JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Berlin, den 9de October. Den syge Prinds Henrich af Preussen, Condjutor af St. Johanniter=Ordenen, endte i denne Nat Kl. 12 sit Livs korte, men ærefulde Bane i sine meest blomstrende Aar til største Sorg for det Prindsel. Ferdinandske Hof. Alle begræde denne fortræffelige Prinds, hvis ædle Caracter fornemmelig udmærkede sig. Da Monarchen sidste Gang besøgte ham, og Prindsen en Afsked med ham, der førte Hs. Majestæt indtil Taarer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Kiøbenhavn, den 22de October. I det Danske Cancellie er, i den afdøde Conferenceraad Aagaard Sted, Conferenceraad Schow beskikket til første Deputeret; Generalprocureur Etatsraad Colbiørnsen til anden; og første Expeditions Secretair, Justitsraad Rejersen til 3die Deputeret. Den anden Expeditions Secretair, Knudsen, er derimod bleven første og tillige Cancellieraad, og Secretair J.P. Monrad i hans Sted bleven anden Expeditions Secretair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
J Onsdags Aften ankom Hendes Ki H. Prindsesse Lovise med Durchlauchtige Gemal og Børn paa Christiansborg, efterat Høistsamme i Roeskilde vare blevne imodtagne af Deres K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Næstkommende Søndag den 24de October bliver anlagt Hofsorg for Prindsessen af Holsteen=Glucksborg, Charlotte Amalia, som bæres tilligemed den nu værende Hofsorg i 8 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Weile, den 15de September. Ved S. T. Hr. Stiftbefalingsmand von Ur nes Opmuntring, forvisset om, at det ei unaadig blev optaget, at denne Byes Jndvaanere paa Hendes Kongelige Høiheds Kronprindsesse. Maries Jndtogsdag i Residentsstaden, offentlig tilkiendegav deres Følelser og Glæde, over den høie Ægteskabs=Forening, som er stiftet i det Kongelige Huus, imellem Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen og Høibemeldte Prindsesse, var foranstaltet, at Byens Fruentimre, forsamlede sig paa Raadhuset, at Borger=Compagniet med flyvende Fahne og klingende Spil, samt det for Hs. Kongelige Hvihed Kronprindsen oprettede ridende Corps, trak op paa Tor ver og paraderede paa Raadhuset den 14de om Eftermiddagen Kl. 4, at, da Hovedkirken er under Reparation, fra Raadhusets Altan blev, af Sognepræsten Magister Schiøth, som en bekiendt heldig Taler, efter Anmodning, holdt en Tale i Anledning af 1ste Kong. 5, 7, hvori viistes de vigtigste Aarsager der gjorde denne Dag dyrebar for alle Undersaattere, og opfordrede dem til at love den Allerhøieste, hvilken Tale endtes med Lykønskninger og Bønner over det høie Ægtepar, over Kongen og hans Huus. For Talen blev siungen Psalmen Nr. 297, og efter Talen Psalmen Nr. 1 under Paukers og blæsende Jnstrumenters Musik. Handlingen, begyndte og sluttedes under Kanoners Løsning, Borger=Compagniets og Chorets Paradering. Enhver forfolede sig derefter til sit Huus, forat overlade sig til de Følelser for Gud og Kongehuset, Talen saa dybt havde indpræntet i deres Hierter. Ved anbrækkende Aften oplyste en almindelig Jllumination hele Byen, hvoriblandt Raadhuset udmærkede sig ved udvendig Jllumination med tænte Lamper i antiqve Smag, hvori var anbragt begge Deres Kongelige Høiheders Navne. Et Ball blev derefter paa Raadhuset begyndt, af et Selskab af Byens Embedsmænd og bedste Jndvaanere omtrent 80 Personer, hvor glade Ønsker udraabtes under Kanoners, Paukers og Trompeters Lyd, for e høie Formælede, Hs. Majestæt Kongen og et ganske Kongehuus, og hvor anseelig Gaa ver af Selskabet blev givet til fraværende mindre Formuende og Fattige, at ogsaa de kunde glæde sig. Ballet sluttedes paa følgende Morgen Kl. 7. Og saaledes bestyrkedes denne Byes Jndvaanere i geres Følelser for Thronens Arving og hans Brud, samt i Glæden over deres høie og lykkelige Ægte=Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Fridericia, den 28de October. De udenlandske Aviser melde, at Hans Maje stat Kongen af Sverrig tilligemed Hans Kongelige Høihed Kronprindsen ventes med det første til Kiøbenhavn for at aflegge Besøg ved Hoffet. - Den Russisk Keiserlige Oberstlieutenant Blücher, som tilforn stod i Dansk Tieneste ved Garden til Hest, men i Begyndelsen af Tyrkekrigen gik i Russisk Tieneste, hvor han især udmærkede sig i et Angreb paa de Svenske Tropper i Finland ved Kymene=Floden, er kommen tilbage til Kiøbenhavn. - Paa et ved Kiøbenhavn ankommen Russisk Skib befinder sig den Russiske Generallieutenant Baron von Sprengtporten, som af Misfornøielse forlod sit Fædreneland Sverrig, og gik til Rusland, hvorhan fik et Corps at anføre imod de Svenske paa Grændsen af Finland, men blev i en Trefning meget stærk saaret, og skal endnu af sine Blessurer være saa svag, at han ikke kan komme i Land. Han vil med et andet Skib begive sig til Frankrig, for ved Hielp af Bade og den mildere Luft at søge at faae sin Helbred igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Keiserinden af Rusland har i Anledning af Freden med Sverrig uddeelt mange og store Naades og Æres=Tegn til de Admiraler og Generaler, som have sigtet mod Sverrig. Generallieutenant Numsen har faaet Alerander New sky Ordenen og en med Brillanter besat Kaarde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Ulykkelig Hændelse. Natten imellem den 16de og 17de October, opkom paa Gaarden Petersholm, ved Weile, beliggende, en ulykkelig Jldebrand, hvorved alle Gaardens Udhuse tilligemed en betydelig Mængde Korn opbrændtes. Om Mahomed og hans Religion, Araberne ere af lige Ælde med Jøderne,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
da begge Nationer nedstamme fra Abraham, Vi see i dem, som i alle Ting, Opfyldelsen af Guds Løfte, at de skulle blive til et stort Folk. De beboe ei allene det tredobbelte Arabien, men have og udbredet sig i Ægypten, Syrien og i Afrika indtil Nigerfloden. I de første Tider vare de bekiendte under det Navn Agarener efter Moderen Haaar eller Jsmaliter efter Faderen Jsmaal. De kaldte sig Saracener efter Sara, som dog ikke var deres Moder uden igjennem Esau, som nedstammede fra Sara, og hvis Afkom blandede sig med Jsmaliterne, ligesom og Keturiterne. Araberne ere deelte i mange Slægter, som ere hinandens uforsonlige Fiender. Nogle Araber har man givet Navn, af Maurer, ikke fordi de have sin Oprindelse, fra Maurittanien, men fordi de andre foragte dem, som vanslægtede fra deres Fædrene Dyd, da de have sat sig ned i Stæder, drive Agerdyrkning og Haandværker, som de agte under Arabernes Adelskab. De ægte boe i Telte, have Afskye for faste Boeliger, og øve sig bestandig i Vaaben. Tyrkerne deres Naboer, som og kalde sig deres Herrer, søge at vedligeholde Uenighed imellem Stammerne, thi ellers ville denne talrige, tapre og ved idelige Strabatser hærdede Nation blive frygtelige Naboer. Og dersom de kunde overtale sig til at bruge Skyde=Gevæhr, ville blive endnu skræksommere og næsten uovervindelige; thi ingen kan taale saa store Besværligheder, ingen være hurtigere og mere aarvaagen. Deres Heste synes ikke at at løbe men at flyve. Hvo skulle troe, at en Emir eller Arabisk Fyrste paa Carmels Bierg eftersat af sine Fiender red paa sin Hoppe 3 Nætter og Dage, uden Ophør og uden at han eller Hoppen fik det ringeste Vederqvægelse. Han var og siden buden 6000 Piastre for hende, uden at ville sælge den. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Prædikanterne paa 22de Sønd efter Trinitatio. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Bekiendtgiørelser. di Uhre Bye, Leierschou Sogn, Coldinghuus Amt, er Selveier Peder Jversen og Hustrue strax efter hinanden nyelig ved Døden afgangne, efterlader sig 4re Umyndige Børn; Det er derfor bleven vedtaget under Skiftet, at Stervboegaarden, skyldende af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb., tilligemed dens Besetning og Jndboe, skal ved offentlig Auction bortsælges, og til den Ende bliver Gaarden opraabt ved 1ste Auction den 16de October næstkommende, ved 2den Auction den 25de dito, og ved 3die Auction den 1ste November, hver Gang i Stervboegaarden. om Formiddagen Kl. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-10-29
Ved 3die og sidste Auction bliver Gaarden, absolut bortsolgt, og strax derpaa dens Beset ning og Jndboe; Gaardens Jorder ere Udskiftede af Fælledsskabet og for sig selv indhegnede; Den er en frie indkiøbt Selveier Gaard, og er heel udbetalt til den Kongelige Casse; Dens Udsæd er aarlig 8 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 18 Tdr. Havre, og 5 Tdr. Boghvede. Dens Høeavl er aarlig 50 a 60 Læs; den foerer og grærser 6 Bester, 8 Køer, 12 Stykker Unaqvæg, 20 Faar. Til Gaarden hører 2 Skovskifter i Wraae Skov, som ere begroede med anseelig Skov; Desforuden eier Gaarden Gierdselhugst og Tørveskiær i Overflødighed. Dens Bygninger ere assurerede i den almindelige Brandcasse for 300 Rdlr.; Liebhaberne ville behage at tage Gaarden og dens tilliggende Eiendomme i Øiesyn, og derefter at møde ved Auctionerne, hvor Kiøbe=Conditionerne blive bekiendtgjorte, som og i Forveien kan faaes til Eftersyn her paa Amts=Contoiret, iblandt; hvilke og bliver denne: at den halve Kiøbe=Summa kan blive staaende paa 1ste Prioritet i Gaarden. Fridericia, den 8de October 1790. H. de Hoffmann. gangne Oberstinde Brinkes Arvinger ere til l Sinds at bortsælge den dem tilhørende Kirkestoel i den Danske Kirke i Fridericia, som er et ziirligt Pulpitur, der er opbygt ved den nordre Side i Kirken, inden for den store Kirke=Dør, paa den næste Pille ved Daaben over Stoelene; Hvem som behager at kiøbe bemeldte Pulpitur, kan derom accordere med Hr. Kammerraad Richter til Woldberg, pr. Ringkiøbing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Lissabon, den 23de Septbr. Krigsvæsenet var hidindtil i Portugal ligesaa meget forsømt, som andre Deele af den affentlige Administration; men Prindsen af Brasilien synes nu alvorlig at beskiæftige sig med dets Forbedring, og ved Queylus er oprettet en Leir under Commando af General Greve Oyenhausen, for at øve Tropperne. Den bestaaer af 4 Jnfanterie 2 Cavallerie=Regimenter og et Detachement Artillerie, hvilket tilsammen udgjør omtrent 4000 Mand. Leiren, vil formodentlig blive staaende indtil følgende Maaneds Ende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Constantinopel, den 25de Septbr. Da det Tyrkiske Ministerium mærkede, at Efterretningen om Vaabenstilstanden og den forestaaende Fred med Østerrig havde udbredt, sig her i Hovedstaden, endskiønt Porten havde agtet det nødvendigt herom at lagttage den dybeste Taushed; saa lod det bekiendtgiøre, og paa alle offentlige Pladse og i alle Gader udraabe, at, hvo der talede og Fred med Portens Fiender, skulde strax straffes med Døden. Aarsagen til denne Bekiendtgiørelse er, fordi de her ankommende Tropper af Janitskarer og Spahl, som vare bestemte til Storvizirens Armee, uden nogen Ordre eller Tilladelse vende tilbage til deres Land, andre derimod vegre sig ved at gaae videre, og forlange Penge til deres Hiemrelse. Efterretningen om den imellem Rusland og Sverrig fluttede Fred blev modtagen af det Tyrkiske Ministerium med ikke mindre Forundring end Misfornøielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Madrit, den 4de October. Den Spanske Fregatte, som havde den Spanske General=Consul i de Marokkanske Stater, og de til den nye Keiser i Marokko bestemte Foræringer og Bord, er endelig, efterat have lagt længe uden for Tanger, ankommen til Cadix, og har bragt med sig tilbage ikke allene de ommeldte Foræringer, men og mange Spanier, som vare boesiddende i det Marokkanske. Disse forføie sig allerede bort, for at undgaae Mohrernes Grumhed, ifald det skulde komme til Fredsbrud med os. Under Paaskud at ville see, Foræringerne, vare de komne og Bord. Denne Omstændighed kan endnu forvolde et hastigere Udbrud af Krigen, som man ellers anseer, for uundgaaelig. Fiendtlighederne have og allerede taget deres Begyndelse. To Mohriske Schebekker ere tagne af vore Skibe, og opbragte til Cadir, og 2 andre skal ligeledes være opbragte til Algeziras. Man har og Efterretning, at Marokkanerne have gjort et Angreb, paa Melille, men ere blevne slagne tilbage med Forliis af henved 500 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Den store Flaade under Don Solands Commando ligger endnu i Bugten ved Cadix, hvor den indtager Levnetsmidler, og flere af Skibene beslaaes med Kobber. Jblandt de sammesteds fra Amerika nyelig ankomne rigt beladne Skibe var ogsaa den det Philippinske Compagnie tilhørende Fregatte, Prindsessen, som ankom den 20de September fra Callao ved Lima, og bragte med sig i rede Penge 103,978 Piaster for kongelig, og 17701,933 Piaster for privat Regning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
London, den 15de October. Af Parlements=Forsamlingens Udsættelse til 25de November slutter man, at for den Tid udøves ingen Fiendtlighed imod Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Greven af Florida Blanca har ladet de fremmede Ministre i Madrit tilstille en Pro=Memoria, hvori han klager over, at vor Gesandt havde giver ham den bestemte Forsikring, at man strax, efterat den bekiendte Erklæring af 24de Julii var undertegnet, paa begge Sider, skulde holde inde med Krigsrustningerne. Hvor stor var altsaa min Forundring, legger Greven til, da man i Stedet for at see dette Løvte opfyldt, erholdt paalidelig Efterretning fra England, at hans Storbrittanniske " Majestæt ikke allene fortsatte Rustningerne, men og eftertrykkelig formerede dem.,Man troede virkelig, da Erklæringen af 24de Julii kom ud blandt Publikum, at en afbevæbnet Underhandling vilde være en Følge af den præliminære Concession, hvortil Spanien, havde beqvemmet sig. Det er ikke bekiendt, hvormed vort Cabinet kan retfærdiggiøre en saadan Forandring i sine Beslutninger, ifald den og virkelig er skeet. Den af Spanien udøvede Voldsomhed mod et af vore Skibe i Bugten, ved Florida er nyere, men dog ikke desto mindre i Stand til, at legge nye Hindringer i Veien for et mindeligt Forlig, og man forsikrer, at Fordring om Erstatning for denne nye Fornærmelse har været Jndholdet af en Erklæring, som vor Gesandt skal have gjort det Spanske Ministerium, og ikkun givet samme 24 Timers Tid til at svare herpaa. Den anden Punkt i samme Erklæring, hvorom den herfra sidst afsendte Coureer bragte befaling til vor Gesandt, angaaer et bestemt Svar, om Spanien har den Hensigt at forhindre Englands Skibsfart i Sydhavet, eller ikke?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Lord Howes Flaade bereder sig til at geleide Admiral Cornisys Division til Udgangen af Canalen. Admiral Hoods Eskadre, som skal convoyere de til Vestindien bestemte Tropper, bestaae af 2 Skibe paa 110, et paa 98, 2 paa 74, og et paa 64 Canoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
De Tropper, som gaae herfra til Gibraltar, skal sammesteds afløse et lige Antal Tropper, der skal gaae til Vestindien, efterdi de ere mere vante til Tienesten, end de første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Wien, den 20de October. J Galizien komme 40000 Mand keiserlige Tropper til at ligge i Vinterqvarteer. Omendskiønt Aarsagen, hvorfor et saa stort Corps bliver staaende i dette Land, er ubekiendt, da Republiken Polen deeler sin Armee, og lader den trække til de Russiske Grændser, ja ogsaa hine Forstyrrere af den almindelige Rolighed, som ved forføriske Skrifter søgte at føre de troe, Galitier i Vildfarelse, nu tie ganske stille; saa maa dog vigtige Omstændigheder, som i Fremtiden vil opklares, giøre denne Forsigtighed, nødvendig. Nogle angive den i Norden befrygtede Krig som Aarsag, og maa fortæller, at den Churbrandenborgske Gesandt har nyelig gjort hos vor Statscantzler Fyrsten af Kannitz det Spørgsmaal, hvad Partie Østerrig, vilde tage, ifald en Krig skulde udbryde imellem Preussen og Rusland, Fyrsten af Kaunitz; skal have svaret: at efter nærværende Omstændigheder kunde endnu intet bestemmes; men han trvede, at vort Hof vilde tage til Rettesnor det Preussiske Hofs venskabelige Forhold i den nyelig havte Krig med Tyrken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Endnu ere her baade den Engelske og Hollandske Gesandt, som begge ere bestemte til Freds=Congressen mellem Østerrig og Porten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Haag, den 23de October. General=Staternes Forsamling har tabt et Medlem, som i Henseende til sin Kundskab og Erfarenhed var høist agtværdig. Det er deres Høimægtigheders Stats=Secretair Hr. Henrich, Fagel, som døde den 20de i d. M. i sin Alders 85 Aar, efterat have tient Staten i 62. Aar deels i den Post, deels som Commis hos deres Høimægtigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Warskau, den 9de October. Man seer nu hver Dag en Efterretning i Møde og et afgiørende Feltslag imellem Russerne og Tyrkerne; thi efter de seneste Beretninger er den Russiske Armee i fuld Anmarch mod den Tyrkiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Frankfurt, den 12te October. Den 12te hujus var den glædelige Dag, paa hvilken Tydsklands Keiserkrone blev sat paa Leopolds Hoved. - J Gaar begave Deres Keiserlige og Sicilianske Majestæter tilligemed Erkehertugerne og deres Gemalinder, samt Churfyrsterne og alle her værende Herskaber sig til den Hessiske Leir ved Bergen, hvorhen de af Landgreven vare indbudne. Tropperne, som Landgreven selv commanderede, defilerede forbi Deres Majestæter, hvorpaa hver Bataillon gave 3 Salver. Herpaa spiste de allerhøieste Herskaber til Middag hos Landgreven under et Telt, og kom om Aftenen her tilbage. – J Morgen vil Keiseren imodtage Hyldingen af vor Magistrat og Borgerskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Blandede Efterretninger. De udenlandske Aviser melde fra Kiøbenhavn, at Rygtet gaaer, at den Danske, i Russisk Tieneste staaende, General Numsen, skal af den Russiske Keiserinde være udnævt til Høistcommanderende over den Russiske Armee i Liefland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Den til Kiøbenhavn ankomne Russisk Keiserlige Oberstlieutenant Blücher, der for 2 Aar. gik fra Danmark som Premierlieutenant, har af den Russiske Keiserinde faaet en Militær Orden og en med Perler og Dimanter besat Gulddaase, fyldt med 300 Hollandske Ducater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Keiserinden i Rusland har til at sortsette Krigen mod Tyrken befalet en Rekryt=Udskrivning, efter hvilken 4 Mand skal tages af 500.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Regner man nu Ruslands Folkemængde til 30 Millioner, saa udtages ved denne Udskrivning 240000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Den kongelige Preussiske Gesandt Hr. von Dohm kom den 10de i forrige Maaned til Lüttich, og blev modtagen med idel Fryderaab. Men da Folket erfarede, at Aarsagen til hans Ankomst var at stifte et Forlig med den forrige, Fyrst=Biskop, vilde det intet høre herom, og Hr. von Dohm maatte med uforrettet Sag efter nogle faa Dages Ophold reise fra Lüttich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Af de Skrifter, lom den nu nyelig endte Krig imellem Sverrig og Rusland foranledigede, er neppe noget af større Politisk Merkværdighed, neppe noget, som er bedre, men tillige bittrere skrevet, end det, som i Slutningen af forrige Aar udkom under Titel: Du Peril de la Ballance politique de P. Europe, og Expose de causes, qvi ont altere dan le Nord, depuis  avennement de Catherine 2 an Throne de Russie. Der udkom strax adskillige Udgaver deraf paa Fransk, hvoriblandt een fra Stokholm. Det blev ogsaa oversat paa Svensk. Det gjorde mangfoldig Sensation, og overalt sagde og skrev man, at det kom fra en høi Haand, nemlig fra Kongen i Sverrig. Men det er nu bleven vitterligt, at Original=Udgaven af dette Skrift er udkommen i Paris, og siden eftertrykt andensteds. Den forhen værende Franske Consul i Smyrna Hr. de Peyssonel, bekiendt af adskillige Skrifter, især om Tyrkiet og Tyrke=Krigen, er dets Forfatter, dog saaledes at forstaae, at en stor Deel Materialier dertil ere ham tilsendte fra Stokholm. gaden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Anecdater. Molierere gik engang paa en Spadseretur, da han af en Betler blev anmodet om en Almisse : han greb i Lommen og gav ham en Penge, uden først at see efter, hvad han gav ham, neppe var han 4 Skridt borte, før Betleren løber efter ham og siger: Min Herre, har udentvivl, taget feil: det var en Luodor her er den igien: Ja vist har jeg, raabte Digteren, greb i Lommen og gav ham endnu 2, skyndte sig fra ham, og udbrød fuld af Forundring: Herre Gud, hvor kan dog Dyden skiule sig i usle Pialter og Klude? Henrich den 8de, der havde adskiellige Stridigheder med Frants den 1ste, fik isinde at sende ham et Gesandtskab, der skulle med haarde og trodsige Ord true ham, og dertil udvalgte, han en Engelsk biskop, som i høi Grad besad hans Fortrolighed. Denne forestillede ham, at skulle han føre saadant et Sprog til saa hidsig en Konge som Frants den 1ste, stod hans Liv i Fare: Frygt ikke, svarede Kongen; thi lader den Franske Konge Eder ombringe, skal jeg slaae Hovedet af hver Fransos, som er i mit Land. Det kan være godt nok, svarte Biskopen smillende; men blandt alle disse Hoveder ville maaskee ei et eneste passe til min Krop, uden netop det der sidder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
En vis Person i Paris spaaede en Hofdame, som Ludvig den 11te overmaade vel kunne lide, at hun den og den Dag skulle døe, hvilket og traf ind. Forbittret herover kalder Kongen ham for sig og befaler i Forveien med Despotismens Sprog Betienteren paa et givet Tegn at styrte ham ud af Vinduet. Da han nu kom, siger Kongen, siden du kan saa godt spaae andre saa fortæl mig engang, hvor længe du skal selv leve, Enten af den forbittrende Tone, hvormed Kongen udtalede dette, eller af andre Omstændigheder spaaede han sig intet godt; ikke desto mindre svarede han uforfærdet: Saavidt min Konst siger mig, skal jeg kuns døe 3 Dage før Deres Majestæt, Kongen blev saa forskrækket, at han ei allene glemte at give Tegn. til at styrte ham ud, men endog gav ham en aarlig Livrente, og lod ham vel pleie, og daglig spørge til hans Helbred, og svævede i bestandig Frygt, saa ofte han var syg eller manglede noget. Flesk, sen forre. bydes. . god Om Mahomed og hans Religion,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
De som ikke kiende Araberne uden af Beretning om deres Streiferier, saa skriver Arvieur, kan neppe forestille sig den Troeskab, Ærlighed og Giestevenskab, der findes hos dem Saa snart man kommer til en Leir, bliver man strax høflig modtaget. Er der en Emir eller Cheiksaa kommer han den Fremmede i møde, er ingen af disse tilstæde, da den ældste i Leiren. Han omfavner den Fremmede, siger, hvor lykkelige ere vi, at J kommer til os, J fører Guds Velsignelse med eder. Naar disse Complimenter ere forbi, spørge de, hvor længe den Fremmede agter at opholde sig der, De bringe strax Caffe= og Tobak, hielpe at bringe hans Tøi under Tag. Naar Tid er at spise, settes Suppe, Riis, kogt og stegt Kiød, Melk, Ost, Salat, Frugter og Honning alt frem paa eengang, at den Reisende kan vælge hvad der staaer ham an. Man taler intet over Bordet, men, naar Caffeen og Piben indbæres, bliver Samtalen. levende. Eens Tienere beværtes paa et andet Sted. J hvor længe man opholder sig, skal man ikke see ringeste Skaar i deres Giestefriehed. Man spørger altid, om man er fornøier, beder om oftere Besøg og lover bedre Beværtning. De forsyne dem endog paa Reisen, geleide dem, naar Veien er vanskelig, forsvare dem imod Overfald af andre, og skal aldrig udplyndre eller tillade en Giest af Fremmede, at udplyndres. De ansee sig som fornærmede om man bød dem Betaling. Man siger allene, Gud belønne eder, og det anseer man for god Betaling. Sammenligner man denne Opførsel med vore christelige Giestgiverhuse, hvor man søger at udsue de Reisende, saa fatter man gunstigere Tanker om disse Barbarer. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-05
Prædikanterne paa 23de Sønd efter Trinitatis Holmesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.