JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-06-16
J Følge hans Kongelige Majests, allernaadigste Bermine, al 19de d. M., som den 29de dito er lyst ved Scheens Bariin, en ved næste Schiens Laugting den 17de Juni førstkommende ligeledes bliver ombliceret, indkaldes herved sub pæna paa læn derpaa saadan, med Aar og Dags Varsel alle og ender. sommemens saa at have nogen Slags Fordring efter afdøde Procurator Ludsaa forand Handog at Schren i Norge, fra den Til ete at han selv lodtalt et ligeran Kongelig Proclama af 9de angaraa, dermed at melde sig hos og undertegnede, som Fraruteres Sellamenti og Sluttet Commissarier med samme Tids Varsel indkaldes lagsmaade de vedkommende afdøde Hr. gierurator Høyhan udringer som vandet imellem ham og dansmelvande Haans Madame Haardens Maarede Handatter den 8de Decrendes paa saa tilde og at de, Kongelige Manaar den 24de Febed Af allernaadan consumerede Ting. de et Taunde Rdlr. stal allene er benant som hans Gader Præste Calen Mad. Anne Stat. Taarud i Kiøbenhavn; men de ene udekiendte behager fremkomme med lovlig Legitimation, enten ved Tingsvin, Grene fra den Afdøde, eller hand andet der kan være golig til godtgiøre deres Arveret, da enhver skal nøde redelig og ria Behandlag, samt i sin Tid blive tilsendt deres Andeels im lovlig Akalds Omittering. Scheen den 31te Man 19. Peder Rongtved. Jacob Jedson, Frocurator. Kormand.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Ved Proclama som er læst ved Trandlems Raabslærer de 2de d. M. og ved samme Stæds Byetingsret i Dag ere de, som i Stervboet efter afdøde Frue Boletha Daries, Enke efter to den afdøde Major Fandrid Maller haves noget at fordre, og kaldede at anmelde og beville deres Fordring anden 12 Uger hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Trandlem den 11t Man 1787. alde manden.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Da da undertegnede, i Belte mig allernaadigst forand. Heltongl. Brugning af 9de Novbr. 1792, siden min sal. Mands afg. Kalderoureer Knud Seelmandens Død har denne det inskiltet Gaabede og na agter ved Samirender at lad skifte mellem mig og mine Børn, faaer det jeg hervedandkalde enhver, som paa nogen Maade maatte have Fordring i deres Boe, være sig meld eller Caution, at de da behageligst var indfinde sig hos maa det eneste anden Maaneden fra undertegede Dato, da andver som laglig betales, til den Tid nadet: letsammen ingen Fordringer efter saadan Tid paa dette Boe antages. Bergengen 24de Man 128. anna Maarede al Toldprocur ur Scelmanden. lod Maade.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
en Skiøber Lars Pedersen fra Colding haver udi hans Veir forlun at anket paa Engellande Grunds udi Vard fra den høide Tønde, som ligger paa Svar anden paa a og en har savne Mand, a Kabbeltongs Længde fra Tanden for omtrenauger siden og an skiønt demeldte Skiber saa Dage derefter lom lammesteds som at oploge Ankeret, var det honette at finde nagtet det var ladt paa saakiendelig et Silde veshængende er Stalte Tang paa at hanne lang tilligemed Trærdel og ind rende Reede det formodes altsaa at være sandt og optaget, og samme bedes derfore oplyst, da Eieren vil betale billig Biergeløn. ud Øster Anter er ved Døden afgangen Arbeidsmand Lars Hendrichsen, hols Boe al maa som Skifteforvalter ble taget under Behandlag i Overeenstemmende med Placaten af agte October tage, indkaldes 3de Gange efter hinanden med a Ugers Varskalle de som til dette Bar have nogen Fordring. at møde og kraftimmere sammanden Skifteretten som hver Mandag holdes paa Oster Anders Boetingenne. paa Byefoged Adelens Vegne som anthousere. . Wildemann. under Samas Land, aarden for Titer ten og Reyet, og Lavne Vands Dande, er at paa anden at derattet Slibe. Anker at omtrent et ligennes Mægt med et Stalte Tang paacontrent de gaae, samt an liden Kone Dan. Dennette F. dertil, kan hos mig erholde dermeldte Anker og Tong mod Bler. telen og dette Avertimments Bekogning. Stauns paa Samlet den 27 Man 1787. Tønnes Hannahlen.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Til Efterretning for Vedkommende bekiendtgiøres herved at & naledmaa al indtrufne Varanes at hanmaller Embeder. Nylinding i Sielland, bliver den efter General Postamtets Bekandsgataller i disse Tidender alt naar og og angal den Aar fastsatt Kart for de derad nængt Aager gaae indisk Stær tir for Eftertiden ligeledes en i ende tor Nørkiøbing Postension. Seral Postamtet den 18de Haand. underdandsdaget gade paa alle eengangsse boendelighedsagergangsarme. denne i eeneste ledigede. en saa det Dagene og Kone, og saaneder. Den den sen, saa deres det og Lngelig Maade al nede at deres eller ogsaa de saa gen har nogen haves og paa sidste døde, og gens egene nogendes skal paa kaldet haar han for i et have faldendende Sidrag sanden sattning Træverdingaae haarde allene. gaaet entalter Commandeer. da maar høresgaard paa saadannelse. løsegaard eller og gode gaae tilgaden. leie og en ferskomage de Jan. essensgade, og godt kan lade til Kilgien hos Hr. nende. holde de Dagener solle paa tilhørende Korn. regersenderen Commenneberggaarden er attraaGaargang. Manden Maderen ste ann. enten. en paagratral Olintenanterne Bade Garde, haskegarantil ade ægte, gaaende Reise, allet tilfundende agte hans samt at de nogen satte at gaael en maae siden nødde paalanderstrængende ands samt med bede tensands se Slæggade saa om Klang, meld sig indem entender menner overskattig paa BikereensFine er egene des og seet og gode Til rændet han Pedersen ved paa at i Ringsdatbedes god anaaget og steroget saagaaet under logade slet og anden kan og Haanden 4de Julitor mende ogsaa at allene og leggeroldden gland. Gang og hans sees om de derved ander nødvendig at telermedslave. Lettelst den 2de Haaning. Pengaard. Jagt at han vannagravetemberg og de daar gaae Slags ogsaa deres gange Mine, traad Bran. den saae Kasse, end deres har anden Mar hernes ærd. hast at tillenderes Venner og ganderes med noget de lønnede Vare og allige Paae paa høistensen. saaledermanden dettænkende Padstemme Paris Mørring. hendig føre gang. J. C. Mouriden. og Digte paa Traden og taltes de naar gladerpaa maae han og anmod de ham da at tilkende. der min paa en alle Kanesen. Sidende Kiøber andsholder ste og hvad han forestillet, død. vaner, og da hans alm Tid forlod Nestved, uftientenales. dens gode er dag og aar maadig om han med mig gaaet de paa at arbande. Samlig derpaa migt Svarsteseende man fore Kanes Opledes man samme eller om handes sing Sognede da en vig Danstændighed. Rottbarnet lagt at fore eget paa Saison indeholder sig og Døde Stagerers. denstaaende fange ved Raanseng, men som jeg deromangen aghed at undskal denne Efteringning. Atornandsigende muntre. Mourisen.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Ved Proclama af 9de Januarii 1797, at i Stillands. Landet nade nattet M. ere Creditorerne udi afgangne Handelsmaa Hans Anstrups og ligeledes forhen afgangne haard : Kirsten Maarups Bor, indkaldede at møde for den civile Slifte. A i Kallundborginden den Løvend salede Tid, og deres Fordringer sammesteds at legitimer, hvilket end ydermere derfra bekiendtgiøres. Callundborg den 12te Junii 1777. Gardelig tu maalen.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
et Calundborg er Handelsmand Hans Gaaning til Daden bortkaldet, og hans Boe tagen under den civile Stifte Ju rie actions Behandling til lovlig Skilte og Delinnem som hans en ford uafgangne Hustrue Kirsten Waarues fællers Arvinger. blandt tille ere følgende anmeldte paa Mandens Sider en Søller Mette Gaastrup, givt med Smed Anders Andersen Høe. ring i Kiøbenhavn, begge skal være døde, men efterladte Søn. Salen Hørring været givt i Rotterdam, harledes død, men efterladt af en Datter, som ikke vides hvor opholdt aa eller og er rkibe. b) En Datter Catrine Marie Hørring, i andet ægte. skab med Johan Mall, efterladt en Søn Lars Man formedentl gi Kiøbenhavn e) En Søller Maren Gaastrup, alt med Michel Bergaard, begge døde, efterladt en Datter AnSulanne Neergaard, givt med Tømmermand Peder Larsen. Schjeld i Kiøbenhavn a) En Søller Ant Gaastrup, givt med en Bande ved Horsens i Jylland, bør og efterladt sig en Søn ved Navn Kattrup, Betient i Sølving i Jylland, om store Barn, efter Ane Gaastrup vides alle, og e) en Saller Kirsten Baastrup, givt med en Bonde ald Hansen i sonande man natiendt om lever, eller des han er døde om han har efterladt af Barn og da det itte har været muelig for Stuttretten sagtet ført, Cort spandenes med de fraværende bekiendte Arvinger, at erholde nærmere Kundskab om disse, saa bliver dette 3de Gange i de Berlingske Avert slements og Adres Contoirs Efterretninger at indrykke for om derette Arvinger ville melde sig hos under tegnede Skiltetet i Callundborg og er samme behørigen legge. timere deres Arverstunden og forhandtskab med den Afdøde, et videre lovle Skifte og Deling. Callundborg den 12te Jum*** Bariden. kulmalen. Overentsrum elle med Stillet dere Candids Or foretages i Ellundera Torskaarnerne Junii førstkommenderom Eftermiddagen Kl. 3 Slet, og nild tiltation over Sta broens vestre Deel, eller Smalt broene Reparation, i den seende til Dækket, Bielker Hure og natc. Oberstaaet saar sen Conditionen ere som den andre og Baanneskene Contoiret sammesters. Calandssen kan tyre saa 1s. Bandal.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Hvo som har noget at fører 1 Sterborne efter at an Borger og Dager Mels Hasting, og efter afg. Marten Ras masen, Tienes kan hos Hr. Palmester Benien, bragt Stue. bekiøbing, indkaldes herved, med love falet Varsel, at mande og for undertegnede Skiet forvalt I Canariis. kandvæsnelemmer en Boeseed. fra andet Nr. 14. Men paa Skaar halvns Amt, c. set egen Tin alen undvaget Reseng a Ras kan aller Spiano, aa 20 Aar gammel og og en dal Tømme dør han er ikkun til en af Liim, randaren at kaagt, har tor attet ogsommerirenet samt har sortebran Haar Kortføren. undsaatisen skal han være sigt i en graae Slibstrøie med fort Knapper, samt langs hvid Lærreds er r. Hat paa Hovedet er Støvler paa Benene. Og da han tilven har steret og at laa til Søle, og efter Rygtet tørt førend undergelsen skal have være. Mactioning for at tage Emplon som Matros, saa er der saaTienstaar han at aart andet Sted paa have sandt samme Gemeldte Mile Madsen bliver derfore herved efterlyst, med al modning at han, hver og naar han maatte antrænt, maatte bligt anholdt, og at jeg derom maatte blive underrettet, paa det dans Tilbagebringelse en Lændet kan vorde foranstaltet, ligesom ogsaa enhver advares, atte at hale eller hæle ham, mindre et beholde eller antage ham i deres Tieneste, kan dette vil vorde antret efter Anordningen. Vederstrup pr. Mariende den gade til 118. Paa største Lodsers Vegne. soner.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Eieren af Battus Gaard agter at hal i Maaned at bortsælge ved Auction, nal antagelig Bud giøres, en Parcel a. denne Gaards Harmarter, samt det dertil bemlagte Bander, forderne, circa 2 Tdr. Landsrometrisk Maal, ere. som bekiendt, naale at de fortrinligge i Landet, og Bøndergade let, som begaaer al og Gaarde og endeel vale, er alt for endees tar ud adskiltet pandagetet. Nærmere Oplysning om denne ituen samt Kiøbsconditionerne kan behagengen erfares. næstkommende Mannid paa Bestrapper Samle. Mantagen den 19de Junii førstkommende, om forme dagen Kl. 10, holdes Lilliation over Reparationen paa Sla delse tvende Kiels Dagelverter os Hørgervenge Exten Dr. Geheimeraad eders Kanthansande Gaard paa St. Annæ plads i Kiøbenhavn høgede Kongerlarne erholde Conditionerne til Salen. Staalle Atter anføretian den 1ste Jaaa 1787. dermed bekiendtgiøres: at der da 19de Junii forstem. mendebliver foretaget antation over Oagelvartets Aparation. St. Bandtes Kirken Rinale paa de haverede Eftere. dennegad de Mands elsmand er de paa Kaarde sorterpaa et at plads til paa de Condition som vedscationen haver at fremlægge og forinden paa bemeldte Conter kanlagt til Eftersen. raa den 4de Jan. 1787. me : Sal. det reddet andre at den 14de, 2de og 2de Junii. bliver optaget Auctioneret at Brar en Bognmand J. gaaes saa Gaard deres Børn, deeltagen paa Torvet. ende agtergalsgang daae en paa en med Parlammeder a. net at under gands Overtømmer, teldugmalet til da en antager til Gaarden indrettet til Stag et Sovekammet et Kiøllen Saultkammer medan lidet maatte, i Stuen. en atta Bilægges Kalkelen paa Loftet en Løste a) Et Side. hans paa dag Ene under og Beret Overtømmer, indrettet i Graaares en Karlekammer, med Loft over alle 5 Fagene, danskand sammeret, blantes saa Huus indat til for og bade, teglhængt malet og kiint, saa er og i anden de Mange og Værkemadt liggende Hauge. ladt andet al ovene dea tolettogtnanden der me kan faaes til Eftersen. Ring. sin den 3de Januar. B. Sunned. Stigesaalier. lader sluttale Godsets Forstran paa Malermmede, at afaleten løbet og oprøvenander Klinten følgende: 3. neral Forggades Skytter staae Fielle, hver paa den ner paa anden salg i Askestænger, derik tar viertegaarandte Forvaring med lovlig Lomtimation af Eien en graninger vaade Omkostning endnuaring. stander Kisten i Forestille, hver paa omtrent 14 og en saa alen, paa vares paa af Alang hvilke a Statter forgaals Søgne Brader har været muelig at kunde ved Baathensere samme til Landet, og nærmere vil ankomme paa udfatda en Besligets Omstændigheder. Kiintholm paa Møen den skade Man inde. Senad.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Godsets Almimaratur. finder Optusgaards Forstrand paa kaldet, er frave ste lade anvil saa fra Petersen under Batte Landsparia tog bleget 12 Talter, ogsaa alen Bræde og deels halve, her af Søen landerslaane udenagen Martionan af Værdie. sandere til de Rale, hvilket herved bekiendtgiøres, og omden skalle formene sig at være Eiere til samme indkaldes denne sineda allerunderdamast Følge Forordningen af 12te Martii. de Gang efter hinanden de Bernaaske Tidender og neste Avisen and paa paa lan & perpetui mang ingen saa og Dags Forlad fra sidde Beliggiørelse at at melde sig a. at lovle Maade dertil deres Arkom til samme, da det kan er. kaldte med derpaa medgaarde Belønninger skraatning. Nytliebings Amts=Contoir, derføde Man 1797. paa Hr. Kammerherre og Amtmand von kaCalmettes Vegne dans Fraværelse. som Fuldmægtig, P. Dahlstrøm.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Da Samepræsten for Rødding og Krellera Menigheder. Bierg Amt, Hr. Hans Jaren tilland, er død og hans efter satte Barbefindes ganske uformuende saa indkaldes herved. at angaaer som alle dens anden Afdødes Brødet Hr. Hans land fra kommig paa agte Dag nanavne, at møde paa 6 Dagen den 4de Juli forekommende i Rosking Prære. ald, Enker med paagaard og Umandage ved formandere, for desaare deres Ret. rialedes vedkaldes saatitorerne til maae Til at Sted at densaaliggiøre deres hos maae, andet vilde advares at holde sin Plakaten af 260 October 1792 el. Jurettelm. Dem Præstegaard den 24de man Lønne Ravn. de der har noget at fortrefter ved Døren a garant Stal galder End Johansen i Baberne vil anden og og agte dets Dagen fra denne Belindtgiørelses Datum melde sig hos og underskrevne, da Stærvboet allevermaaer andet ProlamaAabaade. Handeshover Halseldten 26 Mai. a. - Risen. 38ter Placat at 24de Octobet 179, blive saaret min da som Credi en Debitorer efter afgangne Enke Provinds Adrians Fabritius for den Meurs der døde den 3de April staaderne Aarsen saa, indkaldede at møde ene møde lade ved Staltesamlingen dette Steryde, som er derammet at danses de Marinens Møllegaard ved Aablinding den 2 Juni og den. at førstkommende, Kl. 2 om Eftermiddagen, da andver skal vederfares Ret efter Boets unge Tilstand, hvor den samme Siels meget overstiger Boets Formue. Trancker Præstegaard den 12te Man 1797. J. D. Brandt. paa en betydelig Herregaard i Siellands Stift bliver til 1ste Mai 1798 bortforpagtet paa 5 a 6 Aar et Hollænderie af tilstrækkelig Vint riveder, ligesom og fornødent Vaanings Stkr. Malkekøer, hvortil haves meget god Græsning og huus og Staldbygninger m. v. Liebhaberne dertil, ville debagelig henvende sig til Hof= og Stads=Rets Prokurator Weidemann, boende paa Østergade No. 54 i Kiøbenhavn, af hvimnærmere Efterretning gives og Conditionerne forevises. Da Magister Christopher Did. Friderich den 14de April, d. A er ved Døden afgaaet, og Boet den 15de Maji er protocolleret, saa anmeldes samme herved for Creditorer, Skyldnere. en for hver Vedkommende med lovlig Varsel af Gletrues Præstegaard den Christopper Nøren. aden Juni 1801. Forrige Farver i N. qved Jocum Carl Breum havde imellomsig og Kone (som er kommen i Ægteskab med Hr. Jonas Tøndeling oprettet Testamente, dateret 12 Julii 1792 og confirmeret paafølgende 3de Augus, hvis Jndhold er, at naar den længivende begaa ag i nyt Ægteskab, skulle udbetales til den giøres samtlige Arvinger 100 Rdlr. ; og da disse Penge er ble vin mig overleveret paa Grundat at jeg er i Ægteskab med bemeldte Afdødes Søner Christians Frideriche Lovise, som en og opholder sig iblandt disse en Søllerson, der efter Beretning. Medarning, saa da man er er bevidst alle Arvingerne, hvor er denne Tidender 3de Gange erindret behagelig ved Commissionaiskal være Garfarende, bliver denne og øvrige Madarvinger i rer at remkomme med Legitimation, og derefter meddele lov tilkomme. Lidemarke pr. Kiøge den 16de Mai 1797. formelige Aftald for den Andeel enhver at berørte Summa kan N. A. Cruusberg, Universitets=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1797-06-16
Da Sognepræsten for Liunge og Braabye Menigheder i Alster Herreds Stilland Hr. Simon Christian Plochros er veddiskattede Skiftecommissarier, saa snart vi bleve underrettede Døden afgaaet den ved M., har vi som kongelig allernaadigst om dette Dørstale, taget Boet under Behandling. Den anmeldte fraværende Arving Velærværdige Dr. Brandt, Hospitalspræst i Randers, og om uds Forme ning flere end de anmeldte Arvinger skull være til, da og riffe, bliver herved lovlig saakaldte at mødet Stervboet 30te Dagen, som er den 6te Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at lagttage der og lovlige Ret. Lig ledes indkaldes de, som noget i dette Sterved haver at fordre, med førlig 12 Ugers Varsel at anmelde saadan deres Fordring, ledsaget at løvskikkede Beviser. De, som til dette Stervbog er nog 1 skyldige, bliver ligeledes dervid indkalder og advarede at betale samme. Slaglille og Sorøe den 24de Mai 179. andreas Christian Fald. Peter Rieberg, Skan præst for Slaglille og Forvalter ved Sorøe. Giernede Menigheder. Academies Gods.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
at disse Tidender.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
Madrid, den 22de Mai At den engelske Eskadre formedelst Sygdomme har trukket sig tilbage fra Cadit, og at Massarede Eskader var udløbet er ugrundet. Jerwis holder Havnen endnu bloqueret, ja har endog erholdt Forstærkninger. At Portorier er i Englændernes Hænder, er itte rigtigt, men desto rigtigere er det med Trindad, hvilket giør og store Stade. De benytte sig af Naboelauget af det faste Land, og Besynderlighed af Provindsen Caracat, ikke allene til at brinte Contradante derhen, men endog til at udfaae Rebellions sed. Denne forhøiet Ønsket om Fred, og Efterretningen om freden imellem Østerrige og Frankrig blev her med deste større Glæde imodtaget, da vi ansee den for en Forløber for den almindelig Fred. Børt Hof har allerede, efter den franske Regierings Ønske, udnævnt sin Gesandt til Fredscongelsen. Valget faldt paa Grev Cabarrus, som Fredsfyrsten har enverordentlig Fortrolighed til.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
J nogle Dage har man der talet alvorligere om Krigen mod Parmaal, end forden; men vore Finantser ere ikke i de beste omstændigheder, og Armeen i Estremandag er slet provian. læret. Commandeurerne over samme ere imidlertid udnævn10, nemlig Generalerne Urutia Osteril og Castanne, & St. I dette Dieblik erfare vi til vor Bestyttelse, at Dis vitte greden imellem Frankrig og Østerrige var kommen Stand, uden nogen Congres. Vi kunne dog itto troe, at flere Alliere skulle have afgjort Jtaliens Skjæbne uden Her ingen af Parma, som en Beslægtet af Kongen.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
Masland, den 30te Mai. Alle italienske Provindser, som ville grundt sig paa Folke Herredømmer ere nu sammemmeltede og udgjøre den nye taske Republik, som i Jtalien bliver kaldet den ciaalvinske i Frankrig den transalvinske Republik. General Duona varer har den denne Nepublik i 3 Departementer. Den skal bestaae af Districterne Maland. Dolegna, Ferrara, Reg ene Berling. gio, Moden, Massa Carara og emstor Deel af det venetianske Gedet, og have Manland til Hovedstad. Bilonaparte, har erklæret, at ogsaa den pavelige Provinds Romagna skal lægges dertil. Provindsen Antona har ogsaa forlangt at blide forener med den nye Republik. Den har af den Aarsag sendt Deputerte til Buonaparte, plantet Frihedstræer, afskaffet adelige Tiller K. Som Medlemmer af den nye store italienske Republiks Directorium ere valgte: Oluestavillans og Magnant fra Bologna Cerbelloni fra Mayland og Reet af Moden. De ere allerede i Virksomhed, og den første undertegner sig som Præsident. En Femte fra det venctianske Gebet skal endnu komme dertil Man troer ogsaa, at mange Districter af Lucea og Genua skulle blive en Deel af denne nye store Republie.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
Fra det Manlandske, den 10te Maji. Alle franske og corstranske Søefolk have paa det hurtigste maattet begive sig fra Livorno og andre Stæder til Venedig, for at blive brugte til Bemanding paa de venetianske Skibe, som de Franske allerede have taget i Besiddelse. En Deel af den veuctianske Flaade er allerede afseilet til Corfu. Zante og Cesalonien med mange franske Tropper, som skulle tiene sammesteds til Garnison. De Franske haabe at formere deres Søemagt i Middelhaver med 12 venetianske Linieskibe, 26 Fregatter og mange mindre Krigskibe. Ogsaa i den lille Republik, Lucca, hersker Uroeligheder. Man vil sammesteds have en demoratisk Regieringsform, og man tvivler ikke paa, at denne lille Republik, saavelsom Genua, vil komme til at erfare den samme politiske Revolution som Venedig. Den største Deel af Jtalien bekommen nu en ganske nye politisk Gestalt.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
Jtalien, den 10te Maji. Paa nogle Dage ere mange franske Tropper rykke ind i Genua, for at bøde Rolighed. Den 26de ankom der en Coureer fra General Buonaparte. En Følge af hans medbragte Depecher, var, at de Personer, som Jnsurgenterne i Genun den 21de havde bestemt til at udgiøre den nye provisoriskerepublicanske Regiering. og som derpaa vare blevne arrestere, bleve igien satte Frihed. For at afværge en nye Opstand, vare endnu indtil den 27de overalt udsatte Pitteter, og man havde for at vinde saltet, uddeelt Viin og Drød paa alle Hovedpladser, Havnen ved Genua er endnu bestandig luttet. Raadet arbeider med Tilforordnede af Folket paa nogle Forandringer i den hidtil havte Regieringsforfatning. De franske Tropper Nærværelse torde have en besynderlig Indfindelse paa det demetratiske Gouvernements Oprettelse. Den 23de Maji saa man paa Holden af Genua mange franske Krigskibe, som siden skulle have antret ved Bade, og sandsynlig udgiør den franske Estadte, som den 18de Maji er løbet ud fra Toulon, Venedig, den 31te Maji.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
De frygtelige Statsfængter, fra hvilke saa mange med en Steen om Halsen have maattet i al Stilhed vandre til Laan nerne, blive nu her nedrevne. Proces=Acterne mod mange saadanne Ulyttelige bleve, førend de Franskes Jndmarch denne Stad, ødelagde. Der hersker nu her, hvilket i Aarhundrede ikke har været Tilfældet, fuldkommen Frihed i at tale a. J Morgen skal Frihedstrært blive plantet paa St. Marcus Pladsen; men denne Høitidelighed er bleven opsat. Nogle sige, at man ventede General Bue, naparte, andre, at Forberedelses Anstalterne endnu ikke vare færdige. Virkelig bleve det paa benævnte Plads, Balkoner for Musikantere, og 2 store Gallerier for Listuerne, og paa Raadhuset Borde indrenede foren Personer. J Morgen ventes General Buonapartes Gemalinde her, og med det første forde han selv ankomme J Dan har man faaet at vide, at de Keiserlige ere rykke ind i Palma, en venctiansk Grændsestad mod Krain, og med det første blver ogsaa Bassand i besat.
Berlingske Tidende, 1797-06-19
Venedig, den 1ste Junii. De Franske have trukket sig ud af det Beuctianske Friaul en Østerrigerne belætte nu denne Provinds Jndbyggerne. maatte forivelen efter Buonapartes Befaling afleveralVaaben. Dasaa det venetianske Ostrien er bleven besat af de Keiserlige. Der bliver ogsaa oprettet en Nationalaarde og alt stridbart Mandskab bevæbnet. Et Corps af 20 Mand skal blive oprettet af samme.