Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Nyeste Friderie af Kjøbenhavn. saadanne Niende Aargang. No. 104. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 29 December 1812. Skrivelse fra Hr. Laurs Skrep. Kjære Hr. Udgiver! Vi har nu en god Stund havt No for Dem og Deres Lige, men endelig seer jeg, at Raden atter er kommen til os. De har endog to Gange tilladt Dem at levere Forslag til et Jnstitut og en Embedsexammen for Ridefogder eller Forvaltere. Ja, jeg kjender nok Deres Finter, men tro De mig, Deres Rolle er ogsaa snart ude, og det vilikke vare længe, førend der vil blive sat Pind for, at ikke enhver skal skrive om Herremænd og Forvaltere o. s. v. J det mindste seer jeg allerede af Dagen, at man har taget sig den Ting meget nær, at Varepriserne udbassunes, i alle offentlige Blade. Pokkeren komme ogsaa efter den forbistrede Publicitet. Hvad behøver Peer og Poul at vide f. Ex. Kornpriserne? Forleden sendte jeg hundrede Tønder Rug til Kjøbenhavn. Jeg havde saa sandt jeg lever faaet mine hundrede Rigsdaler for Tønden. Men aldrig saa snart var min Karl kommen paa Torvet dermed, førend man viste ham Statstidenden, hvori Rugen var anført for 80 Rdlr., og kaldte ham en Puger og Kieltring, som vilde jage Priserne i Veiret. Seer De, der er Frugterne af Publicitet! Var jeg Politiemester eller Rector Magnificus eller sligt, saa skulde det under Straf af Landsforviisning forbydes alle Blad udgivere at skrive offentlig hvor meget en Snees Æg eller et Pund Smør koster. Men det er en Følge af den saa lovsjungne Oplysning og Skoleforbedring og Almuedannelse. J fordums Dage, da kunde man sige, at en Herremand var baade Herre og Mand paa sit Gods; han kunde tage for sine Varer hvad Fanden han vilde, uden at nogen kunde rive ham Torvepriserne i Næsen. Men nu - nu læser hver Bonde Aviserne, og vover ordentlig at raisonnere og politisere. - Men hvad kan man vel vente andet i en Tidsalder, hvor man giver Bønderbørn - Gud forlade mig min Synd - Romaner som Peder Jensens og Herremanden Brahes Historie, og andre saadanne skadelige og dumme Bøger i Hænderne, hvor man sætter, gamle erfarne Degne paa Pension og lader dem afløses af unge duunhagede Seminarister! Men den Tid er nok ikke langt borte, da man vil indsee, at alt sligt er en Pest for meenig Mand, og at man reverenter sagt binder sig et Riis til sin egen Men for at komme tilbage igjen til mit første Theema, da troer jeg det vil gaae med de forhen berørte to Projecter, som det gaaer med saa mange Projecter, som vor Tidsalder laborerer af. Man læser dem, begrunder dem, og kaster den under Bordet, eller lægger dem paa Hylden, indtil man engang trænger til en Fidibus, et Par Papillotter, eller andet sligt. Saaledes sendte min Svoger i Rønne mig forleden en feed Lax, som var indsvøbt i et meget vidtløftigt og med mange Anmærkninger forsynet Finance-Project, forfattet af Richard Børstenbinder i Rønne. Da det var saa gjennemtrukken af Fidt, at jeg ikke kunde læse det, saa sendte jeg det til den gamle Skolemester her paa Godser, der, som jeg veed, just er i Færd med at udarbeide en vidtløftig Tractat af financel Jndhold, og hvorved han, som han siger, engang haaber at forskaffe sig en udødelig Udødelighed, som jeg aldrig skal misunde ham; thi for mig maa enhver leve saa længe han vil efter Døden, naar jeg kun kan leve som jeg vil førend Døden. Men betreffende Deres Project min kjære Hr. Udgiver, om et Jnstitut og en Exammen for Forvaltere, da troer jeg det vil ikke gaae samme et Haar bedre end Richard Børstenbinders Project, saasom det er en Sag, som jeg, der i mange Aar har været Forvalter paa et betydeligt Gods, bedst maa kunne bedømme. Jeg har mødt som Actor i criminelle Sager, jeg har som Skatteopkræver aarlig afleveret Skatter paa Amtstuen, og Fourage og Skattesæd paa alle vedkommende Steder, jeg har præsideret saavel i Sessionerne som i Fattig- og Skolevæsens=Commissionerne, hvor jeg, efter Fuldmagt, har underskrevet mit Navn paa Lægdsforstanderens, Lodseierens og Skolepatronens Vegne, men aldrig har nogen formastet sig til at spørge mig, om jeg har taget nogen Exammen, Jeg har ved Flid, Arbeidsomhed, Paapassenhed og Snuhed fra simpel Stand opsvinget mig til Forralter, og fra Forvalter til Herremand.