JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-01-04
J Anledning af de fra det Kongelige Admiralitets- og Commissariats Collegium giennem Selskabet udsatte Premier for Undersøgelser om den bedste Maade at opelske Skov til Flaadens Brug, blev blandt de til Selskabet i de sidste Aar indkomne 7 Afhandlinger følgende 3de tilkiendte Præmier : 1. Afhandlingen med Devise, nisi utile et quod farimus, stalte et plotia; Forfatteren tilkiendtes 200 Rdlr.; ved den forseglede Seddels Aabning befandtes han at være Hr. Forst Jnspecteur Schæffer paa Hirschholm, som selv besørger denne Afhandling udgiven. 2. Afhandlingen med Devise, nunqvam alind natura alind sapienti dicit, ligeledes 200 Rdlr. Dens Forfatter var Hr. Chr. Fridr. Under i Atona. Afhandlingen vil vorde indrykket i næste Hæfte af Selskabets Skrifter. 3. Afhandlingen med Devise : at gavne sit Fædreland Aarhundrede ster sin Død er meer end Præmie. Den tilkiendtes den tredie Præmie af 50 Rdlr. Forfatteren befandtes at være Hr. Krigs=Commissair Testrup til Veffretsholm ved Hobro. Afhandlingen er trykt i det sidst udkom hæfte af Selskabets Skrifter. De øvrige i Anledning af benævnte Priis opgave indkomne Afhandlinger og Besvarelser have ei kunnet komme i Betragtning til Præmie; de paat egnede Deviser ere : simpler sigillum Veri. 1 Titil faciam tiligui ad geleritarem. ) Künstelev ist eine Aftergeburt des Verstandes. 4) At dyrke og forplante Jorden til Nytte for vort Danske Norden En Afhandling om at anvende Been til Suppe, med Devise : omni fort itando docilis solertia vincit, har, omendskiønt den er vel udarbeidet, ei kandet komme i Betragtning til Belønning, da den ei forøger den viden skal elige Kundskab om Beensuppe Sagen, som allerede er bekiendt af de af Selskabet forhen belønnede og bekiendtgjorte Afhandlinger.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
J Anledning af den theoretiske Priismaterie Nr. 21 i Præmielister, før 1807 er til Selskabet indsendt en Afhandling, under Titel: BottaniskOeconomisk Beskrivelse over Græsarterne og Foderurterne med Devise, Pater ipse colendi hand facilem esse viam volut, primusque per aften tilvit agros, curis acuans mortalie corda, den har aldeles ikke opfyldt de betingelser, som Priismaterien fordrer, og derfor ei kundet komme i Beragtning til Præmie. H. For praktiske Foretagender. A. Ordentlige Præmier og Belønninger, i Følge den skeete Jndbydelse ved Præmielisten.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Af de for Høraal i Danmark allernaadigst udlovede Kongelige Præm er ere tilkiendte: 4) Gaardmand Jens Christensen i Maaløv, Ballerup Sogn, Kiøbenhavns Amt, som i Aaret 1805 har avlet 62 Lpd. 9 Pr. Hør af meget god Bonitet, den for Siellands Stift allernaadigst udlovede Præmie at 40 Rdlr. og et Par forvedrede Huusholdningshegler. Anmeldelsen atte steret af Sognepræsten Hr. Schiold, Sognefoged Torden Christensen og Gaardmand hans Larsen. 5. Sognedegn C. L. Hoffmann i Karrebek ved Nestved som i 1800 har avlet 29 Lspd. god Her, en Præmie af 20 Rdlr. og et Par forbedrede Huusholdningshegler, Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Brasen, Gaardmændene Ole Hansen og Anders Enilsen. 6. Gaardmand Anders Hansen i Ølgod ved Varde har i 1809 med megen Bekostning anskaffet sig Hørfrøe, og efter en Udsæd af 5 Tdr. Frøe, avlet deels hos sig selv og deels til halvt 98 Lpd. reen Hør foruden Blaar, hvorfor ham blev tilkiendt den første for Jylland allernaadiget udlovedPremie af 40 Rdlr. og en Par forbedrede Huusholdningshegler. Anmeldelsen attesteret af Sognepræsten Hr. Esmann, Gaardmændene Jens Hansen, Mads Jacobsen, Knud Jensen og Morten Pedersen, Skolelærer Møller i Svinninge paa Holbets Amt, har i 1809 avlet 4 Lspd. 15 Pd. Hør, men dette Avantum har været for lidet til at kunne komme i Betragtning til Præmie.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Gaardmand Hans Stephensen i Herlusmagle Præsts Amt, som i 180, har avlet 15 Lpd. 4 Pd. Hør, har ei kundet komme i Betragtning til Præmie, da ingen Prøve har været indsendt. 7. Sognepræsten Hr. Jens Balthazar Krarup i Veirum Riber Stift, har underrettet Selskabet om, at der, tildeels ved hans Omhue, er bleven oprettet et Almue Bibliothek, som nu eier en Samling af 101 Bøger og 7 Landkorter. Som Bidrag til bemeldte Bibliothek har Selskabet skienke endeel af de fra samme udkomne smaae Skrifter, tilligemed Løvte om at sende Exemplarer af hvad der for Fremtiden udgives fra Selskabet. Boghandlerne A. og S. Soldin, som for Selskabet have godtgjort den virksomme Deel, de have taget i at forege Laanebogsamlingerne for Almuen, ved at overlade af deres Forlagsartikler for nedsatte Priser, blive derfor der offentligen nævnte. 3. Gaardmand Johannes Olsens Enke Pernille Jensdatter, paa Gaarden Kallerud i Tolens Prægegield, har i 1809 gravet 240 Favne Grøvter, hvorved en Mose paa 21952 Alen er bleven udtørret, og de i samme værende Træerødder bortryddede, saa Jorden er bragt i dyrkharStand, hende blev tilkiendt en Belønning af 10 Rdlr. Anmeldelsen atter steret af Hr. Provst opstoch, Hr. Ritmester Krafting, Bønderne Christian, Jensen Berg og David Hansen Verslien.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Gaardmand Niels Andersen i Skreushauge, Aunsløv Sogn, Svendborg Amt, som i en Tid af 12 Aar har opsat 70 Favne Steengierder, samt plantet 565 Favne levende Gierder og 40 Stkr. Æbletræer, maae, forinden dette hans Arbeide kan tages under Betragtning, beviisliggiøre hvormeget der er gjort i de sidste Aar af bemeldte Tid. Huusmand Jeppe Nielsen i Nørre Holsted Malt Herred, Riber Amt som har gravet endeel Vindaflednings Grøvter, maae give Oplysning om, hvormeget Land derved er udtørret, forinden hans Flid i denne Henseende kan tages under Bedømmelse. Forrige Gaardmand Envold Jensen, Udflytter fra Reistrup, i Nørrejernisse Sogn, paa Holbeks Amt, har for det af ham anmeldte Arbeide med at grave 423 Favne Grøfte, der tildeels ere beplantede med Pile sam nogle opsatte Steengierder, ikke kundet komme i Betragtning, saa meget mindre som Arbeidet tildeels er foretaget langt tilbage i Tiden Gaardmand Anders Dan i Nustrup Bye og Svan, Riber Stift, har af Heede Jord opryddet endeel Land, men da det ikke er oplyst hvormeget af dette Arbeide er gjort i de sidste 5 Aar, har han ei kunde komme i Betragtning. Huusmand Ole Henningsen paa Fiskholm, udflyttet fra Hønning Bye, i Arrildt Sogn, Ribe Stift, har i en Tid af 15 Aar af Heede Land opdyrket 20 Tønder Land, men dette Arbeide er tildeels foretaget for langt tilbage i Tiden til at kunne tages i Betragtning. Endvidere have meldt sig : Gaardmand Hans Jversen i Gabel, Nustrup Sogn, Riber Stift, som af Heede Jord har taget under Dyrkning 70 Tdr. Land.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Patrolbetient Hans Madsens Kone i Jedsted ved Ribe. Til Slutning bekiendtgiøres herved følgende: I. Alle forestaaende Premier og Belønninger maae være affordrede inden 2 Aar, at regne fra Premiemoders Datum, da de i modsat Fald hiemfalde til Selskabets Kasse. 2. Alle de Premie Æskninger, som ere indsendte efter Nytaar 1810, ere anseete som for sildig indkomne, og blive derfor først tagne i Betragtning til næste Premie Tid. 3. Dersom noget af det Jndsendte, som ikke har vundet Aremie, skulde forlanges tilbage, melde Vedkommende sig derom ved Selskabets Secretariat, hvor det imod Beviis udleveres. De ubelønnede Afhandlinger maae være tilbagefordrede inden 7de Mai 1811. Kiøbenhavn, den 8de November 1810.
Berlingske Tidende, 1811-01-04
Efter Selskabets Ordre, J. W. Hornemann, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Paris, den 25de December. Hs. Keiserl. Majestæt har, som bekiendt, befalet at 100de unge Crotter uden Betaling skulle undervises og underholdes i den Keiserl. Skole for Kunster og Haandværker i Chalons sur Marne. 67 af disse ere allerede ankomne. Endskiøndt de have gjort en Reise af 350 Mile, have de dog blot efterladt 1 Syg i Lyon. Da de unge Craatter den 18de dennes ankom til Chalons, bleve de modtagne af en talrig Mængde af denne Skoles Elever, som vare gangne deres nye Kammerater i Møde. 100 andre unge Croater komme paa den Keiserl. Militairskole, i la Fleche.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Sidste Søndag aflagde Senator Grev Shee, Viceadmiral GrevVerhuus, Divisionsgeneral Grev v. Narbønne og andre Personer Eeden i Hs. Keiserl. Majestæts Hænder. Vid la Hogne er en engelsk Corvet paa 16 Kanoner strandet. Saavidt man veed er Mandskabet forulykkedes.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
General Sarrtzin, der for en Tid siden deserterede fra Armeen ved Boulogne, er ved et Krigsraad af den 16de Militair=Division i Lille dømt per contumaciam til at miste Livet, og erklæret æreløs, saa at han ophører at være Medlem af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Amsterdam, den 29de December. De heftige Storme, som have hersket i disse Dage og som først i Dag ophørte, have anrettet stor Skade. Det engelske Linieskib Minotaur paa 74 Kanoner, Capitain J. Bairett, som vendte tilbage fra Østersøen og vilde til Plomouth, er kommet paa Grund ved Norder Haakspaa Høiden af Texel og har mistet alle sine Master. Af de 590 Mand som udgjorde Besætningen, vare 110, hvoriblandt en Lieutenant, blevne reddede ved Barkasser igaar. En Deel af disse ere i Dag ankomne dertil. Endnu kiender man ikke de øvriges Skjebne. Den 28de om Middagen var Capitainen med det øvrige Mandskab endnu om Bord.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Med den 1ste Januar næstfølgende tiltræder Hr. Baron d'Alphonssin Post som Jntendant for de indvortes Anliggender i Holland. De hidtil saakaldte Landdroster faae Titel af Præfecter og Borgemesterne af Maires. J Aaret 1809 vare i Holland 51228 Perioner blevne vaccinerede.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
De Læger, som uden Betaling have vaccineret over 100 Personer, faae Guldmedailler.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Hertugen af Plalsance, Rigets Erke Skatmester, har, ifølge den af Hs. Keiserl. Majestæt ham tildeelte Fuldmagt og med Allerhøistsammes Tilladelse beslut et og tilkiendegivet: at Staden Amsterdanns nødvendig ge Udgivter foreløbigen skulle bestemmes til 5 Millioner 4000,000 Franker; Stadens bestemte Jndtægter beløbe sig ikke høiere end til 1 Million 50000 Fr. Paa hved Maade det øvrige er at tilveiebringe er ligeledes bleven fastsat og bekiendtgiørt.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Schweiz, den 21de Decbr. Den 10de dennes holdtes det store Raad i 3drich. En af dets Hoved foranstaltninger var at forlange et overordentligt Mødes Sammenkaldelse.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
London, den 21de Decbr. I Gaar holdtes en Generalforsamling i Underhuset for at raadslaae om Nationens Stilling, Lord Cantsleren fremsatte følgende 3de Bestemmelser :
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Committeen er af den Mening at Kongensnuværende Sygdom forhindrer ham fra at komme i Parlamentet og beskieftige sig med Statsforretninger; ifølge heraf er den Kongelige Magts personlige Udøvelse for Tiden afbrudt. Committeen er af den Mening, at saavel de geistlige som verdslige Lorder saa og de Deputerede fra det hele forenede Rige, der for nærværende Tid ere forsamlede, og forestille, paa en ligesaa lovmæssig som fuldkommen og fri Maade, Stænderne i Riget, ere berettigede og forbundne til at frembyde Midler, der kunne døde paa Manglen af den Kongelige Magts personlige Udøvelse formedelst Hs. Kongelige Majestæts Bygdom, og som ere overeensstemmende med Omstændighedernes Trang. I Anledning heraf og for at vedligeholde Kongens constitutionelle Magt ukrænket, er der en Nødvendighed at de ovennævnte geist lige og verdslige Hierer, og de Deputerede for det forenede Rige bestemme de Midler hvorved Kongens Samtykke kan meddeles Parlementet i Biller der have været begge Husene bekiendtgjorte, og som træde i Stedet af Kronens udøvende Magt i Hs. Majestæts Kongens Navn, under Høistsammes Sygdom. Det første Forslag blev eenstemmigen antaget. - Sir Francis Bur dert har oppeneret mod det 2det Forslag, som dog tilsidst uden videre Modstand blev drevet igiennem. Det 3die foranledigede en langvarig Debatte. Mr. Ponsonby foreslog den Forandring, at man skulde udbede sig af Hs. Høihed Prindsen af Wallis at Høistsamme under Kongens Sygdom vilde forestaae de Kongelige Forretninger, under Til tel af det forenede Riges Regent; hvilket blev forkastet med 269 Stemmer imad 157, og det 3die Forslaa gik saaledes igiennem. Lordkantsleren har i et ærbødig Brev til Hs. K. Høihed Prindsen af Wallis udbedet sig en Audients hos Høistsamme for at blive underrettet om Hs. Kongelige Høiheds Hensigter, med Tanker til de Forholdsregler, Regieringen angaaende, som bør entages af Parlementet, hvortil han tillige meddeelte ham Planen. Prindsen har ladet Ministeren underrette om, at indtil begge Husene i Parlementet havde i denne Anledning bestemte Forholdsregler, blev han, ved den Agtelse han bar for samme, forhindret fra at yttre sin Dom over denne Plan. - Han viste i Øvrigt Parlementet hen til det Svar, som han engang i et lignende Tilfælde havde givet, og som indeholdt en Mening han endnu bevarede, og ønskede tillige at Kongens hastige Bedring maatte giøre enhver Forholdsregel i denne Henseende overflødig.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Efter at Hs. K. Høihed Prindsen af Wallis havde meddeelt Prindserne sine Brødre den ham af Ministeren meddeelte Plan, have Deres Kongelige Høiheder eenstemmigen og formeligen proresteret imod en Regiering efter de i Planen angivne Grændser og Bestemmelser, som stridende mod de Prærogativer der tillægges den Kongelige Myndighed og de Principer, der have bragt Deres Familie paa Tronen. - Prindsernes Protest blev meddeelt Ministeren, hvorpaa Lordkantsleren i et Brev tilkiendegav Deres K. Høiheder Prindserne, at hvormeget det end smertede Hs. Majestæt Kongens Ministre at Deres Pian ikke havde vundet de høie Prindsers bifald, maatte de dog endnu ansee Forslaget som det eneste lovlige Middel der tillige autoriseredes ved foregaaende Exempler, at samme Forslag blev gjort i Aaret 1788, og billiget efter langvariege Stridigheder af begge Kamrene og af hele Nationen; og at Ministrene i Særdeleshed toge Hensyn paa, at de Forholdsregler som dengang toges af begge Husene, bleve billigede af Hs. Majestæt, da han helbrededes fra sin Sygdom, og at Høistsamme selv med Erkiendtlighed talte derom til Parlementet.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Et Skib fra Teneriffa som er stillet fra denne Øe i Slutningen af October Maaned; har medbragt den sørgelige Nyhed, at den gule Feber har yttret sig i Byen St. Crur og at den i en Maaneds Forløb har bortrevet over 300 Mennesker. Breve fra denne Bye, dalerede den 16de October, berette at til den 8de havde Pesten bortrevet over 5000 Mennesker og at der daglig døde mellem 20 og 25. Nogle, der have været angrebne af denne Sygdom, ere igien fuldkommen helbredede; men et stort Antal Fattige ere derimod omkomne af Mangel paa Pleie. Den mangler aldeles de nødvendige Læ midler. Feberen har lykkeligviis ikke yttret sig paa noget andet Sted paa Øen, og al Communication med St. Crux er spærret. Der er sendt Ordte til alle Søehavne at anholdt alle svenske Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Slottet Windsor, den 21de December. Kongen har havt en meget god Nat og er i Dag i Bedring, Petersburg, den 18de December.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Et Bilag til Senatstidenden for i Dag indeholder følgende: Fortsættelse af Journalen over Moldau=Armeens Krigsforetagender. Et Partie, afsendt fra General-Major Grev Woronzews Detasche, ment, slog den 6te November atter Tyrkerne ved Schnke, hvor de, 500 Mand stærke, havde forskandset sig mellem Biergene i en fordeelagtig Stilling. J denne Fægtning viste Capitain Mukatisch udmærket Tapverhed, da han med Bajonetten kastede sig ind paa den fiendtlige Hof Over 100 Tyrker bleve medstedte, 85 fangne, og de øvrige adspredte sig i Skovene. Paa vor Side ere blevne : en Fanefører, to Jægere og en Kosek; og saarede: syv Jægere og een Kosak. Følgen af denne Fægtning var, at Tyrkerne kom den følgende Dag fra flere Byer, uden Opfordring, for at nedlægge deres Vaaben og bede om Naade. Troppe Ædsten Meteursen 3, som næd sit Regiment var sendt til Byen Gan, der ligger nær ved Widdin, for at ødelægge de Møller, paa hvilke Tyrkerne malede Meel for Garnisonen, stødte den 7de November paa et stærkt Partie tyrkisk Cavallerle, som han strax angreb med Geværild. Fægtningen varede over to Timer, hvorpaa Fienden, efterat have tabt 40 Døde og 5 Fangne, tog Flugten. Møllerne bleve satte i Brand; ogsaa bleve 12 Vogne tagne, paa hvilke Tyrkerne kiørte Faskiner fra Skoven til Fæstningen. Paa vor Side ere tre Kisakker let saarede og fire Heste dræbte.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Fra Mayn, den 28de Decbr. Man melder fra Rusland, at de anseeligste og rigeste blandt de tyr liske Krigsfanger have erholdet Tilladelse til at begive sig til St. Petersburg og der tilbringe Vinteren.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Nürnberg, den 25de Decbr. Den gamle Konge af Spanien befinder sig tilligemed sin Gemakinde og Fredsfyrsten, der udgjøre hans eneste Selskab, endnu i Marseille.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Dronningen af Herrurien har tilligemed hendes Søn tilbragt Sommeren i Nizza. Efter Juulen skulde hun ogsaa indtræffe i Marseille.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Hamburg, den 3die Januar. I Gaar Aftes er Hr. Statsraad Grev von Chaban fra Paris ankommen hertil. J hans Selskab befinde sig Hr. Petit de Beauverger og Hr. David, Auditeurer i Statsraadet. - Overfarten over Elben er nu meget vanskelig formedelst Jsen.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Stockholm, den 29de December. Torsdagen den 20de dennes var Academiets Høitidsdag. Om Formiddagen holdtes Gudstieneste i Slotscapellet, og om Eftermiddagen havde Academiet sin offentlige Sammenkomst paa Børssalen, der bivaanedes af Hs. Majestæt Dronningen, Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen og Hs. Kongl. Høihed Prindsessen. Blandt de kronede Priisopgaver var ogsaa en Sang over Sverrigs Kronprinds Carl August, hvis Forfatter, Hr. Major Nordfor, tilkiendtes den første Medaille.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Den 31te December. Løverdagen den 22de Decbr. Kl. 10, Formiddag begave Deres Kongl. Høiheder Konprindsessen og Arveprinds Oscar sig ombord paa den Kanon Chaluppe, som skulde føre Dem fra Helsingøer til Helsingborg. Efter 2 1/2 Times Seilads landede D. K. H. paa den svenske Grund, og imodtoges der af den beskikkede Høvmesterinde, Stalsfrue, Grevinde Løwenhaupt, som havde den Naade at overlevere Hs. Kongl. Høihed en Skrivelse fra Hs. Majestæt og lykønske Høistsamme til sin Ankomst hvilken Lykønskning besvaredes af Hs. K. H. i de meest smigrende Udtryk for den svenske Nation, og tillige tolkede Hs. Kongl. Høibeds glade Følelser over hendes Ankomst til det nye Fædreland. Desuden modtoges Hs. Kongl. Høihed paa Helsingborgs Broe af Feldtmarskal Friherre Toll, Lehushøvdingen, en stor Deel af den skaanske Adel, Præsteskabet og Stadens Borgerskab. Baron Toll havde den Naade at lykønske Hs. Kongl. Høihed med følgende Ord: Høibaarne Fyrstinde! Det er paa hele Landets Jndvaaneres Vegne jeg har den Lykke at være den første, som modtager Deres Kongl. Høihed og forsikkrer Dem om vor inderlige Glæde over at see det vort Ønske opfyldt: at besidde inden vore egne Grændser en Prindsesse, der ved sine elskværdige Egenskaber og Dyder udgiør Sin Kongl. Gemals Lyksalighed.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, som nu understøtter den Throne, hvis Prydelse Han engang skal vorde, har allerede vidst at vinde alle Hierter. Deres Kongl. Høihed være forvisset om at De med Ham skal vorde deelagtiggjort i den fuldkomneste Høiagtelse og den inderligste Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Hs. Kongl. Høihed behagede at svare med følgende Ord: Undsigelig er min Glæde over at befinde mig i mit nye Fædreland Den Modtagelse jeg der finder har allerede ladet mig glemme alle min Reises Besværligheder, og lindre den Sorg jeg ei andet kan end føl over at have forladt Frankrige, der gjemmer saa mange behagelige og dyrebare Erindringer for mit Hierte. Over dette Tab kan intet trøste mig uden den Tanke, at jeg befindes mig midt iblandt et Folk, som jeg allerede for længe siden lærde at agte, og som nu i saa mange Henseender er mig kiært.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Mandagen den 24de Decbr. behagede Hs. Kongl. Høihed at give Cour, og om Eftermiddagen brærede Hs. Kongl. Høihed tilligemed Arveprindsen med Deres Nærværelse et paa Raadhuset anstillet Bal, der aabnedes af Deres Kongl. Høiheder.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Den 26de Decbr. afreiste Deres Kongl. Høiheder fra Helsingborg. Den 28de skulde De indtreffe i Gothenborg. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 620 pr. Ct. K. S.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Blandede Efterretninger. J Over- og Nødre Karnthen vrimler det saaledes af Røvere, at ikke allene Reisende ere udsatte for Fare, men endog Landets indvortes Rolighed styrret. Jndvaanerne ere nu gjorte ansvarlige for hvad Skade, Reisende maatte lide i deres Distrikter, og hvis nogen myrdes skulle dobbelt saa mange Gidsler tages af den Menighed, paa hvis Grund det skeete, og resteres til de Skyldige vorde opdagede. estmen Kongel. Befaling skulle alle 3de Egne i Kongeriget Neapel giøres beboelige, saa at dette Land, som før ernærede 12 Millioner Mennesker (nu 4) igien kan naae sit forrige Hild. J Norditalien ere skeete 2 betydelige Fieldskred, det ene i Øøre Etsch, Departement, det andet i Nærheden af Tirano, hvorved de der løbende Fløder bleve standsede i deres Løb, indtil de erholdt nye Render. Dog omkom ingen Mennesker derved.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Jndvaanerne i Schvadmünchen (i Egnen ved Augsburg) bleve den 21de December om Aftenen Kl. 10 forskrækkede ved et yderst heftige Tordenskrald. Lynstraalen slog ned i Kirketaarner, som den beskadigede uden at tænde.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Den 25de December trak ved stærk Blæst et Tordenveir fra Sydvest over Hannover. Det lynede flere Gange meget heftigt, imidlertid vare Tordenskraldene svage.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Andenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 6te Januar. Efter Reisendes Sigende er en engelsk Slopp of War og en Orlogsbrig ankommet til Udskiærene ved Gothenborg. I Aftes, da Vinden blev S. O. blev Sundet fuldt af Jis, som tog en her paa Rheden liggende Amerikaner Nord paa med sig. J Dag er Bugten tillagt, og ved Hveen samt paa Svenske Kysten sees en Deel Jis. Amerikaneren kommer i Dag igjen seilende ind efter.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Batteriet Trekroner, den 6te Januar. Fra den 2den til i Dag ere indpasserede 8 Skibe. Jsen er nu liggende til heelt omkring den vestlige Kyst uden for Batteriet.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Slesvig, den 31te Decbr. J afvigte Aar ere i Hertugdømmet copulerede 2070; fødte 7116; døde 5989, dødførte 362. - J Hertugdommet Holsteen copulerede 2640; fødte 9716; døde 7221; dæd fødte 511. J Slesvig vare 45 Tvilling- og 2 Trilliggjødser og i Holsteen 79 Tvilling- og 1 Trillingfødseler anmeldte. J Slesvig opnaaede en Kone 103 Aars Alder og 1 Par Ægtefolk 58 Aars agteskabeligt Samliv. I Holsteen opnaaede 2 Koner en Alder af over 100 Aar, en Mand 102 Aar og en Kone 110 Aar.
Berlingske Tidende, 1811-01-07
Kiøbenhavn, den 7de Januarii. Fredagen den 4de Januar forelæste Hr. Dr. og Biskop Münter, Ridder, den første Deel af en Afhandling og Jdtalerne for de gamle Christne Kunster. Ligeledes fremlagde Hr. Dr. og Praf. Wiborg er anatomisk Beskrivelse af et hidtil udekiendt Afsondrings=Organ i Patte dyrenes Næser, af Ludvig Jacobsen, Candidat i Thirurgien, ReserveChirurg, og forhen Lector i Chemien ved det chirurgiske Academie. Over=Præsident, Borgmestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at det ved Reskript til os af 24de Decbr. f. A. allernaadigst har behaget Hs. Majestæt at bevilge: at Renovationsskatten, saaledes som den ved Reskripterne af 22de Marts 1805, 15de Januar og 13de Decbr. 1808 er paabuden, og som ved Placat af 19de Decbr. 1808 herfra er bekiendtgjort, maa fremdeles vedblive indtil Udgang September 1811. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 2den Januar 1811. Under Stadens Segl.