Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-23
Hvad der giør den nærværende Tidspunkt saa høist mærkværdig i Henseende til Krigen i de Spanske Colonier, er, at man tydelig bemærker, at Republikerne Chili og Columbia virke i Forening med hinanden og efter en fælleds Plan for at angribe Peru; den ene fra Syden og den anden fra Norden for at løsrive dette Guld- og Sølvland fra Spaniens Herredømme; et Foretagende, som manikke kan troe, at Storbrittannien kan see med Mishag, især siden de Spanske Cortes begynde paa, at forbyde udenlandske Manufacturvarers Jndførsel i Spanien. Gaaer man til Chili, saa seer man den Chillesiske Flaade for det meste besat med Engelske Officerer og Matroser og commanderet af en Engelsk Admiral, og henvender man sine Øine til Columbia, saa seer man Jrlandske og Engelske Regimenter at fægte i Forening med Bolivars Tropper og at deele deres Hæder. Det sydlige Amerikas Uafhængighed og deraf følgende Opdyrkelse og frie Handel vil ogsaa være af uvurdeerlige Fordeele for Storbrittannien i sin nærværende Tilstand, og ved at aabne nye Canaler for Afsætningen af dets Manufacturproducter paa en lang Tid udsætte de skadelige Følger af dets Fabrikflids og BefolkningsOverspændelse. Ja man kunde sige, at saalænge blot Storbrittanien formaaer at soutinere sit Overherredømme paa Havet, kunde en Krig med hele Europas Fastland være det ligegyldigt, naar det i dets Sted kunde erholde Enehandelen paa Sydamerika, naar dettes Stater idelig tiltage i Velstand, og Europas Fastland, som vilde ved en saadan Krig blive de ædle Metaller berøvet, som faaes fra Sydamerika, vilde lide meest derunder. Det farligste, som derfore kunde møde Storbrittannien under sin nærværende Crisis, var, om de Nordamerikanske Friestater lagde an paa og hævede sig til en Manufacturstat, og banede sig igiennem sine Vild nisse Veie til det stille Hav, og dernæst, om Freden vedblev i Europa, og dets Stater tiltoge i Jndustrie og Skibsfart ved den nye Vand, som nu besiæler dem. Omtrent af disse Forhold ville de fleste af de politiske Begivenheder, som vi gaae i Møde være at forklare. Hvor alvorligt og farligt det Angreb er, som begge de forenede Republiker have i Værk imod Peru, sees bedst af den Uroe, som det der foraarsager. Et Engelsk Skib, som efter 60 Dages Saillads er ankommen til Rio Janeiro fra Lima, medbringer mange flygtede Jndvaanere derfra, som frygte for Udbruddet af en Revolution; hvilken de rige Godsbesiddere og den høie Geistlighed søge at forhindre saameget som det staaer i deres Magt; Vicekongen har derfore strax erholdet en Million Piastre udbetalt, som han har forlangt for at fortsætte Udrustningerne mod de forventede Chillesere, han siges og at giøre sig al muelig Umage for at sætte Landet i Forsvars Tilstand. Denne Frygter ikke heller ugrundet, naar man betænker den forhen angivne Styrke af den Chillesiske Expedition, som er udrustet til dette Angreb og begge deres Anføreres Lord Cochranes og General San Martins Mod og Talenter. - Angrebet fra Chillis Side er for Øieblikket vel ogsaa det farligste, da denne Stat har kun allene Peru at bekæmpe og kan understøtte sit Angreb med en vel udrustet Marine; imidlertid er ogsaa Bolivar bleven meget farlig for Peru, efterat han først har erobret Nye, Granada og nu kan betragte enhver videre Fremtrængelse mod Syden, som et Middel til at sikkre sine Erobringer og til at udvide sine Hielpekilder. Man erfarer nu ogsaa, at Jndependenterne have besat Bue na Ventura (under 6 s. Br.) og andre Havne ved Kysterne af det stille Hav. Bolivars Generaler trænge frem mod Qvito og ville derpaa udstrække deres Vaaben til Bugten ved Guyaqvil, hvorfra Operationerne imod Peru kunne bringes i Forbindelse med Expeditionen fra Chilli. Jmidlertid have Jndependenterne allerede fra Buena Ventura af sat sig i Forbindelse med Chilleserne; en af deres Commissarier var i Juni ankommen til Valparafo og ventedes tilbage derfra i Buena Ventura med en anseelig Ladning af Vaaben og Munition, og saa har man den Efterretning, at Jndependenterne have slaget og fanget den Spanske General Bel varde og erobret Stæderne Guapi, Tombiqvi og Zaila. – Staten Columbias Styrke og Frelse bestaaer i, at Bolivar har uafbrudt fulgt det Princip at udvide sin Magt mod Syden, for at aabne sig derved nye Hielpekilder og at holde sig Ryggen frie, og derimod at overlade Spaniernes Fordrivelse fra Søekysterne til Tiden og til at Staten er bleven bedre organiseret og har samlet sig flere Kræfter. (Man kan inddeele Bolivars Erobringsplan i 3 Acter, nemlig i Guianas, Nye=Granadas, Qvito og Perus Erobring, derfore opblomstre Landene syd for Orinoko og de sydlige Provindser af Nyegranada; imedens de nordlige Kyststrækninger, som tilforn vare de meest cultiverede, nu ere ødelagte af alle Borgerkrigens Rædsler. J denne lykkeligere Deel af Staten kan allerede Bolivar tænke paa at indføre nyttige borgerlige Jndretninger; saaledes har han i Hovedstaden St. Fede Bogota forvandlet de flygtede Capuciners Kloster til et Opdragelses-Collegium, hvori fortrinligen de Personers Børn skulle opdrages paa Statens Bekostning, som ere omkomne for Fædrenelandet paa Schafottet eller paa Valdpladsen. Der skal undervises i Sprog, Religion, Moral, Logik, Mathematik; Experimental Physik, Tegning, Historie og Geographie Bolivar. har anviist dette Collegium Jndkomsterne af de flygtede Munkes Godser, og en Capital af 25000 Dollars som Dr. J. P. Guitterez har testamenteret til den offentlige Underviisning; Resten skal udredes af Skatkammeret. - Det som Staten Columbig meest trænger til, er, at faae sin Statsbestyrelse organiseret. National-Conventet bliver nu forsamlet den 1ste Januar 1821 i St. Josef de Cueuta, for at udarbeide en Constitution. Armeens Vedligeholdelse og Forsynelse maae naturligviis forØieblikket være det vigtigste Formaal. Bolivar har vel ved et Decret nedsat alle militaire Embedsmænds Lønninger til det Halve fordi Provindsernes udtømmede Tilstand ikke tillader dem at udholde overordentlige Contributioner; derimod blive offentlige Jorder uddeelte til Officiererne og Soldaterne til Belønning for deres Tienester. – Staten Columbias Armee angives nu til 15000 Mand, foruden General Parz Rytter-Corps paa 4000 Mand og en Reserve af samme Størrelse. – For at ophielpe Statens Financer har Bolivar sørget for at Handelen imellem St. Fe og Jamaica er bleven aabnet over Havnen Savenilla. Hans Plan gaaer forresten ud paa blor at observere Morillo, som staaer med Resten af sin Armee i Provindsen Carracas, og har antaget en fast Stilling ved Valencia, og han anvender blot sin Magt paa at befrie Kysterne af Kongeriget Nye Granada, og at erobre Stæderne Santa Marta og Chartagena; begge ere indsluttede af hans Tropper, og Rygtet vil sige, at den første af disse Stæder skal allerede have overgivet sig. Men som fra ethvert Krigstheater, og især fra et saa langt bortliggende, plages man ogsaa her af falske Rygter. At Brion har erklæret begge disse Stæder i Blokade-Tilstand er bekiendt; men hvad der fortælles om de Fægtninger, som ere forefaldne udenfor disse Stæder, er modsigende og uvist, ligesom hvad der berettes om de indvortes Partier, som skulle herske i dem. Ligesaa uvisse ere de Rygter, at den Spanske Commandant i Barcellona er gaaet over til Jnsurgenterne, endskiøndt det meldes i Bladet Correo deel Orinoco, og at Bolivar skal have aabnet nye Fredsunderhandlinger paa meget eftergivende Vilkaar, er det sidste rigtigt, saa er det formodentlig kun en Krigslist, for at standse Morillos Bevægelser, imedens de anførte Stæder falde; de Fredsforslag han skal have afsendt til Morillo, ere i det mindste affattede i meget tvetydige og almindelige Udtryk. Han forlanger saaledes Garantier, og at Operationerne skulle vedvare imedens Underhandlingerne finde Sted. Morillos Tilstand skal, som det er rimeligt, være meget svag; det Land, hvori hans Armee staaer, er udsuet og ødelagt, paa Forstærkninger af Tropper fra Spanien kan han ikke gjøre Regning; blot nogle Skibe ere afseilede fra Cadix, for at understøtte ham med Klæder og Vaaben til hans Folk. - Spanske Commissarier, som skulle overbringe Forsonings=Forslag til Buenos Ayres, ere ankomne til Rio Janeiro; der har da endelig General Dørrego faaet Overhaand, og har aldeles slaget Alvear, som har taget Flugten til Montevideo. - Hoffet i Brasilien vedbliver i sit Forsæt at ville beholde Montevideo og Landene norden for Platafloden. - J Provindsen Texas, i det nordøstlige Mexico, har den Amerikanske Avanturier General Long giort et nyt Forsøg, paa at bevirke en Revolution og bygget et Fort som han kalder Bolivar.