JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-09-20
J Forsamlingen af Bankens Repræsentanter, den 10de De, blev fremlagt et Brev fra Bankdirecteur, Etatsraad Hvidt, hvori han gjorde opmærksom paa, at han ansaae det for stridende mod Bankens Jnteresse, at to af Bankdirecteurerne deeltoge i Stænder forhandlingerne i Roeskilde paa en Tid, da to andre Directeurer ved Sygdom bleve for en Deel forhindrede i at udføre deres Forretninger. Brevet indeholdt, saavidt vi have erfaret, ingen Anmodning om Tilladelse til at bivaane Stænderforsamlingen. Repræsentanterne vare af den Mening, at Banken kunde, uden Skade for dens Jnteresse, undvære begge Directeurerne, og constituerede derfor Hr. Secretair Feilberg til at udføre Hr. Bankdirecteur Christensens Forretninger, og, hvis Etatsraad Hvidt begav sig til Roeskilde, vedtog man at ville constituere. Hr. Major Prætorius. Etatsraad Hvidt, som var tilstede, yttrede sig ikke om han vilde benytte Repræsentanternes Tilladelse. – Vigtigheden af Bankens Børsforretninger antage vi for en Hovedgrund, hvorfor Etatsraad Hvidt antog det for skadeligt for Bankens Jnteresse, at han maatte forlade Byen, men da disse nu i ethvert Tilfælde blive at udføre af Secretair Feilberg, formode vi, at Etatsraadens vægtige Grund er bortfalden; og vi haabe derfor, at de øvrige Directeurer ikke ville afholde Etatsraad Hvidt fra, ved Deeltagelsen i Stænderforhandlingerne at realisere de Forhaabninger, som hans Medborgere have gjort sig om hans Frisindethed.
Viborger Samler, 1835-09-20
Pensionsreglementet for Directeurerne blev ikke omtalt.
Viborger Samler, 1835-09-20
En svensk Sangerinde Demoiselle Lithander, der havde erholdt Tilladelse at give en Concert paa det kgl. Theater, gives i "Kjøbenhavnsposten" følgende Udmærkelse: "Det er oftere bleven bemærket, at Recensenterne, ligesom de deputerede Borgere, borde udnævnes iblandt satte og agtbare Mænd, hvis Begeistring ikke saa let lober af med den kolde, beregnende Forstand, der nødvendigt maa være tilstede ved Bedømmelsen af et Konstværk. En saadan Fordring torde ikke let nogensinde være mere nodvendig, end ved en Bedømmelse af Demoiselle C. Lithanders Concert iaftes, hvor man sikkert behøvede lidt af Oldingens Snee paa Jssen, forikke at opglødes og begeistres ved det Liv og den Folelse, der ikke blot aandede igjennem hendes Toner, men saa smukt afprægede sig i hendes Ydre ved Foredraget af de Syngepartier, hvormed hun tiltalte Øret og Siælen. Fra et andet Synspunkt betragtet var det maaskee netop den ungdommelige Begeistring, der her burde beklæde Dommersædet, hvor det mindre kom an paa at sondre det Enkelte og bedømme Konstpræstationen i og for sig, end at sammenfatte og modtage Udtrykket af det Hele som en skjøn Siæls Bekjendelser i det skjønneste af alle Sprog, Tonernes. Man skal ikke bedømme Demoiselle Lithanders Haand eller Touche, naar hun spiller, ikke hendes Anstand, naar hun træder frem, ikke hendes Stemmes Sølverklang og Blodhed, naar hun synger; men man skal see og føle, at denne Haand bevæger sig, dette Ansigt former sig, og denne Stemme bølger sig - Alt efter Reglerne af en skjult Harmoni, hvis Lov er Skjønhed og hvis Udtryk er Gratie. Skulde vi fremhæve noget Eiendommeligt ved denne Stemme, der saa veltalende tolker Følelsernes Sprog, da er det en ganske egen Fylde og Rundhed i Overgangen fra Tone til Tone, Noget, hvori neppe nogen bekjendt Sangerinde hertillands kommer, hende nær. Hendes chromatiske Scala er i den Henseende især beundringsværdig, og vidner, i Forening med hendes fortræffelige Trille, om en Færdighed, der saare sjeldent opnaaes, og neppe overtræffes. Det Blode og dertil Malmfulde i hendes Stemme sætter hende istand til at benytte Pianoet med megen Effect, hvad især viste sig i den yndige Tyrolere Romance, der sluttede denne Aftens Nydelse. Det er en Selvfølge, at et stormende bifald bestandigt fulgte den aandfulde Konstnerinde, og vi nære det Ønske, som vist Mange deele med os, at hun i dette bifald vil see en Opfordring til, endnu engang, under hendes Ophold i Kjøbenhavn, at skjænke os en Aften, lig den, hvorfor vi her bringe hende vort Hjertes venligste Tak.
Viborger Samler, 1835-09-20
Af en igjennem tre Numere af "Dagen" ved Th. Overskou leveret interessant Rekrolog, over afdøde Professor, Concertmester Schall, sees, at efter dennes sidste Villie skal hans Formue, der, naar Boet er realiseret, vil beløbe sig til henved 50,000 Rbd., sættes i Overformynderiet, og Renten deraf først tilfalde hans Enke, efter hendes Død hans 6 nærmeste Slægtninger, og naar de ere uddøde Kapellets Enkekasse, af hvilken den Hedengangne som Meddirecteur og virksom Talmand havde store Fortjenester.
Viborger Samler, 1835-09-20
En Slagterenke paa Vesterbroe lader den 15de d. ved Auction bortsælge en betydelig Deel Solvtøi hvoriblandt Terriner og Fade, Taffel- og Armstager, Vaser, Kaffemaskiner m.m., næsten Alt af Kjøbenhavns Prøve. Kopperne tage til heri Staden. J forrige Uge døde heraf 11.
Viborger Samler, 1835-09-20
Helsingørs deputerede Borgere have under 10de dennes udstædt følgende Bekjendtgjørelse: "J Anledning af den fra Hr. Etatsraad, Borgemester og Ridder Stenfeldt, som Deputeret for Kjøbstædernes første Valgdistrict, i Skrivelse af 29de f. M. modtagne Opfordring til, dersom man maatte finde, at der var noget Anliggende af saadan Vigtighed eller Jnteresse, at det kunde qvalificere sig til at blive Gienstand for et Andragende til Stænderne, da at meddele ham skriftligt Andragende derom saaledes motiveret, at det kan blive underkastet Stænderforsamlingens nøiere Prøvelse, anmode vi herved dem af vore Medborgere, som maatte have noget saadant Anliggende at foredrage, enten skriftligen at meddeele os samme snarest muligt, eller ogsaa i den Anledning at møde personligen med os paa Raadstuen Torsdagen den 17de dennes Kl. 10. – Efter Forlydende agte bemeldte deputerede Borgere, at indgive til Stænderforsamlingen et Andragende betræffende de mange Jndgreb, der gjøres i Kjøbstædernes Næringsveie ved det store Antal Personer, der, ifølge Bevillinger, paa Landet drive borgerlig Næring.
Viborger Samler, 1835-09-20
Vi have tidligere i dette Blad bemærket, hvor stor Vigtighed flere tydske Blade - vistnok med fuld Føie have tillagt den paa Wilhelmshöhe stedfundne Forsamling af holsteenske Bønder og at det ved den Leilighed offentligen er sagt, at "Holsteens Bondestand i dette Tilfælde staaer i Begreb med at ile foran de Danske." Det glæder os nu at kunne bemærke, at omtrent samtidigen med hiin Forsamling allerede en lignende er bleven indledet blandt sjællandske Bønder i Nærheden af Kjøbenhavn, og sandsynligviis vil finde Sted i Løbet af indeværende Maaned. Den skal bestaae af de fleste Sognefogder og endeel af disse udvalgte Mænd, hvem de tiltroe, Frimodighed og Dygtighed, og dens Formaal er at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om Bøndernes Ønsker og hvad de gjennem dem ønske andraget for Stænderforsamlingen. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-09-20
Begge General-Superintendenterne i Slesvig og Holsten skulle have andraget for Cancelliet: at de, som ifølge deres Stilling maae have det nøieste Kjendskab til Præsterne og Candidaterne, maatte vorde mere end hidtil tagne paa Raad med ved Embeders Besættelse, paa det at Misgreb, som foranlediges ved Hensyn paa Anciennetet og Trang, kunne undgaaes. De have derfor udbedet sig "Meddelelse af samtlige Ansøgninger" og lovet, "paa det samvittighedsfuldeste at anbefale den Værdigste, uden Hensyn til Alder eller andre Omstændigheder."
Viborger Samler, 1835-09-20
Den ulykkelige Moder i Altona, der nylig saagodt som mistede to Sønner paa een Gang, er Enken Ravn. Hendes ældste Søn, som blev ihielstukket med en Kniv af en yngre Broder 13. a 14 Aar gl.) som de sad ved Bordet og spiste, fordi Hiin havde givet Denne en Øresigen for viist Uartighed, var Lærer i Mathematik og Navigation, og havde grundet Haab om snart at faae en for hans Kundskaber og Talenter passende Ansættelse. Han havde siden Major v. Wachenhusens Død entidlang i Forening med Dennes Søn redigeret den bekjendte "Tidende for Hesteliebhavere," og ofte har Man i de holsteenske Blade læst mangen fortrinlig Artikel af ham om hippo logiske Gjenstande. Han var 27 Aar gl. Den skrækkelige Scene havde virket rystende paa den ulykkelige Moder, hvis Klageskrig forsamlede en Mængde Mennesker udenfor hendes Dør, hvoriblandt en Politibetjent, der strax opsøgte den unge Morder, som havde skjult sig i et Kammer, og endnu havde den ulyksalige Kniv i sin Haand.
Viborger Samler, 1835-09-20
Dette Blad har tidligere henvendt Opmærksomhed paa det Held, hvormed en handlende Mosait gjennemdrager Riget, for at bringe sit vaklende Huus i ny Flor. Kjøbenhavnsposten" beretter nu, at denne "Betler i stor Styl" er en forulykket Kjøbmand Cohen fra Ringkjøbing, (ikke at forvexle med Broderen, ligeledes Kjøbmand sammesteds, der allerede over Aar og Dag sidder arresteret), som nu med Vold og Magt vil tilveirs igjen, hvortil hele Landet skal skyde sammen, "skjøndt det ikke er let at indsee Nødvendigheden for Landet af at han kommer tilveirs igien. Smaae, gemeene Betlere, som nøies med en Styver, sætter Man i Hullet.
Viborger Samler, 1835-09-20
Under 14de Mai er der meddeelt Hr. Dandselærer O. G. F. Bagge allernaadigst Bevilling til, i 1 Aar at give Declamatorier i Kongeriget Danmark. Hr. Bagge agter at gjøre Begyndelsen i Veile. En Jndsender, der underskriver sig L. B.," opfordrer i Aarh. Avis den velvise Magistrat i Aalborg til, ved Trykken at offentliggjøre Aalborg, Byes Kæmner- og Fattigregnskab. "Mod Tryk siger han er Tryk et ypperligt Middel, og Man er forvisset om, at Mangen vil bære Tidens Tryk med freidigt Mod, naar han paa Tryk kan læse Hvad Alle vinde ved den Enteltes Opoffrelse."J Randers Avis af 17de dennes læses følgende Avertissement.
Viborger Samler, 1835-09-20
Eftersom det kongelige Rentekammer under 22de f. M. har nægtet mig Afskrivt af Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbolls Jndberetning af 26de Februar 1831 til Collegiet, som formeentlig skal indeholde den Usandhed, at den til Huset i Østervelling By under Ulstrup Gods hørende Jordlod af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr.,der var Mads Holk i Fæste overdraget i Aaret 1831, skulde være beliggende "søndenfor Veien til Grensteen, mellem Smedens Lod østlig og Præstegaardens Lod vestlig, istedetfor at den efter Udskiftningsforretningen af 1789 var andensteds udsat, nødsages jeg herved til, offentlig at anmode bemeldte Godsinspecteur som en Mand, der utvivlsom tør være hiin Jndberetning bekjendt – at forsyne mig med Afskrivt af dette Document, som et aldeles nødvendigt Actstykke i den i berørte Anledning for Retten verserende Sag, hvilken jeg, som forhenværende Godsforvalter paa Ulstrup og som Huusfæsterens Nabo, har fundet mig opfordret til at overtage. Som bekjendt vare de usalige Følger af hiin Jndberetning, at Huusfæster Mads Holt paa Kongens Gods der standhaftig paastod sin Ret til den udskiftede Lod, som han endog drev i et Aars rolige Besiddelse og som var ham hjemlet i Collegiets Fæsteløvte af 30te Juli 1831 – som Voldsmand blev dømt at betale 3de 30 Lod Sølv, derefter indsat i Fængsel i Viborg paa 30 Dages Vand og Brød, omsider alt hans Jndbo offentlig ved Auction bortsolgt. og endeligen Udkastelsesforretning foretaget med Konen og 3 smaae Børn, hvorved Udkastelsen paa Gaden af det mindste Barn, 1/2 Aar gl., som endnu laae i Vuggen, i den Grad bragte Moderen i Raseri, at samme paaførte hende Vanvid. – Levagergaard, den 15de Septbr. Clausen.
Viborger Samler, 1835-09-20
Et skjændigt Overfald er for nogen Tid siden forøvet paa Ole Andersen, Eier af Gjeddehuset, et eensomt liggende Sted, vesten for Karup Aa, ved den til Ringkjøbing førende Landevei. Efter hans Opgivende til sin Øvrighed blev han Natten mellem den 21de og 22de f. M. vækket af en Person, der hankede paa og bad ham følge sig hen til en noget derfra væltet Vogn og hjælpe ham at reise denne. Efterat have fulgt den Fremmede et Stykke Vei, erholdt han af denne et Slag med en Knippel over den venstre Arm; en anden Person kom pludselig til, og begge disse Røvere overmandede og bandt ham efter nogen Modstand. De aftvang ham ved Trudsler og Mishandlinger den urigtige Tilstaaelse, at han paa et opgivet Sted i Huset havde 50 Rbd. liggende, berøvede ham hans Nøgler og begave sig til Huset, som de truede med at ville antænde. Den Bundne saae nu, hvorledes der i Huset tændtes Lys og dette bragtes frem og tilbage, for at randsage overalt, Først efter en rum Tids Forløb, og efterat Lyset temmelig længe havde staaet stille paa samme Sted, vovede Manden, der nu sluttede, at Røverne havde begivet sig bort, at raabe om Hjælp, hvorpaa hans Tjenestedreng kom til og løste ham fra hans Baand. Ved Hjemkomsten fandt Ole Andersen, at et Uhr, en stor Mængde Klæder og Andet mere var bortstjaalet. Besynderligt nok, at hverken den over de stiaalne Sager til Øvrigheden indgivne Fortegnelse, eller Forbrydernes Signalement, saavidt den Overfaldne i Mor ket har kunne mærke sig og igien betegne dette, er bleven offentliggjort.
Viborger Samler, 1835-09-20
Reisende. Ankomne med Dampskibet Dania. Proprietair Thygeson, Contoirbetjent Kjerulf, Pastor Larsen og Kone, Frøken Øckenholdt, Landsoverretsassessor Blechingberg, Sognepræst Christensen med Kone og 2 Døttre, Oberstlieutenant af Jngenieurcorpset v. Rosenberg, Gaardmand Haderup, Kobberstikker Scholer, Kjøbmand Simoni, Skrædersvend Kirkerup, Pastor Bruun og Datter, Underofficeer Brandt. Fra Aarhuus til Callundborg: Oberst og Overadjutant v. Rothe med Tiener, Hoflægermester v. Zeuthen, Studios. theol. N. P. Schandorff, Jfr. C. Madsen, Studenterne Claudi og Dolm, Silke= og Klædehandler Bloch, Bagermester A. F. Petersen, Cand. theol. S. A. Bay, Enkemadame Bagger, med 2 Børn og Pige, Handelsfuldmægtig Simonsen, Fru Morville med Datter, Handelsbetjent Friedenreich, Stud. med. Gottschalk, Pastor Gyberg, Kjøbmand O. Vallentin, Cancellieraad Foss med Søn, Capitain Hjorth, Frøken Weidelbom, Handelsbetjent Kondrup, Hestehandlerne Freisleben og And. Pedersen.
Viborger Samler, 1835-09-20
Ankomne med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 18de September om Aftenen Kl. 7: Hr. Calmer, Frøken Schaumburg, Jomfrue Jørgensen, Student Wiinholt.
Viborger Samler, 1835-09-20
Viborg Torvepriser, den 19de September Rug, 5 Rbd. a 5 Rbd. 32 s.; Byg, 4 Rbd. a 4 Rbd. 32 s.; Kartofler, 1 Rbd. 54 s. a 2 Rbd., pr. Tde. - Smør, 15 a 18 s.; Oxekjød, 4 a 6 s.; Fersk Flesk, a 10 s., pr. Pd. - Ost, 80 s. a 1 Rbd. 64 s. Lpd. Æg, 12 a 14 s. Snesen.
Viborger Samler, 1835-09-20
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 14de Septbr. 1835. J Sagen No. 169.
Viborger Samler, 1835-09-20
Ldsopptr. Otterstrøm mødte for Niels Jensen Juul af Grønnegaard, contra Mødte ikke Examinatus juris Worm i Nørre Aldum, (vide No. 14, 15de Juni 1835.) Dom. "Citanten Niels Jensen Juul bør for Jndstævntes, Examinatus juris Worms Tiltale under Hoved søgsmaalet i denne Sag fri at være. J Henseende til Contrasøgsmaalet bør Herredstingsdommen ved Mag at stande. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves."¬
Viborger Samler, 1835-09-20
J Sagen No. 174.
Viborger Samler, 1835-09-20
Ldsoppr. Juul som Actor, contra: Ldsoppr. Møller Defensor for Arrestanten Frederik Andreas Lærck. (Der under nærværende Sag er tiltalt for Tyverie.)
Viborger Samler, 1835-09-20
Dom. "Arrestanten Frederik Andreas Lærk bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være; dog saaledes at han udreder alle af Actionen lovligen flydende Omkostninger og deriblandt i Salarium til Actor for Underretten 6 Rbd., til Defenfor sammesteds 5 Rbd. og til Actor for Overretten, Procurator Juul 10 Rbd., Alt Sølv. Det Jdømte efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-09-20
Ved Horsens Kjøbstæds Extraret den 11te Juli 1835. er af Overanditeur Borgermester Ræder dømt saaledes Arrestanten Frederik Andreas Lærck bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i 4 Aar, og betale alle af Sagen. lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt i Salarium, til Actor, Procurator Møller, 4 Rbd. og til Defensor Procurator Wartboe 3 Rbd. Sølv. At efterkommes efter Øvrighedens nærmere Foranstaltning under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1835-09-20
J Sagen No. 189. Ldsopprkt. Lykke som Actor, contra: Ldsopprit. Juul, Defensor for Arrestanten Christen Madsen Broen. (Der tiltales for Jndbrud og attenteret Tyverie.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prit. Lykke, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes u. A. c. Loven."
Viborger Samler, 1835-09-20
Ved Børglum Herreds Extraret den 7de Aug. 1835. er, af Krigsraad Herredsfoged Sparck og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestanten Christen Madsen Broen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Saa betaler han og alle af hans Arrest og denne Action lovligen flydende Omkostninger, og derunder Salair til Actor, Prkt. Vesterby 4, og til Defensor Prit. Juul, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes u. A. &c."
Viborger Samler, 1835-09-20
AVERTISSEMENTS. De, som ønske deres Sønner optagne i Viborg Cathedralskole, ville behage at lade disse mede til den befalede Prøve Mandagen den 5te Octbr., Formiddag Kl. 9, og medbringe Dobe- og Vaccincattester. lasselbalch.
Viborger Samler, 1835-09-20
At Hr. Jsenkræmmer Gustav Adolph Selmer under 11te Dennes af Kjøbenhavns Magistrat indtil videre er erklæret umyndig under mit Værgemaal, bekjendtgjøres herved. Kjøbenhavn, den 16de Mai 1835. W. Dahl, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets=Procurator.
Viborger Samler, 1835-09-20
En sort Horpe, med en hvid Krands om den høire Bagfod, er Natten mellem den 14de og 15de ds. bortkommen paa Faarup Mart. De, der kunne give Oplysning om samme, bedes at henvende sig til Kjøbm. Theilgaard i Viborg, hvor nærmere Underretning gives.
Viborger Samler, 1835-09-20
En ung, stor, mørkebruun Hønsebund, med lang Hale, hvid Bryst og Hals, er den 8de Septbr. af en ubekjendt Bonde bortstiaalen fra Vegerslev Præstegaard i Hovelberg Herred. Gienbringeren, eller den, som først meddeler nogen bestemt Oplysning om Hundens nuværende Opholdsted, loves en Douceur.
Viborger Samler, 1835-09-20
Under Skiftet efter afdøde Provst Wagaard er det vedtaget, at Boets faste Eiendom, Nørkjæret eller Petersminde kaldet, beliggende i Schelund Sogn, staaende for Hartkorn 1 Tde. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. med tilhørende Bygninger og Alv stilles til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 13de October d. A., 2den - 27de 13de Novbr. - og 3die De tvende førstnævnte Auctioner holdes paa HellunHindsted Herreders Tingsted og den tredie paa selve Eiendommen, hver Dags Formiddag Kl. 11. Ved samme Auctioner sælges et Boet tilhørende jordløst Huus i Schelund og dets Andeel i en Smedie sammesteds. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placat, 21de April 1817. Nørgaard, den 14de Septbr. 1835. Hvass.
Viborger Samler, 1835-09-22
1835. No. 118. 63de Aargang. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Samler. Viborger, Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 22de September. Tirsdagen den maa maa Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af K. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-09-22
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Dronning-Regentinden har under 3die Septbr. udstædt et Dectet, hvori de i Provindserne oprettede Juntaer erklæres for Rebeller, og et Andet, ved hvilket de fra Aaret, 1820 til 1823 i Constitutionens Periode skeete Salg af geistlige Godser erklæres for gyldige. – Allerede den 2den Septbr. udbredte sig i Madrid det Rygte, at Merino var gjort til Fange. Reuista af 3die d. M. meddeler det nærmere herom. En Afdeling af Dronningens Jægere bemærkede i Egnen af Cogollade (i Provindsen Guadalajara) et Menneske, der dreiede ind paa en Sidevei i den øiensynlige Hensigt at smutte bort. Officieren bod ham at standse, under Trudsel af, at lade skyde paa ham. Han stod stille, og en Jæger paastod, at han var en Spion, som man burde skyde. Nu bad den Fangne om Naade og tilbød sig at paavise Merinos Opholdssted. Dette Tilbud modtoges, og han erklærede, at Merino var skjult i et Kloster i Cogollado, men at man maatte gaae meget forsigtig tilværks ved hans Paagribelse. Man overfaldt strax Klosteret og efter en omhyggelig Gjennemsøgen fandtes Merino og gjordes til Fange. (Ogsaa bejen meddeler denne Efterretning, der dog drages i Tvivl af franske Blade.)
Viborger Samler, 1835-09-22
En revolutionair Bevægelse i Sevilla er slaaet feil. – J Granada er Generalcapitainen myrdet, og i Palma paa Øen Mallorca Obersten for det 1ste Jnfanterieregiment dræbt af sine Soldater. Malaga, Badajoz og flere Stæder er Constitutionen af 1812 proclomeret. – Den 6te have Carlisterne trukket sig tilbage fra Bilbao, og den næste Dag er Espeleta rykket ind i denne Stad med 9000 Mand af Reservearmeen. – Allerede le Messager af 11te Septbr. melder, at der med Telegraphen skulde være indløben den Efterretning, at en liberal Junta skulde have constitueret sig i Madrid, og at Dronningen havde seet sig nødsaget til at forene sig med den. Den næste Dag hed det i Paris, at nye Uroligheder var udbrudte saavel i Sevilla som i Madrid, Torteno havde takket af, og Arguelles var traadt i Spidsen for Ministeriet. Fremdeles vilde man have seet et Brev fra Hr. Mendizabal, at han ei vilde modtage sin Post ved den spanske Regjering, førend denne var tiltraadt Provindsialjuntaernes ligesaa retfærdige som liberale Forslag. Endeligen tilstaaer Le Moniteur af 13de, at et Brev fra Saragossa har meddeelt ovenstaaende Rygter, hvis Ægthed den dog drager i Tvivl. Amsterdammer Handelsblad giver en Beretning om et stort Nederlag, Don Carlos skal have lidt, men anfører hverken Tid eller Sted.
Viborger Samler, 1835-09-22
Frankrig. Regjeringen har med den yderste Hurtighed proclammeret Presseloven, der allerede den 9de Septbr. findes i Bulletin des lois tilligemed Løven over Juryen og Assiserne. Naturligviis droge, de offentlige Blade tilfeldts mod disse Love, dog i meget moderate Udtryk. J Departementerne ville saare mange Blade gaae ind; man angiver deres Antal, formodentligen overdrevet, til 100. J Schweiz ville flere republicanske Blade blive udgivne i det franske Sprog og udbredte i Frankrig for billig Betaling. Den kongelige Forordning om Kamrenes Lukning fore læstes den 11te d. M. – Samme Dag creerede Kongen 30 nye Pairs, hvoraf den største Deel bestaaer af forhenværende Tilhængere af Restaurationen; kun een Deputeret, nemlig Grev Lariboissiere, hører blandt de Udnævnte. Flere nye Udnævnelser og Forflyttelser i de diplomatiske Missioner ventes. Saaledes nævnes Baron Barante som bestemt til Ambassadeur i St. Petersburg (hvor Referenten af Presseloven vist kan love sig en venlig Modtagelse). caf Torton hed det, at et Troppecorps paa 40,000 Mand droges sammen paa den spanske Grændse.
Viborger Samler, 1835-09-22
Le Moniteur gjendriver udtrykkeligen den af engelske og franske Blade (ogsaa af Journ. des Debats opstillede Paastand, at Porten havde nægtet Krigs briggen Mesange Firman til Gjennemfarten gjennem Bosphorus. Tvertimod er denne Autorisation meddeelt. Men siger Le Moniteur – efterat den franske Ambassadeur havde erholdt den, troede han det rigtigst, ikke at gjøre Brug af den; men denne Beslutning, hvis Grunde vi ikke ere forpligtede til at angive, var fra hans Side aldeles frivillig.