JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
London, den 12 og 16 December. Endnu er der siden den 9de ikke foregaaet nogen Forandring med Kongens Tilstand. Den 14de lydede Liv lægernes Rapport fra Slottet Kew saaledes: "Kongen har havt en uroelig Nat, og var i Morges meget upasselig. Og i Gaar: "Kongen var hele Gaarsdagen meget rolig, har havt en god Nat, og var ogsaa i Morges meget roelig. Som en Aarsag til, hvorfor Kongen havde været saa uroelig Natten imellem den 13de og 14de, angives det, at Han den 13de, da Han gjorde en Spadseretour i Kews Hauge, ved Hofbetientenes Uforsigtighed mødte Dronningen; da dette Møde maa have gjort et stærkt Jndtyk paa Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Jmidlertid ere alle Kongens Livlæger examineerte af begge Parlementshuusenes 42 Commissarier, og deres Svar Parlementet forelagte og offentligen bekiendtgjorte. Svarene ere meget omstændelige, og stemme fornemmelig overeens i følgende fire Poster: 1) At Kongen ikke er i Stand til at komme i Parlementet og besørge de offentlige Anliggender; 2) At Lægernes Erfaring af Personer, som havde havt samme Svaghed, og af hvilke dog de fleeste vare cureerte, gav meget godt Haab til Kongens Opkomst; 3) At Kongen for nærværende Tid ey endnu er i Bedring; 4) At Lægerne ikke kunde angive nogen bestemt Tid, inden hvilken man naturligviis kunde vente Bedring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Kiøbenhavn, den 5 Januarii. Den 4de August f. A. er Sognepræsten i Bredsted Peter Brandt beskikket til Provst i Amtet Bredsted. Den 29de er Pastor Evald Hansen i Rimkenis, Amtet Tøndern, confirmeret at være Pastor til Lindholm udi samme Amt. Den 19de September er Doctor og Professor Theologi, samt Kirkeraad Samuel Gottfried Geiser i Kiel, beskikket til virkelig Kirkeraad med Etatsraads Rang. Den 26de er Candidatus Theologi Peter Fabricius udnævnt til Catechet ved St. Nicolai paa Østerlands-Føhr med Prædicat af Diaconus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Den 10de October er Studiosus Andreas Høyer, beskikket at være residerende Capellan til Byenæs Præstegield i Tronhiems Stift. Den 24de er Studiosus, Gyntelberg Abel, confirmeret at være residerende Capellan for Dronninglunds Meenighed i Aalborg Stift. Capellan, Hr. Janus Claudius Schel ven, beskikket at være Sognepræst til Mandals Præstegield i Christiansands Stift. Den 31te Capellan, Hr. Jens Koch, Faldsbrev at være Missionarius ordinatus for Warangers Finner i Ost-Finmarken. Den 7de November er Studiosus, Johannes Jrgens, confirmeret at være Capellan pro Person til Jnvigens Præstegield i Bergens Stift. Den 14de er Tugthuuspræst, Hr. Henrich Christian Zarthman, beskikket at være Sognepræst for Asserg og Faarup Meenigheder i Aarhuus Stift. Studiosus, Andreas Peter Krøyer, ligesaa for Branderup Meenighed i Riber Stift. Den 21de er Studiosus, Mouritz Ullits, beskikket at være residerende Capellan i Frederichstad. Under 12te December er Capitain-Lieutenant og Adjutant Lindholm beskikket til General-Adjutant i Søe-Etaten. Samme Dag er Jens Windfeldt Bierrum forundt Bevilgning at være Procurator i Sielland og Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Udi Siellands Stift Kiøbenhavn, Bornholm og Ringsted Herred undtagen) ere i sidstafvigte Kirke-Aar copulerede 1821 Par. Fødte af Mandkiøn 3495, af Qvindekiøn 3312; tilsammen fødte 6807. Døde af Mandkiøn 2994, af Qvindekiøn 2793, tilsammen døde 5787. Altsaa 1020 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved de Døde: En Kone i Corsøer 100 Aar, som paa 2 til 3 Maaneder nær var frisk og rørig indtil et halvt Aar før hendes Død; hun døde af Alderdom, uden at være synderlig syg. Degnens Hustrue i Hersedester døde efterat have været 57 Aar i Ægteskab. J Berninge Sogn døde 1 Kone over 90 Aar gammel, frisk og rørig til det sidste af hendes Levetid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Vinden. 29 Decbr. 14 Kulde. Uvis. 27. II. 1 Jan. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Den til den 31te förstkommende, berammede Continuations-General Forsamling paa det Asiatiske Compagnie, er formedelst uformodentlige Forhindringer med Compagniets bestandige Commissions Samtykke udsat til Onsdagen den 21de Januarii 1789 om Eftermiddagen Klokken 4 Slet; hvilket herved til de høye og gode Herrer Interessenteres behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Ligesom og de Interessentere, der fremdeles önske at qualificere sig til at mode og stemme paa General Forsamlingen, anmodes forinden til den Ende at indfinde sig hos Justits Directeuren paa Compagniets Huus Onsdag og Fredag imellem 10 og 12 Slet, Nye Göttingske Lomme-Calender for Aaret 1789 sælges i det Kongelige Bogtrykkerie. – Denne har samme Fortienester som dens Forgængere. Foruden Anmeldelsen af nye Opfindelser, physiske og andre Mærkværdigheder, har Hr. Hofraad Lichtenberg med sit bekiendte Lune fortsat Forklaringen over de Hogartske Kobbere, og denne Gang foretaget: Troppernes Udmarsch til Finchley, det leende Paterre; og Collegium Medicum. Det øvrige Jndhold leverer: Historien om Pomp buxerne og Diævelskaberne i det sextende Aarhundrede (overmaade moersomt og lunefuldt); over Lækkerbidskener, nyeste Efterretninger fra det nyeste Jerusalem &c. Maanedskobberne, af Chodowiecki's Mesterhaand og hans egen Opfindelse, forestille de forskiællige Grader i den ægteskabelige Lyksalighed, og de mangehaande Bevæggrunde, man har til at begive sig i Ægtestanden. Jblant disse ere No. 11, og Manden med den Spanske Løsenøgle paa No. 12, vist nok stærke Beviser for den gamle Sætnings Rigtighed, at Ægteskaberne sluttes i Himmelen. Jmidlertid raader dog Recensenten, hellere herefter at slutte dem paa Jorden. - Ligeledes kan ogsaa bekommes tydske Pandora oder Kalender des Luxus und der Moden, Stykket 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Udgiveren af en Deel af Musiken til den Svenske Opera Thetis og Pelee, som i Aaret 1783 blev færdig hos mig fra rykken, advares herved at indfinde sig med Resten af Betalningen, inden 3 Maaneder fra Dato, ellers sætter jeg Oplaget til Auction, og desuden i øvrigt forbeholder jeg mig min Ret til fuldkommen Skadesløsholdelse. M. Hallager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 8de Januarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver endeel Kramvahre, bestaaende af Kammerdug, Griffenberger, Schles, Vahrendorfer, Hollandsk og Biclefelds-Lærreder, Plotilles Royales, Britanie-Lerred, hvid Kruussior, sort Engelsk Traadslor, hvid apreteret og uapretterede Florer, hvid prikket Engelsk Flor, stribede, blommede og prikkede Florer, unTraadslorer, Gros bote dito, Melkeflorer, hvide og sorte Krepflorer- og Florstørklæder, stribede Nettelduger, Carsa, Taniebs, Sukkerduner, Pano Compride, Nansuchs, Molle Molle, Ostindiske Sirtser og Tørklæder, Cotenies, Chinesiske Atlasker og diverse Jllystringer, diverse Tafter, Chagrin, Buxetøy, brocherede Stoffer, diverse conleurer Silkestrømper og Meubel=Lærreder med videre, ved offentlig Auction bortsolgte udi Silke= og Klædekræmmer Withs Boes tilhørende Huus No. 102 paa store Kiøbmagergade; Betalingen erlægges til Høyesterets=Advocat Lange paa Nørregade No. 244, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet de trykte Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver i Følge Dom og Udlægs-Forretning ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, 5te og sidste Gang absolute at bortsælges, Skipper Jens Harraldsen Sands tilhørende Brig-Skib, Jngeborg Marie kaldet, drægtig 71 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Hr. Browns Plads paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvilke, forinden kan erfares hos Forst-Advocat Beyer, hvende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-05
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, 5te og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges, de Herrer John & William Brown & Compagnies tilhørende Fregat-Skib, Mary Ann kaldet, drægtig 125 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Boets tilhørende Skibsbygger-Værf paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvilke, saavelsom Skibets Jnventarii-Liste, forinden kan erfares hos Først-Advocat Beyer, boende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Kiøbenhavns No. Aar anlaner Post-Tidender. publiFredagen, den 9 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Tyrkisk Grændse, den 12 December. Storadmiralen skal opholde sig i Tschurma, hvor han troer allerbedst at kunne holde Øye med de Østerrigske og Russiske Armeer. Fyrste Ypsillantis i Constantinopel, fængslede Gemalinde og Børn ere endelig igien satte paa frie Fod, men de maa ikke gjøre et Skridt udenfor Hovedstaden. Fyrsten selv er endnu i Brünn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
J Constantinopel er der for nærværende Tid overhovedet 700 østerrigske Fanger, foruden endeel Officerer. De Gemene ere alle i Lænker, for hvilken Skjæbne Officererne dog hidtildags have været befriede. Enhver fangen Officeer faaer af Porten, efter Keiserlige Penge at regne, 40 Kreutzer daglig. Den franske Ambassadeur, Greven af Choiseul-Gouffier, er imidlertid de østerrigske Fangers største Trøst, og hans Omhyggelighed for dem giør ham megen Ære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Fra Croatien, den 12 December. Sygdommen iblandt Hornqvæget yttrer sig her temmelig stærk, især mellem de Stude, som ere leveerte til Militairprovisioner. Allene paa Transporten fra Agramtil Saufloden, ikke fuldt en Miils Vey, døde der 12 Stykker. – Da man ikke uden Grund frygter for farlige smitsomme Sygdomme til Foraaret, siden man som oftest har nedgravet 20 Døde i een Grav, og det med neppe en Fod Jord over, saa bliver denne Sag nu alvorligen undersøgt, for i Tide at raade Bod derpaa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Fra Jtalien, den 12 December. Vesuv udgyder nu igien hele Bække af Lava, der giver et prægtigt Natursyn. Dette Bierg udkaster ogsaa uophørligen gloende Steenstykker, der for Øyet præsentere sig som klartlysende Lysekroner, og ere saameget desto behageligere at betragte, som Naboelandet ey er tilføyet nogen Skade derved.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Pachaen af Stutari har allerede afbrændt adskillige Landsbyer i det Venetianske, og myrdet 2 Kiøbmænd fra Cattaro, da han troer, at den kjække Major Vukassowich bliver understøttet fra det Venetianske Dalmatien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Petersburg, den 16 December. J Dag bekiendtgiør Hoftidenden følgende Rapport fra Fyrste Potemkin, hvorved Den Beresans Erobring bekræftes saaledes: "Den 15de November forlod Storadmiralen med sin Flaade den Ocakowske Strandbredde, for, efter Sigende, at gaae til Constantinopel. Jmedens han laae ved Ocakow, vare Skibene af hans forreste Linie Den Bere san meget nær, og derfor satte han den derpaa værende Fæstning i Forsvarstand, og giorde det næsten umueligt at giøre Landgang paa denne i sig selv utilgængelige Øe, ved at anlægge et Batterie paa det beqvemmeste Sted og forsyne Øen med tilstrækkelig Garnison. Saasnart Tyrkerne vare borte, commanderede Fyrste Potemkin de troe Tschernomortschkyske Kosakker med et Antal Baade imod Øen, og disse vare ogsaa den 18de November saa heldige, uagtet Fiendens hæftige Jld, at komme i Land, jage Fienden paa Flugten, erobre Batterierne, og bringe Fæstningen til at capitulere. Garnisonen, der bestod af 1 Pacha for to Hestehaler, 20 Officerer og 300 Gemeene, bleve gjorte til Fanger, og i Fæstningen fik man 11 Faner, 17 Messing og 6 Jern-Kanoner, 1150 Kugler, 150 Tønder Krudt, 1000 Tønder Hvedemeel og 1300 Tønder Byg til Bytte. Vort Forliis bestod af 48 Mand. – Den 22de November gjorde Tyrkerne et stærkt Udfald fra Oczakow imod vore Batterieanlæg, hvorved General Massimwisch, Baron Asch a. bleve nedsablede. Tyrkerne lode 2 Agaer og 70 Gemeene ligge paa Valpladsen."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Fra Feldtmarechal Romanzow indberettes, at Tyrkerne og Tartarerne ved Rabowa Mogila vare over vore Troppers Bevægelser blevne saa forbausede, at de flygtede med saadan Jilen, saa det var endog vort letteste Mandskab umueligt at indhente dem. Blot Oberste Siewers naaede Sultan Saa Gere i Landsbyen Kudschuk=Kosula, og skilte ham ved 72 Mand. Derpaa er Feldtmarechallen rykket ind i Cantonneringsqvartererne i og omkring Jassy.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Warschau, den 20 December. Nu er det endelig besluttet, at Krigs-Commissionen skal holdes her i Staden. - Woywoden af Wilna, Fyrste Radziwil, har under visse Betingelser skiænket Republiken alle sine Tropper, tilsammen 8000 Mand, der have kostet ham over en Million aarlig) tilligemed sit Tøyhuus og Artillerie. Disse Tropper skulle stedse kaldes det Radziwilske Corps, have een af Familien til Chef, og i Fredstider have deres Station paa de Radziwilske Godser, og der fortære Republikens Penge. Her i Staden er man i denne Anledning betænkt paa at opreise Fyrsten en Ærestøtte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Paris, den 21 December. Efterat Kongen den 12te havde aftakket de Notable, fik Han den 14de fra Greven af Artois, samt Prindserne af Conde, Conti, Bourbon og Enhien en Memoire, hvori de tilkiendegave deres Bekymring over den Fare, Constitutionen truedes med, ifald man vilde tilstaae Borgerstanden alt hvad den forlangede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Parlementet holder nu øiensynligen med Adelens Partie, og har dømt et Skrivt til Baalet, i hvilket der gaves den tredie Stand eller Borgerstanden adskillige Vink, hvorledes den skulde forholde sig imod Adelen og Geistligheden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Hr. Necker vedbliver, uagtet alle gjorte Modsigelser, at paastaae, det er mueligt at sælge den gemeene Mand Kiødet for 8 Sous Pundet, og driver paa et Statsraadsarret, der udvirker og befaler saadant. Pundet af Brødet koster allerede nu 14 Sous, hvortil kommer denne for den Fattige saa trykkende Vinter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Wien, den 24 December. Allerede i forrige Uge gik der Ordre til at bringe alle Jærn-Kanoner herfra til Bøhmen, for at fordeeles til Fæstningerne Pless og Theresienstadt. Det er ogsaa blevet alle Kornhandlere i Mähren og Bøhmen betydet, at angive deres Kornforraad for Regieringen, og ikke deraf at sælge noget uden Tilladelse. Vel havde Keiseren besluttet, saa meget mueligt at forkorte Sit Ophold her, og tilbringe Resten af Vinteren i Ofen, men Europas almindelige Anliggender torde maaskee giøre nogen Forandring i Monarkens Plan. Kommer det atter til Feldttog med Tyrkerne, saa skal der ikke længer trækkes nogen Cordon, men ageres imod Fienden med 2 Armeer, den ene paa 60000, og den anden paa 40000 Mand for det første.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Cølln, den 24 December. En Brabantsk Professor har fundet for godt at udgive en Plan til et vandrende Universitet, der fra Provinds til Provinds, fra Bye til Bye, skulde reyse omkring ligesom Skuespillerselskaberne, overalt holde Forelæsninger for Betaling, og hvis medicinske Facultet skulde examinere de Læger, dets juridiske Facultet de Advocater, og dets theologiske Facultet alle de Præster, det paa Touren forefandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Frankfurt ved Mayn, den 26 December. Den 23de d. M., om Morgenen Kl. 2 og om Aftenen Kl. 7, havde vi i Egnen heromkring temmelig stærke Jordrystelser. Dagen derpaa en forfærdelig Storm med Sneefog, og i Gaar Tøeveyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Amsterdam, den 27 December. J et particulairt Brev fra London hedder det: "Skulde Regieringen blive overdraget Prindsen af Wallis allene, saa maae alle i Kongelig Tieneste staaende Embedsmænds Bestallinger fornyes, hvilket for begge Statssecretairerne vilde blive et Emolument af 20000 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
J den mærkværdige Debatte i Overhuset den 15de hujus har Lord Laughborough, af Oppositionspartiet, paastaaet: At Hr. Pitts Erklæring, hvorefter Prindsen af Wallis ikke meere end enhver anden Undersaat havde Ret til at udøve den Kongelige Magt, var blot udspredet for at føle Nationen paa Pulsen. Og dersom Ministrene skulde faae i Sinde at give Regenten et stedsevarende Raad (ligesom Pohlens conseil permanent) ved Siden, saa vilde han hermed paa de Skotlandske Pairers Vegne erklære, at, dersom begge Parlementshusene afvigede fra Successions=Retten og valgte en Regent, saa vilde Pairene i Skotland ansee dette Skridt som en Forgribelse paa begge Kongerigers Union. – Tilsidst foreslog han begge Parlementshuusene, ved en Adresse at anmode Prindsen af Wallis om at paatage sig den Kongelige Magts Udøvelse, saalænge Kongen Selv ikke dertil er i Stand."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Berlin, den 30 December. Den Engelske Konges Sygdom vil aldeles ikke giøre nogen Forandring i det politiske System. Engeland kan ey undvære Hollands Alliance, for at være de Bourbonske Hoffer voxen til Søes, og deraf følger ligesaa naturlig Alliancen med Preussen. Jntet Ministerium vil altsaa kunne falde paa at forandre denne Plan. Ey at tale om andre ikke uvigtige politiske Bevæggrunde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Aarhuus, den 30 December. Udi Aarhuus Stift ere udi næstafvigte Kirke-Aar copulerede 1015 Par, fødte Mandkiøn 1951, Qvindekiøn 1756, tilsammen 3707, deriblandt 30 Par Tvillinger, 73 Dødfødte og 160 Uægte. Døde Mandkiøn fra 9 til 10 Aar 861, fra 10 til 20 Aar 87, fra 20 til 30 Aar 90, fra 30 til 40 Aar 110, fra 40 til 50 Aar 127, fra 50 til 60 Aar 142, fra 60 til 70 Aar 176, fra 70 til 80 Aar 1770, fra 80 til 90 Aar 73, fra 90 til 100 Aar 12, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1849, døde af Qvindekiøn fra Otil 10 Aar 644, fra 10 til 20 Aar 81, fra 20 til 30 Aar 101, fra 30 til 40 Aar 126, fra 40 til 50 Aar 124, fra 50 til 60 Aar 116, fra 60 til 70 Aar 147, fra 70 til 80 Aar 185, fra 80 til 90 Aar 95, fra 90 til 100 Aar 12, fra 100 Aar og derover 3, tilsammen 1634, i alt af begge Kiøn 3483, altsaa 224 flere fødde end døde. Jblant de sidste ere ihielslagne. J Gosmer Sogn 7 Karle i en Brønd, som faldt sammen om dem; i Hovelberg Sogn 1 Qvinde, som faldt af et Læs Korn og brækkede Halsen; i Grenaae Mølle fik en Karl begge sine Been knusede ved det at Løbe=Steenen sprang, døde 9 Dage derefter, i Falslev Sogn 1 Kone af Torden, siddende ved Kakkellovnen; i Thistrup Sogn 1 Brøndsætter i en Brønd; i Aale Sogn 1 Pige faldet af en Vogn med Hovedet mod Stierten, og døde strax, i Thiem Sogn 1 Karl halshugget, fordi han havde myrdet sin Fæstemøe. Druknede: i Hornum Sogn 1, i Sødring Sogn 1 Mand; i Aarhuus 1 Matros, i Horsens 1 Dreng, i Raumholt 1 Pigebarn i en Brønd, i Koldbye Sogn 1 Barn i en Brønd; i Christrup Sogn 2 Mænd og i Randers Fiord 3, i Mørke Sogn 1 Barn 2 Aar gammel, i en Vallekiedel. Hastig døde: i Randlev 1 Pige i Kirken under Prædiken; 1 Mand i Kastberg Sogn død paa Stedet, som han stod og skar Hakkelse. Fundne døde: i Hovelberg Sogn 1 Mand; i Grandslev Sogn 1 Mand og 1 Qvinde, og paa Veien imellem Grenaae og Ebbeltoft 1 Mand. Kræft i Munden, i Sønder Onsild 1 Karl. Flod: i Nørre Onsild 1 Kone. Sting: i Grenaae 1 Pige. Halssyge og SkarlagensFeber i Wærum Sogn 10, i Ødum Sogn 3, i Thorsager. Sogn 4, i Bregnet Sogn 3, i Ladding Sogn 10. Hidsig Feber: i Hatting Sogn 8. Af Kighoste, i Thorsager Sogn 3.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Christiansand, den 30 December. Udi Christiansands Stift er i sidstafvigte Kirke-Aar copulerede 925 Par; Fødte af Mandkiøn 1954, af Qvindekiøn 1958, deriblandt 83 Uægte, tilsammen fødte 3912. Døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 718, fra 10 til 20 Aar 68, fra 20 til 30 Aar 72, fra 30 til 40 Aar 83, fra 40 til 50 Aar 85, fra 50 til 60 Aar 118, fra 60 til 70 Aar 116, fra 70 til 80 Aar 117, fra 80 til 90 Aar 58, fra 90 til 100 Aar 7, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1443. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 735, fra 10 til 20 Aar 70, fra 20 til 30 Aar 87, fra 30 til 40 Aar 87, fra 40 til 50 Aar 112, fra 50 til 60 Aar 113, fra 60 til 70. Aar 186, fra 70 til 80 Aar 152, fra 80 til 90 Aar 104, fra 90 til 100 Aar 12, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1658, i alt døde af begge Kiøn 3101. Ere altsaa i hele Stiftet 811 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Kiøbenhavn, den 9 Januarii. Førstkommende Mandag den 12te Januarii bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/2 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Den 6te Junii f. A. er Fogden, Krigsraad Andreas Dahl, beskikket til herefter at være Foged for Nedre=Rommerrige Fogderie i Aggershuus Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
J Tallotteriets 392de Trækning i Wandsbeck den 31de December udkom følgende Numere: FalDen til den 31te förstkommende, berammede Continuations-General Forsamling paa det Asiatiske Compagnie, er formedelst uformodentlige Forhindringer med Compagniets bestandige Commissions Samtykke udsat til Onsdagen den 21de Januarii 1789 om Eftermiddagen Klokken 4 Slet; hvilket herved til de høye og gode Herrer Interessenteres behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Ligesom og de Interessentere, der fremdeles ønske at qualificere sig til at mode og stemme paa General Forsamlingen, anmodes forinden til den Ende at indfinde sig hos Justits Directeuren paa Compagniets Huus Onsdag og Fredag imellem 10 og 12 Slet,
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-09
Hos Hof=Bogtrykker Møller & Søn, boende i Friderichsberggade No. 230, er got Maculatur=Papiir tilkjøbs at bekomme for 4 a 5 Mk. Riset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Kiøbenhavns Aar. saale er
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Post-Tidender. Mandagen, den 12 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Semlin, den 12 December. Alting er nu her saa roeligt, som midt i Freden. Vore Friecorps omgaaes med Tyrkerne som Venner, og kalde hverandre Comschia (Naboer) Tyrkerne raabe ofte til vore paa Piquetvagt staaende Officerer, og give, ved deres Bukken og ved at lægge Haanden paa Brystet, deres Venskab tilkiende. - Her i Staden begynder ogsaa Handelen igien at komme sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
London, den 19 December. Ligesaalidet som der endnu er foregaaet nogen Forandring med Kongen, ligesaalidet kan man sige, at der hidtil er kommet noget ud af Parlementets Beslutninger og Debatter om Regieringsforvaltningen. J Underhusets Session den 16de hujus, der varede fra Kl. 4 om Eftermiddagen til Kl. 3 den følgende Morgen, fik man, efter 11 Timers Snakken og Debatteren, endelig besluttet: "At der, til Kongens constitutionsmæssige Autoritets Haandhævelse i sin fulde Jntegritet, udfordredes, at Pairerne, i Overeensstemmelse med Underhuuset, maatte see at for nes om Maaden, hvorledes den Kongelige Assent eller Samtykke skulde gives til den bill, som man, i Hensigt til Kronens udøvende Magt, saalænge Kongens Sygdom varer, vil lade passere begge Parlementshusene." Videre blev Hr. Pitts Forslag: "at begge Huusene, efter deres Rettighed og Pligt, burde tage de efter nærværende Omstændigheder fornødne Messurer, og beskikke en Person, som i Monarkens Sted kunde approbere de fattende Beslutninger og andre Foretagender, samt bringe de offentlige Sager i deres forrige Gang igien, uagtet Lord Norths, Herr Fores, Powis's og fleres hæftige Modstand, antaget med 268 Stemmer imod 204, altsaa med en Pluralitet til Hr. Pitts Fordeel af 64 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
J Gaar skulde hele Sagen været bragt i Rigtighed, men formedelst Hr. Fores Upasselighed lod Hr. Pitt det beroe til i Dag. Efter al Anseende vil Overhuusets Beslutning blive ligelydende. Greve Abingdon, Hr. Pitts ivrige Ven, har allerede ladet sig forstaae med, at han vilde føre Spørgsmaalet om Prindsen af Wallis's Rettigheder paa Bane i næste Parlementssession, Han har ogsaa erklæret, at det gjorde ham ondt, om nogen Green af det Brunsvigske Huus skulde udskeie fra dette Spørgsmaals nøyagtige Undersøgelse og Afgiørelse, da det dog er saa overmaade vigtigt for Parlementet, for Kongen, for Nationen, og for Efterverdenen.