Berlingske Tidende, 1821-08-24
Udenlandske Efterretninger. kondon, den 14de Avere. Jgaar ersom Kongebudet Hill med Depescher fra Hs. Majestæt til fra Halpbend paa Anpløsen. Lord Lomondery havde i Torsdags de bard paa den Kongelige Jagt modtaget Depescherne angaaende m. Domingen De, og at trer til Kongen derne. Denne har 8 man ikke ladet sig see paa Dettet. Flagene bleve havt strede. Hr. Messim blev opholdt ved Halytted af Medrind udtil den siAar, da Eskaden igien til i Sørn und gunstig Lønighed, Et sørgen Mekompil vet den Kongelige Rase til Jrland er de foregaaet i Torsdags, de Ankerbanden Carl Monen, der var bestemt fra Liverpool til Damin, forttedes Uge ved Aftenes Steret, hvorved henved 50 Mennesker ynkelig omkom. Regeringen havde givet Brisling til, at Dronningens Ligtigskulde begynde i Dag, og at det høre sig allerede i Morgen skul vare i Harn. Dirmingens Venner have desaarsag i disse Dage skinnig og paa det tørreste hos den vedkommende misteries Enkemand, Amne, hvem den over den Jul, hvormed den kaldt minges til Han S. er mærkede sig Ly Het i Dren ved Udtryttet af et me Frelse. Jgaar bages en Derumatina af Menighedsraadet sig et Sted Liverpool, for at begiære, et den skulde naar ikkennem Sag. Steren var ikke nistere, med H. Palgode besømtede Digængen til ham, og skrev derpaa efter hans Betaling at de Dermende; at alle noget vedkommende Bestemmeller vare forslaget Kongen, og det tilde ikke komme saa Sp. - Jgaar tom ogsaa trende Skrivelser til Grever fra Dr. Lushingion og Hr. Balde om at udfære Lüttaget. Pa det førne Brev tægte det Svar, at danne ikke kunde bringes med smet Jntommere : et Tøyet gjerne kunde blive to Dage under res, men at Jndskibningen maane skee paa Torsdag. Svare paa det andet Brev, der først blev hensendt igaar Aftes sildig, en ere bekiendt Det bolidelige Liigtig, og den samme ledsagende militaire Escorte, eftet i Norges Kl. 7, efter det at ford Kammerherren for eskrevne, Ceremonie, fra Brandenburg Huuse; men det var ikkekandet følge den foreskrevne Del, for der er matrandt betydelige Hindringer, serens Eget fine Trander og Hønse, modsatte Hr. Wilde. sig, at man inge den anden Dag, og erklærede at han vilde bruge sin Ret, og ste træde: et eget der sm bort paa anden Maade end ener den afdøde Dermings og hans egen Villie, med madre de stæt med Magt og han fordrede overeensstemmene dermed, at der sægen maa Statte maatte medfølge. Efter nogen Ordterling samme dog Taget en Bal; men da det var en kommen ved Keningen Kirken, blev det opholdt af en uhyre Folke hør, der havde sværtet Salen med en stor Mængde Dogne, som men berde taget Himlene laae saa et Toget tymemod Forernes Balle maane tage Veien et Palmidt. Fra Hydeparts Porten, vendte Toget sig mod Combarlandskere, og kom en Nen Kon som det ægte til Comenhamed Baad. Men der samt det Saden igjen spærret og en Kiøre Folledød Gang det til et tage Velen. at Timenham Gaden inden St. Sare Kirken, og uden Dimp er til Standen. Denne fulgte det den paa maal Templeder, og tør saaledes ind i ny, hvor man nægtede den mure sine af komme ind. Paa de Steder, bede Gaderne vore sparte, tog det til Slagsmaal mellem Folket og de Muur, hvorved behøParter sit Saarede og Drætt. Dronningen havde anordnet, et Hendes mig skulde bortføres tra Idage efter Hans Død. J denne Amedning raadsløde Mimurers engaaende Befalingen, et Toget nede sende finde Sted igaar en vare tildt kuns een Datter. Lady Hved sagde i hendes næring fra Dronningen skulde været den ene, som man nogen lade havde vildet borge. Hun samme, hvorfor Uget skulde hørt en Bresvagt, som men dog erig havde andet med Hos Mes. brer til Ser Liver paa desangaaende : Han trykte, et denne Be sær i levende nye, hun frygtet at dene vildt hos Ansning til Ubehageligheder, ja selv til Blodsudgydelse, da Folket vist ikke vilde taale de Villitaire derved. Hun havde i de sidste som Maaneder ofte ledsaget Hs. Majestæt igiennem de største Folkehobe uden nogen militair Escorte, og uden at Folket havde foraarsaget den den mindste Ulringhed. Ligeledes spurgte hun, hvorfor Toget ikke maatte gaae den lige Vei igjennem Cy (hvortil det dog blev tvunget af Folket, Dierningens Liig skal sættes i Land i Stade, og da Grev Münsster er fraværende, har der desangaaende fundet Forhandlinger Sted med den Hannsværske Charge d' affaires, Hr. Best, for at der snarest muligt lunde blive anordnet det fornødne Ceremoniel.