JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Wien, d. 4 Martii. Vor Hoftidende indeholder følgende: J Følge Efterretninger fra Bukarest af 18de og fra Jassy af 20 Febr. vare den Gang de russiske Hære fra alle Dele af Wallachiet og Moldau i fuld Bevægelse mod Donau. Allerede d. 13de havde et Corps af omtrent 4000 Mand, under Ger. Maj. Pulatoffs Commando, befaling, paa hiin Side Simnitza at sætte overden endnu med Jis bedækkede Flod; det har indtaget Sistow, og taget alle sammesteds som Kjøbmandsgods opdyngede Vareforraad, men derpaa fortsat Marschen til Tirnowa, medens Gendish Aga, der commanderede i Sistow trak sig tilbage til Nekopel. - De tyrkiske Freds=Befuldmægtigede befandt sig d. 18 Febr. i Bukarest, og synes kun at oppebie deres Tilbagekaldelse. (S. B.) da nær Archangel, d. 19 Jan. J Følge de nu bekjendtgjorte Toldlister, har det forrige Aars samtlige Jndførsel beløbet sig til 13898,576 Rubler, 99 1/2 Cop., og Udførselen været 90,200 Rub. 74 3/4 Cop., og det Hele altsaa 22,909,777 Rub. 74 3/4 Cop., hvorved imidlertid maa mærkes, at den største Deel af de indførte Varer igjen gaaer udaf Landet over Moscou og Brod, og den mindste Deel forbruges her i Landet. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Det var nylig min sörgelige Lod at miste en kjær Moder, men Forsynet behagede end at sætte mig paa haardere Prøver, ved i Løverdag at bortkalde fra mig og tre umyndige Børn aninelskede gode Mand, Grosserer Thomas Ter Borch Hvo der kjendte min Huuslige Lykke indseer mit Tab, og vore fælleds Venner, som vist skjænke mig deres medlidende Deeltagelse, kan dømme om min smertelige Sorg. - Kjöbenhavn, d. 10 Marts 1812. Elisabeth Ter Borch fød Heinrich, Jn Avertissement aux Franzois, qvi resident dans les Etats de S. M. le 1 Kr. Roi de Danmarck. LEnvoye Extraordinaire et Ministre Plenipotentiaire de S. M. Empereur des Francois, RoiItalie, pres S. M. le Roi de Danemarck, previent les Francois des anciens og des nouveaux Departemens og Provinces de l'Empire, qui, d'Apres les decrets des 26 et 28 At dermer, ont ademander Vautorisation de S.M. I. et R., sort pour rentrer en France, sort pour legitimer leur naturalisation, og meme leur simple residence daus les Etats de S. M. de Rai de Danmarck et de Norvege, sort pour rester, sort pour passer au service du Roi, quils doivent en faire exmemes, et par &crit, la demande a S. E. le Grandjuge, Ministre de la justice. Leurs noms, prenoms, surnoms, qualites ou professions, leur age, le lien de leur naissance, leur dernier domicile en France, leur domicileactuel, doivent tre indiques dans la demande, et de plus, les motifs, qvil auront de la faire. Les Francois, qui presenteront ces demandes, sont avertis de ne pomt les faire parvenir directement a S. E. le Grand-juge, mais de les adresser a l'Envoye de France a Copenhagne, qui det les transmettre asce Ministre. I importe quon sache bien, qvil ne fant pas omettre un seul des details ci-dessus expliques, et quils sont tons egalement indispensables. Fat a Copenhagne, ce 22 Ferrier 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Le Ministre de France, 1 Jan. Alquier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 24. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 21 Martii 1812. Om Foersom sidste Declamatorium. Hest pen d'amer les vers, il fant les savoir dire II fant avoir appris cet at melodieux, De parler dignement le langage des Dieur; Cet art, qui, par les tons des prases cadenckes, Donne de Pharmonie et de nombre ans penskes, Cet art de declamer, dont le charme vainqueur Assujettis Poreille, et subjugne le coeur Francois de Neuschateau. For seent, min Ven, ønsker De en kort Efterretning om Foersom sidste Declamatorium; Bedømmende kan den i det mindste ikke være. Thi hvo kan efter saa lang Tid med tydelig Vished erindre alle disse Jndtryk, der saa hastigen ile forbi, og desværre, ved Skrift ikke kunne bevares. Vel troer jeg med vore Lærere i Sangen og Declamationen, at Nodeskriftet efter en aftalt, formindsket Maalestok kunde anvendes, til omtrent at betegne det artikulerede forebrags Modulationer, Jntervaller, Pauser, o. s. v., dets hurtigere og langsommere, stærkere og svagere, høiere og dybere Toner. Men Nodeskriftet selv medfører saa megen Vidtløftighed, at dets Anvendelse paa Declamationen endnu længe vil blive et fromt Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
J alt Fald burde man maaskee holde sig til den simplere Methode, hvis Opfindelse skyldes vor J. A.P. Schultz, og hvis Tegn findes i ethvert Trykkeri. Dog selv dette musikalske Bogstavskrift vilde da forudsætte megen, vedvarende Øvelse, førend man kunde erhverve sig en Færdighed, som den f. Ex., man roser hos Gesvindtskriverne i det engelske Parlament; og slig en høi Grad af Færdighed var alligevel nødvendig, om nogen Kunstdommer strax paa Stedet vilde nedskrive, hvad han havde hørt, endskjøndt det i Forveien bekiendte Digt, Rhapsoden foredrager, og et i Forveien derefter indrettet Papiir utroeligen kunde lette Arbeidet. Eier Teone allerede deslige Kunstdommere? Jeg veed det ikke; jeg veed blot, jeg er i det mindste Jngen af dem. Overalt synes det mig endnu for tidligt, at tillade sig saa dristigt et Haab. Thi efter Naturens bekiendte Gang skal Kunsten selv først en lang Tid være øvet, og ved Geniet hævet til Fuldkommenhed, førend Theorien, af prøvede Kunstværker kan udlede hine Grundsætninger, hvorpaa en sund Kritik allene kan bygges, og hos os er jo Teones offentlige Dyrkelse kun for faa Aar siden begyndt. Gjerne griber jeg derimod denne Leilighed, til offentlig at bevidne Foersom min og, som jeg mener, Tusindes Tak for det Mod og Hæld, hvormed han, først blandt alle Danske, har vovet at vide Declamere kunstens poetiske Rige, der tilforn var indskrænket til det dramatiske Digteslags. Er det da ene Sørgespillet og Lystspillet, der offentlig skal høres, En Jndskrænkning, der tykkes mig uretfærdig i sig selv, og end mere uretfærdig, for saavidt kun en saare ringe Deel af de Stykker, vor Skueplads giver, kan kaldes dansk eiendommelig Frembringelse. Skal Dannersproget, hvis største Rigdom, Velklang, og Herlighed dog nok lydeligst toner i vore egne bedste Digteres bedste lyriske, episke, o. a. Digte, behandles som et dødt Sprog, der blot nydes af stumme Læsere, Nei, Enhver, der under Modersmaalet, Poesien, og følgelig ogsaa Betoningskunsten, har sikkert takket Foersom for det hældige Jndfald, da han for fire Aar siden besluttede, og fik allernaadigst Tilladelse til at give fire offentlige Declamatorier. Nu har han gjennemløbet denne Bane, og vundet et hædrende bifald. En Fortegnelse paa alle de Digte, han deels allene, deels i Forening med Hr. Heger og Madame Spindler har ladet os høre, vil maaskee skienke Dem en kjærkommen Oversigt og Erindring. For at undgaae den forhadte, litterariske Rangforordning, fremtræde Digterne her i alphabetisk Orden. Baggesen. Giensyn og Tilbageblik, (declammeret to Gange). Hytten. 2) "Tordenen paa Grimselbjerget. Citharspilleren. M. C. Bruun. Slaget ved Tripolis, (to Gange). Niels Ebbesen, Tyrandræberen. N. T. Bruun. Peschiers Minde. "Pigen fra Alperne. Ewald. Arnsbachs Død, (to Gange). Foersom. Gjenhilsen. Fire Epiloger. Guldberg. " Aften øieblikket. Haste. "Løvfaldet. Kruse. Den danske Landkriger i 1808. Lund. Landsbyekirkegaarden." J en stierneklar Nat. Nyerup. Kæmpevise og Slaget i Kongedybet. Rahbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Prolog til 3die Declamatorium. Sander. Theo ne. Dannersproget. Urania, (alle tre Prologer). Mimers og Minervas Tempel i Norge. Storm. Zinclars Vise. Schack Staffeldt. Ved Wahls Død. Thaarup. Kantate over Stampe. Fædrelandskjærlighed. Tode. "Oldtidens Berømmelse. Zetlitz. Udsigten. Ølenschlager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Jssefjorden. Roeskilde Domkirke. Petrarcas Canzone. Tilbageblik paa Rom. Digterens Hjem. Guldhornene. Harald Hildetand. Daniel Ranzau. Knud, den Store. Thorsing. Wahl. Wiedewelt. - Alle Anmærkninger over Stykkernes Valg undertrykker jeg af Grunde, som De baade vil gjette og bifalde. Kun tilføier jeg, at *) De med betegnede Stykker udgjorde det sidste Declamatorium. Rousseaus Monodrama, Pygmalion, og Lystspillet, Sladderhanken, ikke ere anførte, fordi de høre mere for Thalias end Theones Domstoel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Le Ministre de FranceAlquier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Da Rec. enten af Uvillighed, eller Uvidenhed, ikke tager Hensyn til Portraitets og Jndbindningens Bekostning (efter hvilke ethvert af de 8 Dudestark næsten ikke beregnes mere end til 1 Mk.), saa fortjener hans Paaanke om Prisen ingen Svar. Bonnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Til den brandlidte Landsbyskræder F. D. Hoppe har jeg senere modtaget følgende Gaver: d. 10 Febr. et Brev, underskrevet S., hvori 10 Rdlr.; et dito, underskrevet nær, hvori 10 Rdlr.;et dito, underskrevet B., hvori 5 Rdlr.; fra Hr. P. C. Dahl 1 Rdlr., F. K. 3 Rdlr., B. J. 2 Rdlr., C. N. 5 Rdlr., B. 10 Rdlr. Som udgjør med det tilforn Jndkomne 88 Rdlr., hvilke med Posten af 22 Februarii er ham tilsendt. Ædle Givere! modtag min varmeste Tak for Eders Gaver. C. F. Berg, Amagertorv Nr. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Medicinsk Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
(Jndsendt.) Nyligen har man ikke læst nogen vigtigere eller behageligere Bekiendtgiørelse, men tillige ubehageligere end den, som den Kongelige Medicinal=Providerings Commission har bekiendtgjort i Addresse Contoirets Efterretningers 60de No., 11 Marts d. A. Vigtig og behagelig, fordi Commissionen har en Chinasort, der hæver de meest haardnakkede Febre, ubehagelig, fordi Mængden deraf er saa ubetydelig, at den maa indskrænke dens Brug til de farligste Tilfælde. Jo glædeligere og velgiørende denne vigtige Opdagelse er, desto frygteligere og smerteligere Savnet. Ethvert Middel, der kan udtænkes til at udfinde eller komme paa Spor efter, hvorledes Forraad kan forskaffes, er høist vigtigt. Men da intet kan foretages, førend man kiender den China sort, den Kongelige Commission om aler, bedes den indstændigst at meddele Publicum en Beskrivelse deraf, og foruden Beskrivelsen tilstille Apothekerne i Dannemark, Norge og Provindserne en Prøve deraf. Ved Beskrivelse kunde de Handlende og Lærde ledes til at kiende en Skat, hvoraf de maaskee allerede ere i Besiddelse, eller vide Udveie til at forskaffe sig. Ved Prøven vilde Apothekerne sikkres for ikke at tage Feil af den rette Sort China. At den Kongelige Commission med den Nidkierhed, Sagen kræver, vil bringe Lægekonsten, Fædrenelandet og den lidende Menneskehed dette Offer, derom kan ikke paa nogen Maade tvivles. Et Par Ord om Hyldetræet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
(Jndsendt.) I et gammel engelsk Skrift: the universal megazine for Maji 1773 finder jeg et Stykke, uddraget af the philosophical transactions, Vol. LXII, hvori handles om Hyldens Kraft til at frede Planter i Væxt fra Jnsecter og Fluer, en Kraft jeg ikke i Hornemanns Danske oekonomiske Plantelære finder anført blandt dette Træes øvrige nyttige Egenskaber, og som jeg altsaa formoder kunde være mange ubekiendt. Forsøget er saare let at gjøre, og holder det Stik, er det nok Umagen værd; jeg vil derfor gjøre et kort Udtog af den gamle engelske Landmands Ord: "Jeg ledtes til mit første Forsøg - siger han - ved Tanken om hvor høist modbydelig Hyldebuskens Lugt er for os, og ved derfra at slutte, hvor meget mere den maatte være saa for Sommerfuglens Lugtenerver, der i Fiinhed saa gendelig overgaae vores. - Jeg tog altsaa nogle unge Huldeqviste, og strøg dem hen over mine Kaalplanter, mange gjentagne Gange, dog saa ommelig at jeg ei skadede samme. Dette var just paa den Tid, de hvide Sommerfugle først lod sig see de sværmede i Hobeviis, som sædvanlig over Bedene; men ikke en eneste satte sig paa Planterne, og ikke en Kaalorm fandtes paa dem: derimod laae der et Beed tæt ved, som jeg ikke havde pidsket med Hyldeqviste, dette besøgte de, og det blev som sædvanlig ødelagt af Ormene. Dette Forsøg har jeg i tre Sommere gjentaget, og det har ikke slaaet feil. Nu gjorde jeg det samme Forsøg med et Espaler=Blommetræe, og pidskede Grenene med Hylde qviste, saa høit jeg kunde række. - Saa høit bleve Bladene anfægtede, grønne og blomstrende; men derfra og opad vare de ormædte, sammenkrympede, og vrimlede af Orme. Nogle af Bladene bragte jeg dog til Live igjen ved at pidske dem, eller ved at indflette Hyldeqviste blandt dem. Endnu maa jeg anmærke, at Træet, da jeg gjorde Forsøget, stod i fulde Blomster, hvilket var meget for sildigt taget, og burde være skeet een eller to Gange før Blomsterne kom frem. - Men jeg slutter af det Hele: at naar man lod Vand stærkt gjennemtrænges af Hyldebuske, og saa med en Haandsprøite een Gang om Ugen eller hver fjortende Dag be sprøitede Træerne, vilde man see den heldigste Følge, uden i mindste Maade at have nødig at frygte for at beskadige enten Blomsterne eller Frugten."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Nu fortæller vor Engelskmand videre, at han med Held har brugt samme Middel for at forebygge eller dog standse Brand i Hvede, ligesom og til at frede unge Holderoer for Jordlopper og andre skadelige Jnsecter, og endelig slutter han med følgende: "For at give min Formodning mere Vægt, maa jeg tilføie, at for en halv Snees Aar siden blev denne Egn saa hjemsøgt med Jnsecter og Orme, at dette Utøi vidt og bredt fortærede hvert Blad, og lod, blandt alle Træer, Hyldetræet ene og allene staae urørt og uantastet." Det vilde være Jndsenderen kjært, om disse Linier maatte lære en eller anden Landmand at paaskjønne og kiende dette saa nyttige og smukke Træe, endnu fra en nye og nyttig Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags Aftes gav Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen den Forestilling paa det Kongelige Theater, hvortil man offentligen havde opfordret ham. Da Forestillingen var tilende, fremtraadte Hr. Knudsen med en delig Blomster kurv, som han satte ved Alterets Fod, med følgende Taksigelse til sine Medborgere og Medborger inder, forfattet af Hr. N. T. Bruun; Den Gave, som med rund og gavmild Haand, besiælede af ædel Borgeraand, J mig betroede elskte Søstre, Brødre, den offred' J den huldeste blandt Mødre; den offrede J. Eders Fødeland, Velsignet hver en nordisk Qvinde, Mand, som tænkte paa Ulykkeliges Qvaler! fra mine Læder deres Stemme taler, og den vil finde Vei til Eders Bryst Med Brodervarme og med Borgerlyst, med denne Skiænk jeg til vor Konge iler, landsfaderlig Han til hver Jdræt smiller. som vidner om Hans Undersaatters Dyd; naar da jeg tolker Ham min høie Fryd, naar stolt Han seer Sit Folk Ham Selv at ligne, da skal jeg Eder, Ham og Hans velsigne! og af mit Hiertes Fylde bryde ud Lon Du Velgiørerne, algode Gud! Denne Aftens Jndtægt beløb sig til noget over 30000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Ved en Placat er Udførslen af bagt Brød fra Staden Kjøbenhavn bleven forbudet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Paa Hofbogtrykker Christensens Forlag er i disse Dage udkommet et meget interessant Skrift: Børnene paa de Vogesiske Bjerge eller en gammel Elsassers Tildragelser. Af Fransk oversat ved L. H. Wiimh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Den i Frederiksbergby nyligen oprettede Skomagerfabrik for Kongel. Embedsmænd, er nu i saa god Gang, at 12 til 14 Svende, under en Mesters Opsigt, bestandig ere sysselsatte med Arbeide. Priserne ere ogsaa meget billige. Et Par smukke ungerske Støvler overlades for 25 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Blandt de Oldsager, som Museet paa Universitetsbibliotheket i den senere Tid er blevet beriget med, fortjener især at nævnes: en omtrent 4 Alen lang antique Svingbasse af Jern, funden i Stranden ved Anholt, fremdeles adskillige Buer, Stridsøxer, Sværde, hvoriblandt et flammet, altsammen fra Norge, meddeelt af Hr. Capit. Sommer, Jnspecteur ved Varedepotet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Det er bekjendt, at en Deel af Europa, vor Hovedstad med iberegnet, for nogle Aar siden blev hjemsøgt af en Sygdom under Navn af Jnfluenge eller la Grippe, og at der gaves Epoker, hvor næsten ikke et Huus i Kjøbenhavn var fri derfor. Denne Vinter synes, i det Øieblik den skulde tage Afskeed med os, at ville efterlade os en lignende Omgangssyge, i det mindste er en Mængde Mennesker af forskjelligt Kjøn og Alder for nærværende Tid angrebne her i Staden af Hoste, Snue og lignende Tilfælde. Nogle have ogsaa kaldet denne Sygdom la Grippe; hvorvidt den imidlertid fortjener dette Navn, og hvorvidt den kan ansees at være frembragt ved den usædvanlig milde Vinter og det afvexlende Veir, eller den er voxet paa fremmed Grund, kan Anmelderen ikke bestemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Ved Auction paa Børsen den 19de Martii solgtes: Hvede til 42 Rdlr. 1 Mk. a 44 Rdlr. 1 Mk. Tdn., nye Sække 2 Rdlr. Stk., flade Fajance=Tallerkener 5 Rdlr. 3 Mk. Dos., Stomme Som 21 Rdlr. stort Tusinde, Smyrna Figener 2 Rdlr. Pd., Mallaga Confect Rosiner 9 Mk. 3 9 Mk. 8 s. Pd., Beegbarker 15 Mk. 100 Stkr., Liim 21 Rdlr. a 27 Rdlr. Lpd., Cassia Lignea 6 Rdlr. 5 Mk. a 7 Rdlr. Pd., Haysanskin 5 Rdlr. 6 Mk. a 6 Rdlr. Pd., Eidamer Oste 1 Rdlr. 7 s.a 1 Rdlr. 9 s. Pd., Stoltzer Oste, sprukne, 1 Rdlr. 2 s. a 1 Rdlr. 4 s. Pd., Brunsviger Humle 576, Rdlr. Skpd., Virgin Tobak 8 Mk. Pd., Stettiner, Tobak 41 s. a 43 1/2 s. Pd., Nye Risengryn 68 Rdlr. 100 Pd., Paklærred 30 sk. a 32 s. Al., alt med Told. Øvre-Tellemarken. - Levninger af en gammel Bjergstad. - (Af utrykte Reise bemærkninger i Aaret 1805). - Sligstøl og Aslakstad ere to Gaarde, som ligge særskilte nar hinanden, en Fjerdingvei eller vel en halv Miil fra Mosnagruben, tilhørende Omdals Kobberværk. Dette Sted er meget mærkeligt. J Dalen strax neden for Gaarden løber en Elv. Ved dens Bredde og i dens Løb er der endnu temmelig tydelige Spor, af en fordums Opdæmning, og langs dens Side, Forhøininger, som synes Levninger af Beboelse i Fortiden. Paa en Brink er der meget kjendelige Rudera af en Muur. Saanet erat her har i gammel Tid været en Bjergstad. At her har været et Bjergværk, bliver til Vished, naar man i Fjeldklinterne hist og her seer meget store Bjerghaller eller Dynger af de af endnu aabne Gruber fra Malmen skilte Steenbrokke. Nap Gru sen og Maaberg Gruberne, foruden en ogsaa i Fortiden bearbeidet Grube i Mosnabjerget, ere saadanne Levninger af gammel Bjergværksdrift. To af disse Gruber ligge i Høiderne sønden for Slig stol, i en Afstand af en Qvartmiil eller lidt mere Bjerghallenes Størrelse vidner om at de Gruber, hvor de ere udhugne, maae have været drevne meget og længe. Disse Gruber holde som Mosnagruben Kobber, men dette som hiin noget guldholdigt, men fra samtlige disse Gruber skal der og have været udbragt en Deel Sølv. - Af Beskrivelsen over Sillejord sees, at dette Bjergværk har været drevet i det 16de Aarhundrede i Forbindelse med Guldnæskobberværk i Sillejord, paa Kobber og Sølv, da Christian den Tredie lod forskrive sexiske Bjergmænd, først for at undersøge Anviisningerne, og siden gjøre Anlægget. J Beskrivelsen anføres et Udtog af den udsendte Bergmester Hans Clasens Forslag, hvori staaer blandt andet: "at den Almægtigste har ladet sin Naade rigelig see paa Moysisbjerg, hvorfor det blev fornødent der at anlægge Vaaningshuse, Smeltehytte og Pukværk, og siden et Udtog af Bjergfogdens Regnskab for 1544, som viser, at der da var 11 Gruber i Drivt, paa hvad der kaldes Moysisbjerg, der udbragte tilligemed Guldnæsgruberne, Kobber og Sølv, hvoraf der myntedes Markstykker og Dalere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Man fortæller her at Bjergstaden har været ligesaa stor og vigtig som Kongsberg; man viser Stederne, hvor Smeltehytten, hvor Pukværket, og hvor Kirken, og adskillige af Stadens Gader skal have ligget, og troer fast, at her er Mængde saavel af de mindre ædle Metaller som af Sølv i Bjergene. Anviisningerne have imidlertid været undersøgte af Udsendte fra Kongsberg. De have ikke fundet de omtalte Kiendetegn til ædle Metaller at være indbydende. Assessor Henkel har for egen Regning foretaget Værkets Fornyelse. (Efter Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Nyekjøbing, den 14de Martii. Atter er her paa Landet den 11te d. M. foregaaet følgende før gelige Begivenhed: En Underofficier af 5te Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Slesv. Jnfanterie-Regiment har skudt sig selv, efter at have ladet Bøssen med 3 skarpe Patroner og skrevet 3 Sedler, een til sin Vert, een til en anden Underofficier og een til sin Kiereste. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Kjøbenhavns Vexelcours d. 20 Martii. 746. 1. S., 748 k. S. - Spec. 746, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 7 Rdlr. 44 s. Dansk Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Richmond (i Virginien) d. 1 Jan. J Onsdags opkom Jld i det herværende Skuespilhus. Der blev just givet en Pantomine, Agnes og Rey mond kaldet, i hvis 1ste Act Theateret forestillede en Straahytte, der oplyses af en under Loftet hængende Lampe. Da Acten var ude og Dækket gik need igjen, blev Lampen, som man havde glemt at slukke, trukket i Veiret, og tændte strax de nærmeste Gjenstande. Tømmermanden forsøgte at slukke Jlden, men forgjeves, thi i faa Øieblikke greb den saa stærkt om sig, at han maatte selv tænke paa sin Redning. Ved Raabet: Brand, var Forvirringen strax almindelig, uagtet adskillige sindige Personer umagede sig, at berolige Tilskuerne, paa det enhver kunde faae Tid til at sleppe ud. Fra det Jndre udbredte Jlden sig i Logerne, og i 6 til 6 Minuter stod hele Huset i Lue. Logerne, hvis støttende Søiler vare opbrændte, styrtede sammen, og nogle Minuter derefter styrtede ogsaa Taget med frygtelig Bragen ned i Salen. En tyk Røg qvalte dem, der vilde redde sig igjennem Dørene og Vinduerne, hvorhen Luen allerede var trængt. Denne Ulykke foranledigede imidlertid mange heltemodige Handlinger. Adskillige Personer have reddet 10 til 12 Menneskers Liv. Næste Nat trak man de ulykkelige Offere frem af Gruset, af hvilke nogle endog endnu vare levende. De førstes Tal beløb sig til 80, og deribandt vare mange ved Rang, Rigdom og Talenter udmærkede Folk. Man begræder især vor Gouverneur, George Will. Smith, som først nyligen er bleven udmærket ved de største Æresbeviisninger, Virginien kan give. Man troer, at han allerede havde reddet sig, men at han igjen var ilet tilbage til en Loge, for at frelse sin der tilbageblevne Søn. Disse ulykkelige Offere ere blevne fulgte til Jorden af alle Stadens borgerlige, militaire og geistlige Authoriteter. Det udøvende Raad har eenstemmig besluttet, at der for Gouverneur Smith og saa mange af vore Medborgere skal anlægges 30 Dages Sorg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-21
Lüttich, d. 4 Martii. D. 28de Febr. blev Steenkulsgruben i Beaujone pludselig oversvømmet. Antallet af de Arbeidere, der befandt sig deri, beløb sig til 122, ikke, som det i Begyndelsen hedte, 300; af disse bleve strax 29 trukne frem igien. De øvrige befandt sig ligge til om Aftenen levende begravede 180 Meter dybt under Jorden, da det endelig lykkedes Præfecten Baron de Micond, Underpræfecten H. v. Bouzies de Rouproy, Bergværksingenieurerne, der bestyrede Arbeidet, og alle Arbeiderne, at bringe disse Ulykkelige ved en ny gravet Schachte igjen for Dagens Lys. Det vanskeligste herved var, at gjøre de Ulykkelige opmærksomme herpaa, paa det de ikke skulde tage Feil i deres Arbeide, men til deres Redning arbeide den gravede Schacht i høiere Direction i Møde. J Morges blev denne Schacht, som man gravede ved Mainonster, lykkelig gjennembrudt. Ligevægten, der kom igjen i Luften, foraarsagede kun et ubetydeligt Knald uden Jld, og de ulykkelige Arbeidere bleve reddede. Hver af dem blev svøbt i et Tæppe, og fik i Schachten selv en Kop Suppe og en meget liden Qvantitet Viin. Efterat man havde ladet Arbeiderne hvile nogle Øieblik, for efterhaanden at vænne dem til den atmosphæriske Luft og Lyset, bleve de bragte i den fri Luft. Denne Operation varede længe, fordi man kun satte 5 til 6 i hver Kurv og lod dem ledsages af 4 Kulgravere. Da de kom til Schachtens Aabning bleve de indsvøbte i to Tæpper, lagte paa Straa, og overgivne til de Læger, som deels vare hidkaldte, deels frivillig havde indfundet sig, for at tilbyde deres Hielp.