Berlingske Tidende, 1828-11-15
Paris, den 2den November. Moniteuren meddeler følgende, af os igaar omtalte, Beretning fra General=Lieutenant Marq. af Maison: "Monseigneur, J mine Depescher af 5te dennes havde jeg den Ære at melde, at, da Jbrahim Pascha Dagen forud var afseilet, beredte jeg mig til, at angribe Pladserne i Messenien, ifald de skulde vægre sig ved at overgive sig. Desaarsag befalede jeg den 6te om Morgenen Marschal de camp Higonet, at stille sig i Spidsen for det 16de Linie-Regiment, et Artillerier og et Jngenieur Detaschement, at tage Post ved Citadellet og indlade sig i Underhandling med den Tyrkiske Commandant angaaende Pladsens Overgivelse. General Higonet begav sig selv til denne Commandant, der udgav sig for syg. Admiral Rigni, som var ankommen dertil, begav sig ligeledes derhen. Men da de begge kun fik undvigende Svar, som gik ud paa : "Porten er ikke i Krig hverken med Frankrig eller med England, man vil ikke udøve Fiendtlighed, men heller ikke overgive Pladsen, saa blev der givet Befaling til, at rykke frem imod Fæstningen, og denne udførtes rask. Oberst Vic. de Lahitte, næppe helbredet fra en alvorlig Sygdom, havde stillet sig i Spidsen for et Detaschement af sit Artillerie; Overstlieutenant Andoy anførte et Detaschement Sapeurer og Oberst Json af 16de Linieregiment var i Spidsen for fire Elite Compagnier af sit Regiment. Oberst Andons Sapeurer gjorde en gammel Bresche practicabel. General Higonet besteg denne i Spidsen for benævnte Tropper, trængte ind i Staden og derfra i Citadellet, uden at træffe paa nogen Modstand. Den fuldkomneste Orden vedligeholdtes ved denne Operation. Vi fandt i Navarin 60 Jldsvælg, hvoraf 50 vare opstillede i Batterie og ladede, Magaziner med Levnetsmidler for flere Maaneder, 800,000 Patroner og Vand for 30 Dage. Besætningen bestod af den 49de ægyptiske Bataillon paa 400 Mand, 70 Kano, ner og 60 moreotiske Tyrker. Den skal ufortøvet indskibes med Vaaben og Bagage til Ægypten. Jeg har befalet at heise de tre forbundne Magters Flag paa et af Citadellets Taarne. Fæstningsværkerne ere i slet Tilstand, ligesom ogsaa det forefundne Artillerie; Staden er kun en usund Ruinhob, og frembyder ingen Hjælpemidler for de Indretninger, der ere os uundværlige. Alt maa anskaffes fra Nyt. Den 6te, medens Bevægelsen blev udført imod Navarin, havde jeg afsendt min Stabs-Chef, Gen. Durrien, for at opfordre i Modon til Overgivelse. Der commanderede Achmed Bei Egypterne og Hassan Pascha Tyrkerne og Fæstningen. Da de overeensstemmende svarede det samme, som der var blevet svaret i Navarin, afsendte jeg den 7de det 35te Linieregiment, Oberst Rulhidre, et Sapeur= og Artillerie=Detaschement. Jeg befalede Gen. Durrieu at anføre denne Expedition, og at sprænge Pladsens Porte, da Murene vare i god Stand, sprang meget frem, og ikke, som i Navarin, frembøde noget Punct, hvor de kunde bestiges. Om Middagen vare Tropperne foran Citadellet, paa halv Kanonskuds Frastand, bedækkede af en Ravin, som maskerede dem. Det Kngl. Linieskib Breslaw, Capt. Maillard, og det Engelske, Wellesley, Capt. Mailland, havde lagt sig saaledes, at de, ved første Vink kunne fyre paa Pladsen. Gen. Durrieu lod et sompagnie Voltigeurer stige i Linieskibets Schalupper, for tillige ned Høfolkene at sprænge Søporten. Et andet Compagnie blev om Skarpskyttere stillet lige over for Skydehullerne, med den Beling, at skyde paa Kanonererne saafremt disse skulde begynde den. Endelig bleve tvende Elite-Compagnier opstillede foran troen, som fører til Citadellets Port, med Oberst Rulhiere i pidsen; fire Compagnier af Centrummet stode længer tilbage, for Nødsfald at understøtte dem. Efterat Alt var andordnet, foer Schaupperne imod Søporten, paa samme Tid som Sapeurerne paa Broen rykkede frem indtil Landporten, som de begyndte at sprænge i Overværelse af Garnisonen, der ikke vovede at gjøre nogen offensiv Bevægelse, da der paany blev forlangt at parlamentere. I dette Øieblik kom jeg selv til Porten. Et heftigt Uveir havde forfinket min Marsch, jeg gik frem, for at møde Hassan=Pascha og Achmed Bei, som fra Porten stege ned i Udenværket. Paschaen erklærede mig paany at han ikke kunde overgive Fæstningen, endskjøndt han indsaae Umuligheden af at modstaae, tog jeg den imod hans Villie, saa haabede han, at jeg vilde inddrømme ham de samme Fordele, som Garnisonen i Navarin. Jeg lovede ham det, og lod derpaa, uden at afvente videre Erklæring, Porten sprænge. Da den, som Søfolkene og Voltigeurerne havde Ordre til at trænge igjennem, havde gjort mindre Modstand, saa lode Capitainerne Maitland og Maillard, som vare trængte ind i Spidsen af dem, sig i dette Øieblik see paa Voldene, midt imellem Tyrkerne, og vi saae os saaledes i Besiddelse af Modon ligesom af Navarin. Modon er en meget fast Plads, som, hvilket ikke er sædvanligt i Orienten, har en bedækket, pallisaderet Vei, uhyre Grave og dobbelte Omgangsmure med betydelige Fremspring. Den var forsynet med Levnetsmidler for mere end et halvt Aar, Munition for to Beleiringer, 100 Kanoner og 1078 Mand Garnison, hvoraf 503 vare Tyrker og 570 Arabere af den fjerde Bataillon. Koron blev opfordret samme Dag, som begge de andre Pladser, men Garnisonen var her meget mindre stemt til Overgivelse. De Midler, som vare lykkedes saa godt i Modon og Navarin, og som jeg havde paalagt Gen. Sebastiani at anvende, havde ikke samme Følge i Koron. Generalen indfandt sig den 7de for Stadens Porte, og berettede, at Navarin og Modon vare i vor Magt, men den Tyrkiske Commandant modsatte sig Overgivelsen. Da Gen. Sebastiani saae, at Underhandlinger ikke nyttede til noget, besluttede han sig til, i Overeensstemmelse med mine befalinger, den 8de at prøve paa at bestige Murene. Stene, som bleve nedkastede fra Murene, saarede nogle Sapeurer og Jngenieur=Capitainen Boutauld. Jeg havde forbudt at fyre først, undtagen jeg udtrykkelig befalede det. Endskjøndt Gen. Sebastiani nu var indigneret over den hans Tropper tilføiede Fornærmelse, og han saae disse i Begreb med at overtræde hans befalinger, saa beherskede han dog sig selv nok til at trække dem tilbage saa langt, at de ikke kunde rækkes, og saaledes undgik han en unyttig Fægtning. Jeg er ham megen Tak skyldig fordi han handlede saa forstandigt, saa meget mere, da hans Batterier vare færdige, Amphitritte laae for Anker paa halv Skudvide, og han var sikker paa, i kort Tid at kunne tilintetgjøre alle Tyrkernes Forsvarsmidler; men da var ogsaa Krigen imellem dem og os begyndt. Breslaw og Willesley ankom om Aftenen for Koron, og foreenede sig med Amphitritte, for at imponere Tyrkerne. De Commanderende stege strax i Land, og man kom overeens om, at det skulde foreslaaes Commandanten at afsende en Tyrkisk Officer, for at overtyde sig om Modons Jndtagelse, og at Pladsen maatte være overgivet til de Franske Tropper et Qvarteer efter hans Tilbagekomst, eller ogsaa han blev angreben fra Land= og Søstden og tilintetgjort tillige med Garnisonen. Denne Forholdsregel gjorde sin Virkning, og den 9de aabnede Koron fine Porte. Denne Plads er, hvad Fæstningsværkerne angaaer, ikke i saa slet Tilstand som Navarin, men stemviser, ligesom begge de andre Pladser, ikke andet end en Hob over hinanden styrtede Mure. Jeg har besluttet at overgive Koron til den Græske Regjering saasnart den vil seende mig regulære Tropper til dens Besættelse. Man fandt, som i begge de andre Pladser, Levnetsmidler, Munition og Modstandsmidler i Overflod; Rustningen bestaar af 80 Stykker og Mørsere. Deres Excellence har af mine sidste Depescher fret, at jeg efterat have organiseret den tredie Brigade, afsendte den tilsøtil den Lepantiske Bugt med den befaling: at fordrive Tyrkerne fra Patra og fra Castellet Morca. Denne Brigade landede den 4de, og strax traadte General Schneider i Underhandling med Hadshi=Addullad, Pascha af Patra og Castellet Morea. Efter mange Underhandlinger, som ikke førte til noget, og efterat den til et definitivt Svar bestemte Frist var udløben, formerede Gene Schneider strax sine tre Regimenter til tre Colonner med Skyt set imellem sig, og rykkede saaledes lige imod Pladsen, for hvilken han paa Kanonskuds Vide udbredte sine Tropper, og om ringede den. Denne dristige Bevægelse, som var lykkedes os her gjorde ogsaa der sin Virkning, og en Capitulation blev Følgen. Gen. Schneider roser meget sine Troppers Mod og Disciplin. J alle Henseender have, siden Jbrahims Afmarsch satte os i Stand, til at handle, vore Operationer været lykkelige, Vi høste vel ikke derved nogen Krigshæder, men Hensigten, hvorfor vi ere komne, Grækenlands Befrielse, bliver derved desto lykkeligere opnaaet; Morea bliver rendset fra sine Fiender. Jbrahim har indskibet 21,000 Mand; han havde ladet over 2500 Mand Tyrker og Egyptere blive tilbage i Messeniens Pladser; Gen. Schneider har fundet henved 300 Mand i Patra og Fortet Morea. Altsaa er 26 til 27000 Mand i faa Dage blevne nødte til at forlade Landet og de faste Pladser, Derhos maa jeg giøre Deres Excellence opmærksom paa, at Divisionen, omendskjøndt den ikke har havt nogen Fægtninger at bestaae, dog har havt store Hindringer at overvinde, og har beviist Standhaftighed og Mod af megen Fortjeneste ved Mangler og Strabadser, som have været svære nok at udholde. Jeg vil tilstille Deres ExeFortegnelsen paa de Vaaben og den Munition, som ere fundne i de forskellige Pladser, saasnart den er opgjort. Jeg bør ikke slutte uden at melde Deres Excellence, med hvilken Tapperhed og Jver Admiral Malcolm har understyttet os. Hans Skibe vare ved Siden af vore, beredte til, om det havde gjortes nødig, at kjæmpe tillige med os ved Navarin Koron, Modon og i den Lepantiske Bugt. Capt. Maitland af Wellesley var iblandt de Første, som rykkede ind i Modon med vore Voltigeurer, og forlangte med Utaalmodighed at tage Deel i en Fægtning. Jeg har den Ære o. s. v.