JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Uagtet den danske Bondestands Retsindighed og sunde Fornuft tildeels har modstaaet den fortsatte fanatiske Skrigen efter Hoverifrihed, saa har den dog desværre ikke ganske forfeilet at indgyde mange Fæstebønder et falskt Haab om Hoverifrihed, uden Vederlag til Huusbonden og at ophidse mange af dem til Stridighed og Chikane imod Huusbondens Rettigheder ifølge Fæstecontracterne. Disse Omstændigheder kunne vel gjøre en ellers ufornøden Forandring i Landboforholdene ønskelig. Den Formodning synes hensigtsmæssigen at burde bestaae i den hele Fæsteindretnings Ophævelse, efterhaanden som de nuværende Fæstere bortdøe eller afgaae, hvorimod man maa ønske de ved Holsteens og Englands Erfaringer højlig anbefalede Forpagtninger indførte.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Herved gjengives alle Landboere den naturlige Frihed i at contrahere og raade over sin Eiendom, hvorved Landbruget sikkrest fremmes og alle Partiers Jnteresse bedst forenes; herved hæves det forhadte Navn Hoveri, og, hvad der er Hovedsagen, herved bliver Jngen forurettet.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
For Forpagtningen er der allerede talt med vægtige Grunde i offentlige Blade; men ogsaa mod Forpagtningen have flere Stemmer hævet sig. Det synes imidlertid, som om de Jndvendinger, man har anført derimod, ikke ere ret stærkt grundede. Det er saaledes især paaberaabt, at ved Friforpagtningernes Jndførelse vilde Bondestanden tilsidesættes og mangle Erhverv. Denne Frygt vilde dog bortfalde, naar man endnu i en lang Periode bibeholdt den nuværende Jndskrænkning, at Bøndergaardene hverken turde sammenlægges eller udstykkes. Derved vilde Bondestanden være betrygget; thi af samme Grunde, hvorfor nuomstunder saagodt som alle Bøndergaarde bortfæstes til Folk af Bondestanden, uagtet denne ingen udelukkende Ret har dertil, af samme Grunde vilde ogsaa fremtidigen Gaardene forblive i Bøndernes Besiddelse. Thi Jngen udenfor denne Stand vilde i Almindelighed finde sin Regning ved at søge saa smaa Forpagtninger og saa ringe Lejlighed af Bygninger. Med denne Betragtning er uden Tvivl ogsaa en anden Jndvending hævet, nemlig den, at Forpagtnings vilkaarene kunde blive ubilligere opskruede. Nuomstunder staaer det enhver Jorddrot frit, at forlange saa høj Landgilde af sin Fæster, som han med denne kan blive enig om, og lige Frihed kan man ogsaa uden Betænkelighed indrømme fremtidigen for Forpagtnings-Afgiften. Concurrencen og Ejernes egen Fordeel maa nødvendigen holde den paa sit rette Standpunkt, som begge Parter kunne være tjente med; thi det vilde aldrig stemme med Jorddrottens Jnteresse at drive de enkelte Gaarde for egen Regning, heller ikke at bortforpagte dem for saa høi Afgift, at han om kort eller lang Tid fik dem tilbage i ruineret Tilstand. Forøvrigt indlyser det af sig selv, at almindelige lave Forpagtnings-Afgifter ingenlunde vilde være noget ønskeligt, da netop Liv og Kraft i Landbruget fremkalde høje Forpagtnings Afgifter, og disse atter opfordre til forøget Driftighed og Anstrængelse.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Man har endvidere bestridt Friforpagtningen med den Formening, at en Bonde, der kun havde forpagtet paa visse Aar og ikke skulde beholde Gaarden for Livstid, vilde ikke behandle den med Flid eller Omhu. Men det Samme er Tilfældet med mangen en Livsfæster; er en Bonde doven og skjødesløs, saa er det i sin Orden, at Jorddrotten ikke nødes til at beholde ham saalænge han lever, og man tør sikkert paastaae, at Mangen, der nu overlader sig til Ladhed, vilde være en ordentlig Arbeider, naar han vidste, at dette var Betingelse for at blive ved Gaarden. Det er derfor langt rimeligere, at Friforpagtning vil fremkalde Flid og Anstrængelse, end at den skulde virke det Modsatte. Dette kunde befrygtes, hvis Bonden endnu var kuet af Vornedskab og Stavnsbaand, men det kan aldrig skee med Danmarks frie Bondestand, der netop kun behøver en Spore til Selvvirksomhed. Naar man fremdeles har yttret Frygt for, at ved Friforpagtning skulde den gamle Bonde eller hans Enke intet Tilhold have i deres Alderdom, saa synes Frygten ugrundet; thi dette Onde kan ikke meere følge af Fri forpagtning end af Livsfæste. Naar Livsfæsteren døer, maa hans Enke i Almindelighed enten gifte sig eller lade Gaarden bestyre ved en Søn eller Slægtning, og Jorddrotten kan sætte hende fra Gaarden, naar hun ikke opfylder de contractmæssige Forpligtelser; alt dette gielder ogsaa om Friforpagterens Enke, der i ingen Henseende sees at være slettere faren end Fæstebondens Enke. Og paa lignende Maade vil den aldrende Fri forpagter være i samme Stilling som nu den aldrende Fæstebonde. Det maa desuden erindres, at Forpagtningstiden rimelig hos os ligesom andre Steder vilde hyppigst blive en lang Række af Aar, der indbefatter flere Generationer. Snarere kunde den Jndvending synes at betyde noget, at ved Friforpagtning kunde vilkaarligt Hoveri atter indsniges, men nærmere beseet er den ligesaa svag som de andre; thi her er ej mere i Danmark Tale om uvidende og stavnsbundne Bønder, men og frie Mænd, for hvis Oplysning Kong Frederik den Sjette alt i flere Menneskealdre har virket saa meget, at der kan inddrømmes dem Sæde i Stænderforsamlingen. Disse Mænd, kan man dog vel tiltroe Evne til at contrabere med Godsejerne uden Formyndere, især om det Anliggende, der fra Barndommen er deres eget Fag. Dem kan man dog vel nu tiltroe, at de vogte dem for at indgaae andre Vilkaar, end de kunne og ville opfylde, og at de ligesaalidt kunne samtykke i, at Jorddrottens Ret, til Arbejde, som hans Krav paa Pengeafgift, skulde være ubestemt og overladt til hans Vilkaarlighed. Ved Bondestandens Frihed og Oplysning er det blevet umuligt at paaliste den ubestemt og vilkaarligt Hoveri. Og at Jorddrotten eiheller i Henseende til det bestemte Arbeide kan gjøre overdrevne Fordringer, derfor er hans egen Jnteresse og Concurrencen tilstrækkelige Garantier. Dersom Jndsenderen af disse Linier ikke ganske har feilet i de ovenstaaende Anskuelser, tør man vel haabe, at det vigtige Spørgsmaal om Friforpagtnings Jndførelse maa saaledes vinde Publicums Jnteresse og Opmærksomhed, at det maa blive en sikker Gjenstand, for Stænderforsamlingens Overveielse og Anbefaling til Regjeringen.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Reisende. Dampskibet "Løven, ankom fra Kiel til Karrebek den 5te Juli, havde anløbet Nakskov og medbragte følgende Reisende til Nakskov: Oeconom E. v. Corsel, Mægler C. L. BernickeFrøkenerne C. og E. v. Qvalen med Kammerjomfrue og Tjener, fra Nakskov, Hr. Justitsraad Richter med Datter, Kjøbmand Nathan Sammel; fra Kiel: Hr. Jnspecteur Gathgens med Søn, Stammerjohann, J. Sitan, Med samme Dampskib afgik igien fra Karrebet den 6te Juli til Nakskov: Frue Bech med Datter, Toldbetjent Grodmann Stud. juris Winther, Pastor Clausen; til Kiel: Hr. Cand. juris Eylardi, Myntmester G. H. Svendsen, Bundtmager Stybrowsky, P. Gottsch, fra Nakskov til Kiel: Hr. Greve v. Reventlau. Meteorologiske Jagttagelser. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Therm.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Vinden. Barom. S. V. 15, 9 Varme. 3 Julii N. V. Ro N. O. N. O. N. O. Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Privato
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Døde. At det behagede det alvise Forsyn ved en stille og rolig Død, efter 3 Dages Sygeleie, den 6te dennes, at bortkalde min inderlig elskede Mand, forhenværende Kjøbmand, Johannes Barnucka, i sin Alder 70 Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres af hans efterladte 6 Børn, 14 Børnebørn og hans dybtsørgende Enke. Fred være med dit Støv du Sallige M. Barnucka. Holbek, den 8de Juli 1836. født Steenberg. Med et sønderknust Hjerte og med inderlig Bedrøvelse bringer jeg herved til deeltagende Venner og Bekjendteres Kundskab at min dyrebare og fortræffelige Hustrue Johanne Christine, født Nørup, Løverdagen den 2den dennes, om Aftenen Kl. 9 1/2, ved Døden blev mig og Børn berøvet. Dette frygtelige Uheld, der lige med Eet forvandlede mit glade Huus og min lykkelige Huusstand til en Sorgens Boelig og et Elendighedens Hjem, er saameget tungere at bære som den Bortkaldte var en bekjendt udmærket paalidelig Ledsagerinde, og en sjelden omhyggelig Moder, der hvert Øieblik savnes af mig og 7 smaae uopdragne Børn, hvoraf det yngste Barn er engang er 11 Uger gammel. – Efter en ulykkelig Jldebrand, som i forrige Maaned opstod i vor Nærhed, som indjog Skræk og beskadigede vor Boelig, blev Hun sengeliggende og maatte efter 11 Dages Sygeleie, i sit 41de Aar, for en nærves Slim feder bukke under. Kuns 14 vare de lykkelige Aar det fald i min heldige Lod at dele Medgang og Modgang med den Elskværdige, hvis Bortgang forvoldte mig uventet Qval og Kummer. Allene de der have kiendt den salig Afdøde ville ret kunne sætte dem ind i mit til Marv og Been trængte Uheld og mit over al Beskrivelse smertelige Tab. Lund, Varde, den 4de Juli 1836. Procurator
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Literaire Anmeldelser. Dansk Huusret. Udkommet: Fuldstændig dansk Huusret for Hvermand. Af Joh. Nik. Høst, forhen Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets-Procurator. Fjerde Hefte. Afhandler Huse og Gaarde, Brolægningsvæsenet; Brandassurance, Brandforanstaltninger; Forebyggelsesmidler, Brandredskaber, Eftersyn, m.m.; Jldebrand; Huus- og Gaardeiere samt Leiere, Erhvervelse af Huse og Gaarde (Skjøde). Subscriptionsprisen, er 48 s. Heftet, og man tegner sig i Hovedstadens og Provindsernes Boglader, samt hos Forlæggeren. Andr. Fred. Høst, Gothersgaden Nr. 349, i Stuen. tæt ved Kongensnytorv.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Blandede Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Fattigvæsenet angaaende. Da en Renteportion af afgangne Geheimeraadinde von Støckens Legat under Kjøbenhavns Fattigvæsen er bleven ledig. saa ville de af Testatrices eller hendes Mands Familie, som formene sig at have berettiget Adgang til Legatportionen, inden tolv Uger fra denne Bekjendtgjørelses Dato herom henvende sig til undertegnede Direction med skriftlig Begjæring, forsynet med de fornødne Beviisligheder om Trang og Slægtskab.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet, i Kjøbenhavn, den 11te Juli 1836.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Efterlysning Skipper Michael Jacob Carl Blandow, der i sin Tid har ført Skibet Anna Eleonore, eller de, der maatte kunne meddele nogen Oplysning om ham eller hans Opholdsted, anmodes herved om at melde sig paa Kjøbenhavns Raadstues 1ste Secretariat.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Bekjendtgjørelse. Fra mig undertegnede er Natten imellem den 9de og 10de Juli bortstiaalet en blankbruun Hest, hvidsokket paa begge Bagfødder, 13 Aar gammel, 10 Qvarteer høi og brændt paa venstre Baglaar med Bymærket Tys i Træk. For Opdagelsen, loves en Douceur af 5 Rbd. Thorstrups Valbye, den 10de Juli 1836. Lars Nielsen, Gaardmand.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Tjenestesøgende.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Fattigvæsenet angaaende. Førstkommende Michelsdag blive endeel Drenge og Pige confirmerede fra Fattigvæsenets Skoler. Directionen ønsker Drengene anbragte i Haandværks- eller Fabrik=Lære, eller til at lære Landvæsen m.m., og Pigerne udsatte i Tjeneste Disse vedblive at staae under Fattigvæsenets specielle Tilsyn, indtil de have fyldt det 18de Aar, inden hvilken Tid de en maae skifte Tjeneste eller Opholdsted, uden dertil forud at have erholdt Directionens Samtykke. Og endskjøndt Drengene ved Udgangen af det 18de Aar udtræde fra det specielle Tilsyn af Fattigvæsenet, forblive de dog under Directionens ved varende Beskyttelse indtil de om dem afsluttede Lærecontracter og Forpligtelser ere opfyldte eller med Directionens Samtykke hævede. De Haandværksmestere, Fabrikantere, Huusbondereller Madmødre, eller Andre, som ønske at imodtage nogle af disse unge Mennesker i Lære eller Tjeneste, eller for paa anden Maade at skaffe dem stadig og gavnlig Virksomhed, anmodes herved om, behageligst at henvende sig til Jnspecteuren for Garnisons Arbeidshuus, Politi=Secretair Heiberg, paa St. Annæplads Nr. 111, der af Directionen er befuldmægtiget til i saa Henseende at aftale og besørge det Fornødne, og til hvem de, som ere bosatte udenfor Kjøbenhavn, ligeledes kunne henvende sig i portofrie Breve.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn, den 7de Juli 1836. Dersom en Skolelærer vil med Høie Vedkommendes Tilladelse afstaae sit Embede mod en Udbetaling een Gang for alle eller mod en aarlig Godtgjørelse, vilde han behage inden en Maaned at indlevere en Billet desangaaende paa dette Blads Contoir, mrkt. A. C. Nr. 136. Sælges.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Klar Lin-Olie og Fernis, Roe-Olie og raffineret Olie, faaes til de billigste Fabrikpriser hos F. Holm, Hjørnet af Vestergade og Gammeltorv Nr. 33, i Kjøbenhavn. Kaabekgaarden i Qværkebye Sogn, beliggende nær ved Landeveien imellem Ringsted og Kjøge, kan underhaanden er holdes tilkjøbs. Gaardens Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden; dens Jorder indeholder et Areal af 120 Tdr. Land med circa 4 1/2 Td. Hartkorn, hvorpaa findes god Tørveskiær og nogen Skov. – Tiltrædelsen kan skee strax; og de nærmere Vilkaar erfares saavel hos Eieren som hos Procurator Werner i Ringsted, En nye hollandsk Veirmølle med Hestemølle og circa 22 Tdr. Land Jord er i Sverrig til god Priis og billige Kjøbevilkaar tilsalg. De herpaa Reflecterende behage at corre spondere med Adres- og Commissions-Contoiret i Malm, som giver nærmere Oplysning om Eiendommen og Kjøbevilkaarene, Godt Puddersukker 18 Mk. Lpd., lyst dito 22 a 24 Mk. Lpd., stødt Melis, hvidt Havanna Sukker og fineste Melis Topper og mindre Dele erholdes billigt paa Hjørnet af Nørregade ved Gammeltorv, hos Urtekræmmer N. Friberg, Retslige Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Auctioner. Torsdagen den 28de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, lader Eieren formedelst forandret Embeds Stilling ved en eneste Auction bortsælge: Landstedet Skovlyst, beliggende ved Foden af Gjelte Bakke, 1/4 Miil fra Sorgenfri, ved Hovedlandeveien. Til Eiendommen hører 12 Tdr. Land Jorder af udmærke Bonitet, hvoraf en frugtrig og indbringende Have paa 3 Tdr. Land hvori 500 Frugttræer. J Jorderne ere nedlagte 2 Tdr. Rug, 4 Tdr. Havre, 1 1/2 Td. Byg, 4 1/2 Td. fine Kartofler og 5 1/2 Td. engelske dito, der alt staaer i den frodigste Væxt, Bygningerne, der alle ere vel vedligeholdte, ere i Brandkassen for sikkrede for 6400 Rbd. r. S. Conditionerne og Adkomst Documenterne m.v. ere forinden til Eftersyn paa Kjøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, Hjørnet af Nørrevold og Larsleistræde No. 162 og 163. Eiendommen, der paavises af Eieren paa Stedet, kan forinden Auctionen underhaanden afhændes paa favorable Vilkaar, for Kjøberen. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom Løverdagen den 30te Juli førstkommende, Eftermiddagen Kl. 3, lader Eieren, formedelst forandret Bestemmelse, ved en eneste Auction bortsælge Stedet No. 59 i Lyngbye beliggende ved Veien til Fortunen. Bemeldte Sted, som er vel vedlige holdt, er i Brandkassen assureret for 1600 Rbd. r. S. Conditionerne og Adkomst Documenterne ere forinden til Eftersyn paa Kjøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, Hjørnet af Larsleistrædet og Nørrevold No. 162 og 33. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, Ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 1ste, 15de og 29de August d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, opbudt til Bortsalg det afg. Skomagermester Claus Brodersens Stervboe tilhørende Huus Nr. 504 i denne Kjøbstads Vindegade, som bestaaer af: et Forhuus 11 Fag, en Etage, Muur- og Bindingsværk, en Sidebygning, 7 Fag, en Etage og en Halvtagsbygning paa 5 Fag. De 2de første Auctioner afholdes paa Odense Raadstue, hvorimod 3die Auction afholdes i selve Huset. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Odense, den 4de Juli 1836. Reimuth.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jfølge Amtets Ordre, bliver den Christen Kieldsen forhen tilhørende, den Kongelige Kasse for Skatter og AfgivtsRestancer tilkjendte Gaard i Hollensted, Hallund Sogn, at Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Alb., med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner som afholdes saaledes: første Auction Mandagen den 1ste August. 15de. og anden. 29de tredie førstkommende, hver Dags Eftermiddag Klokken 2; hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Lysthavendes Efterretning, som i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod 3die paa den til Salg averterede Eiendom Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jfølge Amtets Ordre, bliver den Peder Larsen Ruus forhen tilhørende, den Kongelige Kasse for Skatte- og AfgivtsRestancer tilkjendte, Gaard, Kongegaarden kaldet, i Hellevad Sogn, af Hartkorn 3 Tdr., med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes saaledes: første Auction Mandagen den 1ste August 15de anden. og 28de tredie førstkommende, Formiddag Klokken 11; hvilket herved bekjendtgjøres, saavel til Lysthavendes Efterretning, som i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Contoir, hvorimod den tredie paa den til Salg averterede Eiendom. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 6te Juli 1836. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Jfølge Dom og Udlæg samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver, paa efternævnte Dage, afholdt offentlige Auctioner over en Gaard i Ørbye her paa Samsøe, med Besætning og Jventarium m.v., der tilhører Mogens Peter Wogelius. De Dage Auctionen afholdes ere 1ste Auction Tirsdagen d. 2den August d. A., Form. Kl. 11 slet, 2den Auction Tirsdagen d. 16de f. M. og Klokkeslet. 3die Auction Tirsdagen d. 30te f. M. og Klokkeslet, Første og anden Auction afholdes paa Samsøe Birks Contoir i Haarmark Bye, men tredie Auction i den Gaard i Ørbye, som agtes solgt. Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, kundgjøres saavel til Liebhavernes som Pantecreditorernes Efterretning. Samsøe Birks Contoir, d. 5te Juli 1836. Bay.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Bortforpagtning. J Slutningen af September Maaned d. A., bliver efternævnte Avlsgaarde under Grevskabet Lindenborg, i Nærheden af Aalborg, opbuden til Bortforpagtning paa 14 Aar, fra 1ste Mai 1837 at regne. 1) Lovisendahl, Parcel af Gudumlunds Hovedgaard, af Hartkorn 19 Tdr. 4 Skpr. - Fdkr. 1 1/2 Alb., der er bekjendt for sin Fortrinlighed som Meierigaard, og hvortil hører et betydeligt Areal Kjær, der er tjenlig til Opdyrkning. Med Gaarden, der drives næsten udelukkende med egne Folk og Heste, overleveres den i Jorden nedlagte og til Foraarsdrivten hørende Sæd, ligesom og Besætning og Jnventarium, bestaaende af 12 Heste, 60 Køer, Vogne, Plouge og Avlings- samt Meierieredskaber. og 2) Tjendegaards Hovedparcell, staaende for Hartkorn Ager og Eng 23 Tdr. 4 Skpr. 1 7/5 Alb. med det dertil lagte Overdrev, Veierholmen kaldet, af Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Gaarden drives med egne Kræfter og med samme følger ingen Sæd, Besætning eller Jnventarium. Conditionerne ville være til Eftersyn 6 Uger for Auctionen, paa følgende Steder: J Kjøbenhavn paa det Schimmelmannske Fideicommiss Contoir, i Holsteen paa Ahrensburg pr. Hamburg, i Jylland hos Hr. Forpagter Krüger paa Gudumlund, der tillige godhedsfuld paaviser Eiendommen, samt paa Grevskabet Lindenborgs Skriverstue. Tiden og Stedet naar og hvor Auctionen afholdes vil nærmere blive bekjendtgjort. Lindenborg, den 9de Juli 1836. Kirstein.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter ere Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Tømmermands, Jacob Jensen Hasserises, og efterlevende Enkes, Ane Kirstine Eriksdatters, fælleds Boe, indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskovs Skifteret, den 4de Juli 1836. Hammerich, Pantoppidan.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof- og Stads=Ret i Kjøbenhavn, og der ligeledes vil blive læst inden vedkommende Birketing, ere Alle og Enhver, der formene at have Noget at fordre i Boet efter afg. Provst i Gladsaxe, Kjøbenhavns Amt, Jens Winther Bendtzon, og hans senere afdøde Enke Maria Elisabeth, fød Bay, indkaldte med 12 Uger til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifte-Commission. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med Lovens Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 11te Juli 1836. Mollerup. Buchwald. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Theatercontrolleur Fabricius og ligeledes afdøde Enke Birgitte Fabricius. fød Købbel, deres fælleds Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel de Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte Commission i Kjøbenhavn, den 14de Juni 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-07-12
Første Bekjendtgjørelse. Da Jndvaaner og Skipper Rasmus Rasmussen Raahauge i Marstal den 19de Juli 1832 og hans Enke, Karen Bøye den 22de f. M. ved Døden er afgaaet, og de tilstede værende Arvinger have afgivet den Erklæring, at de ikkun sub beneficia legis et inventarii vilde tiltræde Boet, saa indkaldes (med Undtagelse af de protocollerede Pantecreditorer, alle og enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til afdøde Skipper Rasmus Rasmussen Raahauge i Marstal og hans Enke, deres fælleds Boe, forinden 12 Uger, fra dette Proclam sidste Bekjendtgjørelse at regne dermed at melde sig i det Ærøiske Actuariat i Ærøeskjøbing paa lovformelig Maade, med den Advarsel, at de, som er melde sig i den foreskrevne Tid, tabe deres Ret til fremtidig Anmeldelse og udelukkes heelt og aldeles fra Boet. Forinden samme Tids Forløb og paa samme Sted bør alle de melde sig, som maatte besidde haandfaaet Pant, Boet tilhørende, ved Straf af Pantets dobbelte Værdie, og de, som ei have deres Værneting her, bør antage og beskikke de forordnede procuratores ad acta. Dets til Bekræftelse under Stads= og Landrettens allerhøiest forordnede Segl. Det Ærøiske Landfogderie, den 7de Juli 1836. (L. S.) Carstens, (Hermed følger 4de Ark af Høiesterets paadømte Sager.) Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-07-13
ten. rsendelse. me Fr. til Kongelien ilegere.
Berlingske Tidende, 1836-07-13
Brevposter Derlingske vertissements politiske ende. le Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg, Onsdagen den 13de Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-13
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-07-13
Tydskland. Vien, den 29de Junii. Kongen af Neapels Ophold her vil i det Høieste vare ti Dage, efter hvis Forløb han med sin Onkel, Prindsen af Sallerno, vil reise tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1836-07-13
Erkehertuginde Marie Louise af Parma har paa Hidreisen, i Nærheden af Villach, modtaget Besøg af de franske Prindser, uden at de Reisende havde en Ahnelse om at møde hinanden. Erkehertuginden, blev af Postmesteren, der manglede Heste til saamange Vogne, bedt om Tilladelse til paa Vejen at turde skifte hendes Heste med de mødende Reisendes, Napoleons Enke fandt dette upassende og erklærede, at hun i det strengeste Jncognito vilde lade de franske Prindser passere forbi sig. Da Hertugerne af Orleans og Remours kjørte ind i Gaarden, havde Efterretningen om, at Marie Louise opholdt sig der, allerede naaet dem. Hertugen af Orleans sendte strax General Colbert til hende, og lod bede om Tilladelse til at turde gjøre sin Opvartning, og da hun svarede, at det vilde være hende behageligt at modtage dem, begave Prindserne sig ledsagede af deres hele Følge, hen, for at bringe Frankerigs forrige Kejserinde deres Hylding; en De jenner var blevet tilberedt. Efter et Ophold af tre Qvarteer fortsatte de Reisende deres Vei.