Viborger Samler, 1830-10-02
Den 21de udstædte Prindsen en Proclamation til Brussels Borgere hvori han lover Amnestie for Alle med Undtagelse af Hovedmændene, og befaler i Kraft af den ham af Kongen meddeelte Fuldmagt Følgende: "Artikel 1) Nationaltropperne skulle vende tilbage til Brussel og rykke ind i denne Stad. 2) Alle Hindringer imod deres Jnd og Gjennemmarsch skulle rømmes af Veien af Stedets Municipalitet, Borgergarden Sikkerhedscommissionen og alle de velsindede Jndvaanere. 3) De af Borgergarden besatte Poster skulle overleveres til Nationaltropperne. Vi forbeholde os at bestemme den Maade, hvorpaa Garden i Fremtiden skal gjøre Tjeneste. 4) De væbnede Personer, der ikke høre til Staden, skulle vende ubevæbnede tilbage til deres Hjem. Enhver andetsteds henhørende væbnet Hob der maatte begive sig til Brussel, skal opfordres til at vende tilbage og i Nødsfald med Vaabenmagt sprænges fra hinanden. 5) De af endeel af Borgergarden som Partictegn antagne Farver skulle aflægges. Vi forbeholde os at bestemme de Forenings tegn som de skulle være bemyndigede til at bære. 6) Municipalitetet, Sikkerhedscommissionen, Raadet og Borgergardens Overhoveder skulle, hver i sin Virkekreds, bære Omsorg for Udførelsen af ovenanførte Bestemmelser og for Opretholdelsen af Orden, indtil Tropperne have holdt deres Indtog, Fra denne Proclamations Bekjendtgjørelse af blive Medlemmerne af Corporationerne gjorte ansvarlige for al den Modstand, som den offentlige Magt maatte støde paa, ligesom ogsaa for enhver ulovlig Brug, af Communal- og Statseiendom, Vaaben og Ammunition. 7) Besætningen skal, saasnart mueligt bringes i Caserner eller i Leir, for ikke at give Indvaanerne nogen Anledning til Klage ligeledes skal den holde stræng Mandstugt. 8) Al Modstand skal undertrykkes med Vaabenmagt; de i denne Modstand, skyldige Personer, der falde i den væbnede Magts Hænder, skulle overleveres til de competente Dommere, og der skal anlægges Livssag imod dem." Jmidlertid var Oprøret steget til en frygtelig Høide, i Brussel. Den 21de lod Stormklokken, der blev slaget Generalmarsch, en utallig Mængde ilede til Vaaben og strømmede ud imod Tropperne af den lackenske, løwenske og namürske Port. Fægtningen begyndte strax paa hele Linien og varede til Solens Nedgang, da Brusselerne trak sig tilbage. Om Aftenen gik Stormklokken igjen i Staden og i de omliggende Landsbyer. Ved den namürske, flanderske og schaarbeckske Port kjæmpedes der heftigt, nye Barricader oprettedes, og Brostenene bleve overalt oprevne. Samme Dag vilde man storme Borger gardens Commandants, Baron van der Linden, d'Hoogvorsts Huus, som det lykkedes kun Borgergarden med den yderste Anstrængelse at redde. Sikkerhedscommissionen var imidlertid, som det synes, oplost og en provisorisk Regjering var bleven oprettet, bestaaende af Grev Felix de Merode, Advocaten Gendebien, Grev d'Oultremont fra Lüttich og Dhrr. Raikem, de Potter og van de Weyer. Denne Udnævnelse var bekjendtgjort ved Placater, og man fordrede, at Borgerskabets Sectioner skulde bekræfte Valget af hin Medlemmer. Om Onsdagen den 22de var Staden, i en frygtelig Forfatning; det kom igjen til en blodig Fægtning ved den schaarbeckske Port, hvorved Mange faldt paa begge Sider, især lede de lüttich ske Frivillige. Stormklokken gik hele Natten. - Jmidlertid var Prindsen den samme Dag brudt op med sine Tropper fra Vilvorde, og efter en heftig Kanonade, som begyndte Torsdag Morgen Kl. 7, trængte de nederlandske Tropper ind igjennem den schaarbeckske Port. De bleve fra alle Vinduer modtagne med Pistol- og Geværild; men Infanteriet og Artilleriet fik snart Overhaand, besatte Place Royale og satte sig i Besiddelse af den øvre Stad, hvorpaa Prinds Friedrich gjennem den schaarbeckske Port drog ind i Staden. En senere til Haag ankommen Courceer som har forladt Brussel Kl. imellem 10 og 11 om Aftenen skal efter Forlydende have medbragt den Efterretning, at Rebellerne, der i den nedre Stad vare bragte imellem en dobbelt Jld, havde forlangt at capitulere, og at Jlden derpaa var standset. Dhrr. Duepetiaux og Everard, der ved de kongelige Troppers Ankomst bleve afsendte som Jnsurgenternes Mandatarier, bleve bragte i Forvaring. Grev van der Meeren, en ung Mand, skal have commanderet de udrykkede Brusseler, og Baron Hooghoorst skal have havt Commanden i Staden. (?) - Pøbelen i Lüttich, har den 19de overrumplet og taget det hinside Maas liggende Fort la Chartreuse. Den 20 a 30 Mand stærke Besætning greb Flugten, men blev indhentet og gjort til Fanger. - J Fæstningen Mons i Hennegau er det kommen til en meget alvorlig Fægtning imellem Tropperne og Pøbelen. Om Aftenen den 19de overfaldt et betydeligt Antal Kulspierre og Minearbeidere Borgergarden, der saae sig nødt til at kalde Tropperne til Hjælp. Pobelen angreb to Gange med yderste Heftighed en Port, hvor en Officier, ved Navn d'Alcantara, havde Commando. Fra begge Sider faldt endeel Skud, og først efter en rum Tids Forløb lykkedes det at drive Oprørerne fra hinanden. Hr. d'Alcantara, der uagtet et betydeligt Saar ikke forlod sin Post, har af Kongen erholdt Vilhelmordenen til Belønning for sin Tapperhed. En anden Afdeling af Pøbelen vilde storme Arsenalet. General Duvivier, der forsvarede dette med en Afdeling Infanterie og to Kanoner, saa sig nødsaget til at lade fyre med Kartætsker imellem de Angribende, hvorved de lede betydeligt.