Berlingske Tidende, 1815-09-29
Lieutenant Wenys har fra Contreadmiral Sir Carles Durham overbragt Depescher, som vare adresserede til Hr. Croker. De indeholde den Efterretning, at Besætningen paa Guadeloupe har overgivet sig den 10de August ved Capitulation til Hs. Majestæts Land og Sømagt. Den vigtigste Artikel i Capitulationen er, at Admiralen og Gouverneuren Lindis, General Boyer, som Vice-Commandant, og alle franske Linietropper skulle som Krigsfanger sendes til Frankrig, og overlades til Hertugen af Wellingtons Disposition. - Ved denne Expedition have vi kun liidt et meget ubetydeligt Tab. De rebelske Tropper viste mindre Modstand end man havde ventet at dem. Jøvrigt vilde de engelske Troppers store Antal ogsaa have gjort al Modstand til ingen Nytte. - Vor uformodede Ankomst reddede adskillige Royalister, som skulle have været henrettede den 15de August. - Admiral Linois's Adfærd er en paafaldende Contrast af Grev Vaugirands Forhold, da denne ved sin Klogskab og Energie vidste at bevare Øen Martiniqve fra et lignende Oprør. Hoftidenden for igaar indeholder ogsaa en meget vidtløftig Beretning af General J. Leith over Begivenhederne paa Guadeloupe Gouverneuren Lindis havde strax efter Øens Besættelse anmasset sig al Magten. Alle de andre Øvrighedspersoner, navnlig Jntendanten, maatte lyde ham blindt hen. En engelsk Brig overbragte den 1ste Mai Gouverneuren og Jntendanten Depescher fra Hs. Excellence Grev de la Chatre, Hs. allerchristeligste Majestæts Gesandt i London. Jkke længe kunde Gouverneuren skiule sine forræderske Hensigter. Han udfærdigede Proclamationer, hvori Kongens Navn kun sieldent forekom, og som han alene undertegnede. Dernæst forbød han at tale ilde om Bonaparte. Paa den anden Side vilde han ikke, at man maatte tage strænge Forholdsregler mod dem, som førte et usømmeligt Sprog mod Kongen, saa at den Kongelige Procureur ligefrem sagde ham, at det ifølge hans Forordninger var tilladt at tale ilde om Kongen, men ikke andet end godt om Bonaparte. - Uden Lindis's Tilladelse maatte intet meere blive indrykket i Tidenden. Selv en af Jndvaanerne til Intendanten stillet Erklæring, som ikke var affattet til Gunst for Bonaparte, maatte ikke trykkes. Dette var Skyld i at Gouverneuren og Jntendanten bleve fuldkommen ueens Nu erklærede Lindis ogsaa Raadet paa Guadeloupe, at det kun havde at lyde ham, og hvis nogen af dets Medlemmer viste sig opsætsig, skulde han nok vide at tvinge ham til Lydighed. Han opbød ogsaa Alt, for at faae Tropperne paa sin Side, hvilket heller ikke blev ham vanskeligt. Den 18de Julii blev Bonaparte igjen høitidelig udraabt til Keiser. - Saasnart Efterretningen herom kom til Martinique, aftalte den derværende franske Øvrighed med de engelske Commanderende en Plan til at befrie Guadeloupe fra Oprørerne. Den 7de August samlede Land- og Sømagten sig ved Santes, og til den 8de berammedes allerede Angrebet. Fienderne havde med Militsen næsten 6000 Mand under Vaaben. Vi landede paa to forskiellige Punkter, og dreve Fienderne tilbage. Disse toge nu Stilling ved Morne Palmiste, hvor de beherskede Veien til Basseterre. Da de ogsaa bleve fordrevne derfra, opstillede de sig ved Mørne Houel, hvilken Punkt Lindis og Boyer vilde forsvare til det yderste. Vi gjorde Anstalter til at angribe denne Stilling næste Dag, da om Natten en fransk Ingenieurofficeer ankom til Forposterne, og foreslog en Capitulation, der, som ovenfor er sagt, ogsaa blev bragt istand. - Jfølge Pariserbreve skal Hr. Pozzo di Borgo virkelig træde indi det franske Ministerium. Nogle sige, han skal være Indenrigsminister, Andre at han skal forestaae de udenlandske Anliggender. Det sidste vilde være saameget mere paafaldende, da han ved Fyrsten af Talleyrand har faaet Tilladelse af Keiser Alexander til at gaae i fransk Tieneste. - De franske Ministre have forbudet de engelske Tidenders Circulation i Departementerne. Endnu have de ikke udstrakt denne Befaling til Paris.