JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Til Leie. er til Paaske Flyttetid 1835 anden Etage af min Gaard paa F. Hansen, Bogbinder. Vestergade. Væddeløb imellem Fuldblods= og Danske Heste. For at opnaae et afgjørende Resultat angaaende den Meningsforskjellighed, der hersker og Fuldblods= eller Danske Hestes større Udholdenhed paa en lang Distance har Hs. H. D. Hertugen af Augustenborg bemyndiget Redactionen af Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold til at proponere følgende Væddemaal: 1. Veien imellem Haderslev og Kolding, der er 4 danske Mile lang, skal gjennemløbes 5 Gange, hvilket udgjør en Distance af 20 danske Mile. 2. Hestene begynde Løbet ved Haderslev og ende det, naar de 3die Gang ankomme til Kolding, hvor Maalet bliver opreist og Dommerne ere tilstæde. 5. Da Hs. D. ikke troer, at det vilde være afgjørende i denne Sag, om ikkun en Fuldblods- og een Dansk Hest løber med hinanden, saa vil Hertugen stille fire Fuldblodsheste, hvilket lige Antal Danske Heste Modpartiet ogsaa har at stille. 4. To Heste, nemlig en Fuldblods= og en Dansk Hest, løbe sammen den første Dag, to andre lignende paa den anden Dag og saaledes vedblives med en Fuldblodshest og en Dansk Hest sammen i fire Dage, indtil alle 4 Løb ere endte. b. Ethvert af disse Løb begynder om Morgenen og ender samme Dag. 6. Det Partie, der seirer i de fleste af disse fire Løb, har vundet Væddemaalet. 7. Skulde hver af Parterne seire i to af de fire særskildte Løb, saa anstilles endnu et femte Løb imellem en af Fuldblods og en af de Danske Heste paa den femte Dag. Enhver af Parterne kan hertil stille hvilken Hest de lyster, kun maa det være en af de Heste, der alt har løbet en af de foregaaende Dage. 8. Hs. D. udsætter 4000 Rbd. r. S., Modpartiet har kunat udsætte 2000 Rbd. r. S., hvilke Summer fra begge Sider, 4 Uger inden Væddeløbene afholdes, skulle deponeres paa den Kongelige Amtstue i Haderslev. 9. Skulde Hertugen vinde de af Modpartiet udsatte 2000 Rbd., saa tilfalde disse Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn. 10. Tiden for Afgjørelsen af dette Væddemaal fastsættes til den sidste Halvdeel af August Maaned 1835. Dagene bliver efter gjensidig Aftale nærmere at bestemme, som ogsaa de øvrige Biomstændigheder, der angaae den nødvendige Surveillance o. s. v. 11. Vægten, enhver Hest har at bære, skal udgjøre 135 Pd. 12. Hver af Parterne vælger to Voldgiftsmænd, disse samtlige udvælge igjen en Dommer. 13. Forinden Væddeløbet begynder, maae begge Parter dokumentere, fra hvilke Hingster de stillede Heste nedstamme, forat Voldgiftsmændene og Dommeren kunne overbevise sig om, saavel, at Hertugens Heste nedstamme fra ægte Fuldblods-, som at Modpartiets Heste nedstamme fra den gamle danske Race, uden Jndblanding af nogensomhelst anden Race. 14. Skulde Hertugen vinde dette Væddemaal, da er Høisamme beredt til at indgaae et lignende paa en endnu længere Distance. 15. De, der agte at antage dette Væddemaal, bedes om at tilmelde det Redaktionen af "Maanedsskrift for Hesteavl og Hesteholdt i Kjøbenhavn, forinden Februar Maaneds Udgang 1833. J. B. Hornemann. Philip Hage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Jweite Bekanntmachung. (Ertract des in No. 205 inserirten Proclams)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Alle und jede, welche an den Nachlas des pensionirten Kutschers Christian Claussen in Augustenburg nicht protocolliirte Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen over Pfunder, aus demselden besitzen, sollen sich mit denselben bei gesetzlichen Straffen, binnen 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis im hiesigen Actuariate legali mode melden. Augustenburger Hardesvogthe den 4 Decbr. 1832. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Det Wildske Leie-Bibliothek.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Til behagelig Efterretning for inden- og udenbyes Læsere anmeldes herved: At Syvende Tillæg til Fortegnelsen over Bibliothekets Bøger nu er udkommen og faaes heft. for 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Fortegnelsen over hele Bogsamlingen, der nu udgjør 2545, Bind, foruden Doubletter, og hvoriblandt endeel tydske Bøger, faaes heft. for 24 s. hos Odense den 25 Novbr. 1832. J. Mile. 600 Rbdlr. Sølv, Umyndiges Midler under Stamhuset, Broholms Overformynderie, kan strax erholdes til Laans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvender sig til Broholm den 3 Decbr. 1832. Kjær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Nye franske Svedsker, Cathrineblommer, nye Mall. Rosiner, Confect Rosiner, Figener, Krakmandler, søde og bittre Mandler, Bamberger Kirsebær, fiin Kaffe, lys og mørk Candis, fiin Raffinade og Melis, hvidt og guult Puddersukker, fiin Haysan- og Congo Thee, Sucat, ægte chinesisk og dansk Soya, hollandsk og Schweitzer=Ost, alle Sorter gode Kryderier, fransk Viinedike god Punsch-Ectract, alle Sorter gode Farve- og Malervarer, diverse Sorter Glas og Steentøi, godt norsk og svensk Stangjern, Lyneborger og norsk Salt, ægte hollandsk Tobak, raffineret og simpel Lampeolie, tilligemed mange flere Ting, bekommes til de billigste Priser hos Kjøbmand, Odense den 5 Decbr. 1832. F. C. Schiøtt, Overgade No. 49.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Chocolade i alle Sorter a 32, samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pund af P. Chr. Deichmann & Comps. nye anlagte Fabrik ved Kjøbenhavn, udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den fuldkomneste Fiinhed, sælges hos Dhrr. Kjøbmænd J. F. Petersen i Odense Overgade No. 7, H. J. Baagøe i Svendborg, Torkild Classon i Faaborg, C. F. Müller i Kolding og P. Bay i Rudkjøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Hvor en smuk fiirkantet 2 Etages Kakkelovn er at faae til Leie, samt en 1 Etages med Tromle og Tud er at faae tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Den Leilighed i Skomagernes Laugshuus, som for Tiden beboes af Hr. Guldsmed Bonnesen, bliver ledig til førstkommende Paaske Flyttedag. Liebhavere henvende dem til Oldermanden. Hans Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Fredagen den 21 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring, afholdt offentlig Auction paa Postgaarden her i Byen over en Bogsamling, af 70 a 80 Værker i det franske, engelske og tydske Sprog, smukt indbundne med forgyldt Snit, og Mængden af de meest yndede Forfattere; hvilken Bogsamling forevises paa Auctionsstedet nogle Dage før Auctionen, hvor Katalog over samme allerede er henlagt. Odense den 10 Decbr. 1832. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Bortforpagtning af Hovedgaarden Moesgaard. J Overeensstemmelse med det Kongelige Rentekammers Resolution af 29 Septbr., bliver den den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Moesgaard, beliggende i Maarslet Sogn, Ning Herred, Aarhuus Amt, ved Auction, som afholdes paa Gaarden Mandagen den 21 Januar 1835, opraabt til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1 Mai 1833 at regne. Gaarden, som har en smuk Beliggenhed ved Havet og Skoven, 1 1/4 Miil fra Aarhuus, staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frit og 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. ufrit Hartkorn, tilsammen Areal 504 1/4 Tdr. Agerland og 60 Tdr. Eng. Jorderne ere fortrinligt skikkede til Ruge, Byg, Boghvede og Havresæd, og i den sidste Rotation er der meere seet paa disses Forbedring end paa Jndtægterne. Med Gaarden, der drives ved halvt Hoverie, følger endeel Besætning, samt det til den hidtil brugte Drivt fornødne Jnventarium. Konditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalteren paa Moesgaard. Hads og Ring Herreders Kontoir den 22 Novbr. 1832. Lanng, Auctions Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Skov Auction. Tirsdagen den 18 Decbr. 1832, om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Langensøe Skove afholdt offentlig Auction over endeel Bøge-Udhugning og endeel ryddede Ege og Bøge, tjenlige til Gavntræe og Brændsel, samt over circa 30 Favne tør Bøge=Knudebrænde. De Lysthavende ville behage at møde ved Langensøe Hovedgaard bemeldte Dags Morgen Kl. 9. Langensøe Birketingskontoir den 7 Decbr. 1832. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Torsdagen den 20 Decbr., Formiddag Kl. 10, bortsælges ved Auction i Kallehauge Skoven ved Rolsted, under Hellerup, Gods, en betydelig Deel Eege- og Bøgetræer, størstedelen tjenlige til Gavniømmer. Mødestedet er ved Skovfoged Niels Stephensens Bolig i bemeldte Kallehauge Skov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Formedelst anden Bestemmelse, agter Sadelmager Hendrick Schulz Just her i Byen at bortsælge ved trende Auctioner, der, efter Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, afholdes paa Raadhuset Mandagene den 7, 14 og 21 Januar 1833, hver Dags Formiddag Kl. 11, sit i denne Byes Bagergade beliggende Sted med tilhørende rummelig Gaards- og Haugeplads, samt Jorder i Ørenbjergmarken og Græsholmene af Størrelse efter 4 Rigsdalers Grundtaxt, med dertil svarende Skovrettighed i Byens Skove. Stedets Bygninger bestaae af et Forhuus, 10 Fag, et Baghuus, 6 Fag, indrettet til Bryggerhuus og Loe m.m., og et Halvtag, ligeledes 6 Fag, indrettet til Koe= og Hestestald. J Gaarden findes godt Vand, nemlig en Brønd med Pumpe. Dette bekjendtgjøres herved paa Eierens Vegne, ligesom ogsaa, at denne Eiendom underhaanden, enten samlet eller i særskilte Dele, kan erholdes tilkjøbs, naar man betids derom henvender sig til mig. Svendborg den 1 Decbr. 1832. La Cour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Kreditorerne i efternævnte Stervboer efter: Møllebygger og Tømmersvend Rasmus Holst og Kammerjæger Gottfred Gronninger og Hustrue her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Faaborg Byefogedkontoir den 25 Novbr. 1832. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-13
Dritte und lette Bekanntmachung. (Extract des in No. 201 inserirten Proclams.)Alle diesenigen, welche an die von dem Parcellisten Christian Petersen Møller an Jacob Jürgensen Elholm ans Tandslett verkaufte zu Kongenshoved auf Kekenis belegene Parcel stelle mit Gebuden, Landereien und sonstigen Zubehørungen, dingliche Anspruche haben, mussen sich hinnen 12 Wochen af dato ultima publicatione hujus proclamatis, sub poena pracclusi et perpetui silentii, bey dem Angade=Protocoll, welches von dem Herrn Kriegsrath Riegels zu Fechtenburg bey Norburg, als Actuarius der Königlichen Suder=Haarde geführt wird, ordnungsmisig melden. Königl. Suder=Hardesvogte zu Sonderburg den 14 Novbr. Langrenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
61 Aargang. No. 201. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 14 December 1832.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Jndhold. Krigstildragelser (J Belgien. Det Antverpener Citadels Bombardement. Paa Blodsudgydelsen og de vedvarende Rustninger nær, overalt Fredeligt. J Tyrkiet. Koniahs Jndtagelse af Jbrahim Pascha. Forfærdelse i Konstantinopel. - J Amerika. Blodig Borgerkrig i Mexico).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Nyborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
De sidste Efterretninger og Beleirings-Operationerne i den belgiske Moniteur ere fra Vieur Dieur ved Antverpen og gaae til Kl. 4 1/2 om Aftenen den 6te. Jfølge samme var Kong Leopold selv ankommet hertil og begav sig strax tilhest til Berghem, hvor han i Løbegravene bivaanede et regelmæssigt Angreb af de Franske paa Lunetten St. Laurent. Man havde nemlig indseet, at en Storm ikke var udførlig, og da Geværilden var ganske ophørt, saa troede Man, at Fortet vilde overgive sig, hvilket Haab imidlertid ikke gik i Opfyldelse; meget meere underholdtes endnu den sidste Naten stærk Jld derfra, som tilføiede Beleirerne største Skade. Man sagde endog, at Jlden fra Fortet Montebello havde ophørt, uden at den rette Aarsag vidstes. Overalt havde de Beleiredes Jld i de sidste 24 Timer været langt meere mordisk end i de foregaaende Dage. De Franske havde flere Dræbte og et betydeligt Antal Saarede. Ved et Musketskud havde Oberst Norlet faaet et Laar knust, og en Kanonkugle reev begge Benene af Lieutenant Possor, Natten til den 7de haabede dog de Franske at tage det med saa megen Haardnakkenhed forsvarede Fort, hvor alle Stykker skulle være gjorte ubrugelige, hvorvel Man forudsaae, at det vilde blive et farligt Foretagende, da Angrebet maatte skee bag fra, og Man saaledes vilde være udsat for Kartætskilden fra Citadellet. Kommunicationsgravene fra den anden Parallel naaede allerede til Fortets Hovedpunkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Staden Antverpens Neutralitet var hidtil overholdt, uagtet de Franske have skudt fra Fortet Montebello, som hører til dens befæstningsværker. Alle Tropper vare under Vaaben, og Jndvaanerne skyndte sig at benytte Tilladelsen, til at udlades gjennem Portene inden Bombardementets Begyndelse. Man var ikke lidet utilfreds over den piinlige Uvished, hvori Man, paa Grund af General Chasses ubestemte Svar, svævede. Staden var næsten tom for Mennesker, og Frygten steeg, da Marskal Gerard om Aftenen den 5te lod anmelde, at han agtede at besætte nogle Brystværn, som hidtil vare anseete for neutrale. Hertugerne af Orleans og Remours vendte alt den 3die om Aftenen tilbagtil Hovedqvarteret, hvorfra Stabsofficerer jævnlig ankom i stryggende Gallop med Depescher til Kongen. Denne blev modtaget med høi Jubel af de franske Tropper, som det glædede at see ham deele deres Farer. Hs. Majestæt vilde og saa tilbringe Natten i Antverpen, til stor Trøst for Jndbyggerne, af hvilke mange, som Frygten havde bortjaget fra Staden, igjen vare vendte tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Allerede den 1 Decbr. gik en stor Deel af Sebastianis Division ved Burght over paa den venstre Scheldebred, hvor de alt den 3die havde nogle smaae Fægtninger med Hollænderne. Ogsaa fra Fortet St. Naria vexledes en hæftig Kanonild med de hollandske Skibe. Oversvømmelserne gjordede Franskes Bevægelser yderst besværlige og Sebastiani havde reqvireret Viin, som nødvendig for hans Tropper til at modstaae Vandets Virkninger. I Amsterdam vilde Man have et Børsrygte, hvorefter Maria=Fortet igjen skulde være taget af Hollænderne. Skibene som om Morgenen den 5te vare bragte op til Pyptabak, beskjøde i Forening med 12 Kanonbaade bemeldte Fort. Forud havde den hollandske Admiral ladet General Sebastiani sige, at hvis han ikke strax trak alle Skildvagter tilbage fra Scheldens Bredder, vilde Man nedskyde dem med Kanoner, hvorpaa Generalen svarede, at fra hans Side skulde ingen Fiendtlighed begyndes; men at han vilde vedblive at sætte Scheldebredden fra Pyptabak til Fredrik=Henrik=Fortet i Forsvarsstand. De Franske, som havde faaet Maria=Fortet besat med 12 svære Stykker, uden at Krigskibene formedelst den haarde Storm kunde forhindre det, kastede igjen Bomber efter disse, som dog ikke gjorde synderlig Skade. Fremdeles vilde Man vide i Amsterdam, at et heelt fransk Batterie for Citadellet var gjort ubrugeligt, og at de franske Officerer selv begynde at tvivle om et heldigt Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Den 6 d. flagede alle hollandske Skibe i Anledning af Prindsen af Oraniens Fødselsdag. Selv vendte han om Aftenen tilbage til Hovedqvarteret, efterat der var uddeelt Æreskors af Metal til Soldaterne. Det store hollandske Flag, som er opsat paa Citadellet, har den franske Jndskrift med store Bogstaver: "Jeg skal forsvare det," og Korvetten Komets Flag er prydet med Helten van Speiks Navn. Et Haager Blad opfordrer Jndvaanerne til, paa den fastsatte Bededag at bede for alle Krigens Slagtoffere, Ven eller Fiende uden Forskjell. "Vore brave Forsvarere - hedder det - ville Jntet tabe derved; men tvertimod glæde sig, naar de høre, at de kjæmpe for et Land, hvor Man beder selv for sine Fiender."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Jøvrigt lyde alle Efterretninger fredeligt. Vel har Man før hørt om ublodige Krige; men Blodsudgydelse uden Krig imellem civiliserede Nationer er en større Sieldenhed, som var vor paa Kontraster rige Tid forbeholden. Man finder saaledes megen Beroligelse i, at der fra Hollands Side intet Forsøg gjøres til at undsætte det Antverpener Citadel med Troppers Afsendelse. J Paris var vel det hele diplomatiske Korps den 3 d. i Bevægelse, og Kourerer afgik til alle Sider, ogsaa fra Marskal Soult med Depescher for Hovedqvarteret i Antverpen, ligesom og Hr. Brouckere igjen er indtruffen til Brussel; men det er saa langt fra, at Man frygter for nogen almindelig Krig, at den østerrigske Gesandt, i en Konferents med Hr. v. Brogli skal have erklæret det for en Afsindighed, at ville fremskynde samme i et Øieblik, da Man kan siges at staae paa en Vulkan. Baade Krigsministeren og Hertugen af Broglio have ogsaa i de Deputeredes Kammer lovet, at Militairoperationerne ville tilveiebringe ny Sikkerhed for Freden, hvorhos den Sidste dog yttrede Tvivl om, at Traktaten af 15 November, som er tiltraadt af de 5 Magter, vil blive definitiv ratificeret, da der er aabnet nye Underhandlinger om Modifikationer ved nogle af dens Artikler. Ligesaa svarede Kongen paa de Deputeredes Adresse, at Soldaterne snart vilde vende tilbage med Ære, og fra Scheldebredden bringe et nyt Pant paa Fredens Bevaring. De militaire Bevægelser, som desuagtet finde Sted henimod den franske Nord= og Øst=Grændse, og ifølge hvilke General Semele er afreist til Maas-Armeen, turde derfor blot være at ansee som Forsigtighedsregler. Ligesaa erfares, at østerrigske Tropper i Tyrol trække sig mere tilbage til det Jndre, og i Wien erkjendes Fredsønsket i den franske Trontale, skjøndt Man mener, at Regjeringen ikke handler saa ganske i sammes Aand. En Berliner Skrivelse berigtiger ogsaa den Mening, at Krigen skulde være for Døren, da Observationskorpset ved Maas ikke er noget Armee, men blot en Følge af den franske Jndmarsch i Belgien, og Hoffets diplomatiske Underhandlinger med Kabinetterne i Paris og London, uagtet der fra preussisk Side føres et alvorligt Sprog, endnu ikke have ophørt at være venskabelige. "Tage de Franske Antverpens Citadel - hedder det - og nøies med Traktatens Opfyldelse, da vil Man vid dem Tak for, at de i den ugunstigste Aarstid ikke have skyet Omkostninger og Krigstrabatser, for at skaffe deres Politik, Agtelse og hele Europa den forønskede Rolighed. Men mislykkes enten deres Foretagende, eller de siden efter drive deres Fordringer forvidt, da ere de misbilliggende Magter stærkt rustede, for at tilendebringe hele Striden paa en Maade, som sikkerlig vilde koste, om end maaskee meget Blod, dog ikke megen Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
J Tyrkiet. - Jbrahim Pascha har igjen begyndt at gaae offensiv tilværk, og er, efter at have indtaget Passerne ved Cilicien, med sædvanlig Hurtighed, i 2 Kolonner, over Adana rykket frem til Kaissarich og Koniah (omtrent midt veis fra den syriske Grændse til Konstantinopel), til hvilken sidste Stad han indtraf den 1 Novbr. Paa Grund af disse raske Fremskridt er Storviziren den 8 opbrudt med alle endnu disponible Tropper fra Konstantinopel til Armeen. Ved regner Man, at han saaledes kan stille 60,000 Md. imod den egyptiske Hær, som neppe er 45,000 Md. stærk; men dølger ikke, at denne i moralsk Kraft er hans langt overlegen, uden at bringe i Anslag, at Anatoliens Beboere ere de ivrigste Tilhængere af Janitscharerne, og siden Reformernes Begyndelse stedse have staaet i Opposition med Sultanen. Til større Opmuntring for Reschid Pascha er han i Husseins Sted udnævnt til Statholder over Egypten, Dichedda og Candien. Med Haabet om Hielp fra en fremmed Magt, som det eneste Redningsmiddel for Sultanen, har det temmelig langt Udseende, da den tyrkiske GesandNawrojeni først den 3 Decbr. har havt Audients hos Kongen af Engelland. I Amerika. - Borgerkrigen i Mexiko tegner ikke saasnart til at faae Ende. Efterat Bustammente den 18 Sept. havde bibragt Montezuma et Nederlag i Egnen af Dolores, i et Slag, som kostede henved 2000 Mennesker Livet, er paa den anden Side Sta. Anna paa Marschen til Puebla, og lykkes det ham at bemægtige sig denne Stad, turde han let blive den Seirende. J Hovedstaden Mexiko selv udbrøkden 25 Septbr. i det store Fængsel et Oprør, idet de her indspærrede 1200 Forbrydere, understøttede af de mexikanske Lazzaronis i Forstæderne, søgde med Magt at befrie sig Jmidlertid tilveiebragde Tropperne igjen Rolighed, efterat 19 af Oprørerne vare dræbte og 60 saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Efter alt Forestaaende maa Man vel sande med Itzehoer Wochenblatt, at det meest brogede Skuespil opføres paa Jordkredsen, hvor Folk og Stater kunne lignes ved en Myretue. Sultanen skjælver for sin Vasal, Syriens Erobrer; Grækenland sætter Haabet til sin ny Konge, bayersk Øl og bayerske Penge; Rusland holder Pohlen i Respekt; Preussen, søger at forsvare sin 1814 med Blod kjøbte Stilling; Frankerig er en ustadig Veirhane, Tydskland, som stedse optog franske Moder, fik paa engang den Svimmel, at ville efterabe de franske Julidage; men Heltene bleve fra Frankfurt bragte paa andre Tanker; Engelland sidder i Klemme, Kjøbmandstanden skriger: "Vor Handel!" Ministeriet: Vore Konferentser!" Holland er en Familiefader i sine bedste Aar, der holder kraftig paa sin Ret; Belgien er en Kjæledægge af Frankerig og lærer flittig af sin Mester; om Portugal stride to Brødre; i Spanien glimter en Soelstraale gjennem Taagen - maaskee vorder det lyst, Jtalien er en ophedet Ovn, hvorved Udlændingerne varme og nu og da forbrænde sig; de amerikanske Fristater ere i den feireste Alder; de øvrige Nationer spille endnu ikke med i Dramaet, men ere kun Statister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Ovenstaaende Artikel, som indeholdende de vigtigste af Post dagens Nyheder, har saa ganske medtaget Rummet, at Resten maa opsættes til næste Gang. Kun bemærkes foreløbig fra Paris: at de Deputeredes Adresse er antaget med 258 imod 119 Stemmer, og i den store Deputation, som ved Lodkastning blev valgt til at overlevere Kongen samme, faldt Loddet, heel underligt, først paa Hr. Dupont fra Eure og Royer Collard, og blandt de øvrige Medlemmer befandt sig Dhrr. Mauguin og Lasitte. Den 4de modtog Kongen Deputationen og yttrede sin Tilfredshed med de Følelser, Adressen udtrykker, hvilke, ligesom de ved Lykønskningen i Masse faa Dage før yttrede, havde rørt ham dybt. "Omgiven af 5 Sønner - vedblev Hs. Majestæt - hvilke jeg vilde efterlade Frankerig til dets Beskyttelse, frygter jeg kun lidet for Faktionernes Foretagender. Alle mine Ønsker ere for Frankerigs Frihed, Velfærd og Ære. Disse Ønsker ere ogsaa Deres &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Nyborg den 11 Decbr. Jgaar Aftes opførtes af det Werlighske Skuespillerselskab her i Byen, foruden et nyt Lystspil: Den fortrædelige Formiddag, det nye Stykke: "Napoleon paa St. Helena, i 5 Malerier. Førend Stykket fremsagde Hr. Werlig som Prolog: "Skildvagten af Andersen, og efter Stykket blev Heltens Grav synlig, beskygget af Taarepile og bevogtet af den engelske Skildvagt, hvorpaa Hr. Werligh fremtraadte i Costume som Grenadeer af den gamle Garde og fremsagde et meget skjønt Digt af Monratht: "Krigeren ved Napoleons Grav, som Epilog. Den hele Forestilling blev meget godt udført, og som Beviis paa Publikums Enthusiasme, var der en to Minutters Taushed efter Dækkets Fald inden det stormende Applaus, der lønnede Skuespillernes Flid. Huset var fuldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Kjøbenhavns Børs-Kours den 11 Decbr. 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s. Norske Spec. Sedl. pr. 100 Sp. 149 1/4 a 150 Rbd. Sedl. Sv. Sedl. pr. Rd. 45 1/4745 ½ s. T. 4 pCt. Kongel. Obligationer (u. Rente) 89 1/2 a - R. Sedl. Dito over 2000 pr. Stk. - S. Dito ..... dito 81 ½ a - Bco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-14
Nation. Obl. af Laan 4 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Dito 106 1/2 a 107 Rbd. Sedl.