JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Auction. Herved bekiendtgiøres, at Løverdagen den 22de Februarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver i S. T. Hr. Oberstlieutenant Kofoeds Gaard paa Middelgade her i Byen foretaget og holdet offentlig Auction over adskillige det 1ste Jydske Jnfanterie Regiment tilhørende Sager, saasom: endeel Munderingsstykker, Fieder af gamle Sengeklæder, Foustager, Krudttønder, gamle Dækkener, adskillige musicalske Jnstrumenter, nemlig 4 Valdhorn, 1 Fagott, 3 Clarinetter, 1 Qvartstøite, 1 Trompet, 24 Piber, m. m., hvilket alt forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Capitain v. Maule, boende paa saa kaldte Graven. Aarhuus, den 21de Januarii 1800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Da Skoemagerlauget er bleven foreenet om at henbære Liig saavel i Stropper, som nu meest brugeligt er, som paa Liighaare, saa kan samme faaes paa hvilken Maade forlanges. Aarhuus, den 21de Januarii 1800. . Jacob Pedersen Holbeck, Oldermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Onsdagen den 15de i d. M. er et hvid Vadmels Hestedækken med røde Striber, funden paa Landeveien, mellem Aarhuus og Scheibye. Eieren, naar han opgiver de fornødne Kiendemærker, og i øvrigt ligitimerer sig at være samme tilhørende, kan imod denne Bekiendtgiørelses Bekostning, samt en lovlig Afgivt, erholde bemeldte Dækken paa Marsellisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Græsningen paa Sødringholms Mark for næste Sommer, bliver stillet til Auction i Kiøbmand Hr. Peder Abels Gaard i Randers, første Hestemarket, Tirsdagen den 18de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet skal blive Liebhaberne bekiendtgjordt. Kiergaarden, den 20de Januarii 1800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Paa samtlige Jnteressenteres Vegne, Niels Jørgen Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Fra Christen Knudsen i Spørring blev om Natten imellem den 7de og 8de Januarii bortstiaalen følgende: 3 blaae Kioler, 1 blaae Vest med Sølvknapper 1 blakket Vest med Metalknapper, et Par Strømper, et Par Vanter, i Hat og 2 Huer og et Hatslag, 1 blaae og hvidtavlet Omhæng, et Par horgarns Lagner, og et Par blaargarns dito mærket E. L. S., et Sengeteppe mk. C. L. S., 1 nye hørgarns Skiorte, et blaae bomulds Tørklæde mk. M. S. D., 11 stkr. hammeret Tintalerkener mk. C. K. S. og E. L. S., . Tin Theepotte, og 1 Tin Melkpotte, tilligemed mere Smaaetøi, taget af et lidet Skrin. Dersom nogen kunde give Oplysning om dette stiaalne Tøi, da vil Eiermanden med Fornøielse give dem en god Douceur om forlanges. ) Sognefogden P. Mogensen lader hermed P. M. oplyse en stor Jernvægge, der er bragt til Byen, men en Ridesadel, 2 Ridedækkener, 2 Bidsler, et par Kobbel og en Knibtang har Sr. Lassen i Høver faaet, som vedkiendte samme, alt dette er af en vis Person, R. K., ført hertil Byen. NB. Et Plougjerndræt 3 Alen lang og et par Dækkengjorde, som var indkast et Sted her i Byen, kan den rette Eier faae hos Sognefogden i Sønder=Galten imed dette Atvertissements Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Stedet under No. 7 paa Vestergade, er til Paaske Fløttetid at erholde til Leie, enhver der agter at leie, erfarer bedst de beqvemme Leiligheder der er for en Familie. Ligesom forrige Aar, indbydes igien i Aar enhver som har Byg=Hør=Hampe- og Dorfrøe at sælge, at komme til mig med samme. Priserne ere ligesom forrige Aaringer, naar Frøeserterne ere godt rensede. " Randers ville Sælgere af samme Sorter Frøe henvende sig til Hr. Kiøbmand Johan Dietrich Juulbye, som der har paataget sig at indkiøbe samme til mig, Poul Frausing, Kiøbmand og Kongl. priviligeret Oliemøller, i Aarhuus. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Bekiendtgiørelser. Enhver som har nogen Deel udi den saakaldede Skipper Fattig=Kasse, ville behagelig møde udi mit i boende Sted, den 30te Januarii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, da Regnskabet for sidst afvigte Aar vorder sluttet. Aarhuus, den 25de Januarii Christian Hansen, Havnefoged. Formlys med Bomulds Væger, er at bekomme for 18 s. Pundet, tillige got Liverpools Tobak, Gaase Fieder og guul Steentøi, alt til billig Priis hos Johannes Thomsen. Paa Allinggaard, staldes med Rug 112 overstaldede Stude, og ere usolgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Hos Rosenmeyer i Falling er en meget smuk sort 2 Aars Hesteplag, tienlig til en Hengst, for hvem som haver Leilighed og Lyst at holde en saadan, tilfals for billig Priis, saa og en stor enkelt Jern Kakkelovn, en smuk 3 Etage dito, samt et smuk og got messing Beslagen Kiøretøi til 2de Heste, item 8 a 9 hundrede, Al. got de Bygnings=Tømmer, af Leder og Stolper, naar Liebhavere dertil jo før jo hellere melder sig. Efter min Formand sal. Peder N. Møller forefindes endeel pantsatte Gods bestaaende af: 2 Guld Uhre, 1 Guldring og 1 Par Sølv Skoespender; 1 Dreiels Dug, 12 Servietter og 16 Al. Kramlærred, 6 Par Sølv=Skoespænder, 6 dosin Sølvknapper af adskillige Sorter. Hvilke Eierne herved ærbødigst advares at indløse fra Dato af, inden 2 Maaneders Udgang, ellers bliver Alting bortsolgt, og for det manglende forbeholder min Ret. Randers den 24de Januarii 1800. J. Jørgensen. Brændeviinsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Efter manges Anmodning lader jeg oprette et Leiebibliothek, hvilket tager sin Begyndelse sidst i næste Maaned, men jeg kan ei love det complet førend Paaske. Conditionerne faaes trykte hos mig. De Herrer og Damer som har Lyst at indgaae i dette Leiebibliothek, behager at subskribere paa Planerne, som kan bekommes hos S. T. Hr. Lieutenant von Helmenkrone, og mig. Udenbyes, som har Lyst at indgaae i samme, behager at melde det til mig selv, som da skal blive tegnet som Jnteressent, naar de ei er for langt borte. Conditionerne, Hvorefter dette Leiebibliothek bliver indrettet og udlaanes til Læsning: 1) Jeg anskaffer selv de Bøger som ere i Bibliotheket, og disse tilhører ikke Jnteressenterne. 2) Enhver Jnteressent faaer en Fortegnelse over de Beger der udlaanes, hvad nye Skrifter som udkom: mer, og bliver anskaffet til Bibliotheket, skal blive bekiendt i Aarhuus Adresse-Avis. 3) Aarlig skal der udkomme et nyt trykt Catalog og ver de Bøger som ere i Bibliotheket. 4) Bibliothekets Størrelse bestaar af 5000 Bind, og ligesom nye Bøger tilkommer, udgaaer der ligesaamange gamle, og de nye, faaer igien samme No. som de gamle har havt. Jnteressenterne maae derfor selv i deres Fortegnelse anmærke hvad Bøger der ere udgaaede, og igien de som ere indgaaede, hvilke sees i Aarhuus Avis. 5) Enhver Jnteressent betaler aarlig 4 Rdr., som betales i 2de Terminer, den 1ste ved Begyndelsen, og den anden til Aarets Ende. 6) Jnteressenten faaer 2 a 3 Bøger paa gangen. 7) Bogerne bliver forlangt efter de No. som de have, og man udleverer alletider de første No. som forlanges, naar de ikke allerede ere udlaante. Jnteressenterne behager at optegne 5 a 6 No., for om mueligt de første No. kunde være ude. e) Enhver Jnteressent faaer en Bog, hvori de ham laante Bøger indføres, og i samme qvitteres for Tilbageleveringen. 9) Jnteressenterne ombedes at sende Bibliothekets Beger tilbage saa hastig mueligt, og ei overlade dem til nogen anden uden for Jnteressentskabet. 10) Jnteressenten er ansvarlig for de ham laante Bøger, og om nogen bliver borte for ham eller beskadiget, betaler han sammes Værdie. Randers, den 21de Januarii 1800. N. Cortsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
For omtrent 8te Dage siden kom en stor rød Hanhund af engelsk Art, med en stor langhaaret Hale, som lader til at være af Jagt, eller Stoverart, til mig; som dens rette Eier, igien kan faae naar ha derom melder sig, hvilket ønskes jo før jo heller, imod dette Avertissements Bekostning. Langschou, den 21de Januarii 1800. Mogens Mogensen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Sognefoged i Pum Sogn. 1) Elsborggaard, beliggende i Viborg Amt, Lysgaard, Herred og Elsborg Sogn, er for faa Aar siden af nye opbygt, og bestaaer af 4 reelle Bygninger, hvoraf det vel indrettede Vaaningshuus er opført af Grundmuur, og særdeles beqvem til Beboelse for en honet Familie. De øvrige 3de Længder Bygninger er iligemaade vel indrettet til Aulingens Beqvemmeligheder, samt Stalde og Fæehuse, Vognremisser og DommestikVærelser, med videre, i alt asseureret i Brandkassen for 1760 Rdr. Staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr., ligger i en meget behagelig Egn, da derfra haves Udsigt til omliggende Skove, og kun en Fierdingvei til den store reelle Landevei, imellem Viborg og Aarhuus, til hvilket første Sted alene haves 2 Mile. Gaardens Jorder er udskiftet af Fælledskab, og har sin Agermark paa 2de Steder, der for en stor Deel er indhegnet. Den aarlige Udsæd er omtrent Rug 10 a 12 Tdr., Byg 8 a 10 Tdr., Havre 40 Tdr., og Boghvede 3 Tdr., der ydermere kan forøges ved en god og retskaffen Behandling. Overflødig Jldebrændsel findes og i de til Gaarden liggende Skovsparter, desuden god Eng og Tørveskiær at Skudtørv. 2) Elsborg Kirke, er vel vedligeholdt, med dens tilhørende Korn- og Qvægtiende. Staaer for Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. Sognets Tiendeydende Hartkorn er omtrent 70 Tdr., der for nogle Aar er udskiftet og i god Avlsdrift. 3) 2de velbyggede Huse, der haver Hartkorn 7 Skpr. 2 Fkr. 2 en halv Alb., hvoraf svares i aarlig Afgif5 Rdr. 2 Mk., og desuden forretter 58 Gangdage til Elsborggaard, som for dens Eiere ikke er en liden Herlighed. Alle disse Eiendomme agtes bortsolgt, om nogenlunde antagelig Bud skeer, ved en eneste Auction, der er derammet at holdes paa Elsborg den 25de Martii om Formiddagen, der er en Tirsdag, efter de da bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt bliver denne: at Kiøberen tiltræder Gaarden i det seeneste til 1ste Mai førstkommende. De Indhavende vilde forinden Auctionen, om de saa behager, besee foranførte Eiendomme, og i saa Maade henvende dem til Frantz Matzen paa Elsborggaard, der foreviser dem samme, da de selv vil befinde, at man ikke har sagt for meget, men snarere for lidet, om dens Beskaffenhed i det hele betragtet. Giessinggaard ved Randers, den 14de Januarii 1800. Paa egne og øvrige Medarvingers Vegne, folsach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Da Hans Majestæt Kongen har behaget at befal at til Veiledning for Søefarten til Øresund skal igien an endes Blusfyr paa de tvende Taarne, som tilforn ere opførte paa Nakkehoved i Nærheden af Helsingør, og et Lampefyr i det nordøstlige Cronborgs Slotstaarn, paa hvilke Steder Fyrer brændte i Aaret 1772, saa bekiendtgiøres herved: At den 13de April 1800 bliver tændt Blusypaa de tvende paa Nakkehoved værende Taarne, og et Lampefyr i det nordøstlige Slotstaarn paa Cronborg. Med disse Fyrer forholdes efter Forordningen af 21de Martii 1705 og Placaten af 1ste Febr. 1779, saa at de om Sommeren (eller fra Paaske til Mikkelsdag) lyse 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren (eller fra Mikkelsdag til Paaske) en halv Time efter Solens Nedgang til dens Opgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Til Efterretning meldes end videre: At paa det Kongelige Toldkammer i Øresund kan bekommes imod 24 Skillings Betaling et i Aaret 1771 forfattet Kort over disse Fyrrers Beliggenhed, forsynet med Anmærkninger, om hvad der er at iagttage af dem, som ville efter disse trende Fyrer om Nattetider seile Farvandet ind paa Helsingørs Reed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Kiøbenhavn i det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 11te Jan. 1800. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Kornerup. Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Jens Møller i Bændstrup Bye i Tobberg Sogn, Randers Amt, agter underhaanden at sælge sin Eiendoms Gaard, samme staaer for Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. som er udskift af Fælledsskabet, til samme er god Ager og Engbund, samt overflødig Mærgel til Giødning, der kan forres og græsses 8 a 10 Bester, 20 a 24 skr. Færhøveder, 16 a 18 Faarhoveder; Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai, om samme kan accorderes med Eieren selv, enten samlet eller i Parceller hvilket best kan træffes, og med hver Parsel kan faaes af Gaardens Bygning til Beboelse og af dens Besætning til Brug, samt noget Byg og Havre, til Sæden, Rug-Sæden er saaet med 7 en halv Td. Liebhavere behage at melde sig jo før jo hellere. Jens Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
En Dreng af god Opdragelse, der er confirmet, og kan regne og skrive, som har Lyst at lære Handelen søger Condition enten her i Byen eller andet nærliggende Sted, Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
En Jomfrue søger Condition, enten hos en Pres eller andre honette Folk, som Huusjomfrue, AdresseContoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-25
Dersom et Herskab eller en Præst behøver en god Kudsk, kan de henvende dem til Jens Christensen Maa mon, tienende hos Hr. Secher i Saften Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Kiøbenhavn. Af Collegialtidenden sees, at der af de ved sidste store Jldebrand afbrændte Pladser i Kiøbenhavn nu kun ere 70 tilbage at bebygge, nemlig : 6 i Farvegaden, 4 i Lavendelstræde, 8 i Studiistræde, 4 ved Vester= og Nørrevold, 6 i St. Pederstræde, 3 i Mikkelbryggersgade, 3 i Slutterigaden, 10 i Kattesundet, 2 i lille Larsbiørnsstræde, 6 i Teglgaardstræde, 4 i Dybensgaden, 2 i Laxegaden, 2 i Hummergaden, og 6 i Hestemøllestræde, paa Gammeltorv, Nytorv, i Snaregaden, Kompagniestræde, paa nye Ny-Amagertorv Læderstræde, ved Gammelstrand, i Reverentsgade og ved Holmens Revelin hver Sted 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
J Aaret 1799 er blevet opført eller var under Arbeide 40 Bygninger, hvilke, lagte til de 539, som ved Enden af Aaret 1798 vare opførte, udgiøre det Anta579 Bygninger. Af Sidehuse ere ved forrige Aars Udgang opførte i alt 303, og af Baghuse 224. Under 17de Jan. d. A. er giennem det danske Cancellie udfærdiget en Placat, der fastsætter Reglerne for den frie Befordring eller Skyts, som tilkommer de Søefolk, der udskrives til Orlogstienesten, der siger: De Matroser, som udskrives til Kongelige Orlogs skibes Bemanding, skulle af Amterne gives frie Beforering eller Skyts for deres Skibskister (hvor Veien gaaer til Lands), og tillige for deres Personer, (hvor Reisen maae skee til Baads), saavel fra deres Hiem, til det Sted, hvor Transportskibet afhenter dem, som igien fra Transportskibet, til deres Opholdsteder. Dog vil Hs. Majestæt, at der skal drages Omsorg, for, at der, til at imodtage Folkene og føre dem tilbage, vælges beqvemme Steder, saa at Mandskabet faaer saa kort Vei som mueligt, til og fra deres Boepæle. Denne samme Regel skal følges, i de Tilfælde, at Mandskabet ikke sendes med Transportskibe, men Lokal=Beskaffenheden tillader, at Matroserne kunne, uden Skibsfart, komme til og fra den Havn, hvor Orlogskibet ligger, paa hvilket de skulle tiene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
J afvigte Aar er i Kiøbenhavn kopulerede 1078 Par, fødde Drenge 1727 og Piger 1680, tilsammen 3407. døde af Mandkiønnet 1992 og af Qvindekiønnet 1609, tilsammen 3601 altsaa 194 flere døde end føde. Tode har atter erfaret at et raat eller blødsydet frisk Hønseæg, udrørt i Theevand Melk eller Ølsuppe, og udtrukken og Morgenen, fordriver Guulsoet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Den rene og ypperlige tørrede Østersøiske Rug som iaar er indkiøbt for Kongelig Regning haves, ifølge Politievennens Beretning, i de Kongelige Magasiner for 28 Mk. Man venter i samme Blad, at naar Kiøbenhavns Rugmagasiner nu aabnedes, vilde den indenlandske Rug falde til 3 Rdr. Nordvest for Ulisbale, ud for Møen er strandet en Jagt, som var ladet med Sukker og Møllesteen. Det var gen Folk ombord; men agter paa Speilet staaer, Marie af Carlskrone 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Under 7de Dec. sidstleden er den Kongelige Fregatte Hvide Ørn ankommen til Livorno; Briggen Nidelven indtraf sammesteds den 11te om Aftenen. Fregatten Hvide=Ørn er bestemt til at afseile med Convoy til Strædet; paa samme Tid afgaaer Fregatten Havfruen fra Malaga, ligeledes med Convoy. Under 19de f. M. indkom den Kongl. Brig Nidelven fra Alicante til Malaga og afseilede igien den 24de nestefter uden Convoy Under 21de f. M. ankom sammesteds den Kongelig Fregatte Havfruen med 4 Coffardieskibe fra Levanten; den agtede med første føielige Vind at afseile derfra igien med en Convoy af 10 Danske Coffardiemænd til Strædet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Da en Deel af de unge Studerende ved Kiøbenhavns Universitet i denne Tid maaskee noget flittigere besøge de offentlige Forlystelser, en Professorernes Forelæsninger, har Dekanus for det philosophiske Fakultet anseet det fornødent, at bringe dem Universitets=Fundatsens Bydende i Erindring, ifølge hvilken de Studerende, som ikke kan bevise, ordentlig og stadig at have hørt Kollegia i de Videnskaber, de efter deres Bestemmelse skal dyrke, ikke bør stedes til nogen Exammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
En Skræder i Kiøbenhavn lod for nogen Tid siden, sin nyefødte Søn døbe i Garnisonskirken. Ved Præstens Spørgsmaal efter Barnets Navn, var Svaret: Buonaparte. Man paastaaer at dette skal være et Jndfald af Skræderens Kone, som gierne vilde give sit Barn, en stor Mands Navn, uden at lade sig bevæge af sin Mands Forestillinger: at denne Helts Periode maaskee var kortere end hun formodede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Aarhuus. Tirsdagen den 28de Januarii høitideligholdte Selskabet i den Kronprindselige Klub i Aarhuus denne dyrebare Prindses Fødselsdag med et Middags Maal. tiid i Klubbens Værelser paa 120 Kouvert. Giennemtrængt af Følelser af Dannerfolkets heldige Stilling i Europa, tilønskede det heele Selskab, i Forening med dets elskede Øvrighed, under en dertil indrettet Sang. Pankers og Trompeters Lyd, med en troefast og inderlig hengivenhed, Prindsen og Kongen, Himlens bedste Velsignelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Denne ønskefulde Dags Høitidelighed endtes med Klubgaardens Jllumination og Ball om Natten paa Byens Raadstue. Til de Trængende og især Huusarme, uddeeler Selskabet i denne glædelige Anledning 50 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Prædikanterne paa fierde Søndag. efter Hellig 3 Kongersdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Pastor Kabell. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Udenlandsk. Engeland. Bonapartes Brev til Kongen, med Svaret derpaa, er nu her officiel bekiendtgjort. Bonapartes Brev som var skreven paa det fineste Pergament, og siret med Frieheds=Figuren og andre republicanske Sindbilleder, lyder saaledes: Bonaparte, Republikens første Consul til Hs. Majestæt Kongen af Storbrittanien og Jrland. Paris den 26de Decbr., i det 8de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Da jeg ved den franske Nations Ønske er bleven kaldet til at beklæde den første Øvrigheds Plads, i Republiken, holder jeg for vigtig ved sammes Tiltrædelse, at give Hs. Majestæt Efterretning om samme. Skal Krigen som nu i 8 Aar har ødelagt de 4 Verdensdele, vare evig? Gives der da ingen Maade, hvorpaa man kan blive enige med hinanden? Hvorledes kan de 2de meest opklarede Nationer i Europa, som ere mægtigere og stærkere end deres Uafhængighed fordrer det, af forfængelige Forestillinger om egen Storhed, opofre Handelens og det indvortes Vel, samt Familiers Lykke og Velfærd? Hvorfor indseer de ikke at Freden er den første Fornødenhed, ligesom den er deres største Roes. Disse Følelser kan ikke være Deres Majestæts Hierte, fremmede, som behersker en frie Nation, og hvis eneste Hensigt det er at giøre den lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Deres Majestæt vil i disse Yttringer ikke see andet end mit oprigtige Ønske ved et hastig Skridt at biedrage til en almindelig Beroligelse, som har Tiltroe, og er adskildt fra hine Formaliteter, der maaskee ere nødvendige til et Skiul for svage Staters Afhængighed, men hos de stærkere Stater alene forraader det giensidige Ønske at bedrage hinanden. Frankrig og Engeland kan endnu længe imisbruge sine Kræfter inden de blive ganske udtømmede, men jeg vover at sige, at alle civiliserede Nationers Skjebne, hænger af denne Krigs Tilendebringelse, som er saa ødelæggende for den hele Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Bonaparte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Statssecretair Greenville har derpaa tilskreven Ministeren for de udenlandske Affairer i Paris, Talleyrand, følgende BrevJeg har erholdt det Brev som De oversendte mig, og forelagt Kongen samme, og da Hs. Majestæt ikke indseer af hvad Grund han skal fravige den almindelige Form, der i saa lang Tid har været brugelig i Europa ved Fredsunderhandlinger, saa har han befalet mig at sende Dem følgende officielle Svar: Kongen har givet hyppige Beviser paa sit oprigtige Ønske, at tilveiebringe Europa en sikker og varig Fred. Han hverken er eller var nogensinde indviklet i Krig, for forfængelig Roes, og har ingen anden Hensigt havt dermed, end at forsvare sine Undersaatters Vel og Rettigheder. For disse har han fegtet, og er endnu tvungen dertil. Han kan heller ikke troe, at denne nødvendige Krig derved kan blive afværget, om han i dette Øieblik indlod sig i Underhandlinger med de, som for saa kort Tid siden ved en nye Revolution er kommen til at udøre den regikkende Magt i Frankrig; thi for den store og ønskelige Gienstand, en almindelig Fred, er intet at tænke, inden man tydelig seer at de Aarsager har ophørt at virke, som tilveiebragte Krigen og hvorved den siden er forlænget, og mere end eengang fornyet igien. Det samme System, hvis Overvægt Frank tig har at takke for sin Elendighed, har indviklet den øvrige Europa i en lang og ødelæggende Krig, der er af en Art, som i lang Tid har været ubekiendt blant civiliserede Nationer. For at udbrede dette System, og tilintetgiøre alle indrettede Regieringer, ere Frankrigs Hielpekilder udtømmede. For denne Ødelæggelsesaand blev Tid efter anden, Belgien, Holland og Schweitz, opofrede, Tydske land ruineret, Jtalien en Skueplads for det grændseløseste Røverie og Anarchie. Hs. Majestæt selv blev nødsaget til for hans Kongeriges Uafhængighed og Existence at føre en lang og bekostelig Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
(Slutningen følger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
En fransk Brig, som havde Depescher inde, fra General Kleber i Egypten til Directoriummet i Frankrig, er taget af et engelsk Skib. Franskmændene kastede deres Depescher i Vandet, men de bleve igien opsiskede. De skal indeholde meget sørgelige Efterretninger og Franskmændenes Forfatning i Egypten, som skal være sammensmeltede til 7000 Mand, og har en 40,000 Mand stærk Fiende imod sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Regieringen skal have faaet Efterretning om at den Brester Flaade er udløben. Dens Bestemmelse skal være at proviantere Malta og Alexandrien i Egypten, samt udføre nogle vigtige af Bonaparte udskastede Expeditioner, som dog ikke bliver troet her, men man holder snarere for, at Jrland er Gienstanden for samme. Jmidlertid er der sendt et Advisskib til Admiralerne Nelson og Keith, som skal advare dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Frankrig. Den 12te Januarii blev der holdt et stort Statsraad der skal have angaaet de vestlige Departementer, og man siger: endeel af samme skal er kiæres ud af Constitutioner. Man bestemmer General Brune til Overcommanderende imod Oprørerne. Den 15de ophørte, som bekiendt, Vaabenstilstanden og den 11te havde alt Consulerne forbudet al Corespøndence med Chouanscheferne. Den Meenighed som bestaaer af 5000 Mennesker, skal oprette en bevægelige Colonne, for at kunne ile de mindre Meenigheder til Hielp. Enhver Meenighed som tillader Rebellerne enten Ophold hos sig eller beskytter dem, erklæres i Rebellionsstand, og de Jndvaanere som treffes med Vaaben i Hænderne, blive nedsablede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Der er indkommet 8500 Stemmeregistre over den nye Constitutions Antagelse, hvoraf først 5500 ere giennemseete, og disse indeholder 116479 Stemmer for og kun 49 imod samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Man siger at Admiral Latouche Treville, som er en af de ældste franske Søeofficerer, har saaet Commandoen over den Brester Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-01-29
Adskilligt. Den engelsk Admiral Keith, som commanderer Blotaden for Cadix og St. Lucar, har ladet alle neutrale Hoffers der residerende Consuler vide, at Blocaden vedvarer med samme Strenghed som forhen.