JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Jforgaars forlod vor hidtilværende Keiserlige Garnison os, for over Seligenstadt at gaae tilbage til den Bøhmiske Grændse. Ligeledes have de forladt Fæstningerne Manheim og Philipsburg, hvor igien Rigs Kopper ere indrykkede. Ogsaa strække det KeiserligeMitair sig fra Varsburg og hele Franken vil de Oberpfalsiske Grændser; og de Franske Tropper giøre Anstalter til at besætte en Deel af den høire Rhin bredde. C. S. Tydsklands Skjæbne synes nu snart at naae sin Ende. Alt er opfyldt med ængstelig Forventning. Frantioserne giøre Anstalter til at besatte Maynz Chrenbreitstein, holde begge Steder blogneret, og formelig opfordret sidste. Af begge Steder ere ogsaa alle Keiserlige Tropper udmarscherte og staae blot nogle Rigistropper tilbage. Frantsoserne marschere stærk imod Vestervald og Vetslag, og man, tvivler ikke mere paa, at jo en stor Fransk Armee forsamler sig imod Hannover. - Vore Blade tale uopholdelig om en Plans Udførelse, at sætte Churfyrstendommet Hannover i Sequester, og at beskytte Nordsøens Kyster samt Elvens Munding; ja udnævne saa gar General Leferre som Chef for den dertil bestemte Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Rastadt, den 9 Decbr. J Forgaars fik de Franske Gesandter en Coureer, fra General Buonaparte i Paris. Ved den første Visite disse Gesandter havde hos Grev Metternich efter at han havde notificeret dem sin Ankomst, vare de meget jevnt klædte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
J den i Dag havre, første Conference, skal de allerførst have forlangt at besætte Fæstningerne Mayne og Ch enbreitstein tillige med Rigs=Tropperne. General Angereaus, Befaling, at udrydde alle Emigranter af de Egne som af Franske Tropper ere besatte, bliver saa streng udført, at selv Tydske, Adelsmænd, som forhen i Elses ere satte paa Emigranttisten, maae hastigst flygte, med Koner og Børn, for ikke at blive ført for Militaircommissionen i Straf burg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Blandt de mange Fremmede her i denne Tid opholde sig, befinder sig og faa Spitsbüber, thi i Gaaraftes ere Brødrene Courvssier, fra Loct, ved Nrufschatet, i deres Logis, frastiaalne for 100 Louis fortriig besatte Gulduhrer, medens de spiste Aftensmad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Blandede Efterretninger. Uagtet Buonapartes store Omsorg for den cisal. pinske Republik, kan maaskee de første Øjeblikke af denne Republiks politiske Eristents, endnu ikke afgaae uden Forviisning. Enhver vil befale, og Jngen vil adlyde. Med Regieringsformen selv, synes man tilfreds, men Regieringspersonerne beskylde man hveranden for at lade sig lede af Ærgierrighed og Egennytte, og ere ikke tilfreds med dem. Denne Misfornøielse har paa adskillige Steder yttret sig temmelig vidt, megade Franske Troppers Nærværelse, forhindrer dens videre Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
De rige Maylændere begive sig nu hveranden til Venedig, for at være under Keiserlig Skyts. Derimod søge de venetianske Demoerater deres Tilflugt til Maylland. Næsten i alle de til Keiseren afstaaede venetianske Stater, afsættes de democratiske Municipalitæts Lemmer, hvis Pladse igien besættes af Adelige og Kiøbmænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
J nogle Aviser har man troet en vigtig Statsforandring i Rusland, som var foranlediget ved nogle Breve fra Petersborg, som formodentlig vare skrevne i første Angest, hvortil følgende gav Anledning: Ved det Keiserlige Lyststed Gotsching, hvor Hs. Maj. meest opholder sig, blev ringet med en Klokke, (af hvem og hvorfor vides ikke, med hvilken kun ringes, naar Garnisenen i Petersborg og omliggende Egne, gives Tegn til at samles; Saasnart denne Klokke hørtes, blev Allarm kanonen affæret, Garnisonen rykkede ud af Petersborg, og strax gik Rygtet at der var opdaget en Sammensværgelse mod Keiseren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Værdien paa de i dette Aar fra Riga til Danmark indførte Varer beløber sig til den Summe af 312,935, Rubler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Den kongelige Gesandt ved det Berliner Hof Kammerherre Rosenkrant, har faaet Ordre, ufortsver at begive sig som kongelig Ambassadeur til Rigs frede Kongressen i Rastadt, i den syg blevne Baron Diede von Fürstensteins Sted. Anskuitanten ved den Gillerstadter Regiering, von Eibe, der som Legationssecretair følger med Gesandtskabet til Rastødt, er af Hs. Majestæt bleven udnævnt til Kammerjunker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
I Grevskabet Ranzau ere udi afvigte Kirkeaar kopulerede 149 Par, fødte 434, døde 386, følgelig 48 flere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Bankeretterne i Hovedstaden skulle, især have have Jndflydelse paa Norge. I Hamborg klager man sig ogsaa meget derover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
J Søndags var en Soldat i Kiøbenhavn, saald stig, at overfalde en Pige i Toldbodgaden ved høilys Dag og rive hendes Tørklæde af, men i det henløb indhentede Folk ham, og hans Løniblev er mørt i andre. banket Skind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Natten imellem den 10de og 11te Decbr. sidst, Fe Skoleholder Jens Dam og Søster i Flade Bye, Vensyssel, blevne myrdede i Skolehuset. Gierningsmanden, en Jndsidder der af Egnen, navnlig Morten Corfitsen, var ved Hr. Bye= og Herredsfoged Brands virksomme Undersøgelse allerede opdaget og heftet i Hiørring den paa følgende 14 Decbr. Vagtskibet, paa Kiøbenhavns Rhede, Skebekken. Lindormen, og Vagtskibet fra Sundet, Fregatten St. Thomas, ere i Mandags lagte ind igiennem Bommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
I Torsdags den 21 skulde den forhen omtalte Matros henrettes paa Øster=Felled uden for Kbhvn. Forsiden Matrosvagten vare 30 Mand usarer ereqvireerte til Ordens Vedligeholdelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
En Skipper har villet bortføre endeel Soldater, som havde stiaalet i Hovedstaden; han havde af den Aarsag nedpakket dem i Rummet mellem noget Hør men Forehavendet blev opdaget, og han skal være arretteret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Belt Passage. ble. Fra Snoghøi til Middelfart.Den 17de Decbr. Hr. Lieutenant og Landmaaler da Plafra Jylland til Kiøbenhavn. 18de, Hr. Warberg fra Eltang til Odense. 20de, Hr. Stiftamtmand Buckwald tilbage fra Jylland til dito. 21de, Heste=Leverendeur Wedekes Fuldmægtig med Heste til Fyen. 22de Jft. Lund og Bang med Folge fra Fridericia til dito. 23de, en Karl med Fakrik=Vare fra dito til Kiøbenhavn. Den Hamborg agende Post til Kbhvn, med 3 Læs og Passagererne: H. Døkter Geertzen. Hr. Lieutenant Hirschmark og Lieutenand Halling, alle til Kiøbenhavn. Posten ankom tet Snebsom Aftenen Kl. 6 1/4. le Fra Middelfart til Snoghøi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Den 17de Decbr. Kniplingshandler Petersen til Holsteen Hr. Kiøbmand Gylling tilbage til Horsens Greven der, Naths Betiente tilbage til Ockiær. 18de, den Kiøbenhavns ske tagende Post, til Hamborg, med 5 Læs og Passai alt 2 s. gererne: Hr. Kiøbmand Levienh. Hr. Brokes. Hr. Perches. Hr. Borck til Hadersleb. Hr. Jacobsen til Slesvig. Hr. Chirurgus Kassel og Pigen Elisabet Stemsen til Tolding. Stormand Løve til Rendsborg. Posten ankom et Snoghøi om Eftermiddagen Kl. 2 1/2. 29de, Proprietair, Dr. Neergaard med Kone tilbage til Holsteen. 21de, Jfr. Albertsen til Jyllbud. 22de, 2de Strømpehandlere fra Kiøbenhavn til Holstebroe. 24de Hr. Kammerjunker Ret. Thoth med Følge tilbage til Palsgaard. Hr. Kammerherre, Bentzon tilbage til Tyrsbeck. Hr. Greve von der Nath. tilbage til Ockiær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Døbt i Fridericia : Den 22de Decbr. lod Terkel Hansen Tømmermæster døbe en Søn, som blev kaldet Terkel. Fadderne: Thomes Fredholms Kone, Johanne Langesen, Blikkenslager Meyer, Jens Bull og Lars Terkelsen TømAnersven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Den 23de Decbr. lod Klædevæversvend Andreas Henning døbe en Datter som blev kaldet Johanne Marie, Fadderne Mad. Bang den ældre, Zir. Johanne Luxdorff, Fabriqueur, Otto den ældre, Fabriqueur Schartz og Peopold Düna3 mk. : Avertissements.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Hos David Jlachs Søn, Levin Danid, i Fridericia, er god Røgtobakat faae til 1 Mk. 1 Mk. 4 s., 1 Mk. Lis. da 2 Mk. 8 s. Pundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Forsøg en Moerskabs=Sange, hvoriblandt en Urterne Magne, af en Jyde, med Motto. En Jkars Vinger har, en Anden kryber frem har i disse Dage forladt Pressen, og faaes hos Hr. Hempel & Comp. i Odense, hos Bogbinder Hr. Meldues Colding, chos Hr. Øer, Fuldmægtig paa Toldkammeret i Weile, og her paa Adresse=Contoiret, for 12 s., heftet 14 s. hele Svine=Avlen, eller fuldstændig Underretning om Svinenes Røgt, Pleie og Behandling. Kundskab om deres Svadomme og sammes Helbredelse, Et Bidrag til landlig Jndustries Befordring af Dr. Joh. C. Gotthard. Oversat af det Tydske og tilegnet Christian Jversen, med følgende Motter, Men Dievlene gade ham, og sagde: dersom du udbriver, os, da tilstæd os at fare i Spinehiorden. Matth. 8, 31, og : Judent, fiinsapias porculum afferrii tibiMauus. D. K. Til Svinet saae du glade Her han du Svinemad. Udgivet af Hr. S. Hempel En Komp. i Odense, og faaes her paa Adresse Contoiret og hos Hr. Bek, Fuldmægtig paa Toldkammeres i Weile, for 1 Mk. heftet. Bagdelen, kan ogsaa indrettes til 6 Personer, med Jern Axler og i alle Maader got forsynet, er tilkjøbs, og anvises af Klædefabriqueur. Schulle i Fridericia om forlanges; ogsaa et saa got som nye Messing platert Seletøi til 2 Helle Nye=Aars Ønsker til Fædre, Mødre, Søskende, Venner og Venender, a. faaes paa couleurt Papiir for 10 sk., og hvid 8 s. Arket. J Stykkevis 2 a 3 s., hos Hr. Beck, Fuldmægtig paa Toldkammeret i Weile, og her paa Adresse Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-26
Rettelse: J sidste Avis Nr. 102, er ved Barnedaaben den 19de, paa 7de og 8de Spalke, indløbet den Feiltagelse: At en Peder Holbekker, Færgekarl, er bleven kaldet: Skomagermæster. - Aarsagen til denne Feiltagelse var: At jeg intet specielt Bekiendtskab, har til Stadens resp. Baadførere og Færgekarle, derimod er mig en agtet Skomagermæster noksom bekiendt af samme Navn ; og da intet stod ommeldt paa Sedlen fra Hr. Klokkeren, hvad denne Peder Holbekker var, saa troede jeg herved at berigtige samme, denne Feiltagelse, kan heller ikke være nogen Fornærmelse, da det er vel ligesaa haderlig at være Skomagermæster, som Færgekarl. - Jeg har og saa erfaret, at Nogle have ved saadanne Barnedaabs Jndførelse i Avisen, opholdt sig høilig over, at de res Døttre ei have bekommet det dem formeentlig tilkommende Prædicat, Jomfrue, saa, da jeg herved let kunde begaae en ligesaa slem Feil, som forstommeldte, ved at kalde den Jomfrue, som for længe siden kunde have tabt sin Jomfruedom maae jeg herved erklære: At jeg for Fremtiden ingen sunde er ansvarlig til det Prædicat saadanne kunne tiltroe sig at fordre, men indfører samme Bøgstavelig efter de fra De Herrer Kiøkkere givne Sedler. - Hvad Feil ellers maatte indløbe, er jeg ligesaa villig som kyldig til at rette, naar Vedkommende behagelig underretter mig derom. Friderien, den 25de Decbr. 1777. Elmenhost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Disse Aviser udgives i gange ugenlig, for 1 gustad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
London, den 15 Decbr. sie 1. Fra Vestindien er den ubehagelige Efterretning indløben, at Mandskabet paa vor Fregat Hermoine, paa 32 Kanoner, har rebelleret og myrdet alle deres Officierer og Søefoldater, over 40 Personer. Oprøret ne have derpaa bragt Fregatten til Lyguana, og overleveret Spanierne samme. – J St. Kitts er et Forræderie opdaget, som ville have spillet denne Øe i Frantsosernes Hænder. Jgaar kom Fox, Sheridan og de øvrige Oppositionstemmer ganske uventende til Underhuset, for at sætte sig imod den nye Taxes Udførelse. For blev udenfor Salen modtaget med saa gientagende Frydeskriig af Pøbelen, at Talleren i Sahlen maatte tie stille, og kunde ikke høre sine egne Ord. - Nu kom det derpaa til en heftig Debatte om denne Taxe, men som sædvanlig seirede Ministeren alligevel med 175 Stemmer imod 50, og billen blev andengang forelæst. - Jmidlertid taler man endnu hørt uden for Parlamentet imod samme, og den Londoner Magistrat, Grevskabet Midlesex og mange andre Meenigheder, have havt Forsamlinger for at raadslaae derimod; men som vel alt vil være uden Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Siden fra Frankrig er indløbet den Efterretning, at voxe Fangne der holdes nu meget strængere end forhen ; ere 84 fangne Franske Officierer, som paa deres Æresord hidtil have gaaet frit omkring her, bragte ombord paa Arrestskibet Bristol i Medvonfløden, hvor de blot faae gemeen Matroskost og Vand isteden før Den sidste Hoftidende melder, at vi paa nye have erobret 4 Franske Kapere paa 47 Kanoner og over 200 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Subskriptionen paa Lands Caffehuus for de ved Slaget den 12te Octbr. blevne Enker og Faderløse, er nu steget til 24000 Pd. Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Af de nye 7 Shellings Guldmynter, ere allerede falske bragt i Omløb, som skal være forfærdiget i Bermingham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Til de Rusiske Admiraler Hennikof og Makprofsom have commandeert de ved den Duncanske Flaade standne Rusiske Linieskibe, er paa Kongelig befaling, forfærdiget 2 kostbare Kaarder, som skal sendes dem til Foræring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Det nye Bibel=Oplag, som Boghandler Maaling, har her foranstaltet, og er næsten endt, koster efter hans til Publikum givne Efterretning, 40000 Pd. Sterl. - Han har mellem 8 og 900 Subskribentere, paa samme, og hvert Exemplar koster 50 Guineer; men dette Oplag er ogsaa pryder med kostbare Kobber og Vignetter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Den bekiendte Forbryderinde Marie TheresPhivoe, endte i Mandags sit Løb i dest saa kaldte sin vende Galge ved Nevgate. Til sin Henrettelse havde hun ladet sig forfærdige en fuldstændig modens Dame klædning, og prydede saaledes Galgen med er fiin hvid Mousselins Klæde, friseret Haar, med Hovedpyndt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Paris, den 11 Decbr. Jgaar blev Fredsfesten, uagtet det stormede og regnede Veierlig paa den høitideligste udført. Kl. 10 vare alle Gader hvilke Buonaparte skulle passere igiennem til Patalet Luxemburg, saafyldte af Nyegierrige at adskillige Troppepikets maatte beordres for at vedligeholde Orden. - Dog afgik Alt uden mindste Uorden; men de kostbare anrettede Jlluminationertabte sig meget ved det stormende Veirligt og Regn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Maynzes Besætning er nu saa got som officielt bekiendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Den 16de venter man Buonaparte reiset tilbage til Rastadt; - Seinedepartementets Forvaltere have skrivtlig bedet ham omat ville bestemme, hvilken Dag og Stund de kunne modtage ham. Strax samme Aftensom Buonaparte kom hertil, besøgte Directeur Barras ham. Kart forud kiørte han i en Karil til Palaiet Luxemburg, og da Skildvagten ikke vilde lade ham ind, da han ingen Indgangs kort havde, sagde han ganske veenlig Kammerat lad dog Buonaparte komme ind; hvortil denne da ogsaa strax var beredvillig, under Geværs Præsen, tering og Vivat Raab, som blev igientaget af hver Skildvagt lige indtil Salsdørren. Der er ham tilbydet en Ære vagt uden for sit Qvarteer, men han har frabedet sig sammen med sig medgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Med Marinens nye Organisering er man nu især beskiæftiget. Alle Officierer, som synes dem fordægtig, afsættes. J Havnen af Cherbourg, har den, ne Skjæbne truffet næsten alle Officierer. - Den til England bestemte Commissair Gostais, har taget saamange Penge med sig, som udfordres til at forskaffe alle vore Fangne der, nye Klæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Rastadt, den 13 Decbr. J Forgaars havde Rigsdeputationen deres 2det. Sæde, som endtes om Eftermiddagen Kl. 2, men da Grev Metternich og Baron Albini den samme fik overordentlige Courerer, blev Demuctionen paa nye samnenfaldet, og forblev sammen indtil Aftenen Kl. 10. da de saasendelig skikkes af med temmelig mørke Ansigter. - Man formoder at de Keiserlige Troppers hastige Tilbagerykken og de Franskes Omringen af Mayn, og Chrenbreitstein, have været Gienstanden for dette. Samme Nat sendte alle Gesandtere Conterer til deres Hover; og Gaar vare de igien forsamlede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Blandede Efterretninger. Fiskekjellingerne i Paris ere blevne meget unaadige over, at de ikke maatte faae Austence hos Buonaparte, darde havde belavet sig paa at komplimentere ham meget honet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Nu sidde allerede over 100 nye Arrestantere i Tembestaarnet i Paris. Man udraaber der ogsaa allerede en Liste paa dem der skulle hænges i det nye Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Den sidste Konge af Pahlen leyer nu meget fornøiet og tilfreds i Petersborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Efter Forlydende skal Greven af Provence (Ludvig 18) forlade sin hidtil havte Residents i Blankenburg. og flytte samme enten til Siberien eller til Botanybay. Luftskipper Blanchard har nu billiget, Thilorier Profekt, at føre den Franske Armee, over til England, i Luftballons, og forlanger da at blive ansadt som Contre Admiral ved denne Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Indenlandske Efterretninger: og Den 21de i d. M. om Formiddagen Kl. 11 blev Morderen Andreas Gabel halshugget paa Østerfælled Hovedet blev derefter tillige med Kroppen, nedgravet paa Retterstedet. Underveis dertil, jæendog under Excecutionen, udviiste han ingen Bedrøvelse, menpaa Veien gik og saaesig omkring allevegne hvor han kom forbi, derhos skraade stærk Tobak, og hilsede adskillige Fordigaaende. Da han lagde sit Hoved ned paaRetterblokken, tog han sin Pidski Munden, for at den ikke skulle være Skarpretteren i Veien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Skibet den unge Henrich, tilhørende Hr. Henrik Helmer i Bergen, ladt med endeel tør og saltet Fisk, er strandet paa Kysten ved Bordeaux. Den danske Konsul sammesteds sendte strax sin Secretair derhen, for at lagttage det nødvendige. Ladningen er vel bleven bierget, men kun lidet deraf ubeskadiget. Der befandtes ogsaa ombord en Summe af 120000 Livres, Beløbet af et Partie Fisk og Ravn, solgt i Douarnenack. For Skibet er aldeles ingen Redning. Der skulde holdes en offentlig Auction over det hele. Efter Folkenes Forklaring er Skipperen N. T. Winier ved en ulykkelig Hændelse, Dagen før Strandningen, faldet i Søen og druknet. I Aalborg udsættes Præmier af 15 Rdlr. for de Kokkeniger der vise den største Sparsommelighed med den den betroede Jldebrandsel; hvis Efterligning maaskee paa flere Steder kunne have god Nytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Efter den Wiborger Samler siges, at Priis Cartaf Hessen ogsaa ville bedrage 100,000 Rdlr. til Kbhns. Handlendes Understyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Den 5te Decbr. løb 5 engelske Skibe paa Grund ved Helsingøer, hvoraf dog de 4 kom løs igien. Exempel paa Umenneskelighed, Menneskerier. lighed og Taknemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
For nogen Tid siden kom (som tilforn er omtalt i disse Aviser) i Middelhavet et dansk Skib i Brand Folket reddede sig paa et i Hast sammenkoblet Flaad, drev dermed en Tidlang omkring paa Havet, og blev endeligen et Skib vaer. Haab om nu at redde Livet, opmuntrede de Ulykkelige til at anstrænge alle Kræfter for at nærmed sig Skibet. Det lykkedes dem nogenledes, og de tilkiendegave ved Tegn deres hielpeløse Tilstand, som desuden var synlig nok. Men istedet for at ile disse Ulykkelige til Hielp, lod den umenneskelige Capitain fore paa de Ulykkelige før at holde dem fra Skibet. - (O! gid man vidste hans Navn, for at kunne overlevere det, brændemærket med Skiændsel, til Efterverdenen) - For ikke at blive skudt i Grund, maatte disse Hielpelse opgive deres Forsæt at komme Skibet nærmere, og dermed tillige alt Haabom at redde Livet. Men Forsynet paagede over dem : Efter nogle Timers Forløb ginede de et andet Skib, søgte ved Tegn. at opvække dettes Opmærksomhed, som ogsaa lykkedes dem. Dettes menneskekierlige Capitain, en Hollænder, ved Navn Stuart, lod strax udsætte en Baad, som da bugserede Flaaddet til Skibet. Nu tog han af de Ulykkelige saa mange ombord, som Omstændighederne tilløde ham. Resten maatte blive paa Flaaddet, som blev fortøiet ved Skibet, og blev det forsynet med de fornødne Levnetsmidler. Reisen gik i deren. Langdrat, hvorover Capitainen begyndte at finde saa stor Afgang i sin Provision, at han vanskeligen kunne føde de inden Borde værende Reddede, men aldeles ikke længere de paa Flaaddet befindlige. Han saa sig altsaa nødt til at fatte en Beslutning som kostede hans Hierte, megen Kamp. Men, for ikke atpiine de Ulykkelige paa Flaaddet med Dødsangst, før Tiden, aftatte han med Skibsfolket hemmeligen, at kappe Flaaddet saafremt de ikke inden en vis Tid, saae Land. Denne Tid var nu forløben, og intet Land seet. Skibsfolket forestillede Capitainen, at det nu var den høie Tid at skille sig af med disse lykkelige, om de ikke selv skulle udsætte sig for Mangel paa Føde. Han indsage Nødvendighede - men føiede tilt førend vi gjøre dette Skridt, som mit Hierte afskyer, lad een gaae og i Masken og see om inger Land vises. Dette skeete da, en Matros klavrede og i Masten. Der forgik en halv Time, en heel Ting, og endnu saaes intet Land, og allerede var man nu ifærd med at ville kappe Tølget, da Matrosen fra Masken pludseligen raabte: Land, Land, For Capitainen og Mandskabet var dette en Engels Røst. Med Glæde opgave de deres Forsæt, og nu kunne de giøne i hvad Egne de befantes. De styrede da efter Landet, som den paa Masten besinettige Matros ikke vinedes større end en Haand. Men anden Dagen naaede de Landet, og ankom lykkeligen til en spansk Havn, hvor den menneskekierlige Hollænder overleverede de reddede Danske til deres Consut, og fortsætte sin Reise, uden at giøre Fordring paa mingste Belønning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Den danske Consul meldede denne Tildragelse til Kiøbenhavn; men havde uheldiqviis glemt at erkynddige sig efter Hollænderens Navn. Nogen Tid der efter blev den brave Hollænder opbragt; hans Skib og Ladning erklæret for god Prise, og han blev en fattig Mand. J denne Nød vendte han sig til den danske Consul, paa det Sted hvor han var opbragt, Denne vidste Historien om de reddede Danske, og formodede, af adskillige Omstændigheder, at denne Ulykkelige maaskee kunne være den der havde frelst hans Landsmænd. Han spurgte ham, og erfarede til sin Glædde, at det netop var ham. Consulen havde, ligesom de at prise, og Kale den gl. hver Bole. Phinoe, ende . . verinde Marie Therese. flere danske Consuler, af sit Hof faaet Ordre i denne Henseende, forsynede altsaa den brave Coffardie Capitain med fornødne Reisepenge, og raadte ham at reise til Kiøbenhavn, med Tillæg : at han der vist ville blive lykkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Capitainen ankom da til Kbhvn. melte sig efter Anviisning paa behørigt Sted, og blev ufortøvet forestillet Hs. Kongel. Høihed Kronprinsen. Prinsen takke de ham for hans Menneskekierlighed; men hans virkelig kongelige Hierte lod det ikke blive ved den blotte Tak: Han anviiste ham strax en Charge ved Søe=Etaten, gav ham dansk Uniform, Kaarde og Portd Epee med en aarlig Pension af 300 Rdlr. og da Capitainen tilkiendegav at han helst ønske at føre et Koffardieskib, blev ogsaa dette ham tilstaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-12-29
Handelmanden de Conink kjøbte i Petersborg en stor Koffardie Fregat og gav den brave Hollænder samme at føre, hvorved han af Hs. Kongel. Høihed, med Beholdning af sin Pension, fik Tilladelse, ogsaa som Koffardie=Capitain, at bære den Kongelig Dansk Un form og Portd Epee.