Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-12-27
Stænderne i Viborg. Fireoghalvtredsindstyvende Møde (Forts.) Ved Afstemning i Sagen om Minoritetsvota blev Comiteens principale Jndstilling antaget med 34 St. mod 11; dens to subsidiaire Jndstillinger eenstemmigen med 5 St. - Derefter foreloges Udkast til en Anordning betræffende Collissioner imellem Udlægshaveres Ret i Løsøre til endelig Behandling. – Sagen ang Propr. la Cours Andragende om, at Gaarden Steensmark skal betragtes som Sædegaard, blev foretagen til endelig Behandling. Ved Afstemning blev Comiteens Jndstilling, at Eieren af Gaarden Steensmark ikke stal optages i Sædegaardseiernes Valgklasse for Aarhuus Stift, billiget med 10 St. mod 2. - Eet Udkast til en endelig Expedi ion blev oplæst og vedtaget. Semoghalvtredsindstyvende Møds den 15de December. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betræffende Udkast til en Adresse ang. den Danske Nationalitet i Slesvig. Discussionerne i denne Sag ere ikke optagne i Stændertidenden. Nioghalvtredsindstyvende Møde den 15de December, Eftermiddag. Tre Udkast til endelige Expeditioner bleve oplæste og vedtagne. Syvoghalvtredsindstyvende Møde den 16de December. Det vedtoges efter nogen Discussion, at Comiteebetænkningerne i de Sager, som ikke ville blive behandlede i Stænderforsamlingen, kunne optages som Bilag til Stændertidenden. - Sagen betræffende Udkast til en Anordning indeholdende nogle Forandringer i Lovgivningen om Arv foretoges til foreløbig Behandling. Otteoghalvtredsindstyvende Møde den 16de December, Eftermiddag. Fen Udkast til endelige Expeditioner bleve oplæste og vedtagne. Nioghalvtredsindstyvende Møde den 17de December. Sagen betræffende Udkast til en Adresse ang, den Danske Nationalitet i Slesvig bleve for retagen til endelig Behandling. Efter foregaaende Discussion (som ikke er meddeelt i Stændertidenden, blev i Henseende til den foreløbige Behandling af Sagen en Adresse vedtaget med 46 mod 3 Stemmer. Vi optage deraf Følgende: Den Række af krænkende Udfald imod den Danske Statsforbindelse, Dansk Sprog og Dansk Nationalitet, som Stændertidenden har fremlagt for Verdens Øine, lige fra de Forhandlinger, hvorved Slesvig blev betegnet som et Tydsk Hertugdømme, indtil den Beslutning, hvorved en Dansk Mand blev udelukket fra Forsamlingen, fordi han benyttede den hidtil ubestridte Ret til at tale sit Modersmaal, har fremkaldt en saadan almindelig Bevægelse hos det Danske Folk, at Nørrejyllands nu forsamlede Provindsialstænder have anseet det som Pligt mod Konge og Fædreland, at henvende sig til Deres Majestæt, for at udtale den hos Folket herskende Stemning. Værdiges derfor, allernaadigste Konge velvilligen at høre. Deres troe Provindsialstænders Stemme, naar vi udtale som vor Overbeviisning, at det Danske Folk har fundet sig saa meget mere krænket og foruroliget ved den ovennævnte statsfarlige Partievirksomhed, som det har maattet bemærke at Regjeringens Organer ikke have mødt samme med den tilbørlige Alvor og Kraft. Vi tør forsikkre, at det ingenlunde er det Danske Folks Tanke at ville krænke Hertugdømmet Slesvigs nuværende, i de historiske Forhold begrundede, stilling som en særegen Deel af den Danske Stat, med egen Lovgivning, Rets forfatning og Administration, ligesaa lidet som den Tydske Nationalitet i Hertugdømmet, saavidt som den nu virkelig strækker sig; men paa den anden Side nærer ogsaa Folket den Fortrøstning, at den Danske Nationalitet i Hertugdømmet maa i enhver Henseende erholde lige Berettigelse og samme Pleie og Beskyttelse, som den Tydske, og det ved saadanne virksomme Foranstaltninger, som saavidt mueligt ikke henskyde Forandringens Jndtrædelse til en fjern Fremtid, imedens Varetagelsen af den Danske Nationalitets Jnteresser for en stor Deel overlades til modvillige Embedsmænd. Jkkun paa denne Maade vil en sand og naturlig Garantie kunne tilveiebringes for den varig Forbindelse mellem Kongeriget og den efter saa store Opoffrelser dermed gjenforenede vigtige Statsdeel, hvilken Regjering og Folk ikke kan være findet, uden den kraftigste Modstand, at lade fraskille den Danske Krone. Tillad, allernaadigste Konge, at vi til det Ovenanførte endnu føie Forsikkringen om, at det Danske Folk med den inderligste Taknemmelighed vil modtage Efterretningen og enhver Forholdsregel, som Deres Majestæt maatte anordne til Opretholdelsen af dets Nationalitet og Statens Eenhed, og at det eendrægtigen vil slutte sig til Deres Majestæt og understætte Deres Jdrætter, for at hævde disse magtpaaliggende Goder. Derefter foretoges Sagen betræffende det af Cancellier. Funder indgivne Andragende ang. Rigets Finantser, til foreløbig Behandling. I Ad Tredsindstyvende Møde den 17de December, Eftermiddag. Sagen betræffende Udkast til en Placat, angaaende adskillige Forandringer i Forordn. 1ste Mai 1838 med tilhørende Forandringer i Tariferne, hvorunder tillige forskjellige provisoriske udkomne Toldbestemmelser forelægges, foretoges til endelig Behandling.