JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
En velconditioneret Karet med Jern Svanehulse, Jern Axeler og hele Malmbøsninger, tienlig til en Hyrekudsk eller let Reisevogn, ligeledes en Slæde, anvises til Kiøbs af Kuursmed Fransen paa Vestergade. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Paa det store Torv er en smuk Gaard tilkjøbs. Adressekontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
En Dragkiste anvises tilkiøbs hos Skoemager Møller bag. Klosteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
En Kiøbmandsgaard paa en af Byens reelle Gader, med en stor Hauge, anvises tilkiøbs fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Hos Levin Davidsen paa Rosensgade hos Skolelærer Vinding, faaes Sukker og Caffe til allerbilligste Priser. Punschsyre paa Boutellier, extra god Rum, bedste Chocolade, søde og bittre Mandler, Venedisk, Spansk- og grøn Sæbe, Mannagryn, Perlegryn, fiint Hvedemeel, Pudder, vellugtende fransk Pomade, engelsk Sennep, Soulon, Congo, Theebohe, fiin Raffinade, fiint og middel Skrivpapiir, hvide Voxlys, alleslags Specerie, Urtekram og Farvevare. bekommes for billige Priser paa Svane=Apotheket hos Køster, Skorsteensfeier Schawe er flyttet til Volden hos Haarskiærer Thillegreen, og anbefaler sig til Byens Jndvaanere, forsikrende god og hurtig Udførelse af fik Arbeide, naar saadant behageligen maa blive ham tilsagt en a to Dage iforveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Den Stedet No. 86 i Møllestien tilhørende store og særdeles gode Frugt= og Kiøkkenhauge, kan strax erholdes tilleie, naar man derom henvender sig til UndertegC. C. sal. Hiid. nede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Onsdagen den 9de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue, foretaget offentlig Auction, over : 1 Partie Finsk Tiere. 1 Partie Svensk Jern, 1 Oxehoved Seider Edike, et lidet Partie Hamp. Alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet vil blive bekiendtgjort. Aarhuus, den 1ste Marts 1814. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Til Kiøbs. Et Speile i Mahoni Ramme 9 Qvarteer høie, et saagodt som nyt Stueuhr slaaer halv, viser Maane og Dato med et meget smukt Huus, tillige et meget smukt Chatol med Skab. Adressecontoiret giver Anviisning. Fremdeles indkommen til Understøttelse for denne Byes Fattige, Fra Hr. Kiøbmand N. B. Kiellerup. 1 Td. Boghvedegryn og 2 Lpd. Oste at uddeles til Huusarme. Fra en anden Kiøbmand 6 Tdr. Kartofler. Fra Handelsmand Jørgen Hansen 30 Rdlr. d. Calder bleve samlede i hans Huus ved et Bal Fastelavns Mandag. Fra Pottemager Hr. Graae 20 Rdlr. d. C. skienkede af et Selskab i hans Huus. Fra Værtshuusholder Hr. Peder Munch 500 Rdlr. d. K., samlede ved et Bal i hans Huus Fastelavns Mandag. for disse Gaver og Medborgerres vedvarende Godgiørenhed til Armodens Lindring i denne strænge Vinter, aflægges hiertelig Taksigelse med de bedste Velsignelses Ønsker over enhver som tænker paa sine nødlidende Brødres Trøst. Aarhuus den 28de Februar 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Fattigvæsenscommissionen. For en Tiener og en Kokkepige, anviser Adressekontoiret en god Condition her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Da en vis Høker, der kalder sig Kiøbmand her i Byen, har udspredt det falske Rygte, at han eier det halve af mine Vahre saavelsom af mine Heste og Vogn, saa da dette ikkun er Ordgyderie, foranlediget ved, at jeg forhen tillod denne, ellers usle Stymper, enkelte Handels Fordeele med mig, opfordrer jeg, til Beviis paa at jeg handler for egen Regning, saavel bemeldte Høker, som enhver anden der kunde have noget tilgode hos mig, snarest muelig, at fremkomme med Deres lovlige Krav; der ufortøvet skal vorde fyldestgjort, ligesom jeg og beder, at de der skylde mig noget, behagelig ville betale dette til mig selv, da jeg ikke respekterer nogen andens Qvittering for Modtagelsen deraf. Aarhuus, den 1ste Marts 1814. R. Hadsteen. For to meget forme Piger en Kokke og en Brøggerpige er en god Tieneste ledig, paa en Herregaard, til 1ste Maj naar de strax melder dem paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Hos C. B. Frausing kan bekommes Propatria for 90 Rdlr., Consept 70 og Makulatur 700 Rd. Riset m.m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Claquist. Leegaardslyst ved Skanderborg, staaende for Hartkorn Ager og Eng, 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb., Skov 3, Fdkr. 1 1/3 Alb., bekiendt af sin smukke Beliggenhed og anordningsmæssige indhegnede Eiendomme og kjønne Frugthauge, saavelsom af de mange skiønne og nyttige Anlæg ved og omkring Gaarden, samt af sine for faa Aar siden af nye opførte gode og for en Familie af Stand særdeles vel indrettede Bygninger i symetrisk Orden, bestaaende af et Stue= og 2de Fløi huse, der alle ere Teglhængte, Lade, Stald og Fæehuus samt Vogneremisser, bliver med sine indkiøbte Tiender og nedlagde 18 Tdr. Rugsæd, ved en eneste Auktion, om antagelig Budskeer, bortsolgt Mandagen den 18de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, paa de Conditioner som ved Auktionen, der bliver afholdt paa Gaarden, vorde bekiendt, hvoriblandt bliver disse: at Gaard og Eiendomme kan tiltrædes førstkommende 1ste Maj, at endeel af Kiøbesummen kan blive indestaaende under Forrentning, og at den øvrige Deel først med et Aars Rente bliver at udbetale i Snapsting 1815. Saa bliver og samme Dag efter Gaard-Auktionens Afholdelse og de følgende Dage derefter, hver Dags Formiddag Kl. 9, ved Auktion bortsolgt Stervboets betydelige Eiendele, bestaaende af Guld, hvoriblandt et stort Smykke med Ringer og Armbaand, Sølv, deriblandt en stor Kande, Kaaber, Messing og Jernfang, nogle 3 og 2 Etage Jern Kakkelovne, Speile, Borde, Skabe, Kister, Stole, Kanopeer, Senge og Sengeklæder, Dækketøi af fineste Mønster, Porcellain og Glastøi, Ege= og Bøgekar, Heste og Hestetøi, Køer, Faar, Vogne, hvoriblandt en smuk Jagtvogn, Plov og Harve med alle til en Avls= og og Lystgaard henhørende Redskaber, der alle ere gode og tildeels nye. Skanderborg, den 22de Februar 1814. Bagger, Auktionsdirekteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Ved offentlig Auktion, som holdes hos Hr. Bager Hielm Colding, Onsdagen den 16de Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver en god Landeiendom bortsolgt, som er beliggende i en behagelig og skovriig Egn, omtrent 1 Miil sydvest for Colding i Riber Amt, Andste Herred og Seest Sogn, hvis Antal er circa 250 Tønder, Land a 14000 Qvadratalen, hvoraf over 30 Tdr. Lander bevoxet med prægtig Ege- og Bøgeskov. Jordbunden er fortrinlig god Leermuld. Aarlig avles 120 a 150 Læs godt Høe paa et lidet Areal Eng; Den hele Eiendom som staaer for omtrent 6 Tdr. Hartkorn, er for sig selv indhegnet for det meste med levende Hegn, Skov og Eng er frahegnet Agerjorden; Sidste Sommer er paa Eiendommen opført en grundteuret Bygning, indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, paa Eiendommen haves overalt god Mergel og sidste Sommer er bleven merglet omtrent 30 Tdr. Land; Conditionerne hvorefter Salget skeer, skal blive fordeelagtig for Kiøberen, i Henseende til Betalingstiden, og Opraabet skeer først i Parceller og siden samlet, Eiendommen kan tiltrædes strax eller til næste Majdag; J Mangel af Salg bliver Eiendommen samme Dag strax opbuden til Bortforpagtning i 11 Aar, fra næste 1ste Maj at regne. Lysthavende ville behageligst henvende dem til Hr. Simon Poulsen i Seest pr. Colding, som giver Efterretning hvor Eiendommen, er beliggende, hvilken de af hans Forvalter paa Gaarden forevises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
No. 22 Aarhuus Stifts Aar 1814. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 5te Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Loverdagen Told Krigsefterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
(Af de Lübeckske og Altonaiske Aviser.) Af de efter Gaars-Avisens Slutning med Posten, ankomne Nyheder, er det væsentligste: At der førend de Allieredes Jndtog i Paris var holden et stor Slag, i Nærheden af denne Hovedstad, hvori størstedelen af den franske Armee under Udraabet Leve Ludvig den 18de, skulde have bortkastet Geværene og overleveret Napoleon til de Allierede. De Allierede vare herpaa modtagne i Paris med skingrende Jubel, og den ulykkelige Ludvig d. 16des Broder, udraabt til Konge af Frankrige under Navn af Ludvig d. 18de. Om disse i Bremer Avisen meddeelte Efterretningers Ægthed synes man dog end selv i Lübeck at have Tvivl, da Hovedarmeens Jndberetninger indtil den 17de aldeles ikke om talte bemeldte ellers for den saa glædelige Begivenhed. Efter disse var Keiseren af Østerriges Hovedqvarteer, den 17de i Troyes, Keiseren af Ruslands og Kongen af Preusens i Pont sur Seine; Fyrsten af : Schwarzenberg befandt sig foran Nogent. De Franske syntes at ville koncentrere ved Meaux. Staden Sens var den 11te efter en rasende Modstand i taget med Storm af Würtembergerne, og de Franske kastet tilbage over Yonne-Floden. Den 7de vare Østerrigerne indrykkede i Grenoble. (Dauphinernes Hovedstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Hvad der ellers synes paafaldende er, at endog engelske Beretninger nu lyde gandske modsatte af deres Allieredes. Fra London hedder det saaledes under 16de Februar, "Siden nogle Dage har hær udbredt i sig den Efterretning, at vore Allierede have lidt et stort Tab. Virkeligen hørte man den 11te langs med hele i den franske Kyst en vedholdende Glædessalve, og den 14de bekiendtgjortes her en telegrafisk Beretning fra Boulogne af 12te, der meldte, at Keiser Napoleon havde den 10de aldeles slaget et russisk Korps ved Sezannes 18 Mildfra Paris, og fanget Genetalen med samt hans hele Stab, erobret 40 Kanoner og alt Munition og Bagge, derpaa den 11te bragt General Sackens Korps i fuldkommen Deroute og fratagen ham 50 Kanoner og 10,000 Fanger. Vor Regiering, publicerede i Gaar Aftes, at en Division af det Blucherske Korps bestaaende af 6000 Mand og 15 Kanoner var den 10de bleven afskaaren fra Hovedarmeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Endvidere melde engelske Blade af 12te Febr. hvorlunde Statsbudet Sylvester var ligeover Paris og Calais ankommen til London med Depescher fra Lord Castlereagh; han havde forladt Chatillon den 7de og var reist lige gjennem Frankrige. Depescher nes Jndhold var endnu ikke bekiendt, men strax efter deres Ankomst holdtes et stort Kabinetsraad. Man forsikrer, at det Pariser Senat var uden Napoleons Jndvilligelse, traadt i Underhandlinger med de Allierede, alligevel reiste Hr. Sylvester paa et Pas af Napoleon, og hørte ved sin Reise giennem Paris intet om Bevægelser mod Gouvernementet. Da han forlod Chatillon befandt sig der fra engelsk Side som Freds underhandlere: Lord Viscount Catchart. Sir Chr. Stewart, Hr. Thornton og Grev Aberdeen. Den franske Underhandler Hertugen af Vicenza havde allerede givet en diplomatisk Dince.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Keiserinde-Regentinden havde udstædt en Beretning over den franske Armees Tilstand den 3die Februar, hvori dens Tab i de forskiellige Fegtninger fra 26de Jan. til 3die Febr. angives til 2 a 3000 Mand af Dræbte og Saarede, det fiendtlige derimod i det mindste over Dobbelt saa stort. Blandt de Dræbte nævnes General Baste, og blandt de haardt Saarede Generalerne Lefebre-Desnouettes og Forestier. Keiseren befandt sig den 3die i Trøves. - Ældre franske Beretninger melde: Keiseren er i Spidsen for talrige Tropper gaaet Fienden imøde, og det er af de daglig tililende Forstærkninger sandsynligt: at Fienden, som saa dristig er trængt ind i det Jndre, snart vil faae Aarsag til at fortryde det. Den 25de Jan. havde vien meget glimrende Affaire ved Broen Fontaine mellem Bar-sur=Aube og Chaumont. Fienden tabte her i det mindste 6000 Mand. Den 29de angreb Keiseren Fiendens Arriergarde ved Brienne, og slog Fienden i en meget alvorlig Trefning. De følgende Dage Sloges Fienden fuldkommen. 15000 Fanger og mange Kanoner faldt i vore Hænder. - Kong Joseffmønstrer dagligen Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie som gaaer til Armeen. Hovedstaden Versailles og hele Omegnen er gandske opfyldt af Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Parises Forpallisadering fortsættes med al muelig Jver og var næsten fuldendt for Barriererne; man havde blot ladet en liden Aabning for Fodgiengere. Medens dette er alle Hænder i Staden beskieftigede, med at forfærdige alle Slags Krigsværktøi, store Bygninger ere indrettede til Hospitaler; Borgerne ere opfordrede til at holde Linned &c. i Beredskab, hvis et Angreb skulde foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Kronprindsen af Sverrig har fra sit Hovedqvarteer i Køllen under 12te Februar atter udstædt følgende Proklamation til den franske Nation. Franske! Paa min Konges Befaling har jeg greben i Vaaben for at forsvare det svenske Folks Rettigheder. Efterat have hævnet det for de det tilføiede Beskiemmelser og medvirket til Tydsklands Befrielse, er jeg gaaaet over Rhinen. Ved Giensynet af denne Flods Bredder, hvor jeg saa ofte fægtede saa lykkeligen er Eder, bliver det mig Nødvendighed, at kundgiøre der mine Følelser. Eders Regiering tragtede bestanlig efter at nedværdige alt, for at give sig Ret til at foragte Alt. Det er Tid, at dette System forandres. Alle Folk af Jndsigt nære Ønsker for Frankrigs Opretholdelse; de forlange kun, at det ikke længere skal være Jordens Svøbe. Souverainerne have ikke fore let sig med hinanden for at bekrige Nationerne, men for at tvinge Eders Regiering til Erkiendelsen af ndre Staters Uafhængighed. Dette er deres Sindelang, gjeg indestaaer for deres Oprigtighed. Som Carl den 3des adopterede Søn og ved et frit Folks Valg stilet paa Trinene af de store Gustavers Trone, kan det un endnu være min eneste Ærgierrighed, at arbeide i er den Skandinaviske Halvøes Vel. Maatte jeg, eed at opfylde denne hellige Pligt mod mit nye Fædre and, tillige kunde bidrage til mine gamle Fædrelandsrødres Vel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Til Parises Jndtagelse leverer den Frank arter=Avis følgende Forberedelse. "Hele Eu pas Opmærksomhed er nu henvendt paa den ene zienstand: De Allieredes Indtog i Paris. Alt seer i jed spændt Forventning imøde Seiersefterretningen om Menneskehedens Triumf over det Onde. Overalt til der da med fri Hierter istemmes et "O Gud vi rise dig" og gienlyde fra Mosel og Rhin til Newa og Mostwa. Kanontorden, Trompeterskrald og frivillig Jllumination skal forkynde, at Herrens Dag i rkommen, og Menneskene ville da, glemmende i et andet, strømme hen til Altarene for vor Forløsers i J Billede, og vie vore Hierter til ham, at vi maa vorde e værdige til den store Forløsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Feldtmarskal Blücher har forbudet Geistligheden, i Landene Vesten for Rhinen at nævne Keiser Napoleon i deres Kirkebønner. General Bülow siger i en Proklamation til Belgiens Jndvaanere: En Korsikaner er ikke skabt til at regiere over Frankrig. Der siges, at fom franske Marskaller skulle have taget deres Afskeed, og at alle franske Steder i Belgien skulle have sendt Kronprindsen af Sverrig Nøglerne til deres Porte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Officiel Armee=Beretning. Hovedqvarteer, Mery (hinsides Troyes) den 10de Februar. Den 6te Februar kastede H. K. H. Kronprindsen af Würtemberg Fienden, der havde opstillet sig paa Seinens høire Bredde indtil Staden Troyes. Den 7de var bestemt, til et almindeligt Angreb, men som ikke fandt Died da Fienden forinden trak sig tilbage. Jmidlertid havde General York en heftig Fegtning med Marskal Macdonald paa Landeveien mellem Gitry og Chalons-sur Marne, og fratog denne 3 Kanoner og 500 Fanger. -- Den 4de Febr. havde Preuserne en morderisk Fægtning ved Chalons, hvorefter de indtoge Forstæderne og kastede Haubitser i Staden der paa flere Stæder antændtes. Alt var allerede beredt til Storm, da Macdonald foreslog en Kapitulation og overgav den. De tre allierede Monarker befinde sig her. Troyes er af stor Vigtighed for den allierede Armees Subsistentse. Til Vasel fra Armeen ankomne Officerer forsikre, at de Allierede vil forfølge deres Fordele, men at de Franske slaaes for over Fodsbred Land. De Allieredes Tab i de sidste Affairer angives for meget betydeligt; deres Saarede transporteres tilbage ad Rhinen. De allierede Hære ile meget betydelige Forstærkninger efter. Jkke allene alle de tydske Fyrsters Tropper, men og i Nürnberg var den anmeldte store Russiske Reserve virkeligen indtruffen; giennem Regensburg trak vedvarende østerrigske Korpser, ogsaa det sachsiske Landeværn er i fuld Anmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Den italienske Armee under Vicekongen er bleven betydeligen forstærket ved de fra Spanien indtrufne italienske Divisioner. Den Efterretning at Mailand allerede d. 2den Febr. var besat af Østerrigere, giendrives, da denne Stads Avis af 8de Febr. aldeles intet melder om saadant. Fra Hovedqvarteret Bero na har Vicekongen under 1ste Februar udstædt følgende tvende Proklamationer til sine Krigere og Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Vicekongens Proklamation til sin Hær Soldater af Jtaliens Armee. Siden Feldtogets Aabning have J udholdt store Strabadser, J have givet Fienden store Beviser paa Eders Mod og Eders Souverain store Prøver paa Eders Troskab. Hvor hæderfuld er ikke Lønnen, som J allerede ved Eders ædle Anstrængelser har erhvervet Eder. I have erhvervet Eder Fiendens Agtelse og Eders Keisers Belør, ning. Soldater, Fra alle Kanter hæver sig Haabe, om en vedvarende og nærforestaaende Fred: jeg holder det for grundet. Jmidlertid er Rolighedens Dag endnu ei hidkommen for Eder. En nye Fiende kaster sig mod os. Hvo er denne Fiende – Naar jeg nævner Eder ham, ville J vægre Eder ved at fæste Troe til mine Ord, og Eders Mistroe som jeg længe har deelt med Eder, er Eder en nye Fordring paa Hæder. Neapolitanerne havde høitideligen lovet os deres Alliantse. Paa Troe og Love lode vi dem som Brødre rykke ind i vort Rige og de vare vore Fiender, . . . . Soldater, Jeg læser i Eders Siele Eders hele Uvillie, og jeg veed, at en Følelse af Uvillie, hvortil Aarsagen er saa ædel, endnu mere vil forøge Eders Tapperhed. Ogsaa Neapolitanerne ere ikke uovervindelige, Maaskee tælle vi Venner i deres egne Rækker. Sikkerligen, naar Følelsen, kan vildlede Loyalitæten, hvo tvivler da, at et Øiebliks Eftertanke ikke skulde være tilstrækkelig, for at opflamme samme, og giengive det sin hele Kraft. Blandt de neapolitanske Tropper gives mange Franskmænd: snart ville de forlade hine Bannere, som ogsaa troedes deres Souverain og deres Fædreland troe; de ville forene sig med Eder og J ville modtage dem som Venner. Franskmænd, Jtalienere! jeg stoler paa Eder, Stoler ogsaa paa mig. - J ville finde mig overalt hvor Eders Jnteresse og Eders Hæder anviser mig Plads. Soldater, Mit Valgsprog er . . . . Hæder og Troskab ! Maatte dette Valgsprog ogsaa være Eders og med den Almægtiges Hielp ville vi da atter triumfere over alle vore Fiender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Eugen Napoleon. Vicekongens Proklamation til Kongeriget Jtaliens Folk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Jtalienere, Neapels Souverain, der ved Blodets Baand er forenet med hiin store Mand, som han og jeg haver Alt at takke, har tvertimod alle Løvter skuf set Vore Ønsker og Forhaabninger, forenet sine Baaben med Udlændernes og hævet Krigsbanneret mod os. Udentvivl vil Verdenshistorien engang oplyse alle Jntriguer og Rænker, der uundgaaeligviis maatte sættes i Bevægelse, for saaledes at vildlede en Souverain, der allerede saa meget er udmærket ved sin Tapperhed, at han ikke ogsaa skulle besidde Krigerens øvrige Dyder. Men vi frygte ikke. Jo vanskeligere vor Stilling er, jo mere maa vort Mod forstørre sig. Jeg forsamler Eder desaarsag om Eders Souverains Søn sætter Tillid til vor Sags Retfærdighed og Hellighed; Adlyd dens Stemme, der bærer Eder Alle i sit Hierte, og hvis eneste Ærgierrighed det er, som J vide, af alle hans Kræfter at bidrage til Eders Hæders Forstørrelse og til Eders Velfærds befæstelse. Jtalienere! Kun de ere udødelige i selve Verdens Agtelse og fremmede Nationers Annaler, som vide at leve og dø troe mod Souverain og Fædreland, troe i deres Pligt og Eed, troe mod Taknemmelighed og Æren. Eugen Rapoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Ved Floden Mincia skal det den 8de Febr. være kommen til en blodig Trefning mellem begge Hære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Vicekongen var med 15000 Mand kommen dertil forat forhindre Østerrigerne Overgangen, men som mislykkedes saaledes at hele den østerrigske neapolitanske Armee, henved 50,000 Mand stærk, forenede sig paa e begge Bredderne. Tabet paa begge Sider var stort da Jtalienerne kiempede som Rasende. Næste Gang følger den omstændelige Officielberetning.) Ludvig den Attende har udstædt en Proclamation til det Franske Folk, som begynder saaledes: Øieblikket er kommet, da Forsynet synes at ville sønderbryde sin Vredes Verktøi, Over Røveren af den hellige Ludvigs Trone, over Europas Ødelægger kommer nu og Ulykker." - Han opfordrer der Folket til at kaste sig i deres Konges Armee, lover at lade enhver forblive i sine Embeder som sværger ham Troskabseden og endeligen at afskaffe Konskriptionen. - Ogsaa Hertugen af Angouleme, Ludvig den 16des Svigerson har udstædt en Proklamation til Franskmændene, hvori Han, som retmæssig Tronarving, giør Fordring, paa Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Jfølge nyere Efterretninger skal disse Proklamationer ikke allene være undertrykket, men endog de i Basel ankomne bourbonske Prindser være blevne nægtet Passer til Fortsættelsen af deres Reise til de allierede Fyrsters Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Fra Hamborg haves nu siden 20de Jan. slet ingen Efterretninger mere. Efter de sidste som havdes derfra, var Gouverneuren General Hogendorp afsat fra sit Gouvernement. Der rasede smitsomme Sygdomme i Staden, hvorfor mange Gader vare spærrede. Resten af den franske Armee i Spanien under Marstal Soult, skal aldeles være slagen, og den engelske Hær i fuld Anmarsch mod Bourdeaur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Blandede Efterretninger. En saakaldet Kiæmpeslange (oconstictor) blev i Februar f. A. dræbt paa Øen Jsle de France, hvorden den menes at være kommet med et Skib. Man maatte skyde 4 Gange paa den for at faae den dræbt. Den var 14 Fod og 5 Tommer lang, 14 Tommer tyk, og veiede 184 Pund. Ved at skiære den op fandt man adskillige Dyr i dens Jndvolde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Et Ægteskab er iværk mellem Prindsesse Charlotte og Arveprindsen ef Dranien, dog saaledes, at Storbrittanien og Holland aldrig maa forenes. Denne Sag skal forelægges Parlamentet. Det bliver et Spørgsmaal, om Prindsessen skal boe med sin Gemal i Holland, eller han med hende i Engelland. En Kapitain i Schweiz har gjort en Opfindelse hvorefter han vil skyde ligesaa langt og med ligesaa god Virkning med en halv Kanonladning, som man er istand til med en heel. Han skal have begivet sig til de Allieredes Hovedqvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Keiserens Broder Kong Joseph er udnævnt til General=Pladslieutenant i Paris, og i denne Egenskab overdraget Alt til denne Stads Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Hans Hellighed Paven er ført bort fra Fontaineblenu, hvor han hidtil opholdte sig, til det 70 Mile derfra liggende Limoges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Ifølge Frankfurter Beretninger befandt Keiser Napoleon sig endnu senere end den 12te Febr. i Paris. Fredskonferentserne i Chatillon ere i fuld Gang. Til Prøve paa den muntre Aand, der hersker i Hr. Juritsraad og Prof. Baggesens nye Tidsskrivt Søndagen, anføres her af det første Nummer følgende: at Hr. Gely-Latour, i Anledning af hans Forestilling i den gloende Ovn. O du, som i din Ovn dig saa kan trende mænder),At ingen Hede kan forbrænde dig, Det giør mig, store Mand, blot uforbrændelige Den sidste Favn af Magistratens Brænde ) De tre Mænd (Sadrach, Mesech og Abednego) vare, som bekiendt, Hr. Latours Forgængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Kiøbenhavns Vexelkours, den 25de Febr. Altona 408 1/3 Pet. London 13 1/2 Pet. Species, 450, Hver Onsdag i Fasten holdes Gudstieneste i Dom= og Holspitalskirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-05
Ved Avisens Slutning manglede endnu sidste Khavns Post.)¬