JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Onsdagen den 23de April Kl. 10 om Formiddagen, bliver i Bygnings-Contoiret i forrige Fosthuusgaard foretaget Licitation over der pro haa approberede Reparations-Arbeide ved de Kongelige Slotte og Bygninger, saavel her i Byen, som paa Landet; hvorved ei silene opbydes Arbeids Lönnen i alle Professioner, saasom: Tömmer Muur-Snedker og Smede=Professionen m. ve; men og tillige Materialier af Muur- og Tagsteen, Kalk, Söm og videre, alt efter de Conditioner og Overslag, som 4 Dage forud ligge til de Lysthavendes Eftersyn i forbemeldte Contoir. Afgangne Sognefoged Lauriz Jensens efterladte Selveier gaardt i Lildballe Bye, Eltang Sogn, Weile Amt, beliggende 1 Miil fra Colding, 2 Mile fra Fridericia og 3 Mile fra Weile, bliver stillet til offentlig Auction første Gang den 16de, anden Gang den 21de og tredie Gang den 28de April næstkommende. hver Dag om Formiddagen Kl. 10. Gaarden skylder af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., samt Skov 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., haver sine Jorder udskiftede af Fælledskab, først selv indhegnede, og tæt udenfor og omkring Gaarden beliggende. Gaardens Udsæder, det ene Aar mod det andet, 20 23 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 36 Tdr. Havre og 12 Tdr. Boghvede. Hvegylen er aarlig 100 tro sær Enghøe, kan græf- og forreg Væster, go a 30 Faaeshaveder og 30 Faar. Gaardens Bygninger, som for 8 at mar siden afbrændte og af ny Ege Tømmer med brændte Muursteens Tavler igien bleve opførte, ere i særdeles god Stand, samt indrettet til beqvem Boevæl for en honet Famelte. Stuehuset, som indeholder 9 Værelser, foruden Kiøkken og Bryggershuus, er 16 Fag, Laden 21 Fag, Hestestald og Koerlade 16 Fag, Færhuus 16 Fag, foruden 9 Fag Baghuus til Tørve= og Huggehuus m. v. Til Gaarden ligger og 3 Gadehuse, som beboes af Huusmænd, der forretter bestemt Arbeide til Gaarden. Disse Bygninger ere forsikkrede i den almindelige Brandkasse for 1480 Rdlr. Gaarden eier anseelig Skov, baade af Eeg og Bøg, endog til betydelig Salg i Faanetræe, saa ligger og en stor Overflødighed af Tørvestler til Gaarden. Ved Gaarden er ellers den behagelige Omstændighed, at den ligger ikke i Byen, men en temmelig Strækning udenfor samme, og paa Gaardens egen Mark, ie behagelig og frugtbar Egn. Hvem som før Auctionen behager at tage Gaarden og dens Eiendomme i Øiesyn, ville melde sig hos Enken paa Gaarden, som lader samme forevise. Første og anden Auction holdes paa Fridericia Raadhuus, men trediAuction i Gaarden selv; Lysthavende behager altsaa at møde disse Steder til ovenmeldte Tider, hvor Auctions=Conditionerne bekiendtgiøres, hvoriblandt og bliver disse: at endeel af Kiøbesummen kan blive staaende paa 1ste Prioritet i Gaarden, samt at Gaarden kan modtages af Kiøberen enten 1ste Maji, Mikkelsdag eller 1ste Novbr. d. A., ligesom Kiøberen helst maatt ønske det. Fridericia den 4de Martii 1800. H. Buhl, Herredsfoged og Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
En Gaard paa Landet 32 Miil fra Kiøbenhavn i den behagelig- ste Skov Egn er underhaanden til Kiøbs, dertil er omtrent 40 Tdr. Land, Friehed for Hoverie og alle Tyngder, den har 2 Hauger og 2 Fiskeparker, og er assureret for 3580 Rd. Da der tæt forbie Gaarden løber en Aae, er der god Leilighed til et Fabriks Anlæg. Nærmere Underretning gives i Kokkegaden ved Helliggiøstes Kirke No. 138. nu, 1 2 Miil fra Staden liggende Bondegaard af henved Tønder Hartkorn, og et Lyststed ligeledes 12 Miil fra Staden, med en behagelig og velindret Hauge med Drivhuus a., er at faae til Kiøbs naar de Lysthavende derom behage at henvende sig til Hof= og Stadsrets Procurator Brøndlund, boedde i Compagniestrædet Nr. 69. en i Nærheden af de Kongel. Palaier beliggende Gaard ere 1 til næstkommende Paaske Fløttetid at faae til Leie følgende Værelser og Beqvemmeligheder, nemlig: 1) en Stue=Etage bestaaende af 8 Værelser med Kiøkken, Kielder, Vognremisse, Stald for 2 Heste m.v. 2) i 1ste Etage 9 Værelser en Spitemed Kiøkken, Spisekammer, Kielder, Vognremisse, Stald for 4 Heste mam. Om Leien handles med Hof= og Stadsrets Procurator Brønlund, koende i Compagniestrædet No. 69, som og anviser Værelserne.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Ifald nogen ønsker at faae til næste Commer en Græsning af 2) circa 150 Tønder Land i Leie, den tar melde sig hos Forpagter Petersen paa Longbyegaaet ved Skielst. Ved Lindersvolds Steen eller Ladeplads i FarøebugtH. des Fauerbye kan saar bekommes 120 Favne Kalksteen imod den Betaling 13 Rdlr. pr. Favn frit i Fartøiet leveret; hvorom Liebhabere behager at melde dem, enten hos de Hr. Etatsraader Wormskjoldtes Rested i Kiøbenhavn, eller hos undertegnede Godsets Forvalter. Lindersvold pr. Kiøge den 26de Martii 1800. F. Jeren.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Constantinopel, den 25de Februar. J Forgaars ankom her en overordentlig Coureer med Duplcatet af den imellem Storviziren og General Kleber sluttede Capitulation, og tilligemed den Efterretning, at Storvizirens Vicarius har allerede med et Corps af 6000 Mand taget i Besiddelse den 4de Febr. Egyptens Hovedstad Cairo. Storviziren vilde faa Dage derefter holde sit høitidelige Jndtog, Cairo. De Franske havde begivet sig tidligere derfra, end man havde troet, til Alexandrien og andre egyptiske Søehavne, for at vende tilbage til Frankrig. Deres Afmarch fra Cairblev, som man forsikrer, i Besynderlighed derved paaskyndet, at man i denne store Stad frygtede, ved Nærheden af Storvizirens Armee, for en almindelig Folkeopstand mod de Fransk. - Constantinopel siges, at skulle blive illumineret formedelst denne Tildragelse og fordi de Franske have forladt Egypten. J Begyndelsen af April seiler Capitain Pacha med sin Flaade til Syrien, og derpaa til Corfu, hvor endnu flere tyrkiske Krigskibe befinde sig. Egyptens Administration bliver nu meget forandret. Det skal blive deelt i 4 Gouvernementer, ethvert under en Pacha. Jusuph=Pachabestemmer man til Generalgouverneur, og skal residere i Cairo. -
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Porten havde ladet alle Koffardieskibe, som ligge i Kanalen af Constantinopel, indbyde til at begive sig til Alexandrien, for der at blive fragtede for Portens Regning til at transportere de Franske fra Egypten. Capitainerne holdte Sammenkomster imellem sig, og vendte sig derpaa til deres Nationers Ministre i Constantinopel med den Forespørgsel, om de med Sikkerhed kunde antage dette Forslag. Da disse ingen Jnstructioner havde angaaende en saa uventet Sag, saa afsloge de fleste Capitainer Tilbudet; dog har Porten afsendt mange andre Transportfartøier til Alexandrien.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Af en anden Skrivelse fra Constantinopel, den 25 Febr. Til Capitulationen, hvortil General Kleber har seet sig nødt, har Fortet Saliches Jndtagelse i Besynderlighed bidraget. Tyrkerne erobrede dette saavelsom El=Arisch ved Storm, dog ikke uden er betydeligt Forlis Bemeldte Forter at ansee som en Forstad af Cairo. J denne Egyptens Hovedstad er nu Storviziren, efter de nyeste Beretninger, allerede ogsaa rykket ind, og hans hele Armee befinder sig i og ved hiin Stad. Porten har meddeelt alle fremmede Ministre denne mærkværdige Efterretning. Storviziren har foreløbende inddeelt Egypten i 4 Gouvernementer eller Paskaiteter, og et af samme har Pachaen og forrige Skatmester Celebi Effendi bekommet, som sluttede Capitulationen med General Kleber. J Alexandrien, hvorhen de Franske allerede ere trukne, skal en smitsom Syge anrette store Øddelæggelser.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
De Franske i Egypten blive transporterte til Marseille og Toulon. Blandt andre ere 60 Skibe bestemte dertil, mem lig: 30 fra Constantinopel, 15 fra Smyrna i 5 fra Øerne i Archipelagus, 5 fra Salonichi og 5 fra Levantet. De herværende russiske Koffardieskibe vægredesig ved at modtage denne Bestemmelse og Skibe med østerrigsk Flag ere nu ikke her De manglende Skibe blive altsaa leverte Porten af graske Undersaattere, og 2 Linieskibe og 4 Fregatter afseile herfra for at tiene de Franske til Convoi fra Egypten. - Den herværende russisk keiserlige Gesandt og den engelske Ambossadeur holde nu mange Conferencer med hverandre, angaaende de egyptiske Anliggender. Jmidlertid sender Porten, uagtet Pacificationen, endnu bestandig flere Tropper til Egypten, hvilket giver Anledning til mange Slags Formodninger. - Cairo's Tilbageerobring har opvakt her en almindelig Glæde, da denne Stad, i Henseende til Handelen, er saa høist vigtig for Constantinopel. Mange Vare, som man haabe snart igien at bekomme derfra og fra Egypten, ere allerede faldne i Prisen, og andre, som man bruger sammesteds ere pludselig stegne. J 2 Aar har Handel og Vandel med Egypten lagt gandske stille. Paa Transportskibene, som afgaae herfra derhen, ere allerede mange Vare blevne indskibede paa Speculation. - Paa de Exvenetianske Øer, besynderlig paa Corf, skulle hærske Uroeligheder. - Vor hidtilværende Gesandt i London er kaldt tilbage og en anden udnævnt i hans Sted. Det samme skal skee med den i Wien. Lissabon, den 27de Februarii.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
I Gaar Aftes Kl. 9 mærkede vi her et temmelig stærkt Jordskjælv, ved hvilket en Deel af et gammelt Palais og nogle Huse i sammes Naboelaug styrtede ind under et stormende og frygtelig Regnveier. J Morges Kl. 3 mærkede man igien et Jordsted, dog ikke saa stærkt. Bestyrtelsen var almindelig, dog har Gud ske Lov intet Menneske mistet Livet.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Livorno, den 7de Marts. I Gaar kom den engelske Admiral Lord Keith hertil med Skibet Dronning Charlotte paa 110 Kanoner. Ombord paa samme befinde sig krigsfangne Franske, hvilke udgjorde Besætningen af det franske Linieskib Genereur paa 74 Kanoner, som blev taget af Admiral Nelson. Om disse Krigsfanger blive bragte til Toulon eller strax udvexlede, er endnu ikke bekiendt. - Efterat den tapre Admiral Nelson havde erobret ommeldte Linieskib, seilede han mod Malta, for at bloquere la Valetta fra Søesiden. J denne Havn befinder sig endnu det franske Linieskib Wilhelm Tell, hvilket vel ikke vil slippe fra ham. Dette og Genereur vare begge de Skibe, som undgik Admiral Nelson i Slaget ved Abukir. Allerede da havde han Haab om, at faae dem endnu fat. - En fra Palermo som Coureer hertil ankommen engelsk Officeer, som reiser til London, har overbragt gunstige Efterretninger angaaende Malta, hvor ogsaa et Corps Russer var ankommen.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Livorno, den 8de Marts. Foruden Admiral Lord Keiths Linieskib er ogsaa et andet engelsk Linieskib paa 74 Kanoner tilligemed 2 Fregatter og 2 Brigantiner ankommet her. Disse Skibe ere efter Rygtet bestemte til at forstærke Blokaden for Genua, hvorfra de andre engelske Skibe, formedelst ugunstige Vinde paa en sort Tid have maattet begive sig bort, ved hvilken Leilighed ogsaa mange franske Skibe ere indløbne sammesteds. Skulde angrebet mod Genua ikke snart paafølge, frygter man for, at Massena vil komme forveien og fra sin Side angribe. De Franske have allerede gjort paa et Par Steder smaa Angred, men som ikke ere lyktes.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
London, den 18de Marts. Hovedsagen, som nu her beskieftiger den politiske Opmærksomhed, er den nye store Expedition, som bliver udrustet i vore Havne. Hvorhen den er bestemt er Spørgsmaalet. Mange paastaae, at den er bestemt til Middelhavet mod de sydlige franske Kyster, andre mod Spanien, og endnu andre mod Genua og Malta. At den igjen er bestemt mod Holland, eller de franske Kyster, tvivle mange paa. Derimod gaae andre saavidt, at de endog udbrede det ugrundede Rygte, at de engelske Tropper skulle besætte Alexandrien, Rosette og Damlette, hvilke Stæder Porten afstaaer til os. - 18000 Mand have faaet Ordre til at holde sig marchfærdige til den hemmelige Expedition. 24 af de største Transportskibe i Portsmouth blive satte i seilfærdig Stand dertil. Admiral Knowles skal commandere Skibene og General Stuart Tropperne. Officererne, som høre til Regimenterne i Gibraltar, og Minorca, og efter Tilladelse ere her, have faaet Ordre at støde til deres Regimenter. Formodentlig blive ogsaa de russiske Tropper brugte til denne Expedition. Paa Jndførselen af Korn fra Middelhavet og fra America er, saavelsom paa Jndførselen af svensk Sild, bleven sat en Premie. Flaaden under Lord Bridports Commando er sidste Fredag afseilet fra Torbay.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
London, den 21de Marts. Rustningerne til den hemmelige Expedition blive vedvarende fortsatte med stor Jver. Den 19de Marts blev den første Bataillon af 35te Regiment indskibet paa Krigskibet Stutelyi Deal. En Division Gardere af 400 Mand er under Oberste Finch allerede til Skibs, og det 5te, 17de og 40de Regiment følge efter. Ogsaa Generalerne Simere, St. Clair og Moøre have Commandoer ved Expeditionen. Det portugisiske Establessement Goa ved den malabariske Kyst i Ostindien, er kun, medens den nærværende Krig varer, taget i Besiddelse af vore Tropper. Samme bleve sendte derhen til Forstærkning, da den portugisiske Garnison var sammesteds kun meget svag. J Gaar blev den 2den Division Gardere indskibede i Portsmouth, og den 2den Bataillon af det 35te Regiment i Deal. General Tarlton har ogsaa faaet en Commando ved den hemmelige Expedition. Der blive ogsaa indskibede 5 Compagnier Artillerie. De sidste Breve fra Lissabon bekræfte, at Hoffet i Madrit tager en truende Stilling imod Portugal. Mange Transportskibe, som blive udrustede i voxe Havne, ere bestemte til at hente nye russiske Hielpetropper fra Havnene i Østersøen. Det udspredte Rygte, at de russiske Tropper paa Jersey og Guernsey allerede blive indskibede igien til Rusland, er ugrundet. Tvertimod skulle disse Tropper snart vise sig virksomme.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Liv, den 21de Marts. Det condiske Corps gjorde allerede alle Anstalter til med det første at tiltræde Tilbagemarchen til Rusland, da pludselig en Coureer, som ankom om Natten imellem den 19de og 20de, forandrede sammes videre Bestemmelse. Det hele condeske Corps træder nu i engelsk Krigstieneste, og marcherer med det første til Rhinen.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Paris, den 21de Marts. Her circulerer den Efterretning, at General Kleber var med den endnu øvrige Deel af den ovientalske Armee kommen tilbage fra Egypten til Marseille. Man har gjort store Væddemaal for og imod dette Rygtes Sandhed. Der siges endog, at 4000 Mand ere komne tilbage. Buonaparte skal vel som man vedvarende forsikrer, afreise den 6te herfra til Dijon; men da han tager Ministeren for de udenlandske Sager, Taleyrand, mod sig, saa formoder man, at han endnu bestandig vil underhandle med Østerrige, og at det var mueligt, at en Vaabenstilstand og Fredsprælimairier bleve sluttede, forend man formodede. Skulde endog Feldttoget igien begynde, torde efter første og beste Bataille fra vor Side blive fore slaget Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Wien, den 22de Marts. Den nye Pave skal efter Rygtet forblive i Venedig indtil Freden er sluttet. Til hans Kronning i Venedig er den 21de bestemt, som den hellige Benedicts Dag. J Kraft af den imellem General Kieber og Storviziren sluttede Capitulation, efterlade de Franske ogsaa deres Skibe og anden Eiendom i Egypten. General Kleber siges, at have forbundet sig til, at udvirke Erstatning for den anrettede Skade, for hvilken de Syge imidlertid blive holdte tilbage som Underpant. -Man har nu faaet at vide, at det var den bekiendte engelske Capitain Trolbringe, som i Kanalen af Malta først stødte med et Linieskib, paa Genereur og 2 franske Fregatter og længe sloges med dem. Seieren var tvivlagtig, indtil Admiral Nelson, som kom dertil med et andet Linieskib afgjorde den, og erobrede hiint Krigskib med 6 Transportfartøier og 1700 Mand. Den russiske Militair=Oekonomie, som har været anlagt her, er nu ogsaa ophævet, og Officererne og de øvrige Jndividuer, som have staaer derved, lave sig til deres Afreise.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Fra St. Petersborg er indløbet den Efterretning, at Hs. russiskkeiserlige Majestæt har ophøiet den forhen herværende Ambassadeur Grev von Rasumowsky i Fyrstestanden, og skal med det første sende ham igien, som Ambassadeur til Wien. London, den 22de Martii.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Den danske Kammerherre Anker fra Christiania i Norge blev for nogle Dage siden ved den danske Ambassadeur Grev Wedel presenteret til Deres Majestæter Kongen og Dronningen.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Helsingøer, den 2de April. J Fredags ankom de første Skibe i Hornbecks Bugten efter 14 Dages Reise fra Engeland. J Løverdags var Sundet fuldt af Driviis. J Gaar forsvandt Jsen for det meste, og i Dag ere 6 Skibe indkomne her paa Rehden, de ere alle Preussere.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Kiøbenhavn den 7de April. Under 26de Martii er udkommet en Kongelig Forordning, angaaende Branddirecteurer paa Landet i Danmark.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Den 3die Januar er Baadsmand H. Joensen beskikket til Skipper ved Nyholms Brabænk, og F. L. Høy til Kopiist i Eqvipage-Kontoret i den derfra afgangne Kopiist Lintrups Sted. Den 26de Marts er Kiøbmand J. C. Brede i Stettin udnævnt til Konsul i den preussiske Andeel af Hertugdømmet Pommern. Den 28de er J. F. Licht, Physikus i Staden Slesvig og Gottorf Amt, beskikket til Archiator med Justitsraads Rang, og Cancellie-Sekretær samt Raadmand W. F. A. v. Aspern i Altona ligeledes til Byefoged og Vexel dommer der paa Stedet. Ved der søndenfieldske Jnfanteri Regiment er Kapitain v. Hadeln ved de Nationale forundt det ved Kapitain v. Blirs Død vakantblevne gevorbne Kompagni, den karakteriserede Kapitain v. Brønøe udnævnt til virkelig Kapitain og Chef for det hobbelske nationale Kompagni. Ved det tellemarkske Jnfanteri-Regiment er den karakteriserede Kapitain v. Bassøe beskikket til Kapitain og Chef fordet ved Kapitain v. Wahls Død ledigt blevne Kompagni.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Den 31te Marts er Kapitain Holck ansat til Chef for Vagtskibet i Skadet, Fregatten St. Thomas; Kapitain=Lieutenant Koefoed ligeledes for Cheborken Lindormen paa Kiøbenhavns Rhed; Kapitain=Lieutenant P. G. v. Thun for Kongejagten Søormen paa Beligt, og Kapitaine Lieutenant G. F Ulrich til Chef for den glückstadtske Sø=Eqvipage. Den 2den April er Med=Diretteren ved Theatret, T. Thaarup.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
i Naade forløvet fra dette Embed. Den 4de April d. A. er Kand. Jur. H. G. Sveistrup forundt Bevilling som Translator i Kiøbenhavn udi det spanske, portugisiske, italienske og franske Spog. Den 4de Aprilser Sognepræsten for Nør haae Menighed i Aalborg Stift, B. F. Brammer, beskikket til Sognepræst for Strøe Menighed i Sielland; Kand. Theol. J. Smidth til Sognepræst for Alles og Næsbyhoveds Broby Menigheder i Fyen; Kand. Theol. R. H. Rosendahl til tysk Præst for Kolonisterne paa Alheden og til Anneret Karup i Aarhuus Stift; Kand. Theol. H. C. Michelsen til Præst for Arrestanterne i Kiøbenhavns civile Arresthuus; den residerende Kapellan for Stoeds Præstegield i Trønd hiems Stift, P. Knudsen, til Sognepræst for Jels Præstegiæld i Christiansands Stift; Kand. Theol. G. Heinet konfirmeret til Personel-Kapellan for Helsinge og Valdbye Menigheder i Sielland; Herredsfogden i Vinding, Aasum og Bierge Herreder i Fyen, J. Jversen, efter Ansøgning, i Naade, entlediget med Pension, og i hans Sted til Herredsfoged sammesteds beskikket Dr. Juris, Vice=Landsdommer, samt Borgmester, Bye- og Herredsfoged G. L. Baden; Landsdommeren i Lolland og Falster, F. Tottrup til extraordinær Assessor i Høiesteret, samt tillige til Borgemester og Byfoged i Naskov og Herredsfoged i Lollands sønder Herred; Birkedommeren og Skriveren ved Frederiksværks og Hals næs Birk i Sielland, Cancellie=Sekretær H. Nansen, samt Kand. Jur. og Volonter i det danske Cancellie i F. C. Greve Trampe, til Vice=Landsdommere i Lolland og Falster; Vice=Landsdommeren i Fyen, Kammerjunker J. Bentzon, til Assessor i Høiesteret efter nærmere aflæggende Prøve; Kand. Jur. J. Viborg til Byfoged i Rønne, og Herredsfoged samt Skifteskriver i Vester=Herred paa Bornholm; Exam. Jur. C. M. Borring til Herredsfoged og Skriver i Flakke bierg Herred i Sielland; Prokurator A. Kiørbye til Sorenskriver over Vestre Raabøygdelauget i Christiansands Stift; Exam. Juris E. F. Hetting til Sorenskriver i Ost= og Vest Finmarken; Forligelses=Kommissær J. Kobroe til Overbrager i Bergen, og Chirurgus D. Knobbe til Assistent ved det i Stavanger for Radesygen anlagte Sygehuus.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Vacance, Ringsted og Beenløse Sognekald i Sielland, 450 Rdlr.; Baars og Beldringe Sognekald i Sielland, 206 Rdlr.; Vang og Thorup Sognekald i Aalborg Stift, 93 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Kiøbenhavn den 5te April 1800. Cours af Danske Banksedler imod Species 29 1/2 pr. Cento, som udgiør, For 20 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. 2 103. 58. 40 Rdlr. Species, . 20 Rdlr. Species, . . 8 Rdlr. Species, 4 Rdlr. Species. = = = = 5. 17 og for 1 Rdlr. Species, . 1. 28. Directionen for den Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Vexelcours, den 4de April. London 2 Maaneders Sigt - 4 Rd. 92 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 119. arista = = 119 3/4 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 128 1/2 avista . = 129. Barom. Ther. Vinden. 31 Martii. 28 1. 7. 82 Varme. S. S. O. 1 April. S. O. 27 allel 6 - -S. O. V. N. V. Uviis.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Ved Tallotteriets 805 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 28. 37. 84. 78. 30.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Grarskrift. Her gjemmes det jordiske Stor, den i Livet ærværdige OldingORTENSITH.
Berlingske Tidende, 1800-04-07
Doctor i Theologien og Sognepræst for Ringsted og Beenløse Menigheder. Föd den 12 Februar 1721. Död den 20 Martii 1800. I Egteskab. MedMarax Kirstine Prisen, der för ham endte sin Bane, ver han, Fader til sytten Børn, af hvilke de nie endnu leve. 155 Aar var handen christne Læres redelige Tolk, og sin store Mesters troe Fölgesvend. Fred over Din Aske, Du redelige Olding! Helligt være os Dit Minde,
Berlingske Tidende, 1800-04-07
AVERTISSEMENTS. Plakat, angaaende de Forholdsregler, som skal iagttages i Henseende til de ved Post=Contoirerne overliggende, og med de aarlige Post-Regnskaber til General-Postamtet indkommende uindløste Breve og Pakkepost-Sager.