Berlingske Tidende, 1755-01-13
J Følge disse Blades første Jndretning, vil vi her meddeele vore Læsere en Erindring om det Merkværdigste, der udi afvigte Aar er passeret. Januarius. J de Østerrigske Arve-Lande bleve i denne Maaned de første Anstalter til 24 hidtil holdne Hellig dages Afskaffelse gjorte. Der blev ogsaa ved denne Maaneds Begyndelse talt meget om en Nordisk Alliance; og i Neapolis begyndte man at røre Trommen, for at oprette 6 nye Bataillons og derved at forøge det Kongel. Jnfanterie til 30000 Mand. Den 3die blev Hertuginden, af Slesvig=Holsteen, Biskoppens af Lübeck Gemahl lykkelig forløst med en ung Prinz. Samme Dag døde Hertuginden af Tallard, Gouvernantinde for de Kongelige Børn i Frankrige, i hvis Sted kom siden igien Princessen af Marzan, en Søster af Cardinal de Soubize. Den 7de bleve i Strasborg 20 Bønder, som havde opsat sig imod de Kongelige Befalinger, indsatte udi Fange-Taarnene. Den 8de tiltraadde Hertugen af Moden sin Reyse til Mayland, for, som Vice-General=Gouverneur at tage Possession af sit nye Gouvernement. Den 17de døde i Rom Cardinal Monti. Den 18de gik ligeledes Cardinal Bard til Ferara ligeledes al Verdens Vey. Samme Dag døde udi Lands=Byen Rosko, i Woyvodskabet Smolensko, Bonde=Fogden Edmund Luydka i hans Alders 104 Aar, hvorved det merkværdigste var, at han efterlod sig 112 Børn, Børne=Børn og Børne=Børns Børn. Den 21de begyndte man i London meget alvorlig at tage Matroser til Kongens Tieneste, for dermed at besette nogle Skibe, som med allehaande Fornødenheder til at forsvare de Store-Britanniske Establissemens skulde sendes til Ostindien. Den 22de blev, i Følge en Kongel. Forordning forbudet, at udføre Tømmer og Brendeved fra Norge til fremmede Steder, og en af de gode Følger deraf var, at i Kiøbenhavn blev langt bedre Kiøb paa Brendeved, end der ellers var. Den 26de blev Chur-Princessen af Saxen lykkelig forløst med en ung Prinz; og den 29de døde Baron Holberg i Kiøbenhavn. Ellers anordnede vores Allernaadigste Monarch i denne Maaned en Commission, for hvilken alle uretsindige Aagrere skulde være tilholdne til at svare. Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Hr. Christian August, Hertug til Slesvig=Holsteen=Sønderborg, bleve bortkaldet fra denne Verden. Hr. de Voltaire blev ved et Rygte udraabt at være død, men det blev siden falsk befunden. Veserstrømmen og andre Floder gik over deres Bredder, og forvoldte stor Skade, særdeeles i Holland. Af en Beregning af Hr. Deslandes fornam man, at Antallet paa Mennesker paa den heele Jordens Klode, med nogen Troværdighed kunde beregnes til 729 Millioner. Chatelettet og de fleeste øvrige Rætter i Frankrige, som ellers staae under Parlementet i Paris, fremturede i deres Gienstridighed imod de Kongel. Befalinger, saa længe som Parlementet var i Landflygtighed. Jmellem Østerrige og Bayern blev en Liighed udi Mynten indført, saa at i Wien bleve Bayerske Mynter prægede. Willem de Jong i Rotterdam meente at have opfundet det rette Perpetum Mobile. De Engelske raabte intet andet end over Hevn, fordi de fornam, at Spanierne bleve ved at borttage deres Skibe, som i America hentede CampecheTræ. Hyssing agtede i Stralsund sin Friheds Forliis og de Straffer, som han truedes med, ikke saa høyt, som det at miste sin Maitresse. Ved Venlo i det Bergiske opholdt sig en stærk Røver=Bande, som øvede megen Vold. J Skotland bleve Lærrets= og Cammerdugs=Fabriquerne fatte udi større Flor ved det udgangne Forbud paa de Franske Manufacturer af samme Art. Fra Dresden fornam man, at heele Saxen var oversvømmet af Tyve og Stratenrøvere, og at paa Angivelse af en af deres Complicer vare over halvandet hundrede deraf blevne fastsatte. Amsterdam døde Hr. Raap, den sameuse Chef for de fordum navnkundige Doelister, og Almuen, som tilforn havde hængt saa fast ved ham, var nu færdig at slæbe det døde Legeme igiennem Stadens Gader. J Dunkirken kom de nye Fæstnings=Værker i fuldkommen Stand, som de Engelske meene at være saavel imod deres Nytte som imod den Achiske Freds-Tractat. J Rusland bleve mange Personer af Mistanke for Mordbrænderie fastsatte. En Chymist i det Engelske Grævskab Durham, navnlig JosvaAppleby, opfandt et Middel, at giøre Søe=Vandet færskt, hvilket Middel, efter at det var fundet probat, tilveyebragte Opfinderen en Belønning af Regieringen. J Rom bleve over 2000 Lediggængerne optagne, og henførte til Anzium, for der at arbeyde paa Havnens Værker. Barcelona indløb den glædelige Tidende, at 3 Spanske Orlogs-Skibe, under Commando af Marqvis de la Minas, havde deels erobret, deels nedboret, og deels forjaget 9 Algierske Rebeqver. Paa Corsica tilvoxte Gafforios Anhang. J Vincennes var Porcelains=Fabriqven bragt til saadan Fuldkommenhed, at dens Porcelain blev agtet lige med det Japanesiske. J Jrland yttrede sig stærke Tvistigheder imellem de fornemmeste Personer af den Kongel. Regiering og nogle store i Landet. 2 Brødre af Beist opfandt en Kunst at giøre Salpeter af Salt. Forfatteren af den Neapolitanske Lovbog eller Codice Caroli no, Don Pascal Cavillo, blev af Kongen af Begge Sicilierne gratificeret med en aarlig Pension, af 360 Ducater. Jndbyggerne af San-Remo indentimgav til Rigs-Hof-Raadet en Forestilling, hvori de søgte at gotgiøre, at Republiqven Genua aldrig havde eyet Staden San Remo anderledes end som et Rigs=Lehn. Nogle hundrede Dragoner toge paa Kongens og Republiqvens Vegne den Fæstning Dubno i sikker Forvaring.