JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-03-29
Under det tydske Cancellie Auditeur og Herredsskriver i Hadersleb Herred, C. Lassen, besk. til Herredsfoged, og Krigsraad samt Auditeur, N. C. Møller i Glückstadt, i hans Sted til Herredsskriver i bem. Herred; Landskriveren i Vilstermarsk, under Steinburg Amt, P. D. Eckmann, udn. til Actuarius i Landskabet Norder Ditmarsken; Præsten i Nordmarsch, under Husum Amt, A. Matthiesen, confirmeret som valgt Diaconus i Loit under Apenrade Amt, Diaconus ved Altstædter Marie Kirke, i Rensborg, H. Steen, ligeledes som valgt Archi=Diaconus sammesteds.
Viborger Samler, 1802-03-29
Under Generalitetet ved det danske Livreg Secondl. D. C. v. Weldingh besk. til Preml. og Secondl. C. P. C. v. Weldingh til virkel. Secondl. Ved det 1ste trondhjemske Jnf. Regm. Sec. Lieutenant v. Wolff til Prem. Lieuten. Fændrik v. Hjorth til Sec. Lieutn. og Fænd. a l. f. Coldevin til virkelig Fænd. samt denne og hans Formand, Fænd. v. Bierring, derhos benaadet med Sec. Lieutenants Characteer; den ved det det 1ste jydske Jnf. Regim, staaende Sec. Lieuten. v. Harder forundt Afskeed med Pension.
Viborger Samler, 1802-03-29
Under Admiralitetet: Sergeant C. Børre en besk. til Commandoskriver ved Holmen.
Viborger Samler, 1802-03-29
Under Rentekammeret: Fuldmægtigen i det norske Secretariats- og Revisions-Contoir under General Postamtet, A. Strand, udn. til Foged for Finmarkens Fogderie; Overbergamts=Assessor Esmark antaget til at være tillige ordentlig Lector i Mineralogien og Physiken, samt Jnspectør ved det norske Bergseminarium paa Kongsberg; Etatsraad Lassen, efter Ansøgning, i Naade og med Pension enlediget fra hans Embed som Reitvogt i Hadersleb Herred. Amtsforvalterne Hjort og Lorentzen, Auditeur og Herredsfoged Langreuter, samt Secretair og Reitvogt Rubner, beskikket til Medlemmer af den Haderslebske Lignings-Commission; Secretair og Reitvogt Rubner til Reitvogt i Hadersleb Herred, samt Auditeur og Herredsfoged Langreuter til Reitvogt i Thystrup Herred, begge interimistisk. Amtsforvalterne Hjort og Lorentzen udn. til virkelige Kammerraader. Kammerherre, Overforstmester og Hofjægermester v. Warnstedt, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entle, diget fra sit Embed som Jægermester i det 2det Holstenske Distrikt; Kammerherre v. Brockdorf ligeledes, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed som Amtmand over Kiels, Bordesholm og Cronshagens Amter; Secondl. al. s. ved det jydske Regim lette Dragoner, C. Lente, Baron af Adeler, udn. til Kammerjunker; Skovrideren ved Corselitze Godsers Skove paa Falster, O. Ramløse, fra næstkommende 1 Mai, antaget til Skovrider ved Sorøe Acamies 2det Forstdistrict.
Viborger Samler, 1802-03-29
Under Oekonomie= og Commmerce-Collegium, overordentlige Gesandt ved det neapolitanske Hof, Hr. Kammerherre Schubart, udn. til General-Jntendant over de danske Handelsanliggender i Jtalien.
Viborger Samler, 1802-03-29
Under General-Toldkammeret: J. B. P. Høst, ved den øresundske Toldkasse, forundt Prædicat af kongelig Fuldm. Amtsforvalteren i Sønderburg, Kammer=Assessor F. C. Luders besk. til Toldforv. sammesteds. Døde. Kbhn.: Handelsmand Joh. Casp. Hein. Selbman, 62 A. Skibskapt. Ped. Matzen, 24 A. Hof og Statsrets Prokurator Frederich Laann, Kammerraad Joh Georg Barens, 70 A. Mad. Ane Margr. Black, fød Henningsen, 63 A. Anders Pedersen, Skougaard, Mad. Catharine Nielsen fød Petersen, 46 A. Geheimeraadinde Staffelt fød Comtesse af Schach. Mad. Kirstine Hansdatter Meier, 50 A. Mad. Ane Mar. Glaser, fod Kierbye 37 A. Vertshuusholder Elert Vandahl 55 A. Helsingøer: Mad. Jnger Maria Lemvig, fød Borch, 50 A. Fredirikshald i Norge: Enkemad. Joh. Mar. Schavenius fød Bo dom. Carlebye Præstergaard paa Falster: Kapellan Gotfred Gymoes, 38 A. Aalborg Stift, Aastrup. Mad. Joh. Cathr. Madsen, fød Mørck 28 A. Volstrup Præsterd. Provstinde Helle Dorthe Rafn, fød Gleerup, 64 A. Sønderholm; Jfr. Ane Margr. Hass, 15 Aar. Viborg: Hans Tømmermands Enke, Giedske Folmersdatter, 70 Aar. Kuursmed Dollerups Datter Charlotte 7 Aar.
Viborger Samler, 1802-03-29
Jndsendt. Et Brev fra en bedraget Pige - overs, efter det franske. Fra Jammerens Bolig, skriver jeg Dig til med sittrende Haand; tilforn naar jeg greb Pennen, greb jeg den for at tolke Dig mit udeelte Hiertes Kierlighed og de blide Udsigter min Indbildning skabte for mig ved Din Side, indsluttet i Dine Arme- men nu, da Duhar bedraget mig, nu Du har myrdet mit Livs Lyksalighed, nu sittrer min Pen og mit Øje græder til Gud. Jkke havde jeg Guld at bringe Dig - dette var Dig bekiendt, men jeg havde et Hjerte, som brændte efter at giøre Dit Livs Dage blide og lykkelige; denne Lyksalighed, som Du forsmaaer hos mig, den attraaer Du maaskee i en andens Arme; men jeg frygter, jeg frygter, at som Du bedrog mig, saaledes vil Du selv blive bedragen - nu blinder Din Letsindighed, Din Sandselighed, Dine samvittighedsløse Venner Dig men tro mig, Du som jeg saa inderlig elskede, troe mig, Du bedrages; Din kuede Samvittighed vil træde op som Din Dommer og sønderslide Din Siæl med martrende Piinsler. Forsynet er retfærdigt, det er Uskyldighedens Hevner - Dine troløse Venner, Dine søgte Adspredelser og selv Perus Skatte, skulle ikke formaae at uddrive mit Billede af Din Siel - Nei min elskede Ven, det vil følge Dig paa alle Dine Veie, anklage Dig, forstyrre Din Siels Roe og bortfierne af huuslig Lyksalighed fra Dig - Jeg lider - Gud veed det - men i mine Lidelser har jeg den Beroeligelse, at jeg har intet at bebreide mig; men denne Trøst kand aldrig blive Dig til Deel og derfor vil Du stedse være ulykkeligere end jeg det eneste jeg kan giøre for dig - naar Du engang ligger paa Din Samvittigheds Pinnebænk - det vil jeg glad giøre - jeg vil tilgive dig, jeg vil bede til Gud for dig om Lyksalighed, om det elers er mueligt for Almagten selv, at giøre Dig lykkelig.
Viborger Samler, 1802-03-29
Copulerede. Paa Kiersholm ved Viborg. Guld og Sølvarbejder Hr. Peter Nandrup og Jfr. Øllegaard Charlotte Sommer. Viborg: Ungkarl Bernt Poulsen og Pigen Maren Christophersdatter Zabell.
Viborger Samler, 1802-03-29
Bekiendtgiørelser. I Kraft og overeensstemmende med den allernaadigste Kongelige Bevilling af 15de Febr. 1802, lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Proprietair Niels Hastrup til Wester=Kielstrup, at Aarhuus Amt i Vort Land Nørre Jylland, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Proprietair Niels Hastrup, ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur, samt Aarhuus Adresse-Avis, de Viborgske og Aalborgske Aviser, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afgl. Kammerraad Just Michael Lund til Seilgaard, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemeldte Proprietair Niels Hastrup til Wester=Kielstrup, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme hører; Hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vort Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn den 15de Februar 1802. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Reiersen. Feddersen. Cold. Knudsen. Monrad. Bülov. Westengaard.
Viborger Samler, 1802-03-29
Som den 3de Marti 1802, er læst ved Hidts Herreders Ret og den paafølgende 17de Marts læst ved Viborg Landsting. Jndkaldes herved alle at fremkomme, som i nogen Maade have lovlig at fordre efter Kammerraad Just Michael Lund paa Seilgaard (Panteprioritets Creditorer undtagne) med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Dato denne Kongelige Bevilling er bekiendtgjort i de i Bevillingen nævnte Aviser. Efter bemeldte Tids Forløb antages ingen Krav, undtagen efter lovlig PanteForskrivninger. Wester=Kielstrup d. 22 Marts 1802. N. Hastrup.
Viborger Samler, 1802-03-29
P. M. Mandagen den 5te April ) førstkommende Kl. 10 lader Enke=Provstinde Finderup i Wammen Præstegaard anstille offentlig Auction over hendes tilhøren. de Ind- og Udboe, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern tøj, Senge med Sengeklæder, Lintøj, den sal. Mands efterladte Bogsamling, Creature i Gaarden, Vogne, Vogne samt Gaardsredskaber m. m. som alt efter de oplæste Auctions=Conditioner bliver opraabt og til den Høistbydende bortsolgt. Thi vilde de Lysthavende, behage paa bemt. Dag Tiid og Sted at indfinde sig. Viborg d. 13de Marts 1802. Astrup. 1) Auctionsdagen er saaledes forandret fra d. 7de som i sidste Samler bekiendtgjortes, til d. 5te April. Torsdagen den 22de April næstkommende Morgen, Kl. 8, vorde i Varde Raadstue ved offentlig Auction bortsolgte nedennævnte gode Vahre af Engelske eller Skotske Fabricata, indstrandede d. 13de Jan. 1801 til Blaavand, i Paketbaaden Charlotte fra Alberdeen i Skotland, og siden paa det bedste conserverede: Over 1000 Pd. god Syetraad, hvid og af forskiellige Farver, samt især 2000 Pd. fiin hvid Dito. Henimod 2000 Stkr. fiine conleurte Sirtses Tørklæder. 16 Stkr. hvidt fiint Lerred.
Viborger Samler, 1802-03-29
117 Dosin Par Mandstrømper af kæmmed Uld, diverse Couleurer. 22 Dosin Par Mandsko af forskiellig Størrelse. 24 Stkr. Seildug. Til denne Auction indbydes herved Lysthaverne. Varde d. 17de Marts 1802. Fogtmann, Bye og Herredsfoged.
Viborger Samler, 1802-03-29
Formedelst afgl. Hr. Conferentsraad Hauchs Død, kan underhaanden, enten samlet eller Stykviis, faaes tiltiøbs hans forhen iboende Gaard, beliggende tæt ved Nørre Bom i Schive, beqvem for en Kiøbmand, med en anseelig stor Frugt og Græshauge, 5 Skpr. Hrtk. af Schivehuus Hovedgaards Tart og 7 Skpr. Hartk. Kiøbstæd-Jorder, hvoraf en Deel er indgrøftet, der kan græsses og forres 2 Heste og 4 Køer. Gaarden er i Brandkassen, asseureret for 2880 Rdlr. Nærmere Efterretning faaes hos Arvingerne i Gaarden og hos Kammerjunker Hauch i Horsens.
Viborger Samler, 1802-03-29
Dersom nogen, som ikke ventes, maatte have noget at fordre udi forrige Farver i Randers, afgangne Niels Borre, der tilsidst boede og døde i Riismølle ved Randers, hans Stervboe, da ville disse inden 12 Uger fra Dato behage at melde sig til undertegnede Skifteholder, for at erholde, hvad de retmæssig have at fordre, siden Skiftet derefter uden længere Henstand vorder sluttet. Randers den 23de Marts 1802. J. F. Carøe. Af den store Havre tienlig til Sæd er 200 Tdr. til kiøbs paa Friisholt.
Viborger Samler, 1802-03-29
50 Ring gode tørre 5 Qvarters Bøge Stave med tilhørende Bunde er underhaanden tilkiøbs. Nærmere Anviisning giver Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1802-03-29
Fortegnelse: Over de ved Viborg Post Contoir for Febr. Maaned, d. A. uindløste Breve, nemlig: No. 4 fra Hamborg til Grolau Ancher, Capitain a Closterlund pr. Viborg. - fra Nykiøbing paa Morsøe til Huusted, Christen Kiøbmand i Skive. -9 fra Randers til Hvidberg, Jeppe Nielsen i Hvidberg. - 2 fra Kiøbenh. til Jocobsen, Christian Kusk i Viborg. - 8 fra Randers til Christensen Jørgen a Vindumovergaard.
Viborger Samler, 1802-03-29
J Følge Kongelig allernaadigst Proclama Bevilling, af 27de Februar 1802, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur, samt Viborg Samler trende Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Hr. Postmester Peder Grøns Stervboe her i Byen. og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre, og skal denne Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Holstebroe den 12te Marts 1802. Tranberg.
Viborger Samler, 1802-03-29
Aspargesplanter for 64 s. Hundrede kan faaes paa Bogtrykkeriet. N. C. Hos Niels Qvistgaard i Nyetiobing kan nu i dette Foraar og fremdeles faaes tilkiøbs alle Sorter frisk og godt Haugefrøe, samt rød Klæverfrøe. Den danske Hof- og Statskalender for 1802. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1802-04-05
No. 14.
Viborger Samler, 1802-04-05
Paris d. 16 Marts. Foruden General Lecieres Beretning fra Domingo, har man endnu en omstændeligere af Admiral Villaret. Foruden det, som i Lecleres allerede er fortalt, indeholder denne: "at man i Havnen ved Cap havde taget Tønderne bort som skulde mærke Jndseilingen og lod fyre med gloende Kugler paa Fregatterne som han sendte ind. Officeren Lebruun, som blev sendt i Land til General Christoph, efterat en Mulat havde bragt de Franske det Bud, at alle Hvide skulde myrdes og Cap stikkes i Brand, om vi løb ind, kom tilbage med Afslag for os om at lande. Deputationen fra Cap leverede vi Consul Bonapartes Proclamation med befaling om, at læse den. Cæsar Telemaque, en fransksindet Neger, vovede at forelæse den, og Følgen var, at Larmkanonerne bleve løste paa Kysten og Jld anlagt adskillige Steder. Jmens man satte vore Tropper i Land noget fra Cap, løb 2 af vore Skibe ind i Havnen, som Domingoerne modtoge med Bomber og Kanoner. De svarede med glatte Lag. Jmod Natten, seilede vor Flaade tilbage og strax saae vi, at Cap var stukken i Brand og brændte i lys Lue. Vi saae den græsselige Jld hele Natten uden at kunne lande for Mørke og Vindstille og vi syntes at høre Ofsernes Jammerskrig, som Barbarerne myrdede. Saasnart Dagen frembrød, seilede jeg med heele min Dirision ind i Caps Havn, lod fyre paa Rebellerne, og efterat Gen Humbert med 1200 Mand havde indtager Fortet Belair, der forede paa os, indtoge vi Ruinerne af Cap. Obergeneralen besatte Plantagerne, som man dog ei havde antændt. (En stor Lykke for Armeen der haardt behøver de Hielpemidler de frembryde.) Man har dog i den ulykkelige Nate, myrdet mange Hvide taltsaa dog nogle) Spanierne, vore allierede, have viist os megen Tieneste og deres Admiraler og Søofficerer have iagttaget en stor Nøiagtighed i at udføre de givne Signaler. Endog Admiral Gravina, der d. 26de December maatte forlade mig og søge Ferrol for at repareres, fik sit Skib saa hurtig i Stand, at han netop kom til Domingo ligesaa tillig som jeg.
Viborger Samler, 1802-04-05
Monitøren laster atter de engelske Journalers Geskieftighed i at love om Frankrig, og ligner det vedden almindelige Lyst Sladdertaskerne have til end mere at forbittre 2 Naboer i en Bye, som kand være blevne vrede paa hinanden. Snart digte de een Løg og snart en anden; snart giøre de Toussaint til Præst, Statsmand, Helgen og Røver; snart Arveprindsen af Oranien til Konsul i Holland, snart lade de Joseph Bonaparte, der aldrig har forladt Amiens, reise til Malmaison, og Cornvallis lade de ligge rejsefærdig til Dover: Berthier lade de marschere mod Rom; Paven giør de til Stormester paa Maltha, et Par Ræntemagerinders Forviisning kalde de en Arrestbefaling mod 50 Personer, i Amiens lade de Folket raabe: Kongen leve, og de fortælle, at Selskaberne i Paris, hvor Engellænderne dog giøre sig Umage for at komme, bestaae af Dosmere, Skjøger, Røvere og Omløbere.
Viborger Samler, 1802-04-05
Bonapartes Proclamation til Dominoerne, lyder, saaledes: Jndvaanere paa St. Domingo, Af hvad Herkomst og Farve J end ere, saa ere J dog alle Franske, alle fri og alle lige for Gud og Republiken. Frankrig har, ligesom Domingo, været rystet ved Partier og indvortes og udvortes Krige. Men alt har forandret sig. Alle Folk have omfavnet de Franske og soren dem Fred og Venskab. Selv alle Franske have omarmet hinanden og foren at være Venner og Brødre. Omarmer J da og de Franske! glæder Eder ved, at see Eders Venner og Brødre fra Europa. Regieringen sender General kaptain Leelere til Eder; han bringer en stor Magt med sig, for at beskytte Eder mod Eders og Domings Fjender. Dersom nogen fortæller Eder "Denne Magt kommer for at berøve Eder Friheden " saa svarer "Det vil den franske Republik ikke tillade. Forener Eder om Generalkaptainen! den som understaaer sig at handle imod ham, han er en Forræder imod Fædrelandet og dets Vrede vil fortære ham, som Jlden fortærer Eders tørre Sukkerrør. Paris den 8de November 1801. Bonaparte.
Viborger Samler, 1802-04-05
Bonapartes Proclamation til Touslaint indeholder en Opfordring til ham, deels om at antage Generalkaptain Leclere for Øens øverste befalingsmand, deels ifald han, som den fornemste Neger, ikke gjør det, at giøre Gud og Frankrig Regnskab for hans Overhørighed. J øvrigt forsikrer den ham, om den Agt, den franske Regiering er ham skyldig og vil ved passende ham given Værdighed paaskiønne. Hans Konstitution roses; men den indeholder tillige Ting, hedder det, der er imod det franske Folks Souverænitet og Værdighed, af hvilket Folk Doming er en Deel.
Viborger Samler, 1802-04-05
London d. 19 Marts. Aldrig er herfra udrustet saamange Hvalfangerskibe. 22 ere alt seilede til Grønland og 14 ligge i Beredskab.
Viborger Samler, 1802-04-05
Efter vestindiske Breve fra St. Vincent og Tabago, har man faaet det bedrøvelige Nyt "at der har været en ny Negeropstand paa Guadeloupee, hvori alle de Hvide ere myrdede dette skeede for den franske Flaades Ankomst. Paa de engelske Øer har man og været meget urolig over Giæringen blant Negerne. Saaledes veed man, at der baade i Greneda og paa Øen Tabago ved Juletider var aftalt en Negeropstand imod de Blanke og den strækker sig formodentlig til de andre Øer med. Et Tilfælde opdagede den imidlertid og skiøndt den vel blev dæmpet for Øjeblikket, er man dog ikke sikker paa, at disse Griller ere fordrevne af deres Hoveder, og alle Blanke ere derfor belavede paa det værste.
Viborger Samler, 1802-04-05
Ministren har bekiendtgjort Underhuset, at Præmierne for Kornindførselen i Fjor beløbe sig til 1 Million 400000 Pd. Sterl. og at der endnu fra 1800 vare Skatkammerbeviser at indløse for 400000 Pd. og fra 1801 ligeledes for 3 Millioner 100000 Pund.
Viborger Samler, 1802-04-05
Den irlandske Nationalgield, der i 1793 kuns var 2 4/5 Million, er nu stegen til den betydelige Forskiel af 36 Millioner. Jrlands Handelsbalance var forhen til Landets Fordeel, men i Fjor kiøbte Jrland for 2 1/2 Million mere, end den solgte.
Viborger Samler, 1802-04-05
Paris den 19de og 22de Marts. Man troer Definitivfreden meget nær, saameget mere, som den fiendtlige Maade vor Flaade i Domingo er modtagen paa, forbinder Regieringen til at anvende ald Opmærksomhed paa dens Gienerobring. 1 Fregat og 3 Korvetter ere derfor beordrede fra Brest til Domingo, med hvilke General Qvantin og Søkaptain Lacaille skulle følge.
Viborger Samler, 1802-04-05
Den Kaptain, som fører den fra Domingo hiemkomne Fregat, beretter endvidere: at man ikke veed, at nogen Blank blev myrdet ved Troppernes Landing. Et skiønt Exempel paa Menneskelighed gav en Neger, som General Christoph sendte til Fortet Picolet med Ordre at dræbe Kommandanten, der var en Blank. Han begav sig rigtig nok til Fortet, men lod sine Hielpere staae udenfor, og da han kom ind, viiste han den Blanke en hemmelig Vei, hvorpaa han kunne flygte ud af Fortet. Dette Exempel er heller ikke det eneste; thi mange Slavinder have reddet deres Herrers Liv. De Blanke, der forudsaae, at Christoph ville være Barbar nok til at sætte Cap i Brand, havde i Forvejen taget Flugten til Mornes og baade der og paa Skibene i Havnen forvart deres bedste Effecter. Derfor mistede de ved Branden ikke betydeligt, og de vare alle, paa en 30 Stykker nær, allerede komne til Cap igien, da Leelere havde taget den i Besiddelse. Det franske Mandskab reddede og endeel af det brændende Cap. Hele Magasiner bleve frelste og mange Huse bleve ganske ubeskadigede. Tagene og Gavlene ere i de afbrændte fornemmelig det meste, der tog betydelig Skade. Førend Christoph flyede, stak han selv Gouvernørhuset i Brand; men dog fortærede Jlden kun et Værelse der. Den Dag Fregatten seilede, nedlagde mange Negere deres Vaaben for Leclere og Toussants hele 5te Halvbriggade havde lovet, at den d. 11 Febr. ville overgive sig. Om Freden i Europa havde Touissaint ikke ladet noget bekiendtgiøre. Han havde strængt forbudet, at tale derom og havde i den senere Tid været meget urolig. Til hans Fortrolige Simon Baptiste, skrev han faa Dage for de Franske kom "Jeg har langt andre Ting at tænke paa, end at sende Dem den belovede Hat og Hest. Beed hellere til Gud for mig, end forlang mit Løvte opfyldt."At han i øvrigt, ved at lade sine Kanoner spille modde franske Skibe, udsatte begge sine Sønner for den rimelige Fare at miste Livet, er unægtelig lastværdigt og desmere ærefuld er Lecleres Opførsel i at sende ham dem, efterat de i Frankrig i 2 Aar have nydt en omhyggelig Opdagelse og Underviisning.
Viborger Samler, 1802-04-05
Konsulen har besøgt Jnvalidehuset og nøje efterseet alle Ting han forærede Jnvaliderne en Maaneds Gage og et Maaltid Mad. En 104 Aars Olding gav han Kaptains Underholdning. Baade Bonaparte og Gemahlinde have og besøgt National bibliotheket og især betragtet Medallierne fra Alexanders og Cæsars Tid. Konsulen betragtede og nøje Henrich den 4des Rustning og maalte hans Kaarde. Det lovgivende Korps har nu tilligemed Tribunatet bestemt de vedblivende Lemmer. Det lovg. Korps skal samles overordentlig fra 5te April til 21 Mai og Statsraad Lacue har tilkiendegivet Tribunatet, at Aarsagen hertil er Finantserne og den offentlige Rolighed. Kasserer Fricot ved NationalLottteriet er afsadt.
Viborger Samler, 1802-04-05
Det lader som Skomagerne fortrinlig have Held til at vinde i Lotteriet. Saaledes har Lotteriet i disse Dage tabt over 4 Millioner Franker og deriblant har een af Forstadens Skomagere vunden 160000 Franker; man saae ham strax kiøre her i Paris i en prægtig Kareth med Musik for sig.
Viborger Samler, 1802-04-05
General Moreau boer nu paa Barras forrige Lyststed Gros Bois, som han har kjøbt. Een af vore Jægere kastede sin Hue ind i et af Forterne ved Domingo, og raabde, hvor min Hue er maae jeg og være, og sprang i det samme derind; men mistede baade Livet og Huen.
Viborger Samler, 1802-04-05
London den 23de Marts. Statsbudet Hr. Hunter har i den utrolige korte Tid af 22 Timer, redet fra Amiens hertil. Efter hans Ankomst bleve Kabinetsministerne samlede og 2 Timer efter send, te man atter 2 Kourerer til Amiens. Man venter nu hvert Øieblik paa Fredens Undertegnelse og mener baade at Bonaparte giver Slip paa Malthas Overherredømme, som og har erklæret, at han, ifald Spanien giør flere Jndvendinger, agter at slutte Freden for Frankrig allene med England. Til Middelhavet er sendt Fregatten Latona og til Vestindien Medusa; men Nelson er ikke med. Nu er vor Flaade i Vestindien forstærket med 12 Linieskibe.
Viborger Samler, 1802-04-05
Den rige General O-Hara, Gouvernør paa Gibraltar, er død. Nyere Breve fra Tabago sige, at Opstanden der nu ganske er dæmpet. De havde eller havt i Sinde, at tænde Sukkerrørerne i Brand og naar da de Blanke kom for at slukke, ville de have overfaldet dem. Vore Aviser sige, at den franske Magt nu bestaaer af 387000 Mand foruden Gendarmeer, Schveitzere og Pohlakker, neml. Konsulargarden 6000 Md. Kavalleri 22000, Jægere og Husarer 30,000, Artilleri til Hest og Fods 19000, Linietropper 250000, let Jnfanteri 60000.
Viborger Samler, 1802-04-05
Blandede Efterretninger. Den østerrigske Jnternuntius eller Minister Baron Herbert er død i Konstantinopel og i hans Sted, er strax valgt af Keiseren, Statsraad Sturmer til hans Eftermand.
Viborger Samler, 1802-04-05
J Nordamerika har man i Pensylvanien tilladt Slavehandlen og derimod afskaffet den som ulovlig i Nordkarolina.
Viborger Samler, 1802-04-05
Fra Gibraltar sendes engelske Tropper til Jamaica og derhen skulle ogsaa adskillige irlandske, fra Ægypten hiemkomne Regimenter beordres.
Viborger Samler, 1802-04-05
Engelske Blade angive Toussaints væbnede Magt. for 25000 Mand. Som bekiendt have de franske sendt 30000 Mand til Domingo.