JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
det forekommer mig endnu urimeligere, end Alt hvad han ellers har sagt. At der iblandt Almuesfolk (hvor fornemt!) gives Mange med meget gode (ol ja, med udmærkede) Anlæg, har (er) det aldrig faldet os (9 Forf. i Vests. Av.) ind at betvivle." Man seer heraf, at Forfatteren har idetmindste en theoretisk Kundskab og Almuesfolk, men gode Anlæg ere kun en af Betingelserne for at opnaae Dannelse, ikke Dannelsen selv, qvis negat? "Jmedens den Udannede er færd med at danne sig, er han endnu Udannet – er dette en circulus in desiniende, eller er det en Travestering af Ordene i min Replik, erudiendus er ikke eruditus, Det forekommer mig, at Forf. ikke er tilbørlig hjemme i Logikken, idet han idelig forvexler abstracte og concrete Begreber med hverandre. Naar han siger: "den Sætning, at intet Menneske er vanskeligere at omgaaes, end det, der kun har læst en Bog, ville vi bede Pastoren om at forfølge i sine Conseqventser, da haabe vi, at han vil fatte vor Mening" – da maa jeg tilstaae, at jeg virkelig ikke fatter hans Mening, med mindre jeg skal antage, at det er en Trykfeil eller en Sprogfeil, at der staaer "sine istedetfor dens, thi vil han tillægge mig særegne Con seqventser : et vist Conseqventsmagerie, saa bygger han paa en Forudsætning, som jeg maa erklære for at være uden al Grund. Men jeg vil tage Ordene i den bedste Mening, og troe, at han (belærende) vil foreholde mig, hvor ansvarsfuldt det er at give den Udannede kun et eneste Dannelsesmiddel f. Ex. een eneste Bog ihænde, samt hvor forkeert og eensidig den Dannelse vil blive, som deraf resulterer. Dette fatter jeg meget godt, og det er ikke først efter Forf. velvillige memento at jeg fatter det. Men det har Jntet at gjøre med den Sag, hvorom Talen dreier sig. Jeg har sagt i Almindelighed: "man bør give den opvakte Almue (i smuk Betydning: Borger og Bonde) Dannelsesmidler (altsaa flere end een Bog) ihænde." Forfatteren, der er i den faste Tro, at jeg, som Oversætter, forsvarer mit "Foretagende, tænker kun paa een Bog, som han endogsaa erklærer for farlig, nemlig paa Thiers's den franske Revolutions Historie." Ja han erklærer ligefrem, at han anseer Oversættelsen af dette Værk, fordi den udgives hefteviis, nærmest beregnet paa Almuen, "som ikke har Lyst til at give en Sum ud for en Bog paa eengang, men vel til at give nogle Mark ud adGangen. Naar man nu i logisk Orden vil sammenfatte disse Forfatterens Paastande: Thiers's Bog er en farlig Bog især for udannede Læsere: Almuen er udannet: Oversættelsen af Thiers's Bog er nærmest beregnet paa Almuen, – kan man da ikke lettelig deraf uddrage den Slutning, at Oversætteren af bemeldte Bog giver sig af med et til Almuens Forførelse og Fordærvelse sigtende Foretagende, Dog - i Bevidstheden af mine Hensigters Reenhed og i Overbeviisningen om mit Arbeides Gavnlighed – tør jeg ikke tiltroe Forfatteren en saa slet Jnsinuation; men vil derimod antage, at han paa egne Vegne vil skamme sig, naar han ret overveier, at der af hans Præmisser især for udannede Læsere gjerne kunde fremgaae en saa hæslig Conclusion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Til Slutning skal jeg paa Forlæggerens Vegne takke den ærede Forfatter for hans Angreb, saasom dette har bevirket en ikke ubetydelig Tilvæxt af Subscribenter. For mit eget Vedkommende skulde jeg ønske, at mit Svar maatte blive et Ultimatum. For dets sene Fremkomst har jeg gyldig Undskyldning i mere magtpaaliggende Beskjæftigelser; men for den Kedsommelighed, som det maaskee har forvoldet Avisens ærede Læsere, har jeg kun Undskyldning i Horatses Ord, med Hensyn til min Angriber: me remorsurum petis. Waalse Præstegaard den 22de December 1841. F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Jndenlandske Efterretninger. Vi kunne nu underrette vore Læsere om, at den lehmannske Sag, der er indanket for Høiesteret, der vil blive procederet mundtligen og offentligen. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Jfølge Dagen" incamineredes i Mandags den seneste mod Hr. Orla Lehmann anlagte Sag angaaende hans Opfordring til at stifte en Forening til Værn for den haardtbetrængte Presse. Hr. Lehmann mødte personligen og tilførte Protokollen, at da han havde faaet Leilighed til i Retten at gjøre sig bekjendt med Actors Jndlæg, og dette allerede tilstrækkeligen var besvaret ved hvad han i det under Sagen optagne Criminelkammer-Forhør havde anført, saa exiperede han og paastod sig frifunden for Justitiens beføiede Tiltalte og Actionens Omkostninger paalagte det Offentlige. Med denne Protocollation blev Sagen optagen til Doms.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Det glæder os at kunne berette, at en Commitee, bestaaende af Dhrr. Bankdirecteur Bang Professor Clausen og Godseier Tutein, den 24 s. har udstedt en privat Jndbydelse til de nuværende og tidligere Medlemmer af begge de danske Provindsialstænderforsamlinger, til at danne et Sammenskud, for hvilket der kunde gives Stændernes hidtilværende Præsident, Professor Schouw en Hædersgave af en fast Eiendom, der kunde aabne ham Adgang til fremtidige Stænderforsamlinger, og han saaledes sættes i Stand til at virke for sit Fædreland i disse, saa ofte hans videnskabelige Sysler maatte levne ham Leilighed hertil. (Dagen.)J Dagen læses følgende Anmeldelse af det nylig udkomne første Hefte af Thiers's Den franske Revolutions Historie, oversat af Pastor Rosen, hvilken vi ikke kunne nægte os den Fornøielse at afskrive:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Det er bekjendt at Thiers's forestaaende Værk, uagtet de mange ældre udmærkede Beskrivelser af hiin mærkværdige Epoche i Frankrigs og Europas Historie, dog ikke var gjort overflødigt ved hine, men at det strax erkjendtes for at være det mesterligste Arbeide blandt mange fortrinlige. Det gjorde en glimrende Lykke i Frankrig, det ene Oplag efter det andet blev nødvendigt, og man har beregnet, at der allerede ere afsatte 60,000 Exemplarer af dette Værk, der derhos blev oversat i de fleste fremmede Sprog. Thiers's Skildring var affattet netop paa den rette Tid; den Generation, der havde handlet paa hiin store Skueplads, var uddød eller i Færd med at uddøe, han havde saaledes selv været istand til af levende Øievidner at erfare mange enkelte Efterretninger; Tiden var hengaaet, Lidenskaberne havde udraset, og han var saaledes i Stand, til med Upartiskhed at vurdere de forskjellige Anskuelser og med Rolighed vælge det Standpunct, hvorfra Forholdene skulde betragtes og veies. Forfatteren besidder store Aandsgaver, en sjelden Dannelse og en udstrakt Viden, hans Sprogs Eiendommeligheder besidde noget høist Tiltrækkende. Det var derfor naturligt, at hans Skrift maatte erhverve sig et stort Publicum. Endeel af disse eiendommelige Egenskaber ved hans Stiil vilde være gaaet tabte, hvis den danske Oversættelse, vi omsider see Udsigt til at erholde, havde været for fri og ikke paa det nøiagtigste holdt sig til Originalens Fremstillingsmaade. Efter det udkomne 1ste Hefte af Oversættelsen at dømme, maae vi ønske at Forlæggeren ved en tilstrækkelig Subscription, der ofte er vanskeligere at erholde for Provindsialboghandlerne, maa see sig opmuntret til paa det hurtigste at kunne fortsætte og slutte dette interessante Værk, og vi ønske, at han ved Publicums Jmødekommen maa føle en Opfordring til at udgive en Oversættelse af samme berømte Forfatters bebudede Værk over Napoleons Historie, for at dette sidste kan blive omplantet paa dansk Grund saa kort Tid som muligt efter dets Udgivelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
I Anledning af det her udtalte Ønske er det os behageligt at kunne forsikkre, at Jntet vil være Forlæggeren kjærere end at kunne fortsætte det nu begyndte Værk med en dansk Oversættelse af Keiserdømmets Historie ved Thiers, og at de nødvendige Skridt i saa Henseende ville blive foretagne, for at ogsaa dette Værk snarest muligt efter Omstændighederne enten samtidig med eller strax efter Fuldendelsen af Revolutions Historiens Udgivelse) kan blive leveret i en Forfatteren værdig Oversættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Saxkjøbing den 23de December. Efter at Byen i de sidste 3 Uger har været sat i Uro og Skræk, idet det ene Jndbrud og Tyveri er fulgt paa det andet, er det endelig lykkedes Politiet Natten imellem den 21de og 22de dennes at komme paa Spor efter Gierningsmændene, og det viste sig da, hvad der skulde synes utroligt, at disse vare 2de Forbrydere, som i nogen Tid have hensiddet i Byens Arrest indenfor sikkre Mure. Den ene af disse (Smedde Niels) som er givt, har nemlig formaaet sin Kone til ved Nattetid at opdirke en Laas, der er anbragt for en Aabning fra Arresten til Raadstue-Gaarden, og siden, naar Forbryderne vare færdige med deres Værk, atter at lukke dem ind igjen. Den ene af Forbryderne, Wilhelm Strue, havde endog ved megen Øvelse opnaaet saa stor Færdighed, at han om Natten er krøbet ud imellem Jernstængerne i Raadstuevinduet, dirket Laasen op for hiin Aabning, for at hans Kammerat, der ikke kunde slippe imellem Jernstængerne, ogsaa kunde komme ud, og efterat have fuldendt det for Natten bestemte Jndbrud og Tyveri, har Wilhelm Strue atter lukket ham ind gjennem bemeldte Aabning, og er derpaa selv, (rimeligviis ved Hjelp indenfra, thi Vinduet er anbragt saa høit oppe, at det er usandsynligt, at Nogen uden Hjelp kan komme ud og ind deraf) krøbet igjennem Arrest vinduet, saa at Alt var i Orden saavel naar Arrestforvareren om Aftenen gik til Ro, som naar han om Morgenen stod op
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Udenlandske Efterretninger. De sidste Poster have ikke medbragt nogen ret mærkelig politisk Nyhed. Fra London haves under 21de de, den glædelige og ikke uvigtige Efterretning, at de fem Stormagter have afsluttet en Tractat til Slavehandelens virksomme Undertrykkelse, hvorved denne skjændige Handel erklæres for Sørøveri, og der tilstaaes almindelig Ret til gjensidig at undersøge hinandens Skibe. England har sendt en Gesant til Athen og Constantinopel for om muligt at bilægge Stridighederne mellem Grækerne og Tyrkerne og forebygge den Krig mellem disse Lande, hvis Udbrud stedse bliver mere sandsynlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
J Hannover rører sig dog endnu noget Liv. Adressen, hvormed Stænderne besvarede Throntalen, indeholdt vel intet Mærkeligt, men flere kraftige Besværinger mod Regjeringens Fremfærd ved denne Stænderforsamlings Sammenkaldelse, hvori alle Forsamlingens Beslutninger endog erklæres for ugyldige, da Valgfriheden er tilintetgjort, ere fremkomne i andet Kammer og have fundet levende Understøttelse. Det lader ogsaa til, at de ulykkelige Hannoveranere ville faae Hjælp udenfra, da Stænderforsamlingen i Würtemberg eenstemmig har besluttet at overveie et Forslag, hvorved Statsregjeringen opfordres til saa hurtig som muligt at gjøre kraftige Skridt til at bevirke en ordnet og lovlig Forfatning i Hannover.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende. Januar Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. Borgerbal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Førstkommende Søndag den 2den Januar 1842. fremmes et Borgerbal i mit Locale, hvortil jeg tillader mig at indbyde mine respective Medborgere, saavelsom udenbyes Lysthavende til at deeltage. Ballet aabnes om Aftenen Kl. 7 og vedvarer hele Natten. Nykjøbing den 27de December 1841. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Assemblee i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
3die Assemblee afholdes Tirsdagen den 28de dennes, præcis Kl. 6. Directionen. Nytaarsønsker fra 12 s. til 1 Rbd. pr. Stk. faaes hos H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
En Stub-Mølle. her paa Falster anvises til Salg af Kjøbmand J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Søndagen den 2den Januar afholdes Assemblee i Saxkjøbing i Gjæstgiver Hansens Gaard. Bestyrelsen. Hr. Candidat Grandjean paa Wennerslund anmodes venskabeligst om at give Svar paa flere ham tilsendte Breve fra Undertegnede. Kjøbenhavn den 18de December 1841. N. H. Simonsen, Skræddermester, boende i store Kongensgade N 38 2den Sal. Snedkersvend Goth fra Lolland, som for Tiden skal arbeide i Saxkjøbing, anmodes at give Svar paa de Breve Undertegnede har sendt ham. Kjøbenhavn den 18de December 1841. N. H. Simonsen, Skræddermester. Store Kongensgade N 38 2den Sal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Omtrent 300 Rbd. Umyndiges Midler under Grevskabet Knuthenborgs Overformynderie kan strax erholdes tillaans mod lovbefalet Sikkerhed. Knuthenborg den 21de December 1841. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-27
Auction. Onsdagen den 26de Januar førstkommende om Formiddagen Klokken 10 bliver, ifølge Forliig og Udlæg, ved Auction første Gang opraabt til Bortsalg den Kjøbmand Julius Hellemann tilhørende Gaard med Tilliggende i denne Byes Østergade. Anden Auction afholdes Onsdagen den 9de Februar og 3die og sidste Auction Onsdagen den 23de Februar førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10, paa denne Byes Raadstue. Eiendommen, der har en god Beliggenhed til Handel og anden Næringsbrug, og som strax kan tiltrædes, bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 12 Fag, hvori 2de Kakkelovne, indrettet til Værelser m.m., samt 3de Udhuse paa 32 Fag, indrettet til Lade og Stald, og ere samtlige Bygninger Egebindingsværk Muurtavl med Tegltag. Foruden en rummelig Gaardsplad- og en stor Hauge hører til Gaarden Arvefæsteiendoms Jorder i Byens Marker af henved 30 Tdr. Land, som staae for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/3 3/4 Alb., og hvoraf den aarlige Arvefæsteafgift udgjør 4 Tdr. 6 Skpr. 3 1/2 Fdkr. Hvede og lige saa meget Byg Conditionerne til Salget ere til Eftersyn hos Hr. Procurator Schmidt i Nakskov. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, samt for Panthaverne efter Placat af 22de April 1817. Rødby den 23de December 1841. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Falsters Lollands en Tivende. Stift. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 30 December. No 138.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Det er saavel for dette Blads Læsere som for det hele danske Folk vitterligt, at Professor Schouw, som Deputeret for Universitetet, lige saa meget ved sin elskværdige Personlighed som ved sin utrættelige Virksomhed i de forrige Stænderforsamlinger, har erhvervet sig et herligt og hæderligt Navn og et fuldkomment Krav paa Folkets Tak og Erkjendtlighed. Som Præsident i enhver af de foregaaende Stænderforsamlinger var han det Leed, der med Sagtmodighed og Fasthed, med Besindighed og Klogskab, med Redelighed og Jndsigt bandt de i Henseende til Parti og Anskuelse saa høist forskjellige Elementer, hvoraf Forsamlingerne bestod, til hinanden. Det var derfor ogsaa høist naturligt, at det med dyb Bekymring rygtedes blandt Folket, at Schouw ikke var gjenvalgt til de næste Stænderforsamlinger; thi har Nogen et retfærdigt Krav paa at kaldes Folkets Mand i Ordets ædleste Betydning, da er det ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
J Erkjendelsen af at han som Stænderdeputeret ikke kan erstattes ved nogen Anden og at han som Folkets Mand ikke kan undværes i Stænderne have tre høiagtede Stænderdeputerede udstedt nedenstaaende Jndbydelse: J Aaret 1835 valgtes Professor Dr. J. F. Schouw af Kongen til Deputeret for Universitetet ved de danske Stænderforsamlinger. Han blev i Roeskilde valgt til Forsamlingens Præsident, Valget blev gjentaget i Viborg, og i de to paafølgende Sessioner i Aarene 1838 og 1840 beklædte han den samme Plads Hvad den nye Jnstitution skylder hans Personlighed og hans Virksomhed, er ikke alene i undslettelig Erindring, des Medlemmerne af begge Stænderforsamlinger, men det er igjennem dem og igjennem Pressen kommet til hele Folkets Kundskab. Ved klar og levende Erkjendelse heraf, ligger intet nærmere, end at lade denne træde for Dagen i Gjerning, ved at drage Omsorg for, at den høitfortjente Mands offentlige Virksomhed for Fædrelandets Tarv i Fremtiden kan vorde sikkret; og Undertegnede indbyde herved til at sammenskyde en Capital, bestemt til at erhverve og tilkjøbe Professor Schouw en Grundeiendom, der vil give hans Medborgere Ret til at aabne ham Adgang til Stændersalen - muligen allerede, ved indtrædende Vacance, i det indeværende SexenniumsLøb, men i ethvert Tilfælde ved det næste almindelige Valg. Beliggenheden af den tilsigtede Eiendom er uden videre Betydning for Formaalet; og da tilfældige Omstændigheder herved ville kunne faae afgjørende Jndflydelse, lader ingen Bestemmelse med Hensyn dertil sig tage forud. Men da Sagen bør hurtigt bringes til et Resultat, antages de, som tegne sig for Bidrag, derved tillige at give Undertegnede Fuldmagt til at afslutte Kjøbet. Fuldstændigt Regnskab skal derefter blive aflagt. Den 24de December 1841. P. G. Bang, H. H. Clausen, P. A. Tutein, Aabenraa, 216. Nørregade, 243 C. Marienborg paa Møen. Exemplarer af denne Jndbydelse ligge til Paategning hos Hr. Stænderdeputeret J. Sidenius. paa Prindsholm, i Klubbens Læseværelse og paa dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Hs. Maj. Kongens allerhøieste Rescript af 25de d. M. til Admiralitets- og Commissariats Collegiet, skal Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen, fra 1ste Januar 1842 af, have Sæde og Stemme(Berl. Tid.) i Collegiet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Under 18de dennes er gjennem Finantsdeputationen emaneret en Bekjendtgjørelse om et forandret Præg paa Rigsbankdaleren og dens Underafdelinger, samt om Udprægning af Rigsbankpenninge eller 1/2 Rigsbankskillinger. J Forbindelse med den under 12te September forrige Aar udstedte Bekjendtgjørelse om det befalede forandrede Præg paa Speciesdaleren, har Hs. Majestæt under 16de denne Maaned allernaadigst bestemt hvilket Præg for Fremtiden skal gives Rigsbankdaleren og dens Underafdelinger paa 32, 16 og 8 Rigsbankskilling, samt Skillemynterne i Sølv paa 4 og 3 Skilling, og i Kobber paa 2, 1 og 3 Skilling. Adversen paa dem alle bliver Hs. Majestæts Brystbillede med Omskrift: CHRISTIANUS VIII. D. G. DANIÆ V. G. REX. Reversen, paa Rigsbankdaleren; Hans Majestæts Vaabenskjold med Vaabenkappe, Krone, Sværd, Scepter og Elephantordenens Kjæde; paa 32 Rigsbankskillingen: Vaabenskjoldet med Kappe, Krone og Ordenskjæde, paa 16 Rigsbankskillingen: Vaabenskjoldet med Krone og Kappe; paa 8 Rigsbankskillingen; samme Præg, paa 4 og 3 Rigsbank skillingen: Krone, Sværd og Scepter, paa Kobber-2 og i Rigsbankskillingen: Vaabenskjoldet med Krone og Kappe, paa 1/3 Skillingen, Krone, Sværd og Scepter. Foruden Rigsbankværdien angives tillige paa de 5 første Sorter Courantværdien med respective 30, 10, 5, 2 1/2 og 1 1/4 Schilling. De forsynes desuden alle med Aarstal, Myntmesters og Medailleurs Navnebogstaver og Myntmærket: for Kjøbenhavn en Krone, for Altona et Rigsæble. Gehalt og Lødighed forbliver den samme som hidtil. Foruden forbenævnte Myntsorter skal, for at lette Benyttelsen af Rigsbankpenge ved Courantbetalinger, udpræges Penninge eller FemtedeelRigsbankskillinger af Kobber. Præget paa disse bliver, foruden Værdien, ligesom paa 1/2 Rigsbankskilling. Alle her anførte Myntsorter skulle i alle Betalinger uvægerligen modtages saavel i de Kongelige Kasser som mellem Mand og Mand, dog at indtil videre Jngen er forpligtet til at modtage af 16 og 8 Skillinger mere end 3 Rbdlr., af 4, 3, 2, 1 og 1/2 Rigsbankskillinger mere end 16 Rigsbankskilling (5 Schilling Courant, og af Rigsbankskillinger flere end 4 Stykker af Gangen. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Den af os tidligere omtalte Opfindelse af Capitain Hoffmann, bestaaer i en Composition, hvormed man kan skrive og tegne selv de allerfineste Ting, paa en Sølvplade, som dernæst overdrages med en tynd sidtagtig Hinde. Ved nu at lade en Kobber opløsning bundsætte sig paa Sølvpladen, hvilket skeer ved at lade en galvanisk Strøm virke paa samme, danner sig derover en Kobberplade, der, adskilt fra Sølvpladen, bærer som Jndgravning enhver, selv den fineste Streg, som paa Sølvpladen var anbrag(naturligviis som ophøiet) og saaledes er Kobberpladen i Stand til at benyttes ganske paa samme Maade som ved de hidtil kjendte Kobberstik. Men ved nu at gjentage den samme Proces med den saaledes frembragte Kobberplade erholdes en ny Plade, der bærer som Ophøiet alt, hvad der i den første var Jndtryk, og som altsaa (der lig Træsnit) kan bruges sammen med Lettre i en sædvanlig Bogtrykkerpresse. Ligesom man ved at tegne og skrive paa Sølvpladen med største Lethed kan foretage en hvilkensomhelst Rettelse, saaledes kan den strax paans afbenyttes til andre Arbeider, saasnart det første Kobberaftryk er taget, hvilket desuden efter Behag kan mangfoldiggjøres. Paa denne Opfindelse, som Hr. Hoffmann har kaldet Galvanographi, havde han strax erholdt Patent, hvilket Regjeringen efter Andragende fra Videnskabernes Selskab atter har afkjøbt ham ved strax at offerere ham 1000 Rbd. og en Livrente af 300 Rbd., hvoraf hans Kone og Børn efter hans Død skulle beholde 200 Rbd. Det fortjener vist det største bifald, at Regjeringen paa denne Maade for Alle og Enhver har gjor tilgængelig en Opfindelse, som nødvendigviis maa være af allerstørste Jndflydelse paa mangfoldige industrielle Forhold og i alt Fald i sin videre Uddannelse kan blive lige saa vigtig for Kunsten; men ikke mindre Paaskjønnelse fortjener det, at Regjeringen derved tillige har forskaffet en talentfuld og fordringsløs Videnskabsmand en ligesaa velfortjent som hæderlig Løn for hans vigtige Opfindelse. (Forl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Paa flere Steder i Hertugdømmerne har i den senere Tid dannet sig Foreninger, der have sat sig det til Maal i Fælleskab at virke for de af Straffe anstalterne Løsladtes Forbedring og Anbringelse. En saadan velgjørende Forening i Staden Slesvig, hvis Statuter den 25de Mai 1830 erholdt allerhøieste Approbation, har siden taget sig af 38 løsladte Forbrydere, af hvilke de 17 have givet et mere eller mindre heldigt Resultat. J Glückstadt sammentraadte en lignende Forening, som den 21de Marts f. A. afholdt sin første Generalforsamling. Jndtil Slutningen af forrige Aar havde den understøtter og forsørget 4 løsladte Fanger, af hvilke 3 opførte sig godt. Ogsaa i Preetz har den 16de Juni f. A. constitueret sig en saadan Forening, der, ifølge en ved Generalforsamling den 3die November d. A. vedtagen Beslutning, dog vil indskrænke sig til Preetz og de til Preetzer Menighed henhørende Landsbyer. Jndtil 3die November ifjor udstrakte dens Omsorg sig til 5 Personer. Endvidere er i Herskabet Pinneberg ligeledes forberedt en saadan Forening, der skal træde i Kraft til Nytaar. Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
En Pige fra Hadenfeld paa Godset Hanerau erholdt den 27 Novbr. et Besøg af sin Søster, der med hendes Herskabs Tilladelse blev hos hende Natten over. Da Madmoderen næste Morgen vilde vække Pigerne, fandt hun Begge med fortrukne Træk og hvidt Skum for Munden liggende døde i Sengen. Et Fyrfad, hvorpaa endnu laae Resterne af en Kulild, oplyste hende om Aarsagen til deres Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-30
Faareveile Gaard og Gods paa Langeland er i disse Dage solgt af Eieren Hr. Cossel til Hr. Proprietair P. Neergaard til Førsløv for 200,000 Rbd., efterat Hr. Cossel for et Par Aar siden havde solgt noget af Bøndergodset, til Beløb 23,000 Rbd. 1826 kjøbte Hr. Cossel Gaard og Gods af Statsgjeldsdirectionen for 80,000 Rbd. Faareveile har de skjønneste og solideste Meierie- og Ladegaards Bygninger, som det vel er muligt at finde, opførte af Hr. Cossel efter en Gaarden for nogle Aar siden overgaaet Jldebrand; ligesom han og for flere Aar siden har ophævet Hoveriet. (Hemp. Av.)