Jyllandsposten, 1838-02-19
ansposten Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Mandag den 19de Februar. Nr. 8. Maa trykkes. Fleischer. Chausseer i Jylland. Anlæget af Chausseer i vort Land, hvor disse ere fornødne, kan man med Rette henføre til en af de gavnligste Foranstaltninger, hvorpaa nogensinde Regjeringen kunde have henvendt sin Opmærksomhed. Det almeennyttige Øiemed, som tilsigtedes ved Veianordningen af 1793 ved de nødvendige Veies Anlæg i Provindserne, var derfor deels de Reisendes Beqvemmelighed, og deels den Fordeel, som kom Beboerne tilgode i Henseende til deres Producters og Varers lettere Transport. Flere Omstændigheder synes derimod at tale imod endeel af Chausseeanlægenes Hensigtsmæssighed i Jylland, hvor disse, i Særdeleshed i visse Egne, have været Gjenstand for, som det formenes, altfor betydelige Udgivter, af hvilken Grund det ved Stænderforsamlingen i Viborg med 48 mod 2 Stemmer blev antaget, at Steenchausseerne i Jylland, med Undtagelse af enkelte Steder, vare unødvendige. Om Rigtigheden af denne Stænderforsamlingens antagne Mening, synes man bedste at kunne overbevise sig ved at foretage sig en Reise udi hine jydske Landegne, hvor de kostbare Steenchausseerere anlagte med en Soliditet, som, naar man ei tager Hensyn paa Bekostningen, fra Kunstens Side unægtelig maa indtage Enhver ved Beskuelsen af et Værk, der vidner og kundskabsriig Afbenyttelse af Diopteren, og Jndsigt i Nivelleringen. Stolt og indtagende er saaledes den skjønne Chausseebygning, hvorpaa man f. Ex. ruller ind til den lille Skanderborg Bye, Jntet, Sted i Sjælland, Fyen eller Lolland opviser et Skue som dette, og derfor kan disse vore Landsmænd, som ei have seet Sligt, ei engang danne dem noget Begreb om den mirakuløse Udførelse af dette Pragtværk, thi det gjeldte her meere end at anlægge en lige Vei hen af den givne Flade, hen af den frugtbare Slette; det gjeldte intet mindre end at sløife Bjerge og fylde Dale; det gjeldte intet mindre end at bringe Bjergets Høide og Dalens Dybde-Punct i Vaterpas, og ved Opfyldningen af Millioner Læs at skabe den lige Linie af de givne krumme. Vei, eller Jngenieur-Corpset har saaledes paa dette Sted i Danmark opviist Prøver paa, hvad Kunsten formaaer, og i Sandhed opstillet et Mindemærke, der opvækker idetmindste Forbauselse, idet Enhver maa indrømme, at dette brillante Chaussee-Anlæg, med Undtagelse af de største europæiske Hovedstæder, kunde tjene enhver af de Andre, som værdig Jndkjørsel til hvilkensomhelst Forstad. Men vende vi Blikket bort fra denne skjønne Chaussee, og kaste det ud over det ynderige Landskab, Naturen her frembyder, og hist i det Fjerne see Landsbyer, mindre og større, adspredte Gaarde, Huse og Hytter, der rumme endeel af de arbeidende Hænder, som fuldbragte dette Værk, da vil vor Beundring snart paaføres en Tvivl om Hensigtsmæssigheden af et Arbeide i Jyllands Midtpunkt, hvor Færdselen er saa yderst ubetydelig, Bakkerne og Dalene saa mange, Landstrækningerne saa øde og ubeboede, Bønderne saa fattige og forarmede, Nytten saa saare indskrænket, og Bekostningen saa uhyre stor, at en Tønde Guld vel knapt kan udfylde, hvad den enkelte Miil har kostet. Dog, vi nøies ei med vort Raisonnement fra vort fornemme Standpunct paa Chausseen; nei, vi sætte over Stok og Steen for at ile det simple Straatag imøde, hvorunder vi med Venlighed aabne os for den Familiefaders Tanke og Mening, som med egne Hænder og Arbeidskraft bidrog til Opførelsen af hiin stolte Chausseebygning, som med egen Vogn og Heste hertil opkjørte Tusinder af Læs, saavel af Steen som Gruus, som opfleed een Vogn efter en anden, som anskaffede sig en ny Hest efter den anden, som forsømte sin Jordforbedring, sine Markers bemærgling, som i sin indre Huusholdning og ydre Drivt i den Grad blev tilbagesat og trykket, at Execution for Skatter, Udpantning m. m. blev hans uundgaaelige Lod - og saaledes krybe vi atter med sammenpræsset Barm og smertelige Følelser ud af den ulykkelige Bondehytte, hvorfra Synet af Chausseen nu ei glæder vort Øie, men fylder os med mange veemodige Tanker, idet vi derfor ingenlunde tabe Regjeringens gode Hensigt af Sigte, hvis Øiemed det kun har været at forsyne Provindsen med det lettere og beqvemmere Communicationsmiddel, men hvis Udførelse paa Grund af Hindringer (der nedenfor skulle blive udviklede, som Jyllands naturlige Beskaffenhed hoved væsentlig frembød, i høi Grad forøgede Udgivterne for den jydske Bondestand, hvilke faldt dobbelt svære at udrede under Tidernes nærværende Tryk. Politiprotocollerne opbevare derfor Beviser for at Bonden haardt er bleven medtaget i de Landskaber, hvor Cirkelslaget af 1 3/4 Miils Radie svingedes over hans Hytte, og Klager og Besværinger over forrige og nærværende Veibestyrelse bleve derfor ved sidste Stænderforsamling, overrakte Commissarius, men som sammesteds ei nøiere lode sig prøve. Men dybt indprægede de Ord sig i vort Minde, som de sandhedskjærlige Deputerede under den jydske Stænderforsamling, Veivæsenet angaaende, udtalte, og i høi Grad mærkelige ere den frisindede WithsOplysninger, som, i det han djervt talte Jydernes Sag, bemærkede, at der for 3 Aar siden blev en brillant, hvælvet Steenbroe fuldført nordenfor Horsens over en liden Bæk ved Hanstedgaard, hvor en Træbroe paa i det høieste 3 Fag til en Værdie af 300 Rbd. vilde have gjort samme Nytte. Den hvælvede Steenbroe med Jernværk har kostet 10,000 Rbd. Men nu have vi ogsaa et skjønt Mindemærke om det afgaaede Veikorps, hvis sidste Arbeide denne Broe var.