JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Lovtale over Messias, forfattet af Hr. Mag. Bastholm og af det Tydske oversat ved H. J. Birch, er nyelig ved Trykken udkommen, og sælges paa Gammel Torv Nr. 141, hos Mad. Godiche, som første Forlægger, for 28 Sk. paa Tryk=Papiir. Originalen er af Forfatteren selv meget forøget og forbedret, saa vel Materien, som i Anmærkningerne, der indeholder mange vigtige Beviser for Religionens Sandhed og Forklaringer over en Deel Steder af den Evangeliske Historie. Oversættelsen er næt og flydende og af Forfatteren selv igiennemseet, saa at Læseren vil uden Tvivl finde dette Skrift ligesaa lærerigt, som vigtigt.
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Hermed tilkiendegives, at men Evangeliske Harmonie, med Hvidere dertil hørende, hvorom jeg tilforn har mældet i Aviserne, er nu færdig fra Trykken. Bag i er og kortelig mældet om de Evangelisters Levnet. Bogen er bleven noget lykkere, end man havde ventet, nemlig i alt 65 Ark in Qvarto, og, uagtet adskilte ge Vanskeligheder formedelst de 10 Colummer paa hver Side, hvorfor og Siderne ere bredere end almindelige, og de mangfoldige Tal, saa overlades dog Bogen for 8 Mk. paa got hvidt Tryk=Papiir og for 11 Mk. paa fiin Post=Papiir, den kan nu strax bekommes her hos mig i Glumsøe Præstegaard; hvor den ellers siden kan bekommes, skal i disse Tidender blive bekiendtgjort. GlumsoPræstegaard ved Ringsted, den 20de Septbr. 1773. P. G. Beyer. Skole Atlas, indeholdende Jordbeskrivelsens Videnstad efter de Hommanniske Landkorters Anviisning, og uddragne af det Büschingske geographiske Værk ved Nicolay Jonge, Sogne Præst for Allerslov Meenighed i Sielland, er udkommet fra Pressen og sælges hos Rothe i No. 8 paa Børsen for 32 Sk. og indbunden for 44 Sk. Dette Skrift, som er 19 Ark stort med Registeret, anviser for Geographiens Lærlinger en Middelvey imellem de alt forkorte Compender og de store vidtløftige Geographier, og Læseren vil overalt finde en stor Forskiæl imellem denne Skole Atlas og de hidindtil i vort Danske Sprog udkomme geographiske Udtage; saa baade Forfatteren og Forlæggeren venter at det veldømmende Publicum finder sig fornøyet med dette Udtog af det bekiendte Buschingske store geographiske Værk, og at de Forældre, som ville lade deres Børn undervise i Geographien, giver dem til den Ende den Skole Atlas i Hænder.
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Hos Boghandler Pierre Stemmann, paa Hiørnet af store Kongensgade til Kongens Nye Torv, er følgende Bøger til Kiøbs Struensees Bekiendelse, af Doct. Münter, Skriv og Tryk Papiir, 5 Mk. a 4 Mk. heftet. Dito for samme Priis paa Tydsk. Brandts Bekiendelse, af Provst Hee, Dansk 1 Mk. 8 Sk., Tydsk 1 Mk. To Breve til Enemold Brandt, af en Ubekiendt, Dansk 10 Sk., Tydsk 10 Sk. og paa Fransk 12 Sk. Semtence de Struenske, & Brandt aver leurs armoiries, & les deur lettres drun Anonyme a Brandt, ato, 2 Mk. heftet Hos samme Boghandler kan, som forhen, subscriberes paa Læsningen af en Syv Tusende Volumne Franske meest nye Skrifter. Struensees Bekehrungs Geschichte von D. Münter, sælges paa Tydsk i Bogladerne No. 5 og No. 8 paa Børsen for 64 Sk. resen i Skrifte= og Communion Bog, som med megen Nytte til e) gudelig Opbyggelse ere de unge Confirmanter af de Herrer Geistlige bleven anpriset, sælges nu igien i Bogladen No. 8 paa Børsen, indbunden for 3 Mk., saa vel som for 2 Mk. 4 Sk. og i raae Materie 24 Sk., hvilket hermed for Confirmations Tiden, bekiendtgiøres, som nu tilstunder.
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Fra Pressen er udkommen den Første Tome af Scriptorer Rerum Danicarum, som Etats=Raad Langebek udgiver, og bekommes hos ham selv, boende i No. 134, ved Raadhuset. Exemplaret koster paa Tryk=Papiir 3 Rdlr. 3 Mk., paa Median Papiir 5 Rdlr. 5 Mk., nogle faa Stykker paa Royal=Papiir a 6 Rdlr. 3 Mk. Men for de som ikke har subscriberet, bliver Prisen, paa TrykPapiir 4 Rdlr., paa Median Papiir 6 Rdlr. 2 Mk. og paa Real Papiir 7 Rdlr. Sammesteds ere endnu nogle Exemplarer at bekomme af Rigs=Hofmester Peder Oxes Levnets Historie, Stykket, 1 Rdlr., og Olai Wormil Epistole, a Stk. 2 Rdlr. Paa det Danske Typographiske Selskabs Bekostning er næ blevet færdig fra Trykken Hr. Cancellie Raad Müllers Beskrivelse, over et mærkværdig Jnsekt : Pile Larven med dens Phalæne, med hosføyede bemærkelser og Avlingen i Almindelighed og Svampe nes Tilblivelse, 12 og et halv Ark stor, foruden 1 Ark Kobbere, Prisen er paa Skriv=Papiir 2 Mk. 12 Sk. og paa Tryk Papiir 2 Mk. 4 Sk., men Jnteressenterne i Selskabet faae den i Planen fastsatte Rabat. Af Hr. Prof. Worms Lexicon over Danske, Norske og Jslandske lærde Mænd har Selskabet tilhandlet sig Oplaget af den første Deel, og sælges samme til Kiøbere uden for Selskabet. paa Tryk=Papiir for 8 Mk., paa Skriv=Papiir for 9 Mk. 8 Sk. men til Jnteressenterne med den i Planen fastsatte Rabat. Den anden Deel, hvorved dette nyttige og for den Danske Litteratuumistelige Værk fuldføres, er allerede tilligemed flere betydelige Skrifter under Trykken. Man overbevises heraf, at denne Jndretning, hvis Nytte og Fornødenhed let indsees, haver allerede en ønskelig Fremgang, som bestandig vil stige, ligesom Jnteressenter nes Tal forøges, og følgelig Debiten af de udgivne Skrifter for visses. De, som endnu vil indtræde i Selskabet ved Actier, behage at melde sig derom hos Prof. Schlegel i Studiistræde, og de som vil det ved Portioner, hos Prof. Kall i lille Fiolstræde. Samme steds udgives ogsaa gratis Planen til dette Typographiske Selskabs Oprettelse. Da nu ogsaa Omstændighederne udfordre, efter Planens 10 Art., at beskikke paa de fornødne Steder i Danmark og Norge Commissionairer, hvortil helst de udvælges, som selv til kiendegive sig at have Lyst og Leylighed, hvilket allerede er skeet af mange, saa anmodes de, som fremdeles agte paa denne Maade at komme Selskabet til Hielp, at correspondere derom med een af Forstanderne. Der tilstaaes enhver, som med nogen lykkelig Fremgang umager sig med, saa vel at samle Jnteressenter, som og efterhaanden at afsætte de af Selskabet bekostede Bøger, en billig Erkiendtlighed, da ogsaa deres Navne nærmere i Aviserne skal bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Det ærede Publico bliver herved bekiendtgjort, at et Musicalisk Arbeyde af Hr. Timmermann, Stads=Musicus i Flensburg, skal træde for den Musicaliske Verdens Øyne. Det indeholder egentlig Musicaliske Samtaler til Underviisning for Begynders og Musique Kyndige, og giver en tilstrækkelig Underretning: Henseende til adskillige Jnstrumenter saasom: Violin, Violoncell, Basson, Hobois, Flauto Traverso, Bratsk, Trompet, Wald. horn, Zinke, Alt, Tenor, Qvart=Basune, Clarinett, Flaut af Bek, Flautpastoral, Viol de Gambe, og Viol d'Amour, ikke mindre en Jndledning til Harmonien, ligesom det ogsaa fører paa Sporet til General=Bassen og den Jnstrumentalske Composition. Det fattes ey heller dette Værk paa tilstrækkelige Tabeller og Exempler. Det indbefatter og et anseeligt Antal af brugelige Concerter, Simphonier, Solos, Duetter og andre Arter; Partituren, som fortiener med Ret at kaldes en adskillig Slage Musikalisk Afhandling, som lader Mesteren i Konsten forvente en behagelig Underholdning, men Begynderen en saa tydelig, som til strækkelig Underviisning. Selv dem, som just ikke gjøre Falt at Musiquen, vil dette Skrift foraarsage megen Fornøyelse, fordi Dyden og Laster der skildres, adskillige afskyelige Verdens Fordomme vises, og Forfatteren giver sig den Ære at nævne nogle Menneske Venner. Forfatteren er her i en Tid af 26 Aar Stads Musicus. Adskillige Tydske Hoffer have fordum beæret ham med deres Biefald og Gera, hvor han har været Kammer=Musicus, skiønnede hans Fortienester. Hans Færdighed paa Bassonen, ophøyer ham til en Virtuosos Værdighed, og hvo som hører han paa alle Jnstrumenter, vil næppe kunde bedømme, hvilket af alle han best har spillet. Liebhaberne til saadant Værk vilde behagentlig vende sig med Prænumerationen a 1 Rdlr. Franco, for hvert Exemplar indtil Nyt Aar 1773 til efterfølgende Herrer, som i Kiøbenhavn til den Kongel. Violon Hr. Duwe; i Christiania til Hr. Organist Krøyer; i Hamborg til Musicum Hr. Zinck, i Leipzig til Boghandler Hr. Breitkopf; i Berlin til Boghandler Hr. Voss; og her paa Stedet til ham selv eller til Boghandler Hr. Jessen; og forvente de Herrer Prænumeranteres Navne Værket foretrykt. Efter Nyt=Aar bliver intet Exemplar under 2 Rdlr. bortsolgt. Flensborg, den 24de Julii 1772.
Berlingske Tidende, 1772-09-28
Ja Bogtrykkeriet i Viborg nu allerede i nogle Uger harvers7 i fuld Gang; Saa indbydes de Herrer Forfattere og andre, som have noget at lade trykke, at betiene sig af samme, da de ka være forvissede om god og rigtig Tryk og billig Behandling.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 30te Januarii 1772 er Chefen ved Frederichsværns) Værft, Hr. Contre=Admiral Frederich Zimmer, allernaadigst avanceret til Vice-Admiral.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 11te Junii er Byefoged Johan Christie allernaadigst beskikket at være Postmester i Christiansund.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Hs. K. M. har under 6te Augusti meddeelt Hr. Hans Brø num til Fugelsig allern. Bevilling, at nyde lige adelige Rettigheder, som Adelen eller Characteriserede til deres HovedGaarde og underliggende Jordegods efter Loven og Forordningerne tilkomme.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Hs. K. M. har under 13de Augusti meddeelt Hr. Christian, Broholt til Willerup allern. Bevilling at nyde lige adelige Rettigheder, som Adelige eller Characteriserede til deres HovedGaarde og underliggende Jordegods efter Loven og Forordningerne tilkomme.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 4de Septbr. er Rasmus Trom forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Fyhns Stift.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 17de Dito er Johan Herman Knopper, forrige Proviants=Forvalter ved Christiansands Fæstninger, allernaad. udnævnt til Ober=Toldbetient ved Bergens Toldsted. Den 24de Dito er Studiosus Knud Knudsen allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Bogense og dets Anner Schoubye Meenigheder i Fyhn. Sogne Præst Hr. Jørgen Grundtvig ligesaa at være Sognepræst for Lide og Smørum Sogner i Sielland. Mag. Thure Krarup ligesaa beskikket at være Vice=Rector ved den Latinske Skole i Aarhuus og omsider som virkelig Rector at succedere.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Under Dato Fredensborg Slot den 24de Septbr. har Hs. K. M. allern. udgivet en Forordning om Korn Skatten, i Danmark for Aaret 1773.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 30te Dito er Hr. Contre=Admiral Simon Hooglant, allerne avanceret til Vice Admiral.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 1ste Oct. er Kammer Raad og Byefoged Niels Erich, Behr allernaadigst beskikket at være tillige Postmester i Grenaae. Byeskriver Johan Ludvig Boserup ligesaa i Ebbeltoft. Johan Værum ligesaa i Hobroe.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Under Dato Fredensborg den 2den October har Hs. K. M. allern, for got befunden at forbyde, at ey nogen Hinaster, Hester, Hopper eller Fol, store eller smaae, ud af Hs. MstsRige Norge, det være sig enten Toldstæderne eller andensteds, under dets Confiscation, Halvdelen til Hs. Msts. Fistum, og Halvdelen til den, som dennem antreffer, maae udføres.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Fra det Danske Kammer er under 6te Oct. bekiendtgiørt: At Hs. K. M. ved Resolution, dat. 1ste hujus, allern, har bevilget, at fremmed Hveede maae her til Staden indtil indeværende Aars Udgang indføres, imod at deraf betales i Told a Tønde 3 Mark.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Fra bemeldte Kammer er ligeledes under 7de Oct. bekiendtgjort: At Hs. K. M. allern. har fundet for got, ved Resolution under 1ste hujus at befale: At alt saltet og røget Oxekiød, samt Flæsk, levende Sviin, Smør og Talg, skal være forbuden at udføres fra Danmark til fremmede Stæder, indtil videre.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Fra Stadens Raadstue er under 7de Oct, bekiendtgjort: Ved Rescript af 1ste hujus haver det allern, behaget Hs. K. M.,at bevilge, at de om Søn= og Hellige Dage igiennem Stadens Porte gaaende Personer maae, indtil videre, være befriede for at betale Passage=Penge, men derimod at befale, at de Kiørende og Ridende skal betale samme ligesom i forrige Tider. Den 8de Dito er Studios. Steen Olsen Unger allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til St. Ibs og St. Jørgens Meenigheder i Sielland. Studios. Jacob Holm at være succederende Sogne=Præst for Jerslef og VesterBrønderlew Meenigheder i Aalborg Stift. Samme Dag er Hr. Lars Rasmussen Fog, Capellan pro Persona til Steenstrux strup og Lunde Meenigheder i Fyhn, allernaad, kaldet at vare Sognepræst for bemeldte Meenigheder.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Under Dato Fredensborg den 9de October har Hs. K. Mst. allernaadigst udgivet i det Tydske Spreg et Patent efter hvilket i Hertugdommet Schlesvig, den R. Andeel af Hertugdommet Holsteen, som og Herskabet Pinneberg til den ordinaire aarlige Høe og Halm, samt Magazin Korns Udskrivning for Aaret 1773. Høet og Halmen skal betales, men Rugen og Havren leveres in datura.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 13de Dito har Hs. K. Mallern, beskikket Studiosus, Christian Henrich Bang til at være Fuldmægtig ved Controlleur og Veyermester Embedet ved Frederichstæds Toldsted paa St. Croix.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 15de Dito er Hr. Henrich Becher beskikket at være Sognepræst for Brøndbye Øster og Brøndbye Vester Meenigheder i Sielland. Doct. Medic. Andreas Frausing Fritsch, ligesaa at være Land Physicus og Provincial=Medicus i Riber Stift, samt Medicus og Stads Physicus i Ribe.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Under Dato Fredensborg den 15de Oct. har Hs. M. allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: at som det, i Henseende til Forbudet paa Skinds Udførsel af Danmark dat. 20de Aug. 1734, er ved Forordningen af 8de Oct. næst efter bleven tilladt, at naar Feldberederne ikke ville modtage Skindene efter den derpaa af Stiftamtmændene i hver Stift, og af Magistraten i Kiøbenhavn, sættende billig Taxt, maatte da, naar sligt blev gjort beviislig, de Skind som Feldberederne resuseerte, af Landet udføres; og der siden ofte ere indløbne Klagemaal fra de Haandværker, som sig af Lammeskind i Særdeleshed til deres Nærings Drift og Brug maa betiene, at de ey kan undgaae at modtage af Slagterne for den fastsatte Taxt eller trufne Forening, alle de Lammeskind, som ved deres Slagterie hele Aaret igiennem falde, uden nogle deraf at forskyde, hvorover de Tid efter anden tillige have gjort Ansøgning om at maatte udføre de Skind, som de enten ikke kunde bru er eller imodtage; saa har Hs. M. funden for got, ovenmeldte Forordning af 8de Oct. 1734 derhen, saavidt Lammeskind angaaer, at forandre: At det herefter maa være tilladt, ubereedte Lammeskind af Danmark at udføre, imod efterskrevne Forhøyelse Told, nemlig: Af Klippinger 20 Sk. Knellinger 30 Sk.) pr. Degger. og Uld Skind 60 Sk.) Dog maa Udførselen allene skee af Kiøb- og Handelsmænd, og aldeles være alle andre forbuden samme at udføre. J øvrige skal det ved bemeldte Forordning af 8de Oct. 1734 i alle Maade have sit Forblivende.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 16de Oct. ere følgende af Stadens fornemste Borgere, antaget iblant Stadens 32 Mænd, nemlig: De Herrer Philip Christian Vette. Peder Lange. Hans Kiærumgaard. Andreas Poulsen. Peter Fenger. Olaus Baadh. Peter Thomsen. Anders Lund. Hans Bering. Octavius Hollman Baadh. Thomas Wissing. Jens Hansen. Johan Ludvig Zinn. Jens Lauritzen. Christian Ludvig Budz. Peder Falk og Lars Larsen. De To og Tredive Mænd have til første Formand Hr. Lorenz Lorentsen, og anden Formand Hr. Diederich B. man samt Notarius Hr. Jens Sønnichsen.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Den 22de Dito er Studios. Christopher Wesling allernaadigst beskikket at være Sognepræst for Liørslev og Ording Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Hr. Professor Wiedewelt er udnævnt som Directeur ved det K. Mahler=Bildhugger= og Bygnings=Academie paa Charlottenborg. Hr. Post Controlleur Holmer ved Kiøbenhavns Post Contoir, er allern. udnævnt til Post=Forvalter ved den Hamborg, ske ridende Post.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Udi det K. Frederichs Hospital ere fra den 27 Sept, til den 31te Octobr. af Patienter indkomne 145, udgaaet 110 døde 10, af Barsel=Qvinder indkomne 29, udgaaet 30, døde 1, af Børn fødte 31, af Casse Børn indkomne 35. Fra den 26 Sept. til 31 Oct. ere her i Staden copulerede 92 Par. Fødde 123 Drenge, 127 Piger, tilsammen 250, Døde 62 Mænd, 46 Qvinder, 63 Drenge, 55 Piger, tilsammen 228. Ere altsaa 22 flere Føde end Døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 16, Barselseng 3, Beenbrud 1, Brystsyge 14, Durkjøb 1, Engelsk Syge 1, Feber 11, Forkiølelse 1, hastig død 1, hidsig Feber 19. Hovedpine 1, Hævelse 1, Kighoste 1, Krampe 1, Modersyge 2, Obstruction 1, Slag 88, Sprinkler 2, Sting 1, Svindson8, Tænder 2, Tærende Syge 24, uangivne Svagheder 19. ulykkelig Hændelse 2, Udslet 1, Vattersot 4. He
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Hos alle Jndvaanerne i Stockholm mærker man over denne Begivenhed en Glæde og Fornøyelse, som vist spaaer Riget den største Lyksalighed. - Da nu alting igien var roelig og stille, begyndte Tropperne henimod Kl. 5 om Aftenen at rykke i deres Qvarterer, som og Kanonerne igien bleve bragte tilbagetil Tøyhuuset.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Betragtninger over det Engelske Ostindiske Compagnies nu værende Tilstand, forfattede af en Engelænder.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
(See Maaneds Tidenden for Septbr. Maaned sidstl.)De Lande, som staae under Mada Rows Herredømme, regieres enten af particuliere Gouverneurer i visse Districter, eller Forter, som umiddelbar ere underlagte Mada=Row, eller af Printser, som betale ham aarlig Skat, og bringe ham Tropper, som de ere forbundne til at forskaffe paa første Forlangende. Cheferne for disse Korps maa forsyne sig selv med den fornødne Munition; desaarsag fører hvert Corps med sig sit Buzar eller Marked. Disse Buzars blive ofte røvede af dets Corpses Tropper, som det tilhører, og Officiererne maa see igiennem Fingre dermed, saasom de betale til deres Soldater ikke stort meere end det halve Aar af deres Sold. Levnets midler bæres af Elephanter og Kammeler udi Casser, Skindposer og Dappers, som ere et Slags Kar, ligeledes af Skind. Cheferne eller de høye Officierer ride altid paa Elephanterne. Poonah, Mada=Rows Hovedstad, ligger omtrent 100 Mile fra Choul, og meere foran i Landet, og henimod 50 Miile paa hiin Side af de Gotts (11) eller Bierge, som skille det flakke Land fra det høye. Staden er ikke omgiven med Mure, og den har allene Cavallerie til sit Forsvar. Mada Row har bestandig 30000 Mand Cavallerie hos sig. J disse sidste Aar har han arbeydet paa at oprette et Corps Jnfanterie. Men saasom denne Slags Strid er ganske tvertimod dette Folks Lyst- og Sinds Beskaffenhed, vil der gaae lang Tid bort, førende saadant et Corps kan blive til nogen Nytte. De store Corps af Cavallerie, som disse Jndianske Magters Armeer bestaae af, ere allene forskrækkelige i et fiendtligt Land(11) Disse Gotts ere egentlig Veye eller Destler, som gaae tvert over Biergene. formedelst deres hastige Bevægelser, og de Ødelæggelser, som de lade efter sig. De giøre gemeenlig deres Attaquer kort sør end Høsten, eller naar Kornet endnu staaer paa Marken, og ødelægge overalt med Jld og Sværd, de udbrede Skræk og Ø delæggelse allevegne, hvor de komme hen, men de kan ey længe forblive paa et Sted, saasom de have deres Underholdning allene af at røve. Saa store Armeer af Cavallerie, der ere ligesom Græshopper, opsluge i en Hast alt det, som er omkring dem, men naar et Corps af regulaire Tropper kan een Gang standse dem, og tvinge dem til at giøre Halt, ere de i en Hast adspredte eller ødelagte. Da Aureng Zeb undertvang dette Land, og satte en Rajali Decan, gav han ham tillige Enevoldsmagt over de nordlig Egne, og paalagde ham at indkræve Chout, eller den Fierde Part Revenuer af disse Godser, som Eierne samtykte i at betale, for at blive fri for videre Overfald. Mada=Row, som er Rajah i Decan, indkræver endnu denne Chout; undertiden betaler man ham den, og undertiden vægrer man sig derved.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Havnen i Bombay formeres af det faste Land og nogle Øer som alle, undtagen Bombay, tilhører Mada=Row. Giennem det faste Land gaae endeel Floder, paa hvilke malet kan seyle temmelig langt ind i Landet. Udi Regn=Tiden passere Tropperne disse Floder i Caner, men naar den stærke Heede indfalder, ere den største Deel af disse Vande saaledes, at man kan vade derover. Denne Bomhans Situation forvolder, at vi dependere, saa at sige, ganske af Maratterne, og at vi behøve deres Hielp, hvilket har foraarsaget imellem dem og os en venlig Forbindelse og en indbyrdes Handel, og det saa meget desmere, da vi have vore nødvendigste Ting fra Mada=Rows Godser, og hans Undersaattere have igien af os adskillige Beqvemmeligheds Sager, som Europa forskaffenConkon, eller det flakke Land, strækker sig fra Surate til henimod Goa, og er inde i Landet omgivet med en lang Række af Bierge, hvis Spidse udgjøre Grændserne af Decan, saaledes kaldet, fordi man kan ikke stige ned, førend man er kommen temmelig langt frem mod Østen. Disse Bierge ere ingensteds længere borte fra Havet, end omtrent 50 Mile, og nogle Steder ikkun 36 Mile. Denne Række af Bierge giø for Conkon en Grændseskiel, som man ikke kan komme over mod Østen og Vesten. Men Maratterne have der banet Vey og Passager, som alle ere anlagte med megen Kunst og Arbeyde, og disse Veye ere saa vel forsvarede ved Forter, opreiste paa Toppen eller ved Foden af Biergene, at hvem som er Mester deraf, ikke kan fordrives uden med megen Møye. Disse Veye ere saa beqvemme, at ikke allene Heste, Kammeler og Elephanter, men og Vogne, let og uden mindste Vanskelighed kan passere dem, og ved dette Middel ere Maratterne i Stand, til at aabne eller tilsperre Communicationen med de omkringliggende Lande naar de finde for got. Mod Breden af Surate endes disse Gotts eller Veye, og jævnes hævnes med Slætten, hvilket gjør en læt Passage til at kommes lomkring dem, hvorpaa naar man gaaer mod Sønden og sky her tvertigiennem en Deel af Decan, kommer man til CarMaratterne have af Conkon over 800000 Pd. Sterl. aarlige Intrader. Den Øe Basseen indbringer Mada Rom 50000 Pd. Han har aarlig af Salset 60000 Pd. Caranhar, en liden Øe ved Jndløbet af Havnen i Bombay, betaler aarlig 8000 Pd. Colaba, som ligger lidt mere Sønden for denne Havn, 85000 Pd. Rajapore, henimod 60 Mile Sønden for Bombay, betaler til Seiddee for dens liden Landstrækning, og 2 a 3 smaa Forter og en Øe, 36000 Pd., og de Lande deromkring, som strække sig til Gotts, betale ligeledes aarlig til Maratterne 90000 Pd. - Alle disse nu anførte Revenner trækkes af et Land, som ligger langs med Kysten, og er ikke over 80 til 90 Mile i Længden og henimod 40 Mile i Breden.
Berlingske Tidende, 1772-10-01
Vor Søemagt i denne Deel af Jndien er langt stærkere end At det øvrige samlet. Hvad det militaire Establissement angaaer, dersom man skal dømme derom af Officiererne, har man havt i Sinde at holde det paa samme Fod og ligesom de andre Establissementer. Men det er allene complet med Officieler; der ere ikkun saa virkelige Soldater i de Europæiske Bahailloner, og endskiønt de formere meget Antallet af deres Si høyer, have de dog ikke det tilstrækkelige Antal Jnfanterie til at udføre noget vigtigt paa det faste Land, eller til at giøre saa bekosteligt et Antal af Ober=Officerer fornødent. Det er ikkun 4 a 5 Aar siden, at Compagniet havde allene en Major til at commandere alle dets militaire Tropper paa denne Kyst. -