JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Horsens, den 12de Februarii. Den gode Borger, som anmærkede, Byens almindelige Glæde paa Kongens Fødsels Fest i den talrige Forsamling paa Raadhuset, glemte at forklare dens smukke Jllumination, som var anbragt med Kongens og Kronprindsens Navne i brændende Lamper og de anbragte Symhola vi ville have ham anmodet, selv at forklare med de dermed forbundne Decoriationer og ligeledes Kanonadens, thi ligesom Ballet blev aabnet, saa lode alle de blæsende Jnstrumenter sig høre og Kanon=Skud givne. Over Bordet blev det Kongelige Herskabs Skaal erindret med 27 Kanonskud, og saa længe som Skaalene bleve drukken for det Kongelige Huus indtil den yngste Arve=Prinds, bleve der givne bestandig Minutskud; Saasnart en enkelt Medlem af Selskabet igientog Kongens Skaal, bleve 27 Kanonskud affyrede og da ingen Medlem glemte dette sit varme Ønske, saa spillede Kanonerne hele Natten igiennem indtil Morgenen med sin glædefulde Dundren og fornøiede hele Byen lige saavel, som Sælskabet. med dette saae frydefulde Eccho. Borgeren i sine Laug, Skibsfolkene, Tienerne, Kudskene, Avlskarlene, Svennene i Laugene, ja Matroserne havde endog Bal og endog disse fyrede paa Skibsbroen, med Kanonerne, saaledes ere disse 2de Uger henløbne. Jngen vilde holde sig tilbage fra disse Selskaber og undersaattlige Glæder, uden alleneste dem, som vare syge, eller ikke følede til denne vore Fordoblede Glæde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Vi have paa vores allernaadigste Konges og Kron=Prindses høye Fødsels Dage savnet 2de opmuntrende Taller ved Hr. Professor Kraftes Forflyttelse og Bortreyse til Odense. Den Roes, som man tilegner hans Eftermand, giver os det Haab, at han ved sine udbredte Jndsigter vil blive en nyttig Skolelærere for Ungdommen og ved sin grundige Veltalenhed give det gand ke Publicum de rigtige Begreb om Videnskabers nyttige Dyrkelse til Statens og ethvert enkelt Medlems Beste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Kiøbenhavn den 12de Januarii. Justice=Raad Colbiørensen i Kiøbenhavn er udnevnt til Præsident ved Landhuusholdning Selskabet i Steden for den afdøde Commandør Gerner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Efter Forlydende er Stiftsprovsten i Kiøbenhavn, Doctor Theologi Hr. Sehønheider beskikket til biskop i Trom hiem i Stedet for Hr. Biskop Bang, som har resigneret, ligledes Hr. Professor Hornemani Schøn henders Sted, og Hr. Professor Schmit i Weyle til Sognepræst. til Frederichsberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Paa Finanzminister Baron Ruths Grund ved Helsingborg er opdaget en Steenkulmine af en anseelig Strækning. Disse Steenkul ere ikke allene ved de svenske, men endog ved de herværende Sukkerraffinaderier og Kalkbrænderier, befundet at være ligesaa gode, som de Skottiske og Engelske. Man har og fundet en Art af Jord til bedækning i Sukkerraffinaderierne, lig det Ronanske, som er meget lettere end det man har fra Rougn. At besee og studere i sit eget Fædreneland er Origenal=Malerie af Raphael og Correggio er for reisende Elskere af Malerkunsten og for alle unge Malere alt for siældent og vigtigt til at man ikke skulde meddeele dem, som beflitte sig paa denne Kunst, den Efterretning, at den bekiendte von Brabeckske Skilderie=Samling i Hildesheim er for nyelig bleven forøget med et Stykke af Raphael, i Cabinetstørrelse, fore stillende 6 Figurer, og deriblant Mesterens bilde og den i Templen tilbedende Simion, samlet med et af Correggio, i Cabinets=Størrelse, forestillende Madonna med Barnet. Begge ere for deres Mesteres beste Tid og overmaade ved conserverede. Deiginaliteten i Correggio's er øiensynlig og i hiint af Raphael, som formedelst den store Gieldenhed paa denne Mesters ægte Cabinetstykker, kunde maaske falde almindelige Kiendere tvivlsom, er beviist ved en hosføiet Attest fra den Chursaachsiske Kunst=A cademie= og Gallerie=Directeur, Hr. von Casanova i Dreden, hvor Eieren af disse 2de Stykker har underkastet samme de der værende Herrer Professorers Bedømmelse, og ombedet denne Bekiendtgiørelse her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Fra Hans Majestæt Kongen af Sverrig, ere hertil ankomne 2de meget prægtitige Kaner, af hvilke den ene er bestemt til Foræring for Hans Kongelige Høihed, vor Kronprinds, og den anden for Hendes Kongelige Høihed Kronprindsessen. Et Par Finlandske Heste fulgte tillige med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Prædikanterne paa 2den Søndag i Faste Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck. Michaelis K. Hr. Provst Hasse (tydsk.) Mr. Mortensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Den 6te Februarii. Lod Sr. Lars Thuesen en Datter døbe. Den 7de dito Lod Under=Officer Atzerot en Søn døbe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Den 14de dito Lod Hautboist Dyre en Søn døbe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Døde, Niels Hansen i Stausstrup gammel 85 Aar, Johan Gidtels, 2de Børn. Frue Michelsen i Weile 44 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Bekiendtgiørelser. Ligesom det i forrige Aaringer er skeet bliver Jnteressenterne udi Livrente=Societeterne de Anno 1747 1757, herved endog for dette Aar erindrede: at de i Følge Forordningerne anordnede Leve=Attester berimelig og i det længste, inden Martii Manneds Udgang indkomme og om Død, fald er indtrussen da ligeleds til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold des formedelst ved de udstadende Qvitteringer, skal foraarsages, samt at Liventerne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Post Contoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post=Contoir hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post=Contoirner beordret disse Attester samlede og paa eengang til Genneral=Postamtet at indsende. Denne bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Udgang med deres Lev=Attester paa det PostContoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte, men maae her udi General=Postamtet ved Commissionair affordre dem, eftersom slige Liv renter allene engang om Aaret og ikke oftere paa Post=Contoirerne til Betaling blive anviiste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
General Post=Amt den 6 Febr. 1788. en Lod Jorde paa Stadens Vester Mark un- der Nr. 28, med tilhørende Lang=Enge og Kaabel=Jord, er under Haanden at faae til Kiøbs; nærmere Anviisning faaes fra AdresseCoutoiret. mellem Fridericia og Weile er tabt Et Sølv=Hovands Æg med en liden Krone og Fod, i hvilken disse Bogstaver S. B. R. staaer, hvem som haver eller maatte finde samme, ombedes tienstlig at aflevere det imod en convenabel Douceur her paa Adresse=Contoiret. i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-15
Den nye anordnede Confirmations=Bøn som bruges ved Confirmirmations Søndagen faaes for 2 s. herpaa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Tanker. Ved Hr. Peder Buhls Grav den 18de Februarii 1783. qvor gjerne ønsket jeg at kalde Dig tilbage, Men borte er Du nu, ei meer Du kommer her, Dit Lives Løb er endt, og talgt er Dine Dage. Du er blandt Englene og stedse frydes der. Ja, Sallige! Du var en af de ædle Siele, Som var Din Frelser troe, og var en ærlig Ven, Enhver Dig giver vist det samme Eftermæle, Nu lønnes Du derfor med Fryd i Himmelen. Tak for den korte Tiid jeg lærte Dig at kiende, Tak, for en redelig og god Omgiengelse, Og denne viiste Du til Livets sidste Ende, Derfor jeg ved Din Grav nu væder Øinene. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Wien, den 29de Januarii. Keiseres Feldtmøbler afgaae nu virkelig til Armeen. Der behøves 30 Dage inden det kan komme til Ungern. J Begyndlsen af Martii Maaned maa alle Ting, som hører til Armeen, være tilstæde. Efter Forlydende vil Keiseren, naar han forlader Wien, først bereise den ganske Cordon fra Gallecien til det Østerrigske Littorale. Alle Anstalter, som man her giør, bevise, at man af Fredsunderhandlingerne med Porten, kun lover sig lidet Godt, og fra en anden Side befrygter ligesaa lidet at blive foruroliget. Af alle Omstændigheder, bliver immer sandsynligere, at et formeligt krigsmessigt Angreb paa Begrad, vil være de Keiserl. Troppers første Skridt. Den ligger i Servien ved Sauens Udløb i Donauen. Sultan Soliman erobrede den fra Ungern 1522. Churfyrsten, Maximilian Emanuel af Bayern tog den igien fra Tyrkerne i Aaret 1688 med den Keiserlige Armee. 1690 faldt den atter i Tyrkernes Hænder. 1717 indtog Prins Engen samme med Accord, og i den Passarowitzer Fred blev den Østerrig forsikret, og siden saa stærk befæstet, at man holdt den for uovervindelig; men efter Slaget ved Groska 1739 kom den dog igien i Tyrkernes Hænder, og de have siden beholdt den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Literaris. Leipzig, den 29de Januarii. Verden har atter mistet en værdig Lærer og en sand Menneskeven i Præsten Jollikofer, som døde her af en Udtæring den 21de, i sit 52 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Brandenborg, den 26de Januarii. Kunsten har lidt et stort Tab ved vor berømte Billedhugger Casaerts Død. Generalerne Sverins og Sedligs Billedstøtter ere hans Mesterstykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Løwen den 12te Februarii. Vort Genralseminarium blev aabnet den 15de og de Kongl. theol. Lærere indfandte sig rigtig efter Skyldighed for at begynde deres Forelæsninger; men endnu hidtil have de ikke havt zu eneste Tilhører. Biskopperne af Gornick og Gent have vel udgivet den strængeste befaling, at de til Sielehyrder bestemte Theologer, til børlig og ufortøvet have at indfinde sig i Seminariet; men alt forgieves. De vedblive urokkelig deres Erklæring, heller at forlade den Geistlige Stand end nogen Tid at komme der.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Paris, den 28de Januarii. Her bliver nu trykt en Bog, som er overmaade interressant, og fører Titel af Moralens, Politikens og Riligionens Overeensstemmelse, forfattet af Hr. Nekker. Dette er det Verk, hvorpaa han arbeidede, da han for nogen Tid sagde: at en Gienstand, som ikke staaer i nogen Forbindelse med Financerne, meest beskieftigede ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Kiøbenhavn den 16de Februarii. Under Dato Christiansborg Slot den 18 Januarii 1788 er udkommet en Placat angaaende, hvorledes en Creditor haver at forholde sig, som vil nyde got af den Ret over sin Debitor af hans Gods, som Danske Lovs 1ste Bogs 24de Kap. 26 Art. og 5te Bogs 3 Kap. 18 Art., samt Norske Lovs 1ste Bogs 22 Kap. 28 Art. og 5te Bogs 3 Kap. 33 Art. tillegeger ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Wien den 14de Januarii. Efter en allerhøieste Resolution, skal herefter hver Procurator, som antager og fører nogen vittirlig uretferdig Sag, første Gang til Advarsel navngives i Aviserne, og anden Gang aldeles forbydes at gaae i Rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Da Dødstraffen hos os er ophævet, saa blev forleden Dag en Soldat, som havde skudt sin Feldtvæbel ihiel, brændemmerket paa begge Kiæver, fik derefter 100 Prygl og skal sin hele Levetid sidde paa Vand og Brød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Rom, den 24de Januarii. Rygtet havde sagt den Pavelige Nepotes 2den unge Søn død, men som man nu erfarer, ruster Hs. Hellighed sig nu af alle Kræfter til at velsigne ham. Lægerne havde virkelig erklæret Barnet for dødeligt og al menneskelig Hielp syntes forgieves; de høie Forældre toge deres Tilflugt til Almisser, Ofringer og Reliquier - og dette hialp! Jblandt andre hellige billeder der bleve bragte til det syge Barn, saae man ogsaa det hellige Underbarn fra Kirken di Ara Celi. Denne Statue maatte give Velsignelse til den lille Patient, og Faderen blev derover saa rørt, at han tog sin Ring af Fingeren., som var mere end 1000 Sendi værd, og overleverede Underbarnet samme til Foræring. - En vis Doctor, vil i Anledning heraf udgive en trykt Afhandling, og deri forestille at Doctores kan afskaffes siden Satuer kan giøre Mirakeleurer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Jndenlandske Efterretninger Kiøbenhavn, den 11te Februarii. Paa H. K. Høiheds Kronprindsens Fødselsdag haver Universitetet imodtaget 4 af Jndfødsrettens store Sølvmedallier: den ene fra Hr. Livmedicus Guldbrand, for at uddeles som et Agtelsestegn og en Flittigheds Belønning, for den Candidat fra Friderichsborg latinske Skole, som i dette eller et af de 2 næstfølgende Aar udmerkes ved Exammen Artium ved at indkaldes for Consistoriet; og skulde ingen fra bemeldte Skole i disse 3 Aar fortiene Medallien, tilfalder den den første af de Udmerkede fra nogen af de offentlige latinske Skoler i Sielland. Den anden fra Hr. Agent Gyldendal for en saadan Candidat fra Aalborg latinske Skole, og paa samme Maade efter 3 Aars Forløb at falde til den første af de Udmerkede fra nogen af de offentlige Skoler i Norge. Den tredie fra Hr. Kiøbmand Brock for lige saadan en Candidat i 3 paa hinanden følgende Aar fra Randers latinske Skole, eller efter denne TidsForløb at tilkiendes den første af de Udmerkede fra en af de offentlige latinske Skoler i Jylland. Den 4de Hr. Kiøbmand Thomsen, for en saadan Candidat fra Nyborg latinske Skole, eller efter 3 Aars Forløb, at gives til den første af de Udmerkede fra nogen af de ofsentlige Skoler i Fyens Stift. Efterretning herom er af Giverne selv meddeelte vedkommende Rectorer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Det Kongel. Academie i Berlin for Kunster og mecaniske Videnskaberhar i sin Forsamling den 26. de Januarii udnævnt Hs. K. H. Kronprindsen, af Dannemarks Marskal, Hr. Kammerherre von Bülov til sin Æres Medlem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Den 11te Januarii d. A. er Capitainlieutenant Henrich Jürgen von Hvitfelt af det andet Aggershusiske Jnfanterie=Regiment og Premierlieutenant Daniel Friderich von Petersen af det Slesvigske Jnfanterie=Regiment beskikkede til virkelige Capitainer og CompagnieCheser ved førstbemeldte andet Aggershusiske Jnfanterie=Regiment. Den 18de Januarii er Pastor Christopher Johan Rudolph Christian i Calebuy, under St. Johannis Kloster i Slesvig, tillige beskikket til Pastor i Moldenit i Amtet Gottorf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Ribe, den 8de Februarii. Hr. Castensen, Sogne=Præst til St. Pouls Menighed paa Bornholm er kaldet til Sogne=Præst til Catharina Kirkes Menighed her i Byen. Da der gaaer ingen Post til denne østlige Provintz af Fædrenelandet og Collegierne som oftest kan ikke faae de kongelige Ordre indsendt til denne Provintz før Mai Maaned, saa vil ventelig denne Præst ei heller før den Tid faae Underretning om sin Forflyttelse og den dermed følgende Befordring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Marseille den 8de Januarii Skibet Anna Margaretha fra Farsund, ført af Skipper Hemme Tangel bestemt til Ostende, er forulykkat her paa Kysten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
J Addresse=Contoirs Avisen Nr. 26 de er af Byfoged Arf i Slangerup bleven bekiendtgjort at Hs. Kongelige Majestæt under 28 September 1787 allernaadist har bevilget: At der i Frederichsunds Kiøbstæd maae holdes Hestemarked hver Fredag i Fasten, samt Heste og Korn Marked Tirsdagen efter Paaske. 1787 er i Sundet passeret 9747 Sibe, hvoraf ere 1318 Danske, 1329 Hollandske 2984 Engelske 2384 Svendske, og 4732 adskillige Nationer. I det lille Belt er passeret i alt 654.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Prædikanterne paa 3die Søndag i Faste Aftensang. Høimesse. Hr. Beck. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Michaelis K. Hr. Provst Hasse (dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Bekiendtgiørelser. 17 mus. - Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, 4 Rdlr. 1787. Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: " at Vi, efter Lauriz Fogtmann, Byfoged vor Kiøbstæd Warde og Herredsfoged udi Vester=Øster= og Nør=Herreder udi Riber Stif i vort Land Nørre=Jylland, som Skifteforvalter efter forrige Bye= og HerredsFoged i bemeldte Warde afgangne Justitsraad Hans Friderich Bloch, hans herom aller" underdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, " allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Pro" clama Sub pæna præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiø" benhavnske Berlingske Aviser og Riber=Stifts Adresse Contoirs Efteretninger, samt den Al"tonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte afgangne Ju" stitsraad Bloch, dermed at fremkomme og " saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviislig giøre; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees " og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilgning læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 14de December 1787. Under Vort Signet L. S. T R. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Schack=Rathlau. Luxdorph. P. Aagaard. Schov. By= og Herreds=Foged Lauriz Fogtmann af Warde, som Skifteforvalter efter forrige By og Herreds=Foged i bemeldte Warde afgangne Justitsraad Hans Friderich Bloch Bevilgning at maae i Aviserne Sub pæna præclusi et perpetui silentii indkalde bemeldte afgangne Justitsraad Blochs Creditorer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved Sub pæna præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte afgangne Hr. Justitsraad By= og Herreds=Foged Hans Friderich Bloch enten i Henseende til hans havde Embeder eller private Gield, Jntet i Nogen Maade undtagen, derved at melde sig hos mig som Skifteforvalter inden forskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggiøre. Warde, den 1ste Februarii 1788. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet bliver 2 Jnteressenterne udi Livrente=Societeterne de Anno 1747 1757 herved endog for dette Aar erindrede: at de i Følge Forordningerne anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste, inden Martii Manneds Udgang indkomme, og om Død fald er indtruffen da ligeleds til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold des formedelst ved de udstædende Qvitteringer, skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Post Contoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post=Contoir hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post=Contoir er beordret disse Attester samlede og paa eengang til Genneral=Postamtet at indsende. Denne bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Udgang med deres Lev=Attester paa det PostContoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke der blive betalte, men maae her udi General=Postamtet ved Commisseonair affordre dem, eftersom slige Livrenter allene engang om Aaret og ikke oftere paa Post=Contoirerne til Betaling blive anviiste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-22
General Post=Amt den 6 Febr. 1783.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-02-29
Om Næringsveie Fabriker og Handel. Norfatteren af Oplysninger om Nærings veiens Hinder og Forfremmelse har indbudet et patriotisk Selskab, som skulde ene have til Hensigt Handels og Jndustriens Forfremmelse, og til den Ende gjort Forslag til et Handelsakademie, en Jndustrieskole og Arbeids huse, af hvilke sidste Frue Kirkesogn (see Nr. 7) har gjort en efterfølgelseværdig Begyndelse. - Herved bedes at observere: 1) At Forfatteren hverken er eller udgiver sig for en Lærd, hvorfor hans Skrivter, ei maatte kritiseres, som om han var en Literatus. Han er en Kiøbmand, og det viser hans Skrifter, at han der har Kundskab, at Hovedsagen og Tingene, som han foreslaaer, ere høist nyttige og nødvendige. Det tilstaaes, almindelig. 2) Maae observeres, at han ikke er for Arbeidshusene, uden for saavidt den yderste Fattigdom, de Fader og hielpeløses Børn, eller modvillige Lediggængere a. det udfordrer. Thi det kan ikke nægtes, at offentlige, og alt for mange og for udvidde Arbeids huse kan blive skadelige, naar de ved idelig Tilskud sættes i Stand til at giøre Arbeidet ringere, end private Arbeidere, og følgelig undertrykke den private Jndustrie, ligesaa stærk som monopolerede og for kongelig Regning dreven Handel og Fabriker. Men i den Forfatning Tingene nu ere, vil Arbeidshuse for Fattige unægtelig være nødvendigere end Hospitaler, og for at hemme overhaandtagende Fattigdom og Lediggang. - Handelsakademiet og Jndustrieskoken derimod er unægteligt og uden Undtagelse, og for bestandig nødvendigt, og naar dette har sat Handel og Jndustrien i Flor, vil Arbeidshusene kunde formindskes, ja formindskes af sig selv tillige med Fattigdommen og Hospitaler, og Tiggerie vil aldeles ophøre, naar ikkun Tingene drives ret, og med Kloghed, med Tarvelighed og uden egen Jnteresse. Thi nogle af disse Arbeidshuse vil da af sig selv forvandles til private og nyttige enkelte Fabriker, som allene ere fordeelagtige for Landet. Det er ligesaa nyttig, at andre Stæder fremme Jndustrien, i at sætte Arbeide og Virksomhed i Stilhed i Drivt, ved at give fattige Folk og Familier Redskaber og Materialier og at imodtage det forarbeidede. Kort, Arbeidet og Jndustrie kan ikke drives efter en og den samme Maade og Regel. Dette udfordrer Frihed, naar man ikke vil falde fra en Extremitæt til den anden 3) Handel og Jndustrie ere saaledes forfinede i vore Dage, at ingen Nation kan giøre der nogen Fremgang, undtagen dens Kiøbmænd og Fabrikantere ere enige, og dertil anvende deres Formue og Hænder med Klogskab og Sparsommelighed. - Lærde allene, uden Praxis og Kundskab i disse Ting, ere utilstrækkelige; de maae nødvendig tage Feil, som man seer daglig at de giør. - Kiøbmænd og Fabrikantere, uden Hielp af Videnskaber og Jndsigt, giøre ved Handel og Jndustrie sig selv og Staten meere Skade end Gavn. Begge maae derfor forene sig, og ikke spilde Tiden ved at kritisere, bebreide og forfølge hinanden.