Berlingske Tidende, 1835-10-16
J en Skrivelse fra Santander af 28de f. M., sandsynlig viis hidrørende fra en Officeer i den engelske Hjelpe-Legion, hedder det: Carlisterne havde endnu beholdt deres Stilling, fem til sex Miil fra Bilbao, Christinernes Hovedqvarteer, og man troede ikke, at noget Afgjørende vilde skee, førend Dronningens Tropper vare brudte op til det Jndre af de insurgerede Provindser, hvor det da ikke vil mangle paa levende og for Englænderne trettende Smaalægtninger. Christinernes Oparationsplan skal, saasnart den engelske Legion er fuldtallig, gaae ud paa, saa tæt som muligt paa alle Punkter at omringe Fjenden, drive ham ind i Biscayas Bjerge og holde ham fast, for at han lidt efter lidt kan udtømme sin Kraft her og fortære alle de Hjelpemidler, der skulde tjene ham til sine Planers videre Udførelse. Til samme Tid skal der, saavel til Lands som til Søes, føres en streng Opsigt, for at hindre Tilførsel af Munition og Levnetsmidler, hvilke Carlisterne hidtil uden stor Vanskelighed have kunne skaffe sig, især fra de øvrige spanske Provindser. Til Kysternes Blokkering skulde brittiske Krydsere anvendes, medens Landhæren bragdes til 50 69,000 Mand, for med Held at kunne afskjære Fjenden al Tilførsel fra Landsiden. Mellem Bilbao og Portugalete skulle 6000 Mand opstilles i sex Afdelinger. Den brittiske Legion skal i saa Fald besætte en Huulvej til Venstre fra Bilbao, medens Cavalleriet posteres paa Sletten ved Vittoria; Pyrenæerne skulle ligeledes bevogtes strengere end sædvanlig. Da Catalonien nu har sluttet sig til Regjeringen, venter man derfra et Antal Tropper, for at lette Oprettelsen af en saadan Cordon. – J den samme Skrivelse tales om, at Don Carlos havde ti Dage forinden ladet tre Englændere skydes, i det Hele ere nu 20 Mand af den brittiske Legion faldne i hans Hænder. De sidste Efterretninger fra Lissabon naae til den 28de f. M. og tale med megen Bestemthed om Dronning Marias for restaaende Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg; denne Forbindelse skal ikke alene være besluttet, men de i saa Henseende nødvendige Jnstructioner til de diplomatiske Agenter skulle allerede være udfærdigede. Den Pedros Obsequier, der fejredes den 24de f. M. med en stor Sjælemesse, bivaanedes ikke alene af Kejserinden og Dronningen, men ogsaa af samtlige de fornemste civile og militaire Embedsmænd og alle fremmede Ministre, blandt hvilke Lord Howard de Walden. – J Oporto har man forsøgt at forstyrre den offentlige Rolighed og at proclamere Constitutionen af 1820. Det lykkedes imidlertid Øvrigheden at tilintetgjøre denne Plan, skjøndt det ikke kunde hindres, at en stor Mængde oprørske Placater bleve opslaaede. – Den 27de f. M. bleve atter, paa Finants-Ministeren Silva-Carvalhos Befaling, Statsgjeldsbeviser, til Beløb af 357,950,765 Reis, offentlig brændte. For nogle Dage tilbage var et Slaveskib løbet ind i Tajo, adresseret til en Tydsker, Herr S.; det kom fra Havanna, hvor det havde solgt sin Ladning Slaver med en reen Gevinst af 95,000 Kroner, eller 10,000 Pund Sterling. Skibet udrustes nu til en ny Expedition af samme Art. – Det hedder, at de portugisiske Havne skulle i December d. A., eller i Januar næste Aar aabnes til fri Jndførsel af en vis Mængde Korn. Dog skal der først meddeles Tilladelse til at bringe alt det, under Kongelig Laas værende Korn paa Markedet.