Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-05-29
Det var for Cancelliet blevet andraget, hedder det i "C. T., at et Sogneforstanderskab havde indført den Fremgangsmaade, aarligen at lade afholde Licitation over fattige Børns Anbringelse til Underholdning, og at navnlig et under Fattigvæsenets Forsørgelse værende Barn, der ønskede at forblive hos dets hidtilværende Pleiefader, ligesom denne ogsaa var villig til at beholde det mod den hidtil erlagte billige Betaling, ved en slig Licitation var blevet overdraget en Mindrebydende til Forsørgelse paa 1 Aar, uagtet en af de Tilstedeværende tilbød at ville godtgjøre Sognet Differencen imellem Licitationsbudet og den hidtil erlagte Betaling, naar Barnet maatte forblive paa det Sted, hvor det for Tiden var anbragt. Det blev derhos indstillet til Collegiets Afgjørelse, hvorvidt den omhandlede Fremgangsmaade overhovedet kunde ansees lovmedholdelig. – Efter i denne Anledning at have indhentet Erklæring saavel fra vedkommende Amtsraad som fra det paagieldende Sogneforstanderskab, hvilket sidste yttrede den Formening, at det kunde have sit Forblivende med den i Henseende til fattige Børns Anbringelse hidtil brugelige Fremgangsmaade, dog saaledes, at Børnene for Fremtiden ikke vare tilstede ved Licitationen, og at der ved Approbationen af Licitationsbudene toges særdeles Hensyn til, hvor der vilde blive sørget bedst for Børnene, har Cancelliet ved Skrivelse af 2 April d. A., næst at lade Sogneforstanderskabet tilkjendegive, at Collegiet høiligen maatte misbillige det af Samme ved den omforklarede specielle Leilighed udviste Forhold, svaret, at man ikke kan bifalde, at Underholdningen af de under Fattigvæsenets Forsørgelse værende Børn sættes til formelig Licitation, selv om denne foregaaer paa den ovennævnte af Sogneforstanderskabet foreslaaede Maade, hvorimod man med Amtsraadet maa ansee det for rettest, at Forstanderskabet efter Accord underhaanden søger at faae bemeldte Børn udsatte, saaledes at der ved Børnenes Anbringelse tages Hensyn ikke alene til at Betalingen kan blive saa billig som muligt, men ogsaa til at deres Underholdning og Opdragelse bliver forsvarlig. (Slutning af Brevet fra en af de Reisende med Corvetten "Galathea. Den 25. om Morgenen, det var en Søndag, kom de nye Høvdinger ombord; det var alene 2 fra Malacca og Jnvang, og bleve indstallerede : de fik en ny Stok med Christian Vill's Navnetræk, derhos bleve de klædte paa : de fik en Skjorte, et Par hvide Buxer og et rødt uldent Shawl. Gudstjenesten blev da holdt, og derpaa gik samtlige Officierer, Underofficerer og en stor Mængde af Mandskabet i alle Corvettens, Dampskibets og Transportskibets Fartøier fra Borde med Musikken i Spidsen. Vi roede over til den omtalte Høi mellem Malacca og Jnvang, som var bleven ryddet, og hvor en Flagstang var opreist. Vi bleve opstillede paa Strandbredden og i festligt Tog, ledsagede af omtrent 30 Nicobarer, droge vi op paa Høien. Efter at Præsten, som var kommen i Land i Ornat, havde fremsagt en Bøn, holdt Chefen en kort Tale, hvori han til Slutningen udtalte, at han i Kraft af den hos ham af Kongen nedlagte Fuldmagt plantede Flaget; det blev da heiset under 9 Kanonskud fra Corvetten; "Kong Christian stod ved høien Mast blev spillet, danske Sølvdalere bleve uddeelte til alle tilstedeværende Nicobarer, for at de kunde see deres Konge og have et Minde og denne Dag. Det var meget høitideligt i det Hele; men der manglede ei paa nogle comiske Tilfælde, f. Ex. at da vi kom i Land, maatte vi vente længe paa Høvdingerne, som ei havde gjort deres Toilette, og da de endeligen kom havde de glemt det Halve. Jmidlertid var det slet ikke Meningen, at en Coloni skulde anlægges der. Jordbunden viste sig ved nærmere Undersøgelse her, som overalt paa de nordlige Øer, slet ikke at være egnet i det Hele taget til Cultur, idet den fordetmeste kun bestod af haardt Leer, meget fast, uden nogensomhelst Tilsætning af Sand, og saaledes næsten uden Jndvirkning af Luften; tilmed var Havnen altfor indesluttet, Kysterne for opfyldte med Skov og Mangrove, til at man kunde haabe der at finde et nogenlunde sundt Opholdsted. Den 26. forlod Corvetten og Dampskibet Havnen og seilede sammen udaf det vestlige Jndløb mod Nord til Teressa, hvorvi samme Dag landede paa Østsiden, gik i Land, men den følgende Dag atter lettede og ankrede paa S. V. Siden, og forbleve der til den 29 om Middagen. Det er en overmaade smuk og temmelig stærk befolket Ø; mod S. O. er den lav, mod S.V. derimod hæver den sig til temmelig høie Bjerge. Corvetten gik til Komortas Nordpynt, laae der for Anker, medens en Deel gik i Land, deels for at undersøge Øen, deels for at skaffe Vished om, hvorledes det forholdt sig med de vilde Bøfler, som Rosen omtaler. De saae dem ei, men fandt Sporene af dem. Jgjennem Nancowry Havn seilede vi til Lille Nicobar, og den 31, kastede vi Anker her tilligemed Dampskibet og Christine. Fra den 1. til den 13. Februar opholdt vi os her; thi det var allerede saagodt som afgjort, at en Coloni skulde anlægges herDet er en meget god Havn, skjøndt ei at ligne med den ved Nancowry; den dannes af Lille Nicobar mod Syd og tildeels mod Øst, af den lille Ø Pulu Miumod Vest, men er temmelig aaben mod Nord, idet der vel 1/2 Miil udenfor ligge to smaae Øer Treice- og Track, men som idetmindste ei kunde dække Havnen naar Vinden blæser fra Nord. Dog er her jo sjelden andre Vindeend N. O. og S. V., og Havnen maa vistnok regnes til de gode. Ligesom Nancowrys Havn saaledes har den et dobbelt Udløb; fra N. og fra V., det sidste gjennem den rigtignok smalle, men meget dybe Kanal mellem Pulu Milu- og Lille Nicobar. Stedet synes at være ret gunstigt for en Colonies Anlæggelse, idet Pulu Miln meget let kan ryddes og være et godt Udgangspunct for en Colonisation. Den er aldeles flad paa den østlige Side, temmelig høi mod N. og N. O. og er omtrent 20 Tdr. Land stor. Den modsatte Kyst af Lille Nicobar er meget høi, bevoxet med tæt Skov, men meget frugtbar, og en Flod, som et meget langt Stykke er seilbar, har sit Udløb i Havnen. Et Par Dage efter vor Ankomst fik Selskabet en ny Tilvært, idet Etatsraad Hansen, Fuldmægtig Rehling og Dr. v. Teylingen kom fra Tranqvebar med en Brig ført af Capt. Lewis. Samtalen dreiede sig naturligviis oftest om Colonisation: man syntes godt om Stedet, men de kyndigste Folk vare enige om, at imellem 5 og 600,000 Rbd. vilde gaae i Løbet, inden Colonien kunde komme i Gang, og det Galeste af Alt vilde være at tage fat, naar det ikke skeete med Kraft og Udholdenhed. Hjælp af de Jndfødte i den Henseende, at de kunde tjene os som Arbeidere, er aldeles ikke at vente. Den 25. forlode vi Nicobarerne."