JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
J de offentlige Jndberetninger fra Generalerne tales sædvanligst ogsaa kun om Soldaternes Hengivenhed. Men ligesaa ivrig man var med at opspinde Jntriger i Frankrig selv, for at bringe en Plan til Modenhed, som har sat hele Europas Rolighed paa Spil, saaledes har man ogsaa arbeidet paa Cabaler i Udlandet, for at fremme alt hvad der stod i Forbindelse med Hovedintrigen. Talleyrands egne Courerer skulle have overgivet Bonapartes Emissarier nogle Depecher, hvilke de befordrede til ham, istedet for at bringe dem til Paris. Fyrst Talleyrand skal have opdaget det, og ladet efter sætte en Coureer, som man indhentede nogle Post stationer fra Wien. Da man igjen fratog ham Depecherne, fandt man flere Pakker end Talleyrand havde medgivet; de vare fra andre Franske. Fra den Tid af ledsages de franske Courerer af østerrigske Officerer. - Frankrigs Forbindelse med Neapel er nu aabenlys. Jkke allene har Kong Joachim erklæret, at han ikke kunde være en Ven af Bourbonnerne, ihvorvel han ikke vil forandre sine Forhold med de allierede Magter - to Ting, der ikke passe godt sammen - men i Paris er ogsaa ankommen en Coureer fra Neapel, og i Ancona har Bonapartes Proclamation været opslaaet. - Congressen agter at udstede en ny Erklæring mod Bonaparte. De østerrigske Tropper ere allerede i fuld Marsch til Rhinen; Russerne marschere med 4 Armeecorpser, tilsammen over 180,000 Mand og 16,000 Heste, til Tydskland; Preusserne rykke ligeledes frem med en frygtelig Magt af 7 Hovedcorps; Spanien truer med to Corps paa 60,000 Mand hver, Belgien dækkes af 160,000 Mand, og om kort Tid ville de Franske saaledes see sig angrebne af 700,000 Mand. Kunde Frankrig bestaae i denne Kamp, saa fortiente det virkeligen Navnet la grand Nation. Curiosa. J. Svaningius, Christian den Andens Biograph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Det er uden Tvivl ved Oversætteres Skjødesløshed, at den Urigtihed, at skrive Slægtninge, Yndlinge c. er kommet ind i Sproget, og det tydske Fleertal Junglinge, Lieblinge a. har aabenbar forledet dem dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Naar Forf. siger, "at Sproggrandskningen bør respectere Sprogbrugen og Sprogets i den hjemlede Anomalier," saa har han fuldkommen. Ret, men kun maa man skjælne imellem Sprogbrug og Sprogmisbrug. Hvad der strider mod Sprogets Aand og Natur kan ingen Brug undskylde, allermindst naar man kan vise den urene Kilde, hvorfra en saadan Brug har sin Oprindelse. Vort Sprog har i det Hele mere Fasthed og Bestemthed, end mange troe, og det er ofte kun Magelighed, der bevæger os til at indskyde Urigtigheder under Sprogbrugen. Forf. af hiin Jndvending kunde maaskee nævne nogle Eenstavelsesord paa ing, hvis Fleertal dannes blot ved Tillæg af en i Enden, f. Ex. Tinge, Ringe, men det skeer ene fordi de ikke skulde forbyttes med ligelydende Gierningsord f. Ex. tinge, ringe &c. og kan ingenlunde tjene til Undskyldning for, at man skriver Slægtninge, Ynglinge &c. varender, Sprogbemærkninger. XXIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Det ny Domhuus har faaet en Jndskrift, som neppe een af Hundrede forstaaer. MethLogh scal man Land bygge begynder vel Waldemar den Andens jydske Lov, men hvad det Ord bygge her egentligen betyder er vel ikke saa ganske afgjort. Bygge formoder man kommer af byggie, at bygge, som i det gamle Sprog betyder at opdyrke Landet, d. er besaae det med Byg Efter Videnskabers Selskabs Ordbog skal bygge Land betegne vedligeholde, forbedre Land, men den anfører ingen Grund derfor. **) Det vilde være at ønske, om een af vore Sproggrandskere vilde værdige Ordet en nøiere Undersøgelse. *) Jv. Prof. P. C. Müllers Priisskrift om det islandske Sprogs Vigtighed. Man skulde snarere formode, at Ordet kommer af Byg, en beboet Landstrækning, Boig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Indenlandske Efterretninger. Aalborg, den 4de April. Den 20de Marts d. A., blev i Wreilef Skole i Skolekommissionens Overværelse holdt offentlig Examen over øverste Klasses Ungdom, 28 i Tallet, af begge Kjøn. Dadenne Examen maaskee er den første, der offentlig er holdt, siden der blev Skole til i Weile, Sogn, saa kan det vel ikke være af Veien, herved at melde et Par Ord om Samme, dog ingenlunde i anden Hensigt end for derved at vise, hvor velgjørende Skoleforordningens Bydende er, naar Samme nøie overholdes. Efter foregaaende Tillysning fra Prædikestolen otte Dage i Forveien, indfandt ikke allene ovenmeldte Ungdom sig i Skolen, men og en Deel af dens Forældre. Alle Børnene vare rene og nette paaklædte; ligesom til en Høitidsdag. Efter en kort Bøn begyndte derpaa Prøven omtrent henimod Kl. 9 Formiddag, og varede indtil Kl. 5 om Eftermiddagen. Ethvert Barn blev prøvet i efterfølgende 7 Poster: 1) Jndenadslæsning efter Birchs bibelske Historie; 2) Udenadslæsning efter Cathekismus og Lærebog; 3) Dagsprog og Forstandsovelser; 4) Religion og bibelsk Historie; 5) Regning paa Tavlen og af Hovedet; 6) Skrivning; 7) Skriftlæsning. J første, anden og syvende Post examinerede Skolelæren selv, i de øvrige Sognepræsten, og tilsidst blev af hele Kommissionen Børnenes Skrift, som deels var efter Dictering, deels efter Forskrivt, gjennemseet og bedemt. For hver Post fik Børnene enkelte Characterer, som blev betegnet med Tal, nemlig: 5 for udmærket god, for meget god, 3 for god, 2 for nogenledes og 1 for maadelig. Disse bleve til Slutning talte, og efter Beløbet af dem, saavelsom og efter de, for hver Skoledag erholdte Flids- og Sædelighedssedler, blev ethvert Barn anviist den Plads, den herefter i Skolen skulde have. Med Sandhed kan Man melde, at det var en Lyst, at høre og see, hvor god Fremgang Børnene havde gjort i saa kort en Tid, nemlig: fra Nytaar af, da Jndretningen først methodisk tog sin Begyndelse. Alle gjorde god Rede for hver af de anførte Deele. Alle fik gode Characterer, 2 bleve endog udmærkede og Alle, saavelsom og de Tilstædeværendes Forældre, vare saa meget glade. Velsignet være Kongen, som saa faderligen og velgjørende har sørget for at afhielpe een af Landets største Mangler. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Odense, d. 7 April. Den forhen efterlyste farlige Person, Andreas Korporal, eller Andreas Stephensen Lydomhede, som er mistænkt for det Natten mellem 24 og 25 Septbr. udøvede Mord paa Skræder Tychsen, paa Landeveien mellem Gabel og Kastrup paa Godset Gram, er nu paagrebet og arretteret i Haderslev. - Generalkommanden i Nørre Jydland bekjendtgiør, at der efter General=Kommissariats=Kollegii Bestemmelse skal gjøres Forsøg paa, at see den ved Grenaae faste Batterie i de senere Aaringer opførte Kasernebygning, som er fortrinlig skikket til Pakhuus, bortleiet. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Mariboe, den 3die April. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte Februari Maaned følgende: En Tønde Hvede 20 Rdlr., en Tde. Rug 14 Rd., en Tde. Byg 7 1/2 Rd., en Tde. Havre 4 1/2 Rd., en Tder graae Ærter 10 Rd., en Tde, hvide Ærter 10 1/2 Rd., en Tde. Vikker 7 Rd., en Tde. Kartofler 4 1/2 Rd.,et Pund røget Flesk 4 Mk. 8 s., et Pd. fersk Flesk 66 s., et Pd. Kjød 24 s., et Pd. Smør 80 s., et Pund Ost 24 s., et Pd. Talg 6 Mk.,et Slagtenød 83 Rd. 2 Mk., et Faar 9 a 10 Rd., et Sviin 60 Rd. - Alt i Rbd. N. B. Natten imellem den 30te og 31te f. M. blev her af et Hyttefad bortstiaalet 12 store Gjedder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
(Mariboe Avis.) Mariboe, den 6te April. Den 4 April om Aftenen imellem Kl. 9 og 10, rasede over Mariboe en meget stærk Orcan med Lynild, Torden og Regn, hvorved Mark= og Haugearbeidet er fat meget tilbage. J det Øvrige lader det til, som om Luften laborerer af 2den Dags Feberen, da vi i den senere Tid ikke haver havt godt Veir, uden netop hver anden Dag. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Kjøbenhavns Børs den 11te April. Cours. Hamb. 2 M. 690, a vista 700. Amsterdam 2 M. 663. London 2 M. 22 3/4 Rbdl. a vista 23. Spec. 700. - Specier solgtes til 42 1/2 a 42 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 1/2 pr. 100; Oblig. 260.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
En Veiriagtager har bestemt Veiret i Aaret 1815 paa følgende Maade: 135 Regndage, altsaa mere end 1/2 Deel af Aaret; hen herskende Vind Nord, Ost- og Sydvest; Aarstider: Vinteren kold og fugtig, undtagen mod Enden; Foraaret koldt og fugtigt; Sommeren i Begyndelsen kold og fugtig, siden heeb og tør; derpaa foranderlig; Høsten kold og foranderlig. Den koldeste Dag vil være i Januar, den hedeste i Juni, Varmemaaleren vil stige noget over 23 Grader. De Maaneder, hvori Vinden vil komme nordfra, ere Januar, Marts, April, Juni, Aug., Sept., Oct., Nov. og Dec. Dersom Propheten ikke har taget Feil, saa vil dette Aar blive i alle Henseender ubehageligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
J engelske Blade læser man følgende Træk En Bugtaler vendte for ikke længe siden tilbage fra Bath til Bristol med een af sine Venner. Underveis bleve de overfaldne af to Røvere. J samme Øieblik hørte man to stærke Stemmer, der syntes at komme fra Siden af: "holdt, J Spitsbuber i tre Dage have vi været paa Spor efter der, nu have vi eder!" Røverne, der troede at der var Politiebetjenter efter dem, toge Flugten og lode Bugtaleren og hans Ven slippe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
En fortjent Mand i Elberfeld har opfundet en Karre, paa hvilken ved Hielp af en Hest 50 til 60 og maaskee 70 Centner kunne kjøres. Ellers kan en Hest kun trække 12 til 1500 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Et Naturspil sysselsatte nyligen alle Naturforskere i Wien. En Kat, som i et Huus ret godt forligedes med en Hund, fik blandt flere Unger 2, der see aldeles ud som Hunde med nogle Kiendemærker af Katteslægten. De have et Skjæg og Poter, som en Kat og gjøe som en Hund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Blandt de i Paris selv kun lidet bekiendte Konstsatte i Notre Dame Kirken hører Bon partes af gyldne Laurbærblade smagfuldt bearbeidede Imperatorkrands, Jesu foregivne Demantskrone, den Biskops Stav, som i det 6te Aarhundrede lagde Grundstenen til Kirken, Pavens Trone, og Jnsignierne ved Bonapartes Kronning; hans Kaabe veier 80 Pd., som man ikke vil forundres over, naar man veed, at der allene til at bebræmme Rygsiden, brugtes 6000 Hermelinspeltse. Da Keiser Fran besøgte denne Kirkeskat fandt han, at Keiser Carl den Stores her opbevarede Krone ikke er den ægte, hvilken findes under Østerrigs Bevaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Den fra Krigen i Tyrol bekiendte østerrigske General Grev Chasteler er i Venedig blevet dræbt ved Snigmord,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Wien, d. 30 Marts. J Forgaars havde en stor Conferents Sted mellem de der tilstædeværende Souverainer. Omtrent om 14 Dage ville samtlige Monarker begive sig til Rhinen. - J Gaar ankom adskillige Courerer fra Jtalien, og medbragte den Efterretning, at Kong Joachim umiddelbar efter sin Ankomst til Ancona lod udbrede Napoleons Proclamationer. Man kan derfor med Bestemthed, antage, at Krigen mellem ham og den østerrigske Armee allerede vil bryde ud inden 14 Dage. Jøvrigt er Alt ganske roligt i det forrige Kongerige Jtalien. - De fleste Franskes slette Opførsel mod deres Konge har her opvakt almindelig Afsky.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Den fremmede Prinds, som nylig blev saa strængt paapasset af Politiet, bliver nu ikke meere bevogtet. Hans Papirer ere blevne undersøgte, og fra den Tid af har han fuldkommen legitimeret sig. Han skal endog declamere meget heftig imod Napoleon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Adskillige Erkehertuger skulle ville overtage Com mander. Erkehertug Carl overtager foreløbig Generalgouvernementet i Mainz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Paris, d. 28 Marts. Moniteuren (som nu ikke længer er et officielt Blad), indeholder telegraphiske Meddelelser fra adskillige Militaircommandanter. - Grev d'Erlon (Drouet) melder under 25de dennes, at de Tropper, som havde ledsaget Mousieur og Hertugen af Berry, nu staae under General Laurisions Commando. Hertugen af Treviso (Mortier) skriver, at alle Pladser i Norden ere sikkrede mod Overfald eller alvorlige Angreb, Grev Wedel melder fra Cherbourg, at den derværende Rhed er sat i Forsvarstand, og General Caffarelli, at Alt er roligt i Bretagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Hertugen af Treviso er ankommen hertil fra Lille, og er allerede forestillet Keiseren. - Napoleon har udstædt et Decret, hvori han udnævner sig selv til Øverstbefalende for Parises Nationalgarde. Generallieutenant Grev Duronel commanderer under ham. - Marschal Augereau (Hertug af Castiglione) har faaet Tilladelse at begive sig til sine Godser. Marschal Mardonald er kommen tilbage til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
London, den 31te Marts. Gazette de France indeholder følgende: "Man forsikkrer, at Keiseren har tilkiendegivet alle i Paris værende fremmede Ministre, at han vel har lovet Nationen, at forene den venstre Rhinbred og Belgien paa ny. med Frankrig, men at han nu har besluttet trolig at opfylde Parisertractaten, naar man ikke vil blande sig i Frankrigs indre Anliggender." – Fra Lyon har Bonaparte sendt en Coureer til Keiseren af Østerrig. Den Efterretning, at han er reist til Armeen, er falsk. - J Dunkirchen har været et betydeligt Opløb. Jndvaanerne havde revet den trefarvede Fane i Stykker, og igien plantet den hvide, fordi Rygtet sagde, at Bonaparte var bleven dræbt. Soldaterne fyrede paa Folket, og man loges i Gaderne fra Kl. 12 om Middagen til ud paa Natten. Mange Mennesker tilsatte Livet. Østende, den 29de Marts. Jaften vil Hs. Majestæt Kong Ludvig den 18de afreise herfra. Monsieur ankom den 25de. Adskillige Vogne ere ankomne hertil fra Frankrig med Penge. Millioner Franker ere afgaaede fra den franske Grændse til Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Frankfurt, den 3die April. J det sydlige Frankrig bliver det Kongelige Partie daglig mægtigere. Det er tilforladeligt, at Communicationen mellem Nismes, Montpellier &c. og Paris har været afbrudt siden den 17de Marts. - Kong Ludvig den 18de ventes ogsaa hertil. Lord Wellington er reist herigjennem,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Berlin, den 30 Marts. For at berede de Tappre, som ved Fædrenelandets Forsvar have mistet Synet, en blidere Lod, har den i Preussen commanderende General, Grev Bülow af Dennewitz, udkastet en Plan til et Jnstitut, hvori 50 saadanne Ulykkelige kunne underholdes og bruges til et af dem udførligt Arbeide, og derved saavel udrives fra en fordærvelig Ørkesløshed, som sættes istand til at medvikke til deres Underholdning. Allerede er en betydelig Sum indkommen ved frivillige Bidrag til dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Schaffhausen, d. 25 Marts. Mange franske Kjøbmænd og andre Privatpersoner fra Egnen af Basel bringe deres Vare og kostbare Effecter i Sikkerhed paa helvetisk Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Siden mit sidste Brev er det Teppe endnu ikke gaaet op, der skjuler et af de mærkeligste Optrin i det ny Aarhundredes Historie, og hvis Udfald saa mange Millioner see med saa megen Længsel og spændt Opmærksomhed i Møde. Det store Sørgespil hedder Europas Kamp mod Frankrig, og Stykkets Forfatter Napoleon Bonaparte. Naar Knuden ikke overhugges, saa bliver Opløsningen maaskee skrækkelig. Jmidlertid Haes ingen at være roligere end Bonaparte i Thuillerierne. Her hvor for neppe fire Uger siden Ludvig XVIII sad paa sine Fædres Trone, gaaer Alting igjen sin sædvanlige Gang, ret som om Bonaparte aldrig havde forladt Paris eller været paa Elba. Om hans Levemaade veed man følgende: Han staaer gjerne op mellem Kl. 6 og 6 om Morgenen og forlader ikke sit Cabinet, førend Kl. 9, til hvilken Tid den opvartende Kammerherre bebuder Lever, hvortil Ministerne, Storofficererne, Statsraaderne, General-Lieutenanterne, Marschallerne, de Oberster, der commandere Regimenterne, Husets Officierer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 7 April. J Weilbye ( 1/2 Miil fra Aarhuus) afbrændte i Onsdags Eftermiddag ved Jldsvaade tvende Selveiergaarde og et Fæstehuus med alle tilhørende Bygninger. Ved de fra Aarhuus tililende Sprøiters Anstrængelser dæmpedes Jldens videre Fremgang, saa at der om Aftenen Kl. 10 ikke længere var nogen Fare, efter en 6 Timers Brand. Kreature og endeel Jndboe blev reddet. Huusmanden, hos hvem Jlden opkom, blev forbrændt i Ansigtet. Fra en Naboe gaard af Brandstedet flyttede Eieren sin syge Kone, men da han kom til Bestemmelsestedet var hun imidlertid paa hans Ryg hensovet i Evigheden, hvortil Skrækken vel for endeel havde været Aarsag. Aarhusianerne fortjene ved denne Leilighed den fuldkomneste Roes for udviist Hjelpsomhed og Aandsnærværelse, da Byen ellers letteligen i den stærke Blæst havde staaet Fare for et større Tab. Ogsaa Lisbergs og Skeibyes Bønder hialp til, men Byens egne vare for endeel temmelig rolige Tilskuere ved deres Byemænds Ulykke. (AarhuusAvis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Mariboe, den 10de April. J disse Dage have vi havt ret godt Veir, hvorved Mark og Haugearbeidet er noget fremmet. - Landmanden, er i fuld Arbeide med at saae de lollandske Rosiner. - Paa nogle Herregaarde kan nu et Pund Smør kjøbes for 5 Rbmk. - Den forhen i disse Aviser paaankede liden Broe paa Hillested, Mark (under Grevskabet Knuhtenborg) er nu sat i en ypperlig og fuldkommen god Stand; men paa Sædinge Mark er ligeledes – imellem Mads Kochs udskiftede Plan - en Broe, der i lang Tid høiligen har trængt til at øges og bedres, da den i sin nærværende Brøstfældighedsstand ei ret vel kan passeres uden at udsætte de dyre Hestepuselanker for alskens Ulempe. - - Til Høiesteret ere i indeværende Aar 1815 indstevnte 64 danske, 1 islandsk, 1 ostindisk og 23 vestindiske Sager. Jblandt de danske er en lollandsk Sag: nemlig Grevskabet Knuhtenborgs Birketings Røt Proprietair Bølle imod Proprietair Jørgensen Nr. 45. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Kjøbenhavns Børs den 14de April. Cours. Hamb. 2 M. 660, a vista 670. Amsterdam 2 M. 615. London 2 M. 22 1/2 Rbdl. a vista - . Spec. 665. - Specier solgtes til 40 1/2 a 41 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 67 1/2 pr. 100; Oblig. 275.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Rettelser. J forrige Nr., P. 453, sidste og næstsidste Linie: Drois reunis Læs: Droits reunis. - P. 456, L. 17: grand læs: grande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Moniteuren indeholder en omstændelig Proces Verbal over Værdien af Kronjuvelerne, Perlerne a., der nu ere i Ludvig den Attendes Eie. Den udgjør 13,834,046 Fr. 70 Cent. Regenten (den store Diamant, som har siddet i Bonapartes Kaardeknap) anslaaes allene til 6 Mill. Værdien af de tilbageblevne Prætioser til 603,598 Fr. Engellænderen Skorsby agter at gjøre en Reise til Nordpolen, naar den engelske Regjering vil give ham den fornødne Understøttelse. Han har alleredt adskillige Gange været paa Hvalfangst Norden for Spitsbergen; nu har han den Hensigt, at seile indtil de staaende Jssletter, og derfra at reise i en Slæde med Hunde for. Hans Slæde er saaledes indrettet, at den opsaa kan bruges som en Baad, naar han paa sin Vei møder Vand, i hvilket Tilfælde han tager Hundene i Baaden, ligesom han igjen spænder dem for Slæden, naar han naaer fast Jis. Han er saa overbevist om at komme til Nordpolen, at han offentligen forsikkrer at ankomme der 20 Dage efterat han har forladt Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Lyon, den 23 Marts. Vor Stilling bliver hver Dag mere critisk. Den Kongelige Armee i Syd udbreder sig stedse meere. - Skjønt de fleste af de herværende Jndvaanere ere godt stemte, har Militairet og det bonapartiske Parti dog endnu Overhaand. Alle Forretninger hvile. De Farer, for hvilke vor Stad kan blive udsat under nærværende Omstændigheder, lade sig ikke let beregne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Gens, d. 30 Marts. Adskillige Breve fra Lyon melde, at den Kongl. Armee, der danner sig i og om Marseille, er meget betydelig. – Fra Paris, saavelsom fra Departementerne erfare vi, at Soldaternes Tøilesløshed har opnaaet en meget høi Grad. Man er allerede gaaet saavidt, at Officiererne selv ere udsatte for Mishandlinger, og, som en Følge deraf, er al Militairdisciplin ophørt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Zürich, d. 28 Marts. De schweizerske Tropper, som vere i Melun, have forholdet sig som Schweizerne den 10 August; de ere blevne troe Alle franske Tropper gik over til Bonaparte og raabte: Keiseren leve. – Schweizerne, henved 1000 Mand i Tallet, formerede en Bataillon, carre og raabte: Kongen leve, i det de erklærede heller at døe end at bryde deres Eed. Først vilde Bonaparte lade dem angribe, men det synes at et saa kjækt Forhold indgjød ham selv Ærefrygt; han lod dem vende tilbage til deres Caserner, hvorfra de afsendte en Officier til Landdagen, for at indhente Befaling, hvorledes de skulde forholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Landdagen har besluttet at kalde disse Brave tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Frankfurt, den 4 April. J Dag forsikkrer, man, at de høie i Wien værende Monarker ville foreløbig begive sig til Freyburg i Breisgau. Man forsikkrer ogsaa, at Ludvig den Attende vil begive sig til deres Hovedqvarteer, saasnart de ere afreiste fra Wien. - Troppegjennemmarscherne gjennem vor Egn vedvare uafbrudt. – Jfølge Beretninger fra det sydlige Frankrig, er Hertugen af Angouleme ankommen til Marseille, hvor han har stillet sig i Spidsen for den Kongelige Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
Hamburg, d. 11 April. Vi erholde i dette Øieblik Privatbreve fra Paris af 2 April. Jfølge samme hersker der i Paris en rædsom Stilhed. Allevegne kjender man den Fare, som truer Frankrig inden og uden fra. Man veed, at hele Europa væbner sig mod Bonaparte. Ligesaa bekjendter det, at alle Jndvaanerne fra Bayonne til Avignon, fra Borde ux til Marseille have grebet til Vaaben for det Kongelige Parti. Man vidste ogsaa, at Marie Louise og den saakaldte Konge af Rom ikke vilde ankomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-04-15
London, den 4de April. Bonaparte lader intet Middel uforsøgt, for at afvende vor Regjering fra Bourbonnernes Sag. Jkke nok dermed, at han gjorde vor Gesandtskab, som endnu var i Paris da han lykkede derind, allehaande Forestillinger, for at bevise, at ikke Bourbonnerne, men han ene kunde regjere i Frankrig; men han har endog sendt en egen Coureer til vor Regjering. Depescherne vare adresserede til den Kongel. franske Gesandt. Coureren, som den 2den d. ankom til Dower, blev strax anholdt. Saasnart Grev de la Chatre blev underrettet om hans Komme, erklærede han, at han ikkuns kunde modtage Depescher fra sin Konge, Ludvig den 18de, men ikke fra Bonaparte, og derpaa blev Coureren sendt tilbage. - Forrige Uge bleve 15000 Fade Krudt, indskibede til vor i Belgien staaende Armee, som endnu stedse forøges. - Hertugen af Feltre er den 29de Marts ankommen til Ostende. - De Kongel Statsministre forsamlede sig i Løverdags og Søndags i Bureauet for de udenlandske Anliggender, og raadsloge hver Gang 3 1/2 Time. Efterat de igjen igaar havde holdt Raad i 1 1/2 Time, bleve Hr. Harrowby og Hr. Wellesley Pole afsendte til Nederlandene til Ludvig den 18de. - Siden den 2de Marts vare ingen Poster ankomne til Paris fra det sydlige Frankrig. - Jgaar ankom Hertugen af Orleans hertil fra Ostende, og havde strax efter en Privataudients i Carltenhouse hos Prindsregenten. - Prindsessen af Conde er ankommen hertil fra Calais. - Efterretningerne fra Bordeaux af 25 Marts lyde meget gunstig for Bourbonnerne. - Oberst Sir Reil Campbell, der var som engelsk Commissair paa Elba hos Bonaparte, er indtruffen her til London, og er for nærværende Tid beskjeftiget med at forfatte et Skript til sit Forsvar, og ordne de fornødne Papirer. - En Flaade tomme Transportskibe afseilede sidste Søndag fra Portsmouth til Qveber, for at hente Tropper tilbage derfra.