JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Fredagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 10 og følgende Dage, blier ver i Wallersløv Mølle, beliggende omtrent 1 1/2 Miil vester for Kiøge, afholdt offentlig Auction over endeel Sølvtøi, Meubler, Linned, Sengeklæder, Kiøkkentøi og andet Huusgeraad, endeel Planker og Gavntømmer, en Mølleaxel, nogle Kreaturer og Kornvarer, alt tilhørende afgangne Møller Martin Hansens og ligeledes afdøde Hustrues Stervboe. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted. Kiøge, den 12te April 1832. M. Friderichsen, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Korn-Auction. Da der paa efterstaaende Qvantiteter, de grevelige Langelandske Besiddelsen, tilhørende Kornvarer, ved den i forrige Maaned afholdte Auction intet antageligt Bud skeete, saa bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, circa 170 Tdr. Hvede, 344 Tdr. Rug og 2,200 Tdr. Hart Fredagen den 27de April førstkommende, paa nye stillet til Bortsalg ved Auction paa Rudkiøbings Raadhuus, om Formiddagen Kl. 11; hvilket til de Lysthavendes Efterretning herved kundgiøres. Tranekier, den 13de April 1832. Boyesen.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
følge passeret Dom og Udlæg, vorder det Lars Pedersen tilhørende J Boelsted i Vollerup Bye, Gimlinge Sogn, med tilliggende Jorder af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. Ager og Eng, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagen den 30te April, 7de og 14de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, og agtes ved den sidst Auction absolut bortsolgt. - De tvende første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadhuus og den sidste Auction paa Boelstedet selv, som skal sælges. Conditionerne for Salget ville 8 Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, og Eiendommen forevises paa For angende af Sognefoged Christen Madsen i Vollerup, Slagelse, den 13de April 1832. Birch.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Handagen den 7de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, og fo Vi gende Dage, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Viingaarstrædet No. 1, bortsolgt en betydelig Samling af: tildeels sieldne Kobberstykker, Landkort, Søekort, astronomiske og historiske Tabeller, en Himme Globus, noget Pergament, Gummi=Elosticum, Synaale, ordinaire Tobak daaser, samt nogle Boutikskabe med Glasdøre, tilhørende afgangne Jsenkræmmer Baptiste Granellis Stervboe, imod Betaling til Procurator Haagen, boende i Klædeboderne No. 102, hvor de trykte Fortegnelse ere at erholde.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Onsdagen den 9de Mai og følgende Dage, bliver i den Kongelige Poceuelsfabriks Gaard Nr. 3 paa store Kiøbmagergade afholdt Auction, over endeel Kiøbenhavnsk Porcellain, bestaaende af: blaat, og hvidt samt broget malet Caffe, Thee- og Bordtøi med Adskilligt mere, hvorover trykte, Fortegnelser kunne erholdes paa Contoiret, nogle Dage før Auctionen, imod Betaling af 4 Skl. for Stykket til Fabrikkens Enkekasse. Det anmærkes at for dem, som ikke have afhentet eller betalt det ved forrige Auction Kiøbte, antages intet Bud, andagen den 14de Mai førstkommende, i Middagsstunden, lader DirecBo tionen for Nationalbanken ved offentlig Auction paa Børsen, for Vedkommendes Regning, bortsælge : 1) en af Søren Christensen Sloth i Walsted til Lars Disrup under 8de Juni 1809 udstædt Obligation, stor 650 Rbd. Sølvværdie, med 1ste Prioritet i 8 Debitor tilhørende Silde=Bundgarns=Stader i Liimfjorden, og 2) en af Skomager Niels Nielsen til Lars Diørup under 18de Juni 1813 udstædt Obligation, stor 266 Rbd. 4 Mk. Sølvværdie med 1ste Prioritet i Eiendommen Skjoldahl, dens Bygninger og Jorder, der staae for Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Conditionerne og Obligationerne ere forinden til Eftersyn hos Procurator Haagen i Klædeboderne No. 102.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Efter Arvingernes Beslutning paa Skiftet efter afdøde Enkemadame Mette E Kirstine Hegelund, bliver den Boet tilhørende, paa denne Byes Søndergade under No. 30 beliggende, og til Handel indrettede Gaard, med tilliggende Jordlod, stillet til 3de Auctioner, som afholdes : Mandagen den 21de Mai, Mandagen den 4de Juni og Onsdagen den 20de Juni, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Hof sens Raadstue, men 3die Auction i Gaarden, som i Brandkassen er assureret for 4,640 Rbd. Sølv, og bestaaer af: et Forhuus paa 6 Fag, med Kielder, et Sidehuus paa 14 Fag, et Tverhuus paa 13 Fag, samtlige Etager; fremdeles af et Pakhuus paa 12 og et Halvtag paa 6 Fag, begge 1 Etage. Alle Bygninger ere Egebindingsværk og Jordlodden staaer for Hartkorn i Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Dette bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, og ville Conditionerne erfares ved første Auction. Horsens, den 9de April 1832. Ræder.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
proclama. Jer Kansmann Ulrich Ulrichsen hieseldst har sich for insolvent erklart, undes ist unter Vorbehalt der Rechte der Creditoren uber seine samtlich, Haabe und Guter Concurs der Glaubiger erkannt worden. Daher merdet mit alleiniger Ansnahme der protocollitten Glaubiger alle und jede, velch an den genannten Gemeinschuldner Anspruche und Forderungen, ste rühren, her aus weichem Grunde sie wollen, zu haben vermeinen, oder et va Panden von ihm in Handen haben, bey Strafe der Anschliesiung von dieser Concursmasse und bey Verlust des Pfandrechts peremtorisch geladen und befebligt, sich dieserwegen innerhalv 12 Bochen, vom Tage det letten Bekannimachung an, im Stadssecretariate hieselbst zu melden, ihre dessalset a in Handen habenden Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriflich zurückulassen, auch sofern ste Auswartige, sind, Actenprocuratur zu bestellen, und demachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 5 April 1832. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden herværende Byetingsre- og inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere alle de, som formene at have noget i her ved Døden afgangne Frue Ane Margrethe Strætt, fød Plockrofs, og forhen afd. Mand Dr. med, samt practiserende Læge i Helsingøer, Jørgen Strætt, deres fælleds Boe at fordre, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til med deres Paa stand at fremkomme og saadant havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 7de April 1832. J. A. Stenfeldt. C. B. Rogert. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
At afgangne Kiøbmand Niels Stybes Fallitboe i Dag er sluttet, be B kiendtgiøres herved Bye- og Herredscontoiret i Saxkiøbing, den 28de Marts 1832. Ravnkilde. Trykfeil i No. 91, 1ste Sp., ørkeløst, l. ørkesløs S. Sp., ligesom et Slags, l. ligesom af et Slags. Jndtægter. Hans Majestæt Kongen . . . . . . . . . . . . Det indkomne Subscribent Bidrag: Eengang for alle . . . . . . . . . . . . . For Aaret 1831 . . . . . . . . . . . . . for udgivne Billetter ved Veddekjørselen . . . . . . af Subscribenternes Bidrag resterer endnu, som ikke er indkommet. 161 Rbd. 48 s. S. M. og 20 Rbd. 64 s. S. og T. Nota. Det aarlige Bidrag, hvorfor Subscribenterne have tegnet sig, udgiør : Af Subscribenter for 5 Aar, aarlig . . . . . . 1 - Subscribenter for 3 Aar, aarlig . . . . . Subscribenterne, hvis Bidrag restere, ere ikke herunder, indbefattede.
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Udgifter. ) Udbetalte Præmier . . . . . . . . . . . . .) For anskaffede Jnventariisager, saasom: 3 Vogne med Jern=Bøsninger, og øvrigt Tilbehør, et Brændejern, en Kraftmaaler, Tribunen, Bænke, Rækværk og Protocoller m.v. . . . . . . . . . . . For Anlæg af Terrassen ved Kjørebanen og for at sætte en Brønd ved samme . . . . . . . . . . . .) Forskjellige Udgifter i Anledning af Veddekjørselen, saasom: For at afstikke Banen, for Skindposer, Teltets Transport og Lønning til Commandeerte derved, samt deres Underholdning. Jndcassations- og Befordrings-Omkostninger, til Nattevagter, for 9 Dragoner, som havde Vagt ved Veddekjørselerne Transport af Tribunen og Bænkene m.v., Avertissementer i de offentlige Blade, trykte Sager, for Musik ved Veddekjørselen, samt forSkrivaterialier og Afskrivning m.m. . . . . . Ballan,
Berlingske Tidende, 1832-04-17
Jndtægten har efter Foranførte været 1919 Rbd. Udgiften . . . . . . . . . . . . . . . . 1516 - 7.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Udenlandske Efterretninger. Madrid, den 29de Marts. At Spanske Tropper sammentrækkes ved den Portugisiske Grændse har opvakt den gamle Jalousie og den Mening hos Portugiserne at Spanien vil indlemme Portugal i sit Rige; efter Sigende ønsker Don Miguel, paa Grund af denne Folkestemning, nu selv, at den Spanske Armee fjernes fra den Portugisiske Grændse. Ligeledes vil man vide, at nogle Spor af Jnsurrectionsaand have yttret sig imellem de Spanske Soldater, hvilken oppustes ved Don Pedros Partie og ved de Liberale, som ved enhver Troppe, samling arbeide ivrigen for deres Øjemeed. Alle disse Omstændigheder have, fornemmelig i Forening med Englands kraftige Erklæring, bestemt H. M. Kongen til at følge Hr. Grialvar Raad, (et indflydelsesrigt Medlem af Camarillaen, og opgive Jnterventionen i Portugal, og nøje iagttage den politiske Adfærd, som vore Gesandter i London og Paris have tilraadet. Disse paastaae nemlig, at Cabinetterne i Paris og London uigjenkalde ligen have besluttet, at han, som de kalde Uhyret i Lissabon, eller Portugals Usurpator, skal fordrives. Jmidlertid optage vor Statstidende Artikler af de Franske Carlistiske Journaler, for at spotte Don Pedros Planer. Jkke heller mangler det endnu paa hemmelig Understyttelse af Penge samt Soldater og Skibe, som ydes Don Miguel. Den Neapolitanske Gesandt staaer i hø Gunst ved Hove; han er bleven decoreret med Carl den Tredies Ordens store Baand og har faaet Titel af Greve. Her er den et almindeligt Rygte, at Frankrige og England offentligen ville erkjende Donna Maria for Dronning af Portugal, saasnart Dou Pedro har erobret Madera; det samme ligesaa almindelige som uhjemlede Rygte tilføjer, at Lord Grey har lovet Marqvis de Palmella dette.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Paris, den 6te April. Efterretningerne fra Grenoble lyde endnu aldeles ikke beroliggende. Ved alle Porte vare stærke Troppe-Detaschementer opstillede: Præfecten Duval havde besat sit Hotel med en talrig Vagt; Jndvaanernes Protestation var forsynet med 2166 Underskrifter og allerede indsendt til de Deputeredes Kammer. Borgerne forholdt sig roelige, men ingen afleverede sit Gevær. Den 3tte f. M. kom det paa et Caffehuus til Ordstrid mellem en Officeer af det 35te Regiment og en Borgermands Søn. Officeren beskyldte den sidste for Løgn, som den unge Borger besvarede med et Øresigen. Man bestemte en Duel til næste Dag men da Dueller ere forbudne under Straf af Cassation, udbad og erholdt Officeren Tilladelse hertil af General Delort. Den følgende Morgen havde en stor Mængde Mennesker samlet sig paa Piepierre-Broen. Generalen havde desuden truffet særdeles Anstalter og Dragonerne holdt Orden mellem Pøbelen. Begge Kæmperne traadte uforsagte i Strankerne, ledsagede af mange Secundanter og Venner. Snart faldt Officeren til Jorden, truffen af et Sabelhug i Siden. Lydelig Jubel ledsagede denne Seir. Generalen dadles, fordi han har givet sit Samtykke til en lovforbudt, uhæderlig Handling, der er en Pasqvil paa vor Tids Civilisation og som havde Udseende af en saakaldet Guds Dom fra den raa Middelalders Dage. Først sildigere kom den civile Øvrighed til, men fandt ikke Gierningsmanden. - Dette dumme Barbarie har været Signalet til flere Dueller!!
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Siden Udsigterne til Fred ere blevne meere sikkre, har man igjen begyndt at beskjeftige sig med Speculationer, og Jernbanerne ere nu i Moden. Den Franske Handels Concentration i Paris, som maa blive nødvendig Følge af Entrepotets Oprettelse, har gjort det til en Gienstand af yderste Vigtighed forSøestæderne, at deres Communicationer med Paris vorde hurtige, billige og sikkre, og hertil ere naturligviis Jernbaner det bedste Middel. Der er derfor næsten ingen Havn, som ikke har projecteret sin Jernbane til Paris; Linierne til saadanne fra Marseille til Lyon, fra Lyon til Paris og fra Paris til Strasborg, beregnes, maales, og Actieselskaber oprettes for at iværksætte dem. Den første af disse Foretagender, som vorder realiseret, er formodentlig Linien til Orleans, af hvilken Handelstanden i Nantes vil betjene sig, for at bringe sine Colonialvarer til Paris. Sammenstødet af Landeveien fra Bordeaux med Loiren og Canalen fra Orleans giør det sandsynligt, at dette Foretagende rigeligen vil betale sig, især da Liniens Korthed og de ubetydelige Hindringer, som Terrainet volder, gjøre det mueligt at bringe Veien i Stand med en temmelig ringe Capital. Den vigtigste af disse Veie er den fra Strasborg til Havre, men som ikke kan komme i Stand, før Lovene for Expropriationen forandres. Ligeledes vorder det fornødent, at nedsætte de Cautionnements, som Staten hidtil fordrede ved slige Foretagender.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Det sidste Hefte af Revne Encyclopedique indeholder følgende Resultat af officielle Listers Sammenligning for en Række af Aar. - Af 100 Personer, der i Frankrige anklages, vorde regelmæssigen 61 dømte til en eller anden Straf. - Af hele Folketallet saggives aarligen af 4,460 Jndividuer eet for en Forbrydelse eller for en ringere Overtrædelse af Lovene. Af 100 des, lige Forbrydelser begaaes 25 mod Personer, 75 mod Eiendom. Erfaring viser, at Tallet paa Mordere aarlig er omtrent det samme: besynderligt nok er det, at samme Forhold finder Sted i Henseende til de Redskaber, hvorved og den Maade hvorpaa Mord begaaes. Tilbøielighed til at begaae Forbrydelser, naaer sin høieste Grad hos Manden i hans 25de og hos Qvinden i hendes 30te Aar. Forholdet imellem Mænd og Qvinder, der anklages, er som 4 til 1. - Aarstiderne have Jndflydelse paa Forbrydelserne. Om Sommeren begaaes flere Forbrydelser imod Personer, færre mod Eiendom, om Vinteren er netop det Modsatte Tilfældet. Udviklingen af Tilbøielighed til at begaae Forbrydelser stemmer fuldkommen overeens med Lidenskabernes og physisk Styrkes Udvikling; i denne Periode indskrænker Fornuftens Udvikling ofte hiin Tilbøielighed. - Mandens største physiske Styrke udvikles imellem det Øte og 35te Aar og den høieste mentale Kraft imellem det 45de og 50de Aar. J denne Alder frembragtes største Delen af det franske Theaters Chefs Oeuvre. En besynderlig Contrast er det, at Sindsvaghed og Afsindighed netop i hiin Alders Periode er hyppigst og vanskeligst helbredes.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Vore Blade yttre sig meer eller mindre heftigt imod det af Deputeretkammeret med en stor Majoritet antagne, men af Pairskammeret i dets Møde den 28de f. M., med 78 mod 43, altsaa med en Majoritet af 35 Stemmer, forkastede Lovforslag angaaende Ægteskabsskilsmissens Tilladelighed i Frankrige. Le Temps f. Ex. besværer sig over, at ingen Minister har bivaanet Debatterne om et Social=Spørgsmaal af saa stor Vigtig, hed, og erklærer sig overtydet om, at Ægteskabskilsmisse, hvis Tilladelighed har sin Grund i den franske Nationalitet (tant pisom det er sandt.) snart eller sildigere, til Trods for alle Hindringer, vil finde Indgang i vor Lovgivning. De forenede Nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Det Americanske Colonisations=Selskab feirede den 16de Januar d. A., sin Stiftelsesdag, i Salen i Repræsentanternes Huus Mødet aabnedes Kl. 5 om Aftenen og Tilhørerne strømmede til i en saadan Mængde, at mange maatte gaae bort igjen. Embedsmændenes Beretning indeholdt en meget gunstig Skildring, af vor africanske Colonie Liberias Tilstand; i det forløbne Aar har ingen Sygdom hersket der; Handelen er i Tiltagende Opdragelsen forbedres, og Underviisningen har en heldig Jndflydelse paa Folkestammerne i Omegnen; Befolkningen er voxet meget ved Udvandringer fra de forenede Stater. En Skrivelse fra General Lafayette, som derpaa oplæstes, bevidnede dennes ivrige Deeltagelse i Selskabets Planer og hans Ønske, at kunne forskaffe det Frankriges Sympathie og Gavmildhed. Ligeledes oplæstes Skrivelser fra Ex=Præsident Maddison og Overdomme, ren Marshal, hvori de anbefale Jnstitutets Sag til Kongressens, Beskyttelse og tilkjendegive deres Ønske, at Udbyttet af de Staten tilhørende Jordeiendommes Salg for en Deel maatte vorde anvendt til at fremme Selskabets Øjemeed. Herpaa holdt adskillige Medlemmer Taler. Hr. Bacon fremstillede blandt Ande Selskabets aldeles uegennyttige og velgjørende Hensigter og retfærdiggjorde det for Bebreidelsen af en kold, sneverhjertet, egostisk Politik. Hr. Everett skildrede de Forholdsregler, som vare tagne for at undertrykke den Afrikanske Slavehandel, 8 den store Udstrækning, hvori dette skjændige Haandværk endnu drives, som det bedste Middel derimod betegnede han Udbredelsen af Civilisation i Africa, hvortil Colonien Liberia virkede meget velde digen. Hr. Archer gjorde især opmærksom paa de Ubehagelig heder og skadelige Følger, som nødvendigen maatte opstaae for den fri, farvede Folkemasse deraf, at leve i Stater, som holde Slaver, og paa den anden Side paa de Fordele, som deres Bortfjernelse til Liberia vil medføre, saavel for dem selv, som for Slavebefolkningen og hele Staten. Hr. Marskal takkede i Selskabets Navn en Velgiører fra Newport i Kentucky, Hr. Mac Lure, der har udsat 10000 Dollars til Bedste for Selskabet, hvilke skulle betales i til aarlige Terminer.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Tydskland. Fra Baden. - Som bekjendt, fattede den sidste Badenske Landdag næsten eensstemmigen den gunstigste Beslutning i Henseende til en, af mange Geistlige og Verdslige underskreven, Petition og Coelibatets Ophævelse. Man seer nu med spændt Forventning de Skridt imøde, som Regjeringen vil gjøre i Overeensstemmelse med Kammerets, paa de gieldende Love grundede, Andragende. Man tør haabe, at dette ret snart vil bringe denne Emancipation fra en erkjendt grundfordærvelig Indretning paa Bane paa en, Kirken virkelig repræsenterende, Dioecesan, synode, og saaledes statutmæssigt søge, at forberede de videre Skridt. J Øvrigt er Antallet paa de catholske Præster, som billigede hiin Petition om Ophævelsen af Forbudet mod catholske Geistliges Ægteskab, endnu forøget efter dens Jndsendelse, saa ledes, blandt andre, med en høiagtet 65aarig Olding, som tillige indsendte en udførlig Udvikling af Grundene imod Coelibattet.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Regner man de 38 yngre catholske Præster med, som underskreve en, i Petitionen omtalet, Takadresse, saa beløber Antallet af de geistlige Ansøgende sig til 208. Deriblandt ere mange Decaner, Forstandere for Lyceer, 86 Sognepræster og 21 Vicarier, tre i en Alder af over 70, sex i en Alder af 6070, femten i en Alder af 5060 Aar o. s. v. Fra det Rassanske. Allerede for rygtedes det, at adskillige af vort Hertugdømmes Jndvaanere vare blevne ansee med Straf af Regjeringen, fordi de høitideligen havde modtager de Deputerede, der vendte hjem fra den sidste stormfulde Landdag. Nu erholder man herom nøiere og bestemtere Underret, ning, hvoraf her kun Følgende meddeles: Særdeles mange Jndvaanere fra Limburg og Omegnen, der havde foranstaltet et Fakkeltog til Ære for de Deputerede, maatte hver betale 10 Rthlr. i Bøder, og de, som havde arrangeret Festen, straffedes med 14 Dages Politie=Arrest. - Medicinalraad Kolb fra Hadamat, der havde deeltaget i et Festmaaltid, som gaves Landdagsmændene, forflyttedes til den vildeste Egn i Westerwald til Marien berg, og Amts-Accessist Hehner, som ligeledes havde deeltager i Festen, da han tilfældigviis var i Limburg, fik uden videre sin Afskeed.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Frankfurt ved Mayn. - Her circulerer en Adresse til Underskrift, som beraaber sig paa, at den liden Stat Frankfurt ikke bør ansees for mindre selvstændig, end enhver anden; efter udførligen at have udviklet Retsforholdet angaaende Trykkefriheds=Lovgivningen, slutter Adressen med disse Ord: Vi ansøge det høje Senat, om at tilbagetage det mod vor Constitution stridende, den 13de Marts d. A. publicerede, Forbud mod de tre Tidsskrifter, "deutsche Tribune, Westbote og nene Zeitschwingen, tilligemed Bestemmelserne mod Redacteurerne, og erklære den Durchlauchtige Forbundsforsamling, at Senatet ikke kan forene Beslutningen af 2den Marts med vore Jnstitutioner, og at den høje Forbundsforsamling, ifølge Forbundsactens tydelige Bestemmelser, ikke kan være competent til at gribe ind i en souverain Tydsk Forbundsstats indre Lovgivning. Det høje Senats lydigste o. s. v. - Man tvivler om, at denne Adresse vil faae mange Underskrifter.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Stokholm, den 6te April. Den strænge Kystbevogtning, som i forrige Aar fandt Sted i Anledning af Cholera, havde tillige den gavnlige Følge, betydeligen at formindske Jndsmuglingen af Varer og derved virke fordeelagtigt for den regelmæssige Toldindtægt; ligeledes synes man at vente samme gavnlige Resultat af den ny Qvarantaine, Forordning. Men derimod frygter man, at et, ligeledes nyelig udkommet Reglement til at fremme den mindre Skibsfart med Baade o. s. v., som drives ved Landboerne, netop vil virke imod hiint Øjemeed, og allerede nu vil Bladet Nya Argus, at aldeles nye Exempler med Vished vide, at man kan faae Varer, der ere kjøbte i Udlandet, bragte i Land, ja endog langt oppe i Landet, paa Kjøberens Risico, og kun mod en Præmie af 4 til 5 p. Cto.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Det Kongelige Videnskabers Academie har besluttet, at udnævne en særegen Jntendant over dets mineralogiske og BogSamlinger, saaledes som allerede er Tilfældet ved de ologiske og botaniske, og at Publicum skal have Adgang til alle disse Skatte. Ligeledes har det ved en Mechaniker, som er dannet i den berømteste Jnstrument=Fabrik i Bayern lader de væsentligste Jnstrumenter udvælges og bringes hertil, for her at oprette en saadan Fabrik af mathematiske Jnstrumenter, der svarer til de nyeste Fremskridt. - De videnskabelige Meddelelser ved den sidste Aarsmøde vare meget interessante, dog begyndte den berømte Prof. Berzelius sin Fremstilling med den almindelige bemærkning, at Jveren for videnskabelige Granskninger mærkeligen var aftagen i de to sidste Aar. Man kunde maaskee fristes til at søge Aarsagen hertil i den almindelige Opmærksomhed, som de politiske Gienstande have tiltrukket sig; men herimod taler paafaldende nok, den Omstændighed, at hiin Jver med største Fyrighed yttrer sig netop i Frankrige, hvor den dog snarest maatte absorberes af en saadan Aarsag.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Efterretninger af blandet Jndhold. En reisende engelsk Lærd har nyelig i Nærheden af Rom opdaget en underjordisk fossil Skov, som strækker sig nogle Mil langs med Tiberen. Jmellem Trælagene findes megen vulcansk Jord, og Opdageren troer, at et Jordskjelv allerede for Roms Anlæggelse har begravet denne Skov.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Indenlandske Efterretninger. I Kieler Correspondensblatt No. 28, der udgives af Advacat Olshausen i Kiel læses følgende: Paa Fortegnelsen over de Sager, som til Paaske skulle anhængiggjøres og paadømmes ved den Holsteen=Lauenborgske Overret, findes ogsaa følgende Retssag anført: Justitsraad og Overretsadvocat Raben, som befalet Actor, contra : Underretsadvocat Olshausen i Kiel, der fiscalitet tiltales for Udbredelsen af urigtige Efterretninger igjennem Kieler Correspondensblatt, og for desaarsag at lide Straf. Vi troe, at skylde vore Læsere, ikke at lade dem være i Uvished om, hvilken igjennem vort Blad meddeelt urigtigtig Efterretning den offentlige Tiltale har Hensyn til. Det er den No. 53 af Aargangen 1831 under Rubriken Corresponden;" med deelte Skrivelse fra Kjøbenhavn, af 26de Juni, angaaende en ved Christiansøe formeentlig passeret Begivenhed, hvorpaa Klagen ene grunder sig : en Artikel, som vi selv, og af egen Drift, have rettet og erklæret for en overilet Meddelelse i No. 164 af samme Aargang, efterat i Kjøbenhavnsposten var forsikkret, at den var usand. Sagens Udfald skal i sin Tid vorde bragt til Publicums Kundskab.
Berlingske Tidende, 1832-04-18
Kjøbenhavn, den 18de April. Fredagen den 13de April var Møde i det Kongelige Videnskabernes Selskab. Hr. Etatsraad og Professor Werlauff, R. af D. forelæste en Afhandling om de gamle norske Kongers Kronning og Salving.