JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
De danske Stater havde ved dette Angreb en fælleds Fiende med Frankrig; deraf fulgte, at en Alliance blev søgt og indgaaet med denne Magt. Keiseren gav formelig og offentlig Løvte om Folk og Penge, ogsaa rykkede en talrig fransk Armee indi Kongens Stater. Man var kommen overeens om, at de Omkostninger, dens Underholdning medførte, skulde hvise paa den franske Regiering; de udgjorde en Sum af flere Millioner Rigsdaler. Uden at foretage sig noget, vedblev denne Armee, imidlertid at være Landet til Byrde længere end den danske Regiering ønskede det. Omkostningerne ved dens Underholdning bleve ikke erstattede, og Danmarks Fordringer i denne Henseende vare ligesaa frugtesløse som de om de lovede Pengebidrag. Statens Finantser, hvis Hielpekilder allerebe af le toge ved Søkrigen og aldeles udtømtes ved denne nye Udgivet, følte snart de sørgeligste Virkninger af Jndførelsen af Continentalsystemet, der angaves som i Midlet til en almindelig Freds Tilveiebringelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
De hanseatiske Stæders og tilgrændsende Provinda. sers Jndlemmelse i det franske Rige lagde siden uer taalelige Baand paa Handelscommunicationen med re Tydskland. Virkningerne deraf udstrakte sig endog til de videnskabelige Forbindelser. Formelige Løvter, som flere Gange vare fornyede, havde givet Haal en om, at disse Hindringer, som saa høiligen strede ts imod den gode Forstaaelse, Hs. Majestæt stræbte at vedligeholde med den franske Regiering, skulde vorde hævede; men dette Haab blev altid skuffet. Medens den franske Armee i Vinteren mellem 1812 og 1813 trak sig tilbage, forsvandt de Keiserlige Tropper, som, ifølge en særegen Overeenskomst, skulde have været tilstæde for at dække Grændserne af Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Da den franske Regiering paa samme Tid havde tilkiendegivet, at den vilde underhandle om Fred med alle sine Fiender, fandt Kongen det overeensstemmende med Sin Jnteresse at giøre Storbrittanien Fredsforslag. Alliancen med Frankrig havde nu intet Formaal mere. Kongen vilde gierne have forebygget, at Stæderne Hamburg og Lübeck ikke paa nye skulle falde i de Franskes Magt, for at bortfierne Krigen, fra sine Grændser, og hindre disse Stæders Ødelæggelse, hvis Velstand er saa umiddelbart forbunden, med Hans Undersaatters Jnteresse. Hs. Majestæt blev hindret i Udførelsen af dette Formaal. Hans Jnteresse fordrede derfor at antage de Tilbud, der gjordes Ham, at fornye Alliancen med Frankrig, og at give den et viedre Omfang, for at tilsikre Sig mægtig Bistand mod de Souverainer, som ikke aflode at erklæte, at de havde besluttet at understøtte Sverrigs mod Hans Staters Jntegritet stridende Fordringer. Kongen har paa Sin Side samvittighedsfuldt opfyldt Traktatens Betingelser. Medens Hans Hielpetropper strede ved de franske Troppers Side erholdt de dog ikkuns en Deel af den Sold, der, ifølge Tractaten, tilkom dem, og Hs. Majestæts Undersaatter lede følelige Tab, saavel ved det Beslag, der lagdes paa de dem tilhørende Vare i Stæderne Lübeck og Hamborg, over hvilke den franske Regiering tillod sig at raade, som ved Borttagelsen af de Bankfonds, som vare i sidstnævnte af disse Stæder. De Løvter, der bleve givne om Erstatning i Anledning af disse Besværinger, vare ligesaa frugtesløse, som de ofte gientagne Reclamationer. Det var i Traktaten lovet, at tyve tusinde Mand skulde være tilstæde for at forsvare Hertugdømmerne og Jylland; men Marschal Prindsen af Eckmühl forlod i den Stilling, som dækkede disse Provindser, gik tilbage til Hamburg med alle de under hans Commando staaende Tropper, og overlod til sin egen Skjebne det Kongelige Troppekorps, der ikke var istand til at modstaae den overlegne Styrke, som rykkede frem for med Magt at tiltvinge sig Indgang i Landet. Fiendernes Jndfald i Hertugdømmerne og Fæstningernes Tab vare Følgerne af at Kongen blev forladt af en Allieret, paa hvis Hielp Han med Føie kunde giøre Regning. Hs. Majestæt har været nødt til at give sit Samtykke til den tungeste Opofrelse, for at sikre det Øvrige af Sine Stater for det Jndfald, hvormed de strax derpaa til Lands truedes af flere Magters forenede Tropper, og for igjen at komme i Besiddelse af de Provindser, som vare faldne i Fiendernes Hænder. Han tilbagekalder Sin Minister fra de Franskes Keisers Hof, og har erklæret Hs. Keiserl. Majestæt ved Sin Hof residerende Minister, at han ikke længere erkiendes i denne Egenskab, og at ham skal gives de Midler, der udfordres til hans Tilbagereise til Frankrig. Tillige erklærer Hs. Majestæt, at Han vil lorene Sig med de mod Frankrig allierede Souverainer, for at medvirke til Gienoprettelsen af en almindelig Fred, som alle Europas Nationer attraae, og som de danske Stater saa høiligen behøve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
udenlandske Efterretninger. (Af Lübecker Anzeiger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Krigstildragelser ved Middel- og Nederrhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Den 2den Januar forefaldt paa Schindbucklen sen Hede mellem Durkheim og Ellerstadt) en meget haardnakket Trefning mellem det Sackenske Korps og de Franske, der anførtes af Hertugen af Ragusa. De Franske bleve kastede med betydeligt Tab, forlode Durkheim og fattede paa nye Posto paa Hartenborgen. Men ogsaa herfra trak de sig efter en stærk Rekognoscering, ad Lautern. Ved denne Trefning vare 7 franske Kavallerieregimenter, i Virksomhed, men som tilsammen ikke vare over 900 Mand stærke. Seneral Lanskov, der anfører det Sackenske Korpses Avantgarde, var allerede den 5te i Hochspeier og den 6te i Lautern, der fra Revolutionskrigens første Aar er berømt for de faste Stillinger, som Tydskerne dengang havde der. De Franske havde efterladt mange Saarede, som General Sacken lod transportere paa 100 Vogne til Speier. Hvor vidt de Allierede allerede ere udstrakt i disse Egne, oplyses deraf, at de russiske Forposter allerede staae hinsides Neustadt henimod Eidelsheim. - I Dasseldorf indtraf den 4de Januar General Chernitschef, bente Prindsen af Sachsen-Koburg, den 6te General Winzingerode og Fyrst Wolkonsky. De af Nederrhinen henilende Tropper ere meget talrige, og torde for størstedelen kun blive brugte i Nederlandene. J Kassel indtraf den 7de Januar den første Kolonne sachsiske Tropper, der ogsaa ere bestemt til hine Egne. Hertugen af Weimar fører Overkommanden over Sachserne. Schweitz og Overthinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Ogsaa her ere de allierede Tropper trængte betydeligen frem. Staden Gens, en meget vigtig Punkt formedelst dens stærke befæstning, hvorfra Passen, over Jurabierget beherskes, er i Forbundshærens Hænder. Der var allerede Forstærkninger underveis til den fra Turin, og General Fourniet havde af Keiser Rapoleon erholdt befaling, at forsvare den til det yderste. Man fandt i Genf megen Munition og 117 Stykker, Skyts. Den 4de Januar stode østerrigske Tropper allerede i Nærheden af Lion. Andre Detaschementer vare allerede ankomne hinsides Martigny paa Simplons- og St. Bernhardshiergene, og saaledes er da og de tvende fornemste Passer til Jtalien i de Allieredes Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Fra General Wredes Armeeafdeling har man følgende Officielberetning : Huningen havde endnu ikke kapituleret, men beskiødes uophørlig. Staden skal næsten gandske være lagt i Aske, og kun Fæstningen endnu være tilovers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Krigen i Nederlandene. Ninvegen er Natten imellem den 2den og 3die Januar bleven rømt af de Franske, som der havde efterladt sig 25 Kanoner. Den 3die om Morgenen forre nogle af de fornemste Jndvaanere over Waalen, og overbragte Stadens Nøgler til den preusiske Kommandant i Lenth. Strax indskibedes en Deel Preusere som toge Staden i Besiddelse. Hele Landet mellem Maa sen og Waalen er nu frie for Franske. Goes naa Zeydbeveland har en en engelsk Garnison af 1000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Bergenopzooms, der endnu ikke er tæt indsluttet, har det lykkedes de Franske at forstærke indtil 2500 Mand, - Breda havde til Besætning 600 Mand Nederlændere, 44000 Engellændere og 600 Kosakker, det snart skulle afløses af engelsk Rytterie. Den 3die Jan. gjorde de Franske et Udfald af Forterne ved Helderen men blev med Tab slaget tilbage. - General v. Bulows Hær, der den 6te var ved Bommel gaaet over Waal- og ved Been over Maas=Floden, for at træng frem til Brabrand for at understøtte de store Opetatiotioner ved Over= og Middelhinen, er tilligemed Borstelle og Benkendorfs Korpser, mellem 40 og 50,000 Mand stærk, og bliver endnu stedse forstærket, Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Kongen af Neapels Tiltrædelse til det store Forbund anmeldes nu fra flere Sider som sikkert, samt at hans Tropper skulde have gjordt Holdt ved Ankona. Bekræftelse behøver endnu den Efterretning, at 10,000 Neapolitanere allerede skulde have forenet sig med den østerrigske General Nugent, og at saavel Verona, som Venedig var rømt af de Franske. Hamborg og dens Omegn. En befaling udstædt den 5te Januar af Prindsen af Eckmühl forordner, at det til Samfærselens Lettelse med de indenfor Udenværkerne liggende Forstæder St. Georg og Staddeich, skal være enhver af Stadens og Forstædernes Jndvaanere tilladt, med Sikkerhedskort at passere ud og ind. Ogsaa skal Altonas Borgere daglig være bevilget et vist Antal Passe, som de ved Tilbagekomsten fra Hamborg igien maae afgive. - Jfølge Breve af 18de Januar bliver alt Sølvtøi afleveret. Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Kommunikationen med Altona gjordes meget vanskelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Man siger, at Prindsen af Eckmühl har yttret i et Krigsraad at han var tilsinds at kapitulere. Men General Loison havde erklæret sig derimod paa Grund af, at hans forhen givne Raad, at opgive Hamborg, og trække sig til Holland, for at vedligeholde Frankrige det dengang blev forkastet, og at der nu ikke blev andet tilbage for det i Hamborg værende Korps, end at forsvare denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Fyrstendømmet Hildesheim er ved en Proklamation fra det hannoverske Ministerium bleven forene med Prindsregenten af Engellands tydske Stater, ifølge en med Preusen sluttet Overeenskomst, fremdeles har Major v. Offermann ved en Proklamation i Hertug, Friedrich Wilhelm af Brunsvig Lüneburgs Navn, taget Hertugdømmet Brunsvig i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Af de Relationer man har havt af de Reisende er at berigtige, at det ikke var i Holland Mortier blev slagen, men ved Speyer; af den russiske General v. Sacken. Danzig skal være falden. Kongen af Neapel skal have forenet sig med de allierede Magter, som have garanteret hans Dynastie for Neapels Trone. J Nedersachsen have de Allierede under en General Schwarzenberg, med Storm indtaget Haarburg, Wilhelms burg, Ochsenwerder, og at de staae nu i Eimsbuttel tæt ved Hamborg. J Frankrige ere de Allierede trængte frem til Naney og Metz, og Hovedqvarkeret skal alleredvære endnu nærmere Paris. - Disse Efterretninger, meddeelte i Jversens fyenske Avis, synes ikke at være uovereensstemmende med adskilligt af ovenanførte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Aarhuus. Ved Avisens Slutning var Kjøbenhavns Post endnu ikke ankommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Biskop og Ridder Birch, til Aftensang Prof. Larsen, i Frue Kirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jansen, i Hospitalskirken Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-04
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 7de Februar førstkommende, bliver offentlig Auction foretaget og afholdt, over en Ladning Træelast, beliggende paa den søndre Side af Mindet, og bestaaer samme af 10 og 12 Fod 1 1/2 T. Forr og Gran Bord 12 til 24 Fod, Forr og Gran Tommer 18 til 32 Fod, For- og Gran Huustømmer 9 St. runde Forr Træer, fra 4 til 48 Fod lange 6 a 7 Top 18 og 20 Fod Forre Juffore6 Fods Forr Stolper 6 Tom. i Qvadrat 18 og 20 Fos. Stakitter 2de Tom. i Qvadrat og 18 og 20 Foss. store Modums Lægter. Samme Tid bliver tillige opraabt og naar antageligt Bud skeer, bortsolgt: Nogle Tønder udsøgt god Kommen, Tiære og Salt m.m. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig, da Conditionerne paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. N. Beck Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-05
No. 15. Aar 1814. Aarhuus Stifts. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse-Contoirs med Brevposterne. som forsendes. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Løverdagen, den 5te Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-05
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig forpligte Sig giensidigen paa det høitideligste til aldrig at afvige, ihenseende til Anvendelsen af Midler, henlagte til milde Stiftelser eller offentlige Brug, fra den oprindelige Bestemmelse, der er dem givet i de Lande, de ifølge nærværende Traktat have erhvervet, nemlig Kongeriget Norge og Hertugdommet Svensk Pommern med deres giensidigen tilhørende Deele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-05
Bestemmelserne i nærværende Art ere ogsaa anvendelige paa Embedsmændene i Pommern, de være Svenske eller Pomeranere. Art. 27. De mellem Deres Danske og Svenske Majestæters Forgængere afsluttede Fredstrakter, navnlig den i Kiøbeehavn af 27 Mai 1660 og de i Stokholm den 3 Juni og i Fredensborg den 3 Juli 1720 undertegnede Traktater, saavelsom den til Jønksping af 10 Decbr. 1809, ere fornyede ved nærværende Artikel og igien satte i fuld Kraft i deres hele udstrækning og Bestemmelser, for saavidtsom de ikke ere stridende mod de i nærværende Traktats Artikler indeholdte Bestemmelser. Alt. 28. Nærværende Traktats Ratifikationer skulle ud vexles i Kiøbenhavn inden en Tid af 4 Uger, at regne fra den Dag, da den er underskreven, eller for, om skee kan. Dets til Bekræftelse have vi Undertegnede, i Kraf af Voxe giensidige Fuldmagter, underskrevet nærværende Fredstraktat og paatrykt samme Aftryk af Vore Vaaben. Skeet i Kiel den 14 Januar Aar efter Christi Byrd 1814. Edmound Bourke. G. Baron af Wetterstedt. (L. S.)(L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-05
Separat-Artikel. H. M. Kongen af Danmark, stolende med fuldkommen: Tillid paa Deres Svenske og Britaniske Majestæters borg officia for at gjenoprette snarest mueligt alle Freds og Venskabs Forhold mellem H. M. Kongen af Danmark og Deres Majestæter Keiseren over alle Russer og Kongen af Preusen, saaledes som de vare for Krigen, samtykker i umiddelbar at lade alle Fiendtligheder mod disse med Sverrig og Storbritanien allierede Magter ophøre. Alle Priser, gjorte efter nærværende Traktats Undertegning, skulle gives tilbage, i det H. M. Kongen af Danmark stoler paa en fuldkommen Reciprocitet i denne Henseende. Nærværende Seperat-Artikel skal have samme Kraft og Gyldighed, som om den Ord for Ord var indrykket i den i Dag underskrevne Fredstraktat og skal til samme Tilratificeres, Dets til Bekræftelse have Vi Undertegnede, i Kraft af Vore Fuldmagter, underskrevet nærværende Separat-Artikel og paatrykt samme Aftryk af Vore Vaaben. Skeet i Kiel den 14de Jan. Aar efter Christi Byrd 1814. Edmound Bourke. G. Baron af Wetterstedt. (L. S.)(L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
No. 1 Aar 1814. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse-Contoirs som forsendes. med Brevposterne. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Tirsdagen, den 8de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Udenlandske Efterretninger. (Af Lübecker Anzeiger og Statstidenden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Følgende høist mærkværdige Artstykker, som den Pariser Moniteur af 30te Dec. f. A. indeholder, levere ikke allene vigtige Bidrag til de sidste Maaneders Historie, men tilkiendegive endog tydelig Frankriges nærværende Forlegenhed, ved et Sprog som under Napoleons Regiering aldrig nogensinde før er bleven ført. Senats-Forsamling Mandagen den 27de Decbr., under Forsæde af Hs. Keiserl. Høihed, Rigets Erke kantsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Senatoren Greve von Fontaine, en af Medlemmerne af den i Forsamlingen den 22de f. M. udnævnte Commission, tog i Commissionens Navn Ordet, og gjorde Forsamlingen følgende Rapport: Monseigneur Senatore! Senatets første Pligt mod Monarken og mod Folket er Sandhed. Fædrenelandets nuværende kritiske Stilling giør denne Pligt endnu helligere. Keiseren selv opfordrer alle sine Statskollegier, til frie at yttre, deres Meninger. Et i Sandhed Fyrster værdigt Exempel! Et værdigt Exempel af Regentmagt, hvorved denne, skiøndt stillet i en Enestes Haand, forstærkes ved almindelig Fortrolighed. Nationens Mening bliver derved Tronens Støtte, og Folket føler sit Værd, som den retmæssige Priis for deres Opofrelser. Saa danne store Beslutninger kunne ikke forfeile deres Hensigt. Desaarsag har da ogsaa den i Eders Forsamling den 22de sidstleden udnævnte Commission, for hvem jeg har den Ære at være Ordfører, paa det strængeste undersøgt hine af Hertugen af Vicenza meddeelte officielle Stykker, som ifølge Hs. Majestæt Keiserens befaling forelagdes samme. Atter ere Fredsunderhandlinger begyndte. - Endnu holder Eders Dom tilbage. En kort Fortælling af Begivenhedernes Gang ville foreløbigen belyse Eders Undersøgelse, og bestemme Frankerigs Skjebne. Da det østerrigske Kabinet ophørte Mæglerens Rolle, da alt lod befrygte, at Kongressen i Prag snart vilde vorde afbrudt, endnu da vilde Keiseren desuagtet giøre et fornyet Forsøg til Fastlandets Ønskers Opnaaelse. Hertugen af Bassano skrev til Fyrsten af Metternich. Han foreslog, at erklære en eller anden Punkt paa Grændsen for neutral, for der, selv medens Fiendtlighedernes Vedvarelse, igjen at knytte de Prager Underhandlinger. Ulykkeligviis bleve de første Forsøg uden Følger. Hiin fredelige Skridts Tidspunkt er vigtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Den østerrigske Hovedagmee, hvortil Bayrerne og Würtembergerne ogsaa høre, ere trængte frem til Be sangen. Napoleon samler sine Tropper ved Metz. De Soldater, som herefter indkaldes, skulle trække, sammen i Egnen af Paris. En russisk Armee har taget Veien over Bern til Jtalten, for at angribe den italienske Armee fra denne Side. Forbindelsen mellem Strasburg og Paris er afbrudt. Man har opsnappet Dopescher af stor Vigtighed. I Genf er udbrudt Opstand; Stadens Nøgler ere oversendte til Fyrsten af Schwarzenberg. Den 30te skulde General von Bubnarykke derind. Den allierede Armee har bemægtiget sig de faste Slotte Belmont og Landskrone. I det ene af: dem fandt man 16000 Centner Krudt. Slottet Bel mønt blev sprængt i Luften, da det ikke var af Vigtighed for Operationerne. Befort er berendt, Marschall Ney skal staae ved Befanton med et betydeligt Corps. Maynz er aldeles afskaaren fra det franske Rige. Dens Garnison bestaaer af 15,000 Mand, og Straf borgs af 135000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Schweiz har formeligen antaget igien sin gamle Forfatning, efterat det dertil var opfordret af de høie Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Danzig har overgivet sig. Garnisonen er krigsfangen og skal, for saavidt den bestaar af Franske, føres til Rusland. Rhinforbundstropperne og Polakkerne til deres Hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Wittenberg er taget med Storm. At Custrin, Torgau og Hünningen ere faldne og de Allierede nu ere kun 3 Dagreiser fra Paris, fattes endnu den officielle Bekræftelse om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Garnisonen i Magdeborg giør ofte Udfald; men drives altid tilbage. 80000 Mand friske Tropper passere over Simplomtil Jtalien, hvor de neapolitanske Tropper ved Ancona have gjordt Holdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
J Østerrige skal der uopholdelig begyndes paa at oprette en Reservearmee paa 120,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
General Bülov er i Holland igien skredet til Offensive, efter at han er bleven betydelig forstærket. Naar den bliver heftig angreben. Nimvegen er forladt af de Franske. De Allierede staae ved Breda. Hs. Kgl. Høihed Prindsen af Oranien, de forenede Nederlandes souveraine Fyrste, har befalet en almindelig Folkevæbning, som bestaaer af en Landstorm, hvortil alle vaabenføre Mandfolk fra 17 til 50 Aar høre. Af Landstormen dannes en Landmilice af 20000 Mand. Hs. Kgl. Høihed har udnævnt Arveprindsen til General af Jnfanteriet og Generalinspecteur over alle Tropperne og den nederlandske Landmilits. Walchern er endnu i Fiendernes Hænder, og al Forbindelse med denne Øe er afskaaren. Rundt om samme ligge 27 engelske Krigskibe, hvoriblandt 3 Tredækkere. Efter Beretninger, som vi iforgaars erholdt fra ZoutBommel, er Prindsen af Oranien i denne Stad hos General Bülow. Paa dette Sted 20000 Mk. passeret Waal floden; en stor Deel af dem ere allerede ankomne. Ligeledes venter man og faa Dage mellem Stæderne Arnheim og Emmerich et Korps allierede Tropper paa 40,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
J Brabant er det allerede kommet til blodige Optrin. Det colombske Korps, som har faaet Forstærkning af Kosakker, og afbryder Communicationen mellem Mastricht og Antverpen, strøifer lige til henimod Brussel. Fra alle Egne af Brabant indbringes fangne Gensdarmer, og Troppemarscherne til Antwerpen, saavelsom Udstrivningen af de Conskriverede, høre ganske op. J Tornhout bleve hundrede Mand af Elitnødarmerne deels nedlagtede deres tagne til Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Paa Militairveien mellem Maastricht og Mecheln har og man taget fem Stykker svært Skyts, som vare bestemte til Antwerpen. De ere paa Omveie bragte hertil Den 16de marscherede en Deel af Corpset bort af Militairveien, og rykkede den 17de ind i Louvain (Løven.) og Nogle Uordener, som i Begyndelsen havde Sted, bleve snart standsede. Tyve Stykker svært Skyts, bestemte til Antwerpen, bleve indtil videre nedsænkede i Det spanske Citadel Denia i Kongeriget Valencia Kanalen. forsvares endnu af de Franske med mageløs Haardnakkenhed. Kommandanten svarede paa den fiendtlige Opfordring, at han ikke for vilde tænke paa Overgivelse, for intet Hielpemiddel meere var tilbage. J otte Dage havde man uophørlig beskudt det med 19 Kanoner, og dog var Breschen endnu ikke praktikabel. Hele Amerika skal af Englænderne være erklæret i Blokadestand, og udrustes dertil en Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Blandede Efterretninger. Lord Castlereagh er med sit Følge ankommet den 5te Januar paa Korvetten Arion til Helvortsluis, og den 6te afreist til Haag. Den 11te forventedes han i Kongen af Vestfalen var den 23de Novbr. ind Münster. trussen med sin Gemalinde i Kompiegne. Greven af St. Lau (forhenværende Konge af Holland, skal i Kanton Waad have indgivet et Skrift, hvori han protesterer mod de nyeste Begivenheder i Holland, og opbevarer sine Rettigheder dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Der giøres store Anstalter til den engelske Princesse, Charlottes Formæling med Prindsen af Oranien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Udenlandske Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
(Af samtlige danske Aviser.) Hs. Majestæt Kongen, der den 31te Jan tiltraadte, Reisen over Beltet, var endnu den 4de Februar ikke kommet længere end til Sprogøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
J Anledning af en den 19de Januar om Morgenen, tidlig iagttaget Rørelse paa hiin Side sloges Generalmarschen i Hovedstadens Gader, og alle saavel Militaire som Brandkorpset med Videre ilede paa første Vink, hvor Pligt mod Fædreland og Konge, endog ved den fierneste Mulighed af Fare, kaldte dem hen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-08
Ved en Jldebrand om Aftenen den 23de Januar paa Amager skulle 3 Gaarde være afbrændte.