JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-11
Ældre Postefterretninger. Frankerig. Det var Marschal Soult, der aabned Discussionen om de orientalske Anliggender. Lovudkastet andrager paa en overordentlig Creditbevilling af 10 Millioner Fres, for at forstærke Flaaden i Middelhavet, og Commissionen har, som bekjendt, anbefalet Lovudkastets Antagelse. Vi ønske, sagde Marschallen, at forøge vor Sømagt i Levanten, for der at kunne indtage og hævde den Rang, der tilkommer os. Sagernes Tilstand er eri tisk, mine Herrer. – Den nedsatte Commissions mærkværdige Beretning fritager mig for den Uleilighed, yderligere at omtale og drøfte de Begivenheder, der have tildraget sig i Orienten. Taleren gjennemgik atter de allerede bekjendte Facta, der lige fra Aaret 1833 have samvirket til at hidføre den Collision, som nu synes uundgaaelig. J Forening med England og vore øvrige europæiske Allierede har Frankerig uafladelig søgt at opretholde Freden, og, da Rusland, efter Anmodning fra den høie Port, sendte en Escadre og nogle Landgangstropper til Krigsskuepladsen, tvang den franske Gesandts kraftfulde og værdige Fremtræden og Mægling Modstanderen (Mehemed Ali) til at slutte Fred. Russerne maatte trække sig tilbage. Tractaten til Unkiar-Skelessesætter den høie Port under Ruslands Skyts. Frankerig og England have stedse og paa en afgjørende Maade protesteret saavel mod denne Tractat, som mod Ruslands Jntervention i Portens Anliggender. Endvidere omtalte Ministeren, at Frankerigs og Englands Stemme var bleven afmægtig i den senere Tid, og at der nu forestod en Collision, der bød Regjeringen, understøttet med Landets og Kammerets Tillid, at forberede sig paa ethvert muligt Tilfælde. Disse Ministerens Erklæringer og Anskuelser bestredes af Hertugen af Valmy, der dadlede den hidtil af Frankerig fulgte Politik med Hensyn til Orienten, og erklærede, at han aldrig vilde give sit Samtykke til, at Man vovede endog kun 1 Mand eller 1 Skib paa en Sag hvorved Frankerig ikke kunde vinde Noget. Frankerigs Ære fordrede at straffe den oprørske Pascha, men paa den anden Side bød Frankerigs Jnteresse at skaane ham. Men det var Regjeringens Pligt at vise den samme Rid kjærhed for Frankerigs Ære, som for Frankerigs Jnteresse. Ogsaa Auguis talte mod Lovforslaget; Man havde, meente han, enten forlangt for meget, eller for lidet, for meget, for at bortødsle Summen; for lidet, til at kunne udrette Noget. Derimod forsvarede Carne og Denis Andragendet, og den Sidste havde endnu Ordet, da Posten afgik.
Viborger Samler, 1839-07-11
Processen for Pairernes Domstol. Et af Vidnerne, der afgav Forklaring, efterat Rouques's Forhør var forli, erklærede med Hensyn til Mordet paa Drouineau, at det (Vidnet) havde været tilstede ved Lieutenantens Drab, at Drouineau havde forsvaret sig, og afpareret det første Sabelhug, men at hans Sabel ved det andet Hug var faret mod Jorden, og at Barbes havde dræbt ham. Vidnet opfordredes af Arago og Præsidenten, at udfinde Barbes blandt de Anklagede. Nu gjorde Vidnet først nogle Udflugter, pegede derefter paa Delsade, og da man spurgte Vidnet, om det ikke meente en Anden endnu, ventede det nogle Øieblikke, og viste pludselig hen paa Barbes. Den Anklagede Noel Martin raabte, at den bag ved Barbes staaende Gensdiarme havde givet Vidnet et Tegn, og en Stemme fra Tilskuer-Tribunerne paastod det Samme. Derover opstod stor Tummel i Salen. Gensd armen, adspurgt af Præsidenten, tilstod, at han havde givet Tegnet, men ikke i nogen ond Hensigt, og Vidnet tilstod at have bemærket Tegnet. Generalprocureuren vilde retfærdiggjøre Gensd armen, men fra Pairernes Rækker tilraabte Montallivet hiin, at han skulde kun opgive Forsvaret; Gensdarmen havde aldeles Uret. For ganske at svække det mod Barbes talende Vidnesbyrd, oplæste Arago det samme Vidnes (Marjolin) tidligere Udsagn, der gjør en ganske anden Beskrivelse om Gierningsmanden. Derefter afhørtes flere Politiofficianter i Anledning af Lægen Guyots Erklæring, at Politiets Emissairer skulde have blandet sig mellem Oprørerne, og ophidset dem. Gupot's Deposition fandtes at være ugrundet. Den Anklagede Bonnet negtede enhver Deelagtighed i de hemmelige Selskaber og i Urolighederne den 12te og 13de Mai. Af sin Landsmand og Stuekammerat Mailhard var han tilfældigviis bleven indviklet i denne Sag. Mailhard havde bragt ind i Værelset en tillukket Kasse med Patroner, uden at sige ham, hvad der var i Kassen. Under Kampen den 12te og 13de Mai har han vel været paa sammes Skueplads, men uden at deeltage i Oprøret; han var for det meste sysselsat med at forbinde de Saarede. Vidnerne erklærede sig mere for, end mod ham.
Viborger Samler, 1839-07-11
J Dag, den 2den Juli, forhørtes den Anklagede Rou dil, 19 Aar gammel, Arbeider i en Paraply Fabrik. Han benegtede enhver Deeltagelse i Complottet, og tilstod kun, at han havde sluttet sig til en Hob Jnsurgenter, som han stødte sammen med paa Gaden; med dem havde han frivillig gjort fælles Sag, efterat han havde erholdt et ladt Gevær, han havde ikke deeltaget i Angrebet paa Justitspalgiet, og ikke forsætlig affyret sit Gevær. Paa det Spørgsmaal om han var Republikaner eller ikke, svarede han, at han egentlig ikke havde nogen politisk Mening. Efter ham fremstod Guilbert, Garversvend, 34 Aar gammel. Ved et Tilfælde havde han faaet et Gevær, han havde modtaget det ifølge Opfordring fra nogle Borgere, uden at vide, mod hvem han skulde bruge det; han havde ikke sluttet sig til nogen væbnet Hob, ikke skudt paa Tropperne, i det mindste ikke dræbt Nogen. Det synes, at han har været beskienket. Ved Postens Afgang var man beskæftiget med Malon, løsladt Fange, 56 Aar gammel; han er beskyldt for at have fegtet med overordentligt Mod og koldt Blod mod Tropperne, og skudt Jonas, marechal des logis.
Viborger Samler, 1839-07-11
J en meget lang Beretning har Merilhou meddeelt Pairerne vigtige Oplysninger om det Complot, der forberedede Ementen den 12te og 13de Mai, og om de hemmelige Selskaber, fra hvilke Opstanden udgik. Jngen var mere skikket til at træde i Spidsen for en saadan Undersøgelse, end Merilhon, en af de i sin Tid meest indviede Carbonari, der lettere end nogen anden vidste at efterspore de hemmelige Traade, der sammenholdt disse Rænkers hele Sammenspind J hans Mund ere desaarsag de mangfoldige Declamationer om det Skjændige i saadanne Forbindelser heel besynderlige, og Oppositionsbladene have maaskee ikke aldeles Uret, naar de, gaaende ud fra den Forudsætning, at den omvendte Fiende af de hemmelige Selskaber vil vorde en saa meget mere forbittret Modstander, paastaae, at han mulig har overdrevet et og andet, og fremstillet Adskilligt farligere, end det er.
Viborger Samler, 1839-07-11
Blandede Efterretninger. "J disse Dage skrives der under 1ste Mai fra Wiesbaden tildrog sig her en af hine Lykkens Omvexlinger, der berede Menneskene Glæde og Kummer paa een Gang.
Viborger Samler, 1839-07-11
En herværende Borger modtog nemlig fra Frankfurt om Main den overraskende Efterretning, at han havde vundet 50,000 Gylden i Lotteriet, og strax efter indfandt Collecteuren sig selv med Pengene og begyndte at tælle dem op. Tællingen var tilende, og Bordet bugnede under Vægten af Guldet; der var nu kun tilbage at gjemme Pengene og udlevere Collecteuren Lotteriseddelen; men, til Mandens store Skræk, var denne intetsteds at finde. Hele Huset blev forgjeves gjennemledet; tilsidst maatte den stakkels Vindende give sig tabt, og med Smerte see Collecteuren igjen stryge de blanke Guldstykker til sig og vende tilbage til Frankfurt med dem." (Helf. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Den polske Digter Adam Mizkiewitsch har forladt Paris, for at gaae til Schweiz, hvor han har modtaget en Ansættelse. Courrier fr. bemærker i denne Anledning: Hr. Mizkiewitsch er ikke blot en Digter af første Rang, fuldkommen bevandret i alle slaviske Sprog, men han tilbragte tyve Aar af sit Liv med Studium af Europas nordlige Lande. En saadan Mand havde været paa sin Plads i College de France; men Hr. Salvandy gar kun saadanne Literati Lærestolene, som man, efter hvad Hr. Guizot yttrede, vilde unddrage Politiken. Hr. Mizkiewitsch, en beskeden, uegennyttig Mand, som man aldrig kunde formaae til at trænge sig frem for sin Concurrent, har ingen anden Anbefaling, end sin Fortjeneste, og i Frankrig kalder man ingen Folk til offentlige Embeder, der lade sig søge. Saaledes altsaa lader man den eneste Mand, som med Glands og Held kunde lære det slaviske Sprog og Literatur, hundrede Millioner Menneskers Sprog og Literatur, – reise bort. Men vi maae lade os trøste med, at College de France har en Lærestol for de tartariske Sprog. (Dagen.) Bologna. "Rossini har slaaet sig fra Digtekonstens og Musikens forfængelige Beskjæftigelse, for i den modnere Alder at hellige sig til solidere Speculationer. Han lever imellem os som Fiskehandler, og drager uhyre Profit af en Handelsgreen, hvorom han tidligere slet ikke havde drømt. Det var forbeholdet den laurbærbekrandsede Forfatter af "Semiramiden", af "Othello" og af "Tell, at forsyne Staden Bologna med friske Søfisk, efterat han havde skjenket hele Verden sine rige Gaver, af Rhythuus og Musik. Da Rossini, som i Fortrolighed sagt, i høi Grad er en Lækkermund, bemærkede, at Bologna savner paa Torvet friske Søfisk, besluttede han at afhjælpe denne Mangel, og tillige at drage Nytte deraf. Han lod derfor opbygge mange smaa Barakker af forskjellig Bygningsmaade omkring sit Huus, og leiede dem udtil redelige Fiskehandlere, som han understøttede med sine Capitaler. Jntet er mærkeligere end Synet af den store Mand, naar han paa en skjøn Torvedag vandrer op og ned paa Pladsen, trykker den Ene i Haanden, siger den Anden et opmuntrende Ord, og hilser Kjøbere og Sælgere med hiin uforanderlige Smiil, hvormed Naturen begavede ham, og som han evig vil beholde, hvad for en Forretning han end paatager sig. Kan ikke Horats Ord: De sinit in piscem mulier formosa superne (en yndig Qvinde for oven, for neden en Fisk) fuldkommen anvendes paa hans Musa? (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Jndenlandske Efterretninger. Om Hs. Maj. Kongens Ophold i Jtzehoe og den almindelige Jubel og hjertelige Hengivenhed, som vistes Allerhøistsamme overalt, hvor han der viste sig, læses i Jtzeh. Wochenbl. udførlig Beretning, der slutter med følgende Ord til Landsfaderen. "Vend styrket hjem til Dine; vær og bliv endnu længe dit Folks Lyst, og hvad Du foretager Dig og udfører, skee i Lys og Velsignelse. (B. T.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Den 7de ds. begyndte Forestillingerne paa Moerskabs Theatret, og som det var at vente vandt de i særdeles høi Grad Publicums Bifald. Da Adolph Price fremtraadte, blev han modtagen med eenstemmig stormende Applaus, der gjentoges flere Gange ved hans ypperlige Spil. (Dagen.)
Viborger Samler, 1839-07-11
34 danske Læger og Naturkyndige have tegnet sig til Deeltagelse i Mødet i Göteborg den 16de dennes, Prof. O. Bang, Prof. Jacobsen, Dr. med. A. G. Sommer, Lic. F. Hornemann, Prof. Eschricht, Candidat Buntzen, Prof. Hornemann, Prof. Ørsted, Bataillonschirurg Jacobsen, Prof. Otto, Prof. Forchhammer, Regimentschirurg Jbsen, Prof. Møller, Prof. Reinhardt, Prof. Wil thusen, Prof. Thal, Prof. Stein, Prof. Müller, Regimentschirurg Thune, Dr. med Ballin, Dr. med. Christensen, Regimentschirurg Bertelsen, Dr. med. Trier, Dr. med. Ahrensen, Dr. med. Sommerfelt, Dr. med. Levy, Regimentschirurg Larsen, Divisionschirurg Mansa, Dr. med. Haugsted, Dr. med Bremer, Prof. Dreier, Archiater Schönberg, Prof. Schouw og Botanikus Liebmann. Fra Lund var tegnet 11, fra Upsala og Stockholm 13 og fra Christiania 16. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Dyrehaven var den 7de Juli det stærkeste besøgt, den har været i Aar, tildeels en Følge af det smukke Veir, der ret begunstigede Kbhavnerne i denne deres store Sommerglæde. Dampskibene vare saa overfyldte, at mange, der havde taget billetter, ikke engang kunde komme med paa Udreisen og paa Hjemtouren maatte det ene af Skibene tage flere Baade med paa Slæbetouget. Af See værdigheder har Dyrehaven i Aar flere i sit Slags fortrinlige Fremstillinger, og iblandt disse troer man især at maatte gjøre Publicum opmærksomt paa Suhrs fortræffelige Panoramer, der give en saa klar Forestilling om flere af Nutidens store Gjenstande, som man vel kan ønske, Hertil henhøre især Jernbanerne og Tunnel, foruden Prospecter af nogle af Europas største og skjønneste Stæder. Det er bekjendt hvilken malerisk Beliggenhed Constantinopel har, og denne fremstilles her saaledes, at man har et ypperligt Overblik af denne mere orientalske end europæiske Bye med sine mange Kupler og Minareter. Ogsaa Øresundet er gjengivet meget naturtro, og hans Panorama viger i ingen Henseende for det, hvorved han i Aaret 1819 gjorde sig her saa fordeelagtig bekjendt. (DaKadetcorvetten Flora kom hjem den 1ste De fra sin Tour til Edinburgh. Paa den første Deel af Reisen skal den have havt meget ondt Veir at udholde, saa at Che sen, Capt. Paludan, i 6 Nætter har maattet uafladedeligt være paa Dækket. Han skal ogsaa have yttret, at det havde været en meget lærerig Tour for de Ældre, men vel streng for de unge Kadetter. Desuden skal der være død en aars Kadet underveis, en Søn af en Proprietair i Fyen. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Det smukke Veir bidrager til, at Afsætningen af Kornvarer indskrænker sig blot til Forbruget; og man er derfor mere nøieseende i Udvalget end sædvanligt, hvilket igjen giver Anledning til en stor Forskjel i Priserne. -
Viborger Samler, 1839-07-11
Saaledes maae vi i Dag (den 8de Juli) notere Priserne her i Kjøbenhavn: Hvede 6 Rd. 24 s. –8 Rd., efter Qvalitet. Rug, dansk 3 Rd. 80 s. -4 Rd. 64 s. do. østers. 4 Rd. 32 s. - 5 Rd. 16 s. med Told. Byg, rad. 3 Rd. 80 s. - 4 Rd. 32 s. Do. 6rad. 2 Rd. 80 s. - Rd. 48 s. Havre 2 Rd. 72 s. - 3 Rd. 24 s. Et lidet Parti gammel Raps er solgt til 9 Rd.; om nye pr. Levering høres intet videre end at Jdeen dreier sig om 8 Rd. (Handelst)
Viborger Samler, 1839-07-11
Den 29de Juni feirede Prof. Falck i Kiel sit 25aarige Jubilæum som akademisk Lærer.
Viborger Samler, 1839-07-11
Den 28de og 29de Juni fandt Hesteveddeløbene Sted ved Slesvig. Hertugen af Augustenborg og Hr. Fischer fra Augustenborg vandt, som sædvanligt, de største Præmier.
Viborger Samler, 1839-07-11
J "Kiel. Correspobl." hedder det fra Ahrensburg; J Natten mellem den 21de og 22de f. M. er den offentlige Sikkerhed her bleven forstyrret paa en faretruende Maade. En ærlig Haandværker blev paa Hjemveien til sin Bolig morderisk overfalden og farligt saaret i Hovedet, rimeligviis af en saakaldet "Spannhaken". Denne Skjændselsgierning opvækker saameget meer Forbauselse, som lumpen Brødnid og overlagt Hævn synes at danne den eneste Bevæggrund.
Viborger Samler, 1839-07-11
Af en, ved Major, Ridder v. Søderberg forfattet, i Trykken udgiven Beskrivelse af det skiønne Anlæg Frederiksminde" eller "Skovbakken ved Aalborg seer man, at Hr. Assessor, Ridder Kayerød, hvis utrættelige Omhu dette Værk væsentlig skylder sin Tilværelse og nærværende blomstrende Tilstand, ved aarlige Tilskud fra 1822 til Udgangen af 1838 herpaa har anvendt den betydelige Capital af over 2,000 Rbd. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Randers, den 9de Juli. Jgaar Eftermiddags og Aftes havde vi her et stærkt Tordenveir, der var ledsaget af en velgjørende Regn, som dog endnu ikke ganske har afkjølet den især i disse Dage meget lumre Luft.
Viborger Samler, 1839-07-11
J Nat, medens Tordenveiret endnu vedvarede, men uden igjen at komme Byen saa nær, faaes herfra en Jldebrand i vestlig Retning, hvilket strax formodedes at være en Gaard, der var bleven antændt ved Lynild. Denne Formodning skal idag ogsaa virkelig have stadfæstet sig; dog har Man indtil dette Øieblik endnu ingen paalidelig Underretning derom. Nogle nævne Velløv, Andre Grands lev som Brandstedet. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-11
Viborg. J sidste No. yttredes med Hensyn til Tordenveiret i Mandags Frygt for, at dette Uveir maatte have afstedkommet Ulykker. Rygtet giver desværre allerede Bekræftning herpaa. Det siger nemlig, at Bording Skole samt et Colonisted i Nærheden af Knudstrup skal være afbrændt.
Viborger Samler, 1839-07-11
Efterretninger og geistlige Embeder. 1. Sognekaldet i Kjøbstaden Lemvig og for Nørlem Menighed i Ribe Stift. Gl. Angivelse 300 Rd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af begge Sogne, derunder indbefattet den halve Kongetiende af Lemvig, samt Landgilden af 3 Fæstegaarde i Nørlem, forsaavidt den erlægges i Korn, kan anslaaes til 1 Td. Rug, 91 Tdr. Byg, og 91 Tdr. Havre. 2) Landgilde af samme 3 Gaarde endvidere 11 Lpd. 10 Pd. Smør. 3) Huusleiehjælp af Kirken i Lemvig 30 Rbd. Sølv aarlig. 4) Qvægtiende omtrent 2 Rbd. 5) Offer og Accidentser omtrent 160 Rbd. 6) Embedsbolig haves og omtrent 20 Tdr. Land Embedsjord. Til Jndkjøb af Præstegaarden blev af Stiftets offentlige Midler bevilget et Laan, omskrevet til 2050 Rbd. S., hvoraf 500 Rbd. bleve bestemte til Jndløsningssum og contant indbetalt i Juni Termin 1835. Resten, 1550 Rbd., henstod da til Forretning og Afbetaling med 6 pCt. aarlig og ere afbetalte i 8 Aar med 285 Rbd. 63 s. Til Afbetaling i de tilbagestaaende 20 Aar ere endnu tilbage 1264 Rbd. 32 s. Endvidere paahviler Embedet et Laan af Stiftets Midler paa 110 Rbd. 75 s., som blev bevilget til Tegltags Oplæg ning paa Præstegaarden, og som afbetales med 1/2 aarlig. Herpaa resterer endnu Afdraget for 8 Aar, 73 Rbd. 33 s. Enkepension udredes med 14 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 20 Pd. Smør og 25 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1839-07-11
2. Hammer og Lundbye Sognekald i Sjælland. Gammel Angivelse 449 Rbd. Embedets Jndtægter ere nu opgivne at være: 1) Tienden af 611 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, som kan anslaaes til 457 Tdr. Byg. 2) Refusion for noget til Lundbyegaard overdraget Anner- og Mensalgods 26 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre, 37 Rbd. 16 s. 3) Tienderefusion af samme Gaard 37 Rbd. 30 s. 4) Refusion af Objerggaard 29 Rbd. 52 s. 5) Grundskat af et Stykke Jord 1 Rbd. 6) Qvægtiende og Smaaredsel 110 Rbd. 7) Offer og Accidentser omtrent 370 Rbd. 8) Præstegaarden staaer for Hartkorn 11 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 9 Alb. med et Areal af 92 Tdr. Land. Enkepension udredes med 60 Tdr. Byg og 30 Rbd. Artilleriehest holdes.
Viborger Samler, 1839-07-11
3. Alsted og Bierbye Sognekald i Aalborg Stift. Gl. Angivelse 129 Rbd. Embedet har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetienden, derunder indbefattet Qvægtienden, af Sognenes 212 Tdr. 5 Skpr. 3 Alb. Hartkorn kan anslaaes til 145 Tdr. Byg og 4 Rbd. i Penge. 2) Af Anner- og Mensalgodset svares 10 Rbd. 3 Mk. i Penge og 2 Gjæs. 3) Smaarente 12 a 14 Ol Æg, 10 a 12 Lpd. Ost, 1 Rugbrød af hver Gaardmand. 4) Offer og Accidentser omtrent 96 Rbd. 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med et Areal af 23 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Land Ager og Eng og 26 Tdr. Land Hedejord. Paa Kaldet hviler Enkepension.
Viborger Samler, 1839-07-11
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. – Den 1ste Juli.
Viborger Samler, 1839-07-11
No. 31. - Jespersen Actor contra Holm Defensor for Arrestanterne Anders Andersen Hvass og Knud Jørgensen, der tiltales for Tyverie og Hælerie: Begge Arrestanter ere frifundne for Actors videre Tiltale, hvorhos Arrestanten Anders Andersen Hvass er idømt en Mulct af 10 Rbd. Sv. til Rand. Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen." - Ved Randers Extraret d. 22de April 1839 var A. A. Hvass dømt til at hensættes til Arbeide i Rasphuset i 3 Aar og Knud Jørgensen i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. No. 41. – Nyboe Actor contra Juul Defensor for Arrestanten Skomager Jens Peter Clausen af Veile, der tiltales for at have ombragt sin Kone, Byetingsdommen er stadfæstet. – Ved Veile Extraret den 3die Mai 1839 er Arrestanten dømt til at have sit Liv forbrudt og hans Krop at lægges paa Steile og Hjul. No. 146. – Lykke Actor contra Qvistgaard Defenser for Arrestanterne Jens Christian Sørensen og Hans Christian Andersen, samt de Tiltalte Mariane Olesdatter og Karen Marie Pedersdatter, der tiltales, de 2de Førstnævnte for Jndbrud, forenede med Tyverie og de 2de Sidstnævnte for Hælerie: Mariane Olesdatter og Karen Marie Pedersdatter ere dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 2 Gange 5 og den Sidste i 3 Dage. Jøvrigt er Herredstingsdommen stadfæstet. Ved Dronninglund Herreds Extraret den 24de April 1839 ere begge Arrestanterne dømte til at stryges til Kagen og at hensættes til Arbeide i Fæstningen deres Livstid. Mariane Olesdatter og Karen Marie Pedersdatter vare dømte til at hensættes, Første til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar, og Sidste i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. No. 145. – Bastrup Actor contra Krigsraad Deigaard Defenfor for Arrestforvarer Christen Enevoldsen, der tiltales for Mislighed ved Arrestanters Bevogtning: Byetingsdommen er stadfæstet. – Ved Ringkjøbing Extraret den 17de Mai 1839 er Tiltalte frifunden for Actors Tiltale. No. 150. - Krigsraad Deigaard Actor contra Qvistgaard, Defensor for Arrestanten Christian Lauridsen, der tiltales for Bedragerie, Løsgjængerie og Betlerie, dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. – Ved Bølling Nørre Herreders Extraret den 23de Mai 1839 var Arrestanten dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8te Maaneder.
Viborger Samler, 1839-07-11
No. 151. - Holm Actor contra Nyboe Defensor for Arrestanten Niels Jepsen, der tiltales for Tyverie, Byetingsdommen er stadfæstet. Ved Thisted Extraret den 14de Mai 1839 er Arrestanten dømt til at hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringsb. i 2 Aar.
Viborger Samler, 1839-07-11
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Commandeur Cederfeldt med Frue og 2 Døttre, Frue Commandeurinde Bluhme, Kjøbmand Wandal med to Søstre: Frøkenerne L og E. Wandal, Fru Pansen med 3 Børn, Frue Sick, Overauditeur Flindt, Handelsbetjenterne Lund, Starck og Sørensen, Proprietair Kornerup, Frue Flindt, Student Drever, Pastor Rostrup, Smedemester Christensen Landmand Sørensen, Forpagter Kjellerup, N. Heldt, S. Brandt, Forvalter Haagen, Frøken Eberlin, Pastor Schinnerup med 2 Døttre, Kjøbmand Christensen, Hr. MeinickeC. Bruun, Pastor Møller, Frøken Blom, Pastor Berg, Jfr. Petersen, Kjøbmand Kastberg, Skipper Michelsen. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker, Ritmester v. Voigt; Procurator Th. Chr. Dahl; Cand. juris F. v. Scholten med Frue; Forvalter Rye med Datter; Landmand B. Brøndum; Premierleutenant v. Tersling; Handelsbogholder Lindgreen; Fru M. G. de Neergaard med Datter; Cand. juris L. Bruun; Landmand N. Bruun; Frøken M. Mønster; Slagtermester J. P. Nielsen; Procurator Chr. Holm og M. Kjeldsen; Landsoverretsprocurator W. B. Dahl; Chr. B. Kjerulff, Kjøbmand A. G. Ny mann, Pastor Budde med Kone og 3 Børn, Kjøbmand A.N. Jersen; Slagterm. L. F. Aminde; Gaardmand P. Bastiansen. Med Paquetten No. 1 fra Kjøbenhavn: Fru W. Ditzel med Barn og Tjenestepige, Frøken Depuis, Frue B. Zimmermann Candidatus theol. Engel, Pastor Palludan, Madame Blicher med 2 Børn, Jomfruerne Hof forn, Blicher, Møller og Lihme, Studiosus theol. Wessen berg, Schaltz og Harder Studios. med Djorup, Studen terne Chr. Brix, Fr. Munk, L. Aagaard, Larsen og B. Blicher.
Viborger Samler, 1839-07-11
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 1ste Juli, N. P. Madsen af og til Skive fra Harlepool m. Steenkul. P. Johnsen og Osmund Jensen af og fra Grimstad med Trælast, ubestemt. A. Madsen af Hansted fra Mandal til Holstebroe med Trælast. Den 3die H. Witt af Wedel fra Altona til Thisted, ball.
Viborger Samler, 1839-07-11
Copulerede i Thisted Kirke, den 5te Juli. Hr. Landsoverretsprocurator Krigsraad Deigaard og Jfr. Nicoline Bech.
Viborger Samler, 1839-07-11
AVERTISSEMENTS. En Student med meget gode Kundskaber og et særdeles anbefalende Vidnesbyrd fra en forhen havt Condition ønsker sig til næste Novbr. en Huuslærerplads. Nærmere Oplysning giver Adjunct Wesenberg. 350 Rbd. Sølv, tilhørende det luttichauske Fideicommis, kunne strax erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, naar Man derom henvender sig til Forvalter Jacobsen paa Thiele.
Viborger Samler, 1839-07-11
Af J. P. B. Jensens i Aarhuus bekjendte Øll, kan der hos Undertegnede faaes veltilproppet paa Flasker for 6 s. Flasken. P. Stottrup.