JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Da der ved den i Gaar holdte Auction ingen antagelig Bud blev gjort paa Riber Kiergaard, sal. Etatsraad Kirketerps Stervboe tilhørende; saa meldes herved til enhvers behagelig Efterretning, at derover bemeldte Gaard foretages nye Auction i Stervboet den 24de September næstkommende, om Formiddagen Klokken 9, hvor da samme, om nogenlunde antagelig Bud skeer, uden videre Auctioners Holdelse, bortsælges. Ribe, den 21de August 1792. J. Lund. . Hofjunker von Sturup lader den 24de Sep H. tember næstkommende ved en eneste offentlig Auction bortsælge den af ham kiøbte SelveierGaard, Sønderbyegaard kaldet, beliggende i Coldinghuus Amt, lillerup Sogn, Stoustrup Bye, tet indtil Fridericia Mark, som, paa nogle Fag Udhuus nær, for faa Aar siden ganske af nye et opbygt, og til Beboelse for en honet Familie indrettet, ligesom sammes tilliggende Eiendomme i Mark og Skov allerede for 23 Aar siden for sig selv have været indhegnede; dermed følger tvende Huusmænds Steder med tilliggende Haugepladser, hvoraf det ene er saaledes beliggende, at derudi, i Følge derpaa til Gaarden havende Privilegium, kan drives Krochold. Gaarden staaer i alt for 8 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. Hartkorn, hvoraf 4. Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. er frie Hovedgaards Taxt, og dertil haves 180 Tdr. Sædeland inddeelt saaledes, at derudi aarlig saaes 8 Tdr. Boghvede, 15 Tdr. Giøderug, 30 Tdr. første og anden Kierv Byg, 60 Tdr. (Strygmaal, første og anden Kierv Havre, foruden nogle Tønder Belg korn, Engbund til 80 a 100 store Læs Høe. Et Skovkobbel paa omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse, hvorudi findes ypperlig Over= og Underskov af alle Slags meer end til Gaardens Fornødenhed, og haves endda saadan Rigdom paa Torveskier, at deraf kan tages over 100 store Læs uden Skade aarlig hvilket nu er en vigtig Artikel heri Egnen. Til Gaarden græsses 30 Hollænderie Køer, 8 a 10 store Heste, endeel Ungqvæg og Faar med deres Afgrøde, og derforuden kan fødes en snees Stude meere. Kongetienden af den Dens Hartkorn som er Bondeskyld eres til Gaarden, og de 2de andre Tiender ere tilfæstede Gaarden, den ene paa Præstens Livs= og Embeds=Tid, og den anden paa endnu tilbageværende 15 Aar. J øvrigt siges intet til Eiendommenes Berømmelse, der best kan om dommes af Kiendere, naar de komme paa Stedet, og det vil da tillige befindes, at det nyttige med det fornøielige her forbindes udi en høi Grad. Auctionen holdes paa Sønderbyegaard bemeldte Dags Formmiddag Kl. 9, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden opbydes paa 2 Maader, nemlig: samlet og i Parceller, til hvilket sidste haves det Kongel. Rentekammers Tilladelse under 11te d. M., i Følge hvilken Parcellerne allerede ere inddeelte og afpælede, som paa Forlangende blive Liebhabere foreviiste, naar de derom, henvende dem, enten til Hr. Hofjunker von Sturup, som beboer Gaarden, eller Hr. Smith til Hønneberggaard, som boer en fierdedeel Miil derfra. Fridericia, den 17de August 1792. H. Buhl. Herredsfoged. Tra Pressen er udkommen uskyldig Tidsfordriv for Børn, af Bone Falk Rønne, Jnformator ved Hs. Høihed Prinds Christian Friderich. Den faaes hæftet tilkjøbs hos Klokker Albert Rønne i Fridericia for 24 s. Exemplaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Paa Adressecontoiret i Fridericia er indleveret et paa a Danmarks Gade fundet Spansk Rør med Sølv kap og Ring, oven paa Knappen staaer J. D. P., som Eieren kan afhente imod en billig Douceur til Finderen og dette Avertissements Betaling. allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Maje- stæts allernaadigste Bevilling af 10de d. M. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sulvorna præclusi et perpetui silentii alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter afgangne Etatsraad Detlev Kirketerp paa Kiergaard ved Ribe, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for mig som Skifteforvalter, deres havende Krav. Riberhuus Amts=Contoir, den 14de August 1792. C. F. v. Hellfried. Mfald nogen har en god, og complet Farver=Præsse at ville sælge, anvises Kiøberen her fra Comtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Det bliver herved almindelig bekiendtgjort at efterskrevne Dage bliver paa Raadstuen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
samtlig Riber Stifts Hospitalers underliggende og tilhørende Bønder=Godser efter den nedsatte Kongelig befalede Commissions allerunderdanigste Forslag og det høi Kongelige Cancellies paa fulgte høie Resolution, stillet til offentlig og lovlig Auction udi Commissionens Overværelse til Bortsælgelse med fuldkommen Eiendoms Ret, saasom: Mandagen den 25de October af dito Gods i de, Colding og Lemvigs Hospitalers Godser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Tirsdagen den 23de October Riber Hospitals Godser i Giording og Malt Herreder, samt Lustrup Birk beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Onsdagen den 24de October af bemeldte Riber Hospitals Gods i Schads Herred, saavidt i Schads, Jerne og Brøndum Sogner er beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Torsdagen den 25de October af dito Gods Schads Herred, Guldager, Alslef, Aarre, Grimstrup, Øsse og Starup Sogner beliggende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
Fredagen den 26de October dito Hospitals Gods i Riberhuus Birk beliggende. Og foretages Auctionen hver af de bestemte Dage om Morgenen Klokken 9 præcise, efter de Conditioner som forud paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, hvoriblandt vil findes, som tillige herved forud averteres: At de Totrediedele af Kiøbesummen kan, om forlanges, blive staaende paa første Prioritet i Godset, og igien efter lovlig Opsigelse udbetales; item det staaer ikke allene Fæsterne og Beboerne selv, men alle og enhver frit for at tilkiøbe sig af dette Gods, og naar andre end Fæsterne blive Kiøbere, skal disse imod frie Eiendoms Skiøders Meddelelse. dog ikke være forpligtede, for det første og indtil Stæderne blive lovlig Fæsteledige, at udbetale eller forrette meere af Kiøbesummen end hvad de tilkiøbte Stæders nu svarende Landgilde og Hoverie, efter Jordebogens Formelding, selv forrenter. Saa at aldeles ingen Tab eller Haard for fremmede Kiøbere kan være at befrygte, men derimod er og al Collution imellem disse Fremmede Kiøbere og Fæstere, hvorved de første kunde ville tilvende de sidste den Fordeel eller det Privilegium, som allene for at opmuntre de første eller Fremmede til virkelig at kiøbe og for egen Regning at gjøre Bud, dennem som melt er tilstaaet, paa det strængeste forbuden og 1 Conditionerne forebygt. Samtlige Conditioner saavidt allerede findes forfattede, kan ellers faaes til Eftersyn paa Rihe Stifts Contoir i Weile, Amts Contoiret i Ribe, samt ellers overalt i Stiftets Kiøbstæder, hos hver Stæds Bye= og Herredsfoged, item Birkedommerne i Schakkenborg Grevskab, Herredsfogden for Loe Herred Hr. Dahl i Drengsted, og Herredsfogden for Schads Giørding Malt Herreder Kammerraad Warthoe i Rostmolgaard, foruden at de og tilligemed Placaterne blive trykte og almindelig bekiendtgjorte ved Kirkestevnerne paa Landet. Commissionen i Ribe for Stiftets Hospitaler den 22de Junii 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-08-31
J S. T. Hr. Biskop Dr. C. F. v. Hellfried. Middelboes Fraværelse, Fridsch. paa hans og egne Vegne Warthoe. 3 Grundahl. J. R. Schioth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Hist. Polit. Magazin. August. 1) Bruchstuck aus der Emleitung, S der Abhandling des Herrn, Necker: Von der vollziehenden Ge en waltin grosen Studten. Indeholder artige Tanker om den Franske Revolution, som maaskee kunne fortiene Sted i Ugebladet. 2) Bericht von derpolitischen Lage der verschiedenen Machte in Europa inBegiehung auf Frankreich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Her opregner Ministeren for de udenlandske Sager i Nat. Fors, baade de Lande, som foreene sig imod Frankerig til Krig og dem der blive neutrale, om Danmark siger han Danmark har i lang Tid ei kiendt nogen anden Politik end den at blive en Tilskuer ved de Stridigheder, som foruroelige de øvrige Deele af Europa. Denne Klogskab forsikkrer samme Fred. og Eiendom. Det Danske MinisteAarium er alt for fornuftig til at afpige. fra dette Systemme. Vi kan altsaa fra denne Magts Side giøre Regning paa den nøyagtigste Neutralitet, eftersom Retfærdighed, Jnteressen og en heldig Erfaring lige stærkt anbefaler samme den. Han klager ellers over, at man har forsømt Storsultanens Venskab, der var dem til stor Nytte imod Frankerigs Arvefiende Keiseren. 3) Proclamation des Kønigs der Franzosen uber die Gefahren des Vaterlandes. Ergangen den 20 Julii 1792. Spørgsmaal om nogensinde Kongen. har havt Andeel i denne Note, eller i det mindste meent dem saa oprigtigen. 4) Des Departements zu Paris Unterricht an die Bürger. Her forsvares Kongens Myndighed. 5) Darstellung der Grunde, welche, Sr. Kønige Maj. von Preussen. bewogen haben, die Waffen gegenFrankreich zu ergrifen. 6) Erklarung Sr. Durchlaucht, des Herzogs von Braunschwig und Lineburg, Commandanten der combinirten Armeen Jhren Mai, des Kais. und K. von Preusen. 7) Zusat zur Erklarung des Herzogs. vo Braunschwig. Disse 3 No. ere bekiendte i de affentlige Tidender. 8) Eine Deputation der Pariser erscheint von den Schrauken der Nationale Vers. und bittet um die Ab. sezund Ludewigs 16.9) Toller Beschlus der Pariser Section de Mauconseil. Annullitendes Decret der Nat. Vers. uber. denselben. Denne Beslutning af en liden og ubetydelig Section i Paris er saa rask, at den fortiener at indrykkes, som den første, dermed Eftertryk paastod Kongens Afsettellige Til alle Borgere af de Parisiske Depatementer.) Le devoir le plussaint, la loi la pluscherie. Est, Coublier la loi pour saaver la patrie. (Det er den selligste Pligt, den dyreste Lov= at glemme Lovene, for at redde Fædrenelandet.) Borgere af alle Sectioner, Nat. Fors, raadslaaer; men Fienden nærmer sig og Ludvig 16 vil snart overlade vore Stæder til de Europæiske Despoters, af Blod ryggende Lænker. Borgere, staaer op og følger os, for at spørgeSengtet, om det troer sig istand til at redde Fædrenelandet eller ei, og lader os ei slippe Skrankerne, før vi erholRet til at glemme Lovene, for at red Fædrenelandet. Borgerne under Sectionen af Mauconseil have fattet den ædle Beslutning at tage deres Rettig. heder tilbage igien, skaffe Frieheden. Seier eller lade sig begrave under dens Ruiner og dette heltemodige Exempel, vil formodentligen efterfølges af alle Sectioner i det hele Rige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Paris sette endnu Verden i Forundring og blive en Skræk for Despotismen: En foragtelig Tyran spiller allerede. længe med vor Skiebue; lader os vel vogte os for at opsette hans Afstraffelse. saalænge, indtil han er bleven vis paa sin Seier. Borgere, staaer op- og betænker, at en Tyran aldrig tilgiver. Lader os, (nden længere at opholde og med at opregne hans Vildfarelser, hans Forbrydelser og hans Meeneed) slaae til paa Despotismens frygtelige Koloss, den falde og knuses et Stykker og Lyden af dens Fald sette Tyrannerne indtil de yderste Ender af Verden i blev Angest! Lader os alle foreene os for at giøre Paastand paal, at denne gruesomme. Konge settes fra Tronen, Lader og med felles Overeenstemmelse sige: Ludvig 16 er ei meer Fransosernes Konge. Kongers Styrke bestaaer blot i Tanken, lader os betiene os af denne Tanke til at sette ham af, thi Tanken setter Konger ind og af. Ludvig 16 er overladt den meest fornedrende Forkastelse i alle Rigets Dele forkaste ham med Uvillie; men ingen af dem har tilstrækkeligen udtrykt sin Meening. a Sectionen af Mauconseil erklærer altsaa for alle Souverainiteters Dele, at i det de frembringe det almindelige. Ønske, erkiende de ei længere Ludvig 16 for Fransosernes Konge: at de forsværge det Løvte at være ham troe, ti Le parjure eft verti, qvandon promit nu crime. (Meeneed er en Dyd, naar man besvoret en Last.) i Borgere efterfølger vort Exempel; Tyranniet styrte til Grund og Frankerig er for evig reddet. Lechænard Præsident. Bergot; Secretair. National=Forsamlingen dømte, at Souverainiteten tilhørte det hele Folk og et enkelte Sectioner og altsaa forkastede dette Decret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
10) Note des churmaynzischen Ministers, Barøn Albin i vom 14 Julii an den Frant, bevolmachtigten Ministers, Herrn Villars. Her betegnes Ministeren, at han giør vel i at forlade Churfyrstens Lande, da fiendtlige Armeer nærme sig, og af Aviserne veed man, at Churfyrsten lod ham eskortere til Grændserne af Frankerig. Tr) Noten, zwischen Mylord Grenville und dem Franz, bevolacht. Minister, Herrn von Chauvelin, gemechselt. Disse Noter gaae ud paa fælles Venskabs forsikkringer. 12) Der schrecklige zehnte Angest und seine Følger, 13) Deeret der Nat: Vers. von und 12 August, uber die angeordnete National=Convention. Er for vidtløftig at anføre og desuden bekiendt af Aviserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
14) Neuen Pariser Nachrichten. Beretter, at man iblant Kongens og Dronningens Papirer har fundet meget mistænkeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
15) Nachricht aus Philladelphia. 16) Ausug eines Schreibens ans Philladelphia vom 21 Junius. 17) Machricht von derschiedenen Lan dern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
I Danmark hersker under Bernstorfs kloge og fredelige Forvaltning fuldkommen Rolighed, Handelen blomstre Fiinantsvæsenet foraedres og under en i Enropa allermindst indskrænket Konge nyde Undersaatterne fuldkommen Friehed og Sikkerhed paa deres Eiendom. September. Harstellung der Beegungsgrunde, welche die Nat. Vers. be wogen haben, die Zusammenrufung einer Nat. Convention bekant zu machen, und die Suspension dervolliehenden Gewalle in der Handen des Kønigs zu beschliesen. Dette er et høistinteressant Nr., da man deraf seer tydeligen alle Grundene, samlede, som haver bevæget Nyfrankerne til at berøve deres Konge den Magt, han paa en nedrig Maade misbrugte til deels at hindre med sit veto ethvert gavnligt Forslag, som giordes i Nat, Fors., deels til at befordre Fiendens Fremgang og forhale alle Forsvarsanstalter. En af de Ting, man længe havde besværet sig over, var, at Kongen blant Nat. Gardenne holdt ogsaa Seitzere, og Følgen viiste, i hvad Hensige han holdt disse tvertimod Constitutionen. Saasnart han merkede, at hans Ministerium tænkte patriotiske, aftakkede han den og besatte deres Plads med Aristokrater; Han spillede under Dekke med Hoffet i Wien og med sine Brødre, de udvandrede Prindser. Midt under disse Ulykker fore den bedrøvede, men rolige Nat. Fors, en Eed at erholde Friehed og Lighed eller døe paa deres Poster, den seer en Eed. at redde Frankerig og søgte at udfinde Midler dertil.,(Dog var det fornemmeligen den af Aristokrater saa høit udskregne 10de August, som reddøde Frankerig. 2) Erklarung der Gesinningen undAbsichten der Prinzen, Bruder Sr. allerchrist. Maj., und der mit inen. verreinigten Prinzin von Geblutte. an Frankreich und gant Estropa. Indgangen er alt for merkværdig til, at vi ei skulle meddele den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Maanedskrivtet Jres for Junii Maaned. 1) Etatsraad Baggers Personalier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
(Fortsettelse.) Det skulle næsten synes utroeligt, at en Mand, der begyndte kuns med lidet, havde samlet blot med Flid og forbedret Landbrug saa store Midler, som benævnte Hr. Etatsraad Bagger, hvis ei hans Testa og mange store Legater, talede for Sagens Vishhed; dog kan vi i Jylland opvise Magen dertil i den nyeligen afdøde Etatsraad Theilman, som ogsaa ved en klog Huusholdning og dyb Jndsigt i Landvæsenet samlede store Midler og i sit Testamente ligesom benævnte Hr. Bagger, bortskienkede en stor Deel til offentligt Brug, Saadant fortiener desto heller at anmerkes, som det skeer sielden i vore Dage. Saadanne Mænds Minde, som en Generalmajor Classens, en Baggers, en Theilmans fortiene da vist nok taknemmeligen at erindres og opbevares for Efterslegten. 2) Af Digtere udmærke sig; Philosophen og Moderen af Liebenburg. Den lovgivende Love af im; h. Landsbye=Præsten efter Goldsmith. af Hr. Prof. Tode. Rbman. Kierligheds Nytte 30, 31, 32 Capitler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
4) Som Theaternyt anmeldes det følelige Tab, Skuepladsen har lidt ved en Kemps Død og en Preislers Bortgang, da de begge vare 2 af vore store Skuespillere. 5) Foruden Udsigt over Begivenheder, ne i Europa endes dette Hefte med 4 Anmeldelser over udkomne Skrivter af Hr. Prof. Tode. Julii. 1) rundtræk til et Skilderie over Menneskevenner der ved sine Stiftelser udødelige Etatsraad Baggers, ved Hr. Doct, og Prof. Tauber. Det giør virkeligen denne Lærde og retskafne Mand Ære, at han anvender sine noksom bekiendte Tallegaver til at hædre sin brave afdøde Vens Minde. 2) Af Poesterne udmerker sig det kommiske Digt: Muulæselets Tømme efter Wieland, ved Prof. Tode. 3) Er en Mangsoldighed af gode originale Skuespil undvendig: (af Prof. Tode.) Forfatteren besvarer dette Spørgsmaal. med jo og troer at gode originale Skuespil kan virke meget til at danne NatonalTænkemaaden: Han setter billig vor udødelige Holberg. i Spidsen af alle dem, der have arbeidet for den Danske Skueplads og raader at følge hans Spor, især ønsker han, at den Uskik maatte hæves, at Stykker, som indleveres til Bedømmelse, ei skal ligge. hos Directionen i hele Aar, hvilket knækker Modet især paa den fattige Skribent, der maaskee, naar han strax fik sit Styk er opført og salareret, blev ved at skrive, i dets Sted han nu nedlegger Pennen. 4) 33te Cap. af Kierligheds Nytte. 5) Udsigt over Europa. August. 1) Tøvende Breve af Plin den Yngre oversatte, med en forudskikket Raisonement; om Tiden spildes ved at læse de gamle Skribenter enten Grundsproget eller i treffende Oversettelser, at Jac. Just Gudenrath. Forfatteren troer og maaskee ei uden Grund, at man i vort Aarhundrede mindre studerer de Gamle end forhen og derom bære efter hans Meening de fleste nu udkommende latinske Afhandlinger Vidne. Dog kan vel Jngen negte, at især for Philosaphen er de gamles Studium uundværlig. 2) Kierligheds Nytte, 34 Cap. 3) Muulæselets Tømme fortsat. 4) Om Tonen i Bøger for Børn, af Prof. Tode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Hr. Professoren ivrer imod den Brug, at man i de fleste Skrivter for Børn vælger saa meget Børnetonen og altsaa vænner Børnene til Kiælenskab i Udtalen. Det giør Børnenne Skade; thi det øver og bestyrker dem i den raa, udyrkede, urettede, skiødesløse Tone, som just er en af deres Alders Feil (og maaskee Seklets ) og som man jo før jo heller bør skille dem ved. Det er jo en Hovedpart af en god Opdragelse, at bibringe Lærlingerne et reent og vel ikke opløftet men dog ædelt Sprog, og hvad der med rette kaldes den gode Tone. De skulle afvænnes med de barnagtige. 4 Udtryk og med den kiælne og kierlingagtige Sladder, som de lære af Ammer, Piger og Legekammerater. De skulle lære at forklare sig med Fynd og usøgt Ynde, at tale et reent og sirligt, dog upputet Dansk.,¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-01
Ja hvem ville ikke ønske, at man især i de latinske Skoler tilligemed de ældre Sprog ogsaa gav Regler for Modersmaalet og øvede de Unge i at udarbeide smaaAfhandlinger eller i det mindste Breve i Modersproget, at de foruden Jndsigt i de døde Sprog dog maatte kunne tale og skrive det Sprog ret, hvori de fødes: 5) Om Concerter: Resultatet af denne Forfatterens Afhandling bliver: at de store Concerter, i Klubber ikke er en almindelig Fornøielse nok, men som kiedende og kostbare ikke der burde finde Sted. Derimod ønsker han, paa det at Musiken, en saa ædel Konst og Videnskab, ikke skulle aldeles tabe sig hos os, og at Musik Kienderen og Musik=Øveren og saa havde et Sted, hvor han kunne, tilfredsstille sin Tilbøielighed, at dervar en stor offentlig Concert eller Academie de Musiqve, hvor Musiken konstmessig blev behandlet omtrent som Concert Spirituel i Paris, om det endog skulle skee paa offentlig Bekostning. Her var Ingen nødt til imod sin Villie at tage Deel deri, men allene den, som havde Lyst dertil., 6) Udsigter over Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Efterretning og Hr. de Bethunes Foretagende i de østerrigske Nederlande. (See Nr. 21 og 22.) Nogle af disse Breve vare bestemte til det Limburgske, men den største Deel kom til Namur, hvor de skulde virke paa de fornemste Personers Gemytter, til hvilke de sendtes, og frembringe Medvirkning af nogle Lemmer blandt Adelen og Geistligheden til Fordeel for Greven af Bethune, imedens man vilde forskaffe sig den tredie Stands Medvirkning ved den forommelde te Greuse, som var opfordret af den medsammensvorne Diendenne til at giøre sig Umage hos Haandværk laugene i Namur, opmuntre dem til Standhaftighed, høre deres Forlangende, og give Greven af Bethune derom Underretning. "Al anvendt Virksomhed, sagde man til Greuse, har ikke kundet beskytte os imod vore Tyranner; men understyttes nu vort Mod, saa tager Greven af Bethune, der stammer ned fra Greverne af Flandern, sig vor Ulykke paa en saa ædelmodig Maade til Hierte, at de største Opofrelser ere i hans Øine et ringe Pant paa det, som han tilbyder Nationen. Alle Partier, enten de føre Navn af van der Noot, Vonk eller van derMeersch maa forlades; - - see til, at De imellem Haandværkslaugene kan indtage dem, som ere Patrioter; vær Selv deres Fuldmægtig tilligemed en anden Mand, som er denne ærefulde Post værdig, foreviis mit Brev, til og til 3, samt dem i Staten, der have Mod nok til at vise den Virkekraft, som det Navn af Folks Repræsentantere indgyder. Til dette Brev havde Dieudonne, lagt endnu fleere, der vare langt afskyeligere, hvilke Greuse skulde omdeele efter Udskriften. Leopold vil, siger Brevskriveren, ødelegge eder, vi derimod vil forsvare eder; dømmer, nu, om vi, eller Leopold bør foretrækkes; det staaer til eder selv at vælge imellem os og Leopold, vore Kræfter ere tilstrækkelige til at forage Uurpateuren; - Frankerig. har den Hensigt at fordrive Leopold; det er umueligt at skaane Leopold i nærværende Omstændigheder."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Man undres nu ikke over de mangfoldige Hindringer, som Regieringen stedse har fundet, saa ofte disse Provintsers Beroeligelse skulde være afhængig af Stænderne Medvirkning. Man kiender tydelig de forborge Aarsager, hvorpaa deres Haardnakkenhed i at afslaae alle Forligs midler, grundede sig, og ved at gaae tilbage i Begivenhedernes Følge seer man, at en mindre Deel af Stænderne stedse har viist sig fiendsk paa den retmæssige Øvrighed, og været Greven af Bethune hemmelig hengiven; at den vel formedelst Omstændigheder har været tvungen til at mishage ham i een Punkt, men gjort det godt, igjen ved Føielighed i andre; da imidlertid et større og bedre findet, men frygtsomgiort og ved alle Slags Rænker forledet Antal i intet Stykke har aabenbaret Resultatet af deres fælleds Raadslagninger: man spørger altsaa ikke meere, hvo der er Stifteren til de Ulykker, som vedblive at trykke Belgien. Endelig indstevnes den saa kaldte Prints at Bethune, Andreas Verhocht, J. B. E. tang, der kalder sig en Major, C. J. Vankeerberghen, C. J. Vandenberghen, ligeledes bekiendt under de Navne Tobias og Carl den Confoedereerte, den sig saa kaldende Apoley, der giver sig ud for Adjutant hos Printsen af Berhune, og den saa kaldte Kennis af Antwerpen, til at møde for Retten i Bryssel inden 30 Dage, i manglende Fald blive de grebne, hvor de antreffes. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Magistraten i Strasburg har erklæret Kongens Suspension for lovstridig, og dens fornemste Lemmer ere derfor indstevnede til at møde for Nationalforsamlingen, hvilket de maaskee ikke finde raadeligt. Nationalforsamlingen var paa nærværende Tid ikke meget talrig, og bestod allene af Jacobinerne, hvorfor ogsaa alle Forslag uden Modsigelse gik igiennem. Pethion, Manuel og Santerre udgjorde et Slags Triumvirat, der beherskede Nationalforsamlingen og heele Paris. - Kongen var endnu i Temple, f) og af de Anstalter, som føiedes deromkring til hans sikre Bevarelse, syntes det at hans Ophold der vilde vare i nogen Tid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Tydskland. Efter 6 Ugers Fraværelse kom Keiseren tilligemed Keiserinden og Erkehertugerne, tilbage til Wien den 17de August. Om Hs. Majestæt er findet at bivaane Feldttoget imod Frankerig er ubekiendt; imidlertid vedvare Rustningerne til Krigens Fortsættelse, og 4, Regimenter i den østerrigske Kreds have faaet Ordre at være marschhfærdige til Rhinstrømmen.