JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Jfølge Dom og derefter passerer Nestved. Udlæg samt efter Udlægshaverens Reqvisition, bliver Gaarden Nr. 231, med tilliggende Hauge, beliggende paa denne Byes KiøbmagerGade, forhen Handelsmand Wulff Jacob Wulff til førende, stillet til offentlig Auction. Anden Auction afholdes Torsdagen den 12te og 3die og sidste Auction Løverdagen den 21de April d. A. Auctionerne afholdes i den sælgende Gaard og begynder hver Dags Formiddag Kl. 11 1/2 slet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nestved den 14de Martii 1821. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Torsdagen den 29de Martii, om Formiddagen Kl. 9, bliver, paa Gaunøe ved Nestved, bortsolgt ved offentlig Auction, afgangne Forvalter Rasmussens Efterladenskaber, bestaaende af: omtrent 50 til 60 Lod forarbeidet Sølv; et nyt mahogni fineret Schacol med Opsats; endeel andre gode Meubler; 2de Vindovne og en Bilægger Kakkelovn; Sengeklæder. Gangklæder og Linned; endeel Kiøkkentøi med mere, samt en nye Fiellevogn, 3 Bæster og 3 Kiør, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte. pr. Slagelse bliver. Paa Sæbyegaard, Slingen af April eller først i May Maaned, ved Auction bortsolgt: betydeligt Bohave, af mahogni Meubler, Sengeklæder, Heste, Kiør, Vogne og Materialier m.v., tilhørende Hr. Kammerherre Hoffægermester Hoppe, hvilket herved foreløbig bekiendtgiøres. Udi Møller Erick Johansens Opbudsboe i Lundforlund, vorder en Skiftesamling afholdet paa mit Contoir i Sta gelse, Onsdagen den 21de i denne Maaned om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved der vil blive at tage Beslutning om det ved den afholdte 3die Auction over Boets faste Eiendomme skeete høieste Bud vil blive at approbere eller ikke; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 11te Martii 1801. Birch. Udi afgangne Hr. Kammerherre H. N. 1. Juel til Nordruplund og Ødemark og ligeledes senere afgangne Frues fælleds Stervboe, vorder en Skiftesamling afholdet paa min Boepæl i Slagelse Fredagen den 6te April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4, hvorved atskiltige Anliggender, dette Boe vedkommende, vil blive at tage Beslutning om, hvilket herved bekiendtgiøres, og hvorhos dog tillige, til de vedkommende respective Pantecreditorers Underretning, tilføies, at der under bemeldte Skiftesamling, ikke vil blive nogen Omhandling, som har Hensyn til Realisationen af Boets faste Eiendomme. Slagelse den 11te Martii 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Fredagen den 23de Martii førstkommende, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Corsøer Raadstue, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt, i større og mindre Partier, 25 Paqver havareret Hør og 2 Paqver Uld. samt en Deel Planker og Plankeender, Skuffer m.m., af Briggen Blagdons Løbning imod contant Betaling, eller naar paafordres; Prøver af Varene ere til Eftersyn hos Undertegnede og paa Auctionsstedet. Corsøer den 10de Martii 1821. H. Jmersen, Commissionair for Briggen Blagdon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
De som have imodtaget Bøger til Laans af afgangne Hr. Kammerherre Juels og ligeledes senere afgangne Frues Bogsamling paa Nordruplund, ville behage, senest inden den 24de denne Maaned, at tilbagelevere disse Bøger til Hr. Candidat Widebech, eller til Forvalteren sammesteds, da det, formedelst en Bogcatalogs Forfattelse, er fornødent at Bøgerne til den nævnte Tid ere tilstede. Stagelse den 15de Martii 1821. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Af Holsteinborg Grevskabs Umyndiges Midler er, imod lovbefalet Sikkerhed, at erholde til Laans 100 Rbdlr. rede Sølv og 175 Rbdlr. Sedler, naar man desangaaende henvender sig i portofrie Breve til undertegnede Overformyndere. Sterrede ved Holsteinborg den 10de Martii 1821. Gude Klaver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
At Overfarten imellem Corsøer og Nyborg for Tiden igien foretages med Færgesagterne; bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Reisende. Tvende Værelser og Kjøkken m.m. er til Leie til Paaske Fløttetid hos L. Biel, Snedker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Hos Dilling i Slagelse bekommes god Havefrøe, F. C. Gravenhørst i Corsøer, sælger alle brugelige Sorter frisk og god Have-Urte-Frøe for mueligst billige Priser. Ere 4, at fortrinlig Godhed, saa Sæde-Hørscol, slemmes paa Kjøng Fabri for 10 Rbdlr. Tønden og i enkelte Skiepper for 3 Rbmk. alt i Sedler og Tegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-20
Formedelst forandret Levevei, agter jeg Undertegnede at sælge eller bortleie mit iboende Sted, beliggende paa Slottensgade her i Byen. Stedet kan tiltrædes Paaske Flyttetid eller 1ste Mai d. A., efter Overeenskomst. Liebhaberne desangaaende behage at henvende dem til Slagelse d. 15de Marts 1821. Haussbild, Kiøbmand. (Formedelst Mangel paa Plads følge de øvrige Avertislementer i næste No.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Den Vest- Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ribber Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen, den 24. Martii 1821. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Capitain Partis Reise til Nordpolen fortiener fremfor nogen anden af Nutidens Begivenheder af være en Gienstand for det cultiverede Publikums Opmærksomhed; da denne Reise virkelig har tilveiebragt to store Opdagelser; først om Bygningen af Jordens Overflade under Nordpolen, og for det andet om Beliggenheden af den magnetiske Pol.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Doctor Noehden i London har nu forelagt Videnskabernes Selskab i Gottingen en Efterretning, som han har modtaget derom af Capitain Sabine, som fulgte med Expeditienen for at besørge de mathematiske Observationer. Af denne Jndberetning blive her følgende, hidindtil ikke omtalte, interres fante bemærkninger meddeelle: Den Nordvestpasfage som Expeditionen opdagede imellem 74 og 75. N. B. er et Stræde som strækker sig næsten frem i en lige Linie fra Østen til Vesten, det er blevet kaldet Barrops Sund. J dette Stræde ligger flere Per, hvoraf Melvillesøen er den største; i Havnen ved denne Øe laae Skibene indsluttede af Jsen i 310 Dage og først den 31te Julii blev Havet frit for Jis, saa vedholdende er Kulden under disse Bredder. Men paa den Tid begyndte Naturen at oplives og Begetationen at vise sig; man fandt iblandt andet mange Syrer, som vare høist nyttige mod Skiørbug. Capitain Parry gjorde i Juni med 12 Personer en Excursion til Nordsiden af Øen, hvilken han naaede i 16 Dage. Da Skibene kom til den 100 vestlig L. under 71 nordlig B. ind i et Stræde, som vender sig mod Sønden og som blev kaldet Prinsregentens Stræde, var Magnetnaalens Jnclination høist paafaldende, og man sluttede sig til deraf, at man maatte være i Nærheden af den magnetiske Pol. Magnetnaalens Declination var paa andre Steder ikke mindre mærkelig; paa et Sted i Barrovstrædet var Magnetnaalens Afvigelse 126 vestlig og 150 Engelske Mile derfra 125 østlig, hvoraf man sluttede sig til, at man enten var seilet den maanetiske Pol forbi, eller at man var seilet omkring den. – J Februar, da Kulden var stærkest, sank det Fahrenheiter Thermometer til imellem 5 og 55 under Rul Qvægsølvet var frosset og man betiente sig af Thermometre med Spiricus vini. Capitain Sabine anstillede Forsøg med Pervendikken stadfæstede den Theorie, at Jorden er fladere mod Polerne. Paa Melvilles Øe fandt man ingen Mennesker; men dog en forladt Hytte. Man faae en Bisamore; men kom man formodede at være kommen derover fra det faste Land, ogsaa forefandt man Rensdyr, Harer og Muus; af Søe dyr fandtes Narhvaler, Hvalrosser og Sælhunde; der vare temmelig mange Planter; men deres Vext var liden og forkrøblet. Man har hidindtil troet, at Jisen var stærkest ved Kysterne og at der er aa den Søe midt ude paa Havet under Nordpolen; men Capitain Parry fandt at Jisen blot om Sommeren tøer og nær ved Kysterne, og at det kun er mueligt at feile langs med disse. Paa denne Observation vil man nu bygge den tredie Expedition til Nordpolen, som man nu har for, og ved hvilken man vil giøre Forsøg paa at trænge igiennem Repulse: Bugten ind i Prinsregents Strædet for betimelig at naae Barrovstrædet, og saaledes at fuldføre Expeditionen. - Lieutenant Franklin, som skal trænge frem til Jishavet over Land, og naae Mundingen af Kobbermine-Floden har man faaet Breve, som ere daterede den 1ste Juni 1820, han var dengang kommen til Slavesøen, og har besluttet at overvintre ved Biørnesøen, for i dette Aars Sommer at fortsætte sin Reise til Havet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Det er høist mærkeligt, at foruden Lieutenant Franklins Landreise til Polaregnene bliver for nærværende Tid en anden foretaget af en privat Mand; nemlig af den berømte Fodgiænger den Brittiske, Søecapitain Cochrane, som forlod Petersborg i Juni i Fior i den Hensigt personlig at undersøge om Asien hænger sammen med Amerika, og for at bestemme den Geographiske Længde og Bredde af det Tschuktsische Forbierg, som er den nordøstlige Spidse af Asien; Capitainen er ankommen til Jrkulsk og vil derfra videre fortsætte sin Reise. Man seer at denne Mand har i Sinde at giøre sig ligesaa berømt paa Jerdens nordlige Halvkugle, som hans Navne- og Vaabenbroder paa den sydlige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Man veed, at Ludvig Bonaparte har i forrige Aar udgivet et Værk i 3 Bind om sin Regiering, dengang han var Konge i Holland; da man ikke kan tvivle paa denne agtværdige Mands SandhedsKiærlighed, saa fortiener følgende Sted i dette hans Skrift Opmærksomhed. Han fortæller nemlig i Anmærkning til Tillægget til det 1ste Bind. at den Buonopartiske Familie er af en meget gammel Adel, at den nedstammer fra den Toscanske Stad St. Miniato og at dens Ahner naae op til det 13de Seculum, hvorfor ogsaa den Østerrigske Keiser sagde, da han gav Napoleon sin Datter til Ægte: at han ikke vilde have gjort det, naar han ikke vidste at hans Herkomst var ligesaa adelig som hans egen. Men at Napoleon havde opbrændt et Stammetræe over hans Familie, som var uddraget af Jtalienske Archiver, fordi han vilde kun datere sin Adel fra sig selv. – J nye Breve, som man har fra St. Helena af 22de December giendrives de udspredte Rygter, om at Napoleon fører et indgetogent og melancholisk Liv, tvertimod giør han sig hyppig Bevægelse og rider især meget ud; han er mere tilbøielig til at modtage end til at undgaae Selskab, og han taler meget frit med de Personer, som komme til ham. Han skal snart flytte ind i sin nye Bolig. Den Svenske Overhofrets Møde den 26de Febr. har tildraget sig den almindelige Opmærksomhed Grev Rosen giendrev der udførlig de mod ham af Brygger gjorte Beskyldninger, og forlangte at han skulde gienkalde dem, denne skal ogsaa have tage de beskyldninger tilbage, som han har gjort mod Greve de la Gardie og Baron von Hamilton. Sagen, hedder det, er forresten saa indviklet, at man maae suspendere sin Dom over den indtil Retten har paakiendet den. - Kongen af Sverrig har i en meget mærkværdig Skrivelse til det Norske Storthing fraraadet dette at beskjæftige sig denne Gang med Forhandlinger og Adelens Afskaffelse i Norge, hvilken Storthinget allerede to Gange tilforn har besluttet og forelagt til Kongens Antagelse; da han ikke kan indsee, at Norges Vel udkræver denne Forandring; da Adelens Tilværelse og Rettigheder ere af en saa høi Ælde; og da en saadan Resolution vilde især under den nærværende Crisis have skadelige Følger for Kongerigernes politiske Forhold, hvilket ikke kunde være ligegyldigt for Norge. Derimod har han intet imod at Storthinget beskiæftiger sig med Ophævelsen af alle Fendal=Privilegier, som stride imod Constitutionens Grundsætninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Den Brittiske active eller tienstgiørende Marine udgiør i Aar 80 Orlogskibe, med et proportioneret. Antal af mindre Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Storbrittannien vil optræde som Mægler imellem errig og Reqvel. – Man læser nu i den Neastitanske Statstidende en nye Depesche fra Green af Resselrode til den Russiske Minister i Neavel Greven af Stackelberg; hvori det hedder, at han skulde underrette Hertugen af Calabrien om: at Kongeriget af begge Sicilierne nødvendig skal occuperes af en Østerrigsk Armee; men at der ikke skal blive paalagt Kongeriget nogen Krigskat, naar Folket vil frivillig misbillige hvad der var passeret d. 2den og 6te Juli forrige Aar; men dersom det kommer til Krig saa kunne Monarkerne umueligt forhindre de Følger, som det vil have for Kongeriget. Ligelydende Depescher havde den Preussiske Gesandt Friherre von Ramborh og den Østerrigske Minister Ridder von Menz modtaget. – Commandeur Pignatelli har nu meddeelt følgende Beretning om den Audience som Gefandterne havde hos Prinsregenten den 9de Februar og hvorved Commandeuren var nærværende. De erklærede for at understøtte de bekiendte Jnstruktioner, som var dem overdraget at overlevere: at ifald Østerrigerne skulde blive drevne tilbage ved deres Angreb paa Neavel saa skulle Russerne følge efter dem, og at Tropperne ikke ville lade sig opholde af Parlamentets Resolutioner, men at de ville fortsætte deres Marschen ten som Venner eller som Fiender. Prinsregenten svarede: at han takkede de allierede Magter for den Agtelse som de beviiste ham, men at han ikke kunde betragte det med Ligegyldighed, at man vilde bruge ham som et Redskab til at kuldkaste Statens constitutionelle System. Da han vilde holde sin aflagte Eed, og havde fast besluttet sig til ikke at ville skille sig fra Nationen saa vilde han oprigtig underrette den om alle Omstændighederne for at den kunde fatte en Beslutning ved sine Anliggender. Han fordølger vel ikke for sig selv alle de farlige Følger, som kunne fremkomme af Tingenes nærværende Stilling; men vil hellere deele Nationens Skjebne, end gaae tilbage paa den begyndte Vei og forandre sine Beslutninger. Han har opfyldt sine tredobbelte Forpligtelser, som Søn, Fader og Nationens Hoved. Men vilde han afvig den Bane, som han havde besluttet sig engang til at følge saa vilde han ikke allene tabe al Ret til Nationens, men ogsaa til de udenlandske Magters Agtelse. - Ministrene svarede derpaae at det giorde dem ondt at den executive Magt forholdt sig i dette Tilfælde lidende og ikke udviiste en tilstrækkelig Kraft, til at sætte sig i Spidsen af Affairerne. - Hs. Kongelige Høihed svarede derpaa: at dersom han ogsaa besad at den Magt, som de forestillede sig saa vilde han dog aldrig bruge den imod Nationen men meget mere anvende den for den og til dens Hielp; og erklærede endelig: at han vilde stedse holde sig nøie forenet med den, og det saameget mere, som at den i de syv Maaneder efterat Stats forandringen var paafulgt har udviist den største Ærbødighed og Maadehold imod Kongen og den Kgl. Familie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Nyeste Post-Efterretninger. Neapolitanerne have sat deres Plan i Værk og giennemskaaret de Pontinske Moradser paa forskiellige Steder, hvorved de have ødelagt Landeveien, som gaaer til Terracina, og de staae nu med en Deel af Armeen i en Stilling Nord for Gariglians Floden. ved Frusinone. Efterretningerne herom, ligesom Efterretningen om, at Neapolitanerne ere stærkere end man havde formodet; at deres Armee udgiør 100,000 Mand og at deres Hovedstyrke staaer opstillet i Biergegnene i de Abruzzos i meget faste Stillinger, giøre Østerrigerne betænkelige ved at rykke frem og har nødsaget General Frimant til at forlange: at hans hele Reserve-Armee skal støde til ham. Dette er ogsaa skeet og endeel af denne Reserve-Armee, som commanderes af General Bud. na og som udgiør 40,000 Mand er gaaet over PoFloden og er rykket ind i Bologna. – Man troer at General Frimont ikke vorer paa at trække hele Armeen sammen paa et Punkt som først skal have været hans Plan og trænge from til Neapel, og saaledes lade den hele Neapolitanske Armee blive staaende i sin Flanke i de Abruzzos, især da man nu er kommen fra den Tanke, at man kun vilde finde en svag Modstand af Neapolitanerne. Han har derfore concentreret sin Armee ved Foligne og Spoletto og man troer, at han saasnart han har trukket sin Reserve Armee til sig saa vil han angribe Neapolitanerne i de Abruzzos og fordrive dem af deres faste Stillinger. Den 28de Febr. var Hovedqvarteret blevet forlagt til Spoletto. Samme Dag rykkede Avantgarden ind i Rieti, for Neapolitanerne under General Ruffs havde rømmet faae Dage tilforn. General Carascosa skal den 25de Febr. endnu have udskrevet 80,000 Nationer i Terni. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Armeerne stode ifølge de sidste Efterretninger lige tæt ved hinanden, men Fiendtlighederne vare endnu ikke begyndte. Neapolitanerne er paa nye rykkede ind i Askoli. Østerrigernes Fortropper holde Rosari, Cost og Naboebyerne besatte, og Reapolitanerne ere leirede imellem Rieti og Aspra, og næsten under Murene af Magliano, hvilke Byer ligge alle i det Romerske. Ubetydelige Skarmydsler ere forefaldne; men man troer ikke at General Frimontvil angribe, førend han har den 2den Linie bag ved sig, som bliver dannet af Reserve-Armeen. Generalen vil udstæde en Proclamation i Kong Ferdinands Navn til Neapolitanerne, saasnart han rykker ind i deres Land. Denne Standsning i Operationerne viser, hvor vanskelig og farligt Angrebet paa Neapel er denne Gang at udføre; vel skulle Landeveiene endnu ikke være blevne ganske ødelagte, da baade Posten og Reisende ere nyelig ankomne fra Neapel; men man har tillige Efterretninger om, at alle Neapolitanske Tropper fra det indre af Landet ille til Biergegnene, saa at deres ForsvarsPlantfalder tydelig i Øinene, nemlig, at forsvare Bierg-Egnene med Vaabenmagt, og de flade Egne ved Ødelæggelser. Talrige Forstærkninger ankomme imidlertid til begge Armeer. – Paven har forlangt af General Frimont en Sikkerheds-Gaarde, da han frygter for de Neapolitanske Parthiegiængeres Forvovenhed; han har udstædet en Proclamation hvori han formaner Neapolitanerne til at modtage Østerrigerne som Venner. General Stutterheim er ankommen med sin Division til Rom den 28de Februar, men er passeret Staden forbie, for at begive sig til Tivoli, Armeen bliver forsørget paa Kirkestatens Bekostning; da den om Natten ligger i Bivnak, saa lide Folkene meget af den stærke Nattefrost. Man har havt nogle Dage en stærk Regn og skarpe Vinde i Rom, Biergene omkring Staden ere bedækkede med Snee; dog titter Foraaret overalt frem, i Haverne sees allerede Blomster og Træknopper, og Abrikoser- og Fersken træerne staae allerede i den herligste Blomsterfylde i Dalene, saaledes advarer den blide og velgiørende Natur imod Menneskenes Lidenskaber. – Den Engelske Flaade ligger endnu bestandig i Bugten af Neapel. - Den Engeskle Gesandt har udstædet en Placat af et saadant Jndhold, at Folket har bragt ham et Vivat under Fakkelskin og med det geligste Jubelraad. Derimod blev der intet Vivat bragt den Franske Gesandt, damanendnu fandt hans Bekiendtgiørelse at være for royalistisk. Man siger at den Neapolitanske Regiering skal have udfærdiget Gaverbreve til flere Englændere, den bekiendte Engelske General Robert Tilson skal have tilbudet. den Reapolitanske Regiering at ville commandere et Armeecorps; men som ikke er blevet modtaget.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Der arbeides i Neapel paa en Krigserklæring, som dog ikke udstrækker sig til Rusland og Preussen, og Ministerne have erklæret disse Magters Gesandtere: at de gierne kunde roelig blive der, ogsaa har Prinsregenten ladet alle Tydskere og Englændere, vide, at de skulle nyde fuldkommen Sikkerhed i Neapel. Krigen er bleven erklæret i Parlamentet den 21de for en National-Krig og det har fattet den Beslutning, at dersom Hovedstaden skulde blive besat af Fienden saa skal Parlamentet og den offentlige Skat forlægges til Salerno. Nationalgodser af 3 Millioner Dukaters Værdie ere anviiste til Belønninger for de tappre Soldater, som udmærke si i Krigen. – Den Neapolitanske Eskadre har faaet Ordre til at angribe den Østerrigske, som er udløben fra Ancona. – Den unge Hertug af Noto (Prins regentens Søn er ankommen til General Pepes Hovedqvarteer og er forestillet Tropperne. – Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig har ladet Kongen af Neapel oversende den ungariske St. Stephansorden og den Østerrigske Leopolds-Orden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Den 1ste Januarii er udbrudt en Revolution i Provindsen Para i Brasilien hvilken Provins er den nordligste i dette Land og ligger paa begge Sider af Amajonfloden. Den er foregaaet uden Blodsudgydelse. Om Aftenen tilforn lod Gouverneuren, Obersterne for det 1ste og 2det Regiment komme til sig; men de begave sig til ham, ledsagede af 30 til 60 andre Officerer og de han spurgde dem om de havde ifinde at foretage en Revolution, saa undvege de at give et bestemt Svar derpaa; men den næste Morgen Klokken 8 erklærede hele Jnfanteriet sig for Constitutionen; hvilket Exempel Kavalleriet og Artilleriet strax derpaa fulgte. Kanonerne bleve løsnede og en proviforisk Regiering indsat; dog skeete alt i Kongens Navn. Staden blev i 3 Aftener efter hinanden illumineret; men alt gik roeligt af. Para som ogsaa kaldes Belem, er en af Brasiliens smukkeste Stæder og har 12000 Jndvaanere. Den ligger, kun en Grad fra Linien Østen for Amazon-Floden og 20 Grader Norden for Rio Janeiro; da Hovedstaden, ligger saa langt borte fra denne Provins, saa vil Regieringer ikke være istand til at forhindre Revolutionens Udbredelse til andre Dele af Brasilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Kanonikus Das Scixas er udnævnt til Præsident for den provisoriske Regiering, hvis Medlemmer for det meste bestaaer af Officerer. Den har udstædet en Proclamation til Jndvaanerne for at prise den constitutionelle Regierings Fortrin, men ogsaa Rio Janeiro erklærer Folket sig stedse meere for en Constitution og man troer, at Regieringen bliver nødsaget til at antage den. – For at forebygge lignende Optrin paa de Azoriske Øer, har GeneralCapitainen befalet at ingen Breve maae modtages paa eller afsendes fra Øerne, uden at de først ere læste af en af ham dertil beskikket Person. – Der meldes fra Buenos=Ayres under 10de December: at man der i samme Øieblik har faaet en Expresse fra Lima, som bekræfter den Efterretning, at General San Martin har den 1ste November aldeles slaget og adspredt General Sernas Armee som bestod af 4000 Mand, da han ved et forstillet Tilbagetog havde lokket Spanierne i en Snare. Man har denne Efterretning fra Gouverneuren af Salta, Guemer; som igien har den fra Gouverneuren af Atacama som ligger nær ved Lima, og man formoder at Patrioterne ville uden videre Ophold holde deres Jndtog i Lima, da Vicekongen har trukket sig tilbage i Castellerne ved Callad. Man venter hvert Øieblik officielle Efterretninger. Brevene fra Chili melde intet derom, men Expressen fortæller, at da han afgik fra St. Jago saa ringede man med alle Klokker. (Jmidlertid er det mueligt at denne hele Efterretning er ikke saa gandske sikker, da man ikke har faaet den paa den kortere Vei over Panama eller Columbia, og da man i Madrid vil have Efterretninger fra Lima, ifølge hvilke at General Sanct Martin skal have staaet ved Piscoendnu den 29de November; men det er mueligt at der er en Confusion i Datum. Efter al Sandsynlighed er Peru forløren, især da man har grebet til det desperate Middel, at give Negerne deres Friehed, under den Betingelse at de skulle tage Spaniernes Parthie.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-24
Den 26de Februar antoge de Cortes, at der kun skal være eet Kammer, og at Kongen skal ikke tilstaaes et absolut Veto. – De Engelske Officerer skulle afskediges af den Portugisiske Armee, men med Nationens Taksigelse og Pensioner, og høiere Officerer skulle erholde den Portugisiske Militaire Orden. – Biskoppen af Madera og flere anseelige Personer fra denne Øe ere bragte som Statsfanger til Liffabon.