JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Naar et Pigebarn, ofte ikke meer end 5 Aar gammelt, kommer i Skolen, og endnu neppe kan læse reent i en dansk Bog, begynder hun gjerne strax at lære Fransk, Tydsk o. s. v., foruden de nødvendige Begyndelseskundskaber, som ei kunne opsættes, saasom: Læsning, Skrivning, Regning o. s. v. Hvor kan den lille Hjerne rumme alt Dette paa een Gang, Og dog maa Barnet ei overlæsses; hjemme maa hun ikke have noget at bestille, og er maaskee ogsaa endnu for lille tilat arbeide paa egen Haand, hun skal blot gaae i Skolen, for ei at være Forældrene i Veien hjemme. Dog ere mange Forældre, der ei forstaae sig paa Underviisning, ufornuftige nok til at ville, at deres Børn strax skulle lære Fransk og desl., hvorved de kunne gjøre nogen Opsigt, og efter disses daarlige Ønske maa da hele Skolen gjerne rette sig, maaskee de og ere de fleste. Tydsk, der vistnok er os Danske langt nærmere og vigtigere, end det Franske, kan da ikke tilsidesættes for det, og Man begynder altsaa strax paa begge disse, saa forskjellige og hinanden gandske modsatte Sprog. Førend nu Børnene kunne udtale deres eget Sprog, reent, skulle de høie Tungen efter det blødeste og det haardeste Sprog paa eengang, førend de kjende og forstaae alle Ordene i deres eget Sprog, skal deres Hukommelse besværes med to gandske fremmede Sprogs hele Ordmasse. Et voxent Menneske kan herved let blive forvildet, langt mere et Barn, som endnu hverken er vant til at tænke eller huske. Følgen bliver ufeilbarligen ogsaa, at Børnene tilsidst hverken kunne tale de fremmede Sprog eller deres Modersmaal rigtigt. Jnden Børnene endnu have kunnet orientere sig lidt i denne Sprogforvirring, begynder Man ofte endog at lade dem lære Geographie, Historie o. s. v., for ret at over spænde og forvirre deres Hjerner. Dog, det vil vel være vanskeligt for en Skolebestyrer, at kunne opsætte slige Studier til Børnene blive modne dertil, fordi saa mange Forældre ønske at deres Børn tidligt skulle udmærke sig, uden at betænke, hvor skadelig denne utidige Læren er for deres Kundskaber i det Hele. Jeg troer derfor, at dette Onde ogsaa kunde formindskes, naar Læremethoderne og Lærebøgerne forbedredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Det er vistnok vanskeligt at bestemme, hvorledes Man bedst skal lære smaa Børn fremmede Sprog, førend de endnu i nogen Henseende ere modne dertil; men sikkert er det urigtigt, at lade dem begynde med at oversætte Campes Abe instructif eller den lille tydske Abe, som gjerne bruges i Begyndelsesclassen i Pigeskoler. Campe besørgede ikke Abe instructik udarbeidet, som han selv i Fortalen dertil siger, for at Man skulde bruge den som Læsebog, til at oversætte; men forat give Læreren Stof til at tale over med Børnene. Man finder derfor deri de vanskeligste og sjeldneste Ord, som Børnene ikke engang kjende i Modersmaalet, f. Ex. Dyr, Planter, Stene, Dele af det menneskelige Legeme, Haandværkers og Forretningers Navne o. s. v. Man lærer altsaa deraf strax de Ord, som ellers bør gjemmes til den fuldendende Sprogunderviisning, uden at lære dem, som forekomme paa hver Side i de letteste franske Bøger. Man lærer deraf mange Substantiver, faa Adjectiver og næsten slet ingen Verber, eller, rettere sagt, Børnene lære slet Jntet deraf, thi Gloserne glemmes snart, og sammenhængende Sprog findes ikke deri, naar Man undtager nogle faa Smaahistorier. Til Campes Plan kunde den maaskee være passende, men vist ikke til at oversætte efter, under en som oftest maadelig Lærers Veiledning. Desuden findes der adskillige vanskelige og for det franske Sprog egne Vendinger deri, som Man vanskeligt kan oversætte, og desuden kan Man jo aldrig oversætte noget Sprog, saa gandske Ord for Ord; derfor lære Børnene lettere Oversættelsen udenad, end de forstaae, hvad de læse i det fremmede Sprog. Jsær er det Tilfælde med den ovennævnte tydske Abe, hvor der endog er anført adskillige tydske Ordsprog, som igrunden ikke kunne oversættes. Ved Examina skulde Man da troe, at Børnene havde gjort betydelig Fremgang i Fransk og Tydsk, naar Man hører dem med Færdighed at oversætte de sværeste Ord i disse Sprog; men vil Man blot spørge dem, hvor det eller hiint Ord, som de oversatte, staaer, seer Man, at de, som oftest, ikke kjende de simpleste Ord. Deres vanskelige Ade kunne de ofte oversætte udenad; men giver Man dem den letteste franske eller tydske Bog i Hænder, er det sjeldent, at de forstaae noget af den. Dog, dette er ogsaa meget Lærerens Skyld, fordi han ei holder Børnene til i Begyndelsen at oversætte hvert Or for sig. (Fortsættes.) Sorøe Academie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Dette Academie skal nu, i Følge allerhøieste Resol. af 9 Marti, indrettes til et Opdragelses institut, der ikke allene, som udmærket Skole, giver Underviisning i Fundamentalkundskaber, der forberede den studerende Ungdom til Universitets studier, men ogsaa, som Academie, aabner dem, som have gaaet denne Skole igjennem, Adgang til der at anvende den første Tid, efterat de ere udgangne fra Skoleunderviisningen, til at høre der philosophiske og philologiske Forelæsninger, dem nemlig, som for de fra Skolerne udgangne unge Studerende ere fornødne og foreskrevne, førend de gaae over til de egentlige Embeds-Studier, Et vist Antal Elever gives fri Undervisning, Værelser og Oppasning, hvorimod Betaling erlægges for deres Kost og Vask, dog skal der være nogle Gratistpladser. Adgang dertil have ikke allene Adel og lige med Adel Privilegeredes, men ogsaa andre Embedsmænds og agtbare Borgeres Børn af god Opdragelse. Skoleunderviisningen omfatter de samme Sprog og Videnskaber, som i de fuldstændige lærde Skoler, dog gives ingen offentlig Undervisning i Ebraisk, men en desto mere udvidet i Fransk, Tydsk og Engelsk, endvidere i Gymnastik, Tegning, Musik a. Ved Academiet holdes en Examen artium ved en Examensdeputation, i hvilke ogsaa Professorer ved Kjøbenhavns Universitet tage Deel. Fra denne Examen gaae Eleverne over til at høre academiske Forelæsninger sammesteds. Ogsaa en philologisk philosophisk Examen organiseres her, der, ligesaavel som Ex men artium, skal have samme Virkning, som disse Examina ved Kjøbenhavns Universitet. Underviisningsgrenene fordeles mellem en Rector, med Navn af Directeur, et Antal Lectorer i Videnskaberne og Sprogene, Adjuncter for de lavere Classer, samt Excereitsmestere. Da Academiets Hovedbygning er brændt, skal en ny Bygning opføres. Skolen kan imidlertid sættes i Gang for det første ved Hielp af de Bygninger, Academiet ellers eier i Sorøe. Overhofmesterpladsen gaaer ind, men en særskilt Administration af Godset vil vedblive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Under 18de April d. A. er emaneret en Placat, hvorved Hs. Majest. allernaadigst har fundet det tienligt, med Hensyn til Udførselen til fremmede Steder af Heste fra Kiøbenhavns, Vedbeks og Helsingøers Tolddistricter, indtil videre at forandre den ved Forordningen af 2den April 1812. bestemte Told derhen, at der, istedetfor 8 Rbdlr. pr. Stk., skal erlægges 10 pCt. af Hestenes Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
J det til Morgenblatt hørende Kunstblatt No. 108 for f. A., læses et Stykke, undertegnet Ret, angaaende Frue Kirke i Kjøbenhavn, i Anledning af den derover fældte Dom i No. 72 af f. B. Forf. ender dette Stykke med følgende Yttringer: Det Hele viser den høie Aand, som i dette Bygningskonstens Værk yttrer sig ved simpel Storhed, Hensigtsmæssighed i Anlæg, Harmonie og Reenhed saavel i det Heles som de mindre Deles Forhold, der, efter Fuldendelsen, upaatvivleligen vil gjøre et sielopløftende Jndtryk paa hver fordomsfri Kiender. Thorwaldsen har allerede under sit Ophold i Kjøbenhavn forudfattet denne høie Virkning, og af sand Begeistring for et Local, der er hans Arbeider saa gunstigt, tilbudet sig at udføre de dertil fornødne Billedhuggerværker, gjort Forslag til Anordningen af den hele Cyclus af hans lovede Arbeider, og erklæret, at ikke letteligen Architectens og Billedhuggerens Værker ville kunne træffes i skjønnere Harmonie end her vil blive Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Hr. Literatus Blok Tøren agter, i Forening med Hr. F. M. Lange, at udgive et Skrift under Titel: Historisk Haand-Ordbog, indeholdende korte Levnetsbeskrivelser over de vigtigste historiske Personer, fra de ældste indtil vore Tider; til Brug for Skolen og Livet. Bogen, ved hvis Udarbeidelse S. Baurs kleines historisch literarisches Worterbuch i 4 Dele, stor 8. for det meste er lagt til Grund, bliver omtrent 30 Ark stor, og overlades Subscribenterne for 10 s. Arket paa Trykpapir, og 1/4 høiere paa Skrivpapir. Subskriptionen staaer aaben indtil Værket er udkommet, men siden overlades aldeles ikke noget Exemplar under Bogladeprisen. Man subskriberer i den Gyldendalske Boglade og hos Bogtrykker H. H. Thiele, som have paataget sig Forlaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Aalborg, den 26de April. Det i Gaar ved Nibe holdte Foraars Marked, var, uagtet det skjønne Veirligt, dog ei saa stort, som man kunde formode, hvortil Aarsagen ventelig var den, at en Deel af de Handlende vare reiste til det i Dag holdte Thise Marked. Priserne vare følgende: Malkekøer kostede 17 a 18 Rbd.; hjemmegjorte Tøier 4 Mk. Alen, bleget Hørlærred 2 Mk. 4 s. Alen, ubleget Dito 26 a 28 s. Alen; bleget Blaarlærred 28 s. Alen, Dito ubleget 22 a 24 s. Alen; Smør 7 a 8 s. Pundet; Æg 7 a 8 s. Snesen. - Ved Nibe fiskes i dette Foraar en stor Mængde Sild, som i denne Tid sælges for 1 a 2 s. Oelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
J Møeborg Sogn ved Lemvig har nylig følgende sørgelige Tildragelse fundet Sted. En almindelig agtet Bondemand, hans Kone og deres to voxne Sønner, som gik friske og sunde tilsengs om Aftenen, fandtes alle 4 døde om Morgenen, Manden og Sønnerne i Sengen, men Konen paa Gulvet. Ved den afholdte Obductions Forretning opdagedes ikke mindste Spor til Gift, og der havdes ikke heller den fjerneste Mistanke om nogen Forgivelse. Rimeligviis ere de tilhobe blevne et Offer for uforsigtig Brug af Tørvegløder, som Konen skal have lagt langs med en nylig udspækket Væg, for at tørre den inden den blev kalket til Helligdagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Skrivelse fra det Holsteenske af 27de April d. A. J Jordens Skjød ligger der of skjult Ting af stort og af ringe Værd, hvoraf noget efterhaanden opdages og findes, men meget vel bliver for evigen uopdaget. En Jndsidder i Langenhorn i Amtet Bredstedt i Hertugdommet Schleswig, ved Navn Bahn Petersen, har nyligen, ved at grave i en Høi paa hans Mark, opgravet og fundet omtrent 80 Stykker Albertsthalere og Sjællandske Dalere. De skulle vel ikke have noget antiquarisk Værd, men dog være af Værdie 50 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Udaf en Skrivelse fra Hamborg af 27 April. Skjærtorsdag afskar Parcerne Livets Traad for de to berømte i Ditmarsken opdragne svære Stude; dog maatte de have en vældig Slagters Arm til Hjelp. Efter det almindelige Rygte veiede de levende, den ene 3,600 Pund, den anden 3,400 Pund, og skulde have kostet ved Jndkjøbet, Omkostningerne iberegnede, 2000 Mk. Hamburger Cour. Blandt Omkostningerne er 50 Rdlr. gaaede med ved Modtagelsen i Drikkepenge og adskillige Sagkyndige standsmæssige Beværtning m.v. J nogle Dage bleve de i Hamborg stillede til Skue, og Jndtægten, 1204 Mk. 7 s. anvendt til det meget store Sygehuus, som er under Bygning. Langfredag saae man dem begge hænge i det gamle saakaldte Rytterhaus, som er Kjødets almindelige Udsalgssted, uden Skind og Nyrene, der strax maatte skjæres ud, da en saa tyk Masse ellers i flere Dage ikke vilde blive kold og følgelig fordærves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
J denne Tilstand angav man Vægten for det Halve imod Bruttovægten, Huderne for 150 Pund hver, Talgen af hver for 300 Pund. Kjødet blev solgt til de sædvanlige Priser, 6 Ls. for Pundet af det Bedste, og var snart borte, da mange vilde spise Noget af disse mærkelige Høveder. Slagterne paastaae, at Kjødet koster dem 8 Ls., saa at de tabe. Studene vare meget lange og tykke, men havde korte Been, saa at de lignede Elephanter i deres plumpe Skikkelse. Huden var meget tynd, Haarene korte og glatte. Nogle paastaae, at de vare 7 Aar gamle, skjøndt Slagterne angav deres Alder for 4 Aar. Dersom man nogle Dage længere havde stillet dem til Skue og tilbørlig bekjendtgjort det, saa vilde Sygehusets Jndtægt være bleven over dobbelt saa stor. - Langfredag kjører, rider og gaaer Enhver, som kan, paa Volden, hvilket, formedelst det smukke Veir sidstleden, gav Leilighed til at vise og beskue de smukke Heste og Vogne, samt deres Jndhold i deres hele Pragt. Jmidlertid viste den uforskammede Sydostvind sig som en sand Aristocrat, i det den drev den Støv, som de Riges Equipager foraarsagede paa den meest besøgte Deel af Volden, imod de stakkels uskyldige Fodgjængere. - Dampbaaden, som dagligen gaaer til Harburg og tilbage, er stødt paa Grund og Hjulet derved beskadiget, dog uden at Fartøiet væltede. Denne Vælten med Baade giver rigtig nok ikke saa drøie Stød som naar man vælter med Vogn, da Vandet er meget mere eftergivende og glat, end den haarde Jord, men at det dog ogsaa har sine Ubehageligheder, er ikke at nægte. - Næsten alle Rideheste maa nu miste største Parten af Halen, for dog i een Deel at ligne de Engelske. Naar disse Rideheste omsider spændes af Foermændene, der kjøbe dem, naar de ere redne fordærvede, ved Siden af en langhalet Hest, saa seer det næsten lige saa moersomt ud som i Jylland, naar man seer en Koe og en gammel Hest ganske koldsindig i søsterlig Eendrægtighed at trække en Bondevogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Blandede Efterretninger. Paa Kongen af Engellands Krone findes den kostbare Rubin, som Edvard, den sorte Prinds, og Henrik V. bare efter deres Seire ved Agincourt (1356) og ved Poitiers (1415). Til de sorte Flokker i Kronningskaaben udfordredes astrachanske Lammefødder i Tusindtal. Bundtmageren har allene faaet for Kronningsgevandtets Udbedring og Forskjønnelse 11,000 Pd. St. (III,000 Rbdlr.), og det koster 20,000 Pd. Mingarelli i Bologna vil have opfundet den Konst, at styre Luftballonen paa en horizontal Maade, for hvilken Opfindelse Academiet i London har udlovet en Belønning af 20,000 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
J Aaret 1813 blev i Engelland og Wales som tælle 10 Mill. Jndb., 713 Mennsker dømte fra Livet, og i Frankrig derimod, som tæller 29 Mill., kun 307. Fra 1814 til 1818 dømtes i Engelland og Wales ialt 4157, og i Frankrig derimod kun 1737.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
J et i f. A. udkommet Skrift: Most's In fluenza Furopæn, eller den nyere Tids største Epidemie, søger Forf. at godtgjøre, at den heftige epidemiske Catarrhalfeber, der, under Navn af Influenza, udbredende sig fra Petersborg og endende sig i Lissabon, havde bragt Millioner paa Sygeleiet og lagt endeel i Graven, hver tyvende Aar i det forrige Aarhundrede er vendt tilbage, og derfor sandsynligviis vil hjemsøge Europa igjen 1822. En lignende Epidemie, har hersket 1762, 1749, 172932 og 1709-12. d. s. v. Blandt de Midler, Forf. foreslaaer derimod, er for den Enkelte at hærde sig mod de epidemiske Jndflydelser, og for det Offentlige, at indrette en Qvarantaine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 263. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 1/2 s. a 15 Rbmk. 10 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decb. 1820) 73. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 89 1/2 a 90 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 117 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler, 16. Svenske Sedler 65 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Det islandske literære Selskab. J Overeensstemmelse med Selskabets Love, meddeles herved offentlig Forklaring om dets Foretagender og occonomiske Forfatning, især for Aaret fra 30 Marti 1820 til samme Datum 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Efter at den vigtige og vidtløftige Sturlungasag tilligemed Biskop Arne Thorlaksens Levnet var bleven udgivet af Selskabet i 4 Dele i Qvart, har det begyndt at udgive en ny Fortsættelse af dette Værk, i samme Format, nemlig Islands Arbækur (Jslands Aarbøger), saavidt mueligt affattede i de historiske Sagers Form og Stil ved Sysselmand John Espolin. Heraf er den 1ste Deel (som indbefatter det 14de Aarhundrede nu allerede udkommet med en Fortale af Landsoverrets Assessor Thorsteinson, samt en Forerindring af Forfatteren, begge tillige forsynede med dansk Oversættelse. Endvidere er paa Selskabets Forlag udkommet den første Deel af en geographisk Lærebog i det islandske Sprog, under Titel: Almenn Jardarfrædi og Landaskipun. Nærværende Bind (som er forsynet med tvende illuminerede Globus-Kort i Steentryk) indbefatter den mathematiske, physiske og politiske Geographie, som er forfattet af Over-Auditeur, Bye- og Herredsfoged Grim Johnson i Skielskjøre, og af Cand. jur. Thord Sveinbiørnson. Endelig har Selskabet i Aar udgivet den 5te Aargang af dets Sagnablød eller historiske Blade (redigerede, som hidindtil, af Professor Finn Magnussen, som indeholde en sammentrængt Oversigt over det forløbne Aars vigtigste Begivenheder, samt tillige Formandens aarlige Tale paa Selskabets Stiftelsesdag og dets originale Regnskaber for Pengebeholdninger og Forlagsværker m. m.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
For nærværende Tid er den anden Deel af det ommeldte geographiske Værk under Pressen; dermed skulle følge fire Landkort, hvoraf det ene, over Jsland, er berigtiget efter de i senere Tider erhvervede Oplysninger. Ligesom Selskabet intet Honorar giver for dets Forlagsskrifter til dets Medlemmer, saaledes har ogsaa dets ordentlige Medlem, Capitain v. Born, havt den Godhed at affatte dette Landkort (som nu udkommer fra det Kongl. Steentrykkerie her i Staden) uden nogen Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Foruden Hans Majestæt Kongen, som allernaadigst har skjænket 100 Rbd. Sølv til Selskabets Kasse for dets afvigte Regnskabs Aar, har det i samme Tidsrum seet sig betydeligen understøttet af dets sædvanlige Velgjørere, især af Hs. Excellence Geheime-Conferentsraad Johan Bülow til Sanderumgaard, Ridder af Elephanten; Kammerherre Grev A. W. Moltke, Deputeret i Rentekammeret og for Finanzerne; Greve Knuth, Committeret i Rentekammeret; Conferentsraad, Amtmand og Ridder Thorarensen paa Jsland; Stiftamtmanden over Jsland v. Moltke, Etatsraad og Ridder Thorlacius m. Fl., efter som det trykte Hoved-Regnskab nærmere udviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Efter sidste Beretnings Medfør havde Selskabets kjøbenhavnske Afdeling paataget sig at modtage og oversende de Bøger, som her maatte blive givne til det i Jsland, efter Lieutenant v. Recius første Forslag og ivrige Medvirkning oprettede StiftsBibliothek. De Bøger, som af ham og Andre vare forærede dertil i sidstafvigte Sommer, bleve saaledes oversendte til Reikevig, hvor de modtoges af Biskop G. Vidalin, Ridder af Dannebrogen, samt forvares der under Stifts-Øvrighedens Over Opsigt, indtil det særegne Locale dertil, hvis Jndretning Regjeringen allerede har bevilget, er bleven fuldført. En ny Gave dertil er allerede indkommen fra Selskabets udenlandske Æres Medlem, Baron, Major og Johanniter Ridder Friedrich de la Motte Fouqve, i Mark Brandenburg, som ogsaa har lovet fremdeles at bidrage med Jver til Bibliothekets Forøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Selskabets Jndtægter, bestaaende i Medlemmernes Bidrag her og i Jsland, overordentlige Gaver og hvad der er indkommet ved Salg af dets Forlagsværker m. m., have, i det forbigangne Regnskabs=Aar beløbet ialt til 1171 Rbdlr. 68 tz. i Sedler og Tegn, samt 172 Rbdlr. 24 s. i Sølv. Hvorimod Udgivterne have beløbet sig til 1026 Rbdlr. 66 s. i Sedler og Tegn. Selskabets Eendom til Dato, Bøger og andre deslige Effecter fraregnede, er i Kongelige og Bank-Obligationer 800 Rbdlr. Sedler og 1900 Rbdlr. Sølv, hvilke udgjøre dets faste Fond, og i Contanter omtrent 433 Rbdlr. 94 1/4 s. Sedler og Tegn, samt 27 Rbdlr. 24 s. rede Sølv, der anvendes til at afholde de Udgivter, som Tid efter anden paakomme. Jøvrigt kunne vi henvise til de detaillerede Forklaringer, som indeholdes i de af Selskabets Kasserer og Boghandlings=Kommissionær til 30 Marti 1821 aflagte og i Trykken udgivne Regnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
J Selskabets kjøbenhavnske Afdelings General-Forsamling den 30 Martii sidstafvigte blev Professor Finn Magnusen valgt til Formand isteden for Landsoverrets=Assessor B. Thorsteinson, som fratraadte, formedelst sin forehavende Bortreise til Jsland. Cand. jur. Th. Sveinbiørn. son blev paa ny valgt til Kasserer, men Cadet lærer G. Oddsen til Skriver. Ogsaa blev Studios. Theolog. Th. Gudmundsen paa ny valgt til at forvalte Oplag og Udsalg af Selskabets Forlags værker. Selskabets Afdeling i Jsland bestyres, som forhen, af Domkirkepræsten i Reikevig A. Helgesen som Formand, af Land- og Bye-Foged S. Thorgrimsen som Kasserer, og Lector Theologiæ ved den lærde Skole paa Bessestad, J. Johnsen, som Skriver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Det islandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, den 25de April 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Indenlandske Efterretninger. Da Thorvaldsen, efterat have besøgt sit Fædreneland, som ikke havde seet ham i 25 Aar, ledsaget af dets bedste Ønsker, var kommen tilbage til Rom, gave hans Konstbrødre og Venner et stort Gjæstebud til hans Ære, bestaaende af 130 Couverts. En tydsk Konstynder, begeistret af den nordiske Phidias's store Fortjenester, digtede en til denne høitidelige Leilighed passende Sang, som var sat i Musik af Kocher, en genialsk Tonekonstner fra Würtemberg, som i denne Tid opholder sig i Rom. Digtet blev afsjungen over Bordet, og ved Slutningen deraf traadte H. H. Prinds Christian ind i Spisesahlen og bød sin store Landsmand en hjertelig Velkomst. Thorvaldsen har modtaget mange Bestillinger, hvorved Billedhuggerkonsten i Rom faaer ligesom nyt Liv, og paa hvis Fuldendelse de derværende Konstnere allerede forud glæde sig. Et af ham fuldført Værk er d. 18 Febr. d. A. blevet opreist i Staden, Zante paa den saakaldte Alhelgens Plads. De fornemste Jndvaanere paa Øen havde allerede i Aaret 1817 bestilt det hos Konstneren. Det bestaar af en Buste i Kjæmpestørrelse af Bronze, til Ære for Sir Thomas Maitland, den brittiske Lord-Over-Commissair. Mærkeligt nok, at en nordisk Konstners Meisel forherliger Hovedstaden, for en jonisk Republik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
J nogle Breve, skrevne i Dec. 1820, fra en tydsk Lærd, der i denne Tid gjennemreiser Spanien, berettes, at Levemaaden i Madrid er saa uhyre dyr, at et enligt Menneske næsten ikke kan leve der under 3000 Fl. aarligen, og endda maa undvære alle de Beqvemmeligheder, han har i det sydlige Tydskland for 800 Fl. En dansk Lærd, som er ankommen der, skal have tilbragt adskillige Nætter paa Gaden, fordi hans Forhold ikke tillode ham at tilveiebringe saadanne Udgivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Da han især sysselsatte sig med gamle Skriftcharacterers Studium, saa skal hans Papirer have hos Alcaden opvakt stor Frygt, fordi man ansaae de copierede Træk for Chiffre; han blev derfor, som mistænkt for Spionerie, arresteret, men, efter Gaadens Opløsning, igjen sat paa fri Fod. Man antager i Almindelighed, at Hunnen af Canariefugle ikke synger. Jmidlertid eier en Enkefrue i Kjøbenhavn dog en saadan Hun, der synger ligesaa fortræffeligen som en Han. At den er en Hun, kan der saa meget mindre være nogen Tvivl om, som den nyligen har lagt tre Æg.