JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Da de tvende Terminer, som ved den forrige Bekiendtgiørelse af 15 November 1791 vare bestemte til Seminaristers Antagelse, nemlig: den 14 Mai og den 14 November siden ere befundne at foraarsage nogen Vanskelighed, fordi Lærernes Forelæsninger derved ofte afbrydes, forinden Underviisningen i den behørige Orden kan blive afhandler, saa vil herefter kun en Antagelses-Termin om Aaret finde Sted, nemlig hver i Maj. De Vilkaar, paa hvilke de nye Seminarister antages, ere følgende: 1 Til Seminarister antages duc lige unge Mennesker, saavel af Landboere som Kiøbstæd mænd, dog helst Bønder-, Skoleholder, og Degnesønner, som have være til Confirmation. 2 Jngen antages, som er under 18 Aar, og ingen, som ere ældre, end i det høieste 24 Aar. 3 De maae forevise Attester fra vedkommende Øvrighed og Sognepræst om deres Alder, Kundskab og Sæder, samt at de ei ere beladte med nogen saadan Svaghed, der kunde giøre dem uskikkede til Skolelærerembedet. Tillige maae de, saafremt mueligt, fremlægge Attest fra den Skoleholder, i hvis Skolede have nydt Underviisning. 4 Førend de antages, maae de underkaste sig en Prøve=Exammen af Seminarii Lærerne, hvorved det kan erfares om deres Siæle=Evner ere saavidt udviklede, at de kunne imodtage den Underviisning, som en Seminarist bør faae, for at dannes til en duelig Skolelærer, og om de besidde de ellers dertil ufor derlige gode Egenskaber; thi i Mangel deraf blive de ei antagne. 5 Skulde nogen af dem, som efter saadan Prøve blive antagne, siden ved deres Ophold paa Seminariet, efter et halvt Aars Forløb, befindes, enten formedelst Mangel paa Coner eller andre Aarsager, at være uskikket til, i sin Tid at forestaae en Skole, maae han igien forlade Seminariet, saasnart saadant af Skolecommissionen tilkiendegives ham, da det første halve Aar er at ansee som en Prøvetid. 6 Efter Antagelsen nyde Seminaristerne, foruden frie Underviisning i alt det, hvori de siden i Skolerne skulle undervise Børn, tillige frie Værelser paa Seminariet, med fornøden Lys og Varme, samt Senge med behørige Lagener og Sengeklæder, derimod maaae de selv forsyne sig med Gangklæder og andre Fornødenheder. 7 For Kost og Vask, som besørges af den ved Seminariet ansatte Spisemester, erlægger enhver Seminarist til Stiftelsen aarlig 40 Rdlr., hvoraf et Qvartal altid betales forud med 10 Rdlr. De unge Men sker, som ønske paa foranførte Vilkaar, at antages i dette Seminarium paa Blaagaard, for at dannes til Skolelærere, saavelsom de Forældre eller Foresatte, der maatte have Lyst i saadant Øiemed, at hidsende deres Sønner eller andre unge Mennesker, indbydes altsaa herved at ville behageligen derom melde sig, i det seeneste med næstkommende Martii Maaneds Udgang, med Ansøgning, adresseret til den danske Skolecommission heri Staden, og forsynet med de i den 3 §. ommeldte Attester.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Ved Tallotteriets 536 Trækning i Wandsbech den 24. Februarii udkom: No. 31, 21, 16, 59, 47.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Til den forestaaende 537 Trækning i Wandsbech kan faaes Sedler til den 9 Martii.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Død. Den 25de Februarii i Hornum Præstegaard, den forrige Præsteenke i Øls Mad. Cicilia Chathrine Sal. Jahus, fød Samling; hun var fød i Kiølstrup Præstegaard i Fyen den 3die Junii 1718.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Avertillements. Auctionen over forhen værende Sognepræst i Randers, T. Hr. Magister Fostes Bogsamling, er berammet heri Byen paa den 13de April a. c., og ere de derover forfattede trykte Catalogi at bekomme i Kiøbenhavn hos Hr. Professor Slegel og Hr. Secretair Nyrup, i Aalborg hos Hr. Auditeur Hornfyld, i Odense hos Hr. Joh. Fr. Jversen, i Wiborg hos Hr. Zartmann, i Ribe hos Hr. Christensen, i Aarhuus hos Hr. Stiftsrevisor Fogh, i Hbroe hos Hr. Peter Kirketerp, og her i Randers hos undertegnede. Randers den 24de Febr. 1795. Christian Friderich Dibbelt. Grisk og godt Rughalm af sidste Aars Afgrøde, kan 23 endnu faaes leveret her ibid., til hvem samme, behager at betinge; imod 12 s. Lpd. og Consumptionen. Aalborg den 2den Martii 1795. N. C. Brix.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
For en Dreng af god Opdragelse, som har Lyst til ) Handelen, kan regne og skrive godt og har været til Confirmation, kan faaes en god Condition hos en Kiøbmad i Aalborg, til førstkommende Paaske eller St. Hansdag; den næmere Anviisning giver Mægleren Hr. Andreas Aarøe.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Formedelst forrige Sognefoged for Storebinderup Sogn, 7) i nye Aalborg Amt, Thomas Pedersens Gaards Udfløtning af Byen, boer han ubeqvemt til nu at forrette Embedet, og er desaarsag efter Ansøgning bleven entletinge derfra, hvorimod undertegnede Lægdsmand Christen Cristensen i Lillebinderup udi samme Sogn, tet ved Landeveien imellem Wiborg og Aalborg boende; af Amtets høie Øvrighed igien er beskikket at være Sognefoged for berørte Sogn; hvilket til de Reisendes og andre vedkommendes Underretning, 3 Gange i de Aalborgske Jydske Efteretninger bekientgøres. Lillebinderup den 24de Februarii 1795. Christen Christensen. Rdlr. anvises fra Bogtrykkeriet til Laans til næste Termin, imod Pant og gangbar Renter. Nøedtvungen af vigtige Aarsager, advares herved det i ærede Publikum engang for alle, ikke fra Dato af at betroe nogen af mine Tienestefolk eller andre noget paa min Regning, Penge eller Penges Værdie, med mindre jeg eller min Kone selv personlig forlanger det, eller derfor ved Udsendte lader giøre skriftlig Begiæring, saaformt Vedkommende ikke vil tabe deres Fordring, den de ikke kan vente sig af mig betalt paa andre Vilkaar. Enhver af mine Venner som jeg har Regningsgield med, eller som formeene sig at have noget Ankrav paa mig i saa Tilfælde, ville behagentlig inden i Dag 14 Dage tilkiendegive mig samme speciel, som strax efter Billighed skal blive clareret; siden jeg efter indløbende Om forderligst maae vide hvad i saa fald hos en eller anden er entegnet mig til Last. Aastrup den 26de Febr. 1795. N. B. Agerbeck. gentlige Betragtninger over Jesu Lidelser med Palmer, udsøgte til Andagts Øvelser og huuslig ning, for eftertænksomme Christne i Fastetiden, (som udkom 1791, ere endnu her paa Bogtrykkeriet at faae til Kiøbs for 8 s.; heftet 12 s. P. F. Wandall. Al Vor en Person, som perfect kan frisere Haar, lesd. Ph og om sin Duelighed og øvrige gode Opførsel medbringer paalideligt Skudsmaal, anviises en meget fordeelagtig Condition til førstkommende 2 Maj, men uden at være forsynet med gode Attester nytter det ikke at melde sig; Vedkommende har i saa Fald at adressere sig til Præsten Hr. Wandall i Aalborg, som har i Com sten at give derom nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Torsdagen den 12te Martii førstkommende Kl. 10 For J middag, bliver paa Aalborg Raadstue foretaget Stiftesamling efter afgangne Kiøbmandskarl Andreas Qvist, til hvilken Tid Boets Kreditorer, som ei endnu maatte have anmeldet deres Fordringer, vilde behage at fremkomme med samme. Aalborg den 16 Febr. 1795. P. M. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Torsdagen den 5te Martii om om Formiddagen Kl. 10. Slet, bliver efter Begiæring holdet offentlig Auctien udi afgangne Guldsmed Poul Lunds Huus udi Bispensgade her i Byen, over adskillig hans Efterladenskaber, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Mæssing, dern og Trætøi, Linnet, Sængeklæder og Gangklæder, samt Borde, Stole og Speile, hvorover i disse Aviser, No. 16 er indført en Fortegnelse, til Kiøberes Efterretning. Aalborg den 19de Febr. 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Asdahl Veiermølle i Hiørring Amt, kan fra anstuni dende 1ste Maj erholdes i Fæste eller Fopagtning, og hvorom kan accorderes paa Asdahlgaard med Hillerup.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Alle Slags Hauge- og Blomsterfrøe af fortrin i lig Godhed, hvilket jeg saa meget mere tør beraabe mig paa, da de fleeste ere avlede hos mig selv og jeg deraf har seet de bedste Frugter. Deruden adskillige Frugttræer som hos mig ere opelskede, og med de allerbedste Frugt-Sorter forædlede paa Kiern stammer. Tilligemed forskillige skiønne Blomstervexter, samt gode Kartofler, saa alt til enhvers Brug og Fornøielse, nu og fremdeles, for billigste Priiser bekommes hos Henrich Bock, Aalborg den 14 Februarii 1795. i Skolegaden.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Selveier Søren Nielsen som boede i Sundbye Sogn, og Bye, Nørre Herred paa Morsøe, er der døde December Maaned 1794. Skiftet efter hannem er berammet til ventelig Slutning at foretages paa Herren Tingstuen her i Nyekiøbing Onsdagen den 10de Juni næstkommende. Dette Stervboes Debitorer og Creditorer vorder herved indkaldede at møde for Skifteretten bemeldte Dag og Sted, eller og sig herforinden hos mig at melde her i mit Huus; hvilket fornemmelig skal tiene tervboets Creditorer til Advarsel om nogen fleer maatte have Fordringer paa dette Stervboe, end de, der allerede ved 30te Dags Sessionen udi Skiftet have meldet sig. Nyekiøbing paa Morsøe, den 11te Februarii. Hans Lorenz Spliid, Herredsfoged
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
Skiftet efter Maren Hansdatter Dahl, Enke efter afgangne Rasmus Henrichsen her i Byen, foretage paa Raadstuen ibd. den 9 April og den 21de Maji førstkommende, hvilket meldes til Efterretning for Arving ne, som skal være trende gifte Døttre, nemlig ophiRasmusdatter, Anne Marie Rasmusdatter og Mart Rasmusdatter, hvis Opholdsteder ikke vides med Vi hed. Og da Boet er fattigt, saa indkaldes herved Cretorerne, i Følge Plakaten af 26de October 1792, i 12 Ugers Varsel, inden eller ved sidstmeldte Skif ling, at anmelde og bevise deres Fordringer. Kiøden 18de Februarii 1795. M. Brant. Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1795-03-02
viin Tirsdagen den 2den Februarii d. A. ere 2. hvide Sviin den ene en Galt- og den anden Søe=Faag, denne sidste tillige krogbenet paa de forret Been og mange Tær som det kaldes, bortgaaet fra Lun Præstegaard i Wreile Sogn, og endnu ikke komme tilstede uagtet al Søgen derom. Hvo disse Sviin maate være forekommen eller derom kan give Oplysning, om bedes at melde det til Præsten i Wreile Sogn, som derfor betaler al Omkostning og dermed hafte Uleilighed til lige og strax lader den afhente.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Fortsættelsen af de Historiske Betragtninger over den franske Revolution og dens Følger. (see No. 18. Vare disse Mænd Tydske, Engelsmænd, Hollændere o. s. v. consistent, Nei, de var det ikke. Frihedssagen, de vedhængde, havde i Frankrig forandret sin Natur, og sit hele Væsen; og det saaledes forandret, at alle denne Revolutions Undre vilde forsvinde imod det endnu større Under, som bevirkede, at bygge paa denne moradsige bundløse Grund en virkelig Frihedstempel. Derfor handlede de vist meere consistent, som, ligeledes Venner af Frihed, i Begyndelsen bestreed deres egne Tvivl, holdt sig mere til det Gode end det Onde, men efter alle frivole Bestræbelser, at efterjage et Skyggebillede, endelig opgav deres Haab. Man tænke sig Sagen under et Billede. Jeg har en Ven; jeg elsker ham, og betragter ham som en retskaffen Mand, fordi han har givet Beviis derpaa. Denne Ven begaaer tvetydige Handlinger; jeg holder mig til sammes beste Udtolkning; Handlingerne blive meere paafaldende, jeg søger at besmykke dem. Det bliver Forbrydelser; jeg forhauses og tier. Forbrydelserne hyppe sig i en ubegribelig Grad, de tabe sig i et Labyrinth af unevnlige Afskyeligheder, og min forrige Ven bliver et Umenneske. Handler jeg consistent, naar jeg endda altid vedbliver at elske denne Skurk Er det Ubestandighed, naar jeg efter en saa afgjort Adfærd overlader ham til sig selv? Eller skal jeg, i Erindring af mit gamle Venskab oversee hans Skiendigheder, blot fordi de ikke treffe mig umiddelbar, Er det Anathema, jeg udsiger imod et saadant tilforn af mig elsket Uhyre, at rose eller at laste? Den franske Frihedssag er dette Uhyre, og længe nok maae tydske Mænd bruge sophistiske Grunde, for efter alle Gienstandens Metamorphoser at besmykke deres underlige Bestandighed til tilig fattede Meninger; jeg misunder dem ikke denne deres Consistenz. borg. Der gives meget kloge, erfarne, lærde og fortreffelige Mennesker, som ved alle deres Egenskaber, ved udmærkede Talenter, ved en beundringsværdig Skarpfindighed, ja selv ved et stort Genie, ikke have nogen Charatter; en Naturgave, forbunden med en besynderlig Organisation og møisom Aands Dannelse, som meget ofte affecteres i det mennesklige Liv, men findes i Grunden høist sielden. Denne næsten almindelige Characters Løshed, som enhver Verdens Jagttager, ogsaa naar han selv ikke er udrustet med denne Gave, vil indrømme, forklarer Problemet af saa mange kloge Menneskers, endnu for nærværenge Tid i Begyndelsen af Aaret 1795, vedblivende blinde Vedhængenhed til de franske Experimenter, og deres Kierlighed til de franskes Frihedsklappere. Skal man da ogsaa her, i Historiens Mark, saaledes som orthodoxe Theologer fordre det i Religionssager, tage sin Fornuft fangen. Dette synes at være de tydske Democraters Lærdom. Saaledes er deres Logik, at den holdes for den nærværende Krigs Lovtaler, som troer, at de franskes Kræfter og Hielpekilder ikke er uendelig, og at de tydske, som en Nation i det hele fra Arilds Tid af ubetvingelig, endnu ikke er siunken saa dybt, nu at krybe for en stolt Fiende, og at indgaae haarde Betingelser.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
De i Minervals September Hefte (1794, over denne Gienstand opstillede Bemerkninger have og siden den 30te December ved nærværende Parlement Sessions Aabning gjort flere oplyste Britter, og det saadanne, som ikke hørde til Ministeriet. De franskes nær tilstundende, Udmattelse er dog ingen Argument, at fortsætte denne forderveligste af alle Krige, men kun en Trøstegrundved en saadan uundgaaelig Nødvendighed. Hvo vil derfor ikke istemme med den Brittiske Oppositions ædle Mænd som ønske en snar, men ingen skammelig Fred? Ogsaa jeg var en Ven og Beundret af den franske Revolution under den constituerende Nationalforsamling. Aldrig har og negtet dette. Men den høie Grad af Agtelse for Mennesker og Ting indskrænkede sig blot til denne Forsamling, ved hviken saavel Frankrigs Lovgivere, som Magthaverne i Paris for en stor Deel procederede med Klogskab. Stedse ville de ædle de dydige og store Mænd af denne Epoche, la Fayette, Bailly, la Rochefoucault, Liancourt og andre, glimre i Frankrigs Historie, og saa høiagtelseværdig og en Mouniers og en LallyTolendals Characterer er, saa vil en upartisk Efterslægt dog aldrig tilgive dem deres formedelst Egoismus foranledigede Desertion. De blev, uden at ville det, deres Fædrenelands største Fiender, de forstærkede ved dette paafaldende Skridt de aristokratiske Flygtningers Krigsargumenter ved Hofferne, og paatrykte Revolutionen, saavelsom Tingenes da værende Tilstand i det endnu ikke fordervede Rige et falsk meget skadelig Stempel hvorved Magterne til saa mange Folks Ulykke endnu meere blev ført bag Lyset. Disse tvende Mænd offrede deres Egensindighed, og flygtede fra deres Poster, hvor de i Forbindelse med andre værdige Mænd endnu havde kunnet bevirke meget godt, og afværge meget Ondt. Den oplyste Verden har for længst afsagt den Dom over Catos Død, som ikke kunde udfalde til denne Romers Fordeel. (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Rotterdam, den 14de Februarii. Endnu i Dag feile vi alle engelske Poster, der ere udeblevne siden den 9 Januarii. Det skal være besluttet at den Hollandske Gesandt Hr. v. Fagel i Danmark og Hr. v. Borch i Sverrig skal kaldes tilbage fra Haag. De Franske holde en overordentlig skarp Krigstugt. J Haag blev forleden en Soldat skudt for et begaaet Tyverie, og den samme Skjebne havde en Soldat i Amsterdam, der havde kiøbt noget for 4 Stuver uden at betale samme. - Den Kongelige Storbritaniske og Chur hannoverske Resident i Haag, Hr. Legationsraad v. Heinnber er for nogle Dage siden bortreist.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Stockholm, den 13de Februarii. Alting er her roeligt, man beklager allen Tabet af de mange Hindelskibe, der ere opbragte af Engellænderne og nu savnes til Handelens Fortsættelse. Man regner, at den Svenske Krone i de Aaringer fra 1772 til 1789, skal have trukket i Subsidier af Frankrig 5,800,000 Rigsdaler i Specie. - Derimod indskrænke de Svendske sig alt meere og meere og finde best deres Regning i Sparsommelighed og Afholdenhed fra de Udenlandske Overbandigheds Vare, derved blive Pengene i Landet, og Fordeelen deraf er allerede Hensynlig.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Berlin, den 24de Februarii. Breve fra Warschau under 13 dennes, melde iblant andet dette: "De skal nu ikke meere kunde kiende vor Stad, saa ulykkeligt seer det ud i alle Deele. Den forhen overdrevne Overdaadighed, er af virkelig Nød indskrænket og en sørgelig Forfatning yttrer sig i alle selskabelige Sammenkomster. Enhver maae upartisk tilstaae, at Russerne holde en ypperlig Krigstugt, og at en indenrigs Armee kunne ikke bedre forsvare Jndvaanerne end disse giøre, saa man bør takke General Suparow, at Warschauv ikke blev til en Askehob, ja nu erkiender man det først, at den gode Militairske Disciplin har afvendt alt dette onde fra denne Stad. Jmidlertid seer det bedrøveligt ud paa Landet, der er alting ødelagt og i Omkreds af nogle Miile seer man hverken Mennesker eller Qvæg.)
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Hanborg, den 26 Februarii. Efterretningerne fra Holland ere i disse Tider ganske upaalidelige, de ere hverken nye, eller fuldstændige, Patrioterne smigre for de Franske, og ophøie selv deres egne Fordeele til Menneskelighedens Lyksalighed, der maaeskee snarere kunne blive til dens Ødelæggelse. "Den nye Bedeformular for Forsamlingerne i Holland, lyder saaledes: "Velgiørende Fader mod alle dine Skabninger, da vore Medborgeres Fortroelighed haver kaldet os tilsammen for at forsvare Menneskenes evige Rettigheder, der ikke kunne ophæves uden at fornærme din Villie, saa bede vi ydmygelig at du vil saaledes oplys vor Forstand at vi kunne være vore Pligter troe, tilsidesætte alle private og vildfarende Hensigter, og derimod giøre os rigtige Begreb om de deraf dende Pligter, paa det vore Beslutninger til Folkets almindelige Lyksalighed kunde vorde betrygede paa den sikkerste Vei. Af men."
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Aalborg, den 6te Martii. Efter Forlydende er Sognepræsten i Bierbye i TuteHerred Hr. Mig. Jens Bloch, beskikket til anden Kapellan ved Holmens Kirke. Sognepræsten i Frøslef Hr. Niels Sommer, confirmeret at være Sognepræst til Seierslef Eierslef og Jordsbye Meenigheder paa Morsøe i Aalborg Stift. Studiosus Nicolai Helvad Tegder til Præst paa det Asiatiske Compagnie, Skib, som i Aar er bestemt til China. Studiosus Jens Lyhne til Kapellan pro Persona for Rødding og Skrafve Meenigheder i Riber Stift. Den residerende Kapellan til Tikiøb, Hornbek og Hellebek Hr. Peter, Adam Obel, er kaldet til Sognepræst til Hals i Aalborg Stift. Borgemester og Byefoged i Colding Hans Jørgen Bang, er beskikket til Birkedom ner ved Kiøbenhavns Amts Birk. For dette Aar skal være besluttet at 4 Orlogskibe og 3 Fregatter skulle til Foraaret gaae i Søen og foreene sig med et lige Antal Svenske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Fredag den 27de Lulde.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Løverdag den 28de 11 1 Martii. Søndag den 1ste I 6 1/4 Mandag den 2den, 4 K. 1 1/2 V. Tirsdag den 3die 4 1/2 K. 1 3/4 V. Onsdag den 4de 4 1/4 K. 2 1/4 V. Torsdag den 5te o Fredag den 6te 3/4 K. 1 1/4 V. Vacance, Stiftsprovstiet og Sognekaldet kirken i Christiansand, 300 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Døde. Den 1ste Februarii Hr. Niels Stofleth Stiftsprovst og Sognepræst til Domkirken i Christiansand, i hans Alders 39 Aar. Den 18de Febr. i Schleswig, Hans Excellence Hr. Geheimeraad Christian Gottfried Carstens, Canzler i den Kongel. Gottorfske Oberret, i hans Alders 79 Aar. J Aalborg den 2den Martii, Bødkersvend Søren Jørgensens Hustrue Karen Hansdatter 45 Aar. Den 5te Christian Engelbretsen 50 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Avertissements. den agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 10. Martii. Jndleveringen skeer Mandag Formiddag inden Klokken 12 Slet. Vist billetter paa fiin Kortpapiir, faaes paa Bogtrykkeriet Dosinviis for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Ved den udi Madame Lunds Huus paa Nørregade heri Aalborg den 13de Martii førstkommende og paafølgende Dag holdende Auction, bliver som Appendix absolut bortsolgt, et moderne indlagt Chatol med Skab, og smuk Beslag, 2de laqverede Theeborde, en fuldkommen Standsæng, nogle nye Stole, et Dreielang, et Flueskab, adskillig Kobbertøi, item nogle Stykker fiine Muselins Tørklæder og andre Ostindiske Vahre i heele og hal re Stykker, et gul Fløiels Chabaraqve og Pistolhylster, med Brodering, et Stykke hiemgjort Olmerdug til Sængeklæder, m. m. som anmeldes til de Lysthavendes Efterretning. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
J Medfør af Plakaten dateret 26de October 1790 indkaldes herved med 12 Ugers Varsel alle og enhver som formene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter Sadelmager Urban Jensen her i Sæbye hans ved Døden afg. Hustne Margrethe Henrichsdatter at møde under Skiftet, for deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre. Sæbye, den 4de Martii 1795. R. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Nit paaboende og fra Leerbech kiøbte Sted Vestergaard i Qvissel udi Aasted Sogn, Hartkorn 3 Tønder, med dets Bygninger, Besætning og tilhørende Eiendomme, er underhaanden at faae til Kiøbs, hvorom accorderes med Jens Haarup paa Lindet, forinden gen 26de i dette Maaned, thi ellers bliver denne Gaard med sammes Tilhørende bortsolgt ved offentlig Auction som holdes i Qvissel Fredagen den 10de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Bliver Gaarden solgt underhaanden skal det betimelig vorde bekiendtgjort i Avisen. Qvissel, den 2den Martii 1795. Jørgen Thomsen Vestergaard.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Jvende gode Eege Kaage der har været brugt til Sild fiskeriet ved Lindholms Fiskelede, og er beliggende ved Lindholms Aae, er formedelst at fiskeriet sammesteds tilstundende Foraar ophører, underhaanden at faae til Kiøbs eller i Mangel af Bortsælgelse til Leie paa et eller flere Aar, hvorom Vedkommende Liebhaver jo før jo ellere ville accordere med Eieren paa Rødsleth. den d. 25. October f. A. afgangne Fæste Huusmand. Efter den her paa Godset udi Schiellerup Bye ved dø Jens Hansen er Skiftet til lovbefalet Tider behandlet og fremmet, samt Arvingen hans Syster, Enken Jnger Hansdatter, efter Sigende i Houw Bye udi Hals Sogn tilmeldt Dødsfaldet og Skiftetiden men endnu ei taget Møde; thi bliver desaarsage saavel benævnte Arving, som Credi= og Debitorerne udi denne fattige Stervboe i allerunderdanigst Følge Placaten af 26de October 1792, herved indkaldet til dette Skiftes agtende Slutning herpaa Gaarden den 17 April førstkommende om Formiddagen. Schousgaard pr. Hobroe, den 6 Martii 1795. Würnfeldt.
Jyske Efterretninger, 1795-03-06
Vesterport en graae Hvirkens=Kiol, hvem samme Tidste 2den Martii er tabt imellem Sandhuuset og ler for den en pasendes Findeløn. Andreas Harhorn i haver fundet vilde behage at levere mig samme, der bete Dersom en Friekarl har Lyst at tiene ved Sukkerrafinderiet i Aalborg, og kan tiltræde Tienesten til førstkommende første Mai, kan samme melde sig hos mig for at erfare de sædvanlige Vilkaae. Aalborg Sukkerrefinaderie, den 5te Martii 1795. Sprechelsen. Dreng og Svend i 14 Aar, søger Condition herEn Kiøbmands Karl, som har tient ved Handelen som en Kiøbmand til Majdag, taler Tydsk og Dansk, og veed at forestaae det, han udgiver sig for. ved Hiermeslevgaard i Wensyssel, kan næste Sommehviblive modtaget paa Græs, 100 Stk. Stude, naa Vedkommende derom med første ville behage at accorden med Steenild paa Woergaard. . 900 Rdlr. imod Pant og Caution; Anviisninge Til næstkommende Snapsting forlanges en Capital og skeer fra Bogtrykkeriet i Aalborg.