JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Snyatin, den 5te December. For nogle Dage siden kom den Moldanske Fyrstes Secretair i Følge med en græsk Kiøbmand hertil, hvilke begge fortaalte, at de for kort Tiid siden fra Constantinopel ankomne 5000 Tyrker have reent udplyndret Kiøbmandsboderne i Jassy, slæbt alle unge Fruentimmer bort, myrdet de Gamle tilligemed Børn, og tilsidst stukket Staden i Brand, hvorved over 40 Huse vare lagte i Aske. Denne Grumhed havde ikke allene nødt Secretairen og hans Reisecompagnon, tilligemed mange andre af de der værende Jndbyggere, men end og den Keiserlig=Kongelige Consul og en Mængde der værende Udlændinge til ligeledes at tage Flugten. En først i Gaar hertil ankommen Kiøbmand, som var nærværende i Jasse, da denne forskrækkelige Tragoedie gik for sig, og har mistet sin hele Formue, har i eet og alt stadfæstet de førstes Fortælling, og kunde ikke med Ord beskrive de der værende Christues Jammer.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Sclavonien, den 5te December. Det er nu virkelig allerede kommet til Blodsudgydelse imellem de her værende Keiserl. Tropper og Tyrkerne. Et Detachement Keiserl. Tropper vilde den 21de November imellem Mitrowitz og Rascha slaae en Broe over Sau. De ikke langt derfra posterte Tyrker lode spørge, hvad dette skulde betyde, og da man fortsatte Arbeidet, rottede de sig sammen, løb til i store Hobe, overfaldt Arbeiderne, og drev Detachementet tilbage, hvorved nogle Husarer af Bar co bleve saarede og dræbte. Denne Tildragelse foranledigede derpaa Ordre til flere Regimenter at bryde op, og foraarsagede hiin store Bevægelse, af hvilken man maae have spaaet Belgrads Jndtagelse. Pachaen har hos den nar meste Keiserlige General ladet sig undskylde med den Erindring: at man ikke maatte vove noget saadant igien, saasom han ikke kunde holde sine Folk i Ave, og at man paa Keiserlig Side maatte tage sig i Agt.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Petersborg, den 11te December. Allerede i forrige Maaned, og altsaa sildigere end sædvanlig, indfandt Vinteren sig hos os. Den 23de November lod Jsen sig see paa Neva, og den følgende Dag tog man Vindebroerne bort, som om Sommeren blive lagte derover. Jisflagerne indfandt sig allerede i stor Mængde, og den 25de om Eftermiddagen var Floden gandske belagt med Jis, efterat den i dette Aar havde været 215 Dage seilbar, hvilket er længere end i noget af de forrige Aar. - Alle Anstalter, som giøres i vor Morarchindes vidtløftige Stater, forkynde er af de meest haardnakkede Krige imod Tyrkerne. For at bestride Omkostningerne, uden at falde Undersaatterne for meget til Last, har Keiserinden taget sin Tilflugt til Sparsom, meligheds Midler. Jblandt andet har Hun befalet, at holde inde indtil videre Ordre med al Bygning for Kronens Regning, hvorved meget spares, da man brugte dertil 80000 Mennesker, som nu, da de intet have at bestille, kunne blive gode Soldatre. Formodentlig er der og af samme Aar sag givet Ordre til at opsætte Expeditionen fra Kamschatka, og at udlosse samt afbevæbne de dertil bestemte Skibe.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Ungern, den 13de December. En Efterretning fra Semlin af 3die hujus melder om den Overrumpling, som man havde i Sinde imod Belgrad, følgende: "Artillerister med Kanoner rykte allerede den 30te Novbr. ind i Semlin, og den 1ste Decbr. vare adskillige Offficerer beskieftigede med at besigte de udenfor Semlin udsatte Piketer og Veiene. Den 2den og Eftermiddagen rykte al Militien ud af Semlin, og fra flere Egne stødte saa mange Tropper til den, at den udgjorde et Corps af 18000 Mand. Jndbyggerne i Semlin bleve den hele Nat oppe, for at vente paa Udfaldet af denne Expedition; men en meget stærk Taage forhindrede samme, og Tropperne rykkede, efterat de om Natten havde udstaaet megen Kulde og Besværlighed, den 3die ind igien i Semlin og de næst hosliggende Stæder. Jmedens dette gik for sig hos os, var alting gandske roeligt hos vore Naboer i Belgrad. - Den uroelige Pøbel i Belgrad skal fornemmelig have givet Anledning til denne vore Troppers Bevægelse, saasom den havde sat sig for, med det første at overfalde hemmelig Staden Semlin, hvorom Pachaen selv, efter Rygtet, skal have givet hemmelig Efterretning. - J Dag er alting igien stille, Penge og Vahre gaae som før frie og ubehindrede til Belgrad, men Brevvexlingen er nyelig bleven forbudet.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Paris, den 17de December. Hs. Majestæt Kongen har i disse Dage været noget upasselig, men befinder sig nu igien bedre. – J Fredags var Parlementet atter forsamlet, men Forordningen om Protestan, terne blev endnu ikke registeret, saasom de udnævnte Commisarier ikke blive færdige med deres Arbeyde førend den 21de. -
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Efter Breve fra Brest af 12te hujus bliver man sammesteds ved at arbeide af alle Kræfter paa Krigskibene, og ei allene Bretagne, samt tilgrændsende Egne, men endog i Rigets sydlige Provindser voxer Jndskrivningen af Matroser. Disse med flere Forberedelser bebude enten en nær forestaaende Krig, eller give i der mindste tilkiende, at Regieringen bruger al Forsigtighed, for at være bered i alle Tilfælder.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Om udenlandske Anliggender veed man her paa nærværende Tiid lidet eller intet; man siger kun, at vort Hof er saa lidet fornøiet med det statholderske Parties Opførsel i Holland, imod os, at Conseilet aldeles ikke haster med at sende den Kongel. Gesandt til Haag. Skulde Krigen med Tyrkerne enten blive bilagt i denne Vinter, eller snart tage en for Rusland og Østerrige lykkelig Ende, saa formodes, at man til Foraaret meget vilde forandre sin Opførsel i Holland. - Engeland afbevæbner virkelig nu sine Skibe, og Hr. Pitt har en alt for stor Anseelse i Conseilet, end at man i lang Tiid skulde frygte for et Fredsbrud, med mindre, vi igientage det, at alting bliver bragt i Rigtighed med Porten.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Warschau, den 18de December. Grev von Anhalt har i forrige Maaned undersøgt Fæstningerne i det Russiske Finland, og mønstret Tropperne sammesteds. J Cronsstad arbeides der flittig, ikke allene paa at udruste 12 Linieskibe, men endog paa endeel Galeier, der, efter Sigende, skulle tiene til en Observations=Eskadre.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Den Russiske General Tekeli skal atter have slaget de Cubanske og Lesgiske Tartarer saaledes, at 7000 af samme ere blevne paa Valpladsen, og nogle tusinde tagne til Fanger.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Wien, den 19de December. Vore paa de Tyrkiske Grændser liggende Tropper staae saa tæt sammen, at det mangler dem saa at sige paa Luft. De ønske derfor intet hellere, end at rykke i Feldten, da alting desuden paa Grændserne er saa dyrt, at et Commisbrød koster 14, 1 Æg 8, 1 Pd. Kiød 20, og 1 Pd. Smør 40 Kreutzer. At man den 3die hujus om Natten har forsøgt at overrumple Belgrad, behøver nu ikke meere Bekræftelse, men 4 Regimenter, som kom for silde, eftersom det allerede var bleven Dag, giorde Planen til intet. Der skal ved dette Forehavende have været lovet enhver af de Gemene 6, og enhver Subaltern-Officeer 200 Ducater i Belønning. Troppernes Tilbagetrækning har formedelst Jisslag været besværlig og forbunden med noget Forliis.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Haag, den 22de December. J Forgaars havde den Engelske Gesandt allerede sin anden Conference med de Deputerte angaaende den sluttende Alliance, og man forsikrer, at denne vigtige Sag skal i en Hast komme til Endelighed. Baron von Rehden har indberettet, at han den 10de hujus har ved en overordentlig Coureer fra Deres Høimægtigheder faaet sit Creditiv som Ambassadeur, ved det Kongelige Preussiske Hof, og endnu selvsamme Dag givet Grev von Finkenstein Efterretning derom. Efter tilforladelige Breve fra Wien skal Hs. Keiserlige Majestæt; da den Prestssiske Gesandt mundtlig berettede Ham, at Roe ligheden i vor Republik var igien bragt i Stand, have betient sig af de venskabeligste og forbindligste Udtryk, og derhos erklæret, at det var Ham en stor Fornøielse, at Hr. Arvestatholderen var indsadt i alle sine Rettigheder og Værdigheder, at Han beundrede Hendes Kongelige Høiheds Prindsessen af Oraniens fortreffelige Egenskaber, og at Han stedse med megen Fornøielse vilde erindre sig den Leilighed, ved hvilken Han (i Aaret 1781) personlig lærte at kiende den ne Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Helsingøer, den 4de Januarii. Den 1ste og 2den hujus var Vinden S. S. V., tyk Luft- og Regnveir. I Gaar var Vinden S. O. med tyk Luft, Regn og stærk Blæst. J Dag er Vinden ligeledes S. O. tyk Luft og Regnveir. - J forrige Aar ere passerede Sundet: 1318 Danske Skibe, 1329 Hollandske, 2984 Engelske, 2384 Svenske, og 1732 af forskiellige Nationer: i alt 9747 Skibe. - J den Danske Menighed ere fødte 49 Drenge og 53 Piger; døde i alt 104. J Tydsk Menighed fødte 23 Drenge og 13 Piger; døde i alt 73.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Kiøbenhavn, den 4de Januarii. Den 30te November 1787 er Studiosus Holger Friderich Wessel Brovn confirmeret at være Capellan pro Person for Kallehauge Menighed i Sielland; Studiosus Jens Arreboe Hviid ligesaa at være residerende Capellan til Brende, rup og Ove Menigheder i Fyen; Studiosus Herman Es mann beskikket at være Sognepræst for Murup Menighed i Riber Stift. Den 7de December er Studiosus Seyer Olrog confirmeret at være Sognepræst for Rorup og Gliim Menigheder i Sielland; Tugthuuspræst Hr. Nies Stochfleth, beskikket at være Stiftsprovst og Sognepræst i Christiansand. Byeskriver Lauriz Fogtmann ligesaa at være Byefoged i Warde og Herredsfoged udi Vester=, Øster= og Nørre=Herreder i Riber Stift. Den 14de ejusd. er Generalmajor Wilh. Theodorus von Wegener forundt Rang med No. 12. i 1ste Classe.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Den 21de ejusdem er Capellan Hr. Daniel Haahr confirmeret at være Sognepræst for Lille=Hedinge og Haunslev Menigheder udi Sielland; Candidatus Juris Rasmus Bundesen Brorsen beskikket at være Copiist i det andet Expeditions Contoir udi det Danske Cancellie; Friderich Christian Eilie ligesaa at være Copiist i Justits=Contoiret ved Hof= og StadsRetten.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Høieste Rets paadømte Sager: No. 274. Proc. Wivet, som befalet Actor, c. Delinqvent Ole Jversen af Christian sand i Norge, anlangende stort Tyverie, hvorfor han er dømt at kagstryges og hensættes til Fæstnings=Arbeide hans Livstid, m.v. No. 285. Proc. Haagen, som besalet Actor, c. Delinqventinden Charlotte Amalie Nollet her af Staden, angaaende stort Tyverie, for hvilket hun er dømt at kagstryges og arbeide i Spindehuset sin Livstid, m.v. No. 386. Proc. Wivet, som befalet Actor, c. Delinqvent Anders Rasmussen af Sielland, hvilken for anden Gang begaaet ringe Tyverie er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i Fæstningen hans Livstid, m.v. No. 303. Hof= og StadsRets Proc. Brorson, c. Delinqvent Jacob Albrect Meyer her af Staden, hvilken for begaaet Tyverie paa Christiansborg Slot er dømt at kagstryges og arbeide i Jern i Fæstning hans Livstid, m.v. 308, Proc. Schmidt, som befalet Actor, c. Jacob Michelsen af Sielland, som var tiltalt, fordi han paa en ulovlig Maade skulle have tilvendt sig et Par Heste og Vogn, og derefter bortsolgt samme, et dømt at arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning i 2 Aar, m.v. No. 287. Proc. Schmidt, som Actor, c. Delinqvent Christopher Christophersen af Jylland, der for anden Gang begaaet ringe Tyverie er dømt at stryges til Kagen og atten i Jern i Fæstningen hans Livstid, m.v. No. 288, Proc. Skibsted, som befalet Actor, c. Delinqventerne Thor Hansen og undvigte Elias Walstad af Christiania, som ere tiltalte formedelst et paa tvende Personer begaaet voldsomt Overfald, hvorfore den første er dømt at udrede Volds= og Slagsmaals Bøder, m.v., men til den sidste forbeholdet Justitiens Tiltale, naar han maatte antreffet.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Landhuusholdings Selskab den 15de November sidstleden uddeelte. (See Nr. 105.) 206, Madame Elisabeth Cathrine Barth, Enke efter Niels Tyrholm til Strand i Modums Præstegield, Aggershuus Stift, har i 1785 og 86 ladet det Rødnings=Arbeide fuldføre, som af hendes afdøde Mand var begyndt, og saaledes forvandlet til duelig Agerland 60 Maal, hvorpaa er bleven henført 861 Læs Myrjord; ligesom hendes Mand ogsaa har ladet indrette en Gjødningsskjelder under Fæehuset, samt ladet belægge Fæehuusgulvet med Myrjord til Giødningens Formerelse. For disse Forbedringer tilkjendes hende et Agtelses Tegn af den anden Sølv Medalje. 207. Bonden, Halvor Gundersen Støreslie af Moe Præstegield i Øvre-Tellemarken, Christiansands Stift, har i 1785 og 86 oprøddet 19 1/2 Maal til Ager og 40 Maal til Eng, og bortført 3420 Læs Steen; gravet 590 Favne Grøfter, hvorved 8 Maal Ager ere vundne, formeret Giødningen med Grane bar, Lyng, Myretuer og andet, samt opført adskillige Fæhuse og andre Bygninger, hvorfor ham tillægges en Belønning af 10 Rdlr. 208. Selveier Hans Thommesen Skieggestad af Faabergs Præstegield, i Gulbrandsdalen, Aggershuus Stift, som i 1784 og 85 har opbrudt 19 Maal Ager og 20 Maal Eng, bortført over 6000 Læs Steen; anlagt en Have af 20000 Qvadrat-Alens Størrelse; fløttet sin Gaard og opført 18 adskillige Bygninger; indrettet et Møllehuus, forbedret Engene ved at sætte dem under Vand, fra 60 til 120 Læs Høe, tillægges en Belønning af 10 Rdlr. 209. Bonden Gulbrand Andersen Østbye i Rommedal under Hedemarkens Amt, Aggershuus Stift, har fra 1781 til 85 gravet 266 Maalstænger Grøfter til Vands Afledning: oprøddet 32 1/2 Kornmaal og 18 Høemaal til Ager og Eng: opbygt et Fæehuus af Steen; indrettet et Springvand og ledet samme ved en Rende af 264 Alens Længde ind i Fæhuset, hvorfor ham tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 210. Huusmand Halvor Engebretsen under Gaarden Jverslau i Gus dals Præstegield, under Christians Amt, Aggershuus Stift, som siden 1783 har oprøddet 16 Mælinger Eng og 6 Maal. Ager, samt opbygt alle de til hans Plads henhørende Bygninger, i alt 8, tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 211.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Den 3die Januarii gik Skibet Elisabeth Maria, Capit. D. C. Mørck, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere i Aaret 1787 a Patienter indkomne 2164, udgaaet 1946, døde 218. - Accouchementhuset af Barselqvinder indkomne 686, udgaaet 674, af Børn fødte 696.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning Kl. 11. ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
AVETISSEETS. Jammerherre Suhms Tredie Tome af den Danske Historie fra Aar 941 til 1035, indeholdende de Konger Harald Blaatand, Svend Tveskieg og Knud den Store, er at faae paa Børsen hos Faber og Nitschke i Mummens BogladNo. 5. for 3 Rdlr. paa Postpapir og 14 Mk. paa Trykpapiir. Prædikener over adskillige af de anordnede Evangelier, samt andre Texter, holdne af Andreas Woldike, Slotspræst til Kronborg, og Sognepræst til Maria Kirke i Helsingøer, Anden Samling, har forladt Pressen, og sælges hos de Herrer Gyldendal, Proft og Pelt, samt Cantor Hessel i Helsingøer. Samlingen udgiør 42 Ark. Subscribentere betale 1 Rdlr. paa Tryk og 8 Mk. paa Franskpapiir; men andre Kiøbere 8 Mk. paa Tryk, og 10 Mk. paa Franskpapiir. Af første Samling ere nogle, men kun meget faa Exemplarer tilovers, som sælges for Subskriptions priis, naar begge Dele tages. - Af Langhans om de Laster som hævne sig selv paa Menneskenes Helbred, ere endeel Behold; men af Jorsins Forsøg til at forbedre Underviisningen i Landsbyeskolerne, kun et lidet Antal Exemplarer, usolgt. Kragen an Kinder, eine Einleitung zum Unterricht in den 2 Religion von der Aschetischer Geselschaft in Jurich Denne særdeles nyttige Bog har jeg fordansket. Ved tilstrækkeligt Antal Subscribentere, som tage hvad de have ladet dem tegne for, ønskede jeg uden Tab at kunne udgive et Skrivt, som ingen, der vilde bruge samme til deres Børn, skulde fortryde at have anskaffet sig. J Originalen udgiør Bogen 17 Ark omtrent, lille Octav, der skal blive Subscribenterne leveret for 2 Mk. paa Tryk og 3 Mk. Skrivpapiir, om denne ringe Priis ellers kan hielpe til at bringe den i fleres Hænder. Subscription modtages af Hr. Agent Gyldendal, Proft, Pelt og mig selv. A. Woldike. Immeriks tredie og fierde Deel bekommes hos mig for 4 Mk. E. De forudgangne to Dele af Emmerik sælger jeg for 5 Mk. til dem som inden Aarets Udgang begiere det; siden efter koster Verket 3 Mk. mere. Da Emmerik i Skiønhed, Philosophie, Klygt og Eftertryk overgaaer de foregaaende, ligeledes fordanskede Skrifter af samme Antor, saa troer jeg, at bevise min Medborgere en ikke liden Tieneste, ved at sælge Emmerik særskilt, Simmelkiær.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Ved dette No. udgaaer ingen nyeste Kiøbenhavnske Efter Øl retninger om lærde Sager.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belonninger, som det Kongel. Landhuusholdings Selskab den 15de November sidstleden uddeelte. (See No. 1.) 220. Lehnsmand Alf Andersen Berg til Domaas i Læssøe Præstegield, Aggershuus Stift, har siden 1783 oprødde. Maal Ager og 12 Mælinger Eng; bortført nogle 1000 Læs Steen; lagt over 100 Læs Our eller gamle Ager=Reener lunder Møgdyngen; istandsat alle Gaardens Huse og opført sen Hovedbygning; anlagt en Flom Sang, samt ledet en Bek over den opbrudte Eng, hvorfor ham tilkiendes en Belønning af 6 Rdlr. 221. Selveier Amund Jensen paa Gaarden Schaaland i Lunde Sogn, Christiansands Stift, som siden 1780 har anlagt en Have og omsat den med 183 Alen Steengjerder; 1786 avlet i Haven 55 Pd. Tobak, 24 Pd. tilberedt Lin, 6 Pd. Humle, 6 1/2 Tønde Jordæbler, 1 1/2 Tønde Kaalrødder, 1/2 Tønde Gulerødder, Timian, Merian; plantet 20 Kirsebærtræer, samt gjort Forsøg med at anvende islandsk Mos til Føde, tillægges herfor en Belønning af 6 Rdlr. 222. Strandsidder Torger Olsen Kiellesvig i Flakkefiord under Lister Amt, Christiansands Stift, har siden 1781 oprøddet et Stykke Jord, hvorpaa han har avlet 3 Tdr. Havre og 1440 Pd. Høe, samt opsat 94 1/2 Favne Steengjerder, tillægges en Belønning af 6 Rdlr. 223.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Bonden Poul Haagensen Smebye paa Toten i Aggershuus Stift, som 1785 har oprøddet tvende Moser 24 1/2 Maal. store, kjørt 40 Læs Myrjord i Gjødningstedet; oppløiet 8 Maal af sine faste Enge; paa 4 Maal har han efter 4 Skpr. Hørfrøes Udsæd avlet 2 1/2 Tønde Hørfrøe; henført paa Agrene 238 Læs Myrjord; gjødet 4 1/2 Maal af en forhen tørve vendt Mose med Hestegjødning, og sammesteds efter Skpr. Udsæd avlet 10 Tdr. 6 Skpr. Blandkorn, tillægges herfor ligeledes en Belønning af 6 Rdlr. 224. Selveje Niels Evensen Jørringland af Omblie Præstegield under Raabøygdelaugets Amt i Christiansands Stift, tilstaaes ligeledes en Belønning af 6 Rdlr., for i Aarene 1784, 85 og 86 at have gravet 370 Favne Grøfter til Vands Afledning; optaget et Stykke Eng, hvorpaa kan avles 12 Vinter=Læs Høe; sat 300 Favne Steengjerder; opført 4 Bygninger, samt ved Træerender gjort Jndretning til at lede Vandet ud over de tørre Engsteder. 225. Selveier Svennung Olsen Søndredahle af Sillejords Præstegield under Bradsberg Amt i Christiansands Stift, har 1785 og 86 opbrudt 5 Maal Ager; opført 106 Favne Steengjerder; indrettet en Gjødningsdam i Fæhuset, og formeret sin Gjødning med Tørv; opført en Dam for at hindre Elvevandets Jndbrud, som er 32 Favne lang, 3 Alen høi og 5 a 6 Alen bred, hvortil er medgaaet 2000 Læs Steen, som er opgravet af en Steenrøise, der siden er indrettet til en Humlehave, 70 Alen i Fiirkant, efter at han havde ladet den overklæde med Muld. Ham tillægges herfor en Belønning af 6 Rdlr. 226. Selvejer Aslach Hansen paa Gaarden Sondland af Hvidesøe Præstegield under Bradsberg Amt i Christiansands Stift, har i 1786 opbrudt 4 Maal Ager og 30 Maal Eng, hvorfra han har kjørt 4000 Læs Steen, med 3000 Læs deraf har han opfyldt en Kjøn af 1 Maal Størrelse, samt gjort Indretning til sine Jorders Vanding, hvorfor ham ligesaa tillægges en Belønning af 6 Rdlr. 227. Bonden Amund Gundersen Asdøl af Lier Præstegield underBuskeruds Amt, Aggershuus Stift, som 1783 og 86 har gravet 610 Favne Grøfter til Vands Afledning, og derved vundet over 51 Maal Ager, samt desuden paa samme Jorder opbrudt en stor Mængde Steen, som er henlagt til Bortkjørsel, tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. 228. Huusmand Mads Erlandsen under Gaarden Synsteboe i Gus dals Præstegield, Aggershuus Stift, som for 2, 3, 6 a 7 Aar siden har oprøddet 7 Maal Ager, foruden mange Mælinger Eng, anlagt en Kaal=Have, opbygt 7 adskillige Bygninger, og indrettet et Qværnhuus, tilstaaes en Belønning af 5 Rdlr. 229. Berger Petersen Fullu af Strøms Præstegield i Aggershuus Stift, som i 1784, 85 og 86 har røddet Land til 3 1/2 Tønde Korns Udsæd, samt opbygget 6 anseelige Bygninger, tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 230. Bonden Amund Olsen Østerlie af Gusdals Præstegield under Christians Amt i Aggershuus Stift, har 1783, 84. 85 og 86 oprøddet en Steenrøjse af 2 Maals Vidde, 10 Alens Høide, og ovenfor en Jordbakke af 7 Alens Høide, bortkjørt 12000 Læs, og jævnet Jorden, saa der nu groer got Korn, samt opbygt et Fæehuus, hvoraf det halve er af Steen, ham tillægges herfor en Belønning af 5 Rdlr. 231.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Huusmand Ole Olsen paa Pladsen Rødum i Gusdals Præste gjeld, Christians Amt, Aggershuus Stift, som i 2 Aar har oprøddet 8 Mælinger Eng, 5 Maal Ager og 1 Maal til Kaalhave, bortkjørt 300 Læs Steen, som ere nedgravede og overfyldte med Jord; anlagt en Kaalhave af 1 Maals Størrelse; opbygt 4 Bygninger, samt lagt en Broe over en Elv, tilstaaes ligeledes en Belønning af 5 Rdlr. 232.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
De som maatte have at fordre i Stervboet efter forrige Chirurgus ved Wemmeltofte Klosters Godser, afgangne Jens Henrich Færtieg, indkaldes hermed, at anmelde og med antage lige Beviser legitimere deres Krav, inden 6 Uger fra Dato, for mig underskrevne Skifteforvalter i bemelte Stervboe, paa Wemmeltofte Klosters høie Directions Vegne, da Skiftet efter saadan Tids Forløb bliver sluttet. Benævnte Stervboes Debitorer blive tillige indkaldte og erindrede, forinden at afbetalderes til Stervboet skyldig værende. Wemmeltofte, den 19de December 1787. T. Thaning.
Berlingske Tidende, 1788-01-04
Da Kiøbmand Sr. Jens Holm her i Slagelse, har opgivet sit Boe til Skifte og Deeling imellem hans Creditorer; saa bliver hans Boes Effecter, der bestaaer af endeel Sølv og Huusgeraad, men fornemmelig Kiøbmands Vahre, af Urter, Jsen og Alen=Kram, med videre, stillet til offentlig Auction Tirsdagen den 8de Januarii førstkommende og følgende Dage, efter de derover forfattede trykte Fortegnelsers Jndhold, som i bemelte Boes Gaard her i Byen er at faae, og hos undertegnede Auctions=Directeur. Slagelse, den 20de December 1787. A. Smith.