Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-08
(Af Gelpks Naturban der Kometen 1829.) Denne Komet kaldes den Bielaske, fordi Captain Biella i Josephstadt i Bøhmen først bemærkede den en 26de Februar 1826 Kl. 8 om Aftenen i Vædderens Tegn; den viiste sig dengang som en liden rund Taage, med et meget fiint Lyspunkt i Midten. Da han observerede den Aftenen derpaa, saa fandt han, at den var rykket en Grad frem imod Østen, hvorved han overbeviiste sig om, at dette Syn paa Himlen ikke var en Stiernetaage, hvoraf saa mangfoldige sees i det ubegrændsede Himmeldyb, men en Komet uden Hale, og nu begyndte han at beregne dens Bane, og kom derved til den Overbeviisning at denne Komet er allerede seet i Aarene 1772 og 1805 fordi Elementerne af dens Bane stemme nøie overeens med de Kometers Bane, som ere observerede i disse Aar. Denne Komet er, foruden den af Professor Enke øbserverede, den anden, som ikke gaaer udenfor Solsystemets Grændser, den tilendebringer sit Omløb omkring Solen i det korte Tidsrum af 6 Aar og 9 Maaneder, og har siden 1772 giort denne Tour 8 Gange. J 1826 den 18de Marts var den nærmest ved Solen, og stod i en Afstand fra den af 18 Millioner Mile, fra den Tid af gik den tilbage til det Punkt af dens Bane, som er længst borte fra Solen (Aphelium) som er 128 Millioner Mile borte fra hiint nærmeste Punkt. Den 23de Juli 1829 er den kommen til sin længste Afstand fra Solen, og har da paa nye begyndt sin Reise mod den. Naar den saaledes tiler bort fra Solen til sit Aphelium, saa bliver bog dens Løb bestandig langsommere: thi det er hurtigst jo nærmere den kommer til Solen. Den 22de Juni 1829 nærmede den sig meget den mægtige Planet Jupiter og dens Maaner, og ved dennes Tiltrækningskraft er Retningen af dens Bane imod Jordens bleven betydeligen forandret, hvorved dens Løb vil blive flere Dage kortere naar den kommer den 27de November 1832 atter nærmest til Solen. Kometens Ban har over 324 Millioner Mile i Omløb; Banens Længde udgiør 146, dens Bredde 96 Millioner Mile, og den giør en Vinkel af 13 mod Jordens Bane. Deraf kommer det at dens Bane overskiærer Jordens i to Punkter, hvoraf den ene kaldes den opstigende og den anden den nedstigendKnude. Naar Kometen staaer i denne sidste, saa er det mueligt at den kan engang støde sammen med Jorden; men dette Sammenstød kan kun møde i dette ene Punkt og kun paa en 30te November, paa hvilken Dag Jorden allene kommer til dette Punkt. Men da Kometen ikke netop i 6 Aar fuldender sit Omløb omkring Solen, men i 6 3/4 Aar, saa vil den ikke paa samme Dag hvori den traf ind i Kunden ved sit ene Omløb, indtræffe ogsaa i den ved det andet; men vil ved hvert Omløb komme til at gaae paa en anden Dag igiennem Knuden; naar den saaledes har 365 1/4 Gange fuldendet sit Omløb om Solen, eller efter 2465 Aars Forløb, saa vil den kunne træffe ind i Knuden paa en 30te November, og saaledes kom me til at møde Jorden; men selv naar ogsaa den Dag kommer, og Jorden kommer blot 8 Timer før til Knuden end Kometen, saa kommer den dog 346000 Mile fra den, og kommer Kometen kun een Time sildigere til Knuden, saa er Jorden allerede kommen et Stykke bort af 14000 Mile, og kan da ikke berøres af Kometens Lys=Armosphære. Skulde Kometen og Jorden derfor løbe paa hinanden, saa maae de i den samme Minut komme sammen i Knuden, og dette kan kun eengang indtræffe i et Tidsrum af 3,000,5000 Aar; og selv dette Sammentræf kan forstyrres ved Jupiters Virkning paa Kometen, som forstyrrer dens Bane. Det er vel saaledes ikke umueligt at Kometen og Jorden kunne engang rende paa hinanden; men det er høist usandsynligt. (Ogsaa kan man lægge Mærke til den lille Omstændighed, at der ere hengangne en Slump Tidsrum af 6 Aar og 9 Maaneder siden Adams Tid, hvori de to Reisende have taget sig i Agt for at støde Panderne mod hinanden ifald Kometen har levet saa længe; det er vel derfor at haabe, at de endnu vogte sig derfor i de faa Gange 6 Aar og 9 Maaneder, at jeg og Du min Læser forblive ombord paa Jordens hurtigt seilende Skib). Naar Kometen var passeret igiennem denne Knude den 30te Novbr. 1805, saa havde den kun været 178,000 og i 1826 kun 126,000 Mile fra Jordens Bane. J 1832 gaaer den den 29de Octbr. før Midnat igiennem sin nedstigende Knude; men Jorden kommer først til den den 30te Novbr. Kl. 10 om Formiddagen. Kometen kommer derved til at passete Jorden forbie i en Afstand af 4000 Mile. Kom den nu først den 28de Decbr. Kl. 10,16 Minuter til sit nærmeste Standpunkt ved Solen (Peribelium) saa vilde vi den 30te Novbr. 1832. faae det skiønneste Syn at see, og som endnu aldrig har været forundet nogen Dødelig, da et Himmellegeme er endnu aldrig kommet saa nær til Jorden, at det kun har været 4000 Miil fra den, og hvorved den dog ikke kan giøre den den mindste Skade. Men denne Øienslyst, som tillige kunde være bleven saa lærerig for at betragte Kometernes Bygning, bliver forstyrret ved at Planeten Jupiter forstyrrer dens Bane og giør den 32 Dage kortere. Bielas og Damoiseans Beregninger differere dog noget fra hinanden. (Dersom Kometen og Jorden vilde komme til at støde paa hinanden den 30te November 1832, saa kunde det maaskee ikke blive saa galt; hvo veed om det ikke kunde lykkes os at gjøre et Spring ind paa Kometen; man vilde da paa eengang slippe fra en heel Deel slemt, om ikke andet saa fra Cholera, og i det mindste blive paa det fuldkomneste afspærret)