Berlingske Tidende, 1775-08-14
Af Breve fra London, den 28de Julii. Den 25de om Aftenen sildig ankom atter Depecher fra General Gage i Græv Dartmouths Contoir. Men efter som Græven var paa sit Landgods i Blakhead, saa bleve de sendte derhen, og Hs. Excellence sendte dem igien ufortøvet til Kongen i Kew. Jndholdet af disse Depecher er endnu ikke blever bekiendtgjort. Men i Gaar Morges fremstillede nogle Americanske Herrer sig i St. James, hvoraf een holdt en Tale med Græv Dartmouth, en anden med Lord North, hver for sig. - Ministeriet synes i Henseende til Anstalterne imod Americanerne ikke meer at være eenig, og man fornemmer nu store Bevægelser ved Hoffet. Parlements=Forsamlingen, som i Gaar skulde gaaet for sig, er opsat indtil den 14de Septbr., og som man forsikrer, skal den endda først skee i November, om ikke vigtige Omstændigheder forinden gjøre det nødvendigt. Men da Ministeriet, siden Begyndelsen af Urolighederne i America, altid har beraabt sig paa Parlementets Anstalter, saa kan maaskee om en kort Til Omstændighederne saa ganske forandre sig, at Forsamlingen bliver nødvendig. - Det er aldeles uden Grund, at General-Kongressens Lemmer i Philladelphia skulde være geraadede i Uenighed med hverandre. De have meget mere den 2den Junii gjort den Beslutning: At ingen Vexel=Breve og andre Papirer, eller Ordre skal modtages eller afgiøres af nogen i Kongens Land= og Søe=Tieneste staaende Officierer, ikke heller nogen af dem blive forstrakt med Penge, fremde les, at Colonien Massachusets Bay maae slet intet levere nogen Provision eller andre Fornødenheder hverken til den Brittiske Armee eller Skibe, ikke heller til andre Skibe, som blive brugte, for at bringe Tropper og Provision til America, eller fra et Sted til det andet, indtil i den Henseende anden Ordre udstædes. Den 8de Junii har benævnte Congres endnu gjort en alvorlig Beslutning, nemlig denne: At eftersom det Forbund, som var gjort imellem Kronen og Folket af Massachusets Bay, er brudt, ved at overtræde de Chartres eller Friheds Breve, som af Wilhelm og Maria vare givne; de da er fornødent, at anbefale Folket i Provindsen, ved en Valg af en Gouverneur og Assessor, tilligemed et Forsamlings Kammer, at befæste en nye Regiering, og det med saadan Autoritet, som der er blevet tilstaaet en Gouverneur og Compagniet af Massachusets Bay i den første Chartre. - Nogle paastaae at vide, at Kongressen er efter de foromtalte Beslutninger udsat til den 1ste September, og har udnævnt en Commission, som skal holde Forsamling i en Stad midt Landet. Men andre paastaae, at Kongressen vil fortsætte sine Raadslutninger, indtil den faaer Efterretning om Forandringerne ved det Engelske Parlement, men saa igien skilles ad, og udnævne et Krigs-Raad, som skal bestaae af en Delegeret af hvert Colonie, og skal forsamle sig i Hartsort, Colonien Connecticut, for at bestemme Operationerne af de forskjællige Americanske Armeer, og Skibsmagtens Udrustning, hvilken Kongressen har i Sinde at bringe i Søen, for desto bedre at beskierme Kysterne af de forskiællige Provindser. General Vashington, til hvem General-Congressen, har overdraget Commando en Chef over Armeen ved Boston er med 1000 Frivillige fra Virginien paa Marchen, til at antage denne Commando. Benævnte Armee har, uden at vente hans Ankomst, allerede publiceret et Manifest, som tiener til at besvare den Proclamation, som General Gage har gjort bekiendt. - Her gaaer et Rygte, at der skulde i disse Dage fra Madrit være indløbet Efterretninger af et tvetydigt og foruroeligende Jndhold. Vist er det, at den Spanske Ambassadeur Fyrst Masserano paa det Spørsmaal, som i kort Tid ofte er gjort ham om Krigs=Flodens Bestemmelse fra Carthagena, altid har svaret, han vidste den ikke. Derhos har han dog altid igientaget sine forrige Forsikringer, om Hs. Catholske Majestæts gode Venskab, og tillige beraabt sig paa de Erklæringer, som i Madrit af den Spanske StatsMinister Marqvis Grimaldi ere gjorte vor Ambassadeur, Græv Grantham. J saa Fald kan man aldeles ikke troe det udstrøede Rygte, som om bemeldte Flode skulde være ankom met for Gibraltar, og allerede have erobret denne Fæstning. - Det Franske Hof har til et Beviis paa sit Venskab, befalet, at slet ingen Skibe fra de Engelsk Americansk Colonier maae tillades at havne i de Franske Havne i Europa men har derimod udbedet sig, at det maatte være de samme Brittiske Coloniers Skibe tilladt, at bringe deres Producter til de Franske Vestindiske Øer. Det første kan ikke andet, end være meget behageligt for vort Hof; men Begieringen formodentlig ikke. J det mindste kan man ikke indsee, hvorledes man kunde lade Coloniernes Skibe gaae til de Franske Øer uden at give dem Leylighed til at bringe Vaaben, Munitioner og andet sligt tilbage. Foruden dette saa vilde og denne Tilladelse stride imod Loven, som sperrer Coloniernes Skibsfart og Handel. - Jmidlertid bliver do Tiderne altid mere critiske. En af vore Politiker yttrer derover følgende Tanker: De som have levet i de sidste 50 til 60 Aar, have Aarsag at glæde sig over de fredelige Tider, de have nydet. Den tilkommende Tid synes ikke at love os sligt. -(London) fattig paa Folk, en oprørisk Stad, et Best-Parlement Rebellion i vore Colonier, Opstand iblant Haandværks=Folk, alt dette forkynder en Storm, som nødvendig maae bringe os i Knibe, i sær og Frankrig og Spanien vil føre sig vore Omstændigheder til Nytte, og tvinge os til en nye Krig.