havdes 2 unormalmæssige Professorer, nemlig den i Literairhistorien og den ene af de 2 i Chemien ansatte. – De Studerendes Antal be regnedes i samme Aar til 1003, af hvilke 458 studered Theologie, 197 Lovkyndighed, 119 Lægevidenskaben, 32 Philologie og 16 Polytechnik. – Jfølge Listerne over Tilhørerne ved Forelæsningerne havde disse været besøgte af 520 Studerende. – J Løverdags paakiendte Overretten en fra Sorø Birketing indanket Justitssag mod Arrestanten Christen Nielsen der sigtedes for og fandtes overbeviist om følgende Forbryde ser. Først tilstod Arrestanten at have gjort sig skyldig i Mordbrand, ved nemlig Natten imellem den 6te og 7de April d. A. at have sat Jld paa Gaardmand Hans Peter Hansens Gaard i Frenderup, hvorved denne Gaard aldeles afbrændte og tillige den største Deel af Besætningen og Jndboet blev et Rov for Luerne, ligesom ikke blot Gaardens Beboere udsattes for øiensynlig Livsfare, men tillige een af Tjenestefolkene, Karlen Jens Olsen, indebrændte. Arrestanten der var nøie bekjendt med Gaardens Localiteter, er imidlertid under Sagen stadigen vedbleven, at han ikke havde til Hensigt, at Nogen ved Branden skulde tilsætte Livet, idet han, skjøndt han vel vidste, at alle Gaardens Beboere paa den Tid vare til Sengs, vil have antaget, at de nok ved Jlden vilde vækkes saa tidligt, at de kunde faae Leilighed til at redde sig. Som Motiv til denne Forbrydelse har Arrestanten angivet Misfornøielse over en Contract, som hans Moder, Niels Christensens Enke, havde indgaaet med den ovennævnte Gaardmand Hansen om Afstaaelsen af hendes Gaard i Vielsted til Sidstnævnte, hvis Gaard igjen agtedes overdragen til en Trediemand, og hvilken Afstaaelsescontract Arrestanten antog vilde gaae tilbage, naar Hansens Gaard brændte. Dernæst er Arrestanten overbeviist om attenteret Mord, ved at have forsøgt paa i Efteraaret 1834 at ombringe den dengang frugtsommelige Pige, Marie Peders dattet, med hvem Arrestanten da var forlovet. Da han nemlig havde faaet Mistanke om, at hun havde fattet Godhed for en Anden, og vilde gifte sig med denne, dog først efterat have udlagt Arrestanten som Barnefader til det Barn, med hvilket hun var frugtsommelig, lokkede Arrestanten, der herover blev høist opbragt, hende ud til et afsides Sted paa Vielsted Mark, hvor han pludselig kastede hende overende, og efter en forud fattet Plan om at ville skille hende ved Livet, forsøgte at skjære Halsen over paa hende med en Kniv, som han til dette Brug havde medtaget. Da Kniven imidlertid var temmelig stump og Marie Pedersdatter stred imod og skreg høit, kom Arrestanten ikkun til at give hende et overfladigt Snit i Halsen, hvorefter det lykkedes hende at undslippe, uden at Arrestanten derefter videre forfulgte hende. Endelig vedgik Arrestanten at have lagt voldsom Haand paa sin Moder, hvem han flere Gange hor tilføiet Slag paa Ørene, fordi han, der iøvrigt selv er drikfældig, derved antog at kunne vænne Moderen af med at drikke." For de tvende førstnævnte Forbrydelser blev Arrestanten, der er 37 Aar gl., af Overretten, der stadfæstede Birketingsdommen, i Henhold til Frog. 26de Marts 1841 § 1 og Frdg. 4de Octbr. 1833. § 14 2det Membrum, dømt til at have sit Liv forbrudt, hvorhos han tilpligtedes i Erstatning at udrede til den almindelige Brandforsikkring for Landet 2622 Rbd. og til Brandassuranceforeningen for rørlige Eiendomme i Sjællands Stift, 1332 Rbd. 19 s. Ved den Arrestanten saaledes idømte Livsstraf fandtes den Straf han, i Henhold til Frdg. 4de Octbr. 1833, 22, havde forskyldt for sit Forhold mod Moderen, at maatte ansees absorberet. (Fædrel.)¬