JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Af alle China Theens Forfægtere i Europa kan man regne Lægerne Bonteko og Waldschmied for de drabeligste. Sidstnævnte har sluttet sit Skrivt og Thee med følgende pathetiske Udraab: "Potentaterne og de store Herrer, som have Millioner Contner Bekymringer over Europas forvirrede Tilstand liggende paa sig, behage naadigst, for at vedligeholde deres Sundhed, at drikke varm Theevand, og at modtage dette Offer allernaadigst af deres allerunderdanigste og ringeste Knegt, ligesom den store Artaxerres tog imod en Haandfuld Vand." Efter disse store Komplimenter, hvormed nysnævnte Forfatter anbefaler Theen, kommer han fra Potentaterne af til Fruentimmerne og siger: "Drikke Thee J Damer, at J ikke for tidligen blive gamle!" Han gaaer videre sigende: "Drikker Thee J Herrer Politikere, som raade pro Patria. Drikker Thee J Herrer Geistlige, som udmatte Kroppen med Prækener, drikker et lidt Viin med Timotheus, og meget varmt Theevand med mig. Drikker Thee J Herrer Officierer; thi J vide ikke, naar Fienden kommer Drikker Thee alle J som tørster, o. s. v."Ja, der have endog været Lærde, som have paastaaet, at Livsens Træe i Paradis var et Theetræe, og at Patriarkerne opnaaede en saa høi Alder, fordi de drak Thee, Solon skulde endog ofte have drukket Theevand hos Epimenides, hvorfor og sidstnævnte, da Cretenserne ingen Lyst havde til Thee, men derimod berusede sig i stærke Vine, efter Apostelen Paulli Fortælling, kaldede dem lade Buge o. s. v. Af Modpartiet derimod, som atter formeget nedsatte den uskyldige Thee, kan man nævne, som en Hovedmand, vor (oven til nævnte) ellers lærde og navnkundige Simon Pauli. Han skrev en Afhandling om Theens Misbrug (de Abusu Theæ), hvori han aldeles nedsatte Thee, ja fraraadede Kong Fredrik 3, som var en stor Elsker af Thee, den paa det stærkeste, men hvorpaa denne Konge gav ham følgende tvetydige Svar paa Latin: "Credote non esse lanum, hvilket Doctoren antog for bifald. Vi have ikke i Sinde her at fordybe os hverken i Hr. Bontekos eller Dr. Waldschmieds eller Simon Paulis lærde Betragtninger. Vi ville blot levere en lille Fortegnelse paa de fornemste Vile=Theer. 1. Ærenpriis (paa Norsk, Barsleik og Flesmegræs, Veronica) forde man vel kalde den første og fornemste. J v. Aphelens Oversættelse af Bomares almindelige Natur=Historie, 8de Deel, Kbhvn. 1770, Side i hedder det: "Europæerne burde ikke fortryde paa at de ikke eje Thee-Træet, efterdi de have en Mængde af andre mere sunde Planter, ja endog mere velsmagende, saadanne ere, for Exempel Lunge-Urten blandet med Stierne-Anis. Gerard Setman roser meget Ærenpriis, og paastaaer, at den er sund for Gigt. Jean Francus beviser, at denne Plante er uendelig bedre end Thee i alle Sygdomme, HanÆrenpriis kaldes og den Europæiske Thee, og Fridr. Hoffman ophøier dens Dyder i en Afhandling, hvis Titel er: de Veronicæ efficacia herbæ Theæ præserenda2. Den saa kaldte Tyttebær-Bolle (Vitis Idæn), Krosingbær, Kroslinger, Rødber) holder man for, kommer Theens Smag endnu nærmere. 3. Rosenstok Blade. 4. Kortlæbe. Dernæst betiene man sig af: 5 Bladene af Betonie. Hestehov. Jordbær. Agermaane, Dientrøst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Vintergrøn. Evigkrands Veybred. Sunkel. Lungestyrke Milisse o. a. Af disse torde vel Tytebærbladene og Rosenstokbladenne være med de bedste, eller de som allermindst havde nogen kryderagtig ubehagelig Afsmag. – En norsk Præst, Hr. A. Smith, har ellers i sin Beskrivelse over Trysill i Østerdalen i Aggershuus Stift; der er indrykket i topografisk Journal, anspriist Antorantum oderatum (i Christiania Stift Trysil-Theen eller i Norge blant Almuen kaldet Lygtegræs) som et Succedaneum for Thee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Helsingøer den 19de November. J Dag kom med 8 Baade 156 Fade Caffe fra Helsingborg. Nogle Fartøier kom ind fra Nordsøen, af, hvoraf nogle fra Gothenborg bestemte til Kbh., lastede med Sukker, Caffs, Steenkul o. s. v. Lieut. Ridder Dodt gik som Coureer til Sverrig, medhavende 3 svenske Krigsfanger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Nykiøbing paa Falster den 21de November Det for nogen Tid siden i Stifts-avisen af Hr. Tolderlund bebudede Jnstitut for Pigebørn er anlagt her og har for en 3te Dage siden taget sin Begyndelse. – Jnstitutet har for nærværende Tid 10 Elever; Antallet bliver med det første forøget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Mariboe d. 23 November
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Subscriptions-Plan. Keiser Napoleons Levnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Den afvexlindfulde Rigdom af mageløse og høistvigtige Begivenheder, der udmærker Keiser Napoleons Bane, ikke mindre end det Forhold, hvori vort Fædreneland staaer til denne Vældige, synes at maatte gjøre en i sammentrængt Korthed fuldstændig Forestilling af hans Jdrættet til en almeeninteressant Læsning. Jkke desmindre have vi endnu paa Dansk ingen saadan Fremstilling, der gaaer længere end til hans Consulat, eller omfatter den af ham som Keiser udførte Daad. Med Hensyn herpaa troer jeg at have afhiulpet et virkeligt Savn for det læsende Publikun ved at have foranstaltet en af de paalideligste Kilder øst Udsigt over Keiser Napoleons Levnet intil det nærværende Øieblik, udarbeidet af Hr. J. Kragh Høst. Jeg haaber derfor at torde regne paa mine ærede Medborgeres understøttende Bifald, naar jeg herved ærbødigst indbyder til Subskription paa bemelte Bog - hvis Størrelse vil komme til at udgiøre omtrent 16 Ark, som skal vorde prydet med et velstukket og det meste mueligt et lignende Kobber af Keiser Napoleon, hvortil endnu, saafremt jeg ved Subskription seer mig nogenlunde betrygget; for at forhøie Bogens Jnteresse, føies et nøiagtigt Landkort over det nuværende franske Keiserdomme, der tillige ved forskjellig Jllumination betegner Grændserne af Frankrig for dets Udvidelse ved oftnævnte Keiser. J intet Tilfælde skal Prisen for Subskribenterne overstige 1 Rdlr. paa Tryk- og 8 Mark paa Skrivpapiir, hvorimod den for andre Kiøbere vil blive forholdsmæssig forhøiet. De Herrer, som umage sig med at samle Subskribentere, tilstaaes de sædvanlige Fordeele. Bogen kan ventes færdig ved Nytaarstid. Kiøbenhavn, den 12te October 1809. C. Steen. Gubscriptionen paa ovenmeldte Bog imodtages paa Addresse=Contoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Antallet paa de af Hr. Dr. og Stiftsphysicus Bræstrux vaccinerede i Schiørringe, Brandstolpe og Veilebye Skoler paa Christanssædes Gods fra 29 Juni til 9de September begge inclucive beløber sig til af Drenge 97. Piger 102.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Paa de i Hillested Skole fra 6 Aug. til 20 Sep. ine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
J Mariboe fra 20 Juni til 19 Sep. begge ine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
J Østofte Præsteg fra 6 Aug. til 29 Sep. begge inc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Paa Gammelg. d. 19 Sep. Drenge 176. Piger 189. Sammenlagt udgjør det af 375 Waccinerede. begge Kiøn. Af disse slog der paa Eyristianssæde ikke an førende anden Gang hos Og en det ikke var slaaet an paa første Gang, kom ikke siden igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
J Hillested maatte 3 vaccineres 2 Gange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
J Mariboe slog det hos en ikke en efter 3 Ganges. Vaccination, og 2 vaccineredes 2 Gange. Det virkelige Antal altsaa Af disse 354, som fik ægte Vacciner, var den Ældste en Pige i Schjørringe 22 Aar, og den yngste Skolelærer Hr. Brixes Søn ligeledes i Schorringe 6 Uger, gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Med den sidste ridende Post solgte ingen tydske Aviser. Aneroot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Keiser Lev den store viste ved et mærkelige hvor højt han agtede Videnskaberne. Da han Drenge 176. Piger 189. udgjør det af 375 Waccinerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
da N. Chri ikke an førend 9 hos ke var slaaet ste Gang, kom gjen. atte 3 vaccinege log det hos en fter 3 Ganges. n. og 2 vaccinenange Vaccination, og 2. redes 2 Gange. Det virkelige Antal altsaa Af disse 354, som fik ægte Vacciner, var den Ældste en Pige i Schjørringe 22 Aar, og den yngste Skolelærer Hr. Brixes Søn ligeledes i Schorringe 6 Uger, gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Keiser Lev den store viste ved et mærkelige Træk, hvor højt han agtede Videnskaberne. Da hanen Dag befalede sin Skatmester at udbetale Profesforerne deres Løn sagde hun Det var bedre at uddeele disse Penge til Soldaterne. Nei, svarede Keiseren; gid min Tidsalder maatte blive saa lykkelig, at Soldaternes Sold kunde forvandles til Videnskabernes Opmuntring og Belønning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Auctioner. Efter Stifts-Directionens Foranstaltning, bliver Bispegaarden her i Mariboe bortsolgt ved offentlig Auction, som holdes paa Byens Raadstue, første Gang den 8de Decbr., 2den Gang den 15de og 3die og sidste Gang den 22de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Gaarden bestaaer af 19 Fag til Gaden og 40 Fag Side- og Baghuse, beliggende i Klostergaden, midt i Byen, og er især beqvem til Kiøbmands Brug, Giestgiverie eller BrændeviinsBrænderie. Ved Gaarden er, som medfølger, foruden Haugeplads, et Vænge paa 1 a 2 Tønder Lands Størrelse, ligesaa tildeelt i Byens Marker circa 12 Tdr. Land. Conditionerne bliver 8te Dage forinden første Auction til Eftersyn hos Hr. Biskop Boisen i Vesterborg; hvilket til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Mariboe, den 19de November 1809. J. Møller. Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Tienesteledig. For en troe og skikkelig Karl, som er vant til Opvartning, er en Tjenerplads ledig paa Engestofte Gaard til førstkommende Majdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Dersom en velvoxen Dreng af skikkelige Forældre, og som kan læse al Slags Skrivt, har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kan han strax blive antaget C. F. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Spørgsmaal. Har Stempletpapiirs=Forhandleren Hr. Obermaaler Schmit i Nakskov Ret til at fornægte et Stykke 6 s Papiir naar man vil betale samme med en 8te Skillingsseddeel imod at faae 2 Skilling tilbage, eller skal man i Mangel af klingende Mynt ganske være fornægtet det Papiir, som man behøver til fornødne Documenter, Nakskov den 20 Novbr. 1809. Johansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Funden. Tirsdagen den 21de November om Morgenen tidlig er fundet imellem Mariboe og Hillested 1 Stk. stemplet Papiir paa 1 N. 12 s. – Eieren kan afhente det paa Addresse-Contoret i Mariboe, imod dette Avertissements Bekostning og en liden Findeløn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-24
Bortkommen. Et rødt Bals-Hestedækken er tabt imellem Nakskov og Mariboe, og hvem som har fundet samme, ville aflevere det til mig som Eier Saxkiøbing den 21 Novbr. 1809. Pedersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Lollands Falsters Stifts 3die Aargang. No. 75. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, med Ride-Posten. som forsendes. den 28de November, 1809. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, resid. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Kjøbenhavn den 21de November. J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 13, læses med Hensyn til vor Tidsalders Trang og Behov, en liden interessant Afhandling om Forlystelses- og Nydelsessygen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
J Skrivelse fra det Holsteenske af 8de November d. A. læses: Flere franske Capere have i denne Tid viist sig i Østersøen, og een af dem har nylig opbragt et Skib, som kom fra Rostock, Fødevarernes Priis vedbliver at være meget billig, og Smørret, som hidindtil betales temmelig dyrt, er ogsaa i den senere Tid bleven bedre Kjøb. Viin er næsten den eneste Artikel, som er i en høi Priis, og som paa mange Steder neppe er at faae. Reisende fra Sverrig fortælle, som komme fra Sverrig, at Forrægdet paa Viin der i Landet er ringe, at en Flaske betales med 3 Rdlr. Endskjønt Caffebønnernes Priis er taalelig, saa er dog denne Artikels Consumtion i det Hele langt ringere end for Krigen, og dette er i al Fald ikke den største Ulykke, som vore Fjender have paaført os. Mange Familier, som ikke ganske have kunnet aflægge denne deres Yndlingsdrik, drikke den med en Blanding af 2/3 Løvetand eller Olden til 1/2 Caffe, og paastaae, at denne Drik er ligesaa velsmagende, maaskee og sundere end den ublandede (arabiske Drik). Blandt de Kunstgreb, som Contrabandiernes sindrige Opfindsomhed har udtænkt for at indsnige Caffebønner paa de Steder, hvor deres Jndførsel er forbuden, skal man i denne Tid have opdaget et nyt, som bestaaer deri, at de ere blevne gjemte i Kalveskind, der vare syede sammen i Skikkelse af en Kalv. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Den gamle Priisopgave angaaende et Universitets Oprettelse i Norge er igjen ført paa Bane. En Unævnt har sendt Hr. B. Prahl i Christiania 400 Rd., der skulle udsættes som Priisbelønning for den bedste Afhandling over dette Æmne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
J forrige Maaned kom en Bonde til Nordbye Sogn paa Folling med en Drivt Heste, som han der ønskede at sælge. Nogle slettænkende Mennesker i Sognet benyttede sig af hans Uerfarenhed og udstafferede en meget fattig Arbeidsmand med stadselige Klæder og Sølvsporer, og anbefalede ham hos Bonden som en Mand, han trygt kunde handle med. Bonden sælger ham endeel Heste og andre Ting, imod at faae et Beviis paa 6600 Rdlr. Til Lykke er Bedrageriet blevet undersøgt og opdaget. Vedkommende have afgjort Sagen i Mindelighed. Den Bedragede er kommen til sine Penge, og Aas Fattig casse har vundet 300 Rd. derved. Vedkommende Øvrighed har ladet den hele Tildragelse offentlig bekiendtgiøre i Christiania Avis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Kammerherre Rosenkrantz er den 12te d. M. ankommen med sit hele Gesandtskabspersonale til Jønkoping. Han forefandt der det svenske Gesandtskab, med hvilket Underhandlingerne begyndte den paafølgende Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Fra Dison skrives under 1 November, at allerede et Antal af 325 for det meste unge Mennesker, som hørte til den Schillske Bande, ere idømte til at roe paa Gallejerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
En Deputation fra Rom er ankommen til Paris for paa Jndvaanernes Vegne, og i deres Navn at hylde Napoleon den store.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
(Af Moniteuren.) Jackson der afgik som Gesandt til de forenede nordamericanske Stater er ikke blevet imodtaget paa det Bedste, Da han steeg i Land paa Annapolis raabte Pøbelen efter ham, kaldte ham Jackson Kjøbenhavn og brændte hans billede ligge for hans Dine. Jmidlertid er intet videre mødt ham, men det han indtil den 17de October har udrettet er lidet eller intet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Bekjendtgjørelser. Dersom Skomagermester Peder Poulsen Holm er bortkaldet fra dette Jordiske til det Evige, saa bekiendtgjøres det herved til alle og enhvers Efterretning, at de, som har ladet arbeide hos ham, kan erholde i Fremtiden det samme Arbeide hos Enken, ligesaa fuldkommen som tilforn. Naskov d. 26 Nov. 1809.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Enken efter Peder Poulsen Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Tilkiøbs. En stor Jern Bilægger Kakkelovn kan strax bekommes tilkiøbs hos Hr. Farver Feilberg i Aariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Nye og gode brændte Muursteen kan faaes tilkiøbs i større og mindre Partier, paa gammel Kirstineberg Gaards Teglværk for 20 Rd. Tusinde; man behager at melde sig ved Gaardens Skriverstue. Gamle Kirstineberg den 23de Novbr. 1809. Tomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Tienesteledig. For et ugift Menneske, som forhen har forestaaet et Jordegods som Forvalter, og tillige kan paatage sig, under en gammel erfaren Landmands Veiledning, at forestaae en temmelig stor Hovedgaards Avling, for det meste med Hoverie, anvises en god Tieneste i Lolland, af Hr. Byefoged og Postmester Møller i Mariboe, og af Hr. Postcontrolleur von Stökken i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
For en troe og skikkelig Karl, som er vant til Opvartning, er en Tjenerplads ledig paa Engestofte Gaard til førstkommende Majdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Dersom en velvoxen Dreng af skikkelige Forældre, og som kan læse al Slags Skrivt, har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kan han strax blive antaget C. C. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Advarsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Som Menneskeven advarer jeg alle de, som om Aftenen i Mulm og Mørke maatte passere Nakskov Byes saa kaldede Tillegade, at gaae midt paa Gaden, da der paa den ene Side af Gaden eller paa Fortouget findes en gjenfalden Brønd, hvorved et Menneske, og især, de som ikke ere bekjendte her i Byen, kunde udsætte sig for at brække Arme og Been. Det var derfor at ønske at Vedkommende ville lade bemeldte Brønd istandsætte, da ethvert Menneske i Mørke, og en Fremmed og Ubekjendt i Særdeleshed udsættes for, paa en skrækkelig Maade at tilsætte Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Bortkommen. En Hest er bortløbet den 24de November om Aftenen fra Feltposthuset i Mariboe, Rasmus Castensen i Heire i Birket Sogn tilhørende. Den er guul med en sort Streeg ud af Ryggen og nogle hvide Pletter og uden Skoe. Den eller De, udi hvis Værge den er, ville imod en passende Douceur, henvende dem til ovenmeldte Eier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Den 2den eller 3die November sidstleden er mig fra mit Logie hos min Datter Madamme sal. Lund her i Byen, frakommet en oval Sølv=RøgtobaksDaase, med den deriværende Sølv=Krassepind. Paa Laaget af Daasen staaer i Træk J. F. H., og paa Krassepinden F. H. Skulde nogen retsindig om samme give mig Oplysning, da loves dens Værd i Douceur. Nakskov d. 26 Nov. 1809. J. F. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Fra Errindlev Præstegaards Marker er for omtrent 14 Dage siden 9 Stk. kullede, langrumpede Faar bleven borte; de vare alle studsprede, og nogle af dem havde Hul i det venstre og 2 Rister i det høire Øre, desuden var der syet mørke Kraver om Halsen paa de 8 Stk. Da disse Faar, uagtet al muelig Eftersøgning, ikke har været at finde, saa gives 5 Rdlr. i Douceur til den, der om samme kan give fornøden Underretning. Saabye. Errindlev den 27 Nov. 1809. Optaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-12-28
Dersom nogen savner en stor Væder med kruset Hoved, store krumme Horn, der ere nedgroede i Hovedet, da kan Eieren til samme afhente den hos Hr. Bertel Suhr her i Mariboe, mod dette Avertissements Bekostning og andre paagaaende Omkostninger og Udlæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
No. 1. privilegerede, 20 Kongerig. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. ved 2de Løften. Tirsdagen den 2den Januarii, 1810. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Kjøbenhavn den 26de December. Seneste Havnepriser. Hvede lollandsk Td. 100 Rd. Rag dansk o. 9 Rd. 3 Mk. Havre. Td. 46 2de Efter hvide Td. 9 Rd. Bøge=Brænde Favn. . 20 Rd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Tønningen den 19 Decbr. Nyelig ere atter 100 af vore Landsmænd ankomne fra engelsk Fangenskab. De landsattes af en engelsk Parlamentair paa Den Sylt. Tre store efter Foregivende amerikanske Skibe ere hidkomne, men ere til Undersøgelse anholdte af den paa Vagtskibet commanderende Lieut. Scheby. Man har fundet at Tømmerladningen af det store Fregatskib, som for 4 Uger siden folkeløst og med 6 svære Canoner løb paa ved Hals, og som siden blev gjort flot og ført ind til Aalborg er meget betydelig, ikke allene ved Værdien, men for saadant Tømmers nærværende Sjældenhed. Nakskov den 30te Dec.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
den 29de December faaes her den sidste engelske Coffardie=Flaade at seile bort. Den bestod af 125 Skibe, og blev convoyeret af 6 Linieskibe og 6 a 7 Fregatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Af ovenmeldte Coffardie-Flaade er et svensk Skib strandet ved Albuen, Drikkevise det gamle Aar. Met. En Søemand med et modigt Bryst J gamle Cimbrers gyldne Tid. Det var en Fryd at drikke. Jeg priser derfor deres Vid, Saavel som deres Skikke, Og hjerteglad til Fædres Priis. Jeg synger Tral- le- ral- le, Og drikker mig paa deres Viis. En lide Basseralle. O! tænk for mange Snese Aar, Hvor disse gamle Fædre Udtømte mangen salig Taar, For spundne Aar at hædre, Som sagt: vi hylde deres Skik. Og deres gyldne Lære, Tag da dit Glas, og kling, og drik Til hine Fædres Ære. Naar trinden Eegeborde stod Med hele Nectarstrømme, Af gammelt Øl og kraftigt Mjød Som Fædre skulde tømme: Strax ædel Munterhed og Lyst Opreiste deres Sæde. Og aabnede hvert tillukt Bryst, Og hyldte idel Glæde. Saa skal og Druens ædle Saft. Sin Undervirkning vise: Og ved sin himmelsk, stolte Kraft, Selv Evans Gudom prise. Drik da Enhver, med samme Sind Som hine gamle Fædre; Vi Drikke større Glæde ind Thi Vinen smager bedre. de lade de de Vor Lyst til Fryd beklage, Det kommer af, de drikke lidt Og har ei glade Dage; Men ræk dem venlig en Pocal, Som Alles Sind fornøier, Strax svinder, svinder al Moral Som vi, de selv gjor Løier. Kun Daaren laster Viinens Værd, Den Stakkel ved ei bedre, Derfor saa suurt ham Livet er. . Han laster gamle Fædre, Dog, lad os tømme Glasset ud, Og denne Stymper glemme, Høit priset være Vinens Gud, Som ædel Fryd vil fremme. Hver fylde strax igien sit Glas, At vi kan Skaaler drikke, Og blandes med vor Drik lidt Spas, Det skader heller ikke. Skaal, Skaal Hr. Vert, som skjenkte vel, Skaal, Skaal for vor Vertinde. Gid, evig evig varigt Held, Paa Livets Vei De finde. Og saa en Skaal for Kierlighed, Og en for Venskabs Kjede, Og en for Livets Enighed, Og en for varig Glæde; Ja mange mange mange fleer, Som jeg nu ei kan mindes; Men lad os drikke først lidt meer, Saa vil de andre findes. Og saa Farvel, du gamle Aar! Hvis Navn jeg nu udstræger; Tak! tak for hver en salig Taar, Du skjenkte i vort Bæger! O! svundne Aar vi til din Priis. Udsjunge Tralle fra le, Og drikke os paa gammel Viis En lille Basseralle! J. Sønderup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Mariboe den 1 Januari. Hr. K. H. Seidelin, der i Aaret 1795 oprettede Provinsial-Bogsamlingen her, har foræret Stiftelsen et meget smukt Malerie af Norges Digter - Cullin; tillige har han givet Bestyrelsen Haab om, at han med det første vil forære Stiftelsen nogle gode og nyttige Værker, som den ikke er i Besiddelse f. Saaledes sørger denne gode Fader for sit elskte barns Fremvext og Fuldkommenhed. Eieren med Fodsk og ned at kun af fort Varighed. Atter igien koldt og fugtige Veirligt og med det næsten ufremkommelige Veie. Under saadanne Omstændigheder er Fragtkjørselen meget besværlig og byrdefuld. Brændemangel befrygtes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Adskillige Bønder i Udgiverens Anner - Hillested, tillave nu selv for det meste deres Tjære, efter den Anviisning, som forhen har staaet i Stiftsavisen, og som Udgiveren lod særskildt aftrykke til Uddeling iblandt Landmændene. De finde deres Regning meget godt derved, men klage blot over, at den binder Vognen vel meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-02
Anecdote. Jblandt flere mærkelige Spaadomme, som i vore Dage komme for Orde, fortjener et Manuskript, som Marqvis Paulm i Aaret 1782 bekjendtgjorde ved Trykken, og hvis Forfatter har levet i Slutningen af det 16de Aarhundrede, Opmærksomhed, da Adskilligt af samme synes at være gaaet i Opfyldelse Fra Aaret 1799 - siger han - vil opstaae en stor Helt og som Alexander udbrede sin Seir over hele Verden." (J Aaret 1799 var det at Bonaparte kom tilbage fra Ægypten og fik ved Revolutionen af 9 November Regjeringen i Hænder. Efter Aaret 180, bemærket Propheten, at det vil see betænkeligt ud for det tyrkiske Rige og Mahomedanismen. Begivenhederne i Aaret 1824 vil være af Vigtighed for Spanien. Fra Aaret 1850 til 1860 vil Frankerig opnaae den høieste Magt og Ære.