JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
(Femte Hæfte.) Jndhold: Tale, holden paa Sorøe Academie, den 28de Januar 1853, af Lector C. Wilster. Om Tegn for de enkelte Lyddele i de europæiske Sprog, af Lector J. H. Bredsdorff. - Om Forholdet mellem de forskjellige Grene af den germaniske Sprogstamme, af Samme. - Om Fyen i Middelalderen, fornemmeligen dens historisk-topographiske Tilstand, af Sognepræst I. L. Rohmann. (Fortsættes). - Jdeer til Statistikens videnskabelige Behandling, af Director H. Estrup. - Ny Stiftelse til Fordeel for Enker efter Lærere ved Sorøe Academie og Skole. - Til dette Tidsskrifts Læsere, fra Lector C. Lütken. - To Characteertabeller, Litr. A og B. Dette Hæfte erholdes heftet i blaat Omslag for 5 Mk. hos Dhrr. Universitetsboghandler Reizel i Kiøbenhavn, Boghandler Holm i Sorøe, Cancellieraad Hempel i Odense, og hos Forlæggeren Bogtrykker Magnus i Slagelse. Samme Steder modtages Subskription.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
De som fra Nytaar 1834 ønske at subskribere paa Den Bent=Hiellandske Avis, eller Slagelse Ugeblad, redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm, ville behageligst henvende dem i Provindserne paa ethvert Steds Postcontoir, og for Slagelse og dens Omegn hos Undertegnede. Slagelse den 28de Novbr. 1835. P. Magnus. flere i den senere Tid have ønsket at kjøbe det af Hr. Pastor Bastholm udgivne Skrift om Historiens Philosophie, hvoraf nu 9 Ark ere udkomne; men da det er en fast Beslutning, at det ikke sælges særskilt, og det er alene bestemt til at følge som Tillægsblad til Avisen, saa har jeg maattet nægtet det; dog vil jeg, for at vise mig saa føielig som mueligt, overlade disse 9 Ark gratis, til Dem som tiltræde Abonnementet paa Avisen fra Begyndelsen af Aaret 1854. Slagelse den 28de November 1835. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
Efter Overeenskomst med Auctionsretten, lader jeg ved en eneste Auction, som afholdes paa min EiendomsGaard i Hallagermagle, Mandagen den 16de Deember i Middagsstunden, opbyde denne til Bortsalg. Den er beliggende midt imellem Næstved og Slagelse, tæt ved Landeveien, har 13 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn og 90 Tdr. Land geometrisk, udmærket gode og veldyrkede Jorder, med nedlagt Vintersæd 5 enhalv Td. Hvede og 7 enhalv Td. Rug, samt behandlet til 25 Tdr. Byg, 8 Tdr. Erter og 10 Tdr. Havre. Bygningen er indrettet til en Familie uden for Bondestanden. J Eiendommen staaer 1500 Rbd. offentlig Midler, og Udbetalingen bliver billig. Med Eiendome men følger en Deel Besætning. Conditionerne findes Korsøer, Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Wordingborg, i Kiøge, Frederiksborg og Helsingøer paa Postgaardene, i Nestved paa Viinhuset, i Kiøbenhavn hos Giæstgiveren i den forgyldte Nøgle, paa selve Gaarden hos min Søn og hos mig paa Vandlosehøi, i Brønshøi Sogn, pr. Kiøbenhavn. Seidelin. Det Vareforraad, som jeg paa Grund af Ophævelsen af min Kiøbmandshandel endnu har tilbage, hvoriblandt en Deel gode Tobakker, samt adskillige saavel 1/4 som 17 Kister Cigarer af forskiellige Sorter, saavelsom min fortrinlig gode Boutique-Jndretning, agter jeg ved Auction, som afholdes i min iboende Gaard, Fredagen den 13de dennes, Formiddag Kl. 10, at lade bortsælge, paa 6 Ugers Credit, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 7de December 1833. Julius Lorentzen. 144 Rbd. 2 Mk. 4 s. Sedler og Tegn af Umyndiges Midler under Espe Gods, kan i 11te December Termin 1833 erholdes til Laan imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Forvalter Rasmussen paa Espe pr. Corsøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
En stor og en mindre Beboelses Leilighed, beqvemt og elegant indrettet for Familier udenfor Bondenanden, beliggende i en af Siællands skiønneste skovrige Egne, kan erholdes tilleie anstundende April Flyttetid, og om det ønskes kan faaes Foder og Græs til flere Koer, samt fornøden Brændsel; Alt paa yderst billige Vilkaar, Det nærmere erfares i Kiøbenhavn paa store Kiøbmagergade No. 12, 3die Sal, hos Goeskier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
Natten imellem den 2den og 3die denne Maaned er fra Beltet inddreven, uden Folks Medfølge, og til Eegholm ved Skielskjor opbierget en 4re Aares Chaluppe, forsynet med saadant Mærke. Paa Bagbords Side Paa Styrbaads Side Agter i B.B. W. N. 22. 18 F. O. D. 1822. 2 Forbemeldte Chaluppe er bygget paa Kravel, 9 a 10 Alen lang, udvendig sort malet, med en hvid Gang, indvendig grøn og sort i Bunden, forsynet med 4 faste Tofter foruden Pligt og Agtersæde; desuden med Kobber Ringbolte, Kobberbolte igiennem Kiolsvinet og Kiølen, den underste Roerlykke af Malm eller Messing. Med Chaluppen fulgte alene en Fangelinie, en umalet Mast med et Raaeseil, Raaen grøn, samt Gaffelen til Klyverbommen og en Jldtang. Thi indkaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 12te Marts 1790, sub poena præclusi et perpetui silentii, herved Eieren af bemeldte Chaluppe med Tilbehør, med Aar og Dags Varsel, til at melde sig for Herredsfogden i Vester Flakkeberg Herred, Cancellieraad og Byefoged Foss i Skielskiør, og for ham at godtgiøre sin Adkomst til samme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
Det bemærkes: at Cbaluppen med Tilbehør er taget under Bevaring og vil blive opbevaret paa bedste Maade. Sorøe Amthuus den 23de Rovbr. 1833. Stemann, Amtmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
En beqvem Beboelses Leilighed, bestaaende af 3 Værelser til Gaden, et Sovekammer til Gaarden, Kiøkken og Spisekammer, samt Loftsrum, saa og Staldrum til Kiør og Heste, ligesom og Plads til Jldebrændsel og Fourager kan til nu anstundende Paaske Flyttetid 1834 erholdes tilleie, i den Garver Giøts Enke tilhørende og paa Slagelse Slotsgade beliggende Gaard, naar man derom henvender sig til nævnte Eier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
En Bueseng med Udtræk og Sirtses Omhæng og Tæppe anvises tilkjøbs af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
En nye Hamborgervogn er tilkiøbs hos Maler Cantoii Slagelse. Sammesteds er Udsalg af oliemalede Skierm brædder af forskiellige Størrelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
Paa Bentzonslund kan daglig erholdes Karper, Ka russer og Suker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
De Værelser i min Gaard paa Nytorv, som fortiden ere beboede af Frue Seidelin, bliver ledige til Paaske Flyttetid 1834. Slagelse den 1ste Decbr. 1833. Hviid. (Forlangt indrykket.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-07
Efter Ord og Aftale paa sidste Slagelse Marked, med Ole Hansen i Lorup, bør jeg ikke forbigaae at give Giensvar paa det af ham i Slagelse Avis sidst indrykkede, saakaldte: "sandfærdige Stykke. At fornye Erindringen om den Tak og Erkiendtlighed som jeg skylder min Velynder og Velgiører, og især for alle de Velgierninger hvormed Du Ole Hansen, har benaadet mig, og om hvilke Du meget udstrakt taler i ovenmeldte "sandfærdige Stykke. – det anseer jeg for en kjær Pligt som jeg aldrig skal glemme. - Ogsaa jeg bør derfor herved gientage Din uendelige Godhed imod mig: 1) Du har i sin Tid (af hvilken Bevæggrund siger jeg ikke) laant mig 100 Rbd., som jeg inden et Aars Forløb tilbagebetalte Dig med lovlige Renter; og 2) Du beværtede mig tilligemed 6 a 7 andre Personer hos Hr. Hvid i Slagelse, da Du ved Hestevæddeløbet havde vundet Præmie, med 1, skriver een eneste Flaske Viin, af hvilken omtrent et halvt Glas blev min Andeel; og dette er den første og eneste Gang jeg nogensinde har seet eller veed at Du har spenderet end en Skilling paa Nogen, og hvortil endda en Person af Dine Paarørende saa godt som maatte nøde Dig. Ja! Din Godhed er uden Grændse, og hvorledes var det muligt at jeg noget Øieblik skulde kunde glemme Din Høimodighed, Undres derfor ikke over at jeg kunde blive opblæst, og føle mig stolt ved en Mands Beskyttelse og Omhu, der: "ikke har fornærmet Nogen for 2 Skilling. - Heller ikke for ringere Priis, Ole? Førsløvgaard den 25de November 1833. Underdanigst H. C. Jversen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Valtholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 19de Aarg. Tirsdagen den 10. December 1833. No. 90. Lode Royg. Tirsdagen den 10. December 1833. No. 58 med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene, Hvorledes Fruentimmerne leve i det Brittiske Jndien. Europæiske Fruentimmer, som leve under de bede Klimater, have kun faa Midler til at fordrive Tiden, og for at undgaae at crepere af Kiedsommelighed. De savne de fleste Beskiæftigelser, hvortil de kunne overlade sig i England, da det falder dem endog vanskeligt at forskaffe sig mange smaae Fornødenheder, som de kunde behøve, naar de vilde være flittige. Det mangler dem paa Meddelelse, paa en Samvirkning til fælles Arbeidsomhed, og Dovenskab er næsten almindelig herskende blandt dem (ligesaa i Vestindien, og formodentlig meest en Virkning af Heden og af der bruges Slaver til at opvarte.) J en stor Deel af Aaret forekommer den mindste Anstrængelse som en Trældom, og hvad de vænne sig til i den hede Aarstid kunne de ikke forandre i de saa kiølgere Maaneder. Viften (Purkat) er ogsaa til Hinder for enhver Beskiæftigelse, da de ikke troe at kunne holde Heden ud, naar denne ikke holdes altid i Bevægelse, og saalænge dette skeer, saa maae alt hvad der ligger paa Bordet og som er af en let Natur, belægges med noget som tynger, at det ikke skal flyve bort. Tager man disse Tyngder bort, saa flyve alle lette Sager rundt omkring i Stuen; dette volder Ærgrelse og naar dertil kommer den overvættes Hede og de Moskitos uophørlige Surren og Stikken, saa vil enhver, som har proberet det, godt kunne begribe, at der ikke kan arbeides meget under saadanne Omstændigher. Fruentimmerne af forskiellige Familier besøge næsten aldrig hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Endskiøndt Conversationen ikke just dreier sig om Naale og Brodering, saa hæver den sig dog ikke til Gienstande af en høi Natur, men bliver sædvanligen indskrænket til den saakaldte Medisance, hvorved Mændene maa sædvanligen holde for Ogsaa fortælle de alleslags Nyeheder, som angaae enkelte Personer og Formodninger og huuslige Stridigheder, alle Detaler og hvad der siges i ethvert Huus, om hvad der spises og om hvorledes man klæder sig, hvorved lidt imellem fortælles af egen Opfindelse, for at Fortællingerne skulle blive bedre krydrede (stemt; men Herre Gud, hvad skulle de snakke om,) Naar Cava lere indfinde sig i Selskabet, saa nedlade de sig til at tale om Galoner, Garniturer, beskrive Tøi letter og recensere Kamme og Belter. Deres Talenter til at beskrive bliver især satte i Virksomhed, naar nye Personer ankomme fra Europa; thi den mindste Forandring i en Dames Paaklædning bliver da til et Æmne for Spot og Bagtalelse. Man tager det ilde op, at man skal lære noget af de Nyankomne, og at man skal staae tilbage for den nyeste Pariser Smag. Meget smukke Piger, som første Gang komme paa Bal, komme ikke til at dandse; thi ingen Cavaleer drister sig til at engagere en Person, som han selv og hans Compagnie har saaledes revet ned paa. Endskiøndt disse bagtalede Moder tilsidst feire, saa er dog denne Forfølgelse meget ubehagelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Man kiender ikke i Ostindien noget til egentlige Dameselskaber. Om Morgenen kommer man ikke sammen fordi det er saa hedt, paa Baller og ved Middagsselskaber, hvortil de inviteres, conversere de kun med Mandfolkene. En Dame kan ikke gaae ind i et Værelse uden at ledsages af een eller to Cavalere. Naar man har anmeldet en Bibbysaib (en Dame til en Formiddagsvisifor Herren i Huuset, saa maae han skynde sig hen til Huusdøren og tilbyde den fremmede Skiønne sin Arm, uagtet hun har een eller to Ledsagere. Man seer aldrig Fruentimmer at spadsere med hinanden i en Balsal; thi naar en Dame ikke har en Ledsager ved hver Arm, saa bliver hun næsten betragtet som hun havde en hemmelig Sammenkomst i Tankerne. Man kan ikke forestille sig noget mere stift end en Engelsk Balsal, hvor de Gaaende bevæge sig sørgelig i en Kreds og fortroelige Bekiendte hilse paa hinanden koldt og i en Afstand. Vil et Fruentimmer undgaae Skinnet af, at hun har favoriserede Tilbedere, saa maae hun stedse skifte Ledsagere, hvilke ikke have andet at giøre end at række hende Haanden, bringe hendes Schawl i Orden og kjøle hende med en Vifte. Saaledes er Skikken i de nordlige Provinser; men noget anderledes i Kalkutta. Der kommer Fruentimmerne, sammen i den kjolige Aarstid, besøge Butikerne og aflægge Visiter. De som ikke dandse sætte sig i Balsalen paa en Sopha, dog hersker mere en bøflig og ligegyldig Tone end en velmeent Tillid. Jalousien er ikke saa almindelig, da de fleste Damer ere gifte og deres Forhold er exemplarisk. Naar den strenge Sædelighed bliver krænket, saa skeer dette ikke saameget af de Engelske Fruentimmer, som ere fødte i Ostindien som af dem der komme fra Enropa. Visiterne gaae for sig om Formiddagen efter Kl. 10, efter Frokosten tage Damerne deres Dirgis (Skrædder) Arbeide i Øiesyn; disse sye vel godt, men ere ikke stærke i at skiære til Deres Mangler heri og deres Skik at stiæle Tøiet opvække ofte Damernes Fortørnelse, sor desuden plages ofte af deres Tienestefolks Uville Dovenskab og uduelighed; endskiøndt man maa tilstaae, at man ved at giøre sig bekiendt m. Hinduernes Sæder, ved at behandle Tienesteforkene godt og betale dem ordentligt kan skaane i for mange Fortredeligheder, og at Klagerne over slette Tienestefolk ere her som andensteds Herske bets egen Skyld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
J Ostindien har man muselmanske eller Hinds Tienest folk af forskiellige Klasser, hvoraf enhver har sine aparte Forretninger. Huushovmesteren (Kansamab) maae være en Muselmand, han er den vigtigste Person. Han forestaaer en Huus hovmesters, en Leverandeurs og en Konditors Forretninger; Taffelet og Kiøkkenet ere ham underordnede, alle Tienestefolk faae deres Ordre af ham, og naar man giør ham ansvarlig derfor saa gaaer det i det hele godt. Alle de Personesom bruges ved Kiøkkenet maae være Muselmænd, da ingen Hindu giver sig af dermed, ja rører ikke engang ved en Tallerken, hvorpaa der har lagt et Stykke af et slagtet Dyr. Sirdarbæreren er derimod Hindu; han er Huusherrens egentlige Betient; han sørger for Olie og Voxlys, tænder Lamperne, pudser Meublerne, reder Sengene og bliver heri assisteret af endeel ringere Personer i store Huuse holdes 4 til 8 saadanne Personer, en Metor, en Hindu af en ringere Klasse bærer al Ureenlighed ud og holder Huusene rene. En Bistie bærer Vandet ind i Badestuerne. Kammerpigen (Aja) og hendes Hielperske (Metronie) opvarte Huusfruen. De Tschupers ere Løbere, som ledsage Palankinen eller Vognen. Foruden disse haves mangfoldige andre Slags Tienestefolk og Opvartere. Naar en Familie kommer sammen om Morgenen, saa hilse Tienerne paa enhver Person, som træder ind i Frokostværelset. En af dem fylder Theekiedelen, som staaer paa en Ungitaeller Jern-Trefod, denne er opfyldt med gloende Kul og staaer uden for Boeligen, eller i det aabne Gallerie (Veranda). Under Frokosten kommer Mallien ind med sine Frugtkurve og Kiøkkenurter og præsenterer hver Dame en Blomsterbouket. Frugterne og de øvrige Produkter af Planteriget, ligge reenligt udbredte paa Banianblade, og naar han gaaer rundt omkring Bordet med sin Kurv saa tager enhver noget; Frugt af Flasketræer, Jndiske Pærer, Ingefær, Kresse. Naar Sove og Badekammerne ere satte i behørig Stand, saa begive Bærerne sig bort og lægge sig vel indsvøbte ned i Forværelserne for at beskiærme sig mod de Moskitos og see da ud som indsvøbte Naar den Person, som kaldes Kansamab og som fører Opsynet med Reenligheden i Huuset er virksom, saa har Huusfruen ikke meget at giøre; dog mærker man det strax om hun er skiødesløs, med at føre Opsynet. En eneste Dags Forsømmelse bevirker, at Jnsecter i tufindviis indqvartere sig i Huuset. En forsømt Bolig i Jndien er en skrækkelig Ting; Huuset bliver snart opfyldt af Rotter, Muus, Flagermuus og Frøer. De fugtige Maatter frembringe talløse Svampe; ofte finder man under Maatterne Skorpioner og Æg af Fiirbeen. Kiøkkenet maae man især holde reenligt. Et Portugisisk Mysterium.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Whitacker meddeler en Beskrivelse over et Stykke, kaldet Verdens Skabelse, som blev opført paa Theatret i Lissabon. Da vi traadte ind, siger han, fandt vi Skuespilhuset næsten opfyldt af velklædte Personer. Den forreste Række af Loger, var opfyldt af Damer, som vare meget prægtigt og smagfuldt klædte. De bare deres Haar i Fletninger, som var rigeligen besat med Juveler og konstige Blomster, de bare ingen Hatte, og det hele saae meget glimrende ud. Musichoret var meget godt og allene af den Aarsag var det værd at indfinde sig ved disse Skuespil. Da Forhænget blev trukket op, saae vi Gud Fader med et langt hvidt Skiæg stige ned i en Skye, omgivet af mange Lys og Engle; han gav nu befaling til Verdens Skabelse. Over hans Hoved svævede en ligesidet Triangel, som Treenighedens Symbol. Den næste Scene forestillede Slangen at tale til Eva, og at overtale Eva til at spise Æblet. Hs. Diaboliske Majestæt hørtes at sige hende de meest overdrevne Smigrerier angaaende hendes Skiønhed for at forlede hende dertil. Saasnart hun havde gjort det og faaet Adam lokket til det samme, saa reiste der sig en skrækkelig Storm med Torden og Lynild, Helvedes Aander dandsede med Salan midt imellem dem; han var sort klædt med røde Strømper og har en Hat med Galoner. Som de vare bedst i Tour med at dandse hortes fra en dyb og høitidelig Stemme bag ved Coulisserne det Ord: Jesus, og øieblikkeligen forsvandt Diævlene i en Røgskye. Herpaa kom Gud Fader ned fra Himlen; han var meget vred og uden noget Følge. Han kaldte paa Noah (med et lidet Overspring af Tidsrummet) og som strax kom frem. Den Evige sagde til ham, at det giorde ham ondt, at han havde skabt en saadan Slægt af utaknemmelige Skurker og han havde besluttet at ville drukne dem Alle. Noah bad for dem, endelig blev det aftalt, at han skulde bygge en Ark. Han fik nu Ordre til at gaae hen til det Kongelige Skibsværft i Lissabon og overlægge Sagen med Johann Gresalvez, den Kongl. Skibsbygmester; thi, sagde Gud, det vilde være ham mere behageligt end om han vilde betiene sig af en Engelsk eller Fransk Skibsbygmester (dette Sted blev optaget med stort Biefald.) Derpaa vendte Gud tilbage til Himlen og Nog begyndte at bygge Arken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Opdagelser. Doctor Fisher siger i sin Bog: Kleinische Unterricht der Augenheilkunde; at Jndgnidningen af Bomolie eller Mandelolie i Randen af Øienlaagene ere et godt Middel mod tørre Øine og mod en krampagtig Tillukkelse af Øienlaagene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Doct. Drescher anmelder i Rusts Magazin 37te Bind, at han har fordrevet Febere ved Tilsnøringer i saadanne Tilfælde, hvori Brækmidler ikke vilde hielpe. Paa en Kone blev den høire Arm og det venstre Laar, tæt oppe ved Kroppen, til snøret i 20 Minuter, kort førend Feberanfaldet skulde indfinde sig, og det blev nu knap mærkeligt: den følgende Parorysmus blev aldeles forhindret ved at denne blev tilsnøret i 15 Minuter. Heldige Forsøg bleve gjorte med andre Syge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Doct. Elliotson anbefaler Jndgandningen af Dampen fra en Garverkiedel som et virksomt Middel mod Svindsot; han blev gjort opmærksom derpaa ved den Jagttagelse, at det er tienligt for Svindsottige at boe i Nærheden af Garverier. Det skal især være godt 3 til 4 Gange om Dagen at indaande hver Gang i 20 Minuter Dampen af den hede Lund. Fornemmelig skal denne Kuur være anvendelig under den Art af Svindsot som kaldes den kroniske Bronchitis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Nyeste Post=Efterretninger. Den Franske Moniteur af 29de Novbr. beretter, fra Bayonne under 26de Novbr.: at Gen. Sars field stod den 23de i Villa Real de Alaval imellem Vittoria og Jrun, (saa at Vittoria er saaledes rømmet af Jnsurgenterne) at Hr. UhahonTruillo, Gouverneur i Santander og andre af Jnsurgenternes Fanger vare blevne befriede og ankomne til St. Sebastian. Dagen derpaa den 30te November meldte Moniteuren: at Efterretninger fra Bayonne af 24de indeholde, at nogle Jnsurgentschefer have taget Flugten paa Fransk Grund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-10
Hertugen af Granada, fordum Vicomte af So ling er ankommen til Sera. Jnsurgenterne ansee deres Sag for forloren. Journal des Debats siger: at man anmeldte i Bayonne den 25de at Bildao var indtagen af Dronningens Tropper; dog holder den Efterretningen for at være fortidlig (i Bremen har man faaet Breve fra Bil bag indtil 21de November, der herskede Orden og Roe i Staden, Plyndringer vare ikke forefaldne; man ventede der at Dronningens Tropper skulde rykke derind den 25de). Journ, des Debats siger videre, at man har al Grund til at haabe, at Biscaia vil snart blive fuldstændigt Dronningens Auctoritet underkastet. - Alle private Breve forsikkre at Jnsurgenterne i stor Mængde tage Flugten til Frankerige. Man siger at Sars field rykkede først ind i Vittoria den 25de, hvorved mange Personer bleve nedsablede af Cavalleriet. - Disse paalidelige Efterretninger om at Dronningens Partie faaer Overmagt, giør nu en Fransk Jntervention overflødig og man siger at Observations-Armeen skal formindskes. Fra Madrid har man Efterretninger af 18de Novbr. Tilstanden der var temmelig uroelig. Stemningen yttrer sig stærk imod det nærværende Ministerium, især da en Hang til Karlismus, som yttrede sig hos det første Garderegiment, satte Folket i Bevægelse. Dronningen har seet sig nødt til at give Krigsministeren General Cruz Afsked og at udnævne den constitutioneltsindede Gen. Zarco deel Valle til interemistisk Krigsminister. Man vidste dengang i Paris at Gen. Sarsfield havde slaget Merino ved Vellafrance og havde den 15de Novbr. uden Modstand besat den berømte Defilee ved Pancorvo. Det Franske Blad National meddeler vel meget omstændelige Beretninger og Krigsbegivenhedernes hidtil havte Gang og om Vittorias Erobring; men da dette Blad er saameget upaalideligt, og Moniteuren og de ministerielle Blade tie, saa vil vi opsætte Beretningen derom indtil den bliver meddeelt i disse. Efterretningerne i National gaae ud paa, at Jnsurgenterne forholde sig som Poltra ner, tage Flugten ved det første Angreb eller gaae over til Dronningens Tropper; Munkene smorHaser, og hele Karlismen er kommen i Uorden Det har vist ogsaa bidraget meget til at fælde dette Partie, at Don Carlos har manglet det fornødne Mod til at sætte sig i Spidsen for Jnsurgenterne. Da disse endnu sværme omkring ved den Franske Grændse, saa giøres det endnu vanskeligt at faae paalidelige Efterretninger om hvad der er passeret i Spanien. Sarsfield er rykket ind i Bilbao den 26de Novbr.