JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-12-21
Under denne Byes Jurisdiction er Tid efter anden bortdøde følgende Personer, hvis Stervboer ere tagne under lovlig Behandling: 1) Ober=Consumtions=Betient Jens Juel. 2. Toldbetient og Stempler Andreas Rohde. 3) Under=Consumtionsbetient Hans Peter Linds Hustrue Maren Thoblasdatter Hechman; og 4) Victor Albrecht Plette, som adskillige Aar under udøvelse af sin Kundskab i Medicinen her opholdt sig. De som maatte have noget at erindre i bemeldte Afdødes Stervboe, eller paa samme nogen Fordring at formeere, vilde behage enten selv eller ved Fuldmægtige inden 12 Uger fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse paa lovlig Maade at anmelde og beviisliggiøre samme for mig, som Skifteforvalter. Christiansund, den 16de November 1787. O. Hesselberg.
Berlingske Tidende, 1787-12-21
Ved oprettet Testamente imellem Kiøbmand Sr. Hans Ulrich Morsing og Hustrue Madame Wibiche Schubart, som den 3die December 1765 allernaadigst er confirmeret, have de fastsat, at naar den Længstlevende igjen giftede sig, skulde den først Dødes Arvinger udbetales af Boet 50 Rdlr. Da nu Wibiche Schubart ved Døden er afgaaet uden at efterlade sig Livs Arvinger, og hendes igienlevende Mand Hans Ulrich Morsing har begivet sig i nyt Ægteskab med en anden, bliver den Dødes Søstre, og Brødre eller deres Afkom, som Udarvinger, der skal opholde sig for det meeste i Bergen og ellers paa adskillige Steder baade i Norge og Dannemark, med Varsel efter Lovens 5 B. 2 Cap. 4 Art. herved indkaldede enten selv eller ved Fuldmægtige at melde sig hos mig, som Stedets Byefoged og Skifteforvalter, med lovlige Beviser for deres Arve=Ret, da de ommeldte 50 Rdlr. derefter skal blive dem tildeelte. Christiansund, den 16de November 1787. O. Hesselberg. En Person ved Navn Hans Jochum Bang, som i Aaret 1784 hidkom med Skipper Hans Jacob Sahlings førende Skib er her i Byen ved Døden afgaaet. Hans her forefundne Efterladenskab er strax ved Dødsfaldet registeret og derefter ved offentlig Auction bortsolgt. Han skal være fød i Scheen i Norge, og i Aaret 1780 gift i Kiøbstæden Schields i Engeland med en Enke ved Navn Elisabeth Wilson, med hvem han ingen Børn skal have avlet. Hans Udarvinger ere her ubekiendte, men disse tilligemed Boets Creditorer, saavelsom benævnte Hans Jochum Bangs efterladte Enke Elisabeth Wilson eller paa hendes Vegne, hendes her værende Fuldmægtig Hr. Jsaac Moses, blive herved indkaldede at melde sig hos mig, som Stedets Byefoged og Skifteforvalter, med hvad de maatte have at erindre, og enhver for sig inden lovlig Tid paa lovbefalet Maade at legitimere deres Fordringer, samt i øvrigt at underrette mig, om Boet noget meere er eiende, som til Jndtægt kunde beregnes, end det lidet, som her er registeret, der med resterende og tilgodehavende Hyre, efterat Begravelses Omkostningerne ere fradragne, beløber sig til noget over halvandet hundrede Rigsdaler. Christiansund, den 16de November 1787. O. Hesselberg.
Berlingske Tidende, 1787-12-21
Efterat Rygtet var kommet, at et Fløit=Skib uden Master, stunken og flydende paa sin Last, var seet nogle Mile uden for Landet Lister uden noget levende Menneske, udeqviperede Sr. Jochim Brinch, Lund & Compagn. af Fahrsund, den 1ste November sidstleden 2de dem tilhørende Chalupper, der efter nogen Krydsning en Afstand fra Land 9 Mile i Søen, blev vaer berørte Fløiteskib; men som de den 2 Nov. nestpaafølgende, efterat have gjort fast udi Vraget, maatte formedelst Storm forlade samme, saa lykkedes det dog ved igientagen Forsøg den 3die nestefter, at de fik Vraget fat, og saaledes ved Boxsering og videre anvendt Flid, indbragt til Stedet Fahrsund i Lister Amt, aldeles fiunket, flydende paa Lasten. Ved Eftersøgning udi dette Vragskib, som aldeles udplyndret, saa intet af Mast, Seigl eller Toug fandtes, var dog levnet nogle af Skibs=Papirerne, hvoraf sees, at bemeldte Fløitskib, de Endragt kaldet, var ført af Skibs=Capitain Henrich Martens, hiemmehørende i Amsterdam, og destinert til Drammen i Norge, at indtage Træelast, under sluttet Certe partie af Skibets Bogholder Jacob Pouls og B. Zurmichler. Udi bemeldte Skib er ikke bekiendt at andet har været indladet end de saa kaldede Grane Porte Bielker, og en ringe Deel af nødvendig Stuage af Bord. Hvilket alt Eiere og befragtere til nærmere Forholdsregler bliver bekiendtgjort, ligesom og rette Eiere inden den i Loven befalede Tid af Aar og Dag, have at melde sig med Legitimation hos mig Undertegnede, boende i Christiansand. Christiansand, den 20de November 1787. P. Holm, Hs. Kongel. Majestæts til Danmark. og Norger a. bestalter Etatsraad og Amtmand over Lister og Mandals Amter.
Berlingske Tidende, 1787-12-21
Ved Proclama, som er læst ved Siellands LandstingsRet den 5te og ved Hof= og Stads=Retten den 10de Decbr. sidst, ere Creditorerne i Rasmus Schlytters, og Hustrue Anne KirstingWichmans opgivne fælles Boe, indkaldet at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, inden 12 Uger, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Tidender udgives ugentlig Alexandrien, den 24de September.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Capitain Pacha er ikke kommet noget Skridt videre i at undertvinge de oprørske Beyer, end han var for nogle Maaneder siden. Han har sluttet en Art af Forliig med dem, Tanke om at lokke dem i Snaren. Men dette er ikke heller lyktes ham. Krigen med Rusland udfordrer hans Nærværelse i Constantinopel, hvilket paa nye vil give Beyerne Leilighed til at handle efter Behag, og om han endog forblev her, saa kunde han dog ingen kraftig Understøttelse vente at Porten, i hvilket Fald Beyerne endog vilde byde ham Trods. Kort, Egypten synes at være forloret for Porten.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Sclavonien, den 20de November. Tyrkerne i Fæstningen Berbier bleve nyelig satte ved vore Troppers Nærmelse i en saadan Skræk, at de alle vilde flye derfra; og da den 3die Batallion af Karoly for nyelig rykkede ind i Fæstningen Alt Gradiska, som ligger kun et Flinteskud fra benævnte Tyrkiske Fæstning, stege Tyrkerne op paa Tagene af deres Huse, for at see, om endnu flere Tropper vare i Anmarch, og deres Qvinder begyndte saa forskrækkelig at hyle, at vi kunde høre det over hos os.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Fra Trawnik i Bosnien meldes, at vor Pacha, som har de Ordre at brække op med 30000 Bosnier, har faaet Constra-Ordre at blive hiemme, formodentlig, fordi Tyrkerne nu begynde at troe, at et Fredsbrud med det Keiserlig Kongelige Hof ikke meere er langt borte.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Fra de Tyrkiske Grændser, den 1ste December. J Constantinopel skal der den 8de forrige Maaned offentlig være blevne halshugne 11 Anførere for de Tyrkiske Tropper, hvis ubetænksomme Foranstaltninger tilskrives det mislykte Angreb paa Kinburn den 12te October. Ved denne strenge Behandling søger Divanet at bevæge deres Troppe Anførere til at opfylde deres Pligt, og at opvække hos dem det Mod, enten at seire eller døe. Den 10de blev en Anfører for 500 Mand, som ikke meere vilde tiene, men vende tilbage til Asien, ligeledes halshugget. De Gemene fik hver brødrene: erling. en Piaster, men lode sig de. hiem.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Den Keiserlig Kongelige Internuntius skal paa nogen Tiid være ligesom ud af at Virksomhed, saasom Divanet ikke mere vil høre noget Fredsforslag af ham. Den Franske Minister arbeider derfore allene i denne Sag.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Venedig, den 1ste December. Fra Egnen ved Cattaro har man den Efterretning, at Pachaen af Scutari endnu stedse forsvarer sig tappert i sin Fæstning, og at Pachaerne, som beleire ham, maae marchere tilbage, da den sildige Aarstid hemmer alle Krigsoperationer.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Pachaens Eskadre fra Negropoonte, som ikke kan overvintre i Durazzo, skal gaae til Ragusa. Jmidlertid kan Mahmuds Skiæbne forandre sig, da hans Beskytter, Capitain Pacha, ventes hver Time fra Egypten. Hans Hiemkomst vil formodentlig ikke blive gunstig for Storviziren. Desuden troer man ikke uden Grund, at Pachaen af Bosnien har er hemmelig Forstaaelse med Oprørerne. Skulde dette være vist, vilde det endnu blive vanskeligere, at undertvinge denne forlige Fiende.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Jtalien, den 2den December. Fra Alexandrien i Egypten meldes, at de uroelige Beyer, siden Capitain Pachas Afreise atter spille Mester sammesteds, og at Porten har saa godt som mistet dette Land.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Paris, den 4de December. Den Hollandske Ambassadeur, Levestenon von Berkenrode, har overlevert vort Ministerium nogle Papirer i Anledning af de til Holland for nogen Tiid siden marcherte Franske Kanonerere. Ligeledes tilstillede han Grev Montmorin en Memoire, hvori han i Generalstaternes Navn takker den Franske Hof for den tilbudne Megling til Rolighedens Oprettelse i Republiken, eftersom Arvestatholderen nu igien var indsat i sine Prærogativer. Nogle Dage derefter gar Grev Montmorin ham det mundtlige Svar, at Hs. Majestæt havde imodtaget bemeldte Memoire som en meddeelt Efterretning. - Der er ingen Tvil om, at jo Parlementet vil registrere Forordningen om Protestanterne. J dets Arret derover kalder samme det en Legislations=Acte, hvorom Parlementet for lang Tiid siden har anmodet Hs. Majestæt. En vis Memoire, som i nærværende Tid er udkommen herom, og hvori de Jntolerante igientage deres gamle Grovheder imod Protestanterne, betragtes derfore med Foragt.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Paris, den 7de December. Formedelst de indenlandske Anliggender har Publikum i nogen Tid tabt de udenlandske af Sigte. Jmidlertid ere dog Underhandlingerne, fornemmelig med det Wienske Hof, deres fulde Gang. Mange troe her, ligesom i London, at Freden ikke kan blive varig, og at Fiendtlighederne ville til Foraaret tage deres Begyndelse. Alt synes virkelig at hænge af Krigen med Tyrkerne, og de Formodninger, man giør sig og Følgerne af en tilbageholdt, men ikke udslukket Hævn, kunne vel blive sande, naar man veed at bringe det dertil, at den nærværende Storvizir styrtes i Unaade; thi dette er det eneste Middel til at bringe i denne Vinter et Forliig i Stand, imellem de Keiserlige Hoffer og Porten.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Jord=Omseileren Grev de la Pyrouse, er den 10de April afseilet med sine Fregatter fra Manilla til det stille Hav. Han vil siden besøge de østlige Kyster af Asien og i August Kamschat, ka, og gaae tilbage igien til Nye=Holland, som Capitain Cook ikke fik Tid til at giøre os bekiendt med.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Antverpen, den 7de December. Det bekræftes, at Frankrige har afsendt en Summa af 4 Millioner, for at understøtte de her til Landet flygtede Hollandske Patrioter. Anvendelsen af disse Penge er anfortroet tvende af de forrige Regentere, der have nedsat sig i Brüssel. Jgiennemreisende, og de, som forblive i Landet, nyde heraf, hvad de behøve til Underholdning. De afskedigede eller suspenderte Hollandske Officerer forsikre, at de i Bethuushave faaet den samme Gage, som de forhen havde, endskiønt de ikke staae i Tieneste ved noget Regiment eller nye Legion.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Warschau, den 8de December. Breve fra Petersborg melde, at Fyrst Potemkin er allerede ankommen dertil. - Feldtmarskal, Grev Romanzow, er trukket ind i Tulczyn, 9 Mile fra de Tyrkiske Grændser, og den under hans Commando i Pohlen staaende Armee skal ogsaa overvintre i Nærheden der omkring. - Woywoden af Rusland, Grev Potocki, har valgt Mohilov til sit nu værende Hovedqvarteer, og besøger om Natten personlig Forposterne.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Østerrige, den 8de December. Alle fra Constantinopel indløbne Efterretninger af 5te til 12te November stemme deri overeens, at Krigens Fortsættelse med Rusland er besluttet. Efter samme Beretninger skal det Tyrkiske Jnfanterie nu bestaae af 207400, og Cavalleriet af 24000 Mand, Søesoldaterne og Fæstningsbesætningerne mediberegnede. Mod de Keiserlige Kongelige Grændser nærme Tyrkerne sig alt mere og meere, hvorfore og Keiseren lader flere Tropper rykke frem, og endog de Regimenter, som vare anviste Vinterqvarterer dybere ind i Landet, have nyelig faaet Ordre, at tage deres Cantoneringer nærmere ved Grændserne. Det Corps af 30000 Mand, som foreener sig med 20000 Russer, skal strax forsynes med en Feldtpost, Feldtapotheke og Feldtlazareth; saasom samme maaskee vil komme til at aabne denne blodige Krig. De Mængde fra Rusland til Wien ankomne Officierer, der som Frivillige ville tage Tieneste ved den Keiserlig Kongelige Armee, forsikre, at man i Petersborg troer, at et foreløbende Forliig med Porten ikke engang er mueligt, og at der giøres derfore sammesteds, ligesom i det Østerrigske, saa store og mange Krigsrustninger, at de ere utroelige.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Wien, den 8de December. Privatbreve fra Constantinopel melde, at Storviziren har erklæret den Keiserl. Kongel. Jnternuntius og den Franske Ambassadeur, at Porten vel var tilbøielig, at hielpe til en Vaabenstilstand, for, medens samme varede, at treffe et Forlig; men de maatte for i Veien lægge Mærke til, at Krims Afstaaelse maatte herved lægges til Grund, og at der saavel fra Østerrigs som Russisk Side ikke maatte frembringes der mindste Begjæring enten om Landes Afstaaelse eller Penges Udbetaling. Krigen synes altsaa vel at blive nødvendig, for at erholde bedre Betingelser. Nyelig befalede Monarchen, at afsende sine Telte til Ungarn, og føiede til: "Jeg vil, hvordan det gaaer, have dem fornødne. De kunne være mig til Tieneste ved Armeen, dersom jeg bliver nødt til at føre Krig med Tyrkerne; og i Fald jeg indgaaer Forliig med dem, vil jeg besøge de Pladser og Egne, som de afstaae til mig, og da hellere sove i mine Telte. end i deres smitsomme Huse." Denne Monarchens Tale synes at udbrede noget Lys over den nærværende Forfatning.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Portens Statsklogskab tragter virkelig, at adskille Østerriges Jnteresse fra Ruslands; thi den giør sig Haab om, at tage Krim tilbage, naar den kun fik med Rusland allene at bestille, og torde derfore vel beqvemme sig til nogle Afstaael, ser til Østerrige. Porten vil dog aldrig udvirke, at et Østerrigskt Hielpecorps ikke støder til den Russiske Armee, i Fald alting ikke bliver bilagt i denne Vinter.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Kiøbenhavn, den 24de December. Næstkommende Torsdag er Ordensdag for Ridderne af Elephanten og Dannebroge.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Samme Dag bliver anlagt Hofsorg for Prinds Alexius af Brunswig Wolfenbüttel, som bæres i 4 Dage.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Onsdagen den 2den Januarii 1788 bliver Bal pare en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer, om Aftenen Kl. 7 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, da billetterne med enhvers Navn paategnet kan afhentes samme Dags Formiddag i den saa kaldede Procuratorstue paa Christiansborg, fra Kl. 9 til 12 Slet.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Den 7de September er Underrets Advocat Johan Christopher Wiese i Urtersen beskikket til Regierings samt Ober og Landrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 28de ejusden er Henrich Conrad Wille beskikket til Stads=Musikant i Staden og Fæstningen Glückstad, samt tillige at være Organist ved Slots= og Garnisons Menigheden sammesteds. Den 19de October er Borgeren Jacob Poulsen i Husum beskikket til Raadmand sammesteds. Den 26de ejusd. er Kiøbmand Jens Georg Eggert von Schoon i Altona beskikket til surnumerair Raadmand sammesteds. Den 23de November er Magister August Niemann i Kiel beskikket til Archivarius ved det forrige geheime Conseils endnu der værende Archiv. Den 30te ejusdem er Raadmand Claus Friderich Jebens i Friderichsstad beskikket til anden Borgemester sammesteds, og Stadscasserer Henrich Ebmke i Neustadt til Raadmand sammesteds. Den 7de December ere Magistri Philosophie og Adjuncti Facultatis Philosophica, Frederich Valentiner og August Niemann i Kiel, beskikkede til Professores Philosophie extraordin; Cancellieraad Johan Christian von Jes sen beskikket til Herredsfoged i Hvidding og Nørre=Rangstrup Herred i Amtet Hadersleb, samt tillige at være Kirkeskriver, sammesteds og ved endeel Kirker udi Gramm Herred i samme Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdings Selskab den 15de November sidstleden uddeelte. (See No. 102.)
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Paa Løverdag den 29de December afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Barom. Therm. Vinden.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
17 Decembr. 27. 11. 7. 6 1/2 Kulde. N. V. 27. 11. 8. 2 3/4 - - O. N. O. 28. c. c. 2 1/4 - - O. 27. 11. 8. 2 1/4 - - O. N. O. 28. C. 2. 1 1/4 - - O. N. O. 12 - - 27. 10. 7. 1 1/4 - - N. N. O. 23 - - 27. 8. 9. 1 3/4 - - N. O. Døde.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Kiøbenhavn den 20de og 21de December Herløv Jacob, Andersen i 9de Aar, og Peter Frederich Andersen 7 Aar, begge Børn af Hr. Procurator Andersen.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Fra den 15de til 22de December ere her i Staden copulerte 16 Par, fødte Drenge 26, Piger 33, tilsammen 59. døde Mænd 30, Qvinder 26, Drenge 15, Piger 20 tilsammen 91; ere altsaa 32 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 3, Blodgang 1, Brystsyge 13, Durchløb 1, Feber 2, Forraadnelses=Feber 2, Gicht 2, Guulsoet 1, Hidsig Feber 5, Jnflammation 1, Kighoste 2, Kopper 7, Pleuris 1, Skarlagens=Feber 4, Slag 15, Tænder 2, Tærende Syge 11, Uangivne Svagheder 11, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 4.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Vexel=Cours, den 22de December. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 20 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 24 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 140 1/2 14 Dages Sigt 141 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 135. pr. Cent. 14 Dages Sigt 136 Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 144. 14 Dages Sigt 145.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
AVERTISEMEN. Ved den sidstleden Mandag den 17de hujus afholdte General-Forsamling af de her i Staden værende Herrer Interessentere i det Norske Skierper- og BergbygningsGeværkskab blev ved Pluraliteten besluttet at ophæve Geværkskabet og dets hele Indretning, samt Directionen til den Ende paalagt, saasnart mueligt, at realisere Geværkskabets Eiendomme, og at nedsende de for Geværkskabe, fra Indretningens Begyndelse til nærværende Tid afholdte Regnskaber til Revision, som blev overdraget Hr. Kammerraad og Renteskriver Voss, hvilket Hoved-Indholaf General Forsamlingens Beslutning herved, efter den, Anmodning, bekiendtgjøres til Underretning for de Herret Interessentere, der ikke ved Samlingen vare tilstæde. Kiöbenhavn, den 21de December 1787. D. E. Bradt.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
En der Proftischen Buchhandlung auf der Børse in No. 11. 12. und 13. und in dessen Wohnung auf der Wasser, kunst No. 265, sind Neujars=Wünsche auf Seide mit schönen Einfassungen mit und ohne Couleur auf Danisch, Deutsaund Franzssisch, for 8 bis 24 s. zu haben, wie auch gedrukte Bogen 6 s. Hve og fuldstændig dansk Spille Bog, indeholdende rigtig og i tydelig Underviisning i de brugeligste Kortspeil, samt grundig Anviisning til Billard og Schachspil, Verkehr, TeictracToccategli, o. s. v., sælges for 40 sk. og indbunden 56 s. hos Faber og Nitschke i den Mummiske Boglade No. 5 paa Børsen, Sigaros Reise i Spanien har nu forladt Pressen, og sælges e) for 3 Mk. Tryk= og 4 Mk. Skrivpapiir hos de Herrer, Pelt paa Børsen, Hegelund i Færgestrædet, Buch paa Nørregade og Sønnichsen i Adelgaden Nr. 308. Dette Skrive er skrevet med samme Lunne, som Beaumarchais Figaro, og indeholder en skarp og bidende Beskrivelse over Spanien.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Professor Abildgaards danske Heste og Qvæg Læge i et lidet Udtog eller Haand=Bog om de almindeligste Sygdomme som anfalder Heste, Hornqvæg, Faar og Sviin, samt hvorledes maa med lidet kostbare Midler kan helbrede dem. Selges for 20 sk. og indbunden 28 s. hos Faber og Nitschke i den Mummiske Boglade No. 5 paa Børsen.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Nicolai Christian Carøe, Byefoged i Weyle og Herredsfoged i Nørvangs og Tørrild Herreder i Riber Stift, som SkifteForvalter efter sammesteds afg. Bye= og Herredsskriver Capitain Andreas Riegelsen, Bevilgning at maae ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i Aviserne indkalde bemelte afg. Capitain Riegelsens Creditorer og Arvinger.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
J allerunderdanigst Følge heraf, indkaldes saavel afg. Capitain, Bye= og Herredsskriver Andreas Riegelsens Arvinger som Creditorer sub pæna præclusi & perpetui silentii, at møde under Skiftet, som foretages paa Weyle Raadstue den 4de Februarii og 17de Martii 1788, samt 4de Februarii 1789, om Eftermiddagens Kl. 2 Slet, de første for deres Arve=Ret, og de sidste for deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Weyle, den 20de November 178. N. C. Carøe. en Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til O Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertueudi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Kiøbmand Colestinkan Michel Tirel de Montmirel paa Vort Eyland St. Croix i America, hans herom allerunderdamgste giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og til Fladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle dem, saavel de i Vore Riger og Lande, som Udenland boende, som formene sig i nogen Maade at have noget hos ham at fordre, hvoraf end saadant maatte reyse sig, med "Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligele- des med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle fine paa foranførste Eylande, boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at et tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 30te Novbr. 1787. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som i nogen Maade formeene sig at have noget at fordre hos Kiøbmand Hr. Celestin Jean Michel Tirel de Montmirel, paa St. Croix i America, i hvoraf Kravet end maatte reyse sig, dermed at melde sig hos ham selv paa forbemelte St. Croix, inden forskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 1ste Decembr. 1787.
Berlingske Tidende, 1787-12-24
Paa Hr. Celestin Jean Michel Tirel de Montmirels Vegne, Kierulf.