JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Ved allerhøieste Resolution er bestemt, at de tvende Over admiralitets=Retter, som i nærværende Krigs Begyndelse bleve nedsatte i Slesvig og Christiania, herefter skulle være phævede. Hr. Molbeck, Amanuensis ved det Kgl. Bibliothek, har til det Kgl. Danske Videnskabers Selskab indsendt en Prøve af Dansk orthografisk Ordbog, hvorudi han vil følge den i den Danske Ordbog antagne Retskrivning. Selskabet har fundet denne Prøve særdeles god, og har opmuntret Forfatteren til at udgive dette Skrivt, hvilket vil gjøre saa meget mere Nytte, som mange af Bøgers og offentlige Blades Forfattere tillade sig en saa besynderlig Retskrivning, at man ofte ikke kan gjenkjende bekjendte og i Sproget antagne Ord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Det Fredericia Bogtrykkerie er kjøbt af Hr. Niels Siersted Hyphoff, som nu flytter samme til Stiftets Hovedstad Ribe, hvorfra Aviserne agtes udgivne. Derimod faaer Randers nu og et Bogtrykkerie, til hvis Anlæg den forrige Eier Hr. Søren Elmenhoff er forundt Kongel. Privilegium.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Da alle Medicinalvarers uhyre Stigen samt alle Fornødenheders overdrevne Priis gjøre det umueligt for Kjøbenhavns Apothekere at levere Medikamenterne til Fattigvæsenet for den Priis, som Fattigtaxten af 1799 bestemmer, saa har Direktionen under 28 Novbr. f. A. besluttet at ville modtage Medikamenternes Levering efter den nye Taxt, imod Rabat af 20 Procent, ogsaa af de Medikamenter, som leveres til Distrikterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Siden Rommerne have Jtaliens Folkeslag, for nu som Frankerigs Allierede, intet Feldttog gjort mod Spanierne. Romernes Krige i Spanien begyndte med Karthaginensernes fuldkomne Fortrængelse fra dette Land i anden puniske Krig, og vedvarede næsten uafbrudt i 67 Aar (200, 133 f. Chr.). Blant alle af Rom undertvungne Nationer forsvarede ingen Friheden modigere, og gjorde ingen heldigere Forsøg paa at afkaste det Romerske Overherre, dømme end den Spanske. Efter flere Konsulers totale Nederlag bragte endelig Cato, Gracchus, Metellus og andre Romerske Feldtherrer Størstedelen af Spanien, til Lydighed. Men snart (146 f. Chr.) organiserer Portugiseren Viriathus bevæget af de Romerske Statholderes Udsuelser og Troelshed, en Jnsurrektion, der truer Rom med sin dyrekjøbte Erobrings Forliis. Ved første Forsøg, paa at stille Opstanden bliver den i de oprørske Provindser, kantonerende Prætor Vetilius fangen og nedsablet med 4000 Krigsfanger af hans Korps. Dettes Overblevne, omtrent 6000 Mand, forstærkede med Hjelpetropper, søge forgiæves at hævne deres Landsmænds Død. Viriathus slaaer baade dem og Plautius, en af de Romerske Statholdere i Spanien, der siden rykkede imod ham med 10000 Fodfolk og 1300 Ryttere. Efterretningen om disse Nederlag opvakte stor Bestyrtelse i Rom. Senatet afsatte strax Plautius fra Kommandoen, og skikkede Konsulen Fabius Maximus i Spidsen af en stor Hær til Spanien. Denne seirer over Viriathus, som nu (143 f. Chr.) drager adskillige Romerne hidindtil troe Spanske Folkeslag over paa sit Partie, hvoraf opstod en nye Krig, bekjendt under Navnet: den numantiske. Medens Romerne ere sysselsatte med samme, strider Viriathus mod Marimus's Efterfølgere med foranderlig Lykke. Hans sidste Modstander, Konsulen Cæpio, vidste ikke paa anden Maade at befrieRommerne fra denne farlige Fjende, end ved Forræderie. Han bestak 2 Soldater af Viriathuus's Livvagt til at dræbe ham i sin Seng. Med Viriathus's Død bragtes det sydvestlige Spanien til Rolighed. Derimod blev Krigen med Numantinerne nu desto heftigere. - Staden Numantia laae ved Dourofloden paa samme Sted hvor Soria nu ligger. Den udholdt tappert en 15 Maaneders Belering af Romerne. 4000 Numantiner sloge endog i et Udfald Konsulen Maximus i Spidsen for 30,000 Mand, og tvang ham til en Fred, hvori han lovede Numantia Uafhængighed, og at være Roms Bundsforvandte. Disse Betingelser, misbilligede imidlertid Senatet i saa høi Grad, at det udleverede Maximus fængslet til Numantinerne, og strax fornyede Krigen. Scipio Æmilianus, som nogle Aar iforveien havde erobret Karthago, fik nu Overkommandoen, i Spanien. Forgiæves søger ogsaa denne at tvinge Numantia til Overgivelse. Da Staden af Mangel paa Levnetsmidler ikke længere kunde forsvares, stak Jndbyggerne Jld paa deres egne Huse, og Størstedelen af de fortvivlede Numantiske Borgere omkom i Flammerne. Saaledes endte denne Krig 133. Fra nu af var der vel roligere i Spanien, men Landets nordlige Provindser bleve dog ikke ganske underlagte Romerne, før i Augustus's Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Efter Crome har Østerrig ved den Vienske Fred afstaaet, 1 af sine Stater, og 1/2, af sin hele Befolkning. Endnu har denne Stat 9066 Qvad. Mile med 19, 587,000 Jndbyggere, hvoriblant 400,000 Vaabendygtige. Østerrig taber 16 Millioner Gyldens Jndkomst; 55 Millioner i aarlig Indtægt har det endnu tilbage. For den sidste Krig, havde Østerrig en Gjeld af 1200 Millioner Gl. Hvormeget denne har formeret sig i den sidste Krig, er endnu bekjendt. Mergenthem i Franken angiver Crometil 10 Mile med 32,000 Mennesker, og de Jllyriske Provindser til 1050 - Mile med 1,500,000 Beboere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Avertissements. Jndbydelse til Subskription paa Friderich Schillers Historie om den trediveaarige Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Den ødelæggende tredive Aars Krig er saa ofte af vor Tids Skribentere bleven sammenlignet med den, vore Dage have ladet os opleve, og har i saamange Henseender saameget tilfælles med denne, at Undertegnede har troet, det ikke vilde være ubehageligt at læse Sichillers mesterlige Fortælling derom oversat paa Dansk. At dette saa klassiske Værk ikke for længe siden er bleven forplantet i vort Modersmaal, er meget at undres over, og jeg har derfor nu formaaet Hr. Prof. Rabbek til at lægge Haand paa Arbeidet i det Haab, at vore Medborgere ville fremme dette Foretagende. Værket kommer til at bestaae af 2 Bind, ligesom Originalen, og jeg giver mig den Ære herved at indbyde til Subskription derpaa. Prisen for det Hele skal for Subskribenterne ikke overstige 2 Rd. paa Trykpapir. og 2 Rd. 80 sk. paa Skrivpapiir, for andre Kjøbere bliver Bogladeprisen siden 48 a 64. dyrere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Oversættelsen af første Bind er allerede færdig fra Profesforens Haand, og gives under Pressen, saasnart jeg blot nogenledes seer mig skadesløs. Kjøbenhavn den 11 Nov. 1809. J. H. Schubothe, Hofboghandler paa Børsen No. 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Paa ovenmeldte Skrivt modtages Subskription hos S. Henpel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
En Bondegaard af nye Bygning, bestaaende af 10 Fag Stuehuus og 24 Fag Ladehuus, Alt vel indrettet, samt et Areal til Gaarden af 60 til 70 Tønder Pløie=Land, inddeelte i 7 Løkker, og i nogle Aar hvilet Jord af god Bonitet, en Skovlod paa 5 a 6 Tønder Land, vel bevoxet med Elle, Hessel og Torn, samt uopskjærlig Tørvebund af beste Slags, god Besætning af Vogn, Ploug, Harve, Køer og Bester, samt fornødent Sæde=Korn, er at faae tilkjøbs, naar sufficante Liebhabere derom melde sig i Avis=Expeditionen inden Januarii Maaneds Udgang førstkommende, hvor Stedet nærmere tilkjendegives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
For en duelig og skikkelig Brændeviinskarl er en god Tjeneste ledig til førstkommende Mai, naar han desangaaende henvender sig til Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
J Nogle Hundrede Traver fortrinlig god Rug Lang: Chalm kan i denne Vinter faaes tilkjøbs paa Veistrupgaard pr. Svendborg, naar Vedkommende derom henvende dem til Forpagter Sølling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Paa Striibs Færgegaards Mark er i dette Efteraar indtaget en ung graabroget Koe med hele Øren og et klippet Merke paa høire Lænd, hvis Udseende lader formode, at det er en jydsk Koe, som er frakommet en Qvæghandlers Drift heri Fyen, saameget mere, som ingen Eier haver meldt sig efter Bekjendtgjørelse her ved omliggende Kirkers Sognestævne. Koen udleveres mod Betaling af given Underholdning og
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Bekjendtgjørelser. Striib den 20 Decbr. 1809. Dehlholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
En i Søen flydende og sønderslagen Jolle er bjerget under Øen Lyøe, Eieren til samme ville om dens udlevering henvende sig til Sognefogden paa bemeldte Lyøe ved Faaborg, der udleverer samme mod en billig Bjergeløn og øvrige Omkostningers Erstatning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Kongl. Landsoverret i Viborg. Rettelse: J No. 191 af disse Aviser, hvori ovenstaaende Avertissement findes, bedes Følgende berigtiget saaledes: Under Littr. a. staaer, største Delen bevoxet med Eeg; skal være med Bøg. Under Littr. s. staaer: J Gaarde i Thisted; skal være: 2 Gaarde; og Litr. h. begynder saaledes: Konge-Korn- og Qvægtienden af Hovedparcellen r. (see Ovenstaaende).J Følge Hans Kgl. Maj. allernaadigste Bevilling saa lydende: Vi Friderik den Sjette af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; gjøre Vitterligt: At Vi, efter Komnsionen i Os elskelig Landsdommer Henrich Muhle Hoffs Concurs Boe, dens derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Statstidende, den Altonaiske Merkur, Fyens Stifts Adresse-Avis og Jversens Fyenske Avis, Viborger Samler, de Aalborgske Jydske Efterretninger, Aarhuus og Ribe Stifts Aviser, samt Kieler Blad, 3de Gange efter hinanden maae indfaldt alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte ConcursBoe, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Commissionen at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare: Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 16 Novbr. 1809. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Kaas. Cold. Knudsen. Bülsp. Nonrad. Verner. Dræbye, Cancellist. Bevilling for Commissionen i Landsdommer Hoffs Concurs Boe til ved Proclama i Aviserne at indkalde Boets Creditorer. Hvilken Bevilling Dags Dato er læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ligesom og ved Hr. Landsdommen, Hoffs Værneting, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel alle de, som ex quocunque Capite, maatte have noget at fordre i bemeldte Landsdommer Hoffs Concurs Boe, til inden bemeldte Tids Forløb, efter dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, at anmelde og legitimere deres Fordringer for Undertegnede, til dette Boes Behandling allernaadigst anordnede Commissairer. Viborg den 20 November 1809. Jørgensen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Justitsraad og Assessor i den Kongel. Landsoverret i Viborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
J Medfør af Kongl. allernaadigst under 26 f. M. meddeelt Bevilling, der læses til Hjemting og Landsoverretten, indkaldes herved lub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget (det væresig fra Administration af Umyndiges Midler eller fra andet hid rørende) at fordre efter enten ovennævnte Frue Dort Magrete Hansen fød Rosenberg eller længe forhen bortdøde Mand, Kancellieraad Christen Hansen til Hesselmed, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig eller Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre. Ribe den 4 Decbr. 1809. V. Moltke
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Storkors af Dannebroge, Kammerherre, og Stiftamtmand, samt Executor Testamenti efter afgangne Frue Kancellieraad. inde Hansen. En kulsort Hoppe, 5 i 6 Aar, med en Grime paa uden Aftegning, er frakommen sin Eier Jep Andersen i Gultved, ved Egeschou; hvem som maatte forekomme hende, bedes at anholde hende, og enten tilkiendegive det for mig, eller aflevere samme imod en passer a Douceur. Jep Andersen, Hos mig Underskrevne faaes til billigste Priser: Kaffebønner: Sukker, Thee, Risengryn, Rosiner, Korender, Mandler Sæbe, Stivelse, Sagogryn, Kaneel, Nelliker, Peber, Jngefer, Kardemomme, Safran m. m. Odense den 24 Decbr. 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Jsak Jsral. paa Vestergade No. 283.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Da der Hufner Bunde Jørgensen Wolff in Terv mit Hinterlassung unmundiger Kinder verstorbenund die Erlassung eines landublichen Proclams ad indagandum statum massa erforderlich ist, als werden von Gerichtswegen alle welche an den Verstorhenen und dessen Nachlass Anspruche und Forderungen, es sey aus velchem Grunde es wolle zu haben vermeinet formie diesenigen, velche demselden mit Schulden verhaftet sind, oder Pfander von ihm in Handen haben, hiemit citirund befehliget, sich im Actuariat bey dem Herrn Kammerratte und Amtsverwalter Haase in Appenrade, innerhalb 6, oden menn sie Aauswartige sind, unter Bestellung gehøriger Procuratur, binnen 12 Wochen sub poena jaris zu melden, ihre Documente urschriftlich zu produciren, davon beglaubte Ab schriften zurück zu lassen und demachst weitern Verfugung zu gewartigen. Wornach pp. Suderrangstrup=Hardes Vogthey zu Apenrade den 27 Decbr. Sivers.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Jndbydelse til Subskription paa Keiser Napoleons Levnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Den afvexlingsfulde Rigdom af mageløse og høistvigtige Begivenheder, der udmærker Keiser Napoleons Bane, ikke mindre end det Forhold, hvori vort Fædreneland staaer til denne Vældige, synes at maatte gjøre en i sammentrængt Korthed fuldstændig Forestilling af hans Jdrætter til en almeeninteressant Læsning. Jkke desmindre have vi endnu paa Dansk ingen saadan Fremstilling, der gaaer længere end til hans Konsulat, eller omfatter den af ham som Keiser udførte Daad. Med Hensyn herpaa troer jeg at have afhiulpet et virkeligt Savn for det læsende Publikum, ved at have foranstaltet en af de paalideligste Kilder øst Udsigt over Keiser Napoleons Levnet indtil det nærværende Øieblik udarbeidet af Hr. J. Kragh Host. Bogens Størrelse vil komme til at udgjøre omtrent 16 Ark, og skal vorde prydet med et velstukket og det meste mueligt er lignende Kobber af Keiser Napoleon, hvortil endnu, saafremt jeg ved Subskription seer mig nogenlunde betrygget for Tab, skal, for at forhøle Bogens Jnteresse, føies et nøiagtigt Landkort over det nuværende Franske Keiserdømme, der tillige ved forskjellig Jllumination betegner Grændserne af Frankerig før dets Udvidelse ved oftnævnte Keiser. J intet Tilfælde skal Priser, for Subskribenterne overstige 1 Rdlr. paa Tryk= og 8 Mark paa Skrivpapir, hvorimod den for andre Kjøbere vil blive forholdsmæssig forhøiet. Subskrpition herpaa modtages paa Adressecomtoiret i Odense. Kjøbenhavn den 12 October 1809. C. Steen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Paa Nørbek Godses Forstrand imellem Nyborg og Kjerteminde. er i denne Tid inddrevet og bierget noget forbrændt Tømmer, bestaaende af 1 Bielke paa 11 Alen, 37 Fyrplanker af forskjellig Størrelse, samt nogle mindre Stykker Tømmer, der rimeligviis er drevet i Land fra et af Fjenden i Sprogøe Beltet opbrændt Skib. Paa dette Tømmer, hvis hele Værdier anslaaet til 30 Rd., findes aldeles intet Mærke. Jmidlertid oplyses samme herved offentligt, og Eieren deraf anmodes, at melde sig inden lovbefalet Tids Forløb med behørigt Beviis for sin Eiendomsret, da det Bjergede i andet Fald derefter bortsælges ved offentlig Auction til Bjergningsomkostningernes Udredelse. Vinding, Bjerge og Aasum Heredsfogderie d. 16 Dec. 1809. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
J Alle Sorter gode Forme og Spede=Lys samt A. D. godt Hvedemeel er tilkjøbs for billig Priis hos Birkerod i Korsgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-04
Et rødt broderet Atlaskes Kristentøi er at faae tilkjøbs hos Jsaac Jsrael i Vestergade Nr. 238.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Krigs-Efterretninger. Fra Antverpen meldes under 29 f. M., at Franske og Hollandske Tropper vare landede paa Walcheren, og at denne Øe ganske var rømt af Engellænderne. Jfølge ældre Efterretninger vare disse endnu den 21de af Modvind hindrede i at gaae ud af Schelden. De havde spændt en Kjede over Vliestingens Havn, lagt Embargo paa alle derværende Skibe, og det hedte endog, at alle Kolonialvare igjen skulde føres tilbage til Engelland, hvilket man dog for deres uhyre Mængdes Skyls ansaae for umueligt. Den 13 December og en engelsk Fregat og Brig en Fransk Koffardieflaade af 50 Skibe, som kom fra Marseille. Jsær gjorde Engellænderne Jagt paa en Bombarde, som ved sine gode Manøvrer bidrog meget til at den øvrige Konvoi blev reddet, og tilsidst til Jndvaanernes store Glæde selv uskadt løb ind i Cette, og fandtes til Alles Forhauselse bemandet med - een eneste gammel Genuesisk Matros, Engellændernes Skyden ved denne Leilighed hørtes i Aigues=Mor res, og gave nogle Avisskrivere Anledning til at formode et Søeslag, medens Andre toge det for en Andejagt paa Søen, Maauelonne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Ved Lienz i Tyrol er en Deel Jnsurgentere, som vilde slaae sig igjennem Etschlandet til Ungern, den 11te f. M. ødelagt af de Franske Tropper. Efter Forlydende skulle 50,000 Mand af den store Armee tage deres Vinterqvarteer Jnnviertel og det Salburgske. Kongen af Würtember, har sendt Gen. Pful med 3000 Mand og 8 Kanoner til den forrige Stor=Mester=Residen; Mergentheim. Den Viener-Hoftidende beretter fra Konstantinopel en mærkelig Seier, som Tyrkerne under Storvizirer, den 22 Octb. ved Silistria ville have vundet over den Russiske Beleirings=Armee under Fyrst Bagration. Slaget varede hele Dagen; Russerne angrebe den Tyrkiske Leirs hele Linie; der fægtedes meest med det blotte Sværd; det Albanesiske Rytterie, som ilede til i det afgjørende Øieblik, afgjorde Slaget. Russerne trak sig tilbage til deres forskandsede Leir, og tabte over 10,000 Mand, meget Artillerie, Bagage &c. Deres Jnfanterie trak sig derpaa tilbage til venstre Donaubred men, da det lykkedes Tyrkerne at ødelægge Broen ved Hirsova, maatte Kavalleriet, som var blevet tilbage for at dække Rettraden, søge et andet Overgangsted, hvorved det leed meget af den forfølgende Fjende. Mellem Servierne og Tyrkerne derimod er Jntet forefaldet, og det hedder, at Mangel paa Fødemidler snart vil nøde begge Parter til at lade Vaabnene hvile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Østerrig. En Keiserlig Forordning af 19 f. M. bekjendtgiør, at da en stor Deel af Kontributionerne til Frankerig endnu er ubetalt, uagtet Hs. Majestæt end ikke har sparet sin egen Huusskat, saa opfordres Undersaatterne til at indlevere alt deres undværlige Sølvtøi til Mynten. Som uundværlige ansees blot Skeer, Uhre, chirurgiske Jnstrumenter, Konstarbeider, Medailler og del. Mynten giver for Modtagelsen Jnterims Beviser, der antages som rede Penge i det med et Lotterie forbundne og nyoprettede Statslaan paa 10 Millioner Gylden, hvorfor et Antal Stats godser tjene til Underpant. Dog, da den mindste Obligation, der udstædes, lyder paa 125 Gylden, saa kunne de, der aflevere Sølvtøi for ringere Sum, modtage dets tredobbelte Værd i Bankosedler. For at forebygge enhver Overtrædelse af denne Forordning, skulle alle Guldsmede inden 8 Dage indlevere under deres Eed en Fortegnelse paa deres hele Vare Oplag, som skal stemples, inden det tør sælges; fremdeles maae de ikke indkjøbe noget Sølvtøi uden af de fra Jndleveringen befriede Sorter. Det fordulgte Sølv konfiskeres, og desuden erlægges dets enkelte Værdie i Mulkt. Hvad Sølvtøi de fremmede Gesandte besidde til eget Brug undtages dog fra denne Forordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
De Franske ere nu ifærd med at rømme Nedre=Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Sverrig. Den forrige Konges og Families Afreise fra Grivsholm skeete over Hals og Hoved. En Time i Forveien vidste intet Menneske derom. Jmidlertid var paa alle Poststationer til Carlscrong bestilt 16 Heste. Kongen Dronningen og Prinds Gustav sadde sammen i een Vogn, som kjørtes af Officerer baade Dag og Nat uden nogen Hvile. De 3 Prindsesser reiste et Par Dage sildigere og gave sig ogsaa bedre Tid. Man havde tilbudt Dronningen et følge af 2 Hofdamer til Carkscrona, men hun afslog Tilbudet. Den 28 f. M. ankom den Kongel. Familie efter 8 Dages Overfart paa Fregatten Camille til Perth paa Rugen, hvorfra de i Baade førtes til Stralsund. Det hele Følge bestaaer af 37 Personer, hvoriblant General=Major Skoldebrand, Oberst Otter &c. Kongen reiser under Navn af en Greve af Gottorp, og agter over Wismar, Hamborg, og Hannover uden Ophold at gaae til Schweiz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Paa Rigsdagen har Adelens Forslag, at Kongerne i Fremtiden skulde love at iagttage den nye Konstitution saavist som de ønskede at Undersaatterne skulde holde deres svorne Troskabs-Eed, fundet Modsigelse hos de andre Stænder. Den 23de No. vember havde en Deputation af Bondestanden Audien; hos Kongen. Dens Taler bad Hs. Majestæt, ikke at tilregne denne Stand Overilelsen ved Discussionen angaaende Konskriptionens Jndførelse, men snarere deraf tage Anledning til en mild Eftergivenhed, og ikke meere at drive paa Opfyldelsen af dette Forslag, men skaane Nationen fra alle videre Udskrivninger og Rustninger. Hs. Maj. svarede, at saasom han haabede, at Bondestanden herefter vilde blive indenfor Grændserne af den Agtelse og Lydighed, som den skyldte Majestæten og Grundlovene, og hvortil den nu var vendt tilbage, vilde han ikke længere staae paa sit Forslag, af 31 October, men var overbeviist, at Bondestanden en gang, naar Gemytterne vare meere beroligede, og i Over lægget fordomsfriere selv vilde indsee Nødvendigheden af hvad Hs. Majestæt havde foreslaaet til Fædrelandets Selv. stændighed. Derpaa havde Deputationen den Naade at kysse Kongens Haand. Men desuagtet skal dog siden have været meget levende Debatter iblant Bondestanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Kongen har bekjendtgjort Stænderne, at han havde bestemt Vished om, at den Helvetiske Regjering vilde give den forrige Konge Ophold og Sikkerhed i dens Land, og at han hvert Øieblik ventede officiel Beretning om Fredens Afslutning med Frankerig, denne Sverrigs ældste Bundsforvante.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 22 f. M. ere Kongen og Dronningen af Bayern ankomne til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Keiseren har udnævnt 24 nye Kammerherrer, hvoriblant en Hr. v. Turenne. Alle Palai=Damer have faaet Titel af Stevinder, og 16 Præfekter hver et Majorat af 1000 Rdlrs. aarlige Jndkomster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Kommandanten Victor Huges, som overgav det Franske Guiana, er af en nedsat Undersøgelses=Kommission befunden skyldig i mange Forseelser, dog kunde han er overbevises om, at have overgivet Lander, for at redde sine store Rigdomme. Keiseren har befalet, at Rigets Liv skulle sættes i Kraft imod ham. - Flere Exempler vise, at det ikke altid er tjenligt, at den Mand, et Lands Forsvar er betroet, har for store Eiendomme i samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-05
Offentlige Blade levere en Skrivelse fra den Kgl. Danske Gesandt i Paris til den Amerikanske Gesandt, Hr. v. Armstrong, i Anledning af Hs. Danske Majestæts i Tønningen og andre Stæder trufne Forholdsregler imod Jndsnigelsen af Engelske Vare. J denne Skrivelse forsikrer Gesandten at alle seqvestrerede Vare, som beviisligen ere Amerikansk Eiendom, upaatvivlelig skulle tilbagegives. Herpaa har Hr. Armstrong udstædt et Circulaire til adskillige Handelshuse, hvori han saavel meddeler dem denne skrivtlige Forsikring som og den mundtlige, at Amerikanske Vare, i i hvilket Land de end ere producerede, prompte skulle tilbagegives.