JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Det Kongelige Videnskabers Socictet i Kiøbenhavn, har i en Samling af 14de April valgt og fremsat følgende 3de Quæstioner i Physiquen, Mathematiquen og Historien: 1) Factis jamam nonnullis tentaminibus declinationem acus magneticæ ejusqve variationem d priori computandi, desidderatur optima hujus calculi methodus, selectissimis observationibus superstructa Qeremplis locorum anstralium, æquinoctialium & borealium inutroque hæmisphærio comprobata. Num Planetarum motus medii constantes fint, anverocrescant, ita ut Planetæ primarii af Solem, secundarii vero ad suos primarios continu propius accedant3) An Taciti tempore inter Germanos numerati Cimbriomnem literarum usum ignoraverint Sin minus, qua les fuerint literæipforum proprie & qvæ monumentaantiqvissima iisdem consignataDet indbyder de Lærde i og udenlands, undtagen de, som ere Lemmer af Socictetet, at indsende deres Afhandlinger over bemeldte Quæstioner, skrevne i det latinske, franske, tydske eller danske Sprog. Den, som efter Societetets Eragtende befindes at have skrevet den beste og grundigste Afhandling, bekommer en Guld=Medallie af 100 Rdlrs. Værdie Dansk Courant. Afhandlingerne adresseres til Societetets pro tempore Secretaire, Hr. Conference=Raad Hielmstierne, franco, og maae skrives med en læselig Stiil. Tiden, inden hvilken disse Afhandlinger bør være indsendte, er fastsat til ultimum Martii 1769, da Societetet efter den Tid ingen Afhandlinger antager. Societetets Eragtende over de indkommende Afhandlinger, som skal have Prisen, skal skee inden Maji Maaneds Udgang, og gives Vedkommende tilkiende. Autores ombedes, ey at nævne deres Navne, men allene at sætte en Devise paa Afhandlingen, hvilken Devise tillige tegnes uden paa en forseglet Billet, i hvilken findes deres Navne og Opholds=Sted. Ode til Jomfruerne, andet og foreget Oplag, faaes hos Hof=Boghandler Rothe i No. 8 paa Børsen for 4 s. Den Danske Skolemester, faaes hos Biering paa Adresse=Contoiret for 1 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Kong Christian 4des store Bibel med prægtig Beslag og forgyldt paa Snittet, Arent Hvitfelds Danske Cronica i Folto 2 Tomer, Lüchanders Danske Kongers Slægte=Bog, Kong Friderich, 2dens Cronica med Kobber, Kong Christian 6tes og hans Dronnings Salvings=Act med Kobber, Dito Reise=Beskrivelse til Norgemed billeder, Rami Kirke=Historie med Continuation, om GuldHornet funden i Jylland med Kobber, Tures over Bornholm og Samsøe paa Realpapiir med mange Kobber, H. Buntigs ReiseBeskrivelse over den hellige Skrift med Kobber paa Tydsk, Kong Christian 5tes Danske Lov=Bog paa Realpapiir, Dito Norske Lov i Qvarto, de Kongelige Danske Forordninger fra 1670 til 1767 i 11 Bind, Kong Friderich 5tes Krigs=Artikler for Søe= og Land=Etaten med Kobber paa Median= og Postpapier, Registere over Forordningerne af Clausen, Leth og Lorensen, L. Holbergs 3de Tommer over de Danske Kongers Historie nye Fr. B., Kiøbenhavns LaugsArtikler, Testrups Saliggiørende Kundskab med Kobber 2 Mk. 8 s. Scehusens Amors Hytte 8 s., T. Chitlaus Potiske Tids Fordriv 24 sk. tages 10 da 20 sk., Aandelig Søe=Havn 10 sk., Tids=Register, over Bibelen 10 sk., Wadskjærs Potiske Skue=Plads 24 s., Grønlands Beskrivelse 3die Continuation med Kobber 10 sk., en Dansk Styr= og Lodsmands Bog 24 s., tages 10 til 50 a 1 Mk., de Jgienfødes Underholdning 6 s., Jngemaden Christus 5 sk. tages 10 til 50 a 4 s., om Hoffærdighed 6 s., Stadens Spørsmaals Bog 2 Mk. 8 s., Lærre=Vækker F. P. 6 s., om Bierget Golgatha, om Christi Blods Kraft 10 sk., at døe Salig 6 s., L. Holbergs Helte=Historie paa Tydsk og Dansk, Dito Klims Tydsk, Dito 6te og 7de Tomme af Comoedierne, Dito Europelske Historie med Anhans, Dito Peder, Paars og den Jydske Feide, Edvalds Tids=Reg ister over Bivelen, 2de Hebraiske Bibeler, og Endeel Nr. af Adresse=Aviser og nogle Kobber af Jomfrue Thilo og andre Danske, ere nu til Kiøbs hos Sr. Edelberg i store Fergestrædet.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Fra Pressen er udkommen: Fælledskabets Ophævelse efter sine store Fordeele Occonomisk betragtet oversat ved Lodde a 24. s. hos Schiønning i Pustervig. Sammested faaes nogle Exemplar af offentlige Taler over Aftensangs Texterne for hele Aaret af M. F. Bang, Tronhiem 1767. a 3 Rdlr. Blair over Christi Bierg=Prædiken a 3 Rdlr. Mandfolkenes Kald a 2 Mk. 8 s. Fruentimmernes Kald a 3 Mk. Det galante Saxen a 1 Mk. 8 s. Krafts Mechanich a 5 Rdlr. Ejusd. Om de Vilde a 4 Mk. E. Critiske Breve a 3 Mk. 8 s. Ej. Taler, Blochs andelige Taler første Deel, og alle Slags nye og gamle indbundne Bøger. Lettre lur Pamourde la Patrie, ce trouve cher Pierre Steinman libraire, accots de Son Excellence de Tho a 1 Mk. Exemplaire de meme quun petit catalogne denne partie de ces livres.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Conditioner og Tienester ledige. Et honet Fruentimmer af Luthersk Religion, som udi det Franske Sprog kunde give større og mindre Børn Jnformation samt udi Christendom og Børne Lærdom, tillige med andre Fruentimmer Nettigheder, kunde bekomme Condition i en Kiøbstæd udi Sielland, ved en fornemme Kiøbmands Enke, og vilde samme behagelig adressere sig til Hørkræmmer Anders Lund boende udi Boldhuusgaden, da Stæden og antagelige Conditioner nærmere bliver bekiendtgjort.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Tienestsøgende. En Student tilbyder sin Tieneste i at undervise i det Latinske Sprog og dertil henhørende Videnskaber; samt at give en grundig Anviisning i det Franske og Tydske Sprog. Han anvises her fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
En Skriver Karl som forstaaer haade Tydsk og Dansk, og er forsynet med smukke Skudsmaale, søger Employ, han logerer hos Madame Reinhadt paa al. Mynt. En Person, som kan accommodere og barbere, og har tilforn tient Herskaber søger Tiener=Plads. Han logerer i det forgyldte Anker ved Holmens Broe.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
En Kiøbmands Karl søger Condition hos en Handlende enten Tømmerhandler eller andre her i Staden, eller og som Volunteur paa et Handels=Contoir. Han logerer i Viindruen i Hummergaden hos Sr. Soel.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Skipper Hans Køhler af Nexøe har forliist en omtrent 40 Alen lang Galeoth=Mast, som han havde paa Slæbetov, ved sin Hid Reyse fra Bornholm, udi Søen ved Falsterboe Ris, Løverdagen den 7 Mai, og da den efter Vindens og Strømmens Beskaffenhed formodentlig driver ind i Bugten ved Dragøer; saa ombedes Finderen at melde det imod Betaling og Biergeløn hos Sr. Andreas Jochumsen under gl. Børs. I Dags Middag er af en Lomme tabt 1 Banco=Seddel paa 1000 Rdlr. og i dito paa 500 Rdlr. Om noget retsindigt Menneske samme haver fundet eller finder, og vil behage at melde det her paa Contoiret, hvorfra Eieren anvises, kan de vente sig en raisonable Findeløn.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Priser paa Adskilligt i Kiøbenhavn, Løverdagen den 7de Maji 1768. Kornvahre. Norsk Sild, 42 Kalkunske Høns, Rug, Holst. 18 mk. 10. Gamle 14 mk. mk. tønden. Tran, 17418 Rdlr. Capuner, fede, 8 - 9 mk. et Par. Dansk 17 mk., iden. Salt. Høns, gamle 3 mk. a 18 mk. t. Holsteensk Hvede Norsk, 21 a 221. Parret mk. og 19 mk. til Kyllinger 1 mk. 8 s. 32 mk. t. 1 mrk. 12 s. P.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Laalandsk 26 a Prov. Spansk, 20 mk. d. Ender, 3 mk. 8 s. 27 mk. t. Parret. Byg 13 mk. 8 s. i Fransk, 17 mk. d. Viin. 14 mk. tønden. Duer, 1 mk. 8 s. P. Gryn 5 Rdlr. 2 mk. En Ahme Rhinsk Æg, en Snees, Viin 68 a 88dl. 10 a 11 s.a 6 Rdlr. t. Malt 16 mk. t.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Et Orseh rød Viin Brød= og Kiød72182 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Taxt. Havre 7 mrk. )Et Oxsehv. Fransk Raspede Brød for 9 mk. t. Gryn 32 mk. t. Viin 4664 Rdl., 2 s. skal veye 8 Lod, Boghvede=Gryn, Et Oxehv. Fransk Fransk Brød for 5 Rdlr. 5 mk. t. Brændeviin 844 2 s. 12 et h. Lod. Erter 16 a 22 mk. 9ordlr. Hvede=Brød for Humle den. 1 s. 7 Lod.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Brunsviger 70 og Hvede=Simler for Fede=Vahre. Flesk, røget 6 mk. Garleber, 60 Rdlr. 1 s. 5 Lod. Skpd. Runde sigtet skiønt 12 s. 17 mk. 4 s. Roggen=Brød, Lispd. Norsk Jern, 12. Rd. 3 mk. Skpd. for 1 s. 9 Lod, Oste Fynske 8 49. Rdlr. Skpd. Tiære, 3 Rdlr. 5 mk., Kavringer for 1 s. Holstenske 134. 6 Lod, den. 14 Rdlr. Skpd. Reen Hamp 26 a Rug=Brød for 2 s. 27 Rdlr. Smør, Fynsk 28. skal veye 38 Lod, a 30 Rdlr. t. Hør, 24, a 400 Rdl., for 1 s. 19 Lod.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Grove Kavringer. Tælle, 13 mk. s. Skpd. Brænde: lispd. eller Skofter for Grøn Sæbe 13 mk Pommersk Fyr 1.1 s. 25 Lod. a 20 mk. 8 s. Fav. Oxe=Kiød, de beste 8 s. Ottingen.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Fiske=Vahre. Bøg 25 a 27 mk. Stykker, saa og Brystet, 7 s. Pd. Bergens Fisk, 9, i Holst. 25 a 26 mk. 10 Rd. Skpd.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Jydsk enkelt, 23 En heel Fierding, 26 mk. Graa ey saltet 2d. 6 s. Pd. d. tør 6 Rdlr. 4 Fyensk, 25827 mk. Smaae=huggen. 7rd. Skp. Elle, 17 a 21 mk. Kiød, 6 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Kiøbenhavns Klipfisk, 12 Rdlr. Kalve=Kiød, Bag Skpd. Torvet Kiøb. Fierd. 10 s. Pd. Norsk Torsk saltet Et Bonde=Læs, Forfierd. 9 s. Pd. 5 Rdlr. t. Brænde 547 mk. Lamme=Kiød, det Jslandsk 6 Rdlr. Et Læs Torv, 4 mk. beste s. Pd. a 6dlr. 4 mk.td. 8 sk. 17 mk. det ringere s. Jslandsk tør Fisk, Kul, 2 mk. 8 s. d. Svine Kiød færsk, 10 a 11 Rdlr. Høe, et stort Læs. 7 s. Pd. Skpd. 19 mrk.
Københavns Adresseavis, 1768-05-10
Dansk Vaar=Sild, Dito mindre 8 Fri=Slagterne skal 20 mk. t. a 9 mk. sælge foranførte, Høste=Sild 42 Halm et Læs 7 mk. Slags Kiød, Pund. mk. t. 2 foringere.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Kort Efterretning om det Pinnebergske og det Altonaiske Provstie, samt de Pinnebergske og Altonaiske Provster, siden 1641. H. 1. Det er bekiendt nok, at de Stykker af Holsteen, som nu indbefattes under Grevskabet Ranzau, Herskabet Pinneberg og Staden Altona, har fordum udgjort det forhenværende Grevskab Holstein Schaumburg. c. 2. Dette forrige Grevskab Holstein Schaumburg. kom til Kong Christian T. af Danmark og Hertug Friederich af Holstein=Gottorp i Aaret 1640. den 25 November, da den sidste Greve af Schaumburg, Otto Vi, døde uden Livs=Arvinger. S. 3. Siden 1641. har Herskabet Pinneberg og Altona havt een Provst. Altona var i Begyndelsen en Landsbye, som laae til Kirken i Ottensee. 1649. den 10 April blev Grundstenen lagt til den første Kirke i Altona. For 1696, har der ingen Provst været i Altona, som 1664. den 23 Augusti fik Stads=Ret, og hvor der 1665. blev anordnet et Consistorium, hvilket forhen havde været hos Drosten og Amtmanden i Pinneberg under Navn af Kaaland, men den Pinnebergske Provst havde tillige med Opsigt over Altona, eller var tillige Provst i Altona. Aar 1738, den 19 September blev Ottensee, som hidindtil bestandig i Geistlige= og Kirke=Sager havde staaet under det Pinnebergske Consistorium, ved et Allernaadigst Kongelig Rescript lagt under det Altonaiske Consistorium, og 1739. fik Præsterne og de øvrige Kirke=Betientere deres Forum ligesom andre Geistlige in prima Instantia under det Altonaiske Consistorio. c. 4. At Christendommen i disse Egne strax begyndte da den opkom i Hamborg, er gandske vist, ja det lille Strekning Land, hvorfra de øvrige nordiske Folk, saasom de Danskes og Svenskes, Omvendelse er skeet. For Reformationens Begyndelse lader sig ikke noget vist berette. Ligesaalidet kan man med Vished berette noget om de Pinneberg ske Provster. Hr. Ludolph Henrich Schmid melder vel i hans Versuch einer Historischen Beschrebung der ander Elbe belegenen Stadt Altona, at Hr. M. Johannes Fenstking blev Provst der, efterat han i Grevens af Schaumburgs Tid allerede havde staaet som Provst i det Pinnebergske, og siden var bleven Provst i Grevskabet Ranzau.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
J. 5. Efter nogles Beretning skal Provsterne have været følgende: 1) Johan Rothløben, Slots=Præst i Glükstad, blev Provst i det Pinnebergske 1641, og forestod dette Embede indtil 1645, da han blev Provst i Hadersleb, hvor han døde 1649. 2) Aar 1646. den 21 Februarii blev M. Bonavent Rehefeldt kaldet af Kong Christian W. i Danmark til at være Hof=Præst i Glükstad og Provst i Grevskabet Pinneberg, og forestod samme Embeder indtil 1649, da han ligeledes blev Provst i Hadersleb. c. 6. Om Arnoldus Sceplerus var den første Pastor i Ottensee, og 1650 blev antagen til den første Hoved Pastor ved den nye opbygte Kirke i Altona, det kan ey meldes med nogen Vished. H. 7. M. Johan Hudeman, Pastor i Crempe og Provsti det Munsterdorfske og Segebergske, fik det Pinnebergske Provstie 1653, blev siden General=Superintendent i Holsteen og Slesvig, og døde 1678. D. Christian v. Støcken, Kongelig Kirke=Raad, General=Superintendent i Hertugdommet Slesvig og Holsteen, Provst i Rendsborg, Flensborg og Segeberg, fik 1680 Over=Jnspectoratet over de Pinnebergske Kirker og døde 1684. M. Andreas Høyer, Pastor i Jtzehoe, var Pinnebergisk Provst indtil 1693. Men det kan ey med Vished afgiøres, om han har staaet under Hr. v. Stocken, og havt Provstiet fra 1678, eller han har først faaet det 1684. H. 8. D. Andreas Schwesniger v. Cronhelm, Hoved=Pastor i Crempe, Kongelig Ober=Consistorial=Raad og Provst i det Münsterdorfske Provstie, skal have succederet Høyer i det Pinnebergske Provstie, og forvaltet dette Embede indtil 1695. S. 9. D. Johannes Volkmar, Münsterdorfisk Provst og Pastor i Jtzehoe, har og forvaltet Provste=Embedet i det Pinnebergske, indtil han blev kaldet til Hamborg 1606. C. 10. Omtrent 1696, blev den da værende Hoved Pastor i Altong, Hr. Georg Richerts eller Richar i, Provst i Altona, og beholdt tilligemed det Pinnebergske, Provstie. Efter den Tid har Altona bestandig havt sine egne Provster, der og tillige har været Provster i det Pinnebergske. De følger efter hinanden i denne Orden: 1) Hr. Georg Richerts eller Richardi, omtrent fra 1696. til 1717. den 1 Martii. 2) Hr. Daniel Sasse 1717, som allerede døde den 31 December. Hr. Georg Christian Fleischer fra 1718 til 1737, da han nedlagde sit Embede. 4) Hr. Johan Bolte fra 1737. til 1757. 5) Hr. Dr. Adam Struense fra 1757 til 1760. 6) Hr. Johan Gothilf Reichenbach fra 1760, til Hr. Georg Ludwig Ahlman kaldet den 24 Augusti 1767. til at være Provst i Altona og Herskabet Pinneberg, samt Pastor primarius ved den Evangelisk Lutherske, Kirke og Meenighed i Altona.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Priis=Materier. Paris. Det Parisiske Videnskabernes Academie havde allerede i Aaret 1766 bestemt en Priis af 1200 Livres til den, som forfærdigede det reeneste Crystal, som i Engeland, kaldes Flinsglas, og indleverede Prøve deraf til Academiet. Hans Majestæt Kongen, overtydet om dette Chrystal Vigtighed til dolptrisk Brug ved Kikkerter, lovede selv at betale denne Summa, og Tiden til Prisens Uddeeling var fastsat i dette Aar 1768, at skulle skee strax efter Paaske. Men da adskillige Kunstnere har udbedet sig en længer Tid, for at anstille flere Forsøg, saa har Academiet bekiendtgjort at det endnu vil tage imod Prøver indtil den 30 November i dette Aar og først meddeele Prisen til Paaskee 1769. Stokholm, Paa det ene af det Kongel. Academie fremsatte Spørsmaal for Aaret 1767, angaaende den beste Maade at opelske Bier paa, er ved Aarets Slutning 6 Svar indkomne, nemlig 4re paa Svensk, et paa Italiensk og et paa Tydsk, og da de 4re paa Svensk indsendte Svar, har hver sin egen besynderlige Fortieneste, men intet af dem i alle Deele fyldestgiør Academiets Ønske, har det Kongel. Videnskabers Academie anseet for best, at deele dem imellem det udlovede Præmium, saaledes at, da en allene burde have en Guld=Jetton og de andre intet, faaer hver af disse 4re Autores 6 forskiellige Sølv=Jettoner. Og eftersom det Jtalienske Svar giver ogsaa sin store Nytte af sig, saa har Academiet tillige bevilget dets Antor 6 Sølv=Jet toner. I den Tanke at endnu bedre Svar kan ventes, har Academiet i samme Anledning, anden Gang opgivet samme Spørsmaal til Besvarelse i Aaret 1772, imod dobbelt Præmium eller 20 Ducater, til den, som da best contenterer det med nye og prøvede nyttige Efterretninger, i Henseende til Biernes Conservation.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Adskilligt Nyt. Frankerig. Ved det her paa adskillige Steder formedelst den dyre Tid foraarsagede Oprør og Tumult, er det merkværdigt, at Fruentimmerne nesten over alt ikke alleneste har været Stiftere dertil, men endog har gandske allene udført samme. Til Mantes havde nesten alle Fruentimmerne forladt Staden, og lagt sig uden for den, hvor de anholdte nogle med Frugt ladede Vogne, der vilde kiøre ud af Staden, og hentede Øvrighedens Ordre, at de skulde kjøre tilbage. De holdte i deres Campement god Krigs=Tugt, og satte Fruentimmer=Skild=Vagte ud over alt, og bevogtede adskillige Nætter igiennem Korn=Magazinerne. Da de troede at der var Kornvahre nok i Staden, tvang de Politie=Betienterne til at sette Prisen ned derpaa. J alt dette havde ingen Mandsperson Deel.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Til Amiens var det ligeledes lutter Amazoner, der sammesteds forhindrede Udførsel af Frugt. Jmidlertid maae man dog berømme dem for at de ingen Tid har øvet Gevalt uagted dette Kiøn pleyer gemeenlig, naar det bliver opbragt, at forlade deres naturlige taalmodige Gemyt.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Petersborg den 19 April. De tvende Officierer, som tilforn er ommeldet, havde været i Ledtog med en anden Officier paa en slet Maade at omkomme en Kiøbmands Søn her, og strax bleve grebne, har nu faaet deres Dom, som for nogle Dage siden er fuldført paa dem. Og da Hendes Majestet Keyserinden ey finder for got, at nogen Misdæder skal lide Død Straf, saa har den ældste af disse 2, efter at han tilforn var bleven declareret uærlig, først faaet 45 Slag af en saa kaldet Katte, derefter blev Næsen skaaren af ham, og tilsidst fik han Brændemærke i Panden og paa begge Kinderne. Den Yngste, efter at hans Kaarde af Bødelen var brekket i stykker, maatte løbe 12 Gange Spitzrod imellem 1000 Mand. To Betientere af dem fik hver 15 Slag af en Katte, og bleve de alle 4re paa Livs=Tid sendte paa Galeerne. Den flygtede 3die Gierningsmand har man endnu ey attraperet.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Dublin den 12 April. For nogle Dage siden blev til Galwey fanget en stor Hecht, og solgt paa det der værende Torv, da denne Fisk blev aabnet, fandt man i Bugen et Sølv=Uhr, gjort af William Achland i London, med et sort Baand, hvori hengte 2de Signeter. Man har siden erfaret, at dette Uhr har tilhørt en Tiener, der for 6 Uger siden paa en ulykkelig Maade er druknet. Philladelphia den 4de Febr. I det her værende Grevskab Cumberland kom for nogen Tid siden 4 Jndianer tilligemed 2 Koner ind i en vis Colonistes Huus der gjorde dem drukne, tog derpaa Livet af dem og stak deres Legemer under Jsen. Dagen derefter gik samme Colonist 14 Engelske Miile til en Jndiansk Bolig i følge af en Dreng og paa en umenneskelig Viis omkom en Jndianerinde, 2 Piger og et lidet Barn, i det han stak Hytten i Brand og lode de indelukte Legemer af Jlden fortære. Han tilstod derpaa denne forskrekkelige Gierning frievillig, og foregav ingen anden Aarsag dertil, end, da han intet Got havde formodet sig af dem, havde han slaget dem ihiel. Jmidlertid er han gandske roelig i sin Sind herover og som et Menniske der havde gjort sig fortient.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Parma. En Munk ved Navn Fourcault, som er renomeret for sin Kundskab i Natural=Historien, har for nylig for Hans Kongel. Høyhed fremviist en Kalv, paa hvilken var tydelig at see begge Slags Kiøn. Den havde 2 Hoveder, 2 Halse, 6 Been og 2 Svandser. Dette Misfoster, er kommet fra Travezano.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Amsterdam, den 30 April. Hr. Figg i London har opfundet et ubedrageligt og besynderligt Middel imod Bid af galne Hunde, og, efter hans Bekiendtgiørelse i de En Mue. tager 1 Pd. orgelske Tidender, bestaaer i følgende: dinair Salt og opløser det i Regnvand, vasker, bader og gnier det forbidte Sted med dette Vand, uden at Patienten har nødig at indtage en Draabe deraf. Derefter legger man et Bindsel med en liden Haandfuld opløst Salt i paa Saaret, og lader det ligge 12 Timer derpaa. Bemeldte Hr. Figg er aldeles overbeviist om dette MiddelsUbedragelighed, og har, for at formaae sine Landsmænd, til at betiene sig deraf i paakommende Tilfælde, med Forsæt 6 gange ladet sig bide af galne Hunde, og har dette Remedium hver gang fuldkommelig hiulpet. - Hr. Figge er ligesaa var en Fugl blandt Docterne, som en sort Svane blandt de hvide. - Han lader sig bide, for at giøre sit Remedium imod Bid overbevisende for de bidte. Faae af det Slags giør Begyndelsen for sig selv.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Frankfurth den 20 April. En her værende Tydsk, Arithmeticus har tilbudet sig ved Regne=Kunsten at opløse Circulens Qvadratur uden ringeste Feiltagelse, og tydelig at bevise de Feil, som Leibnitz, Newton, Wolff og andre ved de dertil givne Forskrifter har begaaet. Denne Arithmeticus forlanger kuns for sin uskatterlige Opløsning inden 2 Maaneder a Dato 50000 fuldvægtige Ducater.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Bekiendtgiørelse. C. H. Diejenigen respective Freunde der Ton=Kunst, welche im Singen und Clavier spielen, oder in den Grunden des General=Basses und Accompagnements, nach Anleitung der Berlinischen Lehrart, Unterricht verlangen, belieben bey dem Cantor Hoenicka wohnhaft auf der kleinen Königstrasse nachst am Nicolai Kirch, hofe in des Gewürzkramers Sr. Müllers Hause nahere Nachricht einzuziehen.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Det bekiendtgiøres herved, at Herredsfogden i Ringsted Tyberg=Herreder Borgemester Niels Thorup, formedelst hans Boepæls Forfløttelse til Nestved, agter at afhænde den ham tilhørende hidtil beboede af nye opbygte og indrættede Eiendoms Gaard i Wester=Egede Sogn og Bye ved Gisselfeldt, hvorpaa Stuehuset. er Teglhængt, og bestaaer af 23 Fag, og er indrettet til 7 beleilige og smukke tildeels panelede og betrokne Stuer og Værelser, Forstue samt Kiøkken, Fadebur, Spise= og Forraads=Kamre med 4 Gade og tørre Kieldere under, saa og 4 Kamre og Værelser ovenpaa i Gavlen med Tilgange, og ellers dobbelte Loftsrum over Huuset, desuden i Side=Bygningerne 4 Værelser til Folkene og anden fornøden Brug, samt Bryggers og Kakkelovns Kalle; Værelserne ere 8 store og smaae Vindovne, samt 2 Bielegger Kakkelovne med Tilbehør. De øvrige Bygninger, som meldt til Bryggers, Heste og Qvæg, Stalde, Svinestie, Loe= og Lade=Huuse med Portrumme, som bestaaer af 53 Fag Huus, ere af nye Eege og Fyrre Tømmer opbygte, alt ligesom Stue=Huuset, muured med brændte Steen og belagt med Straae=Tage. Ved Gaarden er indrettede og anlagt 2de med Steen=Volde indhegnede Frugt Kiøkken= og Lyst=Haver som indslutter Gaarden paa de 3 Sider, hvorudi er plantet over 250 gode underskiellige Frugt=Træer, som allerede bærer meget gode og vare Frugter, saa er og i Haven anlagt Hække og Volde med Absatzer, item en Fiske=Park, besadt med Fiske, samt Blege=Plads i Haven; Nok en Baggaard til Brænde, smaae Creature, samt deri Torve=Hønse= og Hugge=Huus bestaaende af 8 Bind heel= og 6 Fag halv Huus; Til Gaarden, som har Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 1 Frk. fire trettendeel Alb. Skovskylden iberegnet, er foruden Jordene og Engene i Markene, 4 indhegnede Vænger, samt god Græsning og Høe=Avling, formedelst de nye derved allerede gjorde Indhegninger og Indretninger, saae aarlig imellem 30 og 40 Tdr. af alle Slags Korn=Vahre, des uden er til Gaarden goed og skikkelig Over= og Underskov samt Tørveskiær, saa og som følger i Kiøbet og forlanges, et privilegeret Vertshuus i Wester=Egede, samt 3 Gade=Huuse af nye opbygt, med videre Beleiligheder og Tillæg, som paa Stædet af en Lysthabere behageligen kan tages i Øyesyn; Med Eieren kan accorderes om Stædet i Wester=Egede eller Nestved; Og skulle ingen Accordt kunde træffes Underhaanden, agter Eieren at bortsælge Gaarden ved offentlig Auction den 28 Maji næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, tilligemed den nedlagde Sæd og øvrige Tillæg, paa de Conditioner som da bekiendtgiøres, og forinden kan erfares hos Eieren, saa og hos Hr. Advocat Anchersens Fuldmægtig Hr. Uldahl i Kiøbenhavn.
Københavns Adresseavis, 1768-05-11
Jeg Claudius Frees Hornemand logerende hos Høe kræmmer Hornemand paa Vestergade, vil imod billig Bataling læse for Studentere, der agter sig til Attestats, de kan og blive af mig underviiste i de Orientalske Sprog. Jeg findes alle Formiddage hiemme. Convention til det bestandige Liig=Societet, hvorudi til Begravelsen betales 50, 100 eller 200 Rdlr. faaes hos Zedeler i Vimmelskaftet.