Almuevennen, 1844-12-01
De Forslag, der i Almindelighed ere gjorte for at forbedre Landpolitiet, gaae ud paa at ansætte. 1) enten Politiassistenter for 2 a 3 Sogne; 2) eller bedre lønnede Sognefogder med en bestemtere og mere udvidet Politimyndighed; 3) eller ridende Politibetjente. Ved samtidig at bringe disse tre Forslag til Udførelse i enhver Jurisdiction, antager Comiteen, at Landpolitiet vilde bringes i den Stand, man med Føie kunde ønske, men den formener, at det derved vilde komme til at koste langt mere, end det burde. At bringe et af de to førstnævnte Forslag i Udførelse vil, efter Comiteens Mening, medføre betydelige Udgifter, uden at noget Betydeligt derved vilde vindes, hvorimod den foreslaaer – forudsat at Politimestrene, naar dem meddeles gode Assistenter, og de saaledes som executive Embedsmænd for det meste kun have at lede deres Virksomhed, kunne overkomme de dem iøvrigt paahvilende Forretninger – at Land Jurisdictionerne forsynes med et tilstrækkeligt Antal underordnede Politiofficianter, som med Lethed kunde bevæge sig overalt i Jurisdictionerne og vaage over den offentlige Sikkerhed og Orden, og antager den, at disse ikke bør være saakaldte ridende Politi betiente, som skulle efter de i denne Retning fremsatte Forslag antages og afskediges af vedkommende Amtmænd, Amtsraadene eller Politimestrene; men at der bør oprettes et særegent og bevæbnet, for største Deelen ridende Gensdarmericorps for Kongeriget, som med Hensyn til Deconomi, Disciplin og øvrige indre Forfatning organiseres aldeles militairisk, og under Overbefaling, af en Militairchef underordnes Armeens øverste Krigstyrelse, men derimod med Hensyn til Virksomhed og Tjeneste-Forretninger under vedkommende Politiembedsmænd underordnes Landets Justitscollegium. Gensdarmericorpset, som stedse bør være Krigs lovene undergivet, inddeles i de fornødne Brigader og Underafdelinger, og fordeles i Landet ifølge Bestemmelse af Justits collegiet efter Overveielse med Corpsets Chef. Comiteen antager, at et saadant Corps, for hvilket naturligviis en egen og nøiagtig Tjenesteinstruction blev at udarbeide, vilde afgive det bedste Middel til at give Politiet i Danmark udenfor Hovedstaden den fornødne Kraft og Virksomhed og derhos lette Landbeboerne for mange af de Byrder, som nu ved Forbryderes Paagribelse og Transport paahvile dem Ved at sammenligne Danmark med Kongeriget Preussen, hvor Gensdarmeriet, saavidt Comiteen bekjendt, senest er organiseret ved en kongl. Ordinants af 30te Decbr. 1820, der har en Styrke - derunder Grændse=Gensdarmeriet ikke indbefattet - af 57 Officerer, 96 Vagtmestere, 1240 Gensdarmer, er Comiteen kommen til det Resultat, at et henved 400 Mand stærkt, Gensdarmericorps maa være fuldkommen tilskrækkeligt for Kongeriget Danmark. En væsentlig Jndvending mod dette Forslag, er den Bekostning, det medfører, men Comiteen antager, at hvilken af de i Forslag bragte Foranstaltninger til at skaffe Politiet forøget Kraft der end bringes i Udførelse, vil medføre betydelige Udgifter, og det Mere, som et Gensdarmericorps muligt vil koste, oprettes vistnok ved den større Nytte, dette vilde gjøre. Dette Udkast var ikkun tiltraadt af to af Raadets Medlemmer udenfor Comiteen, hvorimod fra de 4 øvrige vare indkomne separate Bota, som vel stemmede overeens med Udkastet deri, at Foranstaltninger burde træffes, for at skaffe Politiet forøget Kraft og Virksomhed, men derimod ubetinget fraraadede Oprettelsen af et Gensdarmericorps i dette Øiemed. Da saaledes de i ovennævnte Udkast udtalte Anskuelser kun bleve Minoritetens i Amtsraadet, vedtoges det at overdrage til Consistorialraad Quistgaard, (hvortil dette Medlem erklærede sig villig overeensstemmende med de afgivne separate Bota, at udarbeide Raadets Betænkning til det kongl. danske Cancelli, dog at Minoritetens Botum deri blev at optage. 11. Formanden for Oeconomiecomiteen Provst Mellerup refererede dernæst: a) Sagen angaaende St. Jørgensbjerg Sogns Fattigvæsen og Roeskilde Amts Communers Bidrag til Samme. Denne Sag har været afgivet til Herredsfogdens Erklæring, som nu var indkommen. Det Principale, af Comiteen tidligere i Sagen forfattede Udkast til en Jndstilling til det kongl. danske Cancelli blev atter fremlagt og oplæst. Comiteen gjør deri opmærksom paa, at medens de i St. Jørgensbjerg Sogn uddeelte Almisser, ere meget høie, ere Sognebeboernes egne Bidrag meget lavere, end forholdsviis i de andre Communer. Da Sognets Fattigvæsen derhos er Eier af Capitaler, androg Comiteen paa, at det maatte blive bestemt, at bemeldte Fattigvæsen i et Tidsrum af 2 a 3 Aar aarligen brugte af Capitalen 100 Rbd. og derhos formindskede det samlede Beløb af Almisserne med 10 pCt. og paa den anden Side forøgede Fattigbidraget med 50 pCt. Den derefter stedfindende Deficit vilde da andrage circa 29 Tdr. Rug, og 13 Tdr. Byg, hvilket Deficit Communerne i Amtet maatte udrede i de ovennævnte 3 Aar, efter hvilken Tids Forløb man maatte forvente, at St. Jørgensbjerg Sogn vilde være istand, til uden fremmed Hjelp at afholde sine Udgifter. Dette Udkast billigedes af Raadet, og blev det vedtaget uopholdelig at gjøre Jndstilling til Collegiet, samt derom underrette St. Jørgensbjerg Sogneforstanderskab, for at der kunde tages Hensyn til samme ved den Plan, som nu skulde lægges for Fattigforsørgelsen pro Og da der istedetfor det af oftnævnte Sogneforstanderskab af Amtets øvrige Communer pro 1843 requirerede Tilskud af 60 Tdr. Rug og 40 Tdr. Byg, af Amtsraadet ikkun var re parteret 29 Tdr. Rug og 13 Tdr. Byg, og Forstanderskabet har ladet indkjøbe det Manglende, saa blev det vedtaget, eftersom Canc. Resolution af 12te Decbr. 1820 endnu er ved Magt, strax at anvise til foreløbig Udbetaling af Amtsfattigkassen ovennævnte Sogneforstanderskabets Udlæg. III. Sognefoged Petersen, som Veicomiteens Formand, refererede dernæst som følger: 1) Sagen i Anledning af Cancelliraad Birkedommer Rodes Skrivelse af 7de Septbr. d. A. om Veiens Tilstand fra Yder holm Bro til Søllerød, forsaavidt den gaaer igjennem Cancelliraadens Jurisdiction. Denne Vei er af Amtsraadet foreslaaet optaget som mindre Landevei. Amtets Veibetjent har under 1ste Novbr. afgivet Rapport til Raadet om Veiens Tilstand, og indstillede Committeen derefter, at Raadet opfordrer Politimesteren til at ville have sin Opmærksomhed henvendt paa denne Veilinie, især med Hensyn til Veigrøfternes Opgravning og øvrige Jordarbeides Jstandsættelse, at saadant kunde skee i det tidligste Foraar, hvilket af Raadet billigedes. 2) Et Andragende fra Jyllinge og Gundsøemagle Sogneforstanderskab, hvori de, paa Grund af at Arbeidet paa Biveiene er blevet opholdt af Mangel paa Tilsigelse, udbede sig Amtsraadets Betænkning om det er nødvendigt, at Tilsigelserne til Veiarbeidet skal skee fra Herredsfogden til Sognefogden for hver Gang, der skal arbeides paa Veien, omendskjøndt Herredsfogden har været enig med Forstanderskabet i det omhandlede Arbeides Udførelse, eller om dette, som paa andre Steder er Tilfældet, kan skee directe fra Sogneforstanderskabet til Sognefogden. Comiteens Udkast til en Svarskrivelse, saavel til den respective Herredsfoged, hvori tillige Forstanderskabets Andragende communiceres ham, som til Sogneforstanderskabet, fremlagdes og oplæstes, og gjør man i sidstnævnte Skrivelse Forstanderskabet. opmærksom paa, at dets Myndighed ved Veiarbeidets Udførelse. ikkun er controllerende, eftersom den 17de § i LandcommunalAnordn. af 13. Aug. 1841 bestemmer, at den Politimesteren med Hensyn til Veivæsenet tilkommende Embedsmyndighed, og de denne Embedsmand, saavelsom Sognefogden tidligere paa hvilende Pligter vedblive. Som Følge heraf maa Politimesteren bære Ansvaret for Arbeidets forsvarlige Udførelse, og maa saaledes være den Autoritet, der ved Sognefogderne besørger Tilsigelserne, og at det derimod maa grunde sig paa gjensidig Overeenskomst, hvor Forstanderskabet directe kan henvende sig til Sognefogden om Tilsigelse. Svarskrivelserne bleve af Raadet billigede, hvorefter de blive at expedere. 3) I Anledning af en fra Rye og Sonnerup Sogneforstanderskab fremkommen Forespørgsel om, hvorvidt det frie Hartkorn skal deeltage i Omkostninger ved Broer og Steenkisters Opførelse og Vedligeholdelse paa Biveiene, fremlagdes og oplæstes en Comiteebetænkning, som havde circuleret blandt Raadets Medlemmer. Comiteen viser deri, at Frd. af 13de Decbr. 1793, hvis 25 og 26 §s Jndhold synes at tale for, at det frie Hartkorn skulde deeltage i de omspurgte Udgifter, ikke ubetinget kan anvendes paa andre end Hoved- og mindre Landeveie, hvorimod Pl. af 4de April 1800 om de mindre Landeveies Grundforbedring og Biveienes bestandige Vedligeholdelse, dens 13de 9, udtrykkelig bestemmer, at det frie Hartkorn ikke kan paalægges Udgifter ved Biveienes Anlæg, Jstandsættelse og Vedligeholdelse, med mindre disse Veie hidtil af det frie Hartkorn ere vedligeholdte, eller ikkun ere til det frie Hartkorns Nytte. For de enkelte Tilfælde, hvor denne Byrde tidligere har paahvilet det frie Hartkorn, indeholder Vei=Anordningens 28 ; den samme Bestemmelse, men da det i Andragendet ikke er omtalt eller paapeget, at dette i den foreliggende Sag er Tilfældet, kan der her ikke blive Spørgsmaal om Anvendelsen af denne Paragraph. Comiteen formener saaledes, at der i Reglen ikke paahviler det priviligerede Hartkorn nogen Forpligtelse til at deeltage i de med Biveienes Jstandsættelse og Vedligeholdelse medgaaende Omkostninger, og for det Tilfælde, at 28 i Vei-Anordn. af 29. Sept. 1841 skulde være at anvende, og dette af den Paagieldende be negtedes, da maatte Spørgsmaalet blive af Domstolene at afgjøre. Comiteebetænkningen billigedes af Raadets Majoritet, hvorefter Svarskrivelse bliver at udfærdige. IV. Sognefoged Petersen oplæste en Jndstilling til Raadet, om Formen, hvorunder Eftersynet af de til Amtsraadet indkommende Fattig- og Skole-Regnskaber burde skee, saavelsom og om de Extracter, der af bemeldte Regnskaber burde tages. Jndstillingen gaaer ud paa: 1) at samtlige i Districtet værende Sogneforstanderskaber, ved Circulaire underrettes om, at Fattig- og Skole-Regnskaberne inden Februar Maaneds Udgang skulde til Raadets Eftersyn være fremsendte til Formanden for Deconomicomiteen; at bilagene kun bleve at indsende med de Regnskaber, i hvilke der ved Revisionen er gjort Udsættelser, og som af Regnskabsføreren ikke ere rettede eller erkjendte, som da af Amtsraadet blive at decidere. 2) Af de vedkommende Regnskaber udfærdiger et af Deconomie-Comiteens Medlemmer en Extract, som affattes saaledes, at derved kan forskaffes en tydelig Oversigt over de forskjellige Communers oeconomiske Status, ligesom det og ved Extraheringen paa det nøieste paasees, at Regnskabernes Form er conform med Landcommunalanordningens § 15 og 16, i manglende Fald blive de strax at tilbagesende, for at faae Feilen afhjulpen. 3) En særlig Extract bliver at tage af de Udsættelser, som ei ere blevne erkjendte af Regnskabsføreren, til Forelæggelse for Raadet og til dets Afgjørelse. 4) Extracterne blive at tilstille Raadets Formand, for afdenne at sættes i Circulation. De af Forstanderskabet reviderede og deciderede Regnskaber blive at remittere, forsynede med Paategning af Raadets Formand og Formanden for Oeconomi-Comiteen, paa Raadets Vegne, om at de ere efterseete, hvorimod de øvrige Regnskaber, før de remitteres, blive at decidere enten i et af Raadets Møder eller ved Circulation. 5) Den af Regnskaberne gjorte Extract opbevares i det løbende Aar af Formanden for Oeconomicomiteen, hvorefter den henlægges i Archivet. Et af Raadets Medlemmer kunde ikke være enig i den foreslaaede Form for Eftersynet fra Amtsraadets Side af Communernes Regnskaber, da han formeente, at en fuldstændig Revision, ei kunde foretages, uden at alle Bilagene fulgte med Regnskaberne, hvorimod Proponenten formeente, at finde Bestyrkelse for sin Mening at den egentlige Revision og Decision af de communale Regnskaber var vedkommende Sogneforstanderskabers Sag, og at Amtsraadet kun havde at paasee, at de befalede Former ved Regnskabernes Affattelse vare iagttagne - og i Canc. Resolution af 30te Novbr. 1841 vide Coll. Tid. 1842 Pag. 197, hvorimod en yderligere og i det specielle gaaende Revision af oftmeldte Regnskaber ei vilde give et Udbytte, som svarede til den Tid, som derpaa maatte anvendes Derimod maatte det være Amtsraadet af Vigtighed at have fuldstændige Extracter over Jndtægter og Udgifter for de respective Fattig og Skolekassers Vedkommende, for deraf at komme til Kundskab om de forskjellige Communers Stilling til hverandre i oeconomisk Henseende. Med Pluralitet blev det Foreslaaede af Raadet billiget, hvorefter det Fornødne bliver at udfærdige. Saaledes sluttedes Mødet. Comiteen for Offentliggjørelsen af Roeskilde Amtsraads Forhandlinger, den 27de Januar 1844. Brøndshøi og Rødoure Sogneforstanderskab. 1843 den 5te October holdt Forstanderskabet det 5te ordinaire Møde, ved hvilket alle Medlemmer vare tilstede med Undtagelse af Statsraad Hansen, der havde anmeldt Forfald. Formanden fremlagde et Cancellie-Circulaire af 1ste August, 1843, hvori Forstanderskaberne opfordres til at yde Politiet alden Understøttelse, der staaer i deres Magt, for at faae ulovlig Brændeviinsbrænden aldeles hæmmet. Ligeledes et Cancellie-Circulaire af 23de August 1843, hvori Forstanderskaberne opfordres til at modarbeide Bissekramhandelen. Forstanderskabet vedtog at lade dette Circulaires Jndhold bekjendtgjøre. I Anledning af et Cancelli-Circulaire af 26de August 1843 at Forstanderskaberne i Medfør af Communalanordningen 13de August 1841 § 20 ville benytte den dem aabnede Adgang til ved Enkelte af deres Midte at controllere Ungdommens Gilder eller offentlige Sammenkomster til Forlystelse mellem Landalmuen, og at medvirke til Ordens og Sædeligheds Opretholdelse i Sognene, vedtog Forstanderskabet, at et af dets Medlemmer efter Tour skulde være tilstede ved Gilderne for at paasee Orden.