JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
J München er det bleven forbuden Snedkere og Dreier at arbeide ved aabent Lys i Værkstederne. Grækerne, i hvis Fædreneland gives en stor Mængde Harer, ere ikke at formaae til at spise dette Dyrs Kjød eller og kun, naar Haren er fældet, at berøre den. Ja de res Modbydelighed for samme er saa stor, at ingen albane, sisk Tjener er at formaae til at flaae en Hare, eller bloat blive i Huset, naar Skindet trækkes af den. Det er beregnet, at der maa døe ikke færre end 14000 Millioner Silkeorme hvert Aar, for blot at frembringe den Silke, som England allene forbruger i et Aar. Traadene af de fineste Edderkopper ere saa fine, at 4 Millioner af samme vilde kun udgjøre Tykkelsen af et Menneskehaar. En Traad af en Edderkop bestaar af 40000 finere Traade. Den Hurtighed, hvormed Solens Lis falder paa Jorden kan man see deraf, at det tilbagelæger i 1/5 af en Secunet Rum, som den hurtigste Fugl ikke er istand til at gjennemflyve i 3 Uger. En af de haardeste Straffe, som Hollænderne i forrige Tider bleve idømte, var, ikke at urde spise Salt. I et Bomulds=Spinderi i Manchester ere ved Danbalid 136000 Tene i Bevægelse, og disse kunne ugentlilevere 1 1/2 Milloner Mile ikke Alen) Garn. Alle engelske Spinderier levere ugentligen 4000 Mill. Mile Garn, eller saameget, at man dermed kunde omslynge Jordkloden, 160 Gange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Fædrenelandet. Blandede Efterretninger. Afdøde Gouverneur og Capt. Lieuten. H. G. Lind, R. af D., blev kun 36 Aar gl., og hans Hustrue, Nathalia Dorthea Lovise, født Valentiner, der døde paa Reisen den 24de Septbr., efterat have forladt Guinea den 27de Aug, blev kun 22 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Secretairen paa det adelige Gods Lohrstof i Holsten, en almindelig agtet ung Mand, har skudt sig i sin Seng. Ved Skuddet antændtes Sengen, og det derved foranledigede Brandraab hidkaldte Husets Beboere til den tillaasede Dør, som strax blev aabnet, og videre Ulykke derved forebygget. Den Ulykkelige synes at have fuldført denne skrækkelige Gjerning efter Overlæg; thi han har efterladt flere Breve til sine Venner, der forkynde hans Brøde, og kort tilforn, var han tilstede ved den offentlige Gudstjeneste, hvor han yttrede: at det var sidste Gang han var der. Han efterlader en sørgende Brud, der og føie Tid ventede at knytte en ægteskabelig Forbindelse med ham.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
J Augustheftet af Oehlenschlagers Prometheus læses iblandt andet en læseværdig Afhandling af Hr. Pastor, Ridder Knap høver: "Hvorfor mon enkelte af vore ældste Choraler, ved Musikens betydelige Fremskridt, ei allene ikke ere overtrufne, men endog aldeles ikke opnaaede: En Fr. Chr. Olsen i Kbhvn. er ved Høiesteret dømt til at bøde sine tre Mark, for begaaet Arvesvig. Ved Hof og Statsretten var han dømt til samme Straf og desforuden til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, og den hele Sum han var tiltalt for, var 12 Rbd. 12 s. r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Over et nyt Teglbrænderi ved Aarhuus By og Byfogdens, Hr. Justitsraad Fleischers dristige Adfærd derved, som Værket skylder sin Tilværelse, læses en smigrende Anmeldelse i Politivennen. Det hedder, at Byen lover sig ikke ubetydelige Fordeele deraf, og frembyder et Exempel paa nyttig Virksomhed, der bør efterlignes andre Steder. Der opdaligedes nemlig strax uden for Byen et Sted hvor der var rødt og hvidt Leer i Mængde. Endeel Borgere enedes om at anlægge et Teglbrænderi her og have ladet opføre 2de Ovne paa Brændinger af 40000 og 60000 Steens Storrelse. Her brændes foruden Muursteen. Tagsteen, Gesims steen og Fliser. Da Stenene ere gode, er Afsætningen stor, og man vil nu opføre en endnu større Ovn, da Leer haves i utrolig Mængde. Mangfoldige Arbeidere finde her god Fortjeneste og Kæmmercassen har Jndtægt af et Stykke Jord, der forhen laae unyttet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
I de sex sidste Dage af October Maaned ere 26 Skibe, bladede med Korn, seilede gjennem Øresund. Af disse vare bestemte til britiske, 6 til hollandske og 11 til norske sine; Ets Bestemmelsested var ubekjendt. Det var paa Ochlenschlagers 65de Fødselsdag den 14de S., at man opførte hans Hakon Jarl, der tillige feirede e 25 Aars Jubelfest. Prologen, som Jnstructeur Niel fremsagde, er følgende. Jarl Hakon ruster sig. De vrede Bønder, Med vilde Gry forsamle sig paa Thing.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Den raske Guldbrandsdal, den stærke Thrønder Vil ham frarive Norges gyldne Ring. Selv Odin svigter ham. De gamle Guder Som blege Gjenfærd staae i Lundens Nat, -Men Jarlen ræddes ei, Mens Stormen tuder J Lunden offrer han sin bedste Skat.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Hvo kjender her igjen det stolte Billed, Af Nordens dybe, underfulde Liv, Og elsker ei den Skiald, der det fremstillede Med Alvor, Kjærlighed, ved Kunstens Blive J fom og tyve Aar har det henrykket De danske Hjerter ved sin friske Glands, Men sildigst Tid skal see dets Sanger smykket Med Kunstens friske, sommergrønne Krands! -Der er saa Faa paa Jord, hvem det blev givet, En Digters Kald og Virken at forstaae, Thi Hoven klæder fast ved Hverdagslivet, Naar Skialdens Tanke sværmer i det Blaa; Hvad han for Folket med Begeistring synger, Tidt døves af en Gjøglers Bjældeklang, Om hvem man flokker sig i tætte Klynger, Mens kun en Enkelt hører Skialdens Sang. Med Haan og Spot tidt Digterhjertet saares, Og Niddet stiæler lumskelig hans Ro; Den tankeløse Flok saa let bedaares: Det Slette vil den altfor gjerne troe, Hans sjeldne Storhed ei til Mildhed stemmer, Man har kun Øie for hans Feil og Brøst: Hvad Godt han virket var, man reent forglemmer, Og Spot og Avind er hans Toners Høst. Men brister Hjertet da i navnløs Qvide, Forstummer Lyren, der saa deligt klang, Da savnes han, da rinde Taarer stride, Da roser, da forguder man hans Sang! Ten Roes, man ham i Livet grusømt nægtede, Ten orsles gavmildt paa den Dødes Ravn, Og de, der forhen fjendtligst mod ham fegted, De jamre siden stærkest ved hans Savn! See, det er Skialdens Lod, Saadan belønnes Den, ved hvis Toner vi har smiilt og grædt, I Graven først hans Digterkrone grønnes, -Men, svar mig, Fødeland, er det da Ret Rei, lad os elske ham, vi har tilbage, At ei de Værker, som han Verden gav, Skal for en sildig Slægt os tavst anklage, Naar Danmark engang sørger ved hans Grav, Du for det Bedste give skal det Bedste, Saa lyder Hornets gaadefulde Skrift. Hvo fattet den, som han : Hvo kan vel fæste Saa roligt Blikket paa sit Livs Bedrift: For Livets Bedste, for sin Digterkrone, Det Bedste offred han ved Dag, ved Nat, - Saa lyt da, Danmark, til hans Harpes Tone, Og gjem hans Offer som Din bedste Skat, Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Døbt. Den 22de Novbr. Overbrandinspecteur, Tømmermester Boss's Datter, Sophie Frederikke Marie, Boss, Fadd.: Fru Boss, Jomfru Wenzel, Justitsraad Schmidt, Cancellieraad Wølfferdt, Consul Hansen, Kjøbmændene Qvist og Waleur.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 7de December, Kl. 6 Aften, bliver Generalforsamling i Klubben Enigheden, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de November 1833. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
At Undertegnede har etableret Handel heri Staden med alle Sorter Urtekramvarer og preparerede Farvevarer, det udleveres med paatrykte Sedler til Oplysning om Behandlingsmaaden, samt med Salt, Tjære, Steenkul, Jern, Staal, Søm, tør Fisk, Hør, Sirup, Viin= og Øl=Eddike, Rom, Punschextract, kjøbenhavnsk og flensborgsk Aqvavit og Brændeviin, fiin russisk og holsteensk Hvedemeel, Tran og Roe=Olie, raffineret Lampeolie, Steentøi, Glas- og Jsenkramvarer; dette giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, idet jeg derhos, med Forsikkring, som reel og billig Behandling, paa det bedste anbefaler mig med forannævnte Varesorter. Min Boutique er i Hr. Kjøbmand Magnus Akkermans Gaard paa GammelTorv ved Raadhuset. Aalborg, den 12te November 1833. Jens Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Formedelst Forand ing af Bopæl agter Undertegnede, underhaanden at afhænde den mig heri Byen tilhørende, og for Handelen særdeles vel beliggende Gaard. Den bestaaer af 12 Fag Vaaningshuus, 8 Fag Ladehuus og en Pakbod paa 8 Fag, samt et Leiested paa 3 Fag, med tilliggende Jordeiendomme paa denne Byes Østermark, at Hartkorn 3 Skjepper, hvorpaa kan fødes og græsses 2 a 3 Køer. Gaarden er beliggende ved Fjorden, og en Havn gaaer derfra ind i Gaarden, hvor 2 Fartøier, hver paa 400 Tønders Størrelse, kan ligge godt fortøiede. Ligeledes agtes afhændet, og, om forlanges, kan følge i Kjøbet, den tilhørende Fiskerirettighed i 2de af de herved Byen værende Sildevaade, nemlig 1/4 og 1/2 Part i de bedste og meest importable. Endvidere en god og solid Jagt, drægtig 14 1/2 Commercelæster, der som fladbundet er særdeles vel skikket til Seillads i Liimfjorden, bygget i Aalborg i Aaret 1818 og kan lade 500 Tønder Korn. Liebhabere indbydes snarest muligt at melde sig hos mig for at afhandle det Fornødne. Conditionerne ville for Kjøberen vorde favorable. Løgstøer, den 21de November 1833. Ole A. Breum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Som Følge af Tidsomstændighederne, og tiltagende høie Alder, agter jeg at sælge min her i Løgstøer tilhørende Gaard med Markjord. Gaarden er beliggende ved Fjorden, har 13 Fag Vaaningshuus med Steentag, 16 Fag Pakhuus med Loft og 11 Fag Ladehuus, desuden særskilt 7 Fa Pakhuus med Loft. Norden Vaaningshuset er en Plads til Fjorden, med samme Længde som huset, har, som kan bruges til Tømmerplads, og hvor Skibene, kan lægge til, for at losse og lade. Markjorderne, paa Byens Mark er circa 24 Tdr. Land, geometrisk Maal, i en samlet Lod, med 2 Tdr. Hartkorn - herpaa holdes: 6 Køer og 2 Heste, desuden har Gaarden Rettighed paa Byens fælleds Kjær. Gaarden ligger bekvemt for Handelen - i Særdeleshed, med Han=Herrederne. Lysthavende indbydes - og kan slutte Accord med undertegnede Eier. Løgstøer, den 1ste November 1833. Severin Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
En god 3 Etages Kakkelovn kan erholdes for billig Priis. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
20 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, kan i anstundende, 11te December Termin erholdes til Laans, imod reskript mæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Borglum Kloster, den 16de Novbr. 1833. J. H. Würtz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Undertegnede har etableret sig her i Byen som Farver, og modtager Tøier til Stampning, Farvning, Overskjæring og Persning, samt alle Sorter Silke, Linned og Bomuldsvarer til Farvning og Trykning. Hurtig Expedition, reel og billig Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Løgstøer, den 14de November 1833. P. Cortsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Proclama. Efter hertil fra vedkommende Retsbetjent skeet Anmeldelse er den 8de d. M. af nogle af Skagens Jndvaanere funden drivende i Søen, omtrent 1 Miil i Nord for Skagens Fyrtaarn, et Barkskib uden Mandskab, med splittede gens Strand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Af nogle forefundne Papirer erfares at Skibet, Providential kaldet, er ført af Abraham Tonnesen, Seil, i ramponeret Tilstand, og indbragt samme til Ska Skalle, og hjemmehørende i Arendahl, det er væsentligen ladet med østersøiske Planker, hvoraf endeel ere bjergede, 15 a 20 Fod lange, 9 Tommer brede og 3 Tommer, tykke, mærkede Ar & C.; tillige er bjerget 35 i Lærred indsyede Tønder med Hørfrø, mærkede: PD & Co. crop. Det bemærkes derhos, at Lasten under det saakaldet Tydskendækket, der staaer ganske under Vand, endnu to ubekjendt. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved i Lovgivningens Medfør med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til for Undertegnede at legitimere deres Ret til det Bjergede, eller hvad fra samme Skib fremdeles maatte blive bjerget. Hjørring Amthuus, den 16de November 1833. Graab. 1 Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Auctioner. Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i Møller Jens Christensen Springborgs og efterlevende Enkes Bo. af Støvring, bliver det bemeldte Bo tilhørende, heri Byen, beliggende Huus i Urbansgade Nr. 103, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, der ere berammede at afholdes, de tvende første paa Aalborg Raadstue, og den tredie i selve Stedet, saaledes: 1ste Auction Fredagen den 13de Decbr. 1833, Formiddag Kl. 10, 2den Auction Fredagen den 27de Decbr. 1833, Formiddag Kl. 10, 3die Auction Fredagen den 10de Januar 1834, Formiddag Kl. 10. De Salget vedkommende Documenter henligge forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 15de Novbr. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Fredagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, i Gartner Hougaards Sted i Peder Barkesgyde, a holdt offentlig Auction over afgangne Mad Wolters's Efterladenskaber, bestaaende af Stole, Borde, Speile, et Sødags Uhr, et Sengested, en Dragkiste, et Hjørneskab, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, samt nogle Kjøkkenredskaber m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de November 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Da det ved 3die Auction over Gaa den Nr. 468 paa Nytorv gjorte Bud, ikke er funden antageligt, saa er en 4de Auction berammet at afholdes udi og over bemeldte Gaard, Onsdagen den 27de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, hvor da absolut Salg vil skee. Aalborg, den 14de November 1833. Schmidt. Paa Grund af Bjergningens Vidtløftighed, bliver den til 25de Dennes berammede, i dette Blads Nr. 184 og 185 bekjendtgjorte, Auction i Skagen over Taquelage og Skibs=Inventarium samt Tømmerlast m. m., henhørende til det forliste Barkskib Providential af Arendal, udsatil Mandagen den 2den December næstkommende, om Formiddagen Kl. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-25
Da der foruden den til Dato bjergede Tømmerlast: 3 a 4 Hundrede Tylter 15 a 20 Fods 3 Tommers Planker, tillige er forefundet Jernstænger i Lasten, agtes og saa hvad der af denne Artikel maatte blive bjerget søge ved samme Leilighed. Hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. Skagens Byfoged-Contoir, den 15de November 1833. v. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Spanien. Den franske Jntervention synes at være begyndt. Den 16de Novbr. bekjendtgjorde J. des Debats ganske kortelig, at 4 franske Krigsbrigger havde faaet Ordre, til at deblokere Havnen St. Sebastian. Aarsagen til dennes Operation meldte samme Blad allerede Dagen i Forveien, skjønt kun som et Rygte, nemlig, at nogle Barker vare afgangne fra Bilbao til St. Sebastian, for at blokere denne Havn, hvorfor Regjeringen havde besluttet, at afsende nogle smaa Krigskibe, for at vedligeholde Communicationen mellem bemeldte Stad og Bayonne. Dette er dog rimeligviis kan den ene og mindste Grund, den anden og vigtigere er vist nok den, at bevare St. Sebastian, der nu tilligemed Pamplona er det eneste Punkt i de baskiske Provindser og Navarra, hvor Dronningens Autoritet respecteres, i hendes Besiddelse. Da nemlig St. Sebastian fra Landsiden af ere fuldkommen indsluttet af Jnsurgenterne og ikke tilstrækkelige provianteret, saa vilde den ikke kunde holde sig, hvis Tilførselen fra Sosiden blev den afskaaren. Er dette sidste Hovedhensigten, saa er hiin Foranstaltning en virkelige Intervention. Man havde i Paris ventet at see noget videre omdenne Sag, enten i Moniteuren eller idet mindste i et af de ministerielle Blade, men - Forventningen blev skuffet, og hine Blade iagttage en fuldkommen Tavshed. J Sydfrankrig betragtes Jnterventionen som en afgjort Sag, og den paastaaes, at Divisionen Harispe allerede nyder Sold paa Krigsfod samt at denne General alt har underrettet Castannon og Regjeringens Beslutning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Om nogen nyere og for Dronningen særdeles uheldig Begivenhed maatte have fremkaldt denne Beslutning, er endnu ubekjendt; maaskee den blot er fattet for at stræmme Carlisterne, og derved muligt standse Jnsurrectionen, som endnu stedse synes at giøre Fremskridt. Om Sarsfield høres, som hidtil, Intet, og i Anledning af det fornyede Rygte om at han skal have naaet Miranda, hvilket meldes fra Sydfrankrig, bemærker et Pariserblad meget rigtigt, at en saa vigtig Begivenhed vist vilde være tilmeldt Regjeringen gjennem Telegrasen, og derpaa lydelig forkyndt af de ministerielle Journaler. Paa Pamplona have Jnsurgenterne endnu ikke vovet noget alvorligt Angreb, men de nærme sig dog jevnlig Staden, og skjøndt de altid adsprede sig naar Garnisonen ryk sker ud, holde de dog paa denne Maade Byen i bestandig Frygt. Af det unge Mandskab i Pamplona er iøvrigt en Deel udvandret, og har forenet sig med Jnsurgenterne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
For at befri Vicekongen fra denne Blokade skal Generalcaptainen i Arragonien have afsendt et Corps regulaire Tropper, men som endnu paa Marschen fik Contraordre, fordi der ogsaa i denne Provinds yttrede sig mistænkelige Bevægelser. I Catalonien derimod gjør den carlistiske Jnsurrection ingen Fremgang, og Regjeringen synes i denne Provinds snarere at befrygte en constitutionel Opposition. Generalcaptainen Llander er en varm Ven af dette System, og vedbliver, uagtet Hr. Zeas Forbud, med at organisere Borgergarderne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
J Madrid skal Alt have været roligt indtil den 5te Novbr., og Regjeringsbladet forsikkrer, at det samme er Tilfældet overalt i Landet, undtagen i de nordlige Provindser. I Granada, Andalusien og Gallizien ere de Kgl. Frihvillige afvæbnede uden Vanskeligheder. Jmidlertid maa den dog tilstaae, at det endnu ikke er lykkedes at blive færdig med Rebellen Merino. Saaledes fortælles der, at han den 21de October indtraf i Osma med en anselig Skare. Her bemægtigede han sig efter Sædvane strax alle de Penge, han kunde overkomme, ja skaanede, skjønt han selv en Præst, ikke engang Kirkens Eiendom. Postcassen havde samme Skjebne. Mandspersonerne slæber han med sig, og Fruentimrene faae Hug, hvis de græde derover." Gazeta haaber, at han ikke paa denne Maade skal gjøre mange oprigtige Proselyter, forsikkrer, at Salsfields Tropper ere besjælede af den bedste Aand og at han kun tøver saalænge, for at kunne knuse Jnsurgenterne med eet Slag. Det synes efter denne Artikel som om Sarsfield er i Burgos Det samme troer man paa den franske Grændse, men NB. indsluttet af Jnsurgenterne. Heri vilde da rigtig nok ligge en fyldestgiørende Forklaring af hans Udeblivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Portugal. Om et afgiørende Angreb paa Santarem erfares endnu Intet; D. Pedro havde en 7de holdt Revue over Armeen, men var vendt tilbage til Lissabon den følgende Dag. Om det kunde være raadeligt for ham at forsøge en Storm paa hiin faste Plads, derom en Meningerne fra Portugal forskjellige, de fiiste synes dog at ansee det for voveligt, især da Don Miguels Hær idelig siges at formindskes ved Desertion. De øvrige Begivenheder indskrænke sig til nogle smaa Fægtninger. Saaledes havde Miguelisterne i Setuval forsøgt at fortrænge Pedrinerne, tildeels med Held, hvorfor Admiral Napier selv afgik med et Dampskib, for at understøtte disse. En anden Træfning forefaldt ved Alcacer og denne var ikke heldig for Pedrinerne. Den lissabonske Chronica tilstaaer selv, at disse, formedelst Fjendens Overmagt, maatte vige og i en udførligere Privatefterretning om denne Begivenhed, som Times meddeler, anslaaes Pedrinernes Tab i det Hele til 600 Mand. Adskillige druknede paa Rettraden ved at ville sætte over en Flod. De resp Stridskræfter anslaaes i samme Beretning til 1500 Mand paa Miguelisternes og 1200 paa Pedrinernes Side. A. disse vare 130 Marinere og deriblandt 89 Englændere; de øvrige, fordetmeste Frivillige fra Lissabon og St. Uebes Referenten beskylder de sidste for en Slags Modbydelighed for Krudtdamp, hvorved ovennævnte Marinere lodes i Stikken. 54 af disse og deriblandt 2 Lieutenanter efter Navnene Englændere) toges til Fange. Forf. beretter tillige, at D. Pedro har sendt 198 Soldater, som han var utilfreds med tilbage til England, hvilket Times finder noget Anstødeligt
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Blandede Efterretninger. Ved en Keiserlig Forordning er Biskoppen i det Krakauer Stift, Storkowski, afsat og for stedse forbudet at vende til bage til Kongeriget Polen, fordi han, skjøndt benaadet for sine lovstridige Handlinger under Opstanden, ingen Anger har viist over sine Forbrydelser, men endog er vedblevet at handle lige uforsvarligt og saaledes at misbruge Keiserens Tillid.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Fra Constantinopel skrives. Skjøndt her ingenlunde er Korn i Overflødighed, saa har Regjeringen alligevel tilladKornudførselen til Odessa, et her aldrig oplevet Tilfælde. Flere Skibe ere allerede afgaaede herfra med Korn til det sorte Hav.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Kongen af Sverrig har af fine egne Midler skjænket 4000 Spedlr. til Uddeeling blandt de meest Trængende af CholereSyge i Christiania, og 200 Spedlr. i samme veldædige Øiemed til Uddeeling i Drammen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Den norske Hurtigiøber Ernst vil, saa fortælles den foretage et nyt Løb: fra München over Belgrad, Balkan Adrianopel og Constantinopel til Jerusalem i 36 Dage 6, Jfølge Skrivelse af 30te October er Marschal Bourmom som holdt Quarantaine i Spanien, i det Øieblik han vilde flygte fra Lazarether, paagreben og længslet, fordi han gjorde Brud paa Lovene for Sundheds-Politiet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Den 3die Ds. afbrændte i Hamborg et bekjendt Bankierhuus paa Neuenwall, hvorved en Masse af Statspapirer, hvis Beløb angives til en halv Nill., og Vexler, tilligemed alle Husets Regnskabsbøger, bleve et Rov for Luerne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Fra 1ste Mai næste Aar vil der begynde en Dampskibsfart imellem Hamborg og Hare, for at bringe Franken i nærmere Berørelse med det nordlige Europa. Man vil paa denne Maade kunne reise fra Petersborg til Paris i 9 Døgn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Man har nu faaet en homsopathisk Kogebog, at en Fru Hahn, født Ritter, udkommen i Berlin, indeholdende 317 Retter, og koster 2 Mk. 4 s. Courant.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
For nogle Uger siden bragte et Skib en Kat med fra St. Petersborg til Leith i England. Den laa i en Balle Hør, der var sammenpresset med en Maskines fulde Kraft og var sammenknuget til Størrelsen af en Menneskehaand. Saaledes havde den tilbragt 28 Dage uden Luft og Næring, men saasnart Ballen blev aabnet - sprang den ud og løb til Alles Forhavselse sin Vei Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-27
Kjøbenhavn, den 21de November. Den med de Masmannske Søndagsskoler i Forbindelse staaende Reiersenske Tegneskole, som hidtil var indskrænket allene til omtrent 100 Haandværkslærlinge, har i den sidste Tid erholdt en betydelig og vigtig Udvidelse lidet at der den 3die November aabnedes en Tegneskole for Mestere og Svende, til hvilken det Kgl. Akademie for de skjønne Kunster har givet Tilladelse at benytte dets Elementarskoles Lokale. Ved Understøttelse af den Reiersenske Fond er denne nye Skole, ligesom de ældre, sat istand til at kunne give benævnte Mestere og Svende, hvis Antal for Øieblikket er 50, deelte i 2 Classer, aldeles fri Underviisning. Kbhpst.)J Kiel giver nu Liniedandseren Kolter Forestillinger, og vækker især Forhauselse ved sine Ascensioner. Paa den derværende Slotsplads har han ladet spænde en 200 Alen lang Line fra Jorden af til Slotstaarnet, paa hvilken han gaaer op og ned, saavel for som baglænds. S. Bl., Alciden Hr. Aloys Teodorovich har allerede givet trende akademisk athletiske Forestillinger, af hvilke især Søndags Forestillingen den 17de Dennes var meget talrigt besøgt. Hans overordentlige Muskelkraft og Smidighed, i Forening med ualmindelig skjønne Former, tildrage sig ogsaa her Publikums Jnteresse; hans Stillinger ere særdeles smukke, og Kunststykket med Armmusklernes Spil efter Takten af Musikken vækker næsten endnu mere Opmærksomhed, end hans egentlige Kraft=Kunster, i hvilke han dog idet mindste ved sine Tænders overordentlige Styrke torde overtræffe den hermed saa stort bifald optagne Herkules=Kunstner Venetien. Han agter tillige at optræde som Sanger, ved klædt i polst Nationaldragt, paa Polsk at afsynge en polsk Nationalsang. Det er under Ventilation at anlægge en Jernbaneve for Dampvogne imellem Lybek og Hamborg, for saaledes at sætte Østersøen og Nordhavet i en mere directe Forbindelse.