JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Den aarlige Afgift til Jhlens fattige Skole Brand-Contribution for Aaret 1795. Gadefogdernes Løn, samt Angellstuernes Tilsyn Tilfældige Udgifters Beløb pro 1795. Revisor og Bogholderens Løn pro 1795 2 Betalt til Arbejds-Anstalten, paa de af dennes Cassa laante 1200 Rdlr. J dette Aar er bleven udlaant paa Renter, 3 colling af 8. Afham Rdlr. 4193. din en 6. fvigte Aar, ved Collectbøgerne have bidraget, til de Fattiges Forsørgelse, som til de ædelfindede, Gaver baade i Penge og Fødevarer, til Lemmerne i Tattighuuset, aflægges herved ærbødig og eren ville giengielde Enhver, hvad han saaledes af et villigt og glad Hierte, meddeeler den Nød 50 Rigsdaler i Collettbøgerne, og 42 andre, fra 6 til 15 Rigsdaler af Haandværks-Stan til 1 Rdlr. for Aaret. Endeel af Byens Folk ere ufolsomme, og ringeagte baade Kongens og te, som taales til en Tiid. er Over-Commissionen føjet den velgiørende Anstalt, at der i Fattighusets sex Stuer, 8te Per samtlige Husets Lemmers Vilkaar saaledes: at i Steden for, der ikkun var tilstaaet 25 Rigs skaffes af Lemmernes egen, ellers snare liden Mundportion, saa besørges nu for Cassens Reg for hver Vinteraften; hvilket forøger Husets Udgift om Aaret til henved 170 Rdlr.; og derfor les vilde vedblive med deres Gaver, til denne velgiørende Anstaltes Vedligeholdelse. Matthias Carstensen. offentlig Auction holdet i Suulen, hos Beboerne de Hr. Kockene, i Hitterens Tinglang og Fosens Fogderie, over et Sammesteds uden Folk hos, indstrandet Schaloup Skib, med endeel Skibs-Jnventarium og sammes Ladning bestaaende af: Bielken 14 a 15 Tylter, Spirer 40 Tylter, Hele-Bord 40 a 41 Tylter og af Halve-Bord 19230 Tylter. Skibet, som i Søen skal have taget Skade, er læk og Kahytter ganske ruineret; Drægtigheden af samme er i opgivet, formedelst de mange u efterretlige Brændinger, men Skibets Længde, er 60 Bredde 17 og Dybheden 10 Sved. Juventariumet som er foruden det staaende og løbende Redskab, bestaaer og af adskillige Seil og Touge samt 2 Skibs Ankere, der maatte tiene Liebhaberne til behagelig Efterretning og blive Auctions-Conditionerne nærmere at erfare paa Auctions-Stædet. Fieldvær-Gaard den 1te Februar 1796. Lauritz Kaasbøll. bes. const: Sorenskriver.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
J sidstafvigte Aar 1795 er ved Boe Fiskevæhr i Romsdals Fogderie og Amt inddrevet og bierget et Stykke af et Skibs Vrag, hvorved hængte tvende Jern-Kanoner og en Deel Jern bolter samt Jernbøyler. Den ene Kanon er merket saaledes: 6 pr. Carron 1793. No. 48874. og den anden med samme Mærke undtagen Nummeret er 48845. Med Kanonerne fulgte rødmalede Lavetter med samme Nummere, som paa Kanonerne ere satte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Stykket af Skibsvraget har man været nødsaget at lade ved offentlig Auction sælge; Men Kanonerne ere tagne under god Bevaring; Thi bliver saadant herved offentlig og 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, paa det de retmæssige Eiere kunde melde sig hos mig undertegnede inden den i Loven foreskrevne Tid Sub poena præclusi & perpetui silentii og fremkomme med deres lovlige Adkomster til det Strandede, da efter Afdrag af Told og Omkostninger, Overskudet skal vorde udbetalt. neel Nr. Molde den 2den Februarii 1796. E. Hammer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Etatsraad og Amtmand over Romsdals Amt. Sorenskriver, som Skifteforvalter, hvorefter Skiftet da strax vorder sluttet, og siden intet Efterkrav til dette Boe henhørende, af Enkemanden og Arvingerne antaget. Øyegaard i Surendalen den 3 Febr. 1796. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
J Weyens Fiskevær under Smølens Ting lav og Nordmørs Fogderie i Trondhiems Stifter nylig dødt Lods Hans Erichsen Weyen, hvis Stervboets Eiendeele ere strax tagne under vedbørlig Skiftebehandling af Stedets Sorenskrivver, og ved offentlig Auction udbragt i Penge til 40 Rdr. 3 Ort. 13, og da det er at formode, at foruden den ved Skifteregisteringen befundne Gield, der allerede meget overstiger, Boets Formue, der ogsaa i Bergen saavelsom i Trondhiem kan være nogen paa dette Stervboe heftende Gield, saa kundgiøres Skiftet herved, til alle Vedkommendes Efterretning med Varsel for enhver, som kan have noget efter afdøde Lods Hans Erichsen Weyen at fore dre, behagentlig at indkomme med beviislige Krav til Skifteforvalteren i lovlig Tid, seneste inden 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelse, efter hvilken Tid intet Krav kan antages og Skiftet strax vorder sluttet. Øyegaard den 3 Februarii 1796. Lindeman.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
For en duelig Stuepige, som forstaaer sig nogenledes paa Madlavning, anvises Tjeneste paa Landet, fra Addressekontoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Proclama. Ved Proclama, der er læst ved Trondhiems Raadstueret den 8 og ved samme Stæds Byetingsret den 11. d. M., ere Høker Jon Bergs Boets Kreditorer indkaldede med 6 Ugers Varsel, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Trondhiem den 12. Februari 1796. Klingenberget Mønnichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Til Kjøbs. Da jeg agter underhaanden at sælge, mig tilhørende Jorde Gods, af omtrent 5 Spand 18 Mark, med dertilhørende Herligheder, af ikjøn Furre Skov, et Sapbrug, Østerbanke, og i Skoven Hjørte, saa kan nærmere Underretning derom faaes hos mig selv. Trondhiem den 24 Februarii 1796. A: E: P: sal: Tyrholms.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Skiftelysninger berg. Da Sr. Anders Sundbech boende i Wejen under Smølens Tinglav og Nordmørs Forderie, forhen Borger af Christiansund under Trondhiems Stift, som i Følge Kongelig Bevilgning har hensiddet i uskiftet Boe efter hans afdøde Kone sal. Dorthe Hedevig Sundbech, nu har forlanget Skifte imellem ham og afdøde Kones fælleds Børn og Arvingertz saader nu Stervboet taget under lovlig Skiftebehandling, hvilket efter Enkemandens Forlangende. herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning, med Varsel, om nogen i dette Stervboe skulle have at fordre, da i lovlig Tid seeneste inden 12 Uger efter denne Bekiendtgjørelse, at indkomme med beviislige Krav til Stædets Veiret og Vinden i Trondhiem. efter. Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-02-26
Reaumohrs Beregning. finde. Baron. Therm. Vinden Kulde 82. N. O. ogsaa sk. for. HeVarine 216.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
6. Trondhjemske Tidender. No. 10. Fredagen den 4 Martii. NS Noget om Brandanstalter. Det burde være et overflødigt Foretagen de, at nævne Fornødenheden af at have Brand anstalterne i en Bye i den bestmuligste Forfatning og i et og alt saaledes indrettede, at de bes, svare til Hensigten. Den græsselige Tildragelse, som har hændt sig under vore egne Øjne, og som vel ikke aldeles vil være sluppet ud af vores Erindring, taler end tydeligere til os om Vigtigheden af samme. Der hvor Husene ere byggede af Træ, hvor Faren altsaa er større, og Redningen mere vanskelig, bør især intet mangle, og Brandanstalterne maae der have den meest muligste feilfrie Jndretning. Man melder i trykte Blade imellemstunder om opfundne kunstige Midler til at dæmpe Jlden i en Hast men endnu har man ei erfaret, at nogen at disse Midler ved Anvendelsen har svaret til Hensigten, uagtet Aviserne nu og da havde udbasunet de herlige Prøver som skulde være udfaldne efter Ønske. Saalænge man altsaa ikke med Vished kjender et bedre Middel, end det hidindtil brugelige, nemlig Sprøiterne, saa blived disse nok den vigtige Gienstand, hvorpaa man bør henvende al sin Opmærksomhed Udgive ren regner ikke paa at faae Utak, naar han i denne Anledning fortæller sine Medborgere (?) no et om en Indretning i Gotha hvorom den be(a) Jeg følereen inderlig Fornøielse ved, at tør bruge denne smukke Benævnelse om de Folk, iblandt hvilke jeg boer, Borgertitelen, har i de senere Aaringer faaet saadan en Anseelse, at endog en Fyrste har sagd menne Mitburgier. - hvormed han meente de andre Mennesker, som boede i det samme Land: Sligt klinger anderledes, end den styge Benævnelse, hvormed visse balstyrrige Aberwitzer, ustraffet. vare saa gavilde i Fordumstiden. M. C. P. rømmelige Salsmann taler i hans ypperlige Bog kaldet Constants kurisse Levnetshistorie. Gothaerne som troe, at der til enhver Kunst hører Øvelse, exerceere sig aarligen i at omgaaes og bruge Jldsprøiterne, paa det at de ved saadan Øvelse, maae erlange den udfordrende Duelighed og Færdighed, naar en virkelig Jldsvaade kalder dem til Virksomhed. Man leger jo Krig midt i Fred, for at faae Færdighed til, reciproce at overkomme hinanden, og altsaa vil man finde det ganske rigtigt, at saadanne Øvelser med Sprøiterne finde Sted, da man dog tiere hiemsøges af Jldsvaade end af Krig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Sprøiterne i Gotha ere af et nyt Slags. De forfærdiges i denne Bye, som besørges af Herr Sekretaire Schrøster. De staae i Vandet, som uden Vidtløftighed pumpes indi dem. Det besynderligste, (men ogsaa det rigtigste) er, at Vandet springer uafbrudt igjennem Røret, som af en Springbrynd. Slangerne ere gjorte af Hampgarn; ved disse ledes Vandet ind i de høieste Bygninger. Luftens Trykning foraarsager, at det rinder uden Ophold, og da opfyldes Hensigten bedre, nemlig at slukke Jlden. De ellers brugelige Sprøiter svare i Gierningen til Navnet. De sprøite kun Vandet i Jlden, som derved faaer mere Føde, saa det er ligesom man slog Olie ind i den. Dette er ogsaa begribeligt. Smeden slaaer Vand i Jlden, naar hans Kuld skal brænde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Ved en Øvelse i Gotha, forestillede man sig, at alle Trapper i Huset allerede vare af brendte. For at forskaffe Jndvaanerne Hielp, førte man en lang vid Slange eller Sæk op i Høiden til et Vindue. En Mand som befandt sig i Værelset, giorde den fast til Vinduet, krøb saa ind i den, og kom saaledes ved uden Skade. Det var at ønske, siger denne ypperlige Bogs værdige Forfatter, at man paa alle Stæder ved Sprøiterne havde en saadan Slange eller om man vil kalde den en Sæk. Naar Nøden er forhaanden, saa gav man undertiden et tusinde Dalere, for at kunne redde et Menneske. Var nu slig en Slange tilstæde, saa kunde man strax hielpe ham. Jkke allene voxne Folk kan krybe ind i den, men man kunde ogsaa kaste smaae Børn deri og lade den sagte nedglide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Ønskeligt var det, at Gothaernes skjønne Indretning med Sprotterne blev efterlignet i andre Byer. Hvor Pengene skal komme fra? dette var et Spørgsmaal i Utide. Hvor tages Pengene fra, naar de fæle Luer have ødelagde en Deel af Byen Om aftilberede Læder saaledes, at ingen Vædske kantrænge igjen Rem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Meddelelsen af dette Middel, skylde vi de ved Herr Jversen i Odense udgivende fyenske Tidender, og findes udi Tillægget til No. 95 for f. A. Denne særdeles gode politiske Tiden deler for nærværende Tid, den beste, de danske Stater eie. Den udmærker sig ved en munter, for Læseren behagelig Tone, men frem for alt ved en Mangfoldighed af Jnteresse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Midfaste Søndag. prædike: og Høimesse. Aftensang. Domkr. Hr. Doct. Hagerup. Hr. Angell. Fruekr. Hr. Wille. Hr. Schavland. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Femte Onsdag i Faste den 9 Marts i prædiker Hr. Schavland.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Jndsendt. En fraværende Vens Tanker ved Efterretningen, om S. T. Madame LASSENS Död, O Död! - hvor frygtelig er du for Lastens Slave; Men navnlös skjön du er for Dydens vare Ven. gjennem dig hver Ven af Dyd, en Indgang have. Til salig Evighed - til Dyds Belönneren, CreNaar Sygdom reder os det vaandefulde Leje Naar under Modgangs Aag vi her i Livet, kuratorius faldt Hvor föd - I Dydige! - er da den Trøst, IejeVor Död - en Evighed - skal ende dette Alt! gl. Hensovede vi ved Din Død var Dig, Glæde, Og hvad er Livets Larm mod roelig B. vighed 28. Fjvi misunde Dige ville vi for Dig græde, Du nyder Dydens Lön - Den evig varer, ved -de Mit Offer DuVenindel Fred med Pige. modtage! I Tanken ofres det Digved Din tause Grav
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Bekiendtgiørelser. J Anledning af et høistondskabsfuld og befor vores Maade at tænke og handle paa, høist fornærmeligt Rygte (et Rygte, hvortil ei engang noget Skin af Grund finder Sted) at vi Underskrevne skulde have udført af Landet, Kornvarer, Meel og Smør, finde vi os foranlediget, hermed at udlove en Douceur af 100 Rdr. som enhver af os vil betale, til den, eller de, som med Sikkerhed kan underrette os om den nedrige Ophavsmand til slig en skammelig Beskyldning, saaledes at vi med Sikkerhed kan drage ham frem for Landets Domstoel til vedbørlig Undgieldelse for saadan Ondskab. Vi ere saa aldeles overbevidste om vor Uskyldighed i Henseende til hiin, afden Deel ildesindede Mennesker, om os udspredte beskyldning, at vi tilbyde os at ville, nemlig Enhver af os, udbetale en Summa af 1000 Rdr., dersom noget Menneske kan bevise, at vi have udført af Landet benævnte Varer. Trondhjem den 2den Martii 1796. Hams J. Sommer. Chr. A. Lorck,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Efter adskillige hæderlige Borgeres Ønske og Anmodning, agter jeg, at oprette en borgerlig Klub udi min iboende Gaard; Ved at bekjendtgiøre dette, giver jeg mig den Frihed, at indbyde hermed dem af det hæderlige Publikum, som saaledes maatte finde Behag i at indgaae et sluttet Selskab, til at lade deres Navne behagentlig anmelde hos mig. De som da i Følge denne min Jndbydelse, maatte finde for got, at tiltræde deres Tal, som allerede have forenet sig, i denne Hensigt, og efter Fra adskillige norske Egne gives Haab om et got Torskfiskerie, saaledes skal de Andægtige i Jtalien, ej heller i næste Aars Fastetid sulterihiel af Mangel paa Fisk, medens Sielen kummerfuld lever af Bøn og Poenitendse. hvis Ønske og Anmodning denne offentlige Jndbydelse skeer, ombedes hermed: at de ville behage, at indfinde dem i mit Huus, førstkommende Fredag den 11te denne, om Eftermiddagen Kl. 4, for forenet at bestemme de Love, som Selskabet maatte finde for got, at nedlegge til Grundvold. Trondhjem, den 4 Marts 1786. Heschier. ger, Overskuddet skal vorde udbetalt. Molde den 2den Februarii 1796. E. Hammer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Etatsraad og Amtmand over Romsdals Amt. Min elskede Kone Mette Stabel Schmidt, døde paa Barselseng, den 27de f. M. i hendes Alders 28 Aar; Dette for mig og smaae Børn sørgelige Dødsfald anmeldes herved formine Venner, forvisset om deres Deeltagelse, frabeder jeg mig derom al Bevidnelse. Trondhjem den 11te Martii 1796. Peter Schmidt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Proclama. Nibe. Ved Proclama, som er læst ved Trondhjems Raadstueret den 29 Febr. og ved somme Steds Byetingsret i Dag, ere afdøde Søren Bygbal Walseths Kreditorer indkaldede med 6 Ugers Varsel, hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Trondhjem den 3 Martii 1795. Klingenberg. Mønichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Skulde nogen have Fragtgods at afsende for Kiøbenhavn med Capitain Joachim Frost, af Sønderborg, behager de at melde samme hos Stadsmægler Stuberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Da min Obertømmermand, Seilmager og syv af de beste Matroser ere blevne rerlamerede som danske Undersaattere, saa anmodes de befarne Matroser, som have Lyst at antage Hyre herfra til Holland med Fløitskibet Geertrup & Pietronelle at henvende sig tilH. L. Smit. De, som have at fordre hos, eller ere skyldige til vor sal. Fader Hr. Grubeskriver Daldorph i Meldalen, ville jo før jo heller anmelde sig hos os Undertegnede myndige Arvinger. Løkkens Grube den 25de Februarii 1796. T. M: Daldorph. L. Fyhn. Paa Hr. Directeur. J. F. Daldorphs Vegne, efter given Fuldmagt. Peter Schnitler Krag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
J sidstafvigte Aar 1795 er ved Boe Fi Tianskevæhr i Romsdals Fogderie og Amt inddrevet og bierget et Stykke af et Skibs Vrag, hvorved hængte tvende Jern-Kanoner og en Deel Jern bolter samt Jernbøyler. Den ene Kanoner, merket saaledes: 6 pr. Catron 1793. No. 48874. og den anden med samme Mærke undtagen Nummeret er 43845. Med Kanonerne fulgtedrødmalede Lavetter med samme Nummere, som paa Kanonerne ere satte.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Stykket af Skibsvraget har man været nødsaget at lade ved offentlig Auction sælge; Men Kanonerne ere tagne under god Bevaring; Thi bliver saadant herved offentlig og 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort, paa det de retmæssige Eiere kunde melde sig hos mig undertegnede inden den i Loven foreskrevne Tid Sub poena præclusi & perpetui silentii og fremkomme med deres lovlige Adkomster til det Strandede, da efter Afdrag af Told og OmkostninTil Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Da jeg agter underhaanden at sælge, et mig tilhørende Jorde Gods, af omtrent 5 Spand 18 Markl., med dertilhørende Herligheder, af skjøn Furre Skovet Savbrug, Østerbanke, og i Skoven Hjorte, saa kan nærmere Underretning derom faaes hos mig selv. Trondhiem den 24 Februarii 1796. A. E. Plathe sal. Tyrholms.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-04
Odense den 15 Febr. Udfaldet af den Commission som i forrige Aar blev nedsadt i Anledning af det Opløb som havde været i Christiania, da man der troede at Kammerherre Anker vilde bort sende et Skib med Kornvare, skal være bleven dette, at der vel ingen egentlig Formand for Opløbet er udfunden men derimod ere de 12 meest Deelagtige i dette Opløb dømte til kortere eller længere Tids offentligt Arbeide m. v.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
36. Drondhjemste Tidender. r. os, og da Fredagen den 11 Martii. Nor J de Norske Jntelligenz-Sedlers No. 9. den 2. Martz 1796 er fremsadt følgende Spørsmaal. an det være anstændigt og nyttigt, at en Chefeller Superteur prostituerer en Officeer for et Feiltrin i Overværelse af sine Commillitoner og Soldatere, - og hvorledes bør saa dan en Superieurs ved lig Leilighed at være Kan saaledes en uformuende Inferieurs læderte Ære erstattes og hvorledes, P: S: Det tiener til behagelig Efterretning: at Spörgeren ey er militair, - at Hensigten med hans Spørsmaaley er ond, og at han uden Fornærmelser med retskafne Superieurer der kiender og fölger fine Pligter, Kyls Aftraae og Lön ey er flavisk Lydighed, men villig Kierlighed fremsatter en velmeent Qvæstion, hvis Besvarelse i dette Blad af en Patriot var at önske, kunne gjöre en i Spörgerens Gyne selvraadig Herre eller Despot Landets Mores begribelige og antagelige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Blandede Beretninger med denne Post. Hr. Greve v. Moltke, Assessor i høieste Ret, skal være bleven ansadt til Stiftamtmand i Trondhjems Stift.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Efter Forlydende erkiender Danmark den franske Republik, og tillige dens Minister Grouvelle, som Republikens Gesandt, hvorhos man dog vil vide, at han skal kaldes tilbage og en anden Gesandt komme i hans Sted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Det heder, at den svenske Konge nu ikke skal giftes med hans hidindtil havde Brud, men med den russiske Storfyrstes Datter. Dersom dette forholder sig saaledes, saa vil et eneste Menneskets Giftermaal nok blive af Følger for nogle Millioner. En Sammenligning imellem den nuværende franske og den fyvaarige. Trig.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Det Rum, de Trondhjemske Tidender imellemstunder levne Udgiveren, er saa indskrænket, at Opsats af nogen Længde maae afbrydes og fortsættes i de følgende No.; da nu derved Opmærksomheden bliver svækket, og Deeltagelsen formindsket, saa agter Udgiveren, at inserere deslige Opsats, ikkun, naar samme indeholde en særdeles Jnteresse, Af saadan Natur er den af Hr. von Archenholtz anstillede Sammenligning imellem den nuværende franske og den bekjendte sybaarige Krig Denne Ligning vil tiene til at opløse adskillige Problemer, som den overordentlige Krig, for og i mod Friheden fremstiller, hvorover virkeligen har lagt et Slør, som mange tænkende philosophiske Mænd, endskiøndt med Historien i Haanden, men ej forsynede med vedbørlig militærisk og politisk Kundskab, ikke have formaaet at borttage. Archenholtz synes at lade os see bag Coulisserne: Han fortiener derfor Tak, ikke blot, af hver den, som interesserer sig for de store Tildragelser, der foregaae under hans Øjne, men endog af de Folk, som ved deres Fødsel, ved Penge, stundum ogsaa ved fyrstelige Frillers højtformaaende Jnteresse, eller ved en Rangforordning, er bleven, men derfor ikke dannet til Anførere, og med disses Tilladelse være det sagt, at en preusisk Capitain af den store Fredriks Fabrike, især en Mand som Archenholt, nok kunde give militærisk Underviisning til mange Hverdagsfeltherrer. men Hvo som i denne beste Verden aldeles vil leve uden Krig, maa reise til Utopien; thi, enten man betragter kultiverede Nati ner, eller barbariske og vilde Folkeslag, Engelænderen som bronter af Høymodighed, eller Franskmanden, som stedse taler om fiine Følelser, skulde det end være paa en af Blod igiennem vædet Guillottine-Bund; den redelige Tydske, () eller den andægtige Spanier, den grusomme Neger i det østlige Afrika, eller den ejegode Jndbygger af Otahefte, et talløst Folk som Chineserne, eller smaae Menneskestammer som Huronerne; højtforfinede Græker af Perteles Aarhundret, eller Kannibaler; kort, Menneskene i alle mulige Forhold, i enhver Tidsalder, og under enhver Himmelegn, have ført Krig, og skal dermed fremture, saa længe de - ere Mennesker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Naar man forudsætter Tildragelsernes Virkelighed hvis Sandhed vel Jngen kan nægte, saa er Krigeren agtelsesværdig som fører Sværdet for hans Fædreland, hvad enten det nu er til dets Forsvar, eller for at fravende langt borteværende Farer, og det heder sandeligen at drive den poetiske Lieenz alt for vidt, naar en ved en fortryklende Gudinde begeistret Digter, kalder Armeerne, uden Undtagelse, Morderskarer, som nyelig paa en oprørsk Maade er skeet i en Leipzigsk Journal. Viise Lovgivere og Philosopher, mange ædle og ypperlige Mennesker, vare Soldatre, og saa meget man end til alle Tider, og det med Ret, har havt Afskye for Krig, og forbandet Erobrerne med alle deres Laurbeer, saa blev dog altid en Krigers Stand, ærefuld. (Fortsættelsen følger) (r) Den bledern Deutschen hvem tænkerikke her paa de hundredetusinde af brave Tydske, som ideligen løbe fra den enes Fane til den andens, hvem tænker ikke paa die biedern Deutschen som drog til Champagne, anført af en Storpraler og hans ham selv vanærende Manifest, og skyndte sig som Harer tilbage, paa die biedern Dentschen, som i denne Krig og ellers ogsaa, have handlet saa Aredelig mod Gud og Mennesker? Fine i en Overse Anm. gl. d. A. 18.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
5te Søndag i Faste prædike: for Høimesse. Aftensang. Domkr. Hr. Rønne. Hr. Angell. Hr. Schavland. Frurkr. Hr. Wiske. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
6te Onsdag i Faste den 16 Marts prædiker Hr. Angell. Udgaaende Skibensiden dette Aars Begyndelse de Januarii.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Skipper Jens Johansen Finck af Kjøbenhavn, til Middelhavet med en Ladning Tørfisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Skipper Niels Marstrand af Trondhjem, til Middelhavet, med en Ladning Klipfisk, og Tørfisk. Skipper Teller Froholt af Christiansand til Jrland, med en Ladning Trælast og Tran, J Februari, Skipper Johan Kjær af Kjøbenhavn, til Middelhavet, med en Ladning Tørfisk og Klipsisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Skipper Alexander Christii af Skotland, til Jrland, med en Ladning Trælast. Desuden Den hollandske Brig de Courier af 6 Kanoner i og 30 Mand ført af Lieut. Ysbrandt, efter Sigende til Amsterdam. Vi ønske voxe edelmodige Venner, de Engelske, som maatte møde ham, saafremt de have flere Kanoner og Mundskab, at de blive slagne med Blindhed. og
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-03-11
Copulerede. Hr. Søren H. Steen og Jomfrue OlindeBlock copulerede. ri Byen den 6te Martii. Hans Loche og Jomfrue Gurine Thue copulerede paa Tøtteren den 26de Februar.