JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Helunde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Voglvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruussyngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kiigos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings. Jnviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidel ler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Friderichsberg Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Mandagen den 6te Februarii førstkommende, bliver Kl. 5. Formiddag og følgende Dag, i Lidemark Præstegaard ved Kiøge, holdet offentlig Auction over endeel Boehave af Borde, Stole, Senge og Sengeklæder, Kakkelovne, Vogne, hvoriblant en saa godt som nye smuk Kariol med Seeletøy, andre Seletøyer og Gaards=Redskaber, samt Tin=Kobber= og Messing Tøy, saa og Qvæg og Faar, efter derover trykte Fortegnelser, som Lysthaverne paa Auctionsstedet behagentlig kan bekomme. Skoleholderen i Asminderup Jørgen Andreasen, døde den 2den Januarii sidstafvigte, og har efterladt sin Boe saa bekiendt med Gield, at den ey formaaer noget andet Proclama at bekoste; thi indkaldes herved alle, som have noget at fordre eller skylde noget til dette Boe, at de jo før jo hellere ville melde det for mig underskrevne. Egebierg Præstegaard, den 7de Januarii 1780. A. J. Rehling, Provst i Odsherred.
Berlingske Tidende, 1786-01-23
Tirsdagen den 14de Martii førstkommende, bliver holdet Skiftesamling paa Lellingegaard, efter sammesteds afdøde sal. General=Auditeur Wederkinch, hvilket til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Billesborg, den 10de Jan. 1786. P. Rosted, Skifte=Forvalter. Af Giedesbye Byes Beboere, er Østen Landet og saakaldede Dille, ud til Øster=Søen, paa Giedsergaards ForstrandsGrund, i November=Maaned 1785, funden og optagen, et Skibs-Anker med Bøye og et gammelt Bøye Reeb, samt et kort Stykke Anker=Toug. Paa dette Skibs Anker findes Bogstaver, 1. P. Eyermanden kan erholde samme Anker, imod lovlig Legitimation og Biergeløns, samt Omkostningers Erstatning, naar han derom melder sig paa Giedsergaard i Falster.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Fra de Tyrkiske Grændser den 1ste Januarii. J Constantinopel vil man have mærket nogen Uroelighed iblandt de Store ihenseende til Persien, og det heder, at den nu værende Skak, eller Fyrste, som paa nærværende Tiid har der i Riget den største Magt i Hænderne, har ladet en fornem Perser besigtige de Tyrkiske Grændser. Dog paastaae Tyrkerne, at det ikke har været nogen Perser, men en forklædt Christen, som dertil var udsendt af en vis Magt. Musselmændene sige og, at de Persiske Grændsestæder i den ne Egn ere nu bedre forsynede med Levnetsmidler og Krigsfornødenheder, end sædvanlig.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
London, den 3die Januarii. Algiererne fortsætte endnu bestandig deres ubillige Feide imod de Amerikanske Fristater. De have nyelig frataget dem endnu flere Skibe, og iblandt andre et, som var ladt med Korn og bestemt til Alicante. Amerikanerne værgede sig tappert, men maatte endelig give efter for Overmagten, og lade sig bringe til Slaveriet i Algier. De arme Jndvaanere af Alicante, hos hvilke Kornmangelen var overmaade stor saae sig ved Korsarerne berøvet en Hielp imod den Mangel, som Barbarerne, der have Korn i Overflødighed, ikke staae i Fare for.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Tilfældigviis bliver Algierernes Fiendtlighed mod Amerikanerne meget fordeelagtig for vore Fiskehandlere, som nu fra Terreneuve og Cap Breton næsten paa en udelukkende Maade forsyne Fiskemarkederne ved de Spanske og Jtaliænske Kyster i den middellandske Søe.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
De sidste fra de Amerikanske Fristater bekomne Efterretninger ere vel endnu bestandig fulde af Exempler paa Anarchie, og bære Vidne om den store Pengemangel, som hersker sammesteds; men man begynder tillige, meere og meere at indsee den høieste Nødvendighed i at afhielpe disse Onder ved alle optænkelige Midler. Staterne af Virginien og Connecticuthave i Kongressen gjort Forslag til en Lov, i Følge hvilken det skulde være utilladt og imod Confoederationen, at en nye Stat vilde opstaae iblant een af de oprindelige Stater, og giøre sig uafhængig af samme. Endnu have vi ikke faaet at vide, hvilke Midlerne skulle være til at forebygge saadant, og hvad Straf et saadant Foretagende skulde være underkastet. Denne Lov kunde maaskee give den nærmeste Anledning til borgerlige Krige.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
J Staines ved Theemsen er anlagt en Cattun Fabrik efter en nye Plan. Machinerne, som blive brugte deri, ere saa overordentlig forbedrede, at de holdes for et Under i sit Slags og i vor Tidsalder. Hs. Majestæt Kongen reiste afvigte Torsdag fra Windfor derhen, for at tage samme i Øiesyn, og kunde ikke finde Ord nok til at udtrykke sin Forundring derover.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Den nyelig fra Ostindien ankomne Eskadre under Admiral Mitchells Commando har iblandt andet medbragt den Efterretning, at Jndbyggerne paa Cap de bonne Esperance have været hiertelig kiede af den der værende Franske Hielpe Be ætning, omendskiendt de Franske have langt stærkere befæstet Capstaden, end den forhen var. Jmod Norden have de anlagt nogle stærke Redouter, og paa den anden Side af Staden et Kron=Værk, hvorpaa 40 firetyvepundige Kanoner ere plantede. Det Hollandske Ostindiske Compagnies berømte Hauge paa Cap, er paa nogle Aar bleven meget forøget og faaet en stor Tilvext af nye og os hidindtil ubekiendte Planter fra det Jndre af Afrika.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Fra Penzance i Cornvall skrives, at nogle Folk saae for nyelig fra Kysterne et anseeligt Skib i stormende Veir om Morgenen at være i Nød. Omtrent 30 Mand ilede samme i 2de Baade til Hielp, men mødte allerede Skibets Mandskab, som med adskillige Sager vilde rædde sig i Baadene, og som sagde, at Skibet var saa læk, at det inden 1/4 Time maatte gaae til Grunde. Men Cornvallerne lode sig imidlertid ikke afholde fra at begive sig til Skibet, hvor de fandt at Skibsfolket havde forsætlig boret Huller i Skibets Bund og beskadiget Takkel=Verket for at synke Skibet i Grund. De bragte det med Møie til Penzance, hvor man udlossede det og fandt Ladningen af 10000 Pd. Sterl. Værdie, foruden 50 Kasser med rede Sølv=Dollars, hvoraf Skibets Mandskab havde mange i deres Baade, som man har frataget dem. Man er bange for, at Folket har myrdet Capitainen, og efter at have røvet Pengene villet nedsynke Skibet, som kom fra Port an Prince, og var bestemt til Dunkirken.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Efter en i vore Tidender for authentisk udgiven Liste udgiør Nationalgielden til 1ste Januarii 1786 266 Millioner 725197 Pd. Sterl. 12 Stil. 10 Pd. Foran vore Tidender bliver der vel ikke, som i Tydskland, og andre Stæder, sat ved Tidens Omvexling et NytaarsØnske; thi blotte Ønsker staae her overhovedet just ikke i stor Anseelse. Dog kunne vi ikke undlade at meddele vore Læsere en Satyre, som vi her have læst i Form af en Bekiendtgiørelse angaaende det gamle Aars Dødsfald, der forestilles som en Person: Løverdags Nat accurat Klokken 12 døde Eettufindesyrhundredesemogfirfindstyre efter 12 Maaneders Sygdom, som han med stor Standhaftighed havde baaret. Følgende ere nogle faa Particularier af hans sidste Villie og Testamente: Jndbyggerne i London og Vestmünster har han efterladt omtrent 5000 liderlige Skiælmere, som ere vel bevæbnede med Pistoler, Dolke, Prygle og andre Værk tøier til at brække ind i Husene, røve og myrde paa Landeveiene, og at drive andre hemmelige Erhvervelses=Grene, som gaae i Svang her i Staden. Den ringere Geistlighed har han testamenteret en stor Deel Fattigdom og meget Arbeide, samt en rigelige Mangel paa Venner og Befordrere. Til de søde unge Herrers Brug her i Hovedstaden har han efterladt 60000 Forlystelsespiger, af hvilke nogle understøttede af Adelen, holde Karether, men de andre maae, saa godt som de kunne, sulte. Politikerne har han efterladt den selvsamme Qvantitet af Ærlighed, som han fandt hos dem, og haaber, at de ikke skulle forsmaae denne Ubetydelighed. Den hele Øes Skytsenge, har han skiænket i Arv en Mængde frilslagne Haab, for at anvende dem til sin tilkommende Fordeel. Kundskab og Erfaring ere udnævnte til Executores Testamenti, for at see til, at ovenmeldte nøie bliver efterlevet.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Danzig, den 3die Januarii. J Warschau er atter udkommet en Bekiendtgiørelse angaaende Udførselen af Korn. Efter samme skal der undersøges, hvor stor Forraad der endnu findes i Riget, og om man virkelig kunde frygte for Mangel, i hvilket sidste Tilfælde Udførselen skulde forbydes. Jmidlertid har heller ikke denne Bekiendtgiørelse havt nogen Jndflydelse paa Kornets Priis, og omendskiønt Høsten ikke har været synderlig, saa befrygter man dog ingen Mangel.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Allerede ved Slutningen af forrige Maaned var Vinteren, her saa stræng, at man med Sikkerhed kunde kiøre paa Jsen.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Østerrige, den 7de Januarii. Tyrkerne ruste sig i Stilhed baade til Lands og Vands, og Porten skal undertiden sende forklædte Courerer til de Commanderende i Grændsestæderne, hvis Depecher angaae Rust ningerne. - Efter en allerhøieste Forordning skal alle Bettel-Jøder blive forjagede af de Keiserl. Kongel. Provindser, og det skal ikke være nogen Jøde tilladt at givte sig, naar han ikke besidder Midler til at ernære sig og sin Familie.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Wien, den 7de Januarii. Det Keiserlige Kongelige Hof staaer i nærværende Tiid i Tractater med Republiken Venedig, og efter Forlydende skal en Omtudskning være i Forslag, hvorved de hidtil værende Grændse=Tvistigheder blive paa engang bilagte. Man siger, at ei allene den tilkommende Besiddelse af visse Districter i Dalmatien, som begge Parter tilegne sig Herredømmet over, skal blive afgjort, men endog nogle gandske omtudskede.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Paris, den 9de Januarii. Abbeden af Lothringen og Dechant af Strasborg, er afsine Colleger bleven udnævnt til Administrator for Capitelets geistlige og verdslige Jnteresse. Jmidlertid vedbliver endnu Cardinal Rohan at undertegne de Papirer, der angaae hans Pligter, som Prælat og øverste Forstander for Fattigvæsenet.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Hr. Houdon er af Kongressen bleven overdraget, at lade til General Washingtons Ære forfærdige en Statue til Hest og en til Fods.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Prindsessen af Marsan skal have bevæget Hs. Majestæt tilat yttre meget naadige Tanker for Cardinal Rohan, ja endog Dronningen selv skal giøre sig Umage for hans Beste. Man siger, at Hertugen af Harcourt var bestemt til Dauphins Gouverneur, men at han har udbedet sig endnu nogen Tiid til Betænkning, førend han kunde antage denne Charge Vort Publicum bringer en saadan Mængde gamle Louisdorer til Myndten, at det ikke er mueligt, at samme strax kan myndte saa mange nye. Da nu Circulationen i Commercen herved hindres, saa venter man en Forordning for, at de gamle Louisd'orer skulle til en fastsat Tiid blive i Cours for 24 Livres 2 Sous. C. S. Det er vist, at de til Forhøret over Cardinal Ro han henhørende Letttes patentes ere i Løverdags blevne registrerte, og nu siger man, at der ere indkomne nye Beskyldninger imod denne Herre, om hvilke man dog taler paa en meget forskiællig Maade.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Regenspurg, den 9de Januarii. Her er alting stille. Man hører intet mere om Omtudskning, Association, Rommersk Kongevalg eller om det 9de Churfyrstendomme. De Wienske og Berlinske Statsskrifter og Hr. Geheimeraad Dohms Afhandling i Berlin om Fyrste Foreningen synes at have gjort Ende paa al Tale herom.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Rigsforsamlingen vil med det forste tage Rigs=Kammeret tens Materier for, hvoraf den Churmaynziske Jnterims Directorial-Gesandt, Friherre von Karg, og den Erkehertugel. Østerrigske Friherre von Borie, have uddeelt fortreffelige Udtoge og Deliberationspunter.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
London, den 10de Januarii. Prindsesse Elisabeth befinder sig i Bedring. Andre Efterretninger sige, at der ved den megen Aareladen for Sidesting, skal have yttret sig Tegn til Vattersot. Vi haabe imidlertid, at dette Rygte er ugrundet. Alt for sandt er det dog alligevel, at Prinds August er bleven angrebet af samme Sygdom, men som i Tide saaledes er bleven forebygget, at man ikke frygtet for, at den skal blive saa farlig, som den har været hos Hans Kongelige Søster.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Breve fra Gibraltar melde, at General Elliot har ansøg hos Deyen i Algier om 14 Engelske Undersaatteres Frihed, og at Deyen har ladet ham dem udlevere som en Foræring. Disse Folk vare blevne gjorte til Fanger paa et Portugisisk Skib fra Lissabon til Mallaga, som Søerøverne toge bort. Da de vare paa samme som Reisende, saa havde Elliot ladet anmode om deres Reisetøi og sammes Tilbagegivelse; men saa billig og ret som end denne Begiering var, afslog dog Deyen den og lod sig forstaae med, at General Elliot maatte ansee de for en stor Høiagtelse, at man havde tilsendt ham de Uskyldige uden Løsepenge, omendskiøndt bettelarme. Disse løsgivne Fanger fortælle, at der befinde sig i Algier 1200 christne Slaver, og at de for det meeste blive behandlede meget haardt og grusomt. De fleste af samme ere Portugiser, Spanier og Jtalienere. Ved deres Afreise laae i Havnen af Algier 14 Krigskibe, hvoriblandt 2 paa 46 Kanoner. Breve fra Nye York melde, at den den der værende Brittiske Envoie, Hr. Temple, har havt adskillige Conferencer, med nogle af Regierings=Lemmerne, for om mueligt at lægge Grund til en Commerce=Tractat; men at alt hidindtil endnu er løbet frugtesløs af.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Rygtet gaaer, at der bliver meget stærkt arbeidet paa Negapatnams Tilbagegivelse til Hollænderne, og at de sidste have budet et anseeligt Æqvivalent for samme. Dog skulde man neppe holde Sagen for grundet, da der føies til, at Hollænderne vare saa ivrige i denne Sag, paa det de kunde overlade Franskmændene Negapatnam, saasnart den blev udleveret : for at holde dem skadesløse for de Omkostninger, som det gode Haabs Forbiergs og Republikens Jndiske Eiendommes Beskyttelse har foraarsaget dem.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Admiralitetet undersøger paa nærværende Tiid en Plan, efter hvilken der i alle vore Søehavne skulle blive oprettede Matros=Skoler, i hvilke fattige Matros=Børn fra Hospitalet i Greenwich kunne blive underviste i Søe=Tienestens første Begyndelses=Grunde, og af hvilke siden ethvert Coffardieskib kunde medtage nogle, for at bringe dem alt videre og videre i Kundskab om Skibsfarten. Man giør den Beregning, at vi paa denne Maade kunde i 10 Aar faae 25000 dygtige Matroser.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Følgende Hovedskibe blive nu bygte paa de Kongelige og Kiøbmænds Verferne: 2 paa 100, 3 paa 98, 2 paa 90. 15 paa 74, 1 paa 64 og 2 paa 50 Kanoner, tilsammen 36 Skibe.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Haag, den 10de Januarii. I Gaar har den Preussiske Gesandt i Kongen sin Herre, Navn atter anholdt om et afgiørende Svar paa sin indgivne Memoire. Præsidenten har svaret ham, at da Provindsen Holland endnu ikke havde erklæret sig, saa kunde man endnu ikke give ham noget Svar; men at han i Morgen tidlig, som er Onsdag, skulde bekomme samme. Det er umueligt at forudsee, af hvad Jndhold samme vil blive; thi aldrig have Meningerne i en Provindsial=Forsamling været saa forskiallige. Stemmerne med og imod Arvestatholderen ere lige i Tallet, imidlertid maae nu vel alting i Morgen blive endelig afgjort. Man veed ellers, at i Loo er alting færdigt til Arvestatholderens og Hs. Durchlauchtige Families Afreise, for enten at vende tilbage til Haag, dersom Sagerne skulle blive bilagte og Commandoen givet Prindsen tilbage, eller og at reise til Orannienstein, som ikke meer hører til Republikens Territorium. Man vil og her vide, at der ved Grændserne af Wesel og andre Steder let kunde føies Anstalter, dersom Nøden skulde udfordre det. I Uetrecht er endnu alting i Bevægelse, hvor imidlertid dog Borgerskabet har Overhaanden. Til Opfyldelsen af de i Tractaten med Keiseren fastsatte Betingelser er der allerede føiet alle Anstalter, saa at der til førstkommende April skal blive afbetalt 1 Million 250000 Gyld, som den første Termin af de 10 Millioner, der skulle betales.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Wien, den 11te Januarii. General=Gouverneurerne over de Østerrigske Nederlande, Deres Kongelige Høiheder Erkehertuginde Maria Christina og Hertug Albert af Sachsen-Teschen ere i Dag ankomne hertil. Hs. Keiserlige Majestæt var reist dem i Møde indtil Burkersdorf.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Antallet paa de her værende Jndbyggere er allerede voxet til 260000 Siele, og Folkemængden tager endnu bestandig til Tronhiem, den 6te Januarii.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Udi næstafvigte Kirke=Aar 1785 ere i Tronhiems Stift copulerte 1218 Par, fødte af Mandkiøn 2360, af Qvindekiøn 2274, tilsammen af begge Kiøn 4634, hvoriblandt 328 Uægte; døde Mandkiøn fra 9 til 10 Aar. 956, fra 10 til 20 Aar 214, fra 20 til 30 Aar 268, fra 30 til 40 Aar 274, fra 40 til 50 Aar 322, fra 50 til 60 Aar 392, fra 60 til 70 Aar 428, fra 70 til 80 Aar, 300, fra 80 til 90 Aar 142, fra 90 til 100 Aar 25, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen af Mandkiøn 3323. døde af Qvindekiøn fra til 10 Aar 804, fra 10 til 20 Aar. 148, fra 20 til 30 Aar 221, fra 30 til 40 Aar 255, fra 40 til 50 Aar 238, fra 50 til 60 Aar 327, fra 60 til 70. Aar 386, fra 70 til 80 Aar 358, fra 80 til 90 Aar 209. fra 90 til 100 Aar 40, fra 100 Aar og derover 3, tilsammen af Qvindekiøn 2988; tilsammen af begge Kiøn 6311. Altsaa 1677 flere døde end fødte. Mærkværdigheder: Ud Tronhiems Dom Sogn ere 116 døde af Hidsig Feber, 2 druknede og 6 dødfødde. – J Meelhuus Kald ere 8 dødfød de. Peder Hovdal fra Meelhuus opnaaede 96 Aar, havde tient i hele sidste Krig, var frisk til det Yderste, saa han stedse gik til Fods til Kirken, og havde saa sterkt Syn, at han ingen Briller brugte. - J Verdalen fandtes Otto Pedersen, død paa Marken, hvor han havde veltet med en Kjelke, som han vilde drage Veed hiem paa. Hans Enke fandtes død i sin Seng, med et spædt Barn paa Brystet. Et andet at hendes Børn meldte dette for Granden, med Forundring over Moderens lange Søvn. - Ole Glimstad, fra Jndergen, var over 90 Aar gammel. Han efterlod 5 Børn og 21 Børnebørn. - J Qværnæs Gield ere fødde 2 Par Tvillinger, som døde strax. Sammesteds ere 13 dødfødde og 9 druknede. - Af Grip ere 4 omkomne paa Søen, da de Storm satte en Lods ombord paa et Skib, og 2 druknede paa Fiskerie. - J Oure Gield opnaaede Guru Olsdatter 91 Aar; af 3 Sønners og 1 Datters Giftermaale havde hun seet 30 Børnebørn. - J Sundalen ere 4 druknede i Elven; 2 Piger styrtede i en Brønd, en Mand og en Kar ihielslagne, da Sneeskred tog Stuen paa Winnavold bort, hvori de laae. – J Hemnes Præstegield paa Helgeland døde Anders Pedersen Selfors, 104 Aar gammel, sød i Hiemteland. Han havde sin fulde Fornuft til det Yderste. - Paa Helgeland ere 23 omkomne paa Søen. - J Langnes Menighed i Westeraalen er født et Par Tvillinger, begge at Mandkiønnet; de leve, men Moderen døde strax. 2 druknede der paa Vinter=Fiskeriet, og 6 druknede paa deres Hiemreise fra Kirken Skiertorsdag, da de havde gaaet til Alters. 1 Mand der opnaaede 94 Aar, og var nogenledes stærk til det sidste. J Tromsøe Provstie ere 13 dødfødde, og 15 druknede paa Søen. - Videre er ei anmeldt.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Helsingøer, den 27de Januarii. Den under 23de hujus ommeldte Brig, ført af Capitain C. Barkman, som Natten forhen af Driviis blev skudt paa Grund, begyndte samme Dag at losse sin indehavende Ladning, bestaaende af Frugter. Skibet var læk, saa det havde 6 Fod Vand inde, men blev lændset af de dertil antagne Lodser, saa der kunde fortfares med Losningen. Den paafølgende 24de og 25de hujus, og Natten derpaa, da Jsen med V. S. V. Vind drev over til den Svenske Vall, blev bemelte Brig af Lodserne hiulpet af Grunden, og Dagen derpaa, nemlig den 26de, halet ind her i Havnen med omtrent en Trediedeel af Ladningen inden Borde. - Den af Skipper Reinholdt fra Laurvig førende Brig staaer endnu paa Grund ved Snekkesteen. - En Svensk Jagt, ført af Skipper Elverson fra Gottenborg til Malmøe med Sild, har nogen Tiid ligget i Bugten mellem Nivaae og Sletten, maatte med den stærke Driviis og Sneefog den 24de følge ud af Sundet, men blev dog samme Dags Aften frie for Jsen, da Vinden gik til N. V. med nordlig Strøm, saa at han om Natten kom lykkelig til Ankers ved Snekkesteen. Den 25de var Vinden, S. S. O., og stærk Driviis vedvarede i Sundet, saa at ovenmeldte Svenske Jagt maatte anden Gang drive med Jsen forbi Kronborg, men kom om Aftenen lykkelig til Ankers under Lappen. Den 26de var Vinden S. S. V. og Sundet næsten frit for Jis, da bemeldte Jagt seilede op til Nivaae. J Dag er Vinden ligeledes S. S. V., godt og stille Veir, og ved Postens Afgang saaes ingen Jis i Sundet.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Kiøbenhavn, den 27de Januarii. Den 23de December 1785 er Provst og Sognepræst Hr. Christian Brønsted beskikket at være Sognepræst i Horsens.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Den 30te ejusdem er Studiosus Christian Holm confirmeret at være Sognepræst til Huusebye Menighed i Lolland; Studiosus Frederich Nicolai Riise ligesaa at være Sognepræst for Mariemalene og Koed Menigheder i Aarhuus Stift. Den 6te Januarii 1786 er Capellan Hr. Dionysius Windekilde, beskikket at være Sognepræst for Kiøng Menighed i Sielland, Den 13de ejusdem er Studiosus Hans Adolph Clod confirmeret at være Sognepræst for Krogsbøll og Agernæs Menighed i Fyen; Studiosus Johan Jbsen ligesaa at være adjungeret og succederende Sognepræst for Fraugde Menighed i Fyen. 1Søe-Assurance-Compagniets General-Forsamling, den 25 Januarii blev Hr. Conferenceraad Lunding igien valgt til Deputered ved Skadernes Afgiørelse, og Hr. Rasmus Kircketerp blev valgt til Committered ved Policernes Expedition. - Udbyttet blev stipuleret til 2 pro Cento eller 20 Rdlr. pr. gl. Actie.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Ved Tal=Lotteriets 315 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 37, 33. 58, 15, 25.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Ved Tal=Lotteriets 463 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 76, 12, 14, 59, 62.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Fra den 14de til 21de Januarii d. A. ere her i Staden, copulerte 13 Par, fødte Drenge 24, Piger 32, tilsammen 56; døde Mænd 24, Qvinder 19, Drenge 23, Piger 25, tilsammen 91; ere altsaa 35 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 7, Brystsyge 10, Feber 1, Forraadnelses=Feber 7, Forkiølelse 1, Guulsot 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, Hovedpine 1, Jnflammation 2, Koldfyr 1, Kopper 15, Krampe 1, Slag 19. Svindsot 3, Tænder 2, Tærende Syge 8, Uangivne Svagheder 8, Vattersot 2. Copuleret.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Kiøbenhavn den 25de hujus Hr. Peter Georg Dixen, Brygger, og Jomfr. Charlotte Wærer.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Døde. Nestved den 8de hujus Frue General=Majorinde Johanne Frederiche von Roepstorf, født Giørring, 37 Aar. Kiøbenhavn den 7de huj. Enkefrue Grevinde, Conradine Christiane Wedell, fød Danneskiold, 60 Aar; den 24de Mad. Christiane Henriette Marie Møller, fød Berling, Hr. Hof=Conditor Møllers Kiæreste, i sit Alders 44 Aar; den 25de Mad. Catharine Margaretha Schrøder, fød Wer uer, i sit 46 Aar.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-01-27
AVIISSEMENTS. Tilfældige Tanker angaaende frie Korn- og anden Han L. del m. m. for 4 s. Skrivelse fra H. til S. om en Landmands Tanker, at forene Bondens Frihed med nærværende Forfatning uden Tab for Jorddrotten, for 6 s. Breve i Anledning af Hr. Etatsraad Martfelts Skrift, indeholdende Beviis at Danmark og Norges forretyve Aar gamle Handels-Plan ikke har naaet sin Hensigt &c. for 4 s., Sælges hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66.