Jyske Efterretninger, 1770-01-26
Shyeholms Land er en Peninsel, som er adskilt fra det E øvrige Thye ved en smal Landstræg, hvilken formeeres af en Veile eller Green af Fiorden, kaldet Thyeholms Veile, som løber ind af Liimfjorden forbi Bodum til Hellig søe. Men da man efter Hr. Mag. Jacob Nicolai Wilse, nu værende Sognepræst til Spydeberg i Christiania Stift, hans givne Løfte i Fortalen til den af ham udgivne fuldstændige Beskrivelse af Stapel=Staden Fridericia kan vente sig med første fra ham en nøiagtig Topographisk Beskrivelse efter paalidelige Underretninger og egne Undersøgninger 2 Rd. ger over Thyeholm i Aalborg Stift, forfattet i samme Smag som hiin, saa vil man derfor her forbigaae at mælde videre om dette Land, og allene anføre noget om Hvidberg. Kirken er en stor og anseelig Bygning, kaldet St. Laurentii Kirke, og en med de ældste i Landet; den er en smuk Kors Kirke, tækket med Blye, og har et høyt Taarn, som siges at være bygget af en Bonde i Hvidberg, ved Navn Barschlow. Over Kirkedørren sidder en Steen med et Ansigt paa; Uden til Vaabenhuuset, i Muuren, sider en stor huul Steen, som formodentlig i forrige Tider, er brugt til Vievand. J Sacristiet staaer et Messe=Alter fra de Catholske Tider. Der er og endnu en kunstig Malm Lampe, fordum brugt at hente Jld i til Kirkens Tieneste. Vaabenhuuset har forrige Kirke=Eyer, afgangne Christen Ørnes til Hellekildgaard, ladet bygge, og tillige i en Udbygning indrettet sig en aaben Begravelse, til hvis Vedligeholdelse han har skiænket 400 Rdlr. Hvidberg Kirke er ellers bekiendt i Historien af det Mord, som der skeede, da Biskop Oluf Glod af Børglum der for Alteret er bleven ihielslagen 1261. (hvorom udførlig kan læses i No. 20 forrige Aargang. Vesten fra Kirken ligger Capel-Høy, hvor endnu sees Rudera af et Capel, som skal være brugt, imedens Kirken og heele Stiftet for det ommældte Mord var sat i Ban og Forbud. J Sognet ere adskillige Høye, hvori for nogle Aar siden ere fundne Urner, saa og Sverd af Malm, som Bønderne indbildte sig at være Guld. J et Kier, kaldet Kors=Kier, har været Levninger af en Røver=Stue, som var til, da Skoven stoed, de bleve røbede, da de havde myrdet tvende Jomfruer fra Østergaard i Egberg, nu er der allerne en Dal nesten overalt jevnet til Eng og Agerjord; Til Hvidberg Kirke og Annexet Lyngsøe, have været følgende Sogne=Præster siden Reformationen: 1) Hr. Jørgen Nielsen, døde 1560, havde været Præst der i Kaldet udi 40 Aar. 2) Hr. Niels Christensen Riber, døde 1602 i sit 76. Aar, og havde været Præst i 42 Aar. Han var tvende Gange gift, med sin første Hustrue Christians Povels 10 R. S. Povels=Dotter havt 11 Sønner og 2 Døttre, og med den sidste Dorthe Sørens Dotter 5 Sønner og 5 Døttre. 3) Hr. Niels Laurizen Juul, døde 1666, i sit 97 Aar. Han var fød i Galtrup Præste=Gaard 1569. Hanhavde først været Capellan i Ingstrup udi HvætboeHerred i 5 Aar, siden der Sognepræst udi 64 Aar, og Provst i Reufs=Herred 37 Aar. 4) Hr. Niels Nielsen Juul, Com Pastor hos sin Fader i 21 Aar, men døde 1660. og efterlod sig en Søn, som siden blev Præst i Kaldet. 5) Hr. Jens Nielsen Lundsgaard, som fik Hr. Nielses Enke, Lisbeth Pedersdotter, døde 1665, i sin Alders 47 Aar, og var der ikkuns Præst paa 5te Aar. 6) Hr. Christopher Nielsen Spering, fik sin Formands Enke til Ægte, og døde 1674 Præst i 9 Aar. Han var den sidste, som af Meenigheden blev kaldet. 2) Hr. Peder Nielsen Hvidberg, en Søn af Hr. Niels Nielsen Juul, og altsaa den 3 Præst, som var fød der paa Stedet, han døde 1719. var Præst i 45 Aar, og Provst i 25 Aar. 8) Hr. Niels Corneliuson, tilforn Felt= og SkibsPræst i 10 Aar, siden Præst til disse Meenigheder, i 9 Aar, og døde Aar 1728 den 27. Junii. Han var den første Fremmed der i Kaldet af Slægt og Svogerskab med den forrige Præste=Familie. 9) Hr. Magister Wilhelm Poulsen Rogert, hans Fader var en Normand, Hr. Povel Rogert (han var Capellan i Rachschow i Laaland. Han var fød d. 8. Maji 1697. blev dimittered fra Aalborg=Skole 1716.