JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
St. Petersburg, den 20de Septbr. I den her i Dag udkomne offentlige Tidende læser man en vidtløftig Beretning om den sidste Søe=Trefning imellem vor og den Tyrkiske Flaade i det sorte Hav. Man seer deraf at Antallet paa de Døde og Saarede har allene paa det Tyrtiske Admiral=Skib beløbet sig til 400 Mand. til 11112, Warschau, den 24de Septbr. Den Tyrkiske Flaade har i sidste Trefning med den Russiske i det sorte Hav lidt overmaade med ger. Capitain Pascha blev nogle Dage før FredsPræliminariernes Undertegnelse i Galacz angre den af den Russiske Admiral Udschakow, slagen, forfulgt i nogle Dage og endelig tvungen til at flygte ind i Canalen ved Constantinopel, efterat have forliist 7, store Skibe, og Resten var adspredt. Han var selv den første, som bragte den sørgelige Tidende til Storsultanen, som af Frygt for den seierrige Russiske Flaades Nærværelse sendte Befaling paa Befaling til Storviziren, at han skulde slutte Fred, saa godt han kunde. Dette er den sande Aarsag, hvorfor han den 9de og 10de August anholdt saa indstændig om Fred hos Fyrste Repnin. Admiral Utschakow bekom Efterretning og Freden og Ordre om at holde inde med Fiendtlighederne, just da han var ifærd med at skyde den Algierske Vice=Admirals=Skib i Synk, eller tage samme eller jage det paa Grund. Han skrev derfor til Fyrste Potemkin: "at det var den første Gang, han med en Slags Uvillie efterkom den givne Ordre, da han derved blev tvungen til at stand see deskeiserlige Vaabens seierrige Fremgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Coblentz, den 27de Sept. Det Brev, som her er ankommet den 17de i d. M. fra Keiserinden i Rusland, er denne store Dame værdigt. Man kan ikke tale med mere Høimodighed, Ugennyttighed og Standhaftighed. Dette Brev er ganske skrevet med hendes egen Haand. Hun besvarer deri et Sted, af Hertugen af Provences Brev, hvor han sammenligner hende med den Engelske Dronning Elisabeth, da hun lovede Henrich den 4de Hielp. Visselig, skriver Keiserinden, vil jeg handle, som Elisabeth, men i een Ting vil jeg giøre mig forskiellig fra hende, Oprigtighed og Ugennyttighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
München, den 29de Septbr. Det er paa det strengeste her forbudet at tale om nogen Ombytning af Lande, og der har heller ikke været saa liden Rimelighen, som nu, til en saadan Ombytning. Man forsikkrer endog at der er for lang Tid siden givet Sliv paa sligt Project, ligesom og vor Churfyrste har giver sine Bayere den Forsikring, at han ikke vilde indgaae nogen Ombytning. sk. Maynz, den 22de Septbr. Grev Romanzow er som Russisk Keiserlig Minister reist til Coblenz, for at overlevere de Franske Prindser sit Creditiv. Samme Prindser have og faaet en Coureer fra Petersburg, hvis Depecher, har voldet dem megen For Wien, den 24de Sept. Saa nær man end troede Fredsslutningen imellem Rusland og Porten, og vilde allerede ansee den for underregnet; saa synes det dog nu, at Underhandlingerne ville gaae i Langdrag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Brevvexlingen imellem Fyrst Repnin i Jsmail, og den til Schiumla tilbagereiste Storvizir er overordentlig stærk, og der gaaer næsten ingen Dag, at jo Doniske Cosakker og Tyrkiske Arnauter møde hinanden som Courerer. Fra Portens Side paastaaer man, at alting, foruden Octakow og Districtet imellem Bog og Dniester, skal blive reguleret efter Freden til KanardgiDerimod bestemmer Rusland; 1) At Festningen Choczim skal sløifes. 2) At Bender og Ackerman ikke meere skulle blive befæstede, end de allerede ere. 3) At Porten ikke skal kunne afsette Fyrsten af Moldau, naar han virkelig forseer sig; men lade det Jassyske Divan i den Russiske Consuls Overværelse dømme ham. 4) At alle Russiske Fanger skal omsonst gives tilbage. 5) At Rusland vil ikke være forbunden til, at overlade Tyrkerne Salt fra Saltkilderne ved Kin burn. 6) At de fra det sorte Hav kommende Russiske Krigskibe skal have Lov til at seile igjennem Canalen ved Constantinopel, i det mindste de, som føre indtil 36 Kanoner. 7. At Rusland maae ansætte Consuler i alle det Tyrkiske Riges Havne. 8) At det maae være de Russiske Koffardieskibe tilladt, at holde et eget Magasin i Constantinopel. 9) At af alle Russiske Producter skulle der betales i de Tyrkiske Lande kun 5 Procent i Consumo= og 2 Procent i Transito=Told.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Kiøbenhavn, den 3die Octbr. Fredagen den 30te Septbr. om Morgenen Kl. 6 Slet blev Hs. K. H. Prinds Christians høie Liig besat i det Kongel. Begravelses Capel i Roskilde Domkirke; Høistsamme blev bortført i en dertil indrettet Kongelig Stads=Carosse med 6 Heste bespændt, hvor 4 Kongel. Laquaier i Stads Livree gik ved Siden af Vognen. Foran kiørte de Herrer Hof=Chefer, Hs. K. H. Kronprindsens Marskal Geheimeraad von Bülow, og Hs. K. H. Kronprindsessens Hofmester von Brockenhuus, samt Deres Kongel. Høiheders Kammerjunkere v. Krogh og v. Bülow; alle i Sørgedragt, i en med 6 Heste bespændt Kongl. Eqvipage, og 2de Tienere ved hver Side af Vognen. Det høie Liig som blev baaren af benævnte Herrer Kammerjunkere, blev fra Dronningens Steentrappe kiørt over Slotsgaarden, ud af Slotsporten til Slotspladsen, igiennem Høibrostræde, Amagertorv, Vimmelskaftet, Frederichsberggaden og ud af Vesterport til Roeskilde, hvor det under Kirkeklokkernes Ringning. blev bisat i Domkirken i Gevelftet imellem høist salig Prindsesse Charlotte Amalia og Prindsesse, Juliane Marie. Paa Sølvpladen, som paa Laaget var heftet paa den med sort Fløiel overtrukne og med Guldgaloner besatte Liigkiste, staaer følgende Jnscription. Her hviler. Prinds CHRISTIA N. Første fødte Sön. Deres Kongelige Høiheder. Kronprinds Fri DERI C. H. Kronprindsesse. MARIA S0 PHI FEca. Föd den 22de September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Död den 23de September MDCCLAl. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Fortsættelsen af det indførte i Nr. 38, 32.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Her forbigaaes Jødernes vidtløftige Religion, der deels kiendes af deres hellige og seenere forfattede Bøger, deels af deres endnu vedvarende Ceremonier. Babylonierne tilbade Soel, Maaned og Stierner under adskillige Navne. Beel og Astarte vare de fornemste hvorved betegnedes Solen og Maanen. Kongen var forbunden daglig at offre til Solen især en hvid kostbar opsadlet Hest. Blandt deres Guder vare og Nego og Shaca. Denne sidste Gudinde holdtes i Babylon en aarlig høitidelig Fest i 5 Dage, da alle Tienere vare Herrer, og disse igien Tienere. Ved deres Tempel Milito sadde løsagtige Fruentimmere, som tilbøde Fremmede deres Tieneste. De havde, som nu de Catolske, deres Processioner, hvor Præsterne under et stort Følge af Folket bare deres Afgudsbilleder paa Skuldrene. Ninus menes at være den første der opreiste billeder til Dyrkelse. Seneca spotter meget philosofisk over saadanne Afgudsdyrkere. De tilbede, siger han, med bøiede Knæe billedet, men dets Skabere billedhuggeren foragtes, da dog en Konstner er meer Ære værdend Konststykket. Horatius spotter paa samme Maade. Billedhuggeren, siger han var uvis om han af en Træebul skulle giøre en Skammel eller en Gud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Prædikanterne paa 17de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael, K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Dansk. Tydsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Bekiendtgiørelser. Taxt, (Sat herpaa Raadstuen den 6te October 1791, ) hvorefter Jndvaanerne heri Staden, som kiøbe eller sælge i smaae Partier af efterskrevne Victualier, haver at rette sig, i Anledning af nu værende Torve=Priis nemlig: 1 Velbaget Rugbrød til 4 s. skal veie 2 1/2 Pd. 1 Dito til 2 s. . 1 1/2 Pd. 1 Velbaget Sigtebrød til 4 s., 1 Pd. 12 L. 1 Dito til = = 2 s. . 1 Dito til . 1 Velbaget Hvedebrød til 1s. . . 1 Smørsimle til . . 1 s. . Tvebakker for . . 1s. . 1 Pund bedste feed Oxekiød, 1 Pd. middel eller Qviekiød . 1 Pd. af ringere Kiød 1 Pd. Mærsket Kalvekiød . 1 Pd. ringere Dito . 1 Pd. Lammekjød af bedste Sort . 1 Pd. ringere. 1 Pd. grøn Flæsk over Siderne . . 6 s. 1 Pd. Dito ringere. 1 Pd. røget Flæsk over Siderne 1 Pd. dito over Børstet . 1 Pd. godt færsk Smør = = = 12 s. 1 halv Pund Dito 1 Pd. Hollænder=Ost . 1 Fierdingkar Ærter . 10 sk. 1 Fierdingkar Boghvede Gryn . . 16 sk. 1 Fierdingkar Byggryn. 1 Pund bedste Hvedemeel . . . 5 sk. 1 Pund ringere Dito. 1 Kande bedste Øll 1 Kande middel Dito . . . Tynd Dito; 1 Potte Miød 1 Potte Dansk Brændeviin . . 16 sk. 1 Pæl Dito, 1 Potte Dito Aqvavit . . 22 s. 1 Pæl Dito, 1 Potte Ølle Ædike Fridericia Raadstue ut supra. 5 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Under Stadens Segl. (L. S.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Et Fruentimmer født af skikkelige Folk, forT staaer baade med Syening og alle Slags Nettigheder, og tillige taler godt Tydsk, og om forlanges kan derudi give Jnformation ved Børn, søger Condition til førstkommende Nytaar, hvorom gives Underretning fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
Hvem som behøver en stor Kakkelovn med Tud og Tromle i Leie, gives her fra Adresse=Contoiret Efterretning hvor samme er at bekomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-14
De hellige saavelsom profane Oraklers Oprindelse, Natur og Skiebne, beskrevet af N. C. Clausson, SS. Theologie Doctor Provst i Elboe=Herred og Sognepræst i Fridericia, faaes tilkiøbs herpaa Adresse=Contoiret. for 1 Mk. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Hs. Kongelige Majestets til Danmark og Norge a. a. Præsident, Deputerede, og Tilforordnede i Rentekammer Collegio.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Under Datum Christiansborg Slot, den 25de Martii 1791, har Hs. Kongelige Majestæt udgivet en Forordning, som forandrer Skifte=Tidens Bestemmelse for Tieneste=Folk i Kiøbstæderne i Danmark, hvorved giøres alle vitterligt: at ligesom Vi, ved Forordningen af Dags Dato, have forandret Skifte=Tidens Bestemmelse for TienesteFolk paa Landet i Vort Rige Danmark, og befalet, at rette Fardag herefter skal være: hvert Aars 1ste Mai og 1ste November; Saa have Vi ogsa, til desto meere Lettelse og Beqvemmelighed for dem, som fra Landet søge Tieneste i Kiøbstæderne, eller fra disse paa Landet, allernaadigst fundet for got, herved paa lige Maade at fastsætte Skifte=Tiderne for Tieneste=Tyender i Kiøbstæderne til den 1ste Maii og 1ste November, istæden for samme hidindtil, i Følge Forordningen af 5te October 1770, har været den 30te Junii og 31te December; Dog skal denne Forandring ikke tage sin Begyndelse førend indeværende Aar 1ste November; J øvrigt bør Opsigelse, ligesom hidindtil, skee 12 Uger før Fardag, naar den skal ansees som lovlig. Hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn den 25de Martii 1791. Under Vor Kongelige Haand og Signet. L. S. C. R. 2) C.v. Brandt. Schow. Colbiørnsen Reiersen. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Fra Østerrig, den 30te Septbr. J Følge nyere Efterretninger fra den Russiske Flaade under Admiral Ulschakow, har samt me den 13de August efter gammel Stiil, altsaa 2de Dage efter sidste Søeslag, reddet 8 Tyrker, som drev omkring i en Baad, og erfaret af samme, at de vare de eneste der vare blevne tilovers af Mandskabet paa det Tyrkiske Linieskib, Fatime kaldet, som førde 72 Canoner, hvilket strandede om Natten til den 12 August. De berettede tillige, at have seet 2de Tyrkiske Schebequer, synke, hvis Mandskab havde reddet sig paa den Natoliske Kyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Paris, den 3die October. Den nye Nationalforsamling, hvis Lemmer nu have aflagt Eed paa Constitutionens Haandhævelse, har i Dag udvalgt Hr. Pastoret, Deputered fra Paris, til sin første Præsident. J denne nye Nationalforsamling befinde sig faa Deputerede over 50 Aar, og omtrent 40, under 30 Aar; der ere neppe 20 Geistlige, men mange Riddere og en Commandeur af St. Ludvigs Orden. - Een af de fornemste Deputerede i den forrige Nationalforsamling Hr. d'Andre havde den 1ste d. M. Vagt som simpel Grenadeer af Nationalgarden ved Dørren til Nationalforsamlingens Sal. Den 20de i forrige, Maaned bleve 2de af de fornemste Patrioter og Medlemmer af Jacobiner Clubben nemlig de Herrer Pethion og Robertspierre bekrandsede af Folket, nogle andre Medlemmer, saasom Biskop Gregoire, de Herrer Røderer og Antoine bleve med Haandklap af Folket geleidede til deres Huus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Haag, den 8de October. Deres Høimægtigheder Generalstaterne, have ikke allene paa det venskabeligste besvaret den Franske Konges Skrivelse, som blev overleveret af den Franske Charge des Affaires Hr. Caillard, men de have endog befalet deres Gesandt ved det Franske Hof Hr. von Berkenrade at ønske Hs. Majestæt til Lykke med den bekræftede Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Wien, den 5te Octbr. Hr. von Noailles lader sig nu atter offentlig see som kongelig Fransk Gesandt, efterat have tilkiendegivet for Fyrsten af Kannitz, at hans Konge har antaget den nye Franske Constitution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
De Tyrkiske Gesandtere ved Congressen i Stistove have tilstaaet, at den sidste Krig har kostet Tyrkerne henimod 400,000 Mennesker, 400 Millioner Plaster, og 4000 Canoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Vor Armee i Nederlandene skal efter en nye Ordre forstærkes med 6 Jnfanterie=Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Rygtet gaaer her overalt, at der skal holdes en Congres i Aachen af alle Europæiske Regentere formedelst Sagernes Tilstand i Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Colding, den 18de Octbr. For nogle Dage siden, kom her igiennem den Russiske Gesandtinde med 2de Børn fra Paris, og gik til Kiøbenhavn til hendes Gemahl. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Fortsættelsen af det indførte i Nr. 38, 39.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Foruden Soel, Maane og Stierner tilbade Babylonierne og Ægypterne afdøde Mennesker. Dette bevidner efter Apuleii Vidnesbyrd Hermes i Asclepio, at Mercurius hans egen Beste fader og Asclepii Bestefader, Æsculapius blev i Hermopolis beviist guddommelig Ære. Det var egentlig deres Siele, de tilbade, hvilke de meende endnu at kunde virke i adskillige dem helligede billeder. Plutarch vidner, at Ostris een af Ægivternes Guder havde været et Menneske. Cyprianus i hans Bog og Afgudernes Forfængelighed lader Leo den ypperste Præst underrette Alexander om at alle deres Guder vare afdøde Mennesker. Naar de græske Pocter giver os deres Guders Slægtregister, saa er det Beviis nok paa at de have været Menneskeer, Faunus Konge i Jtalien forgadede ei allene sin Oldefader, men og sin Fader Picus og sin Gemaalinde Fauna, som formedelst sin Spaadoms Konst blev dyrket under det Navn Fatug, og siden under det Navn Bong Den. Da Raadet i Rom gjorde den Slutning, at ingen maatte dyrkes som Gud, uden de som til Guder vare bestemte, saa sees, at deres Guder baade vare Mennesker, og menneskelige Skabninger. Cicero viser i hans Bog om Gudernes Natur, at alle deres Guder vare Menneskeer, deres Templer, deres Gravstæder og deres Dyrkelse Afguderie. Naar Virgilius tilstaaer, at Trojanernes Guder af Grækernes ere overvundne, saa tilstaaer han og at hine saavelsom disse vare Mennesker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Dødsfald. Colding den 13de October, S. T. Hr. Kammer=Secretair og Tolder Memmert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Prædikanterne paa 13de Søndag efter Høimesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Bekiendtgiørelser. Normedelst Arrest=Forvarerens SkiøN. B. 2) desløshed, har een i Fridericia Raadstue arresteret Delinqvent, navnlig Andreas Gustavns Baun, som havde forøvet Tyverie og skrevet falske Vexler, fundet Leilighed til at entledige sig hans Lænker, og at undvige Arresten denne Dags Eftermiddag omtrent Kl. 4. Ved Undvigelsen var han iklædt en grønagtig Frakke et Par sorte Manskiæsters Buxer, hvide uldne Strømper, et Par Skoe og en rund sort Hat paa Hovedet, han er en Nordmand af Fødsel, og har noget af den norske Accent i Udtalen. Han er 25 Aar gammel, har et sort Haar som er sammenbunden i Nakken, er langagtig at Ansigt og sortladen af Hud, han er ongefær 63. Tommer høi, smal af Legeme og ellers vel proportioneret. Ved Undvigelsen havde han medtaget 2de nye Skjorter, Alle og enhver, som denne Delinqvent maatte forekomme, anmodes herved paa Justitiens Vegne, at anholde ham og tilmelde mig det, da han strax skal blive afhentet, og alle paa hans Anholdelse medgaaende Bekostninger erstattet. Fridericia, den 7de October 1791. H. Buhl, Byefoged. Tat (Sat herpaa Raadstuen den 6te October 1791, hvorefter Jndvaanerne heri Staden, som kiøbe eller sælge i smaae Partier af efterskrevne Victualier, haver at rette sig, i Anledning af nu værende Torve=Priis nemlig: 1 Velbaget Rugbrød til 4 s. skal veie 2 1/2 Pd. 1 Dito til 2 s. . 1 1/2 Pd. 1 Velbaget Sigtebrød til 4 s., 1 Pd. 12 L. 1 Dito til . . 2 s. 1 Dito til 1 Velbaget Hvedebrød til 1 s. 1 Smørsimle til . . 1 s. Tvenbakker for . . 1 s. . 1 Pund bedste feed Oxekiød . 1 Pd. middel eller Qviekiød, 1 Pd. af ringere Kiød 1 Pd. Mærsket Kalvekiød . 1 Pd. ringere Dito . 1 Pd. Lammekjød af bedste Sort . 1 Pd. ringere. 1 Pd. grøn Flæsk over Siderne . . 6.1 Pd. Dito ringere. 1 Pd. røget Flæsk over Siderne . 1 Pd. dito over Børstet . 1 Pd. godt færsk Smør . . . 12 s. 1 halv Pund Dito . 1 Pd. Hollænder=Ost . 1 Fierdingkar Ærter .. 10 sk. 1 Fierdingkar Boghvede=Gryn . . 16 sk. 1 Fierdingkar Byggryn, 1 Pund bedste Hvedemeel = = = 5 sk. 1 Pund ringere Dito. 1 Kande bedste Øll 1 Kande middel Dito. 2 s. Tynd Dito; 1 Potte Miød 1 Potte Dansk Brændeviin. 16 sk. 1 Pæl Dito, 1 Potte Dito Aqvavit . . 1 Pæl Dito; 1 Potte Ølle Ædike, 5 sk. Fridericia Raadstue at supra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Under Stadens Segl. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
Jet Fruentimmer født af skikkelige Folk, forstaaer baade med Syening og alle Slags Nettigheder, og tillige taler godt Tydsk, og om forlanges kan derudi give Jnformation ved Børn, søger Condition til førstkommende Nytaar, hvorom gives Underretning fra Adresse=Contoiret. vem som behøver en stor Kakkelovn med Tud H og Tromle i Leie, gives her fra Adresse=Contoiret Efterretning hvor samme er at bekomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-21
De hellige saavelsom profane Oraklers Oprindelse, Natur og Skiebne, beskrevet af N. C. Clausson, SS. Theologie Doctor, Provst i Elboe=Herred og Sognepræst i Fridericia, faaes tilkjøbs herpaa Adresse=Contoiret. for 1 Mk. 10 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
J. 4. Præsterne bør anmelde Løsgiængerne for Amtmanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
J. 5. Skiftetidens Bestemmelse for Tienestefolk. F. 6. Om Opsigelse. s. 7. Straf for dem, der ei komme i deres Tieneste til rette Tid. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Rom, den 1ste October. Med Pavens Sundhed bedrer det sig kiendeligt; desuagtet bliver Hs. Hellighed ved at bruge Chinabark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Den 26de i f. M. holdt Hs. Hellighed et geheime Consistorium i det Apostoliske Pallads, og anmeldte, at Cardinal Brienne i Frankrig, havde nedlagt sin Cardinal=Værdighed, efterat han allerede var erklæret for at have denne Værdighed forbrudt, fordi han ikke vilde tage den aflagde Borgereed tilbage. Hs. Hellighed forbøde at give Hr. Brienne herefter Titel af Cardinal, eller ansee ham som saadan, da han nu var berøvet alle med denne Værdighed forbundne Fortrin og Privilegier, saa at han ved et indtreftende Pavevalg ingen Stemme havde, og kunde heller ikke komme paa Valg til at blive Pave. Fremdeles afløste Hs. Hellighed ham fra den Eed han som Cardinal havde aflagt, dog med Forbeholdenhed af de Straffe, hvortil han har gjort sig skyldig efter de almindelige Kirkeregler og Apostoliske Forskrifter, ifald han vedblev at fremture i sin Halstarighed. - J bemeldte Hr. Briennes Sted skal Paven derpaa have, valgt en anden Cardinal, hvis Navn endnu ikke er bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Frankfurt, den 3die October. J Stokholm skal en Erklæring, som, underskrevet af mange Regimenter, har lagt under Kongens Tallerken ved Tuffelet, og tillige paa Tryk var bleven udbredt overalt, giøre megen Opsigt. Den skal være af følgende Jndhold: Nationen vil ingen Krig have med Frankrig: Lovene tillade Stænderne allene at beslutte en offensive Krig, og din Eed, som Konge, paalegger dig at anføre Nationens Tropper til dens Forsvar. For den ville vi stride imod enhver, som fornærmer den, som overtræde Lovene, som bryder sin Pligt. - En senere Efterretning fra Nederelben kalder denne Erklæring i Tvivl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
London, den 4de October. J Anledning af Hertugen af Vorks og Arveprindsen af Oraniens Formehlinger med de Preussiske Prindsesser skee her nu anseelige Veddemaale, enten en ung Engelsk Prinds eller en ung Statholder først faaer Dagens Lys at see.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Faarekliplingen har i dette Aar givet used vanlig megen Uld af sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Berlin, den 11te October. Man siger at begge de formehlede kongelige Prindsesser have af Hs. Majestet Kongen faaet til Foræring overordentlig prægtige Jagdklæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Alle Lakejer hos den her værende franske Gesandt bære nu National=Cocarde, og Gesandten, selv lod sig dermed see til Hove ved de nyelig holdte Høitideligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Cadix, den 14de Sept. Den 4de i d. M. ere hertil ankommen fra America 9 Skibe med 2, 182,731 Piaster, 100 Mark forarbeidet Sølv, 66,380 Arober Sukker, 275 Centner Bomuld, 14,900 Pund Cafsee og andre Vahre. Den 8de ankom ligeledes 3 Skibe med 135,476 Piaster, 3 Kister forarbeidet Sølv, 1035 Kister Sukker og flere Vahre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Madrit, den 34de Septbr. Efterretningen, at Kongen i Frankrig havde antaget Constitutionen, saaledes som samme var bleven ham forelagt af Nationalforsamlingen, ankom hertil den 21de i d. M. Dette opvakte en stor Opmærksomhed i Ministerium, som nyelig havde modtaget af den Preussiske Gesandt en Erklæring om den bistand, som Kongen hans Herre tilligemed Keiseren vilde giøre de flygtede Franske Prindser. Man kan vel ikke negte, at vort Hof har taget Deel i de nærværende Omstændigheder; men man tør alligevel forsikkre, at det er ikke rimeligt, at den Franske Nation har noget at befrygte fra vor Side, saa længe den opfører sig forsigtig imod vor Regiering, og opfylder en god Naboes Pligter. Til Beviis herpaa behøver man blot at anføre de Spanske Finantsers Tilstand. Man fattes Penge, og endskiønt Regieringen ved allehaande Besparelser, søger at afhielpe denne Mangel, saa er dette Middel dog ikke tilstrækkeligt, men man søger at giøre Laan i Holland, Venedig og Schweitz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Wien, den 12te Octbr. Hs. Majestet Keiseren ankom tilligemed Erkehertug Frants hertil i Dag Morges efter 4 Ugers Fraværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Kongen af Preussen tilligemed Kronprindsen, ventes hertil ved Begyndelsen af næstkommende Carneval. Ligeledes fornyes Rygtet, at Kongen af Spanien vil komme hertil paa nogle Maaneder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Staden Lemberg indeholder, ifølge den foretagne militaire Conscription 36082 Jndvaanere, hvoriblant ere 12128 Jøder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-10-28
Berlin, den 18de Octbr. I Dag reiser deres kongelige Høiheder Hertugen og Hertuginden af York herfra til Hannover, og Arvestatholderinden tilligemed Arveprindsen af Oranien og Gemahlinde til Holland. Til en Erindring om de 2de kongelige Printsessers Formehling ere slagne 2de Medailler, Man har her faaet den sørgelige Tidende, at Hertug Ferdinand af Brunsvig er død.