JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
De Franske, de Engelske og tildeels Østerrigerne have Consuler af deres egne Landsbørn overalt i Levanten, hvilke ere betalte af deres respective Regjeringer, stundom meget høit. De franske General-Consuler i Smyrna, Alexandrien, Salonica o. a. st. have 36,000 Franks aarlig. En Vice-Consul har 6 a 10000 Franks aarlig. De ere alle Folk med locale Sprogkundskaber, saavelsom med Kundskab til Landets Regjering, Sæder og Skikke, hvor de residere, thi Consulatveien er i hine europæiske Lande en ganske afsondret Embedscarriere, til hvilken de Lysthavende offre sig fra den tidlige Ungdom. De studere da først de orientalske Sprog ved Hjemstavnen, blive derpaa udsendte, som Elever, og tilbringe nu deres Tid ved de store Consulater, for at lære at kjende Affairerne, og for siden at vorde ansatte, efter deres Tour, eller Dygtighed. At saadanne Consulater, saaledes besatte, saaledes understøttede, maae indgyde en tilbørlig Respect, og være til stor Fordeel for hine Landes Handel, er iøiet faldende. Thi da alle Vanskeligheder, som Handelen paa Levanten er underkastet, kun bestaae i arbitraire og øieblikkelige Forhindringer, og det kun er Misbrug, eller Vanskeligheder, fremvirkede ofte ved heel underordnede Personers Lyst til at berige sig, eller Dovenskab, eller Luner, der lægge Hindringer i Veien, saa kommer det blot an paa, at have dygtige og vel underrettede Folk til at paatale slige Misbrug, og Tingene jævne sig da altid til Europæernes Fordeel. Der existere faa, eller ingen Tractater for Handelen paa Levanten, intetsteds bør de europæiske Skibe være saa frie, som her. Men man betragte paa den anden Side de uhyre Bekostninger, som disse Consulater lede til. Aldrig vilde de forøgede Jndtægter af den mest levende Handen paa disse Farvande, bestride Udgifterne af Consulater, oprettede og vedligeholdte paa hiin Fod, for Lande, som Danmark, Sverrig, Sardinien, Holland o. a fl.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
De mindre Nationers Regjeringer have da taget en Middelvei, som, naar den følges med Opmærksomhed leder til et ønskeligt Resultat. De have valgt til Consuler Jndvaanere paa Stedet selv, blandt Frankerne, hvor de ønskede at handle. Men her er det, at det ikke noksom kan anbefales de stundom saa langt bortfjernede Regjeringer at vælge med Skjønsomhed. Det er desværre ikke sjeldent, at see de smaa europæiske Handelsmagters Vice-Consuler at være almindeligen foragtede, saavel af Landets Regjering, som af de paa Stedet boende Franker. Stundom seer man Jøder og Grækere, mod en betydelig Summa Penge, tilkjøbe sig en Vice-Consuls Plads, i Haab om, at Flaget paa deres Huus skal beskytte deres Person og deres Eiendom mod de tyrkiske Paschaers Despotie. Landsmænd ville de Søefarende saa gjerne finde til Consuler. Jntet er rimeligere, intet synes ved første Øiekast mere billigt. Det bør vist ogsaa skee, hvor det kun er gjørligt; men den borgerlige Stilling bør fremfor alt tages i Betragtning, og det er vist dog langt bedre, at finde en agtet Fremmed, end en foragtet Landsmand som Consul. Hvad Danmark angaaer, da skal dette Lands Regjering med Vanskelighed indsætte Landsbørn til Consuler i Levanten. Der findes neppe to indfødte Danske i alle Storsultanens Lande, men agtværdige tyske, franske og engelske Kjøbmænd, findes der overalt, ingensteds har man nødig, at tage sin Tilflugt til fremmede Eventyrere. (Sluttes næste Gang.) Giraffen. (Den Giraf, som Paskaen af Egypten har foræret Kongen af Frankrig er for det Pariser Publicum en Gienstand, for almindelig Nysgierrighed, og yder Naturforskeren, Stof til lærerige Betragtninger. J et Pariserblad læses følgende interessante Beskrivelse over dette Dyr., Hidindtil have Zoologerne kun kjendt dette mærkværdige Dyr af de Beskrivelser som nogle faa Reisende havde meddeelt, af mere eller mindre nøiagtige Tegninger, og af et Skelet og en udstoppet Hud, som det Kongelige naturhistoriske Museum har opbevaret. Endnu i intet europæisk Menagerie har man eiet dette kæmpeagtige Dyr. Giraffens Fødeland er det Jndre af Africa.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Efter Arabernes Sigende gives der af denne Dyreart, som nærmest er beslægtet med Hjorten og Antilopen, kun et ringe Antal. Man træffer gjerne tre sammen, to Gamle og een Unge; de flygte ikke for Mennesker; kun naar man nærmer sig for at fange dem, saa tage de Flugten, og den bedste Hest kan ikke løbe dem ind; men kan man drive dem ud paa en Slette saa ere de let at forcere, thi de ere stakaandede. Kunne de imidlertid ikke løbe meere, saa overgive de sig dog ikke. men vende sig om, og forsvare sig med Forbenene. Opgive Araberne Haabet om at fange dem levende, saa dræbe de dem; Kjødet, især af de Unge, smager dem fortræffeligt. Hottentotterne gaae med forgiftede Pile paa Girafjagten; de elske især Marven af dette Dyr, som findes rigelig i dets Been. Af Huden, som er over en Tomme tyk, forfærdige de Transportsække. Giraffen lader sig vanskelig tæmme; men er den tæmmet, gaaer den med Heste og Kammeler paa Græs uden at man har nødig at bevogte den. Den Giran som er i Paris har, endskjøndt den endnu ikke er udvoxet, en Høide af 12 Fod. Fra Jorden til det Sted, hvor Halsen begynder, er der imidlertid kun 8 Fod, og bag til er den kun 6 Fod, heraf man kan slutte sig til Halsens Længde og hele Kroppens Skraahed. Forbenene ere 5 Fod lange, og Baabenene neppe 4 Fod. Hoverne ere meget brede og af en meget haard Materie. Skindet har en hvidladen Bund med guulbrune og nødfarvede Pletter. Hovedet har Lighed med Kamelens, og Ørene med Oxens. Mærkværdigt er det, at Giraffen altid gaaer i Skridt eller Galop, men aldrig i Trav. Dens Løb er ikke gratiøst. J Stalden staaer den aldrig stille, lægger sig sjælden ned, og sover lidet. Den har Vanskelighed med at faa Munden ned til Jorden, derimod kan den, naar den strækker Halsen, med dens Tunge række 2 Fod høiere i Veiret, end den selv er høi. Den æder næsten alSlags Blade, men kun lidet, derimod drikker den en Mængde Melk, som er dens eneste Drik. For Vand har den Modbydelighed. Hidindtil har dette besynderlige Dyr endnu været ganske stumt, og har det ikke, som det maaskee er muligt, tabt sin Stemme i Fangeskabet, saa kjender man altsaa et stumt firbenet Dyr, men ogsaa kun dette eene. Nærværende Giraf er en Hun; Hannen der fulgte med den, og som skulde være en Foræring til Kongen af England, døde underveis.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Fædrelandet. Om Qvindekjønnets Stilling i Samfundet.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
J Staterne med europæisk Cultur nyder Qvinden i Almindelighed den Frihed og Agtelse, der tilkommer hende som Mandens uadskillelige Livsledsagerinde og som Husets Moder, dog i meget forskjellige Grader, efter Mandens forskjellige Dannelse og Sæder. - J de lavere Stænder er Arbeide og Erhverv deelt mellem begge Ægtefæller, og naar Mandens Fortjeneste ikke forslaaer til Husets Nødtørft, maa Konens Haandgjerning udfylde det Manglende. - Hvor nødtørftigt Udkomme uden Overflod og Luxus haves, er Manden, 2) Af Etatsraad Schmidt-Phiseldets Værk "das Menschengeschlecht og s. v. den erhvervende og Konen holder Huus. - J denne Stilling, som giver begge tilbørlig Sysselsættelse, befinder det huslige Samfund sig almindeligviis bedst. Den farligste Klippe for det andet Kjøn er den udvortes Stilling, der befrier det fra hensigtsmæssig Arbeide og Omsorg for Huusvæsenet, hvorved i de mange ledige Timer Forfængelighed, Behagesyge og enhver ellers slumrende Lidenskab let paa en fordærve lig Maade udvikles. - Den Kjønnet iboende Bevagelighed leder ofte af Mangel paa en passende Virkekreds paa Afveie; thi det er ikke Qvindens Sag magelig Rolighed at ruge over egne Tanker, men at Naturen bestemt til at udføre en utallig Mængde Smaa forretninger, gaaer hun med Lethed over fra det ene til det andet og maa skabe sig en Sphære for sin Virksomhed, naar ikke de udvortes Omstændigheder gjøre Krav paa denne Virksomhedsdrift. Det Sande i denne Paastand viser sig ogsaa tydeligt i upartiske Jagttageres overeensstemmende Skildringer af Qvindekjønnets Sæder og Levemaade, overalt hvor det i Nydelsen af sin Frihed maa sørge for at udfylde de ledige Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Med disse Følelser staae vi ved vor henslumrede Vens Grav. Dog - skjøndt bortreven i Mandommens Kraft - har vor elskede Herman Gartner ei levet forgiæves, men fuldbragt sit Arbeide. Lægens Kald, saa veldædigt for Andre, en Velsignelse for den lidende Menneskehed - har han fuldbragt med Kyndighed og Troskab, under Opoffrelse og Selvfornægtelse af Livets Beqvemmeligheder og Glæder, ofte under anstrengende Granskning og Overlæg mangen Broder rev han af Dødens Arme, indrede mangen Smerte, og med huld og venlig Stemme har han trøstet, hvor Kunsten ei kunde frelse. Saa stod han ved vore - ogsaa ved mine - Elskedes Sygeleie. Den Velvillie, der oplivede hans skjønne, blide Aasyn, boede i hans ærlige Hjerte. J Kredse, hvor Lidelser, skuffede Forhaabninger, tunge Sorger herskede, der var det hans sande Fortjeneste, at fremkalde stille Taalmod; med venlig Tale brød han Smertens Torne, adspredte Tungsinds mørke Skyer; Klagen fandt hos ham et aabent Øre, Ulykken Medlidenhed, Nøden Hjelp, Venskab et svigfrit Hjerte og trofast Haand. Vel hvilede hans bristende Øie paa mange ufuldendte Arbeider, hvis lykkelige Fremgang, vi troede, han skulde oplevet, vel blev han bortkaldt fra sin Virksomhed, da Fødeland og Menneskehed glædede sig ved hans Gaver og Kræfter, og derfor skue vi efter ham med Veemod og taknemlige Taarer, og savne ham med Smerte. Dog - den tidligen Fuldente, har fuldbragt sit Kald, begyndt hvad en tilkommende Gransker og Videnskabsmand vil fortsætte. Den evige Viisdom kaldte ham til Aanders lyse Bolig, for den Han tidligen var moden, der modtager Arbeideren sin Løn! Sørgende, som Venskab og Agtelse kaldte til hans Følge, ikke lang Vandring paa Jorden; ikke et Liv riigt paa Aar; men et Liv riigt paa Kraft, paa Tro, Kjerlighed og Haab, et fromt, Gud og Menneskeheden helliget Liv, et Liv for Himlen - det være vort høieste Ønske. - Redeligen ville vi virke, og stille bortvandre, naar Gud byder. Vi følge vor elskede, hensovede Ven til Gravens Hvile paa en stille, yndig Foraarsdag; see Vaarsolen, fremkalder spirende Planter, nyt Liv vaagner i Naturen, Haabet blomstrer paa Agre, og tilraaber os med Guds Stemme: Menneske, du er udødelig, Vi følge vor elskede, hensovede Ven til Gravens Hvile i den stille Uge, helliget Mindet og Jesu Død. Han bragte evigt Liv for Lyset. Han bringer Trøst i Sorgens Stund. Han er vor Ven; han fødtes her paa Jord; Nu troner han i Himlen, vældig, stor Han gik foran at trange Tornestie, Hist staaer han kierligt trætte Vandrer bie. O Han, ja Han Os Alle føre trygt, did til vort Fædreland! Nu være Fred med Dit Støv, elskeligt og uforglemmeligt Dit Minde, salig Din Aand i bedre Verden! Vi sees igjen, hvor al vor Kummer svinder; Hvor ingen Grav adskiller Ven fra Ven. Vi sees igjen, hvor ingen Taare rinder, J Aanders lyse Hjem vi sees igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Blandinger. Fra Lolland klages saare over de ved Styrteregn og Hagl slag den 25 Juni i den østlige Deel af Landet anrettede Ødelæggelser.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
J Maribo har ondartet Hundesyge yttret sig, og i en Tid af 4 eller 5 Dage bleve ikke færre end tre gale Hunde, dræbte. Til Lykke bemærkedes Sygdommen saa tidligt, at Hundene ikke kom til at gjøre nogen Skade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
J Saxkøbing maa nu - efter Maribo Avis - ingen Handel eller Brændevinsskjænken foregaae om Helligdage fra Kl. 9 til 2. Ogsaa vil man vide, at ingen omreisende Haandværksvende, saa lidet som Andre, maae betle i denne By. - (Naar Sligt anføres som en Nyhed, maa man næsten kunne falde paa den Tanke, at det har været anderledes før.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
J Maribo Avis No. 53 fortælles i Anledning af Fejøboernes Fiskeri, at en "Skipper Mogens Nielsen der af Øen har nylig med sin førende Jagt været ude omtrent fjorten Dage paa Fiskefangst og er hjemkommen med en Ladning af 700 Torsk." - Havde der nu været Torsk at faae nær ved Øen, og især imellem Fejø og Lolland, behøvedes dog vel ikke saadan Udredning og saa lang en Tid for at faae samlet en saa yderst ubetydelig Mængde; og heraf at søge et Modbeviis mod en Yttring i denne Avis om Fiskeriets Ringhed imellem Fejø og Lolland, er vel omtrent ligesaa klogt, som at hente Beviser for Dampfartens Uskadelighed for Sildfiskeriet paa Limfjorden fra Mississipi og Ohio, eller at slutte, at naar man kan fange Øreder ved Vandmøller, saa lader Sild sig ikke skræmme &c. &c. (Jævnfør Aarhuus Avis.) Blomster. samlede af A. v. Kotzebues Skrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Et godt Menneske kan vel engang begaae en slet Handling, uden at han derfor ophører at være et godt Menneske. Lettere er det som Missionair at omvende de Vilde ved Hudsons Bay til Christendommen, end at bringe et Fruentimmer tilbage fra en engang fattet Mening. (Dermed kan Kotzebue dog vel kun have meent Konerne, men ikke elskende Piger; hvor let ere de ikke omvendte?) Skjønhedens Magt er lig Solens, ogsaa den Blinde vederqvæges af den. Vel det Menneske der aldeles formaaer at spinde sinBeskjeftigelsers Traad af sig selv. Egoister ere vi alle; men den ene lader sin Egois, mus løbe splitternøgen, den anden hænger en tynd Kappe om den. Solens Straale er varm, men varmere er Moden, kjerlighed; Stærk er Dødens Arm, men stærkere en Moderkjerlighed. Armoden giver lidet men gjerne. Kierligheden er et forkjelet Barn, som ikke under sine Sødskende noget, men vil have Alting allene. Døden er den priviligerede Glædensforstyrrer, Bøddelen for hele Naturen. Man afbilde ham kun som Engel med omvendt Fakkel; var jeg Maler, jeg vilde afbilde ham som Flodgud, med en Urne, hvoraf den styrter Taarer. Alle glade Mennesker ere og blive dog stedse Dødens mest haardnakkede Fiender. Kjerligheden er en Skarlagensfeber: Enhver maa gjennemgaae den en Gang. Enhver stor Daad kaldes Galskab hos Hverdagsselene, men lykkes den, saa stemple de Udføreren til Helt med deres Beundring. Haabet er den eneste Skat, der voxer med Ulykken, en Nødskilling, som man gjerne meddeler og som dog aldrig optæres.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
En stor Kjøbmand er en stor Mand. Monarken overseer sin Stat, Kjøbmanden overseer Verden. Snart staaer hans Hu til Asien, snart til Amerika Ved et Pennestrøg sammenknytter han Verdensdele til hinanden, lader Citroner voxe paa Kamschatka og finder Guldgruber i Heden. Hvor har Menneskeheden et smukkere Tempel, end i Qvindens Hjerte? Hvo tør som Qvinden med saa megen Kjekhed vove, selv at trodse Tyranner, En god Gierning glemmes i 24 Timer, men ondt Eftermæle forskaaner selv ikke Graven. Et ubesindigt Ord anretter ofte meere Skade, end en tapper Arm formaaer at gjøre godt igjen. Bysnak er som en Champagner=Bouteille. Det ærbarste Rygte er dog kun en Prop, som pludselig knæpses i Veiret. Vee den Mand, som bliver kold ved qvindelig Dyd og Skjønhed. Hvo gad vel drikke af et Væger med ham, Vee den Mand der vænner sig til en god Kone som til sin Sloprok, der uden Taknemmelighed daglig modtager hvad der bydes ham, og kun har Sands for huuslig Lykke, naar den er flygtet bort.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Bekjendtgjørelser. Det Mandskab her af Amtet som i Aarene 1813, 14, og 15 har gjort Tjeneste ved den Danske og Holstenske Artillerie Brigade, og som formener sig for disse Aar at have Douceur og Undermunderingspenge tilgode, bliver herved i Henhold til Placaten 13de October f. A. indkaldet med 12 Ugers Varsel at melde sig paa Thisted Amtscontoir, hvor det da har at legitimere sig, med dets ihændehavende Skyldbøger, Jndrolleringseller Afskedspasse. De Mandskaber der henhøre under Fæstegods medbringe tillige Tilstaaelse fra Hosbonden: at intet fra hans Side er til Hinder for, at de hæve deres Tilgodehavende, hvorefter de til Amtet indløbne Afregninger ville blive udleverede for at Mandskabet efter samme paa vedkommende Amtstue kan erholde udbetalt hvad det har tilgode; dog anmærkes det: at Afregningerne til de Kudske som have været ansatte ved Trainstalden i Rendsborg, samt ved Batterierne og Tropperne i Holsteen, endnu ikke ere færdige, men vil blive expederede og hidsendte snarest muligt, og dette Mandskab vil da blive indkaldt til at modtage deres Tilgodehavende. Thisted Amthuus, den 16de Juli 1827. Faye, R. D. D. M. Det bringes herved i fornyet Erindring for alle Vedkommende, at jeg i Følge allernaadigst confirmeret Privilegium af 2den Juli 1817, er berettiget at oppebære af den mig tilhørende Hals=Skibsbroe af Kaage, Pramme, Baade eller andre des slige smaae Fortøjer, som ved denne Broe lader eller losser, af hvert fire Skilling, af enhver reisende Passageer to Skilling, og af enhver Vogn som kjører paa Broen, fire Skilling, alt i Sølv. Hals Skandse, den 20de Juli 1827. Henriette Smidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Efter Fleres Ønske udsættes den til den 29de d. M. berammede Extra-Skiveskydning, til Søndagen den 5te August; hvilket herved behagelig bekjendtgjøres. Aalborg, den 25de Juli 1827. D. Rosenkilde, Entrepeneur.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Hvor et Conditorie med complet Jnventarium kan faaes tilkjøbs eller i Mangel deraf til Leie, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet. Pedershaab, beliggende paa Veien til Frederikskilde, er at Undertegnede Eiendommens Beboer strax eller til Flyttetiden at faae til Leie. Neve, Tracteur.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Skipper Gad, førende Sluppen Anne Maria agter bestemt at afseile Løverdag Morgen til Kjøbenhavn og medtager Passagerer; Lysthavende behage at melde sig hos Gjestgiver Assels. 130 Tusind Skudtørv for 4 Mark pr. Tusind, og nogle Hundrede Lispund Høe for 6 Skilling pr. Lispund, er tilkjøbs og vises af Herr Chr. Møller i Aalborg. Den eller de, som derpaa maatte reflectere, vilde behage at tage Ovennævnte i Øiesyn inden Mandag den 30te d. M. En, med anbefalende Attester forsynet Handelsbetjent, attraaer Empløi til 1ste November. Stiftsbogtrykkeriet anviser det Nærmere.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Hos den her i Byen for Aalborg og Viborg Stifter antagne Justermester, bliver indtil videre justeret Maal og Vægt at erholde til følgende Priser. Træmaal: en Steenkulstønde No. 1 til Brug ved Skibning, 10 Rbd. en dito No. 2, 9 Rbd. en dito Halvtønde, 6 Rbd. en dito Fjerding, 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. en dito Otting, 2 Rbd. 3 Mk. en Saltønde, til Brug ved Skibning, 9 Rbd. 4 Mk. 8 s. en Korntønde, 8 Rbd. en Halvtønde, 5 Rbd. en Fjerdedeeltønde, 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. en Skjeppe, 2 Rbd. 1 Mk. en Halvskjeppe, 1 Rbd. 3 Mk. en Fjerdedeelskjeppe 1 Rbd. 12 s. en Ottendeelskjeppe, 5 Mk. 4 s. en Sextendeelskjeppe, 2 Mk. 10 s. en Potte, 3 Mk. en Halvpotte, 1 Mk. 8 s. en Sildballie, 3 Rbd. en Træealen, 2 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Kobbermaal. et 8 Pots- og 4 Potsmaal, pr. Pd. 10 Mk. en Kande, 3 Rbd. 2 Mk. en Pot, 1 Rbd. 4 Mk. en Pægl, 1 Rbd. en Halvpægl, 3 Mk. 8 s. en Fjerdedeelpægl, 2 Mk. et Toldkar, 2 Rbd. en Kande, 6 Rbd. Tinmaal. en Pot, 4 Rbd. et Halvpotmaal, 2 Rbd. 3 Mk. en Pægl, 1 Rbd. 3 Mk. en Halvpægl, 5 Mk. en Fjerdedeelpægl, 3 Mk. 8 s. en Pot, 3 Mk. Blikmaal. en Halvpot, 2 Mk. 4 s. en Pægl, 1 Mk. 8 s. en Halvpægl, 1 Mk. 2 s. en Fjerdedeelpægl, 1 Mk. 2 s. Metallodder. et apds. Lod, 4 Rbd. et 2pds. dito, 2 Rbd. et 1pds. dito, 1 Rbd. et Lpds. dito, 3 Mk. et Lpds. dito, 1 Mk. 8 s. et 4 Lod, 12 s. et 2 Lod, 1 Lod, 1/2 Lod, 1 Qvt., 1/2 Qvt., pr. Stk., 6 s. et Sats Lodder i Kasse, 2 Rbd. 3 Mk. et Skps. Bismerlod, 12 Rbd. 3 Mk. et 15lpds. dito. 10 Rbd. et ordinair Bismerlod, 3 Rbd. Bismere. en Skps. Bismer, med Lod, 22 Rbd. 3 Mk. en 15lpds. dito, med dito, 19 Rbd. en alpds. dito, med dito, 5 Rbd. 5 Mk. en alpds. dito, med dito, 5 Rbd. 3 Mk. 8 s. en Lpds. dito med dito, 2 Rbd. 3 Mk. en Jernalen, 4 Mk. 8 s. Aalborg Raadstue den 25de Juli 1827.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Proclamata. Ved Proclama, som er læst ved Hassing-Refs Herreders Ret, og vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle og enhver, som have noget at fordre hos Enke madamme Sophie Mogdalene Lovise Hvass i Toftumgaarn i Refs=Herred under Thisted Amt ifølge Placaten af 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde deres Krav, da Boet formedelst Madam Hvasses Bortreise og Fraværelse efter Vedkommendes Reqvisition og Foranstaltning er taget under Skiftebehandling. Ved samme Proclama og med samme Varsel er Madam Hvass tillige foreløbig indkaldt at møde for Skifteretten. Dette bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende. Teglgaarden den 26de Juli 1827. 2 Fischer. Ser Rigsbankskilling Sølv. Nr. 2. A. betales med 1/2 Deel mere. Jes Lützhøft, Kongelig Majestæts Krigsassessor, Byefoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslev=Hundborg Herreder. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Søren Christensen Bach af Bachgaard i Malle Bye Sennels Sogn, og i Kraft af en ham allernaadigst forundt Kongelig Bevilling, af 15de September 1826, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem som maatte formeene sig at have nogen Adkomst eller Prætension til bemeldte hans Fødegaard der skatter af Hartkorn 6 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., hvoraf 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. er Herligheds og det Øvrige Bondeskylds Hartkorn, hvorpaa ingen ældre Adkomst findes, til at møde for Hillerslev=Hundborg Herreders Ret som holdes paa Raadstuen, i Thisted den 3die Tirsdag i October Maaned 1828, Formiddag Kl. 11 og da fremkomme med saadan deres Adkomst eller Prætensioner, men i Mangel deraf høre Rettens Dom hvorved berørte Gaard tilkiendes Citanten som Eiendom. Forelæggelse og Landag som afskaffet ved Fr. 3die Juni 1796. kan ikke ventes. Udstædes under mit Navn og Segl. Thisted den 11te Juli 1827. Betalt. . . . 44 Sk. Lüthoft. (L. S.) 20 pC. til Jstf. 9. -er tre Mark fem Skilling Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Creditorerne i Boet efter den her paa Gaarden afdøde Godsforvalter, Prøveprocurator Hans Henrik Graver, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. - En Samling dette Boe vil blive afholdt her paa Gaarden, Mandagen den 29de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Woergaard, den 23de Juli 1827. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Auctioner. Onsdagen den 1ste August næstkammende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Huset No. 634 paa Søndergade, ved offentlig Auction bortsolgt, afgangne Pastor Hasselbalks Enkes Stervboes Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af: Guld, Sølv, Senge- og Gangklæder, Linned, Porcellain, Glasvare, Kjøkkentøi og en Deel Meubler m.v., efter Conditioner som nærmere paa Auctionsstedet bekjendtgjøres; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 20de Juli 1827. I Hr. Justitsraad, Byefoged Schmidte Fraværelse, efter Constitution, Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Tirsdagen den 14de August, Formiddag Kl. 9, opbydes i Salg ved en eneste Auction, den Gaard i Rondrup, som fortiden beboes af Søren Jensen Nørgaard, af Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. 1 1/2 Alb., med den paa Marke staaende Afgrøde, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende og paa Undertegnedes Contoir til Eftersyn henliggende Conditioner, som blive favorable for Kjøberen, da hele Kjøbesummen, med et aarligt Afdrag, kan blive indestaaende i Eiendommen. - Auctionen, hvorved absolut Salg vil finde Sted, om nogenlunde antageligt Bud skeer, afholdes i Gaarden selv Nibe, den 16de Juli 1827. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-07-26
Efter Begjæring af Hr. Procurator Hassing, for Proprietair Lycke, som Værge for Dom og Udlægshaver, den umyndige Hans Wilsbek, bliver det Skoemager Scholdann forhen tilhørende Sted, beliggende paa denne Byen Søndergade under matr. No. 82, bestaaende af 16 Fag EgeBindingsværk med Tegltag, Hauge og Gaardsplads, samt en Jordlod paa Søndermarken, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Ald. stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Fredagen den 31te August, ) 2den Gang Fredagen den 14de Septbr., 1827. 3die Gang Fredagen den 28de f. M. ) hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De to første Auctioner afholdes paa Byefoged-Contoiret i Sæbye, men tredie Auction paa Stedet selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Byefoged-Contoiret i Sæbye, den 11te Juli 1827. Hans Muller.