JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-03-01
Den Stad Occhiala er med samtlige Jndbyggere undergangen. Disligeste er den Stad Mincomed alle sine Folck nedsiunken. Ministello er half ruineret, og den Marck-Flecke Francoforte gandske. Leontini og Carientini er gandske undergangen, og kand mand intet andet see der af end en SøeMitilli er med alle Jndbyggere. siunken. Fornilia og Spazzafurne total ruiniret. Udi Acola er ickun af Personer bleven til overs. St. Croce, Victoria, Chiaramonte, MontRossa, Giaratone, Forza, Pallazaro, Cassaro, Buecieron, Nicondia, Masceari og ald hvis udi dette Greveskab Modica henhør, er mestendeel fordervet. Tegn som er seet i Luften.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-03-01
Den 14 Martii om Morgenen klo ken 3, hafver mand til Gent i Flande. ren seet en brændende Kugle paa Himmelen, hvilken nogen Tid der efter spranck i sønder, og Styckerne nedfaldt paa Jorden, nemlig paa Kirckegaarden af de Recollect-Muncker paa Augustiner Platen og Fredags Torvet, Paa det sidste skeede der saadant et Knald, at Vagten udi Corps de Guarden tog Flugten. Samme Jlds Lue har mand og seet til Dornick, Rissel og Mons, og det meget større end til Gent, thi det siuntis at Mons og Rissel stode som gandske i brand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned ere tvende Kongelige Forordninger udgangne. 1. Om de Persohner, som for Gield arresteris, deris Underholdnings betaling, dateret den 18 Martii. 2. Om de Reformeredis Brudevielser, saaog om deris og de Catholiskes Børne-Daab, da teret den 211 Martii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 13 hujus har Grefinden af Reventlov fød en Ung Fricken til Verden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 14 hujus er Hans Kongl. Høyhed Kron-Printzen fra sin Reyse til alle Undersaatternis største Glæde, lyckeligen her igien, ankommen. No. 80.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 15 hujus indfaldt Hans Kongelige Majestæts FødselsDag. Samme Morgen kom Hans Kongelige Majestæt med Kron-Printzen, Prinz Christian og Printz Wilhelm paa Universitetets øverste Auditorium og hørde paa en Oration som Rector Magnisie. Doct. Casp. Bartholinus Majestæten til ære holdte. Derfra begaf Hans Mayestæt sig med de 3 Printzer igien paa Slottet, hvor resten af Dagen udi glæde blef tilbragt. Samme Dag er Vice-Admiral Gedde fra Sverig tilbage kommen. Den 27 hujus blef Hendis Majestæts Dronningens Fødsels-Dag paa Slottet med stoer glæde celebreret. Gaag Hol Tydskland. Holsten. Hertugen af Holstein Gottorf, ladet efter Hans Keyserlige Majestæts Ansøgning 1 Compagnie Cavallerie og 5 Compagniet af Jnfanteriet ad Brabandt til de Allieredis Armee marschere. Officererne som dennem skal commandere, ere Oberst-Leutenant Bulov, Capitain Reventiov, Meding, Bierckholtz, og Muskeloni, som den 28 hujus skulle afmarschere. Rhin-Strømmen. Marggrefven af Baaden, haver med de Franckiske og Svabiske Kræyser confereret, og er nu til Gyntzburg. Magazinerne er for tilstundende Feldtog, saavel forseet, som de aldrig tilforn har været. Heylbron blifver fortificeret. Saxen. Alle de Chur-Første, lige Tropper som af Rhin-Strømmen marscherer, hafver faaet Ordre at lade sig indfinde ved denne Maaneds udgang til Torgau, hvor Hans Chur-Førstelige Durchl. dennem vil mynstre. Feldmarschalcken Chauvet hafver Chur Førsten gifvet General-Commando ofver samme Tropper.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Vien. Hans Durchl. Friederich Carl af Virtenberg, forige Administrator, er her til Hove ankommen, som udi nogle Timer hafver været til Audiens hos Keyseren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Keyseren hafver af Chur-Pfaltz 1000 Mænd recruter imod betalning annammet, hvilcke Grefven af Løvensteen fra Dysseldorf skal hidbringe. Skibs-Flodens Commando haver Hans Keyserlige Mayestæt i Aar Vice-Admiralen Allernaadigst anbetroet; Mand vil sige at de Jrreske Tropper til Skibs skal vorde employeret. Greven af Fyrstenberg-Stillingen er af Hans Keyserlige Mayestæt bleven beskicket til at være General-Major.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Efter de Franckiske og Svabiske Stænders instændig Begiæring og Ansøgning, haver Hans Keyserlig Mayestæt endeligen bevilget, at Marggreven af Baden Armeen ved Rhin-Strømmen maa commandere. Hvorimod bemelte Stænder lofver icke alleeniste, at give Hans Durchl. absolut Commando over deris Tropper, men ogsaa at giøre deris yderste til det allgemeene beste. Anlangende det Commando udi
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Ungarn, saa haver Hans Keyserlig Mayestæt ved en Expresse Hertugen af Croy af sit Gouvernament, citeret, sig til Hove u-fortøfvet at lade indfinde, hvilket og allerede har pareret og flittig med de Keyserlige Ministrer over nerværende Aars Feldtog confererer, derfor formeenis at hannem det Ober-Commanudi Ungarn skal vorde anbeltoet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 20 April skal alle Keyserlige Regimenter af varteerene marschere. Ved denne Maaneds udgang skal de Brandenborgiske 6000 Mænd som i Ungarn skulle agere, staae ved Crossen i Slessien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Ungarn. Nogle 1000 Tyrcker haver fra Belgrad indtil Esseck strippet omkring Landet, og mange Fangne bortført, hvorpaa Commendanten af bemelte Esseck i en hast 800 Tydske Mandskab, med nogle 100 af den Raitiske Militz forsamlet haver, og dennem imod Sau-Strøm commanderet, hvilcke forbemelte Tyrcker udi en Stad kaldet Gratzschenitz, overfaldet, Byen stack de strax i brand, hvorved over 700 Tyrcker opbrændte, og af de som tog Flugten, blef ved 300 nedhugget, og de fleeste Christne som de hafde bortført, ere her og der bleven igien befriet. Udi et Bierg for PeterVardein, hvor Staden bliver fortificeret, hafver Arbeyderne fundet en Steen, hvorpaa efterfølgende Jnscription er at læse. IMP. CAE. MARCO. AURELIO. CLAUDIO. PlO FELICI. INVICTO. AUG. Det øfrige af Skriften kand for Alderdom icke læsis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Engelland. Saasom mand haver befundet at nogle onde intentionerede Menisker
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Ober-Secretererens Greven af Nottinghams Seigl, hafver ladet efter giøre, hvormed alskillige falske befalinger til en og anden er blefven udgifven, saa haver Kongen, om at faae den rette Grund at vide, Auto ren Pardon tilsagt, og enda een Premie af 500 Pund udlovet, om hand sig inden den 11 Marty sielf vil tilkiende give, Deslige skulle de som der udi ere medvidendes nyde 200 P. Sterling, om de sig sielf angifve, eller ogsaa de som bemelte Falsknere kand angive, nyde lige saa meget. Siden haver hans Meyest. et nyt Seigl for ermelte Grefve ladet forfærdige som holdis for saa konstigt, at det ey saa læt kand forfalskis, og skal det med en Skrue udi Papiret, og icke i noget Vox eller Oblade paatryckes Hans Majestæt reyste den 6 til Harvich, men saasom Vinden var gandske imod, kom hand den 7 om Aftenen til Kensington igien, blef sindet at gaa lige ad Holland fra Londen. Princessinden af Danmarck, haver for 2 Dage siden fød et u-lidig Koster, dog befinder H. Høyhed sig temmelig vel til pas Den 10 blef Vinden god, hvorfor Hans Mayest. kom fra Kinsington til Withal, gick med en Barckead Cambeth, og der fra i en Carosse, til Gravesand, hvor hans Mayest. med en Esqvadre under Admiral Almores Commando straxen med god Vind gick til Seigls. Førend Konge reiste, gjorde hand, Sr. Johan Seymur forrige General Procureur til Store Seigl-Bevarer, Sr. Tomas Frevot General Solliciteur til General Procureur, og Monsr. Edvard til General Solliciteur. Til General Majore hafver Hans Mayestet giort Lord Cholchester, Levingston, Hewson, Churchil, Ramcey og laMeloniere. Til Brigadierer, Lord Cuts, Obriske Collier, Hastings, Bale, Lumley, og Cambron.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Nu begynder Landingen udi Franckerige paa nyt at oppaagne; Til hvilken Ende alle Transport- og Plar-Skibe blifver repareret. Og udi Touren arbeyder mand Dag og Nat paa et stoert Artillerie og andre Præparatorier, som til en Landing fornøden giøris; ComisBrød er til 36000 Mand for nogle Maaneder bestilt, og over 5000 Stude blefven slagtet. Her i Riget og i Holland er mange Transport-Skibe bleven taget Tienniste. De arresterede Hamborgiske Skibe ere mestendeel frigivet, men den deraf paakomne Skade, maa de self bære. Hendis Mayestæt Dronningen residerer nu paa Wi thal og tager sig Regieringen meget an, hvilcken hun med Bønnen igien begyndte, og en Maanedlig Faste- og Bededag anordnet haver, som skal holdis saa længe Kongen er uden Lands. Admiralerne hafver faaet Ordre at begifve sig om Bord, og seigle med første gode Vind til Spithead. Hertugen af Gourdon, som efter Kongl. Ordre udi Holland er blefven anholdet, er med de sidst af Holland til Eden burg ankomne Skibe, med overkommen, og blef fangen udi Castellet henført, indtil Parlamentet tilsammen kommer, om hannem for sin Forseelse at tiltale. Oberst Lutterer. rel hafver faaet Permision til at hverfve 2000 Jrrer for den Venetianiske Republick.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Franckerige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Hans Kongelige Majestæt hafver i de erobrede Nederlande et nyt Præssdial-Raad anordnet, nemblig 1 Præsident, 2 Præsidenter an Mortier, en Kongelige Advocat, en General Procureur med 2 Substituter, 2 Geistlig og Verdslige Raads-Herrer, 2 Secreterere, 2 Chevalliers af den kortRobbe, en Kongelige Dør-Vogtere, som for Raadet skulde tiene og 40 som udi de heele conquesterede Lande skulde tiene. Hvilcke Charge allesammen til Kongens prosit skulde kiøbis. Præsidenten skal betale 14000 Pund, og de 2 Raads-Herrer som virckelig i Tieniste ere, hver 16000 Pund, om at blive confirmeret udi deris Bestilling. Mademoiselle de Monpenster, som døde den 25 Martii, var den rigeste Dame udi gandske Franckerige, som over 30 Millioner hafver efterladet, og alle hendis Middeller hendis nærmeste Arving Hertugen af Orleans ved et Testament legeret, undtagen hendis skiøne Pallast til Chois som hun Msr. le Dauphin haver legeret, dislige til en hver af hendis Betiente en Summa af Penge, Hendis lig er til St. Dens udi det Kongelige Begrafvelse blefven henført. Kongen og Dauphinens Reysser i Aar til Armeen til den 4 May. blefven bestemt; Hans Kongelige Majestæt hafver tilladet at Fruentimmerit hannem maa følge, ligesom i forleden Aar. J den afdøde Franske Ambassadeurs Sted udi Pohlen, Vidame Deneval, hafver Hans Kongelige Majestæt Abten af Polignae til bemelte Ambassadeur igien udnæfnet. Kongen haver gjort 7 til Marschaller af Franckerige, nemblig Grefven af Cholfeul, Hertugen af Ville-Roy, Marqvis de Joyeuse, Marqvis de Boufleur, Hertugen af Noailles, Greven de Tourville og Monsr. de Catinat. Ellers haver Hans Kongelige Majestæt efterfølgende Officerer nomineret, at commandere sine ArmeerGeneralernis Lista udi Flandern.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Marschal de Luxenburg, Marschal de Villeroy og Marschal de Joyeuse. General Leutenanter. Roose, de Rubantel, Hertugen af Bourbon, Prinzen af Conty, Vatteville, la Vallette, Timeenes, Fruqvieres og Hertugen af BerwyckFeldt-Marschaller. Roqvelaure, Masin, Brezons, Pracomtal, de Maily, Soolre en Schwitzer, Gassion, Mylord Lucas, Hertugen af Monmoreney Ved Maasen: Marschall de Boufleurs.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
General Leutenanter: Bertillag, Hertugen du Mayne, Maurence, de Tallard, Monchevril, Gassion, de Brusca. Feldt Feldt-Marschaller. Lanion, de la Mothe, de Ligneri, Vandevil, Creqvy, d'Elbeuff, de Bis sy, og Nassau. Generaler i Tydskland. Marschal de Lorge, og Marschal de Choiseul. General Leutenanter. De la Feville, Chamilli, d'Uxeile Mylord Moncassel, Grefve de Revel, la Bretesche, de Villars, og Melac. Feldt-Marschalier. Vanbecourt, la Ferte, du Bourg, Barbesieux, d'Allegre, St. Fremont Generaler i Jtalien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Marschal de Catinat. General-Leutenanter.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Hertugen af Vendosme, Langallerie, de Thesse, de Vins, la Hognette, de Carrey, og Gross-Prioren af VendosmeFeldt-Marschaller.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Ridder de Thesse, d' Usson, Bachevilliers, Medavi, Varonne, og Kar tier. Generaler i Catolonien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Marschal de Noailles. General-Leutenanter. Chazeron, St. Sylvestre, Coigni, Qvinson. Feldt-Marschaller. Congueval, Genlis, Besnae, Preschak. Monsr. d'Estre er med gandske u forret Sag igien med sin Esqvadre udi Hafnen til Toulon tilbage kommen. Hans Kammer-Tienner som af hannem med Brefve til Hove er afskicket, fortæller at Floden har været for Napoli, men saasom en stærck Storm paakom, blef Floden gandske adspre det, og en deel Skibe kommen til Skade, men dog forhaabte Monsr. de Estreden 5 May at gaae igien til Seigls De fleeste Tropper som forleden Vinter ad Piemont marscherede haver nu faaet Ordre at begive sig imod RhinStrømmen, og er paa den maade det stoere Dessin imod Hertugen af Savoyen bleven til intet. Dixmuyden lader Kongen demolere og derimod Veurne stærck fortificere. Marschallen d'E stre hafver sig excuseret udi Aar ved Kusterne af Normandie at commandere. Efter Pavens Ansøgning hafver Hans Majestæt alle Hospitaler eller Fattige Huuse, som til Ridder-Ordenen af St. Lazarus var lagt til de Fattige igien restitueret. Derimod hafver Hans Majestæt til Officererne som sig vel forholdet hafver, stiftet en anden Ridder-Orden som skal kaldis St. Lud vids Orden, for hvilcken Kongen og Hans Sucessorer i Riget skal være Ofverhofvet, Gross-Mester og Fundator, og altid være annexeret med Kronen. Ordens Personerne skulle ellers bestaae af Kongen, Dauphinen og alle rette Kongelige Arvinger, 8 stoere Krytz-Herrer, 24 Commandeurs, men intet vist Antal af Riddere. KrytzHerrerne skulle bære et Kaars af Guld, paa hvilcket St. Ludvigs Billede skal staae, som skal henge udi et bredt. bredt taftis Baand i af kolør de Feu og bæris som et Skiærf ofver Are len, paa Kiortelen for Brystet skal de have et af Guld borderet Kaars. Commandeurerne skulle intet borderet Krysbære paa Kiortelen, og Ridderne ickun oven bemelte Ordens Krytz med et lidet Baand af samme koler anbunden, Jngen anden endede af den Catholiske Religion maa komme udi denne Orden, og skal end da have tient udi 10 Aar for Soldat. Jndkomsterne til bemelte Orden skal være 300000 Pund, hvilcke Penge a ladenant skulle blive en hver af Ordenen tillagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Spanien. Hans Kongel. Mayest. ver Chur-Førsten af Bæyren en Million Rixdaler ladet til nærværende Aars Krigs-Omkostninger remittere, den Maylandiske Gouverneur, hafver og saa bekommet en stor Summa af Penge. Et Algieriske Røvere-Skib af 44 Stycker, er i Bayen af Ronda strandet, 200 Tyrcker ere bleven fangen. og 600 Christne af Sclaveriet derved, befriet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Polen. Det er at beklage, at Krigs-Anstalten udi dette Rige er saa meget slet, at vi af alle andre udi Krig begrebne Christelige Potentateter maa beskæmmis, i henseende, at vi icke alleniste intet udrettet haver, og vi Fienden, snart at sige, ingen Modstand gjort haver Mende lumen Tarterske Horder brugte sig, som os at incommodere, hvilket det og faa reedeligen hvert Aar gjort haver. Ved det sidste Jndfald, da de Kaminiee for provianterede, haver de over 10000 Mennisker bortført, og da een deel Polske Tropper dennem forfuldte, hafver de ved 6000 af disse elendige fangne Mennisker ubarmhierteligen nedhugget, saa at Marcken laa skiuover en Mile veys lang med døde Legemer. Gud forbarme sig over der fattige Land-folck som saadant maa udstaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Jtalien. Rom. Paven haver en nye FormuFæden, som de nye Cardinaler skulle Aflegge, ved Trycken Ladet publicere, Neapolis. Den 8 Martii kom 28 Franske Skibe og Branders udi sigte for denne Stads Hafn, og lode Hollandske Flagger veye, men som allerede var kommen Kundskab at ingen af samme Nation var i Søen, men derimod en Fransk Esqvadre fra Toulou udløben, skickede Vice-Reen en Felucke ud, for at recognoscere dem, hvilcken af Styckerne blef bevilkommet, at en deel Folck blef og resten maatte gifve sig fangen, og efterdi denne Felulcke ey kom tilbage, blef en inden udskicket, som os confirmerede at det var Finder, og i det at samme Fiendlige Flode Seiglede forbi Castellet, skiød de stærck paa dend, at den sig derfra maatte retirere. Samme Nat kom denne Stad og Landet her omkring i en stoer Allarm, at en hver tog til Gevehret. Den 9 og 10 var de stille og torde ey komme ret nær, men gjorde ickun Preparatoria til deris forchavende Expedition. Den 10 om Natten var det meget Regenatig Veir, og paakom saa sterck en Storm, at Floden maatte begive sig 10 Mile fra Landet i Siøen. Den 11 kom de igien. igien og blef der liggendis men kunde hvercken samme Dag ey heller den nest følgende dag noget udrette. Den 13 imod Aften seiglede de igien videre i Siøen. Den 14 var en forfærdelig Storm, og hafde Fienden sig icke af Baya om Aftenen tilforn retireret, hafde de lidet stoer skade. Efter deris Afreyse haver mand fra Livorno, Genua og andre stæder fornummet, at samme Flode hafver lidet stor skade i forbemelte Storm, og miste de fleeste af deris stoere Fartøyg, at de denne gang med en ringe Expedition til Toulon igien maatte indløbe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Paa Admiral Papackinos Skib blef et Forræderie sammetid aabenbaret, hvorudover Persohner paa Mast Stangen blef ophængt. Den Spanniske Flode liger ferdig til at udløbe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Piemont. Hans Kongl. Høyhed hafde Feberen u nogle Uger gandske forladet, men siden at hans Regeringen noget stærk haver antaget har hand igien faaet nogle anstød af samme Siugdom.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Holland. Hans Kongl. Mayestæt af storre Britanien hafver General-Leutenant Tettau beor ret at begifve sig af Mastricht, om at tage vare paa samme Stad, og defendere den, udi fald de Franske noget der imod hafde i sinde Den 2 hujus om Eftermiddagen er Hans Mayest ved Oranien Bom lyckeligen til Vands ankommen, og kom samme Aften udi den Hag Hans Kongl. Høy Kron-Printzen af Danmark haver Amsterdam og andre Steder udi disse Provintzer besigtiget, og her saa igien ankom en Den 3 hujus var Hans Kongl. Høyh. hos Hans Mayest. til Privat-Audientz i hans Cabinet, og reiste den nestfølgende Dag ofverBremmen af Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Spanske Nederlande. Monsr. de Boufleur reyser fra en Stad til en anden, for at giøre Anstalt til forestaaende, Feldtog. Artilleriet staar udi Namur parat. Udi Bergen ligger en u-sigelig mengde af alle Slags Munition og andre Krigs-Materialier, hvor af mand slutter, at Kongen af Franckerige, maa have en stor Dessein for, hvilcket mand ikke skal fornemme førend deris Armee kommer i Marcken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Dødsfald. Den 23 Febr. Er Princessinden Leopoldina af Pfaltz, Keyrindens yngste Søster, som var 15 Aar gammel til Dysseldorff af en hitzig Feber, salig udi Herren hensovet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 25 Martii Er Mademoisele de Monpenster, Hr. Gastons Hertugen af Orleans Datter, ved Døden afgangen, hun var Fød den 19 May. Den 2 April. Er den Kæyserlige Envoye ved de foreenigte Nederlandske Provintzer, Herr Baron von Campricht, ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den hujus Er Prinz Philip af Neuburg, Keyserindens Broder, som var gift med den ungste Princessinde af Saxen Lauenborg, salig udi HErren hensovet. Ulyckelig tilfald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 27 Martii er til Franckfort ved Mæyn, et Laboratorium med en deel Granater, Bomber og Carcasser opsprungen, hvorved 4 Constabler ere omkomne; Mand kunde ey fornemme hvoraf denne u-lycke sig hafver tildraget, fordi ingen flere, end disse 4 var samme Tid derinde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den Stadungerst Altenburg er formedelst de der indqvarterede Soldaters skiødesløshed af Jlds-vaade mestendeel afbrændt, og derved en stoer mengde Keyserlig Proviant kommen til skade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-04-01
Den 12 April er til Arnstadt udi det Grevskab Swartzenburg i Thyringen, 25 af de beste Gaarde og 9 stoere Kornlader af Ulyckelig Vaade Jlde afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-05-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-05-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongelig Forordning udgangen, om Skatternis Paabud udi Norge, dateret den 13 May.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-05-01
Den 23 April blef D. Henrick Gerner til Superintendent over Viborg Stift, i den afdøde Sal. D. Severin Gluds stæd, indviet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-05-01
Den 8 hujus haver den Franske Ambassadeur Msr. de Bonrepos holdet sit Jndtog, som var heel prægtig, og hafde et kostbar Liberie. Den 10 var Hans Excellentz hos Kongen til Audientz No. 81. Den 15 kom Hans Høy-Førstelig Durchl. af Pløen her til Hans Kongl. Majestæt, og reyste den 23 bort igien. Den 17 begyndte den Høyeste Rætt. Udi Sl. D. Joh. Lassenii stæd, er D. Berth. Bottsag, Superintendent udi Brunssvig, til Pastor ved den Tydske St. Petri Kircke, bleven udvælget, som og med det første er her i Staden forventendis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-05-01
Sverrig. Den 2 hujus haver den Franske Ambassadeur Msr. le Comte d'Avaux, udi Stockholm med anseenlig Pragt holt sit offentlig Jndtog. Hhhhh. Tydske Tydskland. Berlin. Hans Chur-Førstl. Drl. reyste ved denne Maaneds Begyndelse hen ad Crossen til de Troppers Rendevons, som i Ungeren skal agere; Og efter holdte Mynstring, begaf Chur Førsten sig udi Carlsbadet, hvilcket Baad hand sig paa nogle Uger vil betiene. Marggreve Carl Philip og Feldtmarskalck Flemming ere til Armeen udi Brabant afreyste. Dresden. De 12000 Mænd Sariske Folck, som til Rinstrømmen skulle marschere, tager deris Marsch igiennem Francken paa adskillige Veye, og er icke troelig, at de førend denne Maaneds Udgang, kand være ved Franckfurt. Lyttig. Jmellem de Franske og de Brandenborgiske er i det Limburgiske Land en Skermytzel foregangen, de sidste beholdt Overhaand, og bragte Partiets Fører med 14 fangne Soldater her til Staden. Ellers befrygter mand sig her i Staden for en Beleyring. Tropperne som os skulle bedecke, forsamler sig stærck udi Linien som til Stadens Defension er bleven giort. Cølln. Hans Chur-Førstl. Drl. haver befalet at alle Chur-Førstelige Betiente sig igien til Bonn skulde begive, og der at boe, under deris Chargers Fortabelse. Svaben. Den 5 hujus ankom Mar greven af Baden til Esslingen, og ordinerede at et Campement ved Heylbron sig skulde forsamle, reyste den 10. self derhen, der fra begaf hand sig til Stuggart, hvor hand sig nogle Dage diverterede, mens Regimenterne til Campementet marcherede, hvilcke langsommeligen deris Marsch fortsætter, og uhindret mand fra alle Kandter om Fiendens store Magt ved Landau bekom Kundskab, haver mand det dog ickun holdet for et Spargement. Den 13 kom Hans Durchl. igien til Leyeren, som ickun var 16000 Mænd stærck. Samme Dag kom Kundskab at Fienden ved Philipsburg var gangen over Riin-Strømmen, og at en deel af deris Rytterie for Heydelberg sig hafde ladet see. Pfaltz. Jmellem den 6 og 7 kom General Thyngen til Heydelberg, uden at Skildtvagten blef hannem var, og medbragte Ordre, at i fald samme Stad af de Franske blef angrebet, skulde de sig Mandeligen værge, thi Printz Louis vilde Folck nock udi Staden ind kaste. Den 7 kom Bønderne i hobetal og medbragte, at den Franske Armee passerede over Riin-Strømmen.