JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Den i Bamberg udkommende frankiske Merkur melder fra Grækenland at den med saa stor Pomp forkyndte og i Grækenland ankomne Hellenernes Messias, er virkelig - Napoleon, men ikke den Napoleon, som virkeligen døde og blev begraven paa St. Helena, – men hans Broder, Joseph Napoleon, først Konge af Neapel, siden Konge af Spanien, og tilsidst Privatmand i Amerika. Denne er med flere franske Officierer, saasom Lefebre Desnouettes, Brødrene Lallemand og andre, ankommen fra Amerika til Grækenland, for at tilbyde den græske Nation sin Tieneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Den forhenværende Høvedsmand for Landeværnet i Befrielseskrigen, Friherre C. L. v. Dalberg, har i Frankfurter=Tidenden ladet bekjendtgjøre, at han er beredt at slutte sig til de tydske Mænd og Ynglinge, som ville gjøre Toget til Grækenland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
J J. Mayes Reise til Constantinopel &c., leveres følgende Characteerskildring af Nygrækerne. Med udmærkede Aandsgaver, man kunde næsten sige, med medfødte, er dette Folk udrustet af Naturen, en lykkelig Hukommelse og et afgjort Talent for Sprog, synes at være de fleste af dem eget, ikke sjeldent finder man Grækere, der forstaae og tale 8 til 9 Sprog; de ere overalt af en levende Characteer, fine, muntre, selskabelige; det er sammes Grundtræk, uddannede, det være nu ved Forfatning eller Religion, beherske de sig selv med Kraft i Uvillie og Vrede; de synes kolde, om det end koger i dem. Fra den tidligste Barndom virker Exemplet af listig Forstillelse, forslagne og rænkefulde, skjule de konstigen den glatte Ydreside ved Grimasse af Venskab og Høflighed, saasnart det er dem om deres personlige Fordeel at gjøre. Deres Hovedtræk er, næsten uden Undtagelse, Partieaand, og den ene Stammes Skinsyge mod den anden. Findes der mindste Skin for, at et Partie vil overflyve det andet, saa er der strax et halvt hundrede, der hemmeligen, saa meget som mueligt, søge at hindre det, og jeg er overtydet om, at dersom man lod det komme an paa Stemmefleerhed, snarere ti Tyrker vilde blive satte paa Tronen, end man vilde kunne enes om at indrømme een Græker denne Plads. Jngen Familie, ingen Stamme vil tænke stort nok til at bringe en anden Familie, en anden Stamme et Offer. Af de gamle Grækeres Aand have de nye intet andet arvet end Tvedragt og Familiepartieaand. Det Ordsprog, 10 Grækere 11 Sind skal være et af de rigtigste. Den stedse af Ærgjerrighed og Skinsyge nærede Grundsætning: heller at see en Fremmed end en forhadt Medbeiler over sig, vil indtil den yderste Dag hindre Grækerne fra at vorde et selvstændigt Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Under sit Ophold i Engelland havde Peter den Store en lang Samtale med Penn; den efterlod et saadant Jndtryk, at Caren siden, da han var i Deptford, besøgte Qvækernes Forsamling, og viiste stor Anstand og Nedladenhed. Da han 16 Aar derefter, 1712, stod med 5000 Mand i Friedrichsstadt i Holsteen, for at understøtte de Danske mod Sverrig, var hans første Spørgsmaal, om der gaves Qvækere paa dette Sted, og da man svarede ja, yttrede han det Ønske, at ville overvære een af deres Forsamlinger. Der blev foranstaltet en saadan, og ledsaget af Prinds Menzikoff, Gener. Dolgorucke og andre Store, besøgte han den. Strax efterat de havde sat sig, begyndte Gudstjenesteen. Philip Desaireiste sig og prækede. De Moskowitiske Herre iagttoge en ærefrygtsfuld Taushed, endskjøndt de ikke forstode et Ord af det, der blev sagt, og for at bøde herpaa, forklarede dem Caren selv af og til, hvad der blev talet. Da Talen var tilende sagde han: Enhver, der kunde leve overeenstemmende med en saadan Lære, maatte vorde lykkelig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 August. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 1/2 s.a 15 Rbmk. 13 tz. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1821) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 19. Svenske Sedler 67 3/4. Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 68. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 August 1821. Til Thaarups Aand. Døie Skiald, der alt ved Vandringen paa Jorden. Sang, som stod Dn blandt Seraphers Orden, Godheds Under, Almagts Priis. Store Skiald, Naar den Retfærdige Du malte, Var det, som Jehovas Torden talte, Som Sværd Englens Røst i Paradiis. Dybe Skiald! Saa langt en Dødelig tør komme J Naturens store Helligdomme, Gik Dit Aande Blik, da lød Dit Qvad Høit til Herrens Lov, som Stierner skaber, Varmt til Godheds Priis, som et af Syne taber Middet i det Skabtes Rad. Ædle Skiald, Hist i det skiulte Tempel, Hvor hver Dyd er Ordnens bedste Stempel, Du var Tolk for Armods Sag; Medynk greb hver Broder Murers Hjerte; Villig Haanden gav, naar Du begierte. Gud Dig lønne paa hin Dag. Danne-Skiald. Da Fredrik lod sig vi Til hver Dyd, hver Ynde, til Marie, Var Dit Qvad vor Glædes Tolk. Danske Hjerters Ønsker, varme, rene, Skrev Du hist paa Kongeborgens Stene, Fra Kong Christian, fra Hans Folk. Dannemarks Thalia bød Dig Parret sige: Hyttens Fryd var med Palladsets lige; Du har skildret sandt og let Jordedyrkerens de simple Danske Sæder, Bragt for Thronen Bondens Troskabs Hæder; Thi Dit Hjerte, Thaarup, følte det. Gamle Skiald, Al. Men, Du kunde ikke ti(Thi det voldte Barde-Hiertet Svie) Naar Du ofte saae en Dværg Sælge Tant, og Kling Klang, og Spectaler, Tomme Ord for Musernes Oracter, Hentede fra helligt Bierg; Tugtende Dit Vid da spottede slig Daare: Tie Musers Sønner derfor ved Din Baare? Nævne ei Din Værd, Dit Navn, Gutfeldt. Skal Din Graad Hans Grav kun væde? Horneman, Vil Jngen med Dig qvæde Thaarups Roes, og Danmarks Savn, Hædersmænd, Hvi riste J kun ene Mindesange paa Hans Bantastene? Værer stille kun, Ei er Han glemt. Giennem Secler skal Guds Tempel runge, Naar en sildig Slægt Hans Hymner siunge; Thi Hans Harpe var som Davids stemt. Vrider, Smagens Mænd, ei Eders Hænder! Musen sig fra Danmark ikke vender, Det skal ere Aand, og Kraft, og Vid Thaarups Troskabssange skulle stedse tone Jublende til Dannerkongers Throne; Thi Han sang hver Borgers Jid. Danske skulle troe, de siunge egen Stemme, Naar, ved Skialdens Qvad, de født fornemme Sallig Glæde paa den Plet af Jord, Hvor den første Gistblevtændt til Borgerflamme. Hvor de Modernavnet lærte først at stamme, Hvor de hørte første Danske Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Vi kommer nu til dette forunderlige Lands Bygning, hvis Beskaffenhed endnu er langt fra, endog forsaavidt man har Hielpemidlerne dertil, hverken gjennemtænkt eller beskreven. Med Hensyn dertil kan man vistnok sige, at Nyholland er det forunderligste Land der er til paa Jorden, og en Prøve paa hvorledes det staaer i Guds Magt, at have skabt denne Jord paa en ganske anden Maade end hvorpaa den er indrettet. Den første Tanke man skulde falde paa, naar man gjør sig rigtig bekjendt med dette Lands naturlige Bygning er, at Forsynet har bestemt det til at skulle være forbeholden den europæiske Menneskerace, forat gjøre det til et Middelpunct, hvorfra Culturen kan udbrede sig over hele Australien; thi Nyholland er et alt for vigtigt Land, naar man først har taget det i Besiddelse, til at man siden kan give Slip paa det, og det er et i sit Udvortes og paa sine Kyster saa modbydeligt Land, at man ikke saa let falder paa at tage det i Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Den malaiske Race, som har udbredt sig over alle Øerne Sønden for Jndien, komme hvert Aar i stor Mængde med deres Proas eller Smaaeskibe for at fange de omtalte Trepangs, men falde aldrig paa at nedsætte sig i dette Land. De vindskibelige og speculative Hollændere, som havde tiltaget sig Herredømmet i Syd-Jndien, foretog sig mangfoldige Seiladser til de nordlige, vestlige og sydlige Kyster fra Aarene 1616 til 1705, men uagtet disse Kysters store Rigdom paa Havprodukter, saae Landet dem dog saa vildt, modbydeligt og forunderligt ud, at de ikke kunde beqvemme sig til at nedsætte sig paa det. Aarsagen var, at Kysterne vare paa de fleste Steder omgivne af frygtelige Skiær, at de vare sandfulde og øde, uden Jndsøer, Floder og Kilder; at tykke og vilde Skove trak sig ned i Nærheden af Strandkanten, eller at høie og ufrugtbare Bjerge, hvilket for det meste var Tilfældet, stode i Nærheden af Kysterne. Hvem havde nu vel Mod til at nedsætte sig i disse Vildnisse eller Ørkener. Havde ikke Nyholland paa den længstbortliggende, nemlig den sydostlige, Kyst, havt et bedre Udseende, saa var denne Verdensdeel maaskee for bestandig været forblevet i sin oprindelige vilde Tilstand; men Capitain Cook kom paa sine Reiser omkring Jorden. i Aaret 1770, til et Sted under den 34 Grad sydlig Brede, paa den østlige Kyst af Nyholland, hvor tilfældigviis Biergene, imod deres Sædvane, bøiede sig et Stykke ind fra Kysten, og som var saa godt vandet ved de Bække, der nedstrømmede fra Bjergene, og tillige saa smukt og saa frugtbart, at han blev ganske fortryllet deraf, og tilraadte den engelske Regjering, at anlægge der en Colonie for sine Forbrydere. Denne Plan blev antaget og udført i Aaret 1787, og fra den Tid af var det Lod kastet, at Nyholland skulde træde ud af sin Vildhedstilstand og tage Plads i de cultiveerte Verdensdeles Række. J 34 Aar har denne Colonie allerede varet, og Culturen har nu slaget faste Rødder i den Jordbund, som mindst syntes at være bestemt for den. - Det varede mange Aar efterat Colonien var bleven anlagt, inden Englænderne foretoge sig noget videre Skridt. af Betydenhed, for nøiere at undersøge den Verdensdeel, hvori de havde nedsat sig; vel bleve nogle Efterretninger om Colonien og om det Land, som de havde taget i Besiddelse imellem Biergene og Kysten, efterhaanden meddeelte, Philipps, Wittes, Collins, Barringhons, Tenchs og Hunters Beskrivelser om den nye Colonie udkom efterhaanden; men nye Opdagelser omkring Kysterne bleve ikke gjorte indtil Aaret 1800, undtagen at den bekiendte Søefarende Vancover opdagede i September 1790 Kong Georgs Havn paa Sydkysten, som udmærket sig fra det øvrige Nyholland ved sin Vandrighed og forskjellige Naturbeskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Jndenlandske Efterretninger. Det kan ikke andet end glæde hver Dansk, at see en fortjent Landsmand hædret i Udlandet, og det bør derfor ikke forbigaaes her, at Kongen af Preussen nyligen har forundt sin Gesandt i Rom, Statsraad Niebuhr, den røde Ørne Orden med Egeblade. Niebuhr er født i Kjøbenhavn, hvor hans Fader, C. Niebuhr, den berømte Forfatter til Beskrivelsen over Arabien levede, indtil han 1778 blev forflyttet til Sydditmarsken. Sønnen studerede i sin Ungdom under Vos Entin, kom 1798 til Kjøbenhavn, hvor han blev ansat som Secretair ved det store Kgl. Bibliothee. 1800 blev han Assessor i Oeconomie- og Commercecollegiet, 1803 Meddirecteur ved Banken, og 1804 Committeret i Commercecollegiet. J Aaret 1800 blev han entlediget, og gik derpaa til Berlin, som preussisk Bankdirecteur. Siden banede han sig ved sine Fortjenester Vei til den Hæders post, han nu beklæder. Dette er den tredie udmærkede Mand, som har gjort Lykke i Preussen, efterat have forladt Danmark. C. A. Struensee, gik som Justitsraad herfra, og blev Stats- og Finantsminister i Berlin, og H. Steffens drog fra Danmark som Doctor i Philosophien, og blev Professor og Ridder af Jernordenen i Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Odense. Her i Byen omlægges i Aar den forfaldne og næsten halsbrækkende Steenbroe og Vei fra Møllebroe til Mad. Kjærs Huus. Ligeledes istandsættes den næsten ganske forfaldne og ødelagte Kanalvei. Den ligesaa slette som ubehagelige Steenbroe fra Kanalveien til Kluset forvandles til en ordentlig Gruusvei, hvorover baade Mennesker og Heste maae glæde sig. Paa Hovedlandeveien er derimod, formedelst Tidsomstændighederne og til nødvendig Besparelse i Udgivterne, Arbeidet i Aar saameget indskrænket, at der ikkun arbeides paa tvende Steder paa Veien imellem Nyborg og Bøigden, nemlig ved Egeskov og Vesten, for Trolleborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Viborg. J de sidste 8 a 10 Dage have vi nu næsten daglig temmelig stærk Regn, der forsinker den nogle Steder begyndte Høst noget; men er meget velgjørende for de mange Møller og Brønde, som manglede Vand, og for Græssets Fremvext. Træfrugt bliver der ubetydeligt af her. Af Ribs, Stikkelsbær, Hindbær og Blaabær er Overflødighed. - Hindbær er solgte for 8 s. og Blaa bær for 4 s. Potten. Kirsebær for 6 a 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Af Blommer og Pærer bliver intet Pundet. i Aar. - Som en Mærkelighed have Storkene, der pleie at blive til den 25de August, allerede forladt os for 8 Dage siden, maaskee fordi de i Aar kom tidligere end sædvanlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Et Postbud i Aalborg er (for at have aabnet og borttaget Pengene af nogle ham til Om bæring betroede Breve) dømt, ved Aalborg Byes Extraret, at have forbrudt sin Haand, Ære og Boeslod, og at betale i Erstatning til Postmesteren Cancellieraad Jørgensen 205 Rbdlr. 2 Mk. 13 tz. Sedler og Tegn. Endelig bør han og udrede alle af hans Arrest, denne Action og Dommens Execution flydende Omkostninger skadesløs. Denne Dom er ved Landsoverretten ved Magt kjendt, dog saaledes, at Postmester Cancellieraad Jørgensen forbeholdes sin lovlige Ret til Erstatning hos Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Blandede Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra London af 14 August, fandt den afdøde Dronnings Jordefærd Sted om Morgenen Kl. 7 fra Brandenburghouse, efter det i Lordkammerherrens Ordre foreskrevne Ceremoniel, i følgende Orden, Fattigskolens Børn i Hammersmith, strøende Blomster; - Pedellen, med Staven; - 20 Politiebetjente med Flor paa Hatteene; – 4 Kareter, hver med 6 Heste, med Hs. Maj. Betiente. - 80 Officiere af det heraldiske Departement, i fuld Uniform og med Departementsstave. - Hds. Majest. Karet, trukken af 6 smukke Fuxe, i hvilken det Kongelige Vaaben, Kronen og Regalierne; - 8 Soldater i een Række; Committee-Mænd, - et stærkt Detaschement Dragoner; - Liget, trukket af 8 Heste, Ligklædet prydet med Dronningens Vaabenskjolde; – et stærkt Detaschement af Garden; - Committee Mænd, - 12, med sex Heste bespændte Sørgekareter, i hvilke Hs. Majest. hele Følge, saasom Al derman Wood, Grev Vasalli, Fr. Austin o. s. v.; Committee Mænd, fire ved Siden af hinanden, til Hest, til hvilke Sir Robert Wilson, S. G. Noel, Herr Hobhouse og flere sluttede sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Den 12 August havde en Deputation fra Geheimeraadet i City begivet sig til Lord Liverpool, for hos ham at ansøge, at Toget maatte gaae igjennem City; men erholdt, da Lord Liverpool var fraværende, et skriftligt benægtende Svar ved Hr. Hobhouse. Ogsaa havde, siden den 11te August, en levende Brevvexling fundet Sted mellem Lad Hamilton og Hood paa den ene Side, og Herr Hobhouse, i Lord Liverpools Navn, ligesom og med Lord Liverpool selv, paa den anden, i hvilken de førstnævnte alvorligen paalagde Lorden, ikke at bestemme Dagen til Jordefærden tidligere, end at de nødvendige Forberedelser dertil kunde være gjorte; ikke at give Toget nogen Militairbedækning, og at tillade, at det maatte gaae igjennem City men hvilket Alt afsloges af Lord Liverpool. Uagtet Doctor Lushington og Herr Wilde paa det eftertrykkeligste havde protesteret imod Militairbedækningen og den foreskrevne Vei, afgik Ligtoget dog, som ovenmeldt, med den største Regelmæssighed, og, den stærke Regn uagtet, var en uhyre Folkemængde forsamlet, som i store Masser to Gange nødte det til at tage en anden Vei end den foreskrevne, saa at det dog kom ind i City, hvor Militairbedækningen ikke turde følge det. For end mere at afskjære Toget den foreskrevne Vei, havde Folket paa flere Steder opbrudt Steenbroen og gjort Veien ufremkommelig, ligesom og spærret samme med Karrer, Vogne o. s. v.; Militairbedækningen modtoges med en meget alvorlig Steenregn, ved hvilken flere af samme betydeligen saaredes; den maatte, ved at affyre sine Pistoler, hvorved nogle bleve skudte, skaffe sig Luft, som lykkedes paa nogle Steder; med ved Temple Bar blev den endelig aldeles adspredt, og Folket erholdt denne Gang en fuldstændig Seier og opnaaede sin Hensigt. - Alle disse Uordener have desværre foraarsaget sørgelige Ulykkestilfælde. Omtrent sex Mennesker ere blevne dræbte og nogle og Tyve haardt saarede. – – Efter Hs. Majest. Testamente var det hendes Villie, at der paa hendes Ligkiste skulde sættes følgende Jndskrift: "Den dybtkrænkede Dronning af Engelland." Pladen paa Dronningens yderste Kiste har følgende Jndskrift: Depositum Serenissimse PrincipissaCarolinge Amelige Elisabethae Dei Gratia Reginge Consortis Augustiissimi Monarchae Georgii QuartiDei Gratia Britanniarum Regis, Fiden Defensoris, Regis Hanoverige, at Brunsvici et Luneburgi Dueis. Obit VII. die mensis Augusti. Anno DominiMDCCCXXI. Actatis suge LIV.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Den 19de August, om Formiddagen Kl. 11 1/2, ankom den Kongel. Storbritanniske Escadre, der skal bringe den Høisalige Dronnings Lig til det faste Land, paa Elben, hvorefter flere af sammes Fartøier have taget Veien til Stade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Den 8de August, om Aftenen Kl. 6, afgik Paketbaaden Grev Mora fra Liverpool til Dublin, med omtrent 110 Personer, af hvilke 6 hørte til Skibsbesætningen. Ved Capitainens Uforsigtighed stødte Skibet tre Gange paa Banker, og var om Morgenen Kl. 2 saa fuldt af Vand, at Pomperne ikke mere kunde bruges. De Reisende forlangte, at Capitainen skulde gjøre Nødsignal, men han vilde ikke. Kl. imellem 4 og 5 trængte Vandet ind i Kahyten og Skibet kastedes mod Kysten. Enhver, der var istand dertil, søgte at redde sig paa Masterne og i Takkelaget, og enhver Bølge rev flere bort med sig. Capitainen var een af de første, der druknede. Antallet af de Forulykkede var sikkert over 50. De bestode af Personer af de anseeligste Familier, som agtede sig til Kongen i Jrland, og medbragte kostbare Sager. Alle de, som overlevede Ulykken, tilskrive Capitainens Drukkenskab samme; han skal ellers have været en meget ædruelig Mand; men havde netop den Dag taget for meget til sig af Glæde over, at hans Kone havde født ham en Arving.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
G. Pinckard fortæller i hans bemærkninger over Vestindien et høist paafaldende Exempel paa de derværende Hollænderindes Mad. og Drikkelyst. Ved en Fest, som de engelske Officierer gave de fornemste Jndbyggere i Demerary, drak en pyntelig klædt trind Dame, som sad ved hans Side, en Flaske Gammelviin, spiste næsten en halv Skinke og dygtige Portioner af henved fjorten Retter – et Maaltid, som Hr. Pinckard endnu aldrig havde seet fortæres af et Væsen i menneskelig Skikkelse - og alt dette uagtet, dansede denne Dame efter Bordet i et Værelse, hvor Heden var stegen til over 900 den hele Nat uafbrudt indtil den lyse Morgen. Aarsagen til Fornyelsen af den chinesiske Anordning mod den christelige Religion i Aaret 1805 var en Omstændighed, der tilfulde viser den hos Chineserne herskende Aand. Blandt P. AdeotsPapirer til visse i Canton bosatte Europæere fandtes et Kort over Provindsen Chan toung. Det blev hos Regjeringen en Kilde til Mistanke, som aldrig ganske kan udtømmes. Man gik saa vidt at troe, at Afsenderen af dette Kort havde den Hensigt, at befordre Engellændernes Landgang paa denne Provinds. Alle Europæerne bleve indviklede i denne Mistanke, og selv de, der vare ansatte ved det mathematiske Tribunal, arresterede eller satte under specielt Opsyn. De christelige Bøger bleve brændte, Jndskrifterne paa Kirkerne udslettede, og en stor Deel Nyomvendte bragte paa Tortur, dømte til Forviisning til Tartariet eller gjorte til Slaver. En af de sidste Forfølgelser, mod de Christne fandt Sted 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Kjøbenhavns Børs, d. 24 August. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 4 Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 14 3/2. Svenske Sedler 67 1/2. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Efterretning for Musikyndere, og i Særdeleshed for Venner af Choralsangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-25
Dr. Musikdirecteur Apel i Kiel, der for 3 Aar siden udgav en, efter Kienderes Dom, med særdeles Smag og Omhyggelighed samlet Choralmelodiebog til den Slesvig-Holsteenske Psalmebog, agter, efter flere Musikynderes Opfordring, at udgive disse Choralmelodier med fiirstemmig Harmonie, og har, med Hensyn hertil, ladet trykke en Subscriptionsplan, hvori han opfordrer Choral sangens Venner til at understøtte dette Foretagende, for hvis fortrinlige Udførelse Hr. Musik directeurens erkjendte grundige Kundskab om Harmoniens og den rigtige Sætnings Regler, er tilstrækkelig Borgen. Det Nærmere vil kunne erfares af de trykte Subscriptionsplaner, som her i Staden ligge til Eftersyn hos Hr. Musikhandler Lose, der modtager Subscription paa ovennævnte Værk. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 August 1821. Feldborgs Skildring af Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Den 26 April f. A. tiltraadte han Reisen med sin Gemalinde og det fornødne Følge. Han ankom til Maquariefloden d. 4 Mai, og fandt det Punkt, hvor Fiskefloden og Floden Campbell forene sig, saa skikket til at anlægge en ny Stad, at man allerede i Forveien gav den Plads, som man udvalgte dertil, det Navn Bathurst, efter den daværende engelske Statssecretair for Colonial departementet. Man fandt der en stor Overflødighed af frugtbar Jord, men man bemærkede, at Skovene ikke indeholdt saa godt Bygningstømmer, som Skovene østen for de blaae Bjerge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Jmedens Gouverneuren opholdt sig paa Sletten ved Bathurst, afsendte han Hr. Evans med det fornødne Følge og Levnetsmidler, for at undersøge den sydvestlige Deel af Landet. Denne Expedition varede en Maaned, og Hr. Evans opdagede en Flod, som havde sit Løb imod Sydvest, og som han kaldte Lachlan, efter Gouverneurens Fornavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Da man nu saaledes havde overbeviist sig om, at Nyholland, som næsten ingen Floder har paa sine Kyster, derimod har Floder i det indvendige Land, og man saaledes havde opdaget to Floder, hvoraf den ene havde sit Løb mod Sydvest og den anden mod Nordvest, saa kunde det ikke andet end opvække Nysgierrigheden, hvor disse Floder havde deres Udløb, om det enten skulde være paa nogle Punkter af Kysten, som endnu ikke vare opdagede, eller der skulde gives inde i Landet store Søer, som opslugte deres Vand Dette gav Anledning til at to vigtige Expeditioner bleve udførte i Aarene 1817 og 1818, som bleve overdragne til Hr. John Oxley (Surveyor General of the Territor, and Lieutenant of the Royal Navy).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-28
Den første Expedition blev foretaget i Aaret 1817 i Directionen mod Sydvest, for at forfølge Floden Lachlans Løb og undersøge det Land, hvorigjennem den strømmer. Expeditionen bestod af omtalte John Oxley, Hr. Evans, den Kongelige Botaniker Allon Cunningham, Coloniens Botaniker Charles Fraser, Mineralogen William Parr og 7 andre Personer. Selskabet blev forsynet med Levnetsmidler paa 5 Maaneder, og et Depot af Levnetsmidler blev anlagt ved det yderste Punct af Lachlansfloden, hvorhen Evans var kommen paa sin Reise; ogsaa blev Expeditionen udrustet med de behørige mathematiske Jnstrumenter til at gjøre de fornødne Opmaalinger paa Reisen. (Fortsættes.)