JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-09-24
Cancellieraad Rübner og Kiøbmand Schibbye af Aalborg Bevilling at maae, som Executores Testammentii, udi Aviserne indkalde afg. Kiøbmand Holts og Hustrues Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Aalborg Byeting Man, dagen den 30 Augusti 1779. Test. Og allerunderdanigst protocolleret af F. C. Wormstrup. S. Bloch. Allerunderdanigst læst i Retten paa Aalborg Raadstue Fredagen den 3 Septembr 1779. og samme Tid protocolleret. Test. S. Bloch. Blive herved indkaldede alle og enhver, saavel Udenrigs som Indenrigs, der maatte have noget at forre eller paastaae udi afg. Kiøb- og Handelsmand her i Byen, Sr. Oluf Christian, Holt og Hustrues Stervboe, være sig enten efter Obligationer, Cautioner, Regninger eller i andre lovlige Maader, at de saadan deres Fordring og Paastand inden Aar og Dag efter denne Publication beviisligen for os anmælde, saafremt de ville vente, at derpaa forinden Skiftets Slutning skal blive reflecteret, og samme ikke, som fortiet anseet og afviist; ligesom og Executorerne formode, at de, som til Stervboet noget ere skyldige, samme betimelig, for at skaane sig selv og Stervboet for Uleilighed, erlægge og betale, da enhver for det ham med Rette tilkommer, skal blive fornøiet. Aalborg den 8 Septembr. Ao. 1779. C. Rübner. J. Schibbye.
Jyske Efterretninger, 1779-09-24
En min Fæstebonden Jens Christensen Brochuus, afH. S. Gisttrup, i Farsøe Sogn, Gislum Herred, Mariager, Amt, holdte en nye Pintsefæst, da han Pintsedag sidst, efterat have udryddet det meeste af sin i Fæste havende Gaards Besætning, bortrømt fra Huus og Hiem, Kone og Børn, medtaget til Slutning Plovsjernene af Ploven, der ventelig med meere er pantsat paa Reisetouren af hans Flugt; han skal ved Undvigelsen have havt paa sig en blaae Undertrøie, og derover en blaae Væst, Hat paa Hovedet, hvide Buxer, blaae Strømper og Træeskoe; Personen er uanseelig, skuler lidet, drager og standser meget i Udtalen, seer ellers med hans lidet Ansigt noget, som man kalder det, polisk ud. Den, der kan anholde ham, og mig det med Posten a Hobroe tilkiendegive, skal, naar han udleveres, blive betalt en resonabel Douceur, samt alle Omkostninger, da der er meere end denne hans Undvigelse, som giør ham strafskyldig; enhver, som huuser, hæler eller i Tieneste antager ham, ville erindre sig de herom allernaadigst udgangne Anordninger, for at befrie dem selv fra Tiltale. Hvanstrup den 3 August. N. M. Høst. N.M. H. J. Paa Hvanstrup, 2 Mile fra Løgstøer, ere at faae for billig Priis gode 3 og 2 Aars Beeder, Lamme og seene Faar, som ere feede, i alt af alle Slagsten100 Stkr. De, som kiøber et Antal af 16 til 20 Stkr., kan faae dem frit leverede 3, 4 a 5 Mille. Hvanstrup den 1. Septembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Constantinopel den 17 August. Vi leve her endnu stedse i Frygt og Fare, i det næsten ingen Dag gaaer forbi, at man jo hører om Morbrand.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Den 3 Augusti om Natten ere atter henimod 500 Huse. afbrændte her i Staden. Efterdi da mange mistænkte Folk ere blevne fangne og ophængte, og for at stille Folket tilfreds, der var misfornøiet med nogle Tyrkiske Ministre, nogle Basser maatte forvises, var det stille i nogle Dage; men den 13, hujus og Aftenen Klokken imellem 10 og 11 udbrød en hæftig Jld i Staden, hvilken Brand varede til Klokken 7 om Morgenen, hvoraf henimod 20000 Huse bleve lagte i Aske. Nu hører man, at meddet første torde nogle store Ministre faae deres Dimission. efterdi man ellers ikke kan vente nogen Ende paa disse Ulykker, Rom den 1. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Det Edict, som Biskoppen i den Deel af Polen, den staaer under Russisk Herredømme, har ladet bekiendtgiøre, i Henseende til Jesuiterne, og i hvilket dem endog tillades at antage Novicer, har gjort stor Opsigt hos de her værende Bourbonske Ministre, der have sendt Afskrifter af samme til deres Hoffer.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Livorno den 4 Septembr. Hertil ere fra Toulon ankomne 3 Engelske Matroser i et lidet aabet Fartøi, hvilke vare derfra undvigte af deres Fangenskab, og havde taget bemældte Fartøi til deres Reise. De havde tilbragt nogle Dage paa Søen.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Fra Jtalien den 5 Septembr. Lord Clifford skal virkelig have undlivet sig selv. Hanvar tilstede ved en vis Anquillas Henrettelse, hvis Standhaftighed til hans Død stoed ham saavel an, at han kjørte hiem, og til en Efterlignelse skar Struben og Underlivet over paa sig. Hans Betient raabte strax andre Folk til Hielp, og Clifford havde endnu saa mange Kræfter, at sige til dem, at Betienten var uskyldig, og at han havde selv saaret sig. Han forordnede, at man skulde give Betienten hans guld Uhr, hans Klæder og Lintøi, saa og 25 Louis Lorer. Betienten tog af Sorrig og Bedrøvelse en god Portion Viin til sig, lagde sig i den Dødes Seng, hvilken han havde anviist et andet Sted. Han var falden i saa rolig og sterk en Søvn, at Bærerne, i Tanke at de havde Engelsmanden, bar ham ned af Trapperne. Pludselig reiste han sig op og raabte: Hvad ville J med mig? Af Skræk og Forhauselse lode de alting falde af Hænderne, og løb i største Forvirrelse derfra, efterdi de troede, at det var den Dødes Gespænst, der raabte. - Havre den 5. Septembr. Alting er her endnu paa den forrige Foed. Der opholde sig endnu stedse 10 til 12 fiendtlige Skibe i vore Vande. Coburg den 7. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Natten imellem den 5 og 6, hujus Klokken henimod 12 er den herfra til Nyrnberg gaaende Keiserl. Kongel. Postvogn ved Schlaifenhan ikke langt fra Gleusen voldsom bleven angreben, skudt i Vognen, bundet Hænderne paa Passageer, Conducteur og Postillionen, og ilde mishandlet dem, ja trakt Støvlerne af den første, og røvet alle Pengene, som fandtes, saa at ikke en Hvid er bleven tilovers. Den heele Forliis skal beløbe sig til 2923 Fl. foruden det, som ikke er ansat i Værdie. Efter Passage, rens Udsigende, der med Tænderne efterhaanden beed Snoren i Stykker, hvormed Conducteuren var bunden, bestoed denne Røverbande af 5 Karle. Postillionen skal have seet fleere.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
London den 10. Septembr. De nyeste Efterretninger, som vi have om den fiendtlige Flode, mælde, at den forleden Fredag var bleven seet 7 Søemile fra Quessant, saa den nu formodentlig allerede er indløben til Brest.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Admiral Hardy vil i Dag, om det skulde giøres nødigt kunne gaae fra Spithead til St. Helene. Skulde Fienden igien lade sig see i Canalen, vil han vist ufortøvet gaae i Søen. Han er bleven forsterket med 9 Linieskibe og 9 Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Den 17. Septembr. Krigsudrustningerne blive nu her fortsatte med dobbelt Iver. Al vor Opmærksomhed er nu henvendt paa Udfaldet af den hemmelige Expedition, hvortil den Division Skibe under Commodore Roser afseilet. Førend denne Division kommer tilbage, vil Admiral Hardy ikke gaae i Søen igien.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Paris den 10. Septembr. Til Hoffet er fra Greven af Orvilliers indløben den Efterretning, at han i 36 Timer efter hinanden havde forfulgt Admiral Hardy, uden at kunne bringe ham til Trefning, efterdi han med fulde Seil og en gunstig Vind havde trakt sig til Havnene i Canalen; at Hr. v. Orvilliers, i det han forfulgte Admiral Hardy, var bleven vaer en stor Flode Koffardieskibe, og havde vendt sig, for at bemægtige sig samme, men befundet, at det var en hollandsk Flode, hvilken Vildfarelse da blev gunstig for Engelænderne, saa de derved vandt Tid til at undkomme. Hr. v. Orvilliers fattede derpaa den Beslutning, at vende tilbage til Brest, hvor han den 6 skal være ankommen. Den 13 Septembr. Med Skibet, Triton, Capitain de la Clocheterie, som er ankommen paa Rheden ved Brest med Syge fra vores Flode, har man den Efterretning, at den krydser nær Quessant. Den ventes dagligen til Brest, for at sætte Syge i Land, og at indtage Forfriskelser, og efter faa Dage at løbe ud igien. Altsaa seer det ikke ud til, at Campagnen endnu er endt, allerhelst man har Efterretning, at Admiral Hardy ogsaa giør Anstalter til at gaae i Søen, hvilken ligeledes har havt mange Syge om Bord.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Den 17. Septembr. Den Spanske Observations Flode af 16 Skibe under Don Cordova er seilet tilbage, til Spanien, for, som der forviist siges, at bedække Beleiringen for Gibraltar. De øvrige Spanske Skibe forblive hos vore, som i en kort Tid ville tøve ved Brest.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Utrecht den 14. Septembr. Efter tilforladelige Efterretninger kan man ansee Campagnen til Søes saa got som endt, i det de Franske Troppers Indskibning er bleven contremanderet, og Greven af Orvilliers maaskee i denne Time befinder sig i Brest. Efter Forlydende er han bleven kaldt til Hoffet.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Stokholm den 14 Septembr. Fra Constantinopel have vi faaet den ubehagelige Efterretning, at vor Professor Bjørnstol paa sin Reise til Videnskabernes Forfremmelse er død den 12. Juul. i Sal. lonichi i Grækenland.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Portsmouth den 16. Septembr. J Forgaars ankom her paa Rheden en Cotter med 10 Lotser fra Guernsei, hvilke i Henseende til Skibsfarten nøie kiende Kysterne af Normandiet og Bretagne. De bleve strax fordeelte paa Skibene, som høre til den 2den Division af Admiral Hardys Flode, hvilken Division bestaaer, af 1 Skib paa 74, 1 paa 64, 1 paa 54, 1 paa 44, 3 paa 32, 3 paa 28, 1 paa 24, 1 paa 18, 1 paa 16 og 1. paa 14 Kanoner, foruden nogle Brandere, Cottere, Chalupper o. s. v. i alt 22 Seilere, og commanderes af Si John Lockhart Ros, og er allerede gaaen til Søes, formodentlig for at udføre en vigtig Expedition paa de Franske Kyster. Da denne befalingsmand er som en erfaren og dristig Søemand bekiendt, saa lover man sig af hans Foretagende et Udfald, der torde tilintetgiøre Udkastet til en fiendtlig Landing i vort Rige.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Fra Franken den 16. Septembr. Vi behøve i Tydskland endnu mangfoldige Erfaringer, om den store Hob skal fæste Troe til Lynildstigerne. Dette viiste sig for kort siden; og Tildragelsen er af saadan Beskaffenhed, at man ikke veed, enten man skal græde eller le derover. J en liden Stad midt i Franken, imellem Tauber og Mayn, vilde en der værende Embedsmand, en Mand af megen Kundskab, af sand Patriotisme, efter Franklins af den heele fornuftige Verden antagne og billiggede Grundsætninger anlægge en Lynildstige. Han valgte dertil et temmelig høit Taarn i Stadmuuren, der syntes ham at være saa meget meere tienligt til at opnaae sin Hensigt, efterdi man kunde lede den electriske Flod i den dertil stødende Grav med Vand. Den heele Maskine var allerede paa Bidermanns egne Omkostninger fuldkommen got forfærdiget, og skulde nu anlægges da Pøbelen paa eengang viiste sig i sin sande Skikkelse og gjorde Mandens retskafne Hensigt til intet. En Skomager, hvis Ansigt i alting fuldkommen lignede det, som Lavater siger om slige Menneske Ansigter, stillede sig i Spidsen for den ivrige Pøbel, og paastoed: "At han som en Christen umuelig kunde tillade, at man satte saadanne Grændser for Guds Almagt. Nei, saa længe vi leve, skal saadan en Ugudelighed ikke taales i vor Stad. Har man vel og nogen Tid hørt det. Vi bede af alle Kræfter, at Gud vil afvende Torden og Lynild, og denne onde Mand vil endnu med Magt lokke den! J det han endnu talede saa patriotisk, kom ogsaa nogle Kierlinger ham til Understøttelse, hvis Tunger i en uvidende Kraft langt overgik hans sigende, man burde ikke gribe den kiere Gud ind i hans Embede, og gjorde for Guds Ære saadant et Skraal, at der var intet andet for, end at give den rasende Pøbel efter. Og saaledes maatte dette menneskekierlige Verk der stedse vil giøre Foretagerens Hierte saavelsom hans sindrige Hoved Ære, gaae overstyre.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Amsterdam den 18 Septembr. Forgangen Tisdag er Beretning indløben om en Fegtning imellem en hollandsk Fregat, Zephir kaldet, paa 12 Kanoner, og en engelsk Kaper paa 18 Kanoner. Fregatten, som under Capitain Delbos's Commando krydse. de i Søen, blev angreben af den engelske Kaper, og uagtet Fregatten lod hollandsk Flag vaie, blev han dog beskudt, og maatte efter nogle Timers Fegtning overgive sig. Den engelske Kaper, da han mærkede sin Vildfarelse, loed Fregatten løs igien, hvilken meget beskadiget en indløben til Helvotsluis. Den hollandske Capitain veed hverken, hvad Caperen hedder, eller hans Skib.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Den 21. Septembr. Franske Breve mælde, at en engelsk Eskadre under Commodre Johnstone har foretaget en Landing ikke langt fra Staden Contances i Normandiet, hvor de landede Engelænder have anrettet store Ødelæggelser, og tillige medtaget meget Qvæg og henimod 500 Mennesker. Man venter nærmere Vished herom. Aalborg den 30 Septembr.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Under 23 Sept. a c. har Hans Majestæt allernaadigst udgivet Forordning og Korn=Skatten udi Danmark for Aaret 1780. Hvoraf allene anføres for Rummets Skyld de fire første 5.1. Skal af hver Tønde Hartkorn, saavel Hs. M. eget, som Proprietairernes Jordegods, hvorunder Tienderne ikke ere forstandne, svares og leveres, saasom: af Sædlaand og Møen (Friderichsborg, Kronborg og Roeskilde Amter undtagne) Rug tra og et halvt Fierdingkar, Byg en Skieppe to og totrediedeel Fierdingkar, og Havre en Skieppe; af Frederichsborg, Kronborg, og Roeskilde Amter, Rug et og femflettedeel Fierdingkar, og Havre fem Skiepper; Fyen og Langeland, Byg to Skiepper, to og entrediedeel Fierdingkar, og Havre en Skieppe, et og fire femtedeel Fierdingkar; Lolland og Falster, Byg to Skiepper, to og entrediedeel Fierdingkar, og Erter to femtolvtedeel Fierdingkar; af Jylland, (Hadsherred i Aakiers Amt undtagen, ) Rug to Skiepper ko og enfiettedeel Fierdingkar, og bemældte Hads herred, 2de tre Skiepper og et femniendedeel Fierdingkar ; dog skal under dette Paabud ei være begreben : 1.) Proprietairernes Hovedgaards Taxter, som have deres fulde Hartkorn efter Forordningen. 2.) Grevernes og Friherrernes privilegerede Godser. 3.) Hirschholms Gods, hvoraf, i Steden for Skatter og Skattekorn, svares disse Penge aarlig. 4.) Rettens Betienteres og Skovridernes tillagde Gaarde. 5.) Præstegaarde og Degneboeliger. 6.) Kiøbstæd Jorder og Hs. M. egne Færgegaarde, samt de Jorder, som til een eller anden Kiøbstæd, imod en viis aarlig Penge Afgifts Svarelse, bruges. Men, af Skov= og Mølleskyld skal fremdeles, ligesom i forrige Aaringer, ikkun svares Halvdelen af deres Hartkorn. 2. Foruden foranførte Kornvahre, hvilke udi Hs. M. Magaziner in Natura leveres, skal erlægges udi Kornskatspenge for bemældte Aar 1780. a Tønde Hartkorn femten Skilling, som betales udi 2de Terminer; Halvdeelen til 11. Decembr., og den anden halve Deel til 11. Mar til førstkommende. 3 Rugen, Bygget, Havren og Erterne, skal være godt, sundt og dygtig, af indeværende Aars Grøde og vel renset, saaledes at Kornet for forsvarlige Kiøbmandsvahre, kan passere, og leveres samme overalt med strøgen Maal, enten det skeer med heel eller halv Tønde, Skieppe eller Fierdingkar ; dog gives til Opmaal det sædvanlige, nemlig: paa hver Tønde Rug, Byg og Erter et Fierdingkar, og paa Havren halvandet Fierdingkar, i Steden for Topmaal paa hver Tønde, hvilket Opmaal tilfalder den Betient, som Kornet af Landmanden oppebærer. 4. Af forbemældte Kornvahre skal alt Bygget, samt den halve Deel af Rugen, Havren og Erterne, useilbarlig leveres saasnart denne Hs. M. Forordning er publiceret, da Leverancen skeer fra ethvert Gods til den Dag og Tid, som dertil fra Amtstuen bliver fastsat og de Vedkommende kundgjort: Men dersom nogen med deres Andeel over 14 Dage udebliver og sidder overhørig, da haver Amtsforvalteren samme ved Execution at inddrive. Den øvrige halve Deel af Rugen, Havren og Erterne leveres inden 15. Januar. 1780. Skulde nogen ville levere det alt til den første Termin, da skal det af den, som Oppebørselen haver, imodtages. o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Under 6. August, har Hans Majestæt allernaadigst beskikket Proprietair Erich Wilsbech til Seiglstrup at være Justitsraad.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Ligesaa er og under 15. Septembr. Sognepræsten for Uggildt og Taars Meenigheder, og Provst i Venneberg Herred, Hr. Hans Boje, beskikket at være Consistorialraad. Morten Christian Eilschou at være Apotheker i Colding. Capellan Hr. Timmerman i Hobroe er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Gienstrup Meenighed i Aarhuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
J Mandags tildrog sig her i Byen den ulykkelig Hændelse, at en Feldbereder Dreng, som var 19 Aar gammel, faldt ned hos sin Mester i et Steenkar, og der strax blev qvalt af den stinkende Materie i Hullet. Svenden og nok en anden, som vilde redde den forulykkede Dreng, havde nær omkommet begge, og bleve med stor Besværlighed opdragne, da der var lidet Tegn til Liv hos Svenden; men nu begynder han at komme sig. Denne Tildragelse kunde saaledes nær have lignet det ulykkelige Tilfælde, som efter Beretning nylig har tildraget sig ved Staden, Narbonne i Frankrige, hvor 8 Mennesker omtrent paa samme Maade satte Livet til.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Copulerede. Den 29 hujus her i Byen Sr. Christen Aars og Jomfrue Anna Erica Schyum.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Død. Den 28, hujus i Worberggaard Herredsfoged Hr. Peder Høeg.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Bekiendtgiørelse. Ja mange hidindtil have ønsket et fuldstændigt og rigtigt tydsk og dansk Lexicon efter det tydske og danske Sprogs nu værende Gennie, har jeg foretaget mig at udgive en ganske nye tydsk og dansk og dansk og tydsk Ordbog, hvori man vil forefinde, saavidt mueligt, alle høitydske i daglig Tale og hos de beste og nyeste tydske Skribenter og Digtere forekommende Ord med deres forskiellige bemærkelser, classificerede med de dertil hørende Talemaader og Ordsprog, givne med de rigtigste og beqvemmeste danske Ord og Talemaader, samt de regelrette og u regelrette tydske Verbers Forandringer og Brug, Adjectivernes Forandringer, Præpositionernes, Conjunctionernes og Jnterjectionernes Styrelse, og hvad andet der hører til Kundskab for Begyndere i Sproget, til Øvelse i daglig Tale, for en Skribent og til Oversættelse af det tydske og danske Sprog; herforuden vil man og heri finde de fornemmeste Hoved=Kunstord og deres danske bemærkelse i Naturhistorien, Oeconomien, Medicinen, Geographien, Skov=Jagt- og Landvæsenet, Handelen, Hauge Dyrkningen, de alvorlige Videnskaber, de skiønne Videnskaber og Kunster, samt Haandværkene. Værket udarbeides af et Selskab, som for det første vel ikke kan navngive sig, men hvis Duelighed til Arbeidet jeg kiender, og derom fuldkommen tør forsikre Publicum. Den første Deel, som skal indeholde den tydske og danske Ordbog, bliver omtrent 3 Alphabeter, og ventes færdig fra Pressen i næstkommende Aar, da den danske og tydske Deel, der omtrent vil blive lige saa stor, og udarbeides med samme Fliid som den første, skal udkomme saa snart mueligt derefter, Hele Værket trykkes i stor Median Octav med spaltede Sider og nye Skrift. Arket overlades til Subscribentere for 3 s. paa Trykpapiir, og 4 s. paa Skrivpapiir; men for dem, som ei subskribere, bliver Prisen høiere. Til Octobr. Maaneds Udganmodtages Subskriptionen saavel hos Hr. Wandall som og i Bogtrykkeriet her i Aalborg. Gyldendal, som Forlægger boende i Silkegaden Nr. 66. færdig fra Pressen, saa kan samme bekommes hos Da den første Deel af Brookes Daaren af Stand nu er Jacob Saurbier. J vende Exerceer=Geværer med Bajonetter, en Riffel med I Krudmaade og Form, et Jagt Gevær, et par Pistoler, et Krudhorn og Hagelpung, 5 Stkr. Artillerie=Jnstrumenter og en Bajonet med Skeede, ere indleverede i Commission at sælges, og kan tages i Øiesyn hos Bogbinder Wille ved Vesteraae. frænde=Skifte=Samling paa Holbechgaard den 26. Octo Efter afgangne Hr. Consistorialraad Tegder bliver holdet Sam førstkommende, hvor Stervboets Credi= og Debitorer da behagelig vilde møde, eller møde lade, og de første at forevise de Beviser, hvorefter de kan have noget at fordre, da Boets Gield agtes udbetalt i næstkommende Wiborg Snapsting.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Bekiendtgiøres ellers, at den 18. Octobr. førstkommende bliver paa bemældte Holbechgaard ved Auction bortsolgt nogle Bester, 30 staldfærdige Stude, 24 a 26 Køer og Qvier, 40 a 50 stkr. Faar af Femmersk Art, nogle Sviin, en Careth, en Chalse, en Cariol og andet Vogntøi, saa og en Muurvogn med Touge, samt Folke=Senge og videre, som behøves til Brug i en Ladegaard. Holbechgaard den 24. Septembr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Paa Buderupholm er godt Steen= og Meel=Kalk til Kiøbs at faae for billig Priis; Steen=Kalk for 7 Rdlr., og MeelKalk for 4 Rdlr. Læsten, og Pengene for hvilken af Deelene behøves, kan blive staaende til næstkommende Snapsting, ligesom og, at hvo der vil have det ulædskede, skal vorde underrettet om, hvorledes samme kan lædskes. brune Pletter omkring Øinene er sin Eier frakommen ; hvor En lille hvid laadden Hund med sorte Pletter paa Ryggen og samme haver, ville behage at levere den her i Bogtrykkeriet imod en billig Kiendelse. Aalborg den 29 Septembr. 1779. troede 10de Musqueteer=Compagnie ved det Falsterske go Ja Musqvetter, Hans Jensen, af det mig allernaadigst andevordene Infanterie Regiment, under Dato den 22. hujus om Eftermiddagen imellem 5 og 6 Slet sig har absenteret; samme er barnfod udi Mariager, paaklæd i sin nye Regiments Monde, ring, samt Væst og Buxer, sorte Klædes Støvletter, Sabel, med Gehæng paa, samt stiv Pidsk i Haaret, er 21 og et halvt Aar gammel, af smal Statur, rund af Ansigt, rød af couleur, 65 og en halv Tomme høi, blond af Haar og blaa af Øine. Han har for nogle Aar siden her omkring i Landet solgt nogle Kramvahre, hvoriblandt har befundet sig forfalsket Jndigo, saa ombedes alle Høie og Lave, Militair og Civil Betiente tienstskyldiist, at naar samme Person maatte forekomme nogen, de da vilde arrestere ham strax og indbringe her til Aalborg, hvorfor de fastsatte Jndbringer Penge af 6 Rdlr. og de medgangne Omkostninger skal af mig erstattes. Aalborg den 23. Sept. Bager.
Jyske Efterretninger, 1779-10-01
Forpagteren paa Kybegaard udi Aalborghuus Amt, Dans Winde, er ved Døden afgaaen, og hans efterladte Boe af mig som Skifteforvalter efter Loven taget under Behandling, saa bliver saadant herved bekiendtgjort, med Anmodning til samtlige dette Stervboes Credi= og Debitorer, saavel som andre, der ved Skiftet noget kunde have at erindre, at de førstkommende 2. Novembr. om Formiddagen Klokken 10 Slet, vilde her paa Aalborg Slot tage Møde, for ved Skiftets Foretagelse samme Tid at frembringe, hvad de maatte have at anmælde, og Kravet derhos saaledes, som efter død Mand skee bør, at beviisliggiøre. Aalborg Slot den 20. Septembr. 1779. Osten. i Gaard ved Vesteraae bliver Mandagen den 18. Octobr. 3di afg. Sr. Oluf Christian Holts og Hustrues Stervboes næstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet foretaget Auction over Stervboets anseelige Partie Kiøbmands Vahre, bestaaende af adskillige fiine og grove Specerier, Jsen- og Nyenberger=Kram, Farvevahre, Hør, Hamp, Salt, Jern, Staal, Blye, Tiere, Steenkul, ege og fyrre Tømmer og Planker, Muur= og Tagsteene, Kakkelovne med videre, efter det trykte Catalogi Jndhold, som forinden hos Executorerne kan afhentes; thi ville Liebhaberne behagelig indfinde sig, da Conditionerne dem samme Tid skal blive bekiendtgjorte. Aalborg den 22. Septembr. 1779. P. S. Dersom nogen af en Samling af den Algemeine Welt, Tome, kan samme efter Foreviisning af den 3 Tome i lige Historie, indbunden i Engelsk Bind, maatte savne den anden Bind indbunden, blive udleveret af Stervboet. paa 2 Skpd., at bortleie, kan de mælde sig i BogtrykkeJersom nogen maatte have 2de Bilægger Kakkelovne hver riet, da dem nærmere derfra gives Underretning, hvem samme er behøvende. Aalborg den 22. Septembr. 1779. ovn med Trommel og Rør, kan anvises Liebhaber dertil, Hvo som maatte have at bortleie en Skipds. Forms Vind her fra Bogtrykkeriet. mand i Aalborg, forrige Aar har opgivet min Handel, og Ja jeg underskrevne Anders Thuesen Hegelund, forhen Kiøber flyttet til Halkiær, saa, siden mine Debitorer, efter den Gang tilstillede Reigninger, ikke endnu have indfundet sig med Betaling, skiønt jeg i forrige Aar ved Publication har tilkiendegivet, hvor Betalingen kunde erlægges, og Betalings Tiden allerede, for længe siden er udløben, aarsages jeg endnu herved at erindre, at de behagentlig inden Nytaar førstkommende ville behage at indfinde sig med deres Debit, for at undgaaell Uleilighed.