Berlingske Tidende, 1781-07-16
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuus, holdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1781. (See No. 56.) 13. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrknings Maade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, giver Selskabet. sin første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1781. 14. Da det noksom en bekjendt, at det samme Stykke Jord kan bringe meget ulige Fordele for en Eiermand efter de adskillige Planters og Vexters ulige Beskaffenhed og Fornødenhed, som af saadant et Stykke Land kan avles, og Erfarenhed haver lært, at den Danske Landmand, isar Bonden ikke nøje nok gjør denne Sammenligning, men almindelig uden synderlig Overlæg bliver ved at avle Korn, og saa got som Korn allene, uagtet de i alle Lande meget kostbare, saa kaldede, Handels- og Manufaktur=Planter ere paa deres Maade ligesaa fornødne for Mennesket og Borgeren som Korn=Varene, og endskjønt disse dog altid heelt dyrt til Fremmede maae betales: saa fremsætter Selskabet blandt andre Midler, som det nu eller herefter agter at bruge til Befordring af slige Planters oftere og bedre Dyrkning hos os end hidindtil brugeligt, efterfølgende Premie. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nøiagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør een eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak, Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Vau Safran, m. v. deres fordeelagtige Dyrkning imod een eller flere Korn Sorter, Hvede, Rug, Byg, eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplys Beregning, endog fattelig for Land=Almuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For nest beste Selskabets anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. Premien æskes inden 1 October 1781. 15. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyr Riget ere i su Orden ligesaa betydelige og store, som de af Plante=Riget, ligesom det paa den anden Side og er bekjendt, at al godt Agerbrug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning og fra Beregningen over Gjødningens Mang de og Egenskab imod Agerlandets Strekning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nyelig meldte Maade viser Fordelen af de saa kaldede naturlige (hjemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvæg-Avlen, i Ligning med den sædvanlige Korn-Avl. F. C. Fordelen af Qvæg Avlen, af Kjør, Faar og Heste, tillagde ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten, bestaaende af de Græs=Arter, som her i Landet sædvanligen voxer, eller af fremmedes Luserne Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festuca ovina) m. v. sammenlignet mod de Fordele, som Avlen af Korn-Sorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den neste derefter dets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne og følgelig modtage og belønne, Beregninger over Fordelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinter=Forring. F. Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (Braffica rapam.m. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil do ikke gjøres enten i Ligning mod en lav eller mod en meget hø Korn-Priis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger ligesom af de i forrige Nummemeldte, til Oplysning om slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Land=Almuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen indsendes inden 1ste October 1781. 16. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Foer; og det tillige har Aarsaa at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendt: saa udsætter det sin anden Medalje i Guld: For den beste og fuldstændigste Afhandling om alle Slags Midler og Maader at føde Heste og Qvæg samt smaae Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra de virkelige Erfaringer. Foer=Arternes Dyrknings=Maade forlanges ikke her (i det mindste ikke vidt løftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. Hvad Natur=Produkter der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systematiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed. Ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles de om en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priisskrifterne indsendes inden 11 October 1781. 17. Selskabet ønsker at forskaffe Landalmuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb og Fornødenhed inrettede Underviisninger om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns Gjæs, Ænder og Kalkoner. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes den anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Foder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt overflødigt og saadant som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøje at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konst=Ord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. (Fortsættelsen følger)