Viborger Samler, 1847-04-07
(Citanten, Proprietair Bodelsen, paaanker under nærværende Sag en inden Dronninglund Herreds Ret den 10de Septbr. 1846 afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Godsforvalter Henrichsen, betræffende Betaling af 4000 Rbd. med Renter.) Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Proprietair Bodelsen til Aunkjødt, bør inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse indfri den af ham under 9de Januar 1845 udstedte Panteobligation til Voergaards Eiere Kammerjunkerne Rosenørn og Hoppe samt Jægermester Bloch, ved til Citanten, Godsforvalter Henrichsen, at betale 4800 Rbd. Sølv med Renter 4 pCt. pro anno fra Juni Termin 1846, indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven." – Dom: "Citanton, Proprietair Bodelsen, bør for Jndstævnte Godsforvalter Henrichsens Tiltale i denne Sag, som for tidligt anlagt, fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. (Forlangt indrykket.) Det er vistnok ikke uden Frygt for at trætte dette Blads Læsere, naar vi atter komme tilbage til Viborg=Veien fra Hammerum Herred, da de fleste rimeligviis ikke ønske ret mange af Avisens Spalter fyldte med denne Veisag; og tilmed affærdiger Hr. Keller i Nr. 42 vort Jnserat i Nr. 38 i en saa halv fornem og heel overlegen Tone, at vi næsten blive forknytte for at tage til Gjenmæle. Jmidlertid sætter han saa synes os - nogle væsentlige Puncter ved Sagen i et falsk Lys, og dette kan ikke være os ligegyldigt, da Sagen selv er os vigtig, ja, som vi bemærkede i vort forrige Jndsendte, formeentligen ikke uvigtig selv for Viborg By. Saaledes finder Hr. Keller det saa afgjort, at Viborg-Veien, in Specie bør gaae i den af ham patrosinerede Retning over Klødemølle, imod de deri meest interesserede Sognes Ønske som efter Hr. K.s Mening ingenlunde selv forstaae sig paa hvad der tjener til deres egen Tarv. Lader os da høre hans Grunde derfor, derfra føre flere indgrøvtede Veie ind i Østerlandet. – See, det er alle hans Grunde. Men vi spørge: hvorhen fore da disse indgrovtede Veie? – Der er dog nok ikke ret mange, og de føre formeentligen kun til Byer og Sogne, hvormed Ringkjøbing Amt Jntet har at skaffe. Her kunde vel kun være Spørgsmaal om Aarhuus og Silkeborg, Randers og Ands Pramsted; men til ingen af disse Steder lægges Veien fra Hammerum Herred over Klodemølle. Til Silkeborg og Aarhuus forventes Chausseen og hidtil tager man sønden omKlødemølle, og til Randers og Ands vilde man netop beqvemmest og nærmest støde paa Viborg-Colding Veien med en Vei linie forbi Bording Mølle over Skygge Aa. Til de søndre Kjøbstæder vilde Hr. K. dog vel endnu mindre føre os om adKlodemølle; og nu Hovedsagen med denne Forbindelsesveimellem Ringkjøbing- og Viborg-Amter – at faae den kortest muelige Veilængde, til nærmeste og nødvendige Kjøbstad Viborg, og det ikke blot for Bording og Jkast Sogne, men tillige for den sydlige Deel af Gjellerup Sogn og for Størstedelen af Rind Sogn, som og for alle Veifarende imellem Viborg og hele den sydlige Deel af Ringkjøbing Amt - og foralle disse synes den sidst angivne Retning os ubestrideligt den nærmeste og beqvemmeste. Det turde maaskee endnu nævnes som noget ikke ganske Uvæsenligt især for dem, der fører Creaturer til Knudstrup og de nordøstlige Markeder, at ved denne Vei undgaaes Bropengene ved Klode Mølle, og at denne Vel kan nøies med een Bro, medens den anden nok, vil kræve tø nye Broer. Naar Hr. K. taler saa apodictisk om Veilinien, over Klode Mølle som den ene rette, var det dog at ønske, at han havde nævnet om og kun et eneste Samfærdselsted, hvortil den gav nærmeste og beqvemmeste Vei for den nævnte hele, store Landstrækning.