JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Nestved Ugeblad Nr. 17 fortæller følgende Curiosum: "En Middag i August Maaned for nogle Aar siden hørte man pludselig Allarmklokken lyde; dette var et Signal for Borgerne til at samle sig paa Raadstuen og Sprøiterne. Man lod derfor sine Forretninger ligge, ilede hurtig til, og snart var en stor Deel af Byens Jndvaanere forsamlet, uden at vide, af hvad Grund eller i hvilket Øiemed. Efterat man havde ventet en lang Tid, kom der Bud fra Byfogden med befaling til Borgerne at gaae hjem igien, da det kun havde været en Prøve, som han havde anstillet, for at see, hvor hurtigt Borgerne kunne samles. For at forebygge Misforstaaelse erklæres, at denne Prøve ikke anstilledes af Hr. Etatsraad Bluhme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Nykjøbing. Det har saavel i de foregaaende Vintere, som fornemmeligen i denne Tid, medført megen Ulempe for de Corresponderende, at den indenstifts Postgang er standset stundom flere Dage ved Posternes Udeblivelse fra Sjælland, formedelst Vanskeligheder i Beltpassagen. Efter fleres Ønske, at heri maatte skee en Forandring, har den kongl. Generalpostdirection, ifølge Jndstilling fra det herværende Postcontoir, under 3die denne resolveret: at naar og saa ofte der kan haves grundet Formodning om, at de Hovedposter, der sædvanlig ankomme hertil Mandag Formiddag og Onsdag Eftermiddag, ville udeblive som Følge af Trans portens Vanskelighed over Færgestederne, ville de paa denne Byes Postcontoir indleverede Breve til Stederne i Lolland, afgaae herfra Mandag og Onsdag Eftermiddag Kl. 5, i Forening med Stubbekjøbings Breve, som til den Ende ville blive afsendte fra Gaabense Mandag og Onsdag Middag. Som vi høre, er det, i Anledning af det i denne Tidendes N 7 indførte Jnserat og Postgangen, sat under Overveielse, hvorvidt Posterne, naar Omstændighederne paabyde en Afvigelse fra den almindelige Route, kunne føres over Bogøe og Stubbekjøbing. At det i saa Fald vil blive foranstaltet, at Breve og Pakkesager til denne Bye og Omegn, afleveres til Postcontoiret sammesteds, istedetfor først at gaae til Nykjøbing og herfra tilbage, ansee vi som en Selvfølge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Apotheket i Nysted er i disse Dage solgt af dets nærværende Eier, Hr. Apotheker Scheel, til Hr. Cand. pharm. Bagge for 17,100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Veltpassage. Jfølge Meddelelse fra Færge forpagter Arnkiel af 5te dennes, er Farvandets Beskaffenhed mellem Sjælland og Falster nu saaledes, at det uden Risico kan befares af Gaaende, og om et Par Dage endog af Kjørende. Ogsaa overGrønsunder Overgangen sikker baade for Gaaende og Kjørende. Saasnart heri skeer nogen Forandring, skal denne hurtigst muligt blive bekjendtgjort, og ophører indtil den Tid Beretningen om Beltpassagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Blandet. Vor Landsmand Prof. Thiele, saae under sit Ophold i London blandt andre Curieusiteter, et Parti Schach spilles med levende Brikker. Theateret, hvori denne Forestilling gaves, var en stor Sal, paa hvis Gulv det collossale Schachbræt var malet. Ved hver Ende af Salen var amphiteatralsk indrettet Pladser for Tilskuerne, og oven de over disse, lige under Loftet, var der paa hver Side anbragt en Loge for de Spillende. Da disse havde taget Plads, begyndte Orchesteret en Marchen Fløider aabnedes og, et frygteligt Optog af Schachbrikker (Drenge og Piger paa 14 a 15 Aar) marcherede ind og stillede sig paa deres Plads. Spillets Begyndelse forkyndtes med Trompetstød: det Samme var ogsaa Tilfældet naar Kongen eller Dronningen erklæredes Schach. Da der omsider var sat Schachmat, lød en triumpherende Fanfare. – Jkke mindre interessant beskriver Prof. Thiele sin Reise paa Jernbanen fra Liverpool til Manchester. Foruden de egentlig dertil bestemte tredobbelte Kareter for Passagererne, fandtes der og faa Rækken en Mængde lave Vogne, bestaaende af et Plankegulv med 4 Hjul under. Paa disse Vogne anbragtes private Eqvipager, saaledes at Eierne i deres egne Vogne kunde giøre Reisen ved Damp, medens deres Heste fulgte med i kjørende Stalde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Atter en Tilbeder af Dronning Victoria i England, En Mand, ved Navn Ash, en Jndsidder i St. Gileser Fattig-Arbeidshuus, blev den 23de Decbr. bragt for Politiretsdommen, for at hans Hjernes Tilstand kunde blive undersøgt. Som det syntes, var Manden fornuftig i Alting, kun i eet Punkt stod det sig ikke ganske rigtig til hos ham han indbildte sig nemlig at have tabt sit Hjerte til Hs. Maj. Paa de ham forelagte Spørgsmaal, erklærede han, at han var dødelig forelsket i Hs. Majestæt, og var vis paa at hun giengieldte hans Følelser. Efter hans Forklaring skal Dronningen have vexlet Øiekast med ham, og var det hans Hensigt med det Første at meddele Ministeriet sine Følelser og Forhaabninger. Han blev sendt i Daarekisten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
J Bethune i Frankrig staaer i denne Tid en Kone for Retten, som i Forening med sin Elsker har forgivet sin Mand, sin Fader, sin Neven og sine tre Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
J Pesth havde en ung Læge alt længe behandlet en fattig Jsralits Kone. Da hun endelig var kommet sig, havde Manden ikke andet at byde Lægen end en tilforhandlet Lodseddel i det Wienske Huuslotterie. Lotteriet blev trukket, og Lægen vandt 50,000 Gylden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Skibsefterretninger. Themsen var den 22de f. M. fuld af Driviis og Bassinerne tillukkede af Jsen. - De franske Havne ere ogsaa nu saa fulde af Jis, at Skibsfarten overalt er meget forhindret, og flere Steder endog ganske standset Endog Girondefloden var den 19de Januar neppe passabel Paa de engelske Kyster ved Nordsøen og i Kanalen har den 22de og 24de Jan. raset Storme af O., Ord. og SSO. 4 Frosten vedbliver at forhindre Samfærselen mellem London og de øvrige engelske Havne. 3de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Reisende fra den 31te Jan. til den 7de Febr. 1838. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Cand. pharm. Magens; Dhrr. Møller og Buchheister. Med Personposten: Skipper Theisen med Datter; Frøken v. Jessen; Jomfru Petersen; Kammerjunker v. Wichfeld. Udenfor Posterne: Greve af Holck; Gjæstgiver Thomsen og Søn Prokurator Madsen; Handelsfuldmægtig Omen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Lieut. Schiøth. Med Pakkeposten, Toldbetjent Forsbjerg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Tjeneste søges. Et Fruentimmer af fat Alder, der i flere Aar har conditioneret som Huusholderske paa større Steder, hvorfra Anbefaling kan forevises, ønsker sig emploieret i samme Fag fra 1ste Mai, enten paa Landet eller i en Kjøbstad, Reflecterende, ville behageligst melde dem paa dette Blads Comptoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
En Beboelsesleilighed i Søndergade eller paa Torvet i Nakskov, som foruden at kunne afgive Plads til Boutik og Pakkammer, maatte bestaae af 23 Værelser, ønskes til Leie til 1ste August 1838. Billet herom bedes aflagt paa dette Blads Contoir Mrk. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
En skikkelig Dreng, som er confirmeret, kan blive antaget i Lære hos Glarmester Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Skov-Auction i Fuglsangs Kobler. Onsdagen den 14de dennes bliver stillet til Auction: Resten af hvad der for denne Vinter agtes solgt i Koblerne ved Fuglsang, nemlig større og mindre Træer paa Roden, saasom Ask, Eeg, Bøg, Alm, Avnbog o. s. v., samt i Bunker nogen afdreven Ungskov, især Ask og Elle. Auctionen er bestemt at begyndes Kl. 10 1/2. Sundbye den 8de Febr. 1838. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
Creditorerne i Dødsboerne efter: Jndsidder Hans Johansens Enke, Maren Hansdatter af Maibølle og Ungkarl Rasmus Nielsen af Hjelm, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa disse Boer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebygaard, den 3die Februarii 1838. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-09
J Følge allernaadigst Bevilling af Dags Dato, som i Dag er læst ved Nyekiøbings Byetingsret, og som bliver læst i den Kongelige Landsoverret og Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, blive Creditorerne i Kiøbmand Laurentius Johannes Harboes & Compagnies Opbudsboe her i Byen, herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldede med deres Paastand at fremkomme og inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing paa Falster, den 5te Februarii 1838. Møller. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Lollands Falsters ge Si Tidende. No. 17. Søndagen den 11 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Udenlandske Nyheder. England. Debatterne om de canadiske Anliggender, har fuldeligen viist Toriernes Magt, og Ministrene have overalt maattet give efter for deres Anskuelser, fornemmelig fordi Robert Peel godtgjorde at de i flere Henseender havde handlet mod de constitutionelle Former. Efter de Radicales Mening, der dog kun deeles af 20 til 30 Medlemmer, skulde Forbindelsen hæves mellem England og Canada, men en afgjort Pluralitet er herimod. – De nordamerikanske Fristater have udgivet flere strænge befalinger til Grændseprovindserne, sigtende til at overholde en stræng Neutralitet i de canadiske Stridigheder. – J Glasow er man kommen paa Spor efter en Forening, hvis Hensigt er, deels at myrde eller lemlæste de Fabrikarbeidere, der ikke rette sig efter de af Foreningen givne Bestemmelser, og deels ved Mordbrand at ødelægge Fabrikeierne. O'Connell, der aldeles ikke har deeltaget i de sidste Parlamentsdebatter, er ivrig beskjæftiget med at opløse de skadelige Haandværksforeninger, men møder herved kraftig Modstand, og har endog været udsat for Mishandlinger, mod hvilke dog de anseeligste Borgere i Dublin beskyttede ham. - J et conservativt Festmaaltid har en Geistlig af den skotske Kirke ved Navn Mackenzie, holdt en hæftig Tale mod Ministrene, hvem han kaldte en epicuræisk, bachantisk, sadducæisk Slægt, irreligieuse TyveTempelrøvere, gudsbespottende Plyndrere og djævelske Ødelæggere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Frankrig. Efter Breve fra Hayti har den derværende Regjering udtalt sig mod flere af Frankrigs Fordringer, og endog erklæret hellere at ville udholde en Krig end give efter. - J et Bønskrift til Deputeret Kammeret har en General Boucher de Courson forlangt, at Carl den 10des Liig skulde føres til Frankrig, men man har ikke taget nogen Notice af dette Andragende. – Spørgsmaalet om Deputeret Kammeret skal have Uniform, har givet Anledning til en Debatte, hvori det blandt andet af et Medlem meget rigtigen blev bemærket, at det ikke var ved ydere Kiendetegn, men ved deres Handlemaade at de Deputerede skulle erhverve sig deres Medborgeres Agtelse. Med en ringe Majoritet blev det dog besluttet at tage Forslaget under nærmere Overveielse. – Efter Forlydende, skal Regjeringen have i Sinde at udgive ministerielle Aviser i Provindserne, og har allerede i denne Anledning henvendt sig til flere Forfattere for at faae Redacteurer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Spanien. Carlisterne have nu ogsaa udrustet Kapere, der allerede have gjort endeel Priser, men saavel engelske som franske Krydsere ere udsendte mod dem, og man haaber derfor at dette Uvæsen snart vil ophøre. - Om den nye spanske Minister ved Hoffet i Frankrig ere Meningerne meget deelte, og medens han af nogle roses for Dygtighed, paastaae andre, at han er en aldeles uduelig og uvidende Mand. – Efter Rygtet skal nogle af de nordiske Hoffer have tilbudt Don Carlos betydelige Penge-Understøttelser naar han vilde udstæde en almindelig Amnestie. – Om egentlige Krigsoperationer hører man aldeles Jntet, eller i det Høieste faaer man kun Efterretning om ubetydelige Fægtninger, som have fundet Sted mellem de over hele Spanien adspredte Bander. - Prindsessen af Beira og Prætendentens Søn skulle forklædte som Bønder være passerede den fransk spanske Grændse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Portugal. Tilstanden i dette Land synes med hver Dag at blive værre, og Finantsministeren har fundet sig foranlediget til at erklære, at den der under de nærværende Forhold vilde være Finantsminister, enten maatte være en Daare eller en Stratenrøver. Soldaterne der holdt Vagt ved Palladset Anda, have tilbudt de Forbigaaende deres Patrontasker for en Ubetydelighed, da de i Ordets egentligste Forstand, manglede Brød. J Lissabon, have Soldaterne plyndret Folk paa Gaderne, og truet med at ville trænge ind i Husene og plyndre indtil de havde modtaget deres Sold. Som en Følge heraf er Alt i den største Bestyrtelse. Tydskland. Jlden, som fortærede Slottet i Gotha, skal være opkommen ved en brændende Spirituslampe, der stod paa Hertugindens Natbord, og som blev væltet, hvorefter den brændende Spiritus udbredte sig i Værelset og antændte Gardinerne og andre let brændbare Sager. Da den stærke Frost ogsaa her vanskeliggjorde Slukningen, fik Jlden strax en betydelig Kraft. Efter nogle Efterretninger maatte Hertugen selv bære sin Gemalinde ud af det brændende Værelse, men forøvrigt skal de begge befinde sig vel, hvorom og en Coureer er afsendt til Frankrig, da Hertuginden, som bekjendt, er en fransk Prindsesse. De i Tydskland for Tiden herskende saavel politiske som religiøse Stridigheder give de Skrivelystne en viid Mark, der og flittig benyttes af dem, og man læser derfor hver Dag Tilbagekaldelser af tidligere meddeelte, men som det hedder, fordreiede Efterretninger. Som et Exempel paa hvad der forøvrigt bydes Publicum i disse Stridigheder, fortjener det at bemærkes, at i de hannoverschen Landesblatterforsvares de af Landdragonerne i Göttingen uddeelte Sabelhug omtrent paa følgende Maade: at afskaffe Prygl blandt Skoleungdommen er urigtigt, men kan man ikke tæmme Studenterne ved Prygl, saa maa man tage Sablen til Hjælp, thi Frygt lærer at bede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Om Kongen af Hannovers Foranstaltninger med Hensyn til Forandringer i Regjeringsformen siger en Militair: "det er Soldatens Pligt at forsvare alle Jndbyggernes Eiendom, altsaa ogsaa Kongens, thi han giver daglig flere tusinde Rigsdaler ud til Armeen. Nu vil Kongen være Herre og uindskrænket Eier af alle Welsernes Efterladenskaber, og er hertil berettiget efter den gamle Regel: ligt justitia, pereat mundus; men denne Ret vil man fratage ham ved den saakaldte Grundlov, og derfor omstøder han denne, fordi den indskrænker hans Ret. Om disse forskjellige Rettigheder vil Forfatteren imidlertid, at en Militair ikke skal indlade sig i vidtløftige Discussioner, og fremkommer derpaa med den Slutning, at han for sin Deel hellere vil tjene en Konge der har store Eiendomme og derfor daglig kan anvende flere tusinde Rigsdaler paa Armeen, end en Konge der Jntet eier. Er saadanne Raisonnements ikke Jronie, da maa man indrømme, at der kan siges meget paa Tydsk, der ikke klinger godt i andet Tungemaal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Fædrelandet. Som et Beviis paa, hvorvidt Nød og Elendighed i enkelte Tilfælde gaaer, og som en Opmuntring til Kjøbenhavns godgjørende Befolkning, ikke at blive træt af at gjøre vel, meddeler Kbhpst. Følgende, der vel ikke for dem, der dagligen færdes i Jammerens Boliger er noget Overordentligt, men dog sikkert hører til Sjeldenhederne: Ved Syge=Visitation, der efter Anmeldelse foretoges af en af Can Sididaterne ved Frederiks Hospital, forefandtes sidste Fredag i et elendigt Huul, lige under Taget, i store Torvegade Nr. 393 paa Christianshavn, Arbeidsmand P. F. Øfgreen og Kone liggende haardt angrebne af Typhus. Deres eneste Beklædning og Beskyttelsesmiddel imod Kulden var et gammelt Lærredsbetræk af en Væg, og saaledes havde de i 3de Dage ligget i den høieste Grad af Ureenlighed og Smuds, da de ikke formaaede at reise sig, uden i det kolde Værelse at faae nogensomhelst anden Vederqvægelse, end en Krukke med Vand, der stod frossen uden for deres Leie. For Districtslægen var ingen Anmeldelse skeet, men af deres Værtinde synes de med Grund at have kunnet fordre nogen mere Hjelp i deres gruelige Tilstand. Efter den visiterende Candidats Ordre bleve de begge strax afhentede til Hospitalet, hvor Konen døde om Natten. Manden er i Bedring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Det er nu omtrent 9 Aar siden, beretter Helsingøers Avis af 7de ds., at Sundet var saa stærkt tillagt midtstrøms, at man kunde passere Jsen ligeover til Helsingborg. J disse Dage har man atter denne Sjeldenhed, som bringer et for Aarstiden ualmindeligt Liv og Munterhed paa Gaderne, ved de mange af Skaanes Beboere, som dagligen gieste Byen. Efter offficiel Opgave vare disse Gjesters Antal i Søndags 100, i Mandags 296 og igaar 452. (Dette extraordinaire Samqvem med Skaane giver ogsaa Anledning til en Product-Afsætning af mindre betydende, men curieus Art. Skaaningerne ere saa indtagne af vore – Kommenskringler, at de kjøbe dem i sneseviis, og bringer dem, trukne i en Snor og hængte om Halsen, tilbage med sig til Hjemmet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Paa Cand. Gjødwads Forespørgsel hos det kongl. danske Cancellie og hvorvidt Assessor Reiersen havde været berettiget til at lægge N 9 og 10 af Kbhpsten under Beslag, har Collegiet svaret, at Assessorens Fremgangsmaade var hjemlet ved allerhøieste Resolution af 4de Octbr. 1799 85, forøvrigt finder Collegiet ikke Anledning til, efter Redacteurens Forlangende, at anordne Action mod ham, efterat Beslaget er hævet. Efterat have udviklet sine fra Collegiets Formening afvigende Anskuelser, bemærker Redact, slutteligen, at dette Cancl. Responsum, hvorefter man vil have en ugieldende Lovbestemmelse anvendt paa et ganske andet og aldeles ikke anglogt Tilfælde, vil tjene til at grundfæste Overbeviisningen om det Gavnlige og Uundværlige for Danmark Trykkefrihed i at Presse sager ikke undergives Øvrighedernes Vilkaarlighed, men henhøre under Domstolene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Nykjøbing. Den sidst udkomne Aarsberetning af det kongl. Landhuusholdnings=Selskab, omhandler dette Selskabs Virksomhed i Aaret fra Aug. 1836 til Aug. 1837. Er det en Sandhed, at en af Hovedkilderne til Landets Velstand, er et forbedret Agerbrug, og en paa rigtige Grundsætninger bygget Anvendelse af Midlerne til dettes Opkomst, saa er ogsaa dette Selskabs Formaal, paa forskjellig Maade at udbrede Oplysning i Landoeconomiens forskjellige Grene, af saa megen større Vigtighed. Det er derfor glædeligt at erfare hvorledes Selskabet, med de betydelige Midler, der staae til dets Raadighed, stedse med ufortrøden Jver søger at virke i den det foresatte Retning, men ikke mindre glædeligt at erfare, at dets fædrelandssindede Bestræbelser, ogsaa bære gavnlige Frugter. Ved Selskabets Understøttelse er saaledes oprettet et Agerdyrknings-Jnstitut paa Hovedgaarden Frisendal i Jylland under den kyndige Forpagter Krarups Bestyrelse. Ved dette Jnstitut oplæres forTiden 4 Elever hvoraf 3de ere Præstesønner, og 3 Lærlinge af Bondestanden. J Aarets Løb er udgivet den landoeconomiske Skoleven, af Provst Krarup; Kortfattet Underviisning i Agerdyrkning, hvoraf i Løbet af et Par Aar er afhændet 7000 Expl.; Have bog for Bønder af Gartner Gentz ved Bregentved; Rafns Veiledning til at dyrke Hør m. fl. Skrifter. Ogsaa Oprettelsen af Laane-Biblotheker har Selskabet understøttet, og overalt spores disses heldbringende Virkninger. Læseforeningen, siger en hæderlig Geistlig, har virket det, som andre Bestræbelser ikke formaaede, nemlig at indskrænke ulovligt Krohold, især derved, at den priselige Skik bliver almindeligere i Bondens Huus, at enten Huusfaderen selv. eller et af de ældre Børn forelæser og Vinteraftener for Husets øvrige Medlemmer af begge Kjøn, der imidlertid paa anden gavnlig Maade ere sysselsatte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Af Selskabets Lærlinge i de sidst forløbne Aar ere omtrent 40 bosatte som Gaardmænd, hvoraf de fleste have erhvervet sig Krav paa at tælles blandt Egnens vindskibeligste Bønder. Omtrent et lige Antal ere ansatte i Andres Tjeneste som Avlsbestyrere, Ladefogder og Avlskarle, der i Almindelighed udmærke sig ved god Opførsel, Flid og Duelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Den 1ste Novbr. 1836 og 1ste Mai 1837 afgik 18 Lærlinge og lige saa mange antoges. Som Meierilærlinge meldte sig efter Selskabets Opfordring kuns 4. - Foruden Understøttelse til bedre Jorddyrkning, til Horavlens Fremme m.v., har Selskabet og sørget for forbedrede Landbrugsredskabers Udbredelse. Det bemærkes herved, at Sognemændenne i Ballerup Sogn paa Kbhvns. Amt, som for nogle Aar siden kjøbte en Winstrupsk Rensemaskine, for den nedsatte Betaling, og indrettede dertil et eget Locale, for Størstedelen have dækket deres Udgivt ved Jndtægten af 4 s., som erlægges for hver Td. Sæd, der renses, og deres Sæderug søges nu af Nabosognene. Saadanne Overeenskomster til fælleds gavnligt Øiemed fortjener Efterligning i andre Landsbye-Communer. – For at fremme sit almeenyttige Formaal, har Selskabet i Aaret 1836 havt en Udgivt af 9,890 Rbd. 26 s. medens Jndtægten har været 11,837 Rbd. 2 s. Selskabets rentebærende Fond udgjør ialt 123,921 Rbd. 16 s. Sølv. Til denne, efter Selskabets Anmodning meddeelte Beretning, føie vi, at Aarsberetningen hvoraf dette er uddraget, er omsendt til Landets geistlige Embedsmænd, hos hvem en mere detailleret Kundskab kan erholdes, saavelsom om de Betingelser under hvilke Understøttelser kan erholdes, samt om Tiden inden hvilken Ansøgninger skulle være indsendte m.v. Udgiveren af denne Tidende tilbyder ogsaa hertil sin Veiledning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
(Meddeelt.) Den lille Bye Stubbekjøbing har i denne Tid afgivet et skjøndt Exempel paa Hjelp somhed i den Trængendes Nød i denne haarde Vinter. J et Selskab af agtede Borgere fandt Forslaget, at indsamle et Bidrag til Brænde for Byens Fattige, en saa levende Deeltagelse, at der paa Stedet indkom saa meget, at 12 Favne Brænde Dagen efter blev indkjøbt og strax uddeelt. At et saa stort Qvantum kunde tilveiebringes, skyldes og den Omstændighed, at Brændet af det Classenske Fide commis's Bestyrelse blev overladt Borgerne for en meget moderat Betaling. Fornemmelig paa Landet er Trangen blandt de Fattige meget stor. Man seer ikke sjeldent gamle svagelige Mennesker vade halve Mile i Snee midt op paa Livet for at indsamle nogle Pinde i Skovene, og afkræftede komme: hjem, uden her at finde Vederqvægelse for den hungrige Mave. Dagen efter følger en Jndkaldelse fra Skoveieren til Politieretten, - og Skovforbrydelses-Sager høre i denne Tid ret til Dagens Orden. Om Eiendomsretten bør der fredes, det er vel sandt, men mon der ikke frededes bedre om denne, ved at afhjælpe den virkelige Nød, dog med et skjønsomt Valg mellem den affældige Fattige og den Arbeidsføre, saaledes at Lovens Arm kun rammede denne Sidste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
Jndsendt. Jmellem Frost= og Tøveir begynder der en Strid; Men Frosten neppe viger endnu i nogen Tid – End Kanepidsken knalder, og Hesten flyver let, Med klingende Bjælder og med flagrende Ræt. See Herren hist, som modig staaer bag paa Kanens Stjert Ham følger som en Slange den lange Pidskesnært. Nu hæver han den langsomt, og med et kraftigt Sving Han slaaer nei, det slog Klik, min Ven! – og Hesten gaaer i Spring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-02-11
J Vinterpels og Bog hans Dame smiller fød Hun gjemmer sine Hænder i Muffen paa sit Skjød, Og læner sig tilbage. Men Fyren gjør sig lækker: Med Smidsken hæver Pidsken, idet han atter smækker.