Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-06
De ville fremdeles ikke i nogen Ting ved Ringeagt for den offentlige Gudsdyrkelse bestyrke det fordærvelige Exempel, som gives af saamange. Viser De Ringeagt derfore, seer man sjelden eller aldrig Dem i Guds Huus, hvorledes skulle man da vente at see andre, Og hvilken Opmuntring er det ikke for Præsten og Meenigheden, Hvilket Værgemiddel mod Skjødesløehed ved de gudstjenstlige Forretninger, naar de nu og da uventet seer den øverste Geistlige i Templet, ikke i Byens allene, men ogsaa efter Leilighed paa Landet. De forene Dem altsaa med Stiftets Amtmand, ogsaa med den paa Stedet og i Stiftet høistcommanderende Officier, og med alle andre, som efter deres forskjellige Stemning kunde virke til det Gode, for i broderlig Forbund at arbeide imod vor Tids Letsindighed. Deres Exempel vil snart frugte, og mangen En, som nu aldrig mindes om Religion, Pligt, Dyd og Samvittighed, fordi de aldrig komme i Herrens Huus, vil ved Deres hæderlige Exempel kaldes tilbage til det Sted, hvor den værdige Mand med Religionens guddommelige Kraft, med Veltalenhedens hele Almagt, oplyser Forstanden og henriver Hjertet til alt Godt. Det ville endvidere ikke være Dem, Høiærv. Medbrødig, ligegyldigt, hvilke Kirkeskikke der bruges, hvilke Psalmer der synges, og hvilke Formularer der afbenyttes ved den offentlige Gudstjeneste. Jkke alle endogsaa i øvrigt meget værdige Mænd have den dannede moralskeligiøse æsthetiske Smag for det Passelige og Værdige ved Gudstjenesteen, som De, Høiærværdige Guds Mænd, ere bekiendte for, at besidde. Jo mere, at Alt i den offentlige Gudstjeneste er afpasset efter den almindelige Følelse for det Ædle, Høie og Store, jo mere der baade i Form og i Materie ligger der til at virke paa Forstand og Hjerte, jo værdigere, jo mere passende er Gudstjenesten. De kjende vore Formularer ved den offentlige Gudstjeneste. De veed ogsaa hvilke Forsøg der af mange af vore mest udmærkede Mænd ere gjorte til deres Forbedring. Den danske Kirke venter derfor af Dem, at disse forbedrede Formularer ikke længere henligge ubenyttede, men afbenyttes til Gavn for Kirkevæsenet, og at De arbeide for at de bibelske Perikoper deels vælges tillige anderledes, og deels ombyttes med nyere Oversættelse end den vi nu have, og indføres i Deres Stifts Kirker, til Exempel for alle paa det at Spotterne maatte afvæbnes, sand Religiøsitet fremmes, og Gudstjeneste opnaae Agtelse hos alle, uden hvilken den intet kan udrette. Som Formularernes Passelighed og Hensigts mæssighed er Dem vigtig, saa være ogsaa Psalmernes Dem. De vide ogsaa i dette Stykke hvorledes Tingene staae. Skjønt den nye evangelisk kristelige Psalmebog ikke er fuldkommen, saa indeholder den dog et saa stort Antal af ypperlige, ja mesterlige Psalmer, at man kan ansee det foren Nationalulykke, at den endnu ikke har vundet Seier over Vane og Dorskhed. Uden for Sjællands, Lollands og Fyens Stift er den lidet eller intet bekiendt og brugt. Endnu bruges den gamleKingiske, og i Kjøbstæderne den af 1778. Men hvad skal dog ventes til sund Oplysning i Religion og til fornuftig Tænksomheds Udbredelse blan menig Mand, naar saadanne Psalmer med dere deels urigtige, deels uforstaaelige Tanker, endne hver hellig Dag indprændtes i Menighedernes Hoveder? Hvad kan der god Underviisning i Un dommen hielpe? Den fremvirker i en modne Alder Ringeagt for Gudstjenesten, og i Ungdom aarene vækker den kun Modsigelse mellem Underviisning og Gudstjeneste, hvoraf Slutningen blive Forvirring eller Foragt for Gudstjenesten og ik Opbyggelse. - De antage Dem derfore varmt de nye Psalmebogs Sag. De gjøre Deres til at faa den indført i deres Stifter overalt. De gaae atte her foran med skriftlig og mundtlig Opfordring, o med Deres eget Exempel. See kun Meni hederne, see kun Stiftets Præster, at De Sel interessere Dem derfor, og at en kold Af befaling ikke er alt hvad De derfor ville gjør saa ville ogsaa andre interessere sig for en ved Form ved Gudstjenesten, og alt vil komme, komme snart i forønsket Orden.