JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
- Efterretningen om dette pludselige Udbrud kom til Paris d. 20 s. M. Man beklagede en saa skrækkelig bedraget Bundsforvandt; man forklarede sig uopholdelig for Preussen; man gav det de bestemteste Forsikkringer, og da en aabenbar Misforstaaelse maatte være den eneste Grund til saa pludselige Bevæbninger, haabede man, at Eftertanke vilde formilde en Opbrusning, som der var saa liden Grund til. - Jmidlertid blev den i Paris undertegnede Tractat ikke ratificeret i Petersborg, og alle Slags Vink underretter snart Preussen om, at Marquis Lucchesini havde øst disse Underretninger i de mistænkeligste Forsamlinger i Berlin og imellem intrigante Mennesker, som udgjøre hans bestandige Selskab. Han blev følgelig tilbagekaldt; til hans Eftermand udnævntes Baron v. Knobelsdorff, en Mand af en retskaffen og aaben Caracter, og af en fuldkommen Moralitet. - Denne overordentlige Gesandt ankom til Paris d. 23 Aug. med et Brev fra Kongen af Preussen. Dette Brev var fuldt af forbindtlige Udtrykke og fredelige Forsikkringer, og Keiseren besvarede det paa en fri og beroligende Maade. - Dagen efter den Courers Afreise, som overbragte dette Svar, erfaredes, at der i det Berlinske Skuespilhuus var bleven afsjunget fornærmelige Sange mod Frankrige, at strax efter Knobelsdorffs Afreise Bevæbningerne vare blevne fordoblede, og at uagtet Folk med koldt Blod rødmede over denne blinde Alarm, oppustede Krigs partiet Uenighederne fra alle Kanter og oplæste (exalter) alle Hoveder saa meget, at Kongen ikke følte sig istand til at modstaae Strømmen. - Man begyndte derpaa at indsee, at Fredpartiet selv var blevet foruroliget ved løgnagtige Forsikkringer og bedragerske Sandsynligheder, og havde tabt alle sine Fordele, medens Krigspartiet benyttede sig af de Vildfarelser, deres Modstandere havde ladet sig indtage af, føiede Opæggelse til Opæggelse og dyngede Fornærmelse paa Fornærmelse; Tingen var kommen saavidt, at man ikke kunne hielpe sig ud af denne Tilstand, uden ved Krig. - Keiseren saae, at Omstændighederne gjorde det til en Nødvendighed, at gribe til Vaaben mod sin Allieret. Han gav Befaling til Forberedelsesmidler. - Alting marchere de til Berlin i stor Hast; de Preussiske Tropper rykkede ind i Sachsen, ankom til Forbundets Grændser og fornærmede Forposterne. - D. 24 Sept.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
afreiste den Keiserl. Garde fra Paris til Bamberg, hvor den ankom d. 6 Oct. Der blev givet Ordre til Armeen, og Alting satte sig i Bevægelse. Det var d. 25 Sept. at Keiseren forlod Paris, d. 28 var han i Maynz, d. 2 Oct. i Würsburg, d. 6 i Bamberg. Samme Dag affyredes to Carabinskud paa en Fransk Major ved to Preussiske Husarer. Begge Armeer kunde betragte hinanden ligesom i Nærheden. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Et Skib paa 900 Tønder skal afseile fra Londen med et stort Vareforraad til Hayti Mellem en Engelsk Chaloupe, to Canoneerbaade og en Fransk Fregat har der været en frygtelig Fægtning. Den sidste strøg, men saavel Fregatten som Chaloupen sank efter Slaget. Den største Deel af det levnede Mandskab reddedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Ved den Jndiske Auction i London d. 4 Dec. sælges foruden andre Vare 5,800,000 Pund diverse Sorter Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den Danske Minister i London Grev Wedel Jarlsberg havde d. 16 f. M., sin Afskedsandience hos Kongen af Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Man har troet, at For ikke har efterladt noget Testament, men nu har man fundet et, i hvilket hans Enkerene og allene er udnævnt som Executor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Efter en Skrivelse fra Palermo af 17de Sept. er Calabrien, paa Fæstningen Scylla nær, rømmet af Engelske Tropper, og de vilde ogsaa forlade denne Fæstning og trække sig tilbage til Sicilien. Efter en Engelsk Officiers Brev troede de Brittiske Tropper ved deres Ankomst, at General Regnier kun havde 2000 Mand istedet for at han havde Jamaica Coffardieflaaden, som man var meget bekymret for, befandt sig d. 19 Oct. Sønden for Cape Clear i samlet og god Stand. D. 24de undertegnedes Parlamentets Dissolutionsact, og bestemtes den ny Parlamentsforsamling til d. 15 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Grev St. Vincent er ankommen til Portsmouth, og antager, som det hedder, ikke Commanden over Canalflaaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den 20de f. M., gik i London det Rygte, at General Moreau var ankommen der, og derpaa igjen afreist til Fastlandet, efterat han havde havt adskillige Conferencer med Ministerne. J Plymouth gik d. 21 f. M. det Rygte, at den Spanske Flaade fra Cadix, 12 Linieskibe og forskjellige Fregatter stærk, er udløbet, og at Admiral Collingiood med 10 Linieskibe og forskjellige Fregatter gjør Jagt efter den. Denne Efterretning tedes imidlertid ikke. Prisen paa Caffe er faldet i London. Piment, søges der meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Engelland havde sendt Admiral St. Vincent med 6 Linieskibe og Mylord Rosselynus til Tago, for i Tilfælde af Underhandlingernes Afbrydelse med Frankrige, at understøtte Portugal, og love det endnu mere Hjelp ved de Engelske Escadrer, der krydse i Portugisiske Farvande. Men Portugal bad det Engelske Hof uopholdelig at tilbagekalde disse Krigskibe, da det intet befrygtede af begge Nabomagterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den afdøde Fors Liig er kommet til at staae ved Siden af Lord Cathams og 18 Fod fra Pits Gravmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Det Engelske Skib Johanne Elisabeth, Capit. N. J. Erg, som for 11 Dage siden afseilede fra London, har d. 23de f. M. faaet en saa overordentlig stærk Læk, at Capitainen saae sig nødsaget til at sætte det paa Grund, ikke langt fra Bor kum. Besætningen, som bestod af 15 Mand og vilde redde sig i tre Baade, kantrede med Baaden, og druknede paa den Engelske Loots og en Mand nær London d. 21 Oct. Vor Hoftidende for i Dag indeholder nu H. Majestæts vigtige Declaration i Henseende til Underhandlingerne med Frankrige og deres Afbrydelse. J samme hedder det blandt andet : Underhandlingerne foranledigedes ved den Franske Regjerings Tilbud, paa Grundvolden, af de nuværende Besiddelser paa begge Sider, med Tilladelse af gjensidig Compensation, at begynde Fredsunderhandlinger, og der tilføiedes endnu den bestemte Forsikkring, at H. Majestæts Tydske Besiddelser, som selv uden mindste Forevending af nogen Slags Grund til Fiendtlighed, bleve angrebne, skulde tilbagegives. Paa dette Forslag antog H. M. Tilbudet at træde i Underhandlinger med Forbeholdenhed, samme skulde føres i Overeensstemmelse med H. M. Allierede a. Af den hele Declamation sees, at virkelig allerede en provisorisk Frodsmantat mellem Engelland og Frankrige skulde sættes i Kraft, saafremt Keiseren af Rusland vilde tage Deel deri. At Frankrige har vægret sig ved at antage Ruslands Fordring, og Kongen af Storbritanniens foreslagne Betingelser i Henseende til sine Allierede antages som Aarsag til Underhandlingernes Afbrydelse. Den nu indløbne Efterretning, at Fiendtlighederne ere udbrudte mellem Preussen og Frankrige har opvakt her stor Glæde 4).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den fra Maltha og Gibraltar ankomne Paketbaad Cartaret melder, at der ved Cadix laae d. 1ste, da den seilede der forbi, 12 Linieskibe seilfærdige. Efter senere Efterretninger fra Lord Collingmod laae den Spanske Escadre rolig i Havnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
London d. 24 Oct. Vore Forhold til Preussen i Fremtiden ere endnu bestandig afgjorte, og den fuldkomne Fred og Forsyning med Frankrige berver paa det Preussiske Cabinets Svar angaaende Hannover. Lord Morpeth er det overdraget, at fordre som Præliminairartikel, dette Churførstendommes fuldkomne Tilbagegivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
I Gaar Morges ganske tidlig ankom Major Darkin med Depecher fra det Preussiske Hovedqvarteer, i hvilken Anledning der blev holdt et Cabinetsraad, som alle Medlemmerne, paa Grev Fitzvilliam og Lord Ellenborough nær, bivaanede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den Franske Escadre under Villamez har i den sidste Storm lidt overordentlig meget. Villaumez er ankommen til Havanna. Et andet Linieskib de Castor, skal være sjunken. To andre Linieskibe ere af to Brittiske Linieskibe blevne jagede paa Grund ved Cheasepeak, og et af samme Impetueur paa 74 Canoner er ødelagt. To andre Linieskibe bleve jagede af to Brittiske Linieskibe, og reddede sig i Cheasepeak Bay. AdmiralStrachan har mistet en Hovedmast og er løbet indi Fayal, men strax løbet ud igjen med Linieskibet. Triumph, for at opsøge den Franske Escadre. Ogsaa Sir J. B. Warren er reist til den Americanske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Krigskibet Elephant og Skaanerten the Pickle er d. 12 Sept. afreist fra Barbados til Coro, for at understøtte Miranda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J Engelland hedder det, at 20,000 Mand Jnfanterie og 5000 Mand Cavallerie skulde afgaae til Fastlandet, for at understøtte dets Allierede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
London d. 14 Oct. Over 70 Skibe med Gods ere i Begreb at seile fra vore Havne til Buenos Ayras, og Speculationen paa dette ny Marked for vore Manufacturvarer er saa stor, at man almindeligen frygter for, at mange Speculanter ville ødelægges derved. To Capitalister ere endog allerede herfra reiste did, for at opkjøbe Alt, hvad der ikke findes Kjøbere til, og vente i det mindste at indkjøbe Varer for den halve Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
Den 9de ankom en Engelsk Coffardieflaade fra Østersøen, under Bedækning af Krigskibet Providene, til Hull. En Convoy afgaaer d. 15de fra Hull til Elben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-01
J London havde man d. 17de f. M. den ubehagelige Efterretning, at Skibet Constance paa 24 Canoner, fra St. Malo, efter mere end fem Timers heftig Fægtning med en langt overlegen Fransk Fregat, er bleven tabt. Capitainen er dræbt, men Mandskabet reddedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Indenlandske Efterretninger. Det var de lystige Passagerer, som det Nest vedske Selskab i Løverdags gav i det Holsteenske Selskab. Stykket blev i det Hele ret godt udført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
To Preussiske Officierer af det Hohenloheske Corps ere ankomne fra Svinemunde til Kjøbenhavn i en Tid af 18 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Det hedder, at man venter til Kjøbenhavn em Prindsesse af Brunsvig=Oels.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Det Danske Skib Caroline, bestemt fra St. Domingo til St. Thomas, er indsendt til Jamaica. Et med Viin og Brændeviin ladet Skib, bestemt fra Bordeaux til Christiansand, er d. 17 s.M. strander ved Deal Beach. Mandskabet er reddet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Fra den Preussiske Bjergraad og Mineralog Gieseke, der bereiser Grønland, for der at anstille geognostiske og mineralogiske Undersøgelser, er der indløben den Efterretning, at han er lykkelig ankommen, og allerede har bereist en stor Deel af Landet med megen Held Hertugen af Brunsvig ankom den 28 over Welle til Altona. Det ene Øie er ulægeligt; det andet er der endnu Haab om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Generalgouverneur Roepstorff, til Baroniet Einsidelsborg, som eier Sukkerraffinaderiet i Odensee, og allerede tilforn roesværdigen kjendes af mangen patriotisk Daad, gav i Odensee d. 29 f. M. en sielden Fest paa Sukkergaarden, i Anledning af 2den April 1801, og i Anledning af en saavet Mand her fra Fyen, som i Slaget bemeldte Dag mistede Hagen og hele Undermunden (Hans Johansen). Det herværende Militaire (de unge Recruter af Exerceerskolen) paraderede efter Jndbydelse i Gaarden. De fleste af Byens Honoratiores havde ligeledes indfundet sig, og vare Vidne til den rørende Handling, da den ædle Olding i en Tale til Hans Johansen hædrede denne, ved at drikke hans Skaal og derefter forære ham den prægtige store Punschebolle af Kjøbenhavns Porcellain, hvorpaa Slaget af 2 April var afbildet, ved hvis Forevisning Hans Johansen og hans Hæder af Generalgouverneuren forestiltes det opstilte Militaire, og den forsamlede Almue, for ogsaa hos dem at opvække Jver til at fægte for Fødeland og Konge i paakommende Tilfælde. Alle bleve skjænkede med Punsch af den store Bolle, og da Generalgouverneuren overleverde den til Hans Johansen, medfulgte tillige en Anviisning, hvorefter han, saalænge han lever, kan hvert Aar modtage 25 Pd. Raffinade paa Sukkergaarden til sin Punsch, da hans Pension er tilstrækkelig til hans øvrige Fornødenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Christianiaavis læses følgende besynderlige Bekjendtgjørelse: En Bondemand, som havde et af Byens fattige Børn til Opfostring, var hos mig i Løverdags Aften og beviiste med Attest at Barnet var confirmeret, hvorefter jeg udbetalte hans Tilgodehavende under den Betingelse, at han (?) skulde skaffe Barnet en god Tieneste, siden han ikke selv vilde beholde hende længere. Dette lovede han. Men - han havde medbragt Barnet til Byen, og var umenneskelig nok at reise herfra og overlade Barnet til sig selv, uden at sige mig at det var her i Byen. - Skulde nu nogen føle mere Menneskekjerlighed, og ville modtage dette Barn (!) i Tjeneste - det er 16 Aar gammelt, kan binde, spinde og karde, samt af den Helbred, at det maa kunde gjøre Tjeneste for Føde og Klæder - da ønskede jeg at man snarest muelig ville tale med mig herom, da Pigen til hver Tid kan blive foreviist. Christiania, den 27de October 1806. J. P. Petersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Kolding, den 27de Octbr. I Gaar blev den her uden for Byens Søndreport i Følge Forordningen af 22de Febr. d. A. indrettede ny Kirkegaard, høitideligen indviet. J denne Anledning forsamlede Menigheden sig til Aftensang i Kirken, hvor Hr. Pastor Luplau holdte en smuk Præken, med Hentydning paa den forestaaende høitidelige Handling: derfra forføiede Menigheden sig under Klokkernes Ringning ud paa Kirkegaarden, hvor Jndvielsen skede ved en passende Tale af Sognepræsten Hr. Raaschou; efter Talen blev sjunget Psalmen Nr. 422, og for samme følgende af Hr. Pastor Garnæs forfattede skjønne Sæng: Melod. Brødre, hvorfor flyde, Taarer &c. Hellig Fred omhegne. Brødres Hvilested, Som her skulle segne. Sødt til Rolighed! Lukt for Verdens Møie, Og dens korte Strid, Blunde deres Øie Til en bedre Tid. Jorden Frøet kjækker, Frem af Moderskjød, Almagts Stemme vækker Liv af Muld og Død. Morgenrøden blinker Gjennem stormfuld Sky Haabets Engel vinker Hid til evig Ly Høitids stille hegne Trindt om dette Sted! Gjennem Stridens Egne. Vandrer vi til Fred. Veien over Klinter, Til det Høie gaaer, Efter Gravens Vinter, Blomstrer evig Vaar. J Gaar ankom her paa Reden en Svensk Skipper, Hedenqvist, fra Colberg (i Bagpommern, 14 Mile fra Stettin), med nogle fyrgetyve Fade med Penge ombord, der, som det hedder, bevogtes af 6 Mand Preussiske Soldater, 1 Over og Underofficier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Udenlandske Efterretninger. Thomas Tatlock i Hamborg har erklæret sig insolvent med 300,000 Mk. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Østerrige er under 1 Nov. udkommet en forhøiet Brevtaxt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Der anmærkes nu, at Slaget ved Auerstadt netop forefaldet samme Dag, da Træfningen ved Elchingen f. A. leveredes, hvorpaa Ulms Overgivelse fulgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Hertugen af Sachsen Weimar er ankommen til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J August og September Maaned er indkommet til Luthers Mindemærke 3026 Rdlr. og den hele indkomne Sum beløber sig nu til 23,270 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Hamborg gives der en Bande, der bestaaer af flere end 100 Personer, som af Politietaten have faaet Navn af Hochstabeler. De udgjøindbyrdes et Slags Orden eller Samfund, logere for det meste i Privathuse eller Værtshuse af Middelelassen, og kun meget sjelden i virkelige Tigger herberger. De klæde sig meget smukt, og medføre Attester angaaende ulykkelige Tilfælde, der have tilstødt dem eller Jndbyggerne i deres foregivne Fødeby, smukt indbundne Subskriptionsbøger, Frimurer-Certificater, alle Slags Anbefalingsskrivelser, Passe og Papirer. De ere meget dumdristige, løbe lige ind i Husene, Comptoirerne &c., og opdigte Historier &c. De ere nøie bekjendte med Familieanliggender, skifte ofte Navne, Logis og bedragerske Jnstrumenter, og naar de tilsidst blive alt for bekjendte, reise de andensteds hen. I deres præg rig indbundne Bøger findes falske Attester af de fornemste Folk og Subskription for betydelige Summer. Det er endog gaaet saavidt, at een af dem havde tegnet det Hamborgske Senat for 60 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Hamborg advares paa det alvorligste mod disse Bedragerier. (Ogsaa i Kjøbenhavn har man seet adskillige af deres Emissarier. En af dem foregav for ikke længe siden, at være en Beslægtet af en vis anseelige Grosserer her i Byen, og løb omkring og tiggede under det Paaskud, at han gjorde Collect for hans i Krigen ødelagte Fødeby.)Man har i offentlige Blade læst en kort Efterretning om Jordskjælvet i Rom d. 26de Aug., som man i to Aarhundreder ikke havde oplevet Mage til. Et Brev fra den berømte Humboldts Huuslærer, Hr. Sickler, meddeler en omstændelig Beskrivelse over denne rædsomme Naturbegivenhed. Sickler var to Dage forhen med sine Elever og Humboldt hos Lucian Bonaparte i Villa Turtulana (Rusinella kaldet). Dagen i Forveien blæste en stærk Siroscovind, og om Aftenen saae Maanen usædvanlig rød ud. D. 26de, da Jordskjælvet opkom, sadde de just og drak Theevand. I det een af Damerne vilde sætte Koppen til Munden, sprøitede Vandet hende i Ansigtet, og Sickler forekom det, som hun vilde falde ned af Stolen; men i det han vilde gribe efter hende, fik han et saadant Modstød, at han tørnede to Skridt tilbage. mod Bordet. Hele Selskabet hoppede i samme Øieblik i Veiret, alle Stole faldt omkuld, og det store Bord var i Bevægelse. Bestyrtelsen var ubeskrivelig - alle toge Flugten. Paa Trappen fandt de to Piger liggende næsgruus, og paa Gaden nedregnede Tagstenene. Jordskjælvet, som havde varet omtrent 16 til 20 Secunder, var nu forbi. Tjeneren var den første, som de, blandt den store Mængde Mennesker, der deels ravede, deels laae paa Jorden, saae reise sig op. Han var bleg som et Lig, og i hans Øine saaes kun det Hvide. Mennesker og Creature stimlede hylende og bestyrtede ud paa Marken. En Kirke brast midt fra hinanden, og hele Taget faldt ned; mange Mennesker, som fandtes deri, bleve saarede; men kun en Kone og hendes Barn dræbtes paa Stedet. Allevegne mødte man Folk paa Knæ, som anraabte Madonna og alle Helgene. - Lucian Bonapartes Palais er ganske sprukket, og kan neppe beboes mere. I dette Pallads kunne ellers 3 til 400 Mennesker boe, og da Jordskjælvet indtraf, fandtes her henved 100. Da det første Stød kom, laae L. Bonaparte endnu i sin Seng, og hans Kone, som nylig havde været i Barselseng, var i Badet. Begge reddede sig halvnøgne ud paa Marken, og kom endnu samme Dag tilbage til Rom, hvor Jordskjælvet ikke havde været saa heftig som i Bjergegnene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den 2den October arbeidede i Canton Schwüved det indstyrtede Bjerg 250 Mand, for at skaffe Vandet et Afløb, istandsætte Forbindelsen mellem Arth og Schwuz, og jorde de Liig, der opgraves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
En Kone og hendes Barn ere blevne fundne 24 Timer efter Jndstyrtningen levende og ubeskadigede under Ruinerne af et sammentrykt Huus. Hun erklærede, at hun havde hørt adskillige Mennesker, skrige, græde og sukke. Da den oxygeneserede Saltsyregas ikke allene er tjenlig til at rense Luften, men ogsaa befundet gavnlig for Qvalte og Druknede, saa er ved den fortræffelige Redningsanstalt i Wien de fleste Redningsredskaber blevne forsynede med et Dampapparat, som indbefatter denne Gasart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
En vis Kreuzer har foreslaaet det oeconomiske Selskab i Leipzig et Middel til at betrygge sig mod konstig eller naturlig Brødmangel. Han har selv betjent sig deraf, og en Skjeppe Korn kostede ham paa denne Maade kun 14 til 18 Mk. Dansk, medens den i hans Egn betaltes med 117 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Det bestaaer nemlig i, at hver Huusfader samler den 16de eller 20de Deel af sit Brødforraad, og deriblandt alt det Brød, der som Levninger &c. bortkastes eller gives til unyttige Hunde, og tørrer det i Sække eller Kister paa luftige Steder. Det skjæres derpaa i Tærninger eller Skiver paa 1/2 Tomme, tørres i Solen, paa Kakkelovnen eller i Bagerovnen, og naar det skal bruges, opblødes det 48 eller 24 Timer i Forveien i hedt Vand; 8-10 Timer førend Bagningen kommes atter frisk Suur de deri, og saa meget frisk Meel, som Consistenen af en ordentlig Brødde udkræver, og som kun behøver at udgjøre den 8de eller 9de Deel deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Efter en imellem Frankrig og Bayern under d. 8 Sept. sluttet Tractat har det sidste i Slutningen af f. M. faaet Souverainetetsret over de i Franken ved Førstendommet Bamberg beliggende Lam de. De ere lagte under den Bambergske Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Fra Brest er der afseilet 3 Linieskibe og 2 Fregatter, der formodes at gaae til Buenos Ayras.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Efterretning, at Frankrige og Sachsen, har sluttet en Neutralitetstractat, er ikke bleven stadfæstet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Engelske Blade paastaae, at Storbritannien underhandler med Sverrig om en Subsidietractat, efter hvilken det sidste lover at stille 30,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Fregat, der skal føre Lord Morphet til Engelland, laae, formedelst Modvind, endnu d. 27. f. M. ved Helgolland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Engelske Division paa 31 Seilere, som d. 9 f. M. gjorde et mislykket Forsøg paa at sætte Bologne og dens Flaade i Brand, kastede 100 Brand=Raquetter af ny Opfindelse ind i Staden. Hver af dem bestod af en Jerncylinder, 4 Tommer i Gjennemsnit og 2 1/2 Fod lang. Den er fyldt med Jldmaterie, hvis Lue strømmer ud fra og de øverste Aabninger. Jndvendig er anbragt et Spiger, som synes bestemt til at befæste Kuglen ved den Gjenstand, den falder paa. Mærkeligt er det, at Engellænderne ombarderede Calais og Bologne i et Øieblik, hvor Lord Landerdale maatte være i een af disse Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Efter Prindsen af Ponto Corvos befaling fik Erlangen i Betragtning af det derværende Universitet, ikke en eneste Mand i Jndqvartering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Franske Keiser var Natten fra d. 14de til 15de selv nærværende for at paasee de Saaredes Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
J Slaget d. 14de havde Preusserne posteret sig paa en Høi ved Jena. Difileerne ved Foden vare besatte med Preussiske Jægere; Midten og Toppen vare beplantede med mange Canoner; hele Rækker af Franske faldt; men for at sikkre sig mod disse Canoner bandt Franskmændene deres Tornistre paa Hovedet, og klavrede i det de holdt Geværet i den ene Haand, og holdt sig fast ved Jorden med den anden, op paa Bjerget. Preusserne maatte vige og faldt for det meste i det Daboustske Corps Hænder, som omringede Bjerget. Davoust havde fegtet den hele Dag og kastet over 60,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Den Sachsisk Weimarske Armee paa 20,000 Mand tog ingen Deel i Slaget d. 14de. Den har siden trukket sig tilbage til Tangermunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-11-04
Fra Hannover er der afgaaet en Deputation til Commandanten i Fæstningen Hammel. General Lecogs Corps er ikke indqvarteret i Byen, men ligger i Landsbyerne omkring Hammen.