Berlingske Tidende, 1781-08-01
Den 18de April 1781 er Raadmand Morten Munch allernaadigst beskikket at være Justitsraad. Cancellieraad Ludvig Knapligeledes beskikket til Justitsraad. Fortsættelsen af Forordningen om Jord=Fælledskabets Ophævelse. (See forrige M. T.) Da Huusmænds Familierne ansees nyttige saavel for det Almindelige, som i Særdeleshed for Gaardmændene: saa vil Hs. Majestæt allernaadigst, at Hs. Majestæts Amtmænd og Landvæsens-Commissarier ved Byernes Udskiftning skulle søge at overlægge og afgiøre med Lods=Eierne, hvorledes dem en forholdsmæssig Græsning, imod hvad dem ved Udskiftningen betages, efter enhver Byes særdeles Omstændigheder bedst og beleyligst kan være at tillægge. Og som Degne og Skoleholdere paa de fleste Steder hidtil have til nogen Græsning været berettigede, saa anser Hs. Majestæt allernaadigst tienligst, at dem i sammes Sted ved Udskiftningen tildeeles paa beleylige Steder hver et lidet Stykke Jord, som tillige for dem indhegnes. Som ellers Jordegods Eierne forhen allernaadigst er tilstaaet Ret til, ved Reebning at giøre deres Bønder lige i Hartkorn, Jorder, Afgivter og Hoverie, saa skal det, uagtet de Forandringer, som derved nødvendig, Tid efter anden, i de i Følge Forordningen af 12te Aug. 1773 for ethvert Gods forfattede og af Hs. Majests. allernaadigst approberede Hoverie-Reglementer ville foraarsages, ogsaa derved fremdeles have sit Forblivende, og maae det saaledes være en Jordegods Eier eller anden Hosbonde, som Lods=Eier i en Bye, tilladt, naar han enten eyer den hele Bye, eller dog i andet Fald haver faaet sine Bønders Jorder paa eet eller flere samlede Steder udmaalt, at lade enhver af sine Bønder der i Byen, efter Indretning til hele, halve eller fierdedeel Gaarde, tildeele ligemeget eller i lige Forhold bestemt Jord, efter Ligning af det ham i Byens Marker og Overdreve (endog derunder indbegrebne de i Lovens 5 Bogs 10 Cap. 13 Art. ommeldte Jorder af Ornum, Stuf eller Særkiøb, for saavidt han deraf eyer) tilhørende Hartkorn og Høveders lovlige Paaslag, hvorefter Hartkornet, Landgilden og Hoveriet igjen paa Bønderne bliver at inddeele. Dog skal enhver faa dan Reebning og Ligning altid, saasnart den er iverksat, omstændeligen til Hs. Majestæts Rentekammer indberettes, paa det at derefter i Godsets Hoverie-Reglement den fornødne Forandring kan foretages. J øvrigt bliver det enhver Jordegods Eier tillige uformeent, dersom han ved saadan Reeb ning befinder en Byes Hartkorn og Jord at være større og vidtløftigere end til sammes nærværende Antal af Gaard mænds Underholdning og Drivt virkelig udfordres, da at opbygge og indrette een eller flere nye Bøndergaarde med lige Tillæg og Hartkorn, som enhver af de øvrige paa sammes Eiendom, uden at Lovens 5 Bogs 10 Cap. 15 Art. derudi bør være ham til Hinder, naar ikkun de øvrige Beboere i Byen, nyde med Afslag udi deres Hartkorn en dertil svarende Afgang udi deres Skatter, Landgilde, med videre, samt forresten enhver iblant dem beholder saa megen Jord tilbage, som ved forsvarlig Drivt og Dyrkning tilstrækkeligen kan ernære en Gaardmands Familie. Til Opmuntring og Hielp for dem, som ville have deres Jorder udskiftede af Fælledskab, men finde Hindring derved, at Byerne ere saa store og Markerne saa vidtløftige og langt fraliggende, at det ikke lader sig giøre, uden at een eller flere Gaarde maae udfløttes, har Hr. Majestæt allernaadigst bestemt et vist Fond, som Hs. Majestæt aarlig af Sin Kasse vil lade udbetale til Hielp til slige Udfløtninger, saaledes: at naar Hs. Majestæts Rentekammer, efter indhentede Efterretninger fra Amtmanden og Landvæsens-Commissarierne, befinder, at Fælledskabet i en Bye ikke beqvemmeligen og til fuldkommen Fordeel for dens samtlige Beboere kan ophæves, uden at udfløtte en eller flere Gaarde, da skal for saa mange Gaarde, som til en beqvem Deling nødvendig bør udfløttes, tilstaaes Vedkommende, det være Hs. Majestæts egne Bonder, Selveier, Jordegods=Eyeres eller andre Jorddrotters Bønder, og hvad enten den hele Bye tilhører een eller flere Lods=Eyere, for enhver Gaard, der saaledes udfløttes, en Bygnings=Hielp af 50 til 100 Rdlr., naar de have fløttet Gaarden ud fra Byen hen til sammes Udmarker, saaledes: at Gaarden derved ikke allene selv haver faaet sine tilliggende Jorder samlede omkring sig, men at Udflytningen endog til lige giør Fælledskabets Ophævelse lettere for de øvrige Beboere, som blive tilbage i Byen. Og naar saadant er efterkommet, eller og vederhæftig Caution for, at det inden en vis bestemt Tid skal sige, til Rentekammeret indsendt, da skal Bygnings=Hielpen, saavidt forbemeldte Summa i samme Aar kan tilstrække, blive Vedkommende til Betaling paa nærmeste Amtstue anviist. Men derimod bør Amtsforvalteren ved ethvert Aars Udgang tilstilles, til Fremlæggelse ved hans Regnskab, en af vedkommende Sognepræst underskreven Forsikring om, at de Gaarde, som saaledes med Hielp af Hs. Majestæts Kasse deels allerede i forbigangne Aaringer ere udfløttede, deels herefter udfløttes, virkelig findes i forsvarlig Stand vedligeholdte paa de Steder, hvor de ved Udflytningen første Gang ere opbygte.