JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Efter den sidste Tælling indbefatter Fyrstendømmet Neuschatel 49,865 Jndvaanere. - General B. i Dresden var bleven frastiaalen en betydelig Sum i Guld. Hans Mistanke faldt paa en Tjener, som imidlertid vidste saa godt at forsvare sig, at han igjen opgav den. Snart derefter gik en Brevdrager og et Amtsbud forbi det Huus, hvor Tjeneren boede, og der faldt en grøn Pung med Penge ned for deres Fødder. De forespurgte sig, hvo der boede, og man kom efter, at Tjeneren havde skjult denne Pung i et Trækhul, han fandt over Vinduet, hvori imidlertid en Spurv i Forveien havde bygget Rede, og da Pungen var denne i Veien, saa nappede han saalænge deri, til den fik Overvægt og faldt ned. Tyven har skaaret - Den Helvedsmaskine, Halsen af sig. der nyligen var anbragt mod det Sicilianske Parlament, bestod af en stor Flaske af stærkt Glas, fyldt med Krudt, Kugler &c. og omsvøbt med Lærred. Den blev kastet ind af et Vindue, men formodentlig af en Feiltagelse ind i et Værelse ved Siden af Sessionssahlen. - J Tyrkiet og de tilstødende Lande gjør Pesten endnu bestandig Fremskridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Den hersker ogsaa i Salonichi. - Directeur Jffland skal være bleven ansat i Carlsruhe med en aarlig Løn af 6000 Gylden. - Fortegnelsen over Michaeli Messens litteraire Frembringelser indeholder 1222 Numere af Bøger, Musicalier og Carter, hvilket er et langt ringere Antal end forrige Aar. 778 deraf ere nye Bøger, men hvoraf 96 kun ere nye, atter gjennemseete og forbedrede Oplag og 232 allerede tilværende Fortsættelser af meer eller mindre bekiendte Verker, 18 nye Romaner, 18 Theaterstykker, 36 Almanakker for 1813, men af theologiske Værker findes deriblandt kun 5 til 6. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Raa Niende Aargang. No. 96. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 28 November 1812. Hvad er Bug eller Strubetalere? Le prestige et fini. la Blanche Magie er De Cremps. lere, der have skrevet om Bugtalere, flere oplyste Mænd synes at have antaget: at der virkeligen have været Mennesker, der indvortes fra, kunne tale lydeligen og forstaaeligen. Endeel af dem have meent: at Talen frembringes ikke fra Bugen, men fra Struben, ved Medvirkning af Tale=Organerne, Munden, og særdeles Tænderne undtagne. At Lyd kan frembringes indvortes fra, uden tilsyneladende Medvirkning af de udvortes Dele af Hovedet, taaler neppe nogen Tvivl, da Sang paa den Maade, kan lavt og højt frembringes, af hvo der vil forsøge det, baade med aaben og tilspærret Mund, men at alle Ord klarligen og tydeligen kan paa den Maade frembringes, formeener jeg, ikke ubetinget at kunne antages. Alle Bogstaver, der frembringes ved Mundens Tilspærring og Aabning, ved Læberne, ved Hvislen gjennem Tænderne kunne neppe frembringes tydeligen af Bug= eller Strubetalere, med mindre man antager, at der i Menneskets indvendige Deele kan tænkes at være saadanne Redskaber, der, uden at forstyrre de øvrige virkende Dele, kunne forrette Mundens, Læbernes og Tændernes Kald behørigen. Om der i Menneskets Legeme ere indvortes saadanne Redskaber, maae de i Lyd-Faget kyndige Anatomiker bedømme; de maae og kunne afgjøre, hvis hine Redskaber ikke ere almindelige i Menneskets indvortes Bygning, om saadanne Redskabers Tilværelse der, hos Enkelte kan finde Sted, og i bekræftende Fald, om det ved forefaldne Operationer, Obductioner a. hos deslige Mennesker er forefunden saadanne indvortes Redskaber, at gjennem Legemets indvortes Bygning, Mulligheden af alle Ords klare Frembringelse kan got gjøres,7. Om saadant allerede er gotgjort, veed jeg ikke, men er det ikke skeet, og indtil det vorder oplyst, maae man tilgive den Mand, der vil have sandsynlig Rimelighed for hvad han troer, at han tvivler om, at der gives saadanne Bug= eller Strubetalere, som der gaaer saa megen Rye af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
J det Physiske er der saare mange Særsyn, hvortil Aarsagen ikkun efterhaanden, og ved at slutte fra Virkningen kan opdages, i Naturen er Jntet vidunderligt, men stundom ikke fatteligt, ubegribeligt; ved sindig, flittig Granskning vorder det mere fatteligt, og det Ubegribelige vorder begribeligt, stundom beviisligt. Man tænke sig Firmamentets uhyre Stierne- og Klode=Masse; dog have Astronomerne kunnet beregnet Fleres gjensidige Afstand, deres Størrelse, Gang &c., og det med en saadan Nøiagtighed, at de kunne forudsige Aar, Dag, Time, Secund, det Sted, hvor Himmellegemer ville lade sig tilsyne. Det er Uvidenhed om sjeldne Tings Aarsag og Forhold, der skaber Vidunder. Hvor dyrket end et Menneskes Forstand, er, saa er den dog indpælet inden snevre Grændser, jo mindre dyrket, jo mere indpælet. Ved Flid og Anstrængelse vorder Forstanden dyrket. Men Mængden vil have det mageligt; derfor hænger Mængden, ved det Vidunderlige, og hvad det ikke kan begribe eller vil bestræbe sig for at finde Aarsagen og Forholdet til, troer den Vidunderlig. Endog boglærde, oplyste Mænd have ikke været frie for denne Skjødesynd, og snedige Medmennesker have forstaaet at benytte denne Svaghed, sig selv til Fordeel. Derfra; alle de mange Troldoms-, Spøgelse og Aander=Fabler, derfra; Orakler og alskens Spaadomme, derfra; Stierneudtyderie, Planeternes Jndflydelse paa Menneskets Temperameter og Fremtid, derfra; Troen paa Skjebnen, paa Ahnelser, paa Drømme &c. &c., paa Alt hvor Jnbildningskraften fordunkler Fornuftens Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Den sande Fornuftige fjærner sig fra Autoriteter, han tænker selv, eftersporer og udgrandske Grunden til Tingen og dens Forhold. Jkke sjelden finder han den, om ikke hvorledes det virkeligen er, saa dog hvorledes det kan være; han udbreder sit Lys for andre, de samvirke med ham, og den gordiske Knude løses ved Fornuftens Alexander Hug. befindes det end, at det virkeligen er physisk muligt at der gives Bug= eller Strubetalere, saa opstaaer endda det Spørgsmaal, om det er physisk muligt at en Bug= eller Strubetaler kan skaffe Lyden, der gaaer fra hans indvortes Dele af, til at høres fra et Sted, der er fjærnt fra hans Legeme, uden at kunne høres at komme fra ham, naar han er nærmere den, der skal høre Lyden eller Ordene. Enhver vil nok sande: at Lyden forplanter sig fra det Sted, hvorfra den gaaer ud, og at jo fjærnere den forplanter sig, jo svagere og utydeligere bliver den. Lyden fra en Bug= eller Strubetaler maae derfor være stærkest og tydeligst naar den udgaaer fra ham, samt svagere og utydeligere i det Fjærne. Naar en Bug= eller Strubetaler derfor paa staaer, at hans Bug= eller Strubetale skal høres fra en andens Mave, fra Hjørnerne af Stuen, fra Gaden &c., uden at det end tydeligere kan mærkes at Talen kommer fra ham, saa paastaaer han Noget, der ikke fortjener Tiltroe; thi Lyden, som skulde forplantes fra ham, maatte først høres, og man fristes til den rimeligere Troe, at Lyden kommer fra en Anden end ham; Naar nu hertil kommer at denne Mand reiser og fra Sted til Sted, tager Penge for at lade sig høre, at han viser sine Experimenter fra et ophøyet Theater, og han tillige gjør hocus pocus (Konster er et alt for ædelt Ord, at det kan anvendes paa disse Bagateller, og Taskenspillerie er et upassende Udtryk, naar Tasken ey afbenyttes), saa er det vel ikke urimeligt at man tvivler om at han i saa Fald er Bug= eller Stru betaler, men at man da troer, at han betjener sig af andre skjulte Personer, fra hvem Lyden paa forskjellige Stæder frembringes; Vilde man paa vort Skuespilhuus spille Bugtalerens Rolle, maatte derkunde høres det samme og allehaande Taler og Samtaler, naar man fra Siderne, Loftet, Gulvet a. anbragte Tale-Rør, indrettede som Raaberne, man bruger til Søes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
J Kirker kunde det samme let practiseres fra Gravstæderne, fra Alteret, under det Klæde som bedækker Alterets Bord, fra de hvælvede Lofter, især naar man stilede Rørene hen til de Stæder der gave Echo. J Skove kan det samme oves ved at skiule sine Medhielpere i hule Træer, under Steenkister &c. &c. J Huse, hvor der er Skabe, Forhøyninger over Gulvet, kan Rør anbringes, hvorigjennem Medhielpernes Tale forplantes hvorhen man vil. Uden foregaaende Tilberedelse kan det skee i ethvert Huus, hvor der er Skorsteen, thi Medhielperen kryber op i Skorstenen og sætter, sit Talerør til Nøret af Kakkelovnen, hvorfra Lyden bringes ind i Stuen, hvor den foregivne Bugtaler er. Alt retter sig efter Lokalernes Forskjellighed, og Rørene anbringes efter hvad Plan man lægger. Vil jeg f. Ex. frembringe Ordene fra en Mands Mave, saa anbringes Røret lige under Manden, helst mellem hans Been, og det skal synes ligesom Lyden kommer fra hans Mave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Her i Kjøbenhavn er der 2de Stæder, hvor Talerør ere anbragte, nemlig det ene paa Rosenborg Slot. Fra det ene Hjørne af Slottet tales med en Anden i det andet Hjørne, og de, der ere i Mellem Salene kunne ikke høre Noget af det der tales. Dette skeer ved Rør, der gaae i en Buegang fra det ene Hjørne af Slottet til det Andet. Det Andet er i det Musicalske Academies Lokale, hvor man fra Trappe-Gangen i 3die Etage kan tale ned til Jndkjørsels=Porten, uden at nogen paa Trappen kan høre det Mindste af hvad der siges. Uagtet Rørets Længde er omtrænt 15 Alen lang, lyder Røsten dog som den var ikkun 1 Alen borte. Talen igjennem Røret tiltager i Klarhed, og den sagte Lyd bliver stærkere der igjennem. Jeg har skrevet dette offentligen, for at andre mere Kyndige kunne drøfte denne Sag, for og imod. Jeg attraaer ikkun at Sandheden kommer frem; Jeg har villet bidrage til, at Oplysningens Fremskridt ikke standses; Jeg har villet forebygge, at de utallige Konstgreb, hvorved Menneskene saa ofte ere besnærede, ikke skal faae videre Jndpas og Tilvext. Winkel-Horn, Assessor og Birkeskriver. Slette Glasflasker ere Medaarsag til ViinsBedærvelse. Som oftest klages over at Viin er bedærvet. Som nærmeste Aarsag dertil gives de dermed Handlende Skyld. Jkke sjelden er denne Klage grundet; imidlertid gives der flere Maader, hvorpaa Viin uden de Handlendes Brøde bedærves. Jblandt disse ere Glasflaskerne ofte en ikke uvigtig Aarsag, skjøndt de nok mindst mistænkes derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Bibliotheque Physico Economique &c. Annee 1789, findes følgende som Beviis derpaa: Hr. Testie Ducloseau, Læge og Professor i Chemien i Angers, blev af Stadens Øvrighed paalagt at anstille meget nøie Undersøgelse over en Deel Viinflasker. Aarsagen var følgende: En Glashandler i Souvigny, en Bye i det forrige Bourbonnois, havde solgt adskillige Glasflasker til en Adelsmand, i Nabolaget. Disse, tilligemed nogle Flasker fra Nevers, fyldtes med Viin. Efter nogen Tids Forløb fandtes Vinen i Flaskerne fra Souvigny aldeles bedærvet, i de fra Nevers havde den bevaret sin oprindelige Godhed. Det kom til Proces. Ved en lærd Undersøgelse fandtes, at Vinen var bedærvet formedelst den slette Materie, hvoraf Flaskerne vare forfærdigede. Glasset manglede nemlig den behørige Haardhed; thi det var saa slet smeltet og blæst, saa at Viingeisten eller snarere Viinsyren, havde opløst det. En Tjener hos Adelsmanden, der havde nydt af denne Viin, blev deraf nogle Dage sengeliggende. - Flere lignende Exempler anføres. - Det er en næsten almindelig Tro, at Glas aldrig taber noget af sin oprindelige Godhed. Men denne Mening lader sig ikke bevise med tilstrækkelige Grunde. Vel findes Glas, som ere nogle Aarhundrede gamle, men deels maa de tilskrive denne Alder en fortrinlig Glas=Materie; deels, at de ere bevarede fra alt, hvad der kunde have en skadelig Jndflydelse paa dem. Det er enhver bekjendt, hvorledes Glasset angribes af Uddunstningerne i Stalde, Trykkerier, i visse Manufacturer; ligeledes i Mistbænkevinduerne. Disse blive efterhaanden af de af Jorden opstigende Dunster, samt af Blyet, hvori de ere indfattede, for kalkede, hvis Ruderne ikke ofte reengjøres. - Til at smelte de glasagtige Jorde, nemlig: Kiesel, Sand, Qvarts a., behøves vel Alkalier; men dersom deraf tilsættes for meget, saa modstaaer Glasset ikke fuldkommen Syrene. Glashytterne bruge saavel det vegetabilske som mineralske ildbestandige Alkali. Nogle Steder bruges i disses Sted ureen Salpeter, ureen Kjøkkensalt og Arsenik, til at forbinde dem, Blykalk. Er der nu ikke taget det rigtige Forhold af disse Dele, eller Blæsningen ikke tilbørligen er foretaget, saa indsees let, at Arsenik og Blykalk opløste af Viinsyren, ikke vil have den bedste Virkning paa den menneskelige Sundhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Den Franske Chemiker, Hr. Cadet, har viist, at kogende Vand opløser Alkalien i Glasset; den atmosphæriske Luft gjør det samme. Glasset tiltrækker Luftens Fugtighed; Saltet smeltes, de jordagtige Dele blive tilbage. Man seer derfor ofte, at Vinduesruder blive uklare. Vore norske Glashytter beskyldes især for at tilsætte for meget Alkalie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auction paa Børsen den 23de November solgtes: Caffe 5 Rdlr. 3 Mk. Pd., ViinEdike 160 Rdlr. Oxeh., Holsteensk Smør 87 Rdlr. 3 Mk. a 90 Rdlr. pr. 56 Pd., dito Oste 2 Mk. 7 s. Pd., Vestfrieslandske Oste 4 Mk. 8 s. Pd. Olivenglas 2 Mk. 2 s. Stkt., franske Propper 36 Rdlr. 1 Mk. 1000de, gl. Messing og Kobber 17 Mk. Pd., 100 Gange Hesteskoe 3 Rdlr. Gangen, Muskattenblomme 77 Rdlr. 1 Mk. a 77 Rdlr. 3 Mk. Pd., Cochenille 125 Rdlr. 3 Mk. dito, Cardemomme 45 Rdlr. a 45 Rdlr. 8 s. dito, Chinesisk Sago 13 Mk. dito, Jngefær, 20 Mk. 12 s. dito Peber 21 Mk. 2 s. dito, Sukat 10 Rdlr. 2 Mk. dito, Bleghvidt 145 Rdlr. 100 Pd., Brunrødt 28 Rdlr. 100 Pd., Kommen 104 Rdlr. 3 Mk. a 109 Rdlr. 3 Mk. Tdn., Hampefrøe 44 Rdlr. 6 Mk. a 45 Rdlr. Tdn., Pimpsteen 20 Rdlr. 3 Mk. 100 Pd., 3tomme Som 16 Rdlr. 1000de, Smak 9 Mk. 4 s. a 9 Mk. 10 s. Pd., Hamp 495 Rdlr. Skippd., gule Havannah Sukkere 20 Mk. 13 s.a 21 Mk. 3 s. Pd., Droianer Rakitscher Hør 689 a 600 Rdlr. Skippd., Congo Thee 21 Rdlr. Pd., Stettiner Fyrre Langtømmer 25 Mk. a 36 Mk. 8 s. cub. Foden, Østersøisk Rug 100 til 108 Rdlr. Tønden, alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Det er ikke umærkeligt, at medens vor Cours i dette Øieblik staaer paa 1450, er Mangelen paa Banksedler dog saa stor, at man endnu aldrig har betalt en saa høi Disconto som i denne Tid. J Norge synes Pengemangelen ikke at være lige saa stor, i det mindste kunde det formodes deraf, at i Christiansandsavis den 11 Nov. blev tilbuden tillaans mod rescriptmæssig Sikkerhed 23,500 Rdlr. af Umyndiges Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Paa Addressecontoiret i Trondhjem kjøbes endnu bestandig alle Sorter Lærredsklude og gives for dem 2 til 8 s. pr. Marken, og at denne Kludesamling maa være i god Drivt, skjønnes deraf, at alt hvad der udkommer fra Norges Presser trykkes paa Norsk Papir, medens i Danmark næsten Alting, lige indtil Efterretningerne om indenlandsk Konstflid, trykkes paa udenlandsk Papir, hvis Priis ved alle Slags Konster er opdrevet til næsten fjorten. Gange saa meget som i Fredstider. Tilforn gaves der Kludekoner, der hver Morgen opsamlede Klude paa Gaderne; men siden den i andre Henseender gavnlige Foranstaltning er føiet, at Feieskarn ikke maa kastes paa Gaden, er denne nyttige Jndustriegreen ophørt, og vore fleste Tjenestepiger holde sig for gode til at gjemme saadanne Klude. En Følge heraf er, at vore faa og saa langsomt drevne Papirmøller ikke kunne levere en Hundrededeel af det Trykpapir, som her i Landet forbruges, og næsten lade sig betale ligesaa meget derfor som for hiint.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Den nylig afdøde Justitsraad og Landmaalings-Jnspecteur Morville har tjent Kongen og Staten i 50 Aar, været Medlem af det Kgl. Danske Videnskabers Selskab i 33 Aar, og af Landhuusholdningsselskabet i 43 Aar. J en lang Række af Aar har han ogsaa med Virksomhed deeltaget i adskillige Commissioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
(Slutningen af det Kongel. Danske Videnskabers Selskabs Bekjendtgjørelse, see forr. No.) II. De i Selskabets Forhandlinger oplæste Afhandlinger og ny valgte Medlemmer. Fra 1 Nov. 1811 til 17 Julii 1812. ere i Selskabets Møder forelæste 12 Afhandlinger, hvis Forfattere ere den Svenske Chemiker Prof. Berlius, Biskop Münter, Etatsr. og Prof. Kall, Etatsr. og Prof. Bugge, Prof. og Sognepræst Fabricius, Prof. og Dr. P. C. Müller, Etatsr. Schmidt Phiseldek. Til indenlandsk Medlem valgtes: Major Steffens, og til udenlandske Professorerne Hayne, Heeren, Böttiger. III. Selskabets andre Arbeider og Forhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Paa Trykningen af Selskabets Skrifter 6te Bind er begyndt. Det Keis. Videnskabernes Jnstitut i Paris har, efter et af dets Medlemmers Anmodning, faaet tilsendt et fuldstændigt Sæt af Selskabets geograph. Carter. - Paa Grund af Forespørgsel om det af Uhrmager Lorenzen i Slesvig opfundne Loguhr maatte indsendes til Selskabet, har samme erklæret, at uagtet Uhrmager Sparrevogn har opfundet et meget godt Loguhr, ønsker det dog at erfare den Vei, som en anden Konstner er gaaet for at naae samme Maal. - Den lærde Jslænder Olafsen har udarbeidet et nyt Manuskrip til den i Bombardementet opbrændte Deel af hans Supplementer til Jhres Glodsar. sved goth. og afleveret den for sin Død. Selskabet har tilbuder tre af vore bedste Forlæggere og Boghandlere 20 Rdlr. til Trykningshielp for hvert Ark, og blot forbeholdt sig nogle faa Exemplarer selv, men desuagtet har ingen villet paatage sig Trykningen. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Naar Manuskriptet til Bogstavet K, som undergaaer en ny Generalrevision, er aldeles færdigt, begyndes paa Trykningen. Bogstavet L. var bleven revideret af en smagfuld Embedsmand, og derpaa sendt til Professor Ørsted, for at berigtiges i Henseende til de Ord, der vedkomme Physiken. Bogstavet M. er blevet færdigt fra Bibliotheksecretair Molbech. Etatsraad Mandix arbeider paa Redactionen af Bogstavet R. Amanuensis Devegge paa Bogstavet S. og Prof. Verlauff paa Bogstavet T. Til Bogstavet V. kan ventes classiske Bidrag fra Geheime-Conferentsraad Malling, der har lovet at levere didhørende Sprogbemærkninger, saavidt hans øvrige Forretninger tillade det. VII. De af Selskabet fremsatte Priisopgaver for Aaret 1813. Her anføres de af den mathematiske, physiske og philosophiske Classe udsatte Priisopgaver. VIII. Et overordentlig Priisspørgsmaal, henhørende til den physiske Classe, nemlig: gives der Flotsbjerg i Norge, IX. Priisopgaver efter de Thottiske og Classenske testamentariske Dispositioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Stavanger Amt i Aaret 1800. (Fortsat, see No. 95.) Veianlægget ned over det flade Jedderen derimod er af første Nødvendighed. Naar denne Vei bliver istand, vil det kjendes værd at anvende Dyrkning paa det meget, der er at opdyrke. Productets Afsætning, uden at betroe det til den rædsomme Søefart uden om Vigdisnæsset eller Rotøen, eller Rannebjergsnuten og uden af denne Vei, over et Stykke af Occanen at hente hvad man behøver fra Staden, vil opmuntre til at producere, Ogsaa den øvre Postvei, som nu gaaer gjennem Birkgrim og Høyland maa fortsættes og fuldfærdiges. Det vil da ei vare længe, førend mange Gange meere end de usle to Procent, man nu anslaaer det opdyrkede af Arcalet til, ville blive mangefold flere, og Afgrøden paa hvert Stykke deraf vel og meere end nu. - Hvad der kan gjøres af endog det goldeste, vildeste og mindst indbydende af denne Egn, vise de strax ved Staden Stavanger opdyrkede Strækninger. Det Egenæs, som Digteren Zetlitz har besjunget, var en af de høieste, for alle Himmelens Storme og Havets raae Taage Kulde meest udsatte Bjergknolde, bedækket med Mos og svam pig Myr og Lyng og løse Stene. Ved Rydning er der nu idel Agre, der bære Sæd af alle Slags, frodig, som Roeskilde Amts Sletter. De løse Stene ere opdyngede til Gjærder, som paa engang frede for Kreature, og give Læ for de ødelæggende Storme. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Postefterretninger. Paris, d. 16de Novbr. Storarmeens 26de Bulletin er dat. Borowsk d. 23 Oct. J samme hedder det, at Keiseren, efterat Moskow ikke er til mere, havde besluttet at forlade disse Ruinhobe, eller dog kun at holde Kremlin besat med 3000 Mand. Men efter 15 Dages Arbeide blev Kremlin ikke befunden istand til, at overlades i 20 eller 30 Dage til sin egen Styrke. Det havde hindret Armeen i dens Bevægelser, svækket den, uden dog at byde en stor Fordeel. Vilde man beskytte Moskow mod Tiggere og Plynderere, saa vare 20,000 Mand nødvendige. Moskwa er nu et usundt og ureenligt Sted. Det syntes unyttigt, at vove endog det allerringeste for en Gjenstand, der er af ingen militairisk Vigtighed, og nu uden al politisk Vigtighed. - Da alle de Magaziner, der fandtes i Staden, omhyggeligen vare opsøgte, og de øvrige bortførte, lod Keiseren Kremlin underminere. Den 23de om Middagen Kl. 2 blev det sprængt. Arsenal, Caserner, Magaziner, Alting er ødelægt. - Hertugen af Treviso har sat sig i Marsch mod Vereia. Keiseren af Ruslands Adjutant Winzingrode vilde d. 22de trænge frem med 500 Kosakker, men blev tilbage dreven og tagen til Fange. - Keiseren agtede d. 24de at sætte sig i Marsch og at gaae til Düna, og tage en Stilling, der bringer ham Petersborg og Willaa 80 Lieues nærmere; det er en dobbelt Fordeel, nemlig af 20 Marscher for Øiemed og Middel. Af 4000 Steenhuse i Moskow ere kun 200 blevne levnede. Man har sagt 1/4 Deel af Husene ere endnu tilbage, fordi man regnede 800 Kirker med, hvoraf en Deel er beskadiget. Af 8000 Træhuse ere endnu omtrent 500. - Keiseren vilde ikke antage Forslaget, at brænde Resten af Staden, da dette vilde meget forøget denne Befolknings Elendighed. Keiseren indskrænkede sig derfor til at ødelægge Citadellet og Militairanlæggene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
(Monit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Warschau, d. 14 Nov. Een den 8de d. M. om Aftenen fra Smolensk som Coureer afgaaet Officier forlod i samme Øieblik hiin Stad, da Keiseren tog ind der med sit Hovedqvarteer. Han kunde i Hans Majestæts Nærværelse overtyde sig om, at Allerhøistsamme aldrig har befundet sig bedre end nu. - Ogsaa Armeen befandt sig i den bedste Tilstand. Aarstiden har begunstiget Marscherne. De skete uden alvorlige Foruroligelser, fra Fiendens Side, der i Begyndelsen yttrede den Hensigt, at ville forstyrre disse Bevægelser, men som to til tre eftertrykkelige Modtagelser, liig Fægtningen den 25de ved Moialowitz, hvori han led meget, snart afskrækkede fra hvert Forsøg. Man talde alvorligen om, at gaae i Vinterqvarteer, og man kan virkelig heller ikke opsætte det. Veirliget bliver i den Aarstid strængt, og det er endog at undres over, at det endnu ikke er begyndt at fryse. - De Peltse, som Soldaterne ere bedækkede med, yder en snurrig Blanding. Man har brugt Alt, hvad man af det Slags har fundet, uden endog at oppebie, at de fleste Hude have faaet den sidste Beredelse. Foranlediger dette noget mindre Pyntlighed, saa tabes dog derved intet i Varme, og det er det Væsentligste. - J Dag have vi ogsaa modtaget Efterretninger fra det Sachsiske Corps, det marscherede mod Slonim, medens Førsten af Schwarzenberg vendte sig mod Rojang. Det Østerrigske Hovedqvarteer var d. 10de i Zelwa. Disse to forenede Corps følge Tschitschagoffs Armee, som over Slonim og Rickewiet trækker sig tilbage og løber Fare, snart at komme i Klemme mellem Østerrigerne og Sachserne og den store Armee. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-28
Kønigsberg d. 16 Nov. De sidste Efterretninger fra det andet Corps melde Tilbagekomsten af Marschal Hertugen af Regio, der igjen har overtaget sammes Commando. - Hs. Exc. har, forenet med Marschallen af Bellune, Commandant over det 9de Corps, strax sat sig i Bevægelse, for igjen at agere offensiv. (S. Bl.)