JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Fra de hollandske Grændser, den 22de Januarii. General Pichegrus Plan var at holde den hollandske Armee i en vedvarende Adskillelse fra de engelske, hannoverske og keiserlige Tropper. Den venstre Fløi af de Franske beskiæftigede sig derfor stedse med Prindsen af Oraniens Corps. Efter Actionen ved Dordrecht overgav Heusdensig, og Gertruydenberg blev formelig beleiret. Den hollandske Armee retirette fra Gorcum til Schønhoven; men dens Forening med de Allierte i Utrecht var ikke meer muelig. De Franske havde oftere, efterat de vare passerte Rhinen, angrebet de Alliertes hele Linie. Deres Bestandighed i disse blodige Fegtninger i et afskrækkende Veirligt opvakte Bestyrtelse. Engelænderne bleve tilligemed Hannoveranerne angrebne i Flanken, og maatte, ligesom de keiserlige Tropper, overlade Seierherrenne noget Artillerie, Munition og mange Fanger. - Arnheim og Amerssort bleve besatte af de Franske, som ved deres forcerte March til Sørkysterne tvang de allierte Tropper til at trække sig tilbage til Tydskland, indsluttede Resten af den hollandske Armee, afskar Rettraden for Arve statholderens Familie, og satte de foreenede Nederlandes Hovedstad i en forsvarsløs Tilstand. - Ved denne Række at uventede Ulykstilfælder kunde Jndbyggerne i Provindserne Utrecht og Holland ikke tænke paa nogen Bevæbning. De sendte Deputerte til den commanderende franske Veneral og overgave sig de Seirende paa Discretion - Efter Breve fra Deventer er den allierte Armee, som i nærværende Kulde har seet sig nødt til at trække sig paa eengang tilbage, i en meget bedrøvelig Tilstand. Ved Seeland befandt sig 6 engelske Krigskibe, som formedelst Jsen ikke kunde seile bort, og paa Texel laae blant andre 7 hollandske Linieskibe i Jsen. - Om begge Prindsesserne af Oranien vil man have den Efterretning, at de have havt i Sinde, at reise til Solstdyk, og vare allerede komne til Alphen, hvor de fik at vide, at Linien, ved Grep var forceret, og at de ikke kunne komme igiennem. De vare derpaa reiste til Scheveningen, for at begive sig om Bord paa en der liggende engelsk Fregatte, men da de formedelst Jsen ikke kunde komme til samme, maatte de vende om.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Zwoll, den 22de Januarii. Den 17de Januarii toge 2000 Mand franske Tropper, at hvilke et Corps hollandske Patrioter udgjorde Avantgarden, Utrecht i Besiddelse. Derfra gik Marchenlige til Amsterdam. Det franske Cavallerie ankom allerede Søndagen den 18de de nestliggende Landsbyer, og holdt den 19de deres Jndtog i Amsterdam. Her bleve de Franske med Fryderaab af en stor Deel Jndbyggere imodtagne. Patrioterne gik dem, under Jstemmelse af Marseiller Hymnen, i Møde. Man talede om intet andet, enden nye Regieringsforms Oprettelse, man sang: Orange onder i alle Gaderne, og gjorde Aftale med hverandre at illuminere Husene. - Arvestatholderen søgte, at bringe sin Familie til Nedersachsen, men Landpassagen var sperret, og Søen var formedelst den stærke Jisgang og en heftig Vind useilbar. Forvirringen var i Haag steget til det høieste, saasom der intet andet Middel var tilbage, end at stille sig blot for den franske Discretion. De fremmede Ministre forlode nogle Dage tidligere Haag. Overhovedet hersker der i de hollandske Stæder, hvor Krigens Skueplads har været, stor Utilfredshed med de engelske Marodeurer, som paa nogle Stæder have holdt et slemt Huus. - Dordrecht, Leyden og de øvrige hollandske Stæder blive allerede tilligemed Resten af Tropperne anseet som et sikkert Bytte for de Franske, da de ikke have den mindste Understøtning at vente. Fra de øvrige nederlandske Provindser venter man Deputationer i det franske Hovedqvarteer, saasom de Alliertes Tropper tage deres Rititade til Tydskland, for i det Münsterske, Osnabrückske og de hannoverske Grændselande at søge Forfriskning, og der at formere en nye Linie mod Fiendens videre Fremtrængen. Efter al Sandsynlighed skulle de Franske dog vel, efter saa mange udstandne Strabadser, tage Vinterqvarterer, i de hollandske Provindser.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Bremen, den 24de Januarii. De engelske Troper komme os bestandig nærmere. Cavalleriet er tildeels allerede ankommen til Cloppenburg i Nederstiftet Mynster. Jnfanteriet trækker sig til de ved Wist ren nærmestliggende Landsbyer, for at vente paa Tøeveir, og dal, som det hedder, at indskibe sig i Bremerlohe, hvilket dog ikke kan siges med Vished. En Deel af Hertugen af Yorcks Bagage er i Gaar Aftes kommen hertil. - Den Spanske Gesandt, som reiste fra Haag til Hamborg, er ogsaa ankommen. - Fra Amsterdam blev under 18de hujus endnu følgende meldt: "J Dag Morges tidlig, blev i Stadens Borgerskabs Navn, vor Stadsregiering opfordret til at takke af og overgive sig paa Diseretion, med Trudsel, at der i Væggringsfald var intet Haab tilovers for den. Om Eftermiddagen blev Militair=Commandanten Gollowkin opfordret i den franske Generals Navn, til at overgive Staden til den franske Republiks Tropper, som allerede havde nærmet sig 1 Miil herfra. J Morgen skal vor Revolution være fuldkommen i Stand, og det bevæbnede Borgerskab vil marchere imod de Franske, for at modtage dem.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Nestved, den 29de Januarii. J Anledning af de 2de Danmarks Høitidsdage, den 28de og 29de Januarii, som altid gienkalder i kiær Erindring den meget Gode, Dannerfolket har nydt under vor nærværende Regiering, forsamlede Borgerne i Nestved, tilligemed Byens Øvrighed, sig den 28de om Aftenen i det foreenere borgerlige Selskabs Værelser, hvor et Bal var foranstaltet. Over Bordet blev Hans Kongelige Majestæts og Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Velgaaende erindret under Kanoners Løsning og et frydefuldt Hurra=Raab. Harmonie og Glæde viste sig hos alle Tilstædeværende, og i enhvers Aa son læste man det varme Ønske: "Kongen og Hans SønPleve, Ved Dem vedblive Fred og Retfærdighed, Borgerfrihed og Orden, at boe i Landet:
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Kiøbenhavn, den 6te Februarii. Førstkommende Mandag den 9de Februarii, Kl. 6 1/2 Slet, bliver Apartement ved Hoffet og vedvarer herefter hver 14de Dag Bernstorff. Din Maade at takke et taknemmelige Folk, som føler Dit Værd mere end Du vover at føle det selv, var atter et skiønt Træk i Din guddommelige Siæl Held Dig, som veed at tilskrive alt det Gode, Du virkeri Verden, ikke Dig selv, men den Algode, som brugte Dig til et Verktøi, saa stort i Europas Øine, saa svagt i dine egne Nylig imodtog Dul med varme Følelser, et ædelt Præg af oplyste Medborgeres Erkiendtlighed, og denne Belønning syntes Dig alt for stor. Men hvad ømme og dydige Mand; om Du kunde lase den uendelig større Belønning, som er DinEiendomeret i alle danske og svenske Borgeres Brust. (Uskiønsomme Nidingers Bryst var aldrig hverken dansk eller svensk.) Denne Belønning udtrykkes ikke i Guld og Marmor, men den bliver ligesaandødelig som Du; dens Navner: Velfortient Kiærlighed. Nyd længe denn Belønning blant os, elskværdige Bernstorff arbeid længe, undtrettelig, velsignet, ved den Fyrstes Side, som var Dit Venskab saa værdig, som tænkte saa lige med Dig! og sildig ja, Gud give sidig blive Dine Børns Taarer mindre ditor ved Synet af det sidste Belønning, som efterlades Dig paa Jorden: Tvende, foreenede Nationers almindelige Sørgedragt.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
De Medborgere, saavel her af Staden, som andre Steder i Rigerne, der have hidraget til den Hans Excellence Statsminister Grev Bernstorff paa Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag sendte Medaille, vilde behageligen afhente deres Exemplarer af samme paa den Kongelige Mynt i Kiøbenhavn inden den 12te April førstkommende, hvorfra de udleveres, imod Foreviisning af Qviteringen for Tilskudet til Stemplet. Efter den Tid kunne ogsaa andre, der ønske at eie denne Medaille, bekomme den, uden derfor at betale mere, end Jnteressenterne, nemlig ikkun Guldets eller Sølvets Værd og Myntlennen. - Den Tilskrivt, ved hvilken Medaillen blev tilstillet denne af Nationen elskede og fortiente Minister, lyder saaledes: "Kongens og Fædrenelandets Mand, den ædle Bernstorff, som lærde Europa, at sand Statsklogskab er bygget paa Retfærdighed, og at Fred, haandhævet med kiek Standhaftighed, er en Regierings største Hæder, sendes dette Erkiendtligheds Mindemarke fra skiønsomme Medborgere, "paa en Dag, som erindrer enhver Landets Ven, om det meget, der er fremvirket til Held for Menneskeligheden og " Staten, i de sidste forløbne Aar. - Denne, for Tvilling, Priget saa kjære og vigtige, Dag valgte dets trofaste Sønner, til at bringe den værdigste Borger sin fortiente Tak. "Den 28 Januarii 1795. fra " Kongen og Fædrenelandet. hengivne Tanske og Norske Mænd."
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Efter Jndberetning fra det kongel. danske Postkontoir i Hamborg har samme tilbageholdt alle dertil den 30te f. M. ankomne og til Engeland bestemte Breve, samt fremdeles tilbageholder alle de Breve, som til benævnte Rige skulle afgaae, da disse Breve derimod blive tagne i sikker Bevaring, indtil nærmere Foranstaltning i Hensigt til sammes Forsendelse kan skee.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Danske og norske Species-Band. I Fölge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Species Banke, bekiendtgjøres herved : at til 11 Junii Termin næstkommende skeer nyt Indskud i bemeldte Species-Banke med 15 pro Cento eller 600 Rdlr. Species pr. Actie. Om Maaden, hvorledes Betalingen erlægges, til det Fornødne henimod Terminen nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 4 Februarii 1795. Frielsen. Larsen. Wendt.) Cramer. Malling. "Tirsdag Morgen, den 10de Februarii, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Vacance, Revisorembedet ved de offentlige Stiftelser : lagtredens Stift, 300 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Averis. Catharine Christine, Enkegrevinde af Danneskjold Samsøe, fød af Holstein, er ved Døden afgangen den 1ste Februarii, i sit Alders 36 Aar. Dette Dødsfald bekiendtgiøres for Familien af hendes 2 Døttre Sophie og Christine Danneskjold Samsøe, som forsikrede om enhver Deeltagelse i deres Sorg, frabede sig al Condolence.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Et det har behaget den gode Gud den 22de Januarii, om Aftenen Kl. 5, efter et Aars Svagelighed, at bortkalde ved en salig Død min elskede Mand Procurator og Trand port=Forvalter Gotfred Fibiger fra mig og 6 uopdragne Sønner, maae jeg herved med Veemodighed bekiendtgiøre for hans og mine Paarørende og Venner. Snoghøi, den 27de Januarii 1795. Christiane sal. Fibigers. 12 en fast Troe til al Verdens Frelsere den Herre Jesum, indgik til Herrens Glæde, Søndagen den 25de Januarii sidstleden, min salige Mand Gerhard Essendrop, Sognepræst for Rostoug Menigheder i Aggershuus Stift. Dette for mig smertelige Tab har jeg ikke skullet undlade at bekiendtgiøre Slægt og Venner, som jeg er forsikret tager Deel med mig i denne mig af Herren tilsendte Sorg og Bekymring. A. M. Essendrop.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Det har behaget forsynet i afvigte Nat, ved en salig Død at henkalde vores elskelige Fader, Kammerraad Augustinus Ebbell, i sit Alders 74 Aar, hvilket vi herved have den Ære at tilmelde vore fraværende Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vores Sorg vi uden skrivtlig Bevidnelse er overbeviist. Arendahl, den 27de Januarii 1795. Paa egne og Sødskendes Vegne, J. Ebbell, Told=Casserer.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Da det haver behaget Gud ved Døden at henkalde vor kiere Moder og Svigermoder Madame sal. Schorler, fød Faber, den 2den Februarii d. A., 81 Aar, efter 5 Dages Svaghed; dette bekiendtgiøres for hendes fraværende Børn, Slegt og Venner af F. Bruun, i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Efter 8 Dages Sraghed har det behaget Gud at bortkalde ved en sagte Død den af mange for sin Retsindighed og retskafne Vandel bekiendte Jomfrue Judithe Valleau, i sit 78 Acrs Alder, hvilket herved fra Geheimeraad Krabbes Huus i Skielskiør, hvor hun er død, bliver hendes Slægt og Venner bekiendtgjort. Ja et Bud, som skulde indkræve Betaling for de tydske og udenTrigske Aviser, haver mistet en Deel, ham betroede, Qviteringer, uden at kunde forklare Maaden, hvorpaa det er reet: saa er min tienstlige Begiering til alle Vedkommende, ikke at udde tale nogen Avisregning, udstædt fra Kiøbenhavns danske postkontor, uden allene dem, hvor mit Navn findes paa begge Sider. Woldike. os Hofbogtrykker N. Møller og Søn i Friderichsberggaden Nr. 230, imodtages Prænumeration paa Træknings=Listerne af det 42de Kongel. Kjøbenhavnske Classe=Lotterie, med 1 Rdlr. for alle 5 Classer; de som er prænumerere, betale derimod for hvert No. eller Ark 4 s. og tiener til behagelig Efterretning, at 1ste Classes Træknings Lister blive at bekomme førstkommende Fredag den 13de Februarii. Sammesteds ere ligeledes Lodsedler at bekomme til den forestaaende 1ste Classes Trækning, a Stykket 1 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden" Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Elisa Jrvin, Enke efter afg. Doctor James Jrvin paa Vort Eyland St. Croix i America, ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle bemelte hendes som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den afg. Mands Creditorer, saavel de i Vore Riger og Lande "Tid at regne, da saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, samt Varsel, fra den Tid at regne da saadant Proclama er ble den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders ven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestinditrykte Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande, ske Eylande, samt 3de Gange bekiendtgjort i St. Croix boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for Jsaag. Hartman paa bemelte St. Crix; dog skal fornævnte Elis, Jrvin være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste bemelte Eylande, og derom erhverve Attest, da Proclama Bevilling forevise i Vore Bogholder=Contoirer paa meer i andet Fald ikke skal ansees gieldende imod Vore Fordringer. og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig Givet udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, der "allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. 30te Januarii 1795. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Hans Kongel. Majests. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. allernaadigste Bevilling, bliver herved indkaldt alle og enhver som maatte formene sig at have nogen Slags Fordring eller Elisa Jrvins fælleds Boe paa St. Croix, at melde sig hos Hr. Prætention paa afg. Doctor James Jrvin og efterladte Hustrue Jsaach Hartman paa bemelte St. Croix, inden de i Bevillinger bestemte Tider, og under den derudi fast atte Straf. Kiøbenhavn, den 4de Februarii 1795. Efter given Fuldmagt, Selbye & Compagnie. undte Proclama udi Skiftet efter Præste Enken Madame Blod Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1794 for af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorenzen, Bloch, udløber den 18de April førstkommende, saa bliver i dette Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken Tid man for Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Ørsted Præstegaard moder Skiftet sluttet; thi bekiendtgiøres dette herved ey allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger, der behagelig ville møde eller møde lade paa forommelte Tid og Sted; og da ikke flere Arvinger have under Skiftet anmelt og legitimeret sig, end paa sal. Madame Blochs Side: 1) en Broder Datter Elisabeth Sophie Anders Datter, af Ørsted; 2) en Søster Datter Madame Gedsche Anders Datter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia; 3) en Dito Madame Cathrine sal. Lunds af Colding; og paa sal. Hr. Blochs Side, 1) en Broder Johannes Lorenzen Bloch af Wiborg; 2) afg. Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) torenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen, 4) Andreas Christian Pedersen og 5) Richen Peders Datter sal. Hans Kraves, saa indkaldes herved ey allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbefalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at møde og beviisliggiøre deres Arve=Rettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ørsted ved Randers, den 22de Januarii 1795. Ch. Gotsche, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Den efter sal. Proustinde Woldum i Hvieringe Præstegaard forseglede Boe, er sidstleden den 20de og 21de d. M. aabnet, registeret og vurderet. Siette Ugersdagen er Tirsdagen den 3die Martii førstkommende, da Skifte=Retten ønskede i bemeldte Hvirringe Præstegaard og Formiddagen Kl. 10, en Samling af Arvingerne, de Myndige enten selv eller Befuldmægtigede og den Umyndige ved Værge og Formynder, for at prøve om en Forening med Enkemanden Hr. Prousten kunne blive muelig, eller og at bestemme Boet til Auction, da der forinden intet videre til Skiftets Fremme kan foretages. Horsens, den 26de Januarii 1795. Chr. Brøndsted.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Borger og Beendreier Christian Fischer er heri Byen afdød, og hans Boe taget under Behandling; bemeldte Boes Creditorer indkaldes herved at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for os inden 12 Uger fra Dato, eller have Skade for Hiemgield. Horsens, den 26de Januarii 1795. Borgemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Efter afg. Veiermester og Collecteur Frederich Ostenfeld her i Byen, vorder Skiftet foretaget 6te og 12te Ugersdagen, nemlig den 16de Martii og 27de April førstkommende her paa Saxkiøbings Raadstue; hvilket efter Boets Omstændigheder herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres, til den Ende, at Creditorerne bemeldte Tid vilde indkomme med deres Krav, og Debitorerne at betale hvis de skyldig er, saa fremt de vil undgaae Sogsmaal. Saxkiøbing, den 2den Februarii 1795. Colding. Skifteforvalter. et Auctionen over den mig tilhörende Gaard med Have og TilA hörende, samt Fartøy og Tobaks Fabriqve fra den 19de Februarii til Onsdagen den 11te Martii næstkommende er udsat, derom blive de Lysthavende herved underrettede. Riider Kloster, den 31te Januarii 1795. Ossing.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Følgende Skifter under Øster=Flykkebergs Herreds geistlige Stifter Jurisorian, bliver foretaget paa efterskrevne Tider, og Steder: 1) Stiftet efter forrig Sogn degn for Karrebæk Menne Jacob Camstrug, for tages og forventes sluttet Karkebær Degnebolig, Man agen den 16de Martii førstkommende. 2) Skiftet efter afdøde Skoleholder Povel Arelsen Haldage lille, for tages og sluttes i Tinstrup Præstegaard den 23de Marni førstkommende om Formiddagen Kl. 10. 3) Skiftet efter den i Wallensbed arrøde Priete Enke Mad. Byssing foretages i Lustrue præstegaard den 24de Martii om Eftermiddagen Kl. 2, men kan i den Dag sluttes, da nogle Arvinger er udenlands, og Proclama med Aar og Dags Varsel ei rudte bet til den Tid. En videre bekiendtgiøres, aden iden Capital af 33 Rdlr. 2 Mk. Børn penge, tilhørende afg. Skal holder Langreens Datter Kirstine Langreen, er imod den befalde Sikkerhed og gangbare Rent at faae til Laans til næstkommende 11te Junii hos mig undertegne Herredsprovs. Tiustrup ved Sorøe, den 2den Februarii 1795. S. Wædelse.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Afgangne Told- og Consumptions Inspecteur Mensters Stervboes Gaard her i Byen, en beqvem og rummelig Boelig for en Familie, med tilstrækkelig Gaards og Haugerum, og 32 Skpr. Jord i hver af Byens Marker, saa og et lidet Huus ved Stranden, bliver førstkommende 17de Februarii ved offentlig Auction bortsolgt, om antageligt Bud skeer; i anden Fald bliver 2den Auction den 24de Februarii, og 3die og sidste Auction den 7de Martii, alle Kl. 10 Formiddag. Mødelauctionen i bemeldte Stervboe begynder den 26de Februarii, Kl. 10 Formisdag paa Sølv og andre Effecter; hvorom Cataloger og Plakater skal blive uddeelt til omliggende Stæder. Stubbekiøbing den 4de Februarii 1795. Canariis.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Under Registerings=Forretningen efter Huusmand Jens Jensens afdøde Hustrue i Dalbye, Anne Maadsdatter, blev anmeldt følgende Arvinger: en Søn Knus Danielsen, Huusmand i Dalbye, en dito Jens Danielsen, Skibstømmermand, horn de i Kiøbenhavn, og en Datter Karen Damelsdatter, Enke efter Huusmand Ole Jensen i Kuldbye, der herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser 3de Gange indkaldes, at møde ved Skiftet i Stervboestedet 6te Ugersdagen fra Dato, for at lagt tage enhver sin Ret. Ligeledes indkaldes Stervboets Credi= og Debitorer til samme Tid, da Skiftet, siden Stervboen ikke formaaer nogen ordentlig Proclama, til den Tid forventes sluttet. Noragergaard i Sædbyegaard Amt, den 31te Jan. 1795. Omstændighederne har fordret, at min Stitson, afskediget Lieutenant Thomas Jver Outerlod, efter det Høykongelige danske Cancellies Resolution, af Øvrigheden er bleven gjort umyndig, under mit Værgemaal efter Loven, som herved til enhver Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Nestved, den 31te Januarii 1795. Jacob Lygge.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Til Vedkommendes Efterretning tilkiendegives, at Skiftet efter afdøde Sognepræst i Nidløse Hr. Winsløw, bliver i Sønder Jernløse Præstegaard Torsdagen den 5te Martii førstkommende, Kl. 10 Formiddag sluttet og tilendebragt. Nørre Jernløse Præstegaard, den 27de Januarii 1795. Johannes Aldewelt.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Det bliver herved bekiendtgjort, at Skiftet efter afg. Sognedegn Jvarsen i Tersløse, vorder foretaget at sluttes i Tersløse Præstegaard Torsdagen den 12te Martii næstkommende, Kl. 2 Eftermiddag. Nørre Jernløse Præstegaard, den 27de Januarii 1795. Johannes Aldewelt.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Arvinger og Creditorer efter afdøde Universitets Gaardfæster Søren Olsen i Bukkerup paa Holbeks Amt, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel at møde med beviislig Anmeldelse, og at lagttage deres Ret under Skiftet. Kr. Eskildstrup, den 4de Februarii 1795. P. Skovgaard. Creditor ene i Stervboet efter afdøde Hans Hansen, forhen værende Borger og og Markets Kræmmer her i Byen, indkaldes med 6 Ugers Varsel fra Dato at anmelde og beviisliggiøre for Skifte=Retten de sammestæds, hvad Krav de i saa Fald maatte have Roeskilde Raadstue, den 1ste Februarii 1795. Til Vedkommendes Efterretning er Boets Aabning 30te Dagen efter afg. Skoleholder Kiølholdt ikke den 15de Februari, men den 13de. C. Hammond. ha vi nu have hævet den fælleds Handel, som vi ved Contract, af 23de September 1793, læst i Hof= og Stads=Retten. den 24de December næstetter, saa at vor Firma Hansen & Compagnie er ophørt, og jeg Hansen fortsætter Urtetram Handelen for egen Regning, bliver saadant herved bekiendtgjordt. Kiøbenhavn, den 3die Februarii 1795. Som Curator, Joh. Kokke. J. Hansen. A. C. v. Mehren, get Asiatiske Compagnes for Aas Auction over Ostindiskes I Varer betammet at holdes den 11te Martii førstkommende, hvorover Speciel-Carge til i Dag 8te Dage fra Compagniets Bogholder Contoir udgives. Kiöbenhavn, den 7de Januarii 1795. Skibsted. Cramer. Fr.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Mandagen den 9de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver afg. Peder Jørgensen Bagers og Enkes Boes Bagergaard, beliggende i Admiralgade No. 214 og 215. efter skeedte Vurderings og seendre Omvurderings Forretning af 8de Januarii sidst ved offentlig Auction FE M. E og sidste Gang opbuden for til den Høystbydende absolut og uden videre Auction at bortsælges; Gaardens Beskaffenhed sees af de trykte Placater, og Auctions=Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos Procurator Andersen, boende i Gothersgade No. 175.
Berlingske Tidende, 1795-02-06
Mondagen den 9de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver i afg. Bager Jørgensens og Enkes Boes Gaard i Admiralgaden No. 214 og 215, ved offentlig Auction opburen og til de Høystbydende bortsolgt: Et par sorte Vognheste. Et Secietey til 2 Heste.