Berlingske Tidende, 1764-10-01
For det Hotel i Frankfurt, som var bestemt til Boelig for Fyrsten af Lichtenstein, som Kryserl. Principal-Commissarius, blev oprettet en Vagtstue for et Compagnie Grenaderen med dets Officerer, som der skulle holde Ære=Vagt imidlertid. Denne Fyrste ankom til Frankfurt den 11te Febr., som meldt er, Kl. 2 Eftermiddag. Nogle Timer forhen havde 2 Deputerede af Stadens Raad, tilligemed Stadens 3 Compagnier Borger=Cavallerie forføyet sig en god halv Miil uden for Staden, for at tage imod ham ved det saa kaldede Niederschlag. Derfra begyndtes Optoget af Stadens Staldmester, som havde efter sig 6 Staldbetientere med Haand=Heste; Efter dem komme de Herrer Deputerede til Hest, for hvilke rede 4 Eenspændere, og deres egne Betientere, samt ved deres Side 4 Betientere i Statslivree, til Fods Derpaa de 3 Compagnier Borger=Cavallerie, med deres Standarter, Trompeter og Pankere, efter dem Hs. Durchl. Fyrsten, som havde Friherren af Lischenkohl ved Siden, i en Carosse, efter hvilken fulgte endnu 2 andre Carosser. Fra Stadens Volde blev Fyrsten hilset med 100 Kanon-Skud. Stadens Garnison paraderede paa Broen, og dens hele Borgerskab i Sachsenhausen, i Fahr= og Tønges=Gaderne, hvor de vare posterede paa begge Sider, indtil det for Fyrsten bestemte Hotel, det saa kaldede Braunensels, hvor hans Ære vagt ligeledes paraderede. Dagen derpaa, den 12te, Kl. 11, affærdigede Stadens Raad 3 Deputerede til Fyrsten, at aflegge Lykønsknings Compliment til Ankomsten. Efterat siden den Keiserlige Commission havde ladet de Churfyrstelige Gesandtere bekiendtgiøre dens Ankomst ved en Cavalier, sendte hver af Gesandtskaberne en Cavalier til den igien, med Lykønsknings Compliment, og lode sig tillige erkyndige om, naar det var de Herrer Commissarier beleyligt at imodtage Besøgelse? Tiden blev da bestemt hertil, hvorefter det hele Churmaynziske Gesandskab endnu samme 12te begav sig til Commissariernes Hotel i en 6spændt Carosse, havende foran alle deres Livree=Betientere, og 2 tospændte Carosser, at complimentere Hans Durchlaucht og Hans Excellence. Derpaa fulgte lige Opfart af Churtrier, og den 13de af de øvrige Gesandtskaber. Samme 13de og de følgende Dage gjorde Commissionen Gien Besøgelser hos de Churfyrstelige Gesandtskaber, og førde derved følgende Stads: Først en af Fyrstens tospændt, Vogne, med 4 Fyrstelige Betienteere foran, klædde i rø Livree, riig besat med Sølv, og blaae Opslage; Derpaa den 2den Commissarii Løbere og Livree=Betientere, graa Kioler, med med grønne Opslager og Sølv=Snorer ; 4 Løbere og 16 Lakeyer af Fyrstens; 2 Huus-Officiantere og 4 Kammertiemere, blant hvilke sidste en Mohr; Den 6 spændte Stats Carosse, i hvilken begge de Herrer Commissarier, og omkring hvilken 4 Heydukker, en Fyrstel. Staldmester og en Vogn mester; Endelig sluttede 4 Adelsmænd Troppen. Disse Gienbesøgelser skeede efter de Churfyrstel. Hoffers Rang saa at Churmaynz var først og Churbrunsvig sidst. Jmidlertid, den 10 Febr., holdt de Fyrstelige Gesandtere i Regensborg atter en Conference: Saasom ChurfyrsteDagen var aabnet den 6te, og man troede at Keiserens Afreyse til Frankfurt var sikker berammet til den 8 Martii maatte følgelig de forekomne Vanskeligheder for det meest være bilagte. De Fyrstelige Gesandtere derimod ventede endnu paa det Keiserlige Rescript, som kunde give dem Anledning til at anstille en Collegial=Deliberation; De overdroge derfor paa nye det Salburgiske Directorio, at giøre de fornødne Erindringer og Forespørseler des angaaende hos Hs. Durchl. Fyrsten af Taxis; som Keyserl. Commissario, og hos den Østerrigske Condirectorial-Gesandt, paa det at intet maatte blive forsømt i denne Sag. Den 14 fortsatte de Churfyrstel. Gesandtere deres Forsamling paa den Rømer i Frankfurt. Den Keyserl. Commissions Fuldmagt og Credentiales bleve nu oplæste og erkiendte. Dagen til den Keyserl. Propositions Anbringelse blev derpaa, efter Commissionens Forlangende, berammet til den 19de, og det Curmaynziske Directorium anmodet om at indberette den K. Commission det Churfyrstel, Collegii Bererd. villighed til at anhøre samme K. Proposition. Fremdeles blev besluttet i Henseende til Cermoniellet med den Pavel. Nuntio Hr. Oddi; hvilken nu var ankommen fra Lucerne til Frankfurt, Att, dersom han ville indlevere sit Creditiv, kunde det vel imodtages cum Copia, men Originalen skulle er aabnes, Afskriften skulle da fremlegges i Collegio, da det blev at overlegge, om Originalen skulle antages, eller hvad man havde at iagttage. Man ville imidlertid rette sig efter Conclusis af 1741 og 1745, og for det Første ansee den Pavel. Nuntius i sin nu førende Qvalitet. Denne Tvivlraadighed, kunde ikke staae den Pavel. Nuntio eller hans Hof vel an, helst da man siden intet erfarede til nogen videre Beslutning i den Sag, derimod levede Hr. Oddi saa at sige incognito hele Tiiden igiennem, saavel imedens denne Churfyrstel, Collegial Forsamling varede, som under den paafulgte Valg Forsamling. Strax efter hans Ankomst til Frankfurt lod han den vel bekiendtgiøre ved en af sine Cavalierer, for den Keyserlige Commission, og for de Churfyrstelige Gesandtere, Men ingen af dem lod ham giøre Gien=Complimenter; Følgelig kunde han ikke heller give dem, eller af dem erholde Visite, undtagen at han skulle have beqvemmet sig til et Ceremoniel, som kuns meget ilde kunde passe sig med den Caracter. med hvilken han var didsendt. Dette, med meere, tilkiendegav noksom, at de Churfyrstelige Valg Gesandtere ikke gierne saae, at Hoffet i Rom bemængede sig i det som vedkom Valg Sagen. Den 16de forsamledes de ligeledes Kl. 10. Omtrent en Time derefter forføyede sig Churmaynz til de Keiserlige Commissariers Hotel, hvilke der ventede Gesandtskabet, for tillige at begive sig til den Rømer, og frembringe den Keyserl. Proposition. Dette Optog gik fra vor Frue=Bierget, igiennem Catharina=Porten, forbi Hoved=Vagten, over Zeil, igiennem Bornheimer=Porten, Tønges=Gaden, over Frue Bierget igien, ned af Neuecrame, til for ved den Rømer. Det aabnedes af 14 tomme 6spændte Staats=Vogne, tilhørende de tilstædeværende Herrer Churfyrstel. Gesandtere; herpaa fulgte det Churmaynziske Gesandtskab i 36spændte Vogne, nemlig i de to første Cavalierer, og i den sidste de 3 Herrer, Gesandtere med bedækkede Hoveder; Efter dem en Mængde Livree=Betientere og Officiantere til Fods; 2 Officiantere, 2 Løbere og 4 andre Betientere af Friherrens von Barten stein, i rødt Livree med grønne Veste og Opslage, og besat paa alle Sømmene med Sølv=Galoner, alle til Fods, 2 af Fyrsten af Lichtensteins Officiantere i prægtig Dragt, 2 Porteers, 6 Løbere, 32 Lakeyer, disse i Fyrstens Galla=Livere, høyerødt med lyse blaae Veste og Opslage, paa alle Sømmene Guldgaloneret med blaat Fløyel underlagt; 2 Fyrstens Livkarle i grønne gallonerede Klæder; 6 Heydukker, med massive Sølv=Pusikaner, med store hvide Fieder=Buske og røde Kapper med Guldgaloner; Fyrstens Hoffoureer, Huushofmester og 14 Officiantere, Secretairer og Kammertienere alle i blaae guldgalloneret Dragt; 3 Fyrstens Stats Vogne, i den Første, som var betrokken med Carmoisin Fløyel, guldbroderet, Hans Durchl. Fyrsten og Hans Excellence Friherren von Bartenstein, den Første klæd i Drap d'or, og den Sidste i Drav dargent, ved Siden den Fyrstelige Staldmester og Vognmester, bag efter 6 Pager i rød Fløyels Dragt. med Guldgaloner og broderede Veste; J den anden Vogn Friherre von Løschenkohl, og i den 3die, 4 Cavalierer af Fyrstens Følge, og ved Siden 4 Lakeyer i bemelte Galla-Livree, En prægtig State=Vogn, den 2den Keyserl. Hr. Commissario tilhørende, sluttede Troppen. Ved Indgangen i den Rømer skeede Modtagelsen af 4 Herrer Stads=Deputerede; Ved Trappen af den unge Grev von Pappenheim, som her beklædede Rigs=ArvemareschalleEmbedet i sin Faders Sted; og midt paa Trappen af de samtlige Herrer Valg Gesandtere. J Conference-Sahlen, eller, som den kaldes, Valg Sahlen, var oprettet en Baldachin af prægtigt Tøy, under hvilken den Keiserl. Commission fad paa 2 Lehnestole, et Trin forhøyet, og paa begge Sider, ligeledes under Baldachinen, de første Herrer Gesandtere, Derpaa, lige over for bemelte Commissarier, tog den Churtrierske Gesandt Plads. De andre Gesandtere som votere, sadde ved Votant=Bordet, staaende midt i Sahlen, en Trappe nedrigere, og endelig de øvrige bag ved dem igien. Den Den Keiserlige anden Commissarius holdt da Talen tildette forsamlede Collegio, paa hvilken den Churmaynziske Hof=Canceller og tredie Valg Gesandt, Friherre von Vor ster, svarede. Derpaa overleverede den første Commissarius, den Keiserlige Proposition til den Churmaynziske Balg, Gesandt, Friherre von Erthal, hvilken Proposition Friher, ren von Loschenkohl oplæste, og derpaa skeede Tilbage=Farten til det Fyrstel. Lichtensteinske Hotel med samme Optog som Henfarten. Fyrsten af Lichtenstein beværtede herpaa de samtlige Gesandtere med Middags=Maaltid, ved hvilket blev spiist en Ceremonie, saa at de Keiserlige Herrer Commissarier, saavelsom de tilstæde værende 16 Churfyrstelige Gesandtere toge Plads efter deres Rang. De Lehnestole, i hvilke de to forste sadde, vare besatte med dobbelte Guld=Borter, men de, i hvilke Gesandterne sadde, kuns med enkelte. Taffelet blev af ingen flere bivaanet denne gang, var overmaade prægtigt: J sær blev Deserten berømmet. De Lichtensteinske Pagers Livree var broderet. Til Aftens spiste bemelte Gesandtere og nogle Fyrstel. Personer atter hos Fyrsten af Lichtenstein, og Høytiden endtes med Ball for nogle 100de af Stadens fornemme Jndvaanere, for hvilke til den Ende var anrettet i den store Sahl udi Herberget, kaldet: König von England, og Sahlen prægtig udstafferet med Skilderier, Lampetter, Vandlygter, Speyler &c. Den bemelte overleverede Keiserlige Proposition, og den mundtlige Tiltale og Giensvar, med hvilke den blev geleydet, lyde saaledes: