Aalborg Stiftstidende, 1844-10-17
Aalborg, den 17de October. Mødet i Dampfærge Anliggendet igaar Aftes indlededes af Dirigenten, Ho Ree, med en Udsigt over Færgefartens Historie og Blikke paa dens Beskaffenhed og Standpunct samt de Midler, der til forskjellige Tider have været paatænkte til at afhjælpe det fremberskende Savn af en saa nødvendig bedre Forbindelse. Disse Planer vare nemlig ikke aldeles nye, thi allerede for en Række af Aar siden havde den daværende Eier af den store Paghiske Gaard ved Vesteraa, Hr. Frantz Holm, lagt en udførlig og, som det forsikkres, vel udarbeidet Plan til et Broanlæg imellem Aalborg og Nørresundby, som imidlertid udkrævede en Capital (saavidt vides: 400,000 Rbd.), større end de Kræfter, vort Land ialmindelighed har at opstille. For nogle Aar siden vaktes imidlertid den samme Idee paany og Hs. Maj. Kongen havde den Naade at skjænke Sagen sin Jnteresse ved, paa et Andragende fra Borgerrepræsentantskabet her i Byen, ved den nuværende Chef for Jngenieurcorpset at lade foretage en local Undersøgelse af Terrainet, der imidlertid stillede Udførligheden af et Broanlæg i fjern Udsigt. Den Maade derimod, hvorved en let Forbindelse imellem Fjordbredderne lettest lader sig realisere og der ligesom vil danne en levende Bro imellem begge Bredder, er Etableringen af en Dampfærge, som ofte har været bragt paa Bane og som til Forundring endnu savnes paa dette Danmarks meest freqventerede Færgested. Det privilegerede Færgelang har formeentlig kun Privilegium for Seil- og Ro-Færger og Establering af en Dampfærge kan derfor neppe komme i Strid med hiint Privilegium, i Lighed med hvad der af Domstolene afgjordes om Færgefarten imellem Kjøbenhavn og Malm, hvor det ogsaa viste sig, at Hr. Eskildsen havde seilet ved at troe sig eneberettiget ogsaa for Dampbaade. Jmidlertid var det jo vistnok ønskeligst, om en Forandring til det bedre kunde tilveiebringes uden at gjøre noget Slags Skaar i de Mænds Jnteresser, der fortiden ved erhvervet Rettighed vare knyttede til Færgefarten, eller med andre Ord, at disse selv vilde overtage Estableringen af en Dampfærge. At det Offentlige desuden i alle Tilfælde er competent til at paalægge Færgevæsenet en saadan Anskaffelse, fremgaaer af Færgevæsensreglementets § 30, hvorefter Færgelauget skal foretage enhversomhelst Forandring og Indretning ved Færgereqvisiter osv. samt Færgefarten i det Hele, som af Generalpostdirectionen maatte findes nødvendig eller hensigtsmæssig og uvægerlig opfylde hvert saadant Paalæg, og er et lignende ogsaa iværksat paa andre Beltsteder, navnlig ved Færgefarten imellem Korsør og Nyborg. At en Dampfærgeindretning ogsaa maa være i Færgelaugets egen Jnteresse ansaae man ligeledes for hævet over al Tvivl, da Freqventsen vil forøges mindst til det Dobbelte og den største Deel af den nærværende Arbeidskraft ved Dampkraften vilde gjøres overflødig. En Dampfærge, hvad enten den bliver en stor Færgebaad eller et Damplocomotiv til at trække Fær gerne, som her vel turde være hensigtsmæssigst, maatte hele Dagen efter nærmere Tidsbestemmelse gaae uafbrudt mellem Aalborg og Sundby og vilde saaledes kun udfordre et ubetydeligt Extra Mandskab til de ved saadan Dampfart sjeldne Extrabaade samt til den om Natten forefaldende Baad fart. At Freqventsen ved en saadan Fart vilde stige ganske betydeligt, er aabenbart, især naar man kjender Færgevæsenets nærværende Ulemper og de Vanskeligheder, disse lægge Overfarten i Veien og som afholde fra kun nødtvungent at søge denne. Da Færgetaxten for Passagerer nu er meget lav, kan der vist ogsaa for en Dampfærge paa dennes lukkede Plads være al Anledning til at forhøie den (hvilket vil faae en stor Jndflydelse paa Jndtægten), hvorimod den vel ellers burde forblive uforandret. Efter hvad der af Færgevæsenets Jnteressenter skal være udsagt, skal den nærværende aarlige Bruttoindtægt ved Færgeløbet andrage 7000 Rbdlr., og man feiler vel ikke ved at antage den endeel høiere, ligesom den ved en Dampfærgefart vistnok mindst vilde stige til 10,000 Rbdlr., imedens alle aarlige Udgifter ved denne (Personale, Mandskab, Reqvisiter, Kul, Rente og Slitage) efter en løselig Oversigt ikke antages at kunne overstige 6000 Rbdlr. Efter det Udviklede, og hvad fremdeles under Discussionen udtalte sig, besluttede Forsamlingen derefter at indgaae med allerunderdanigst Ansøgning til Hs. Majestæt Kongen om at ville paalægge Færgelauget at anskaffe Dampsærge eller Damplocommotiv hertil, eller allernaadigst tillade et Actieselskab med Eneret for visse Aar og efter de Bestemmelser for Indretning, Fart o. s. v., som af Generalpostdirectionen maatte blive givne, at etablere en saadan Dampfærgefart. Tillige besluttedes, strax at aabne eventuel Actietegning, som man vedtog at normere til 25 Rbdlr. pr. Actie, for at give ogsaa mindre bemidlede Leilighed til at interessere sig for dette Foretagende, og blev endnu samme Aften over en tredie Deel af Actiebeløbet strax tegnet.