JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-10-30
J Sandstoe under Øyestads Sogn, Nedenes Lehn og Christiansands Stift, er for 4 Maaneder siden død en gammel Jomfrue ved Navn Anne Christians Datter Feif, om hvis Arvinger hidindtil er indhentet den Underretning, at hun skal have 1) en Broder Daniel Christiansen Feif, myndig og søefahrende fra udenrige ske Stæder; 2) en afdød Søster Maren Christians Datter Feifsom har været gift med Kiøbmand Schram i Christiania, hendes efterladte 2 Børn, 2) en Søn Christian Schram, b) en Datter, Helene Schram; 3) en Søster Helene Christians Datter Feifdød, været i Ægteskab med afg. Procurator Brotslef i Arendal, deres eneste efterladte Barn og Datter Jomfrue Johanne Bratslefsom skal opholde sig i Kiøbenhavn; disse og flere Arvinger, om skulle være til, indkaldes herved selv eller ved Værger og Commissionairs, at indfinde sig hos mig, som Skifte Forvalter, inden den Tid Loven befaler, om de skulle have noget at erindre ved dette Stervboe, der er af meget ringe Formue, og neppe giver noget at arve eller at bekoste et ordentlig Proclama; Credi= og Debitorer indkaldes og til behørig Tid, efter hvilken Skiftet bliver uopholdelig til Ende bragt. Colsbiørnsvig ved Arendal, den 30te Septbr. Peter Christian Tyrholm, Kongel. Majests Cancellie Raad og Sorenskriver, over Nedenes Lehn.
Berlingske Tidende, 1778-10-30
Vi Borgemester og Raad i Staden Oldeslve bekjendtgiøre hermed, hvoriedes den nyelig afdøde Raadmand Hr. Jürgen Heuer, manns Enke, Frue Dorothea Heuermann fød Krobne cum Cura tore her har indberettet, at af den Afdøde ligeledes afdøde Søn, afg. Hr. Professor Georg Henermann i Kiøbenhavn nogle Børn, samt og en anden Søn, ved Navn Marcus Heuermann, en Charurgus skal opholde sig der, men en 3die Søn, ved Navn Detter, Heuermann, har i mange Aar været borte i Vestindien, og vides er om han endnu er i Live og har Livs=Arvinger eller ikke, og altsaa des Aarsag, som og fordi hun, Enken, med hendes Børn af andet Ægteskab ey har i Sinde at tiltræde sin sal. Mands Efterladenskab paa anden Maade, end cum Beneficio Legis & Inventarii, et Proclamatis Udstædelse torde være fornøden, med Ansøgning, at saa Fald det Fornødne af os efter Rettens viis maatte blive foranstaltet; da nu denne Ansøgning er bleven bevilget, saa blive herved alle og enhver, som formeene sig at have til den her afdøde Raadmands, Hr. Jürgen Heuermanns Stervboe enten som Arvinger, Creditorer, eller i anden Maade lovlig grundede Prætensioner og Fordringer, herved een for alle gange, og altsaa peremtorie citerede, at melde sig ved det her værende Stads Secretariat. de Jndenbyes inden 6 Uger, men de Udenbyes, med Beskikkelse af en med tilstrekkelig Fuldmagt forsynet, inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato, Arvingerne tilbørlig at legitimere sig, men Creditorerne at producere in Originali de til deres Fordringers Beviisliggjørelse i Hænde havende Documenter, som og efterlade paalidelige Gienparter deraf, samt dernæst forvente videre Rettens Foranstaltning, med den Advarsel, at i Henseende til de sig ey indfindende Arvinger skal forholdes efter den Kongel. Forordnings Bydende, men de sig ey anmeldende Creditorer skal med deres Fordringer ganske være præcluderede, og ikke videre hørte, hvorefter enhver Vedkommende sig haver at rette og for Skade at tage vare. Signatum Oldesloe, den 18de Septbr. 1778. Borgmester og Raad her i Staden.
Berlingske Tidende, 1778-10-30
Foruden det efter sal. Peter Laurenzens Zeuthen, forrige Bogholder ved den civile og adskillige Stænders Enke Cassa og tilsidst afdøde Hustrue udstæde Proclama, som er læst ved Siellands Landsting den 7de October og ved Hof= og Stads=Retten her i Staden den 11te Dito, indkaldes herved de, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde, at melde sig hos deres Søn, Bogholder Zeuthen, boende paa Amager Torv No. 56, inden 12 Ugers Forløb fra ovenmeldte Proclamatis Forkyndelses Dato. Kiøbenhavn, den 19de October 1778. Jynoptiske Tabeller over det nye Testaments Kirke=Historie Sindtil nu værende Sæculum inclusive, samt en kort Anviisning til brugbare Bøger i denne Videnskab, ved Hr. M. Peder Bering Giørup, residerende Capellan i Østofte i Lolland, have nyelig forladt Pressen. Dette møisommelige Verk, som en meget nyttigt for alle Elskere af Kirke Historien, og særdeles for de Herrer Studiost Theologi, for derefter at repeteere de over denne Videnskab anhørte Collegier, bestaaer af 7 og et halvt Ark i Qvarmed fiin Stiil i stor Format, og sælges hos Forlæggerinden Madame Godiche paa Gammel=Torv i No. 141 paa Trykp. for 2 Mk. og paa Skrivp. 3 Mk. Med det første kan og ventes Synoptiske Tabeller over Fædernelandets Kirke Historie, ved samme Forfatter, og paa samme Maade indrettede, som disse Tabeller over den almindelige Kirke=Historie, hvoraf allerede endeel er færdig. Mærkværdigheder om den nu regierende Kong Friderik af Preussen, indehn dende hans Liv og Levnet, samt Bestrivelse over alle af ham førte Krige, bestaaende i 12 Deele, med hans Portrait, bekommes hos Madame Godiche, boende paa Gammel Torv Nr. 141, i raae Materie for 4 Rdlr. og hæftede for 5 Rdlr., da tilforn hver Deel har kostet 3 Mk. 8 s. Portraitet kan og sammesteds bekommes for sig selv, Stykket a 8 sk.
Berlingske Tidende, 1778-10-30
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Naschous Religions Artikler 6 Mk. Deelincourt er troende Siels Trost imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Buddet gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. FordycePrædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodieaf P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk., Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte at i P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet, samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler GyllendahlSilkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 1ste Mai a. c. er Christen Hee Hwas allern. beskikket at være virkelig Justiceraad.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 11te Junii har Hs. Kongel. Majestæt allern. forundt General-Magazins Directeuren Gerhard Peter Wolff Titel af Agent med Commerce=Raads Rang. Den 8de Julii er Studiosus Hans Steenbuch Arctander allern, beskikket at være Sorenskriver udi Lofodens Fogderie i Nordlands Amt.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 9de Julii er Capellan Hr. Andreas Munch Borchsenius beskikket at være Sognepræst for Nittedahls og Hachedahls Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 19de Aug. er Studiosus Andreas Frederichsen confirmeret at være Capellan pro Persona til Tveds Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 20de Aug. er Hans Jæger allern, beskikket til at være Tolder i Wordingborg.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 26de Aug. er Herredsfoged Laurits Pedersen Høyer, allernaadigst beskikket at være tilligemed Birkefoged og Skriver til Tandrup Birk i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 4de Sept. har Hs. Majestæt behaget at beære den regierende Greve af Bentheim Steinfort med Ordenen af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 10de Sept. er Secretaire Georg Andreas Memert allern. beskikket til at være Tolder i Colding.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 16de Sept. er Capellan Hr. Jørgen Westergaard confirmeret at være Capellan pro Persona til Svallerup Meenighed i Sielland. Jacob Walter ligesaa at være adjungeret og suctederende Birkeskriver ved Grævskabet Bregentveds Birk Den 30 Sept. er Stads=Capitain Johan Henrich Egger ling confirm. at være Stads=Hauptmand i Bergen.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 1ste October har Hs. Majest. allern, udnævnt Amt skriveren og Toldforvalteren i Neumünster Frederich CarOvens til Kammer=Raad.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 7de Oct. er Justice=Raad og Vice Borgemester Mathias Lunding allern. beskikket at være Etats=Raad. Fuldmægtigen ved Bergverk Directorium David Eberhardt Bradt. ligesaa at være virkelig Cancellie-Secreterer. Justice=Raad og Toldkammererer Nicolai Frederich Brechwold er allern, beskikket at være Etats=Raad. Professor Wigilius Erichsen, ligesaa beskikket at være Justice=Raad. Borgemester Friderich Christian Gleerup ligesaa. Tolder Christian Rasch ligesaa Den 14de Oct. er Jacob Walter allern, beskikket at være adjungeret og succederende Herredsskriver udi Stevns og Faxøe Herreder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 19de Oct. er Secretairen Hans Ramshart allern, beskikket til at være Archivarius og Protocollist ved Øresunds Toldkammer. Johann Wibe er allern, beskikket at være Kammer Secretaire.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 22de Oct. er Capellan Hr. Erich Grundtvig allern. beskikket at være Sognepræst for Ude og Oppe Sundbye Meenigheder i Sielland. Sognepræst Hr. Johan Ernst Heilmann ligesaa at være Sognepræst i Kierteminde og til Annexet Drigstrup. Catechet Caspar Sibbern ligesaa at være Sognepræst for Lunde Menighed i Fyen. Studiosus Johan Ernst Neumann ligesaa confirmeret at være Capellan pro Persona til Qvong og Lydne Meenigheder i Riber Stift. Capellan Hr. Andreas Hald ligesaa at være Sognepræst for Ørsted Meenighed i Aarhuus Stift. Herredsfoged Mads Nørager beskikket at være Herredsskriver udi Aars og Slet Herreder i Aalborg huus Amt.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 26de Oct. har Majestæt behaget i Naade at entledige den hidtil værende Sognefoged i Kellinghusen i Amtet Rendsborg, Hartvig Krone fra sin Tieneste, og i hans Sted allern. udnævnt Fuldmægtigen paa den Pinnebergske Amtstue FrantHenrich Christian Scharffenberg til Sognefoged sammesteds. Den Den 28de Oct. er Studiosus Jens Hørbye confirmeret at være Capellan pro Persona til Krogstads Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræsten Mag. Christian Boserup ligesaa at være Sognepræst for Terslov og Ørsløw Meenigheder i Sielland. Studiosus Peter Lund ligesaa at være residerende Capellan til Froens Præstegield i Aggershuus Stift.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 4de November er Provst og Sognepræst Hr. Andreas Rejersen allernaad beskikket at være Sletspræst til Frederichsborg Slot, og Sognepræst til Hillerød og Herløw Meenigheder. Justice Raad Christen Schow ligesaa at være første Erpeditions=Secreterer i det danske Cancellie. Secreterer Holger Christian Rejersen at være anden Expeditions=Secreterer, i det danske Cancellie. Premier=Lieutenanterne Andreas von Trumper af det Holsteenske Rytter Regiment, Hans Christian von Hausman af det Norske Liv=Regiment Ryttere, Peter von Holm af det Fyenske Rytter Regiment, og Johan Diderich Gabriel von Kindt af det Danske Liv-Regiment Ryttere ere benaadede med Carakter som Ritmestere af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Premier=Lieutenanterne Erich Andreas von Lehm af det 2det Syndenfieldske, Hans von Michelet af det 1ste Syndenfieldske, Ellef Simonsen von Fougner af det 3die Syndenfieldske Dragon Regiment forundt Carakter som Capitainer af Dragonerne.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 9de Nov. er Commissariats Secreteren Etatsraad Hans Lunde allernaadigst beskikket til 3die civil Deputeret udi Admiralitets og Commissariats Collegio.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 11 Nov. er Capel. Hr. Frider. Bloch allern. beskikket at være Sognepræst for Sebber og Lundbye Meenigheder i Wiborg Stift. Samme Dag er Premier=Lieutenanterne Johann Philip Baron von Haxthausen af det Danske Liv=Regiment til Fods, Thomas Caspar von Wild og Carl Frederich, von Røepstorf af Dronningens Liv=Regiment til Fods, Ernst Henrich von Kirchner af det Jydske Jnfanterie Regiment, Wichmann von Lastrop og Johan Hugo von Lindenberg af det Oldenborgske Jnfanterie Regiment, samt Wilhelm Frederich, von der Wisch af det Siellandske Jnfanterie Regiment, benaadede med Carakter som Capitainer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 12te Nov, har Hs. Majest. allern, udnævnt til Ridder af Dannebrog Orden den Sachsen Meinungenske Geheimeraad og Canzler Hr. Adolph Gottlieb von Eiben.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 13de Nov. er Studiosus Gottfried Fibiger af Snog høy i Jylland forundt allern. Bevilling at være Procurator ved alle Ober= og Under=Retter i Danmark. Den 16de Nov, er fra det Kongel General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio udkommet en Placat angaaende Tobaks=Salg af Kroe= og Værtshuusholdere i Kiøbstæderne og paa Landet.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Samme Dato er den ved Admiralitets og Commissariats Collegium staaende Registrator og Archivarius Cancellieraad Johan Diderich Gorne allern. bestilt til Commissariats Secrevaire ved bemeldte Collegium.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den 18de Nov, er Studiosus Caspar Müller confirmeret at være Sognepræst for Wollerslew og Giørslef Meenigheder i Sielland. Cancellie=Raad Elias Jacobi ligesaa beskikket at være Byefoged i Holstebroe og Herredsfoged udi Hierm og Ginding Herreder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
(Slutningen følger: Fortanedlige Stats
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Fortsættelse af en geographisk Beskrivelse om Jorden. (See de M. T. for Junii og Oct.)
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Politisk Arithmetica. 100 Børn faae de naturlige Smaakopper; af dem døe almindeligen 8 og endog til 25, men lader man dem indpode, døer neppe et af 300. Man har desuden bemærket, at der dør flere Piger end Drenge af de naturlige Kopper. Af 1000 Børn, fødde paa samme Tid, blive tilbage efter 1 Aar 740. Halvdelen af dem, som fødes døe førend deres 17de Aar. Den, som oplever denne Alder, nyder en Fordeel, der er negtet Halvdelen af det hele menneskelige Kiøn.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Man har beregnet en Tabel for alle Aar af det menneskelige Liv, som viser hvor mange Aar, man rimeligen kan haabe at leve endnu. Vi ville anbringe den her.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Et nyefødt Barn kan haabes at leve endnu 34 Aar 6 Maaneder. Et Barn paa 1 Aar 41 - 9 En Person paa 15 Aar. 41 Aar 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Et Menneske af : Aar 8 Maaneder. Det er i den Alder af 7 Aar, at man, efter denne Rimelig heds Beregning, har det største Antal af Aar at leve. Fierdedelen af Livet er forbi i en Alder af 12 til 13 Aar; Halvdelen, naar man har opnaaet det 28 eller 29 Aar ; og endelig ved det 50 har man fortæret de 3 Fierdeele. Hvilken Aarsag til Sorg for den, som, efterat have levet 28 Aar, føler at han ikkun har gjort lidet got i den første Halvdeel af sit Levnet, det, som kan trøste ham, er, at den anden Halvdeel kan forskaffe ham Midler i Hænderne til at være sine Medborgere overmaade mere nyttig, end han hidtil har været.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Blandt en Million Mennesker, gives der kun 70, som opnaaer en Alder af 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Dr. Fausts Drama, der er saa bekiendt, hører til de nyere, Tider, nemlig Maximilians 1, og han bør ikke forvexles med Bogtrykker Fust, som nogle have indbildt sig. Man veed der opholdt sig en Markskriger i Hertugdommet Würtemberg, som omtales af Melauchton. Henimod samme Aar 1440 sætter man Opfindelsen at udskiære i Træe. Martin Schorn, Guldsmed og Maler, fød i Culmbach og død 1382 til Colmar i Elsas, er den første Ud skiærer i Træe, som man har Underretning om, men han er ikke Opfinder af denne Konst, thi man har Stykker af dette Slags ældre end han.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Kobberstikning er opfunden 1450 til Bockholt i Bispedom met Münster, af Jfrael af Malines. De ældste Kobberstil ere et ecce Homo 1450, en gammel Mand med en ung Pig 1455. Men i Frankrig begyndte man ikke at stikke i Kobber førend 1473. Johannes Müller, almindeligen kaldet Regiomontanus, fra Staden Kønigsberg i Frankonien, hans Fødested, betiente sig første gang 1464 af decimal-Fractionerne i Sinus Tavlerne. Denne agtværdige Mand indbragte ogsaa Tangen ternes Brug i Trigonometrien; lagde til Almanakerne Planeternes Løb, som hidtil allene indeholdte Festdagenes Navne: og gjorde med Georg Purbuch de første astronomiske Jagttagelser i Tydskland efter Videnskabernes Opkomst paa nye. Det er endnu i dette 15 Aarhundrede, at nogle Partienlaire oprettede det første Assistentshuus til Perouse. Pave Sixtus Vestiftede det andet 14799 til Savone. Man paastaaer, at det første Sangværk blev gjort til AlosFlandern 1487.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Det er omtrent 1490, at Portugiserne opdagede Capdebonne Esperance, og 1498 den 22de Mai kom Vasco de Gama, en Portugiser, giennem denne nye Vei til Jndien. 1492 blev Amerika opdaget af Christopher Columbus; om ikke Martin Beheim opdagede den nye Verden førend ham. 1500 gjorde Peter hele de første Lomme=Uhr til Nyrnberg. kiendt siden efter under Navn af Nyrnberger Eg.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Endskiøndt Kobberpladers Etsning med Skedevand allerede er opfundet i Begyndelsen af det 16 Aarhundrede, saasom man har Plader etsede af Albert Dyrer 1502, er dog Maader, at bedække Pladen med en Fernis opfundet, eftersom man paastaaer, af Diderich Meyer til Zyrich, som døde 1572. 1505 udgav Conrad Peutinger fra Augsborg den første Samling af gamle Jnscriptioner.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
J samme Aar bragte Sigismond af Maltiz, en Saxer, en Vandmøllestampe af hans egen Opfindelse i Brug, for at støde Mineralerne smaa ved Jern Minerne. 1516 oprettede Francois de Taxis under Maximilian de første Poster fra Wien til Bryssel. Men det er først 1615, at Lomoralode Taris bekom en General-Bestyrelse af heele Postvæsenet i Tydskland for sig og mandlige Efterkommere. 1519 reiste Ferdinand Magellan for at seile Verden rundt. Han er den første, som har fattet dette dristige Foretagende. Men da han blev dræbt ved Cebu, en af de Philippinske Øer, saae han ikke Enden af denne Reise, som første gang blev fuld fordt af hans Besætning 1522.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Den første Skokolade blev bragt til Europa fra Mexico af en Spanier 1520. 1521 udgav Albrecht Durer i Tydskland det første Vær om Konsten at befæste Stæder. 1530 opfandt en Borger i Brunsvig, ved Navn Wilhelm Spinderokken. Georg Hartmann var den første, som i Nyrnberg 153. bemærkede Magnetnaalens Misviisning fra den sande Meridian, og fandt den 10 gr. 15 m. til Vesten. 1540 betiente Rasmus Reinhold, af Saalfeld i Thuringen, sig først af enmera obscura for at betragte Formør, kelser. Det er omtrent ved samme Tid, at Guter, en Borger af Nyrnberg, opfandt Vindbøssen. En anden Konstner fra samme Stad, kaldet Johannes Lobsinger eftergierde hans Bøsser, og blev berømt i hele Tydskland. Henimod Midten af det 16 Aarhundrede, lærte Nicolaus Copernicus, fød til Thorn i Preussen, Menneskene den saade Orden af den hele Verdens System. 1543 fabrikerede man de første Knappenaale af Metal i Engelland; hidtil havde Damerne betient sig af smaa Pinde af Træe.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Det er til samme Tid, at Anatomiens Dyrkelse er indført i Europa, fornemmeligen ved Anders Vesals fra Bryssel Omsorg; og Jacob Berenger, Medicus i Carpi, brugte først Mercur i veneriske Sygdomme. Henrich II Konge af Frankrig har de første par Silkestrømrer 1547, og Dronning Elisabeth af Engelland 1561. 1550 brugte Purbach i Vien Minut= og Seconde-Uhrer til astronomiske Observationer.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Man troer almindeligen, at stemplet Papiers Brug blev 1555 indført i Spanien og Holland. Men i Frankrig blev det ei brugt førend 1655, da Ludvig Klv befalede dets Brug, i juridiske Sager. Tobak blev først bragt til Frankrig 1560; men man begyndte ikke at snuse og røge det førend ved Begyndelsen af det 17 Aarhundrede. Denne Plante er kommet til os fra America; som ogsaa Potatos, som Francois Drake bragte til Europa 1586. Men i Tydskland udbredte de sig ikke førend 1650, og meget sildigere i visse særskildte Egne. Francois Vieta af Fontenay, opsandt i nedre Pocton Algebra 1590.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Ved samme Tid opfandt Zacharias Jansson, Brillemager i Middelborg, Kikkerter, hvilke Galilæus paa sin Side opfandt nogen Tid efter. Disse Kikkerter, kaldte de Hollandske, bestaae af et convex og et contav Glas, men de astronomiske Kikkerter af Keplers Indretning ere sammensatte af to convexe Glas og forestille Tingene omvendte.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Fra 1590 havde man Aviser i Tydskland, men i Frankrig var Renandet den første som skrev dem 1631. Disse Blade bleve kaldte Gajetter, fordi man i Venedig betalte en liden Penge, kaldet Gazetta, for at læse dem. De Leipziske lærde Aviser begyndte 1715, men Journal des Savans, der skylder Parlementsraadet Hr. Sallo sin Oprindelse, er fra Opus mallei, eller Konsten at stikke i Kobber ved at slaae paa Pladen med en spids Hammer, bør ogsaa ansættes til Enden af det 16 Aarhundrede. De første Plader stukne paa denne Maade ere af Paul Flint fra Nyrnberg 1592. Siberiens Opdagelse af en Russisk Bonde, Anica, hører endnu til Slutningen af det 16 Aarhundrede. Pudderets Brug for Haarene, synes ogsaa at have taget sin Begyndelse fra denne Tid. Mod Enden af det forrige Aarhundrede puddrede allene Skuespillerne sig, og dog ikkun paa Theatret, naar Skuespillet var endt, rystede de meget omhyggeligen Pudderet af Haarene. 1603 gav Levin Hulsius en Beskrivelse af ProportionalCirklen, opfunden i Begyndelsen af det 17 Aarhundrede af Jods Byrde, Vilhelm, Landgreven af Hessen, Mathemathikus. Men det man nu forstaaer under det Navn er en Opfindelse af Galilæus. J Begyndelsen af det 17 Aarhundrede opdagede den store Kepler den oval runde (elliptique.) Figur af Planternes Løbebane, Snefogens forkantede Figur, Optikens sande System, og Grunde, paa hvilke Nepton siden opreiste sit System, om den tiltrækkende Magt, som den hele Skabning besidder. 1609 opdagede Simon Meyer eller Marius, Markgrevens af Anspach Mathematikus, Jupiters fire Drabantere, hvilke Galilæus nogle Maaneder efter ogsaa blev vaer. Om 9. De til forsendelse med Posten allene privOmteret aldsom 24 Tid opførde Johan Præsin, Pro saltet i Mathemachiken i Altorf, Maaleborder, som bærer Naar af ham 1610 garde Hæmet af Habenborg, Geheimeraad hos Manmilian, Charførste af Bayern, Lagarienmarans Bane almindeliger i Tydskland; dog sande maa har allerede i Stie sens Acithmerika, tegle 1544. 1611 opdagede Jesuitta Christopher Schriner SalenPauer. Der ham, sige maa, som har opfundet Alen (ning) et herspectivisk Jnstrument til at bringestors Skibs rier i Malatue. Maa tillægger ham ogsaa Soutikkeriens (ehosepe, Opstadelse. (Slutningen først.)
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Fra den 24de Oct til den 28de Nov. ere her i Stadenesvallerede 133 Par, fødde 130 Dreng, 12 Pige, til sam den 250; døde 71 Mand, 71 Qvinder, 96 Drengs, 97 Pige ; tilsammen 327, ere altsaa 77 fleere døde end fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Kiøb. Maanedsige Stats=Tidender a. Averden 14, Adagieris 2, Derselling 5, Barber i Den 1, Denssage 26. Darchløb 1, Dødfød 1, Freraadnelses=Feber 4, Frieler 1. Sever 1, Gehe 1, Al sig Feber 3, Haste 3, hænge sig 1, Hævelse 1, Jnstanaarsag, indvares Saaghed 1, Kavne 91, KraneMarsag 1. Ome Feber 1, Placit 2, Slag 66, Springer 1, Steen 3, Stilstod 1. Stia; 6, Sane ført 8. Tandvige 1, Tønder 3, Tærende Syge 34, aar gaae Svagheder 22, Battersyn 9.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Udi Friderichs Hospaal erfra da 24 Ost, ildra 28 Ne af Patienter indkomne 127, angaaer 90, døde 12, . Barselqvinder ladtraa 55, gaae 60, dere 3, 2 Børn ista 32. Abransk T. Dis Sara Sampion, et borgerligt Sælgesol, i 3 Acter, 2 Vi heressag, er til Kiøbs for 24 Sk. ste Tral=Laane og :M. 322 Last Paarie hos Brabane Balling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs : Forsøg over Lovgivelsen af Fresatteren til de Philosophiske Dramme, oversat af L. T. M., paa Teye paanie 4 Sk. og Skels Paase 12 Sk. Børn. Aag Holstene Td. 3 Rd. 1 Al. Dansk To 2 Rdlr. 2 a 3 mk. Holstensk Hvede Td. 3 No. 3 a 3 Mk. kaalands Td. . . Nr. 1 Mk. . . Sielland Td. 3 R. 4 Mk. Sog Td. Gryn Td. 1 Rd. 2 Mk. 4 a 6 s. 4 Rdle 32. Malt Tønden . 2 Rd. 12 Havre Td. 1 Rdlr. 1 Mk. : Gryn Td. . 3 Rd. 2 Mk. Boghvede Gryn Tønd. 3 Rd. 2 Mk. Stter Tønden 2 Rd. 3 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
sæde Vahre. Jslands saltet Lammekjød Td. 2 a 3 Rd. Flestrøget Lispd. 6 Mk. 12 s. Oste Lynske Skpd. Rd. 1 Mk. Holsteenske Skpd. 7210 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1778-11-01
Smør Lynk Td. 2 a 22 Rdlr. Søllandsk Td. 26 a 22 Rdlr. Holsteensk Tælle Lise. 300 Rdlr. 1 Rd. 4 Mk. s.) Grøn Søde Otting 2 Rdlr. 1 Mk. 5. gisk. Bergens Fisk Skpd. 13 a 14 Rd. Graasey salted Td. tor Skippd.