JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-04-23
Paris d. 5te April. Endnu om Aftenen den 1ste April, havde Senatet Audients hos Hs. M. Keiseren af Rusland - Efterat Deputationen havde underrettet Hs. M. om den tagne Beslutning, svarede Keiseren dem "En Mand (Napoleon) der kaldte sig min Bundsforvandte, kom i mine Stater, for paa en uretfærdig Maade at angribe mig. Ham og ikke Frankrig, har jeg erklæret Krig. Jeg er det franske Folks Ven; hvad De nylig har besluttet, forøger mit venskabelige Sindelag; det er retfærdigt og viist at give Frankrig en kraftfuld og fri Jndretning, der stemmer med Tidens Aand. Mine Medforbundne og Jeg kommer her, allene for at beskytte Frankrigs Frihed og Beslutninger. Til Beviis paa det varige Forbund, som Jeg vil slutte med Deres Nation, tilbagegiver Jeg alle de krigsfangne Franske, som ere i Rusland Den provisoriske Regiering har allerede bedet mig derom, og jeg bevilger Senatet det, efter de i Dag tagne Beslutninger.
Viborger Samler, 1814-04-23
Det mærkelige Senatskonsult, hvorved Napoleon Bonaparte blev afsat, lyder saaledes: Det Staten opholdende Senat har overveiet, at Monarken i et konstitutionmæssigt Monarki kun existerer i Kraft af Statsloven eller det borgerlige Samtykke, og, da Napolcon en Tid lang ved en viis og kraftfuld Regjering gav Nationen Aarsag til at vente vise og retfærdige Handlinger af Hammen derpaa sønderrev de Baand, som knyttede ham til det franske Folk, i det han, tvertimod Landsloven og den Eed han aflagde d. 28 Floreal i Aaret 12, paalagde Skatter og Taxter; angreb Folkets Rettigheder og uden Aarsag ophævede Lovgivningskorpset, undertrykte en dets Beretning som oprørsk og bestred dets Ret til at forestille Nationen; tvertimod den 50 Artikel i Konstitutionen, egenmægtig førte en rækkeaf Krige, Jmod Landslovens Bydende udstædte Dekreter, som fastsatte Dødsstraf, saasom de 2de af 3 Marts d. A., hvorved nærværende Krig gjordes til en Nationalkrig, da den dog var en Følge af hans tøileløse Ærgierrighed; ophævede Statsloven om Statsfængslerne; ophævede Ministrenes Ansvarlighed, sammensmeltede alle Myndigheds Embeder og berøvede Justits Embedsmændene deres Myndighed; underkastede Pressefriheden, een af Nationens helligste Rettigheder, Politiets vilkaarlige Censur og derimod betjente sig af Pressen til at oversvømme Europa og Frankrig med opdigtede Tildragelser, falske Grundsætninger, despotiske Læresætninger og Smelden paa fremmede Regjeringer; forandrede Senatets Beretninger og Aktstykker, naar de offentliggjordes; Jstædetfor, efter den Eed Han soer, at regjere for det franske Folks Vel, Lykke og Ære, tilveiebragte han det den største Ulykke; ved at afslaae alle ham tilbudne Fredsbetingelser, som enedes med Frankrigs Fordeel og Ære; Ved at misbruge de Penge og Folk man bevilge gede ham; Ved at lade de Saarede tilbage efter Hæren, uden Pleie og Næringsmidler, ved Anordninger, som havde til Følge Kjøbstædernes Ødelæggelse, Landets Affolkning, Hunger og smitsomme Sygdomme;
Viborger Samler, 1814-04-23
J Betragtning heraf har den Keiserlige Regjering ophørtat være til. J Følge Franskmændenes lydelige Ønske at tilveiebringe en almin 1) Man anslaaer de i Rusland krigsfangne Franske til 200,000 Mk. delig Fred i Europa og alle Staters Udsoning, beslutter og erklærer Senatet: 1) Napoleon Bonaparte, er afsat fra Throner, og hans Familie har tabt Thronfølgerettigheden. 2) Det franske Folk og Napoleon Bonapartes Armee er løst fra den soerne Troskabseed.
Viborger Samler, 1814-04-23
3) Dette Dekret skal fra den provisoriske Regjering bringes til Almeenkundskab, sendes til alle Departementer og Armeer og strax bekjendtgjøres overalt i Paris. Undertegnet: Præsident Barthlem. Greverne Valence og Pastoret.
Viborger Samler, 1814-04-23
Sekretærer.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den 3die April bekjendtgjordes i Paris ved Fakkelskin Bonapartes Afsættelse. Folket raabde overalt "Leve Kongen, bort med Tyrannen!"
Viborger Samler, 1814-04-23
Her oprettes et Kavallerikorps under Navn af den Kongelige Garde, deri indlemmes endeel af Parises Nationalgade, under Anførsel af General Desolles. Napoleon havde, da de Allierede nærmede sig Paris, gjennem Krigsministeren, befalet Hr. Girar den at sprænge det Krudtmagasin, paa Sletten ved Grenelle (nærved Paris) som indeholdt 4000,000 Pd. Krudt - Paris havde derved maaske været ødelagt.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den brave Girardin udførte ikke denne barbarisk Ordre, men stak Nøglen til Magasinet i sin Lomme. Et Brev fra Generaladjutant Oberstl. Thiele til Prindsen af Hessen Homburg siger at Napoleon har erklæret sig til, at ville overlade sin Fremtids Skjebne til de høie allierede Magter og ganske har fritaget Armeen fra sin Troskabsed og frasagt sig Thronen - Jfølge deraf ere Marskallerne komne til Paris og den franske Armee er lagt i Kantonneringsqvarteer. De Bourbonske Prindser ventes til Paris. Man taler om at Bonaparte anvises Øen Elba til Opholdsted og gives en anseelig aarlig Pension.
Viborger Samler, 1814-04-23
Leiden, den 12te April. Her indløber den officielle Tidende: At Mar skallerne Victor og Generalerne Nansouty og Kellermann, ved Esonne (mellem Fontainebleau og Paris) have forladt Napoleon, der indsluttedes af Schwartzenbergs Hær.
Viborger Samler, 1814-04-23
Frankfurt, d. 10 April. Efter hidkomne Tidender med Courerer var Napoleon med sin Gemalinde og Søn i Fontainebleau. Fyrst Schwartzenbergs Korps var i Chevilly, 1 Miil fra Paris.
Viborger Samler, 1814-04-23
Endnu d. 4de April befandt Hs. M. den østerrigske Keiser sig i Diion. - Han modtog samme Dag Tidenden om, at Paris var besat. Jndvaanerne i Diion yttrede deres Glæde derover ved at raabe den hele Dag uden for Keiserens Vinduer Leve Keiser Frantz og Kong Ludvig den 18de
Viborger Samler, 1814-04-23
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-04-23
(Af Altona- og Lybekker Aviser.) Da den allierede Hær d. 29de nærmede sig Paris, udstædte forrige spanske Konge Joseph Napoleon en Proklamation til Pariserne hvori han opmuntrer dem til Stadens Forsvar, forsikrende dem, at Keiseren kom med Undsætning og at han selv ville blive i Staden; men næste Dag forlod han den desuagtet. J Slaget ved Montmartre hedder det, at Oberst Rapatel, General Morcaus Ven, faldt. Keiserinden var den 28de efter Napoleons befaling reist fra Paris til Rambouillet.
Viborger Samler, 1814-04-23
D. M. Keiser Alexander og Kongen af Preussen have flere Gange viist sig paa de Pariser Theatre; de modtages hver Gang med Fryderaab. Seierherrerne have af Jnvaliderhuset ladet taget de Fahner- og Seierstegn som Napoleon har frataget dem i forrige Krige. Den Berliner Triumphvogn, som han 1806 tog fra Preussen, vil nu vorde bragt tilbage igjen.
Viborger Samler, 1814-04-23
Fyrst Schwartzenberg gjorde Jndtoget med Monarkerne, som Keiseren af Østerrigs Repræsentant. Da Keiser Alexander gik over Vendomepladsen og saae Bonapartes billedstøtte, sagde Han til sit Føl Var jeg stillet saa høit, saa maatte jeg frygte for at blive svimmel Til Folket, som veeg tilbage, for ej at være Ham for nær, sagde Han "Frygter ikke for at nærme Eder mig Da man sagde ham Man har længe ventet D. Maj. i Paris, svarede han "Jeg havde kommet før, men den franske Tapperhed har forlænget min Ankomst.
Viborger Samler, 1814-04-23
Departementsraadet for Seine og Municipalraadet i Paris have d. 1ste April, førend Senatet afsatte Napoleon, udstædt en Kundgjørelse til Pariser. ne, der i diærve Udtryk og beskyldninger overgaaer Senatsbeslutningen.
Viborger Samler, 1814-04-23
Siden den 24de Marts var Napoleon i Chaumont, Bar og Troyes; den svenske General Skjoldebrand og den østerrigske Minister Grev Wessen berg faldt i fransk Fangenskab. Til den sidste sagde Napoleon. "Der er saamange imod mig; det er paa Tide det hører op. Jeg gaaer til Paris; der vil jeg slutte Fred. De Franske fortjene ikke mine Anstrængelser. Jeg kan ingen Vogn give Dem; hele Hovedqvarteret have vi kun 4, dem bruge vi selv." Han blev under Samtalen kold og ufølsom, destomere nedslagne vare de, som omgave ham.
Viborger Samler, 1814-04-23
Napolcons sidste Bulletin gaaer til 27de Marts og slutter saaledes den 27de satte Keiseren sig i Marsch mod Bar sor Aube, efterat have adspredt, Winzingerodes Division, som søgte at opholde ham. Han drog ned ad Aube og kom til Høiderne af Paris; men man tænke sig hans Smerte og Forundring, da han fornam, at hans Hovedstad forsagt og frygtsom havde kapituleret.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den provisoriske Regjering i Paris har befalet d. 4de April: At alle Vaaben, Sindbilleder og Tegn som hentyde paa Bonapartes Regjering, skal borttages ved de af Politiet dertil beskikkede Personer.
Viborger Samler, 1814-04-23
Jngen Proklamation, Avis d. d. l. maae anføre beskæmmende Udtrykke imod den styrtede Regjering da Fædrenelandets Sag er for ædel til at nytte deslige af den forrige Regjering brugte Midler. Efter Pariserblade kunde Freden sluttes paa een Dag naar Bonaparte vilde (som skeet er) vælge sig et Opholdsted - Alle Conskribeerte ere givne Tilladelse at gaae hjem.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den 3die April skrives fra Jtalien: at Fjendtlighederne varte ophørte mellem Armeerne der.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den 25 Marts kom Paven til Taro nærved Parma og reiste videre til Regio.
Viborger Samler, 1814-04-23
Det havde været Napoleons Plan, at opsnappe Keiseren af Østerrige paa Veien til Paris; men den blev røbet af en fransk Officeer, der toges til Fange; Keiseren tog en anden Vei, og undgik denne Snare, der var lagt med saamegen List, og hvorpaa maaskee Napoleon ikke havde bygget Lidet. Havde Tilfældet været gunstigere, vilde en Gidsel være faldet i hans Hænder hvormed han maaskee kunde have tilbagekiøbt sit Keiserdomme.
Viborger Samler, 1814-04-23
Udenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske o. a. d. Aviser.) Kjøbenhavn, d. 19 April 1814.
Viborger Samler, 1814-04-23
Den 7de dennes ere Ratificationerne af Hs. Majestæts Fredstractat med Storbrittannien blevne udvexlede i Lüttich.
Viborger Samler, 1814-04-23
(Slutningen følger i næste No.)¬
Viborger Samler, 1814-04-23
(Forlangt Jndrykkelse. Naar vil du Snyderbo din Stiil satyrisk slippe? Det værste Haandværk er, sin Næstes Navn at klippe En Autor som det giør, er sielden lykkelig, At tale ondt om Folk, det føder ondt af sig. Saamangen en Skribent, som vil saa daarlig være, Han for den Ære, som han søger faaer Vanære; Thi om end daarlige berømmer hans Forstand, Den vise dømmer ham for slet og nedrig Mand; Kryb Midas derfor ind udi dit skumle Rige; Søg anden Tidsfordriv end Løgn og Sladder skrive; Hold for din Tunge Tand, bliv Pligt og Sandhed troe, Den dig ei ondt har gjort, lad ham forbliv i RoeLivor eder hominum virorum encomia carpit, Ut defunctorum corpora vermis edit.
Viborger Samler, 1814-04-23
Bekjendtgjørelser. At min Mand Just Sjørsleff efter 2 Dages Sygeleie, ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Venner og Familie paa egne og og 5 smaae ud myndige Børns Vegne. Kjersgaard, den 19de April 1814. Ph. K. Sjørsleff. fød Sabroe. 20 a 30 Tønder Sædehavre, er at faae tilkjøbs paa Liseborg.
Viborger Samler, 1814-04-23
Gaarden Karmark, beliggende 2 Mile fra Randers i Viborg Amt, agter Eieren ved Auction, som holdes paa bemeldte Gaard, Fredagen den 27de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge, enten under et eller i Parceller. Til Gaarden, hvis Bygninger ere gode, hører et Areal af omtrent 300 Tdr. Land, med noget over 3 Tdr. Hartkorn. Den aarlige Udsæd er 16 a 18 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, og 40 Tdr. Havre. Af Høe kan avies 90 til 100 Læs aarlig. Skov haves til Fornødenhed, og i samme en betydelig Deel Elletræer tjenlige til Bygningstømmer, foruden unge Bøge, som findes i god Grøde. En uopskjærlig Tørvemose haves ogsaa til Gaarden, ved den forvi Eiendommene løbende og nu seilbargjorte Nørre=Aar, paa hvilken Tørvene beqvemmelig ved Pramme kan føres til Randers. Conditionerne hvorefter denne Eiendom sælges, erfares paa Auctionsstedet, og er til Eftersyn hos Eieren paa Karmark, som paa Forlangende lader de 2/3 Dele af Kjøbesummen blive staaende under Forretning i Eiendommene. Skulde Gaarden blive solgt underhaanden, skal saadant betimelig i disse Tidender blive kundgjort.
Viborger Samler, 1814-04-27
Nr. 3.
Viborger Samler, 1814-04-27
(Af Altona og Lybekker Aviser.)
Viborger Samler, 1814-04-27
Paris d. 7de April. Den 5te April om Morgenen Kl. 2 kom Mar skallerne Ney og Macdonald og Minister Hr. Caulincourt fra Fontainebleau til Paris og sik den forlangte Audients hos Hs. M. Keiseren af Rusland. De overbragte Napoleons Thronafsigelse med den Betingelse: at Kongen af Rom under Keiserindens Regentskab skulle beholde Thronen; men Keiser, Alexander forkastede. Dette - disse 3 Underhandlere begave sig derefter til Prindsen af Benevent (Taller rand) og havde en lang Samtale med ham og den provisoriske Regjering; men, som bekjendt, var Afsættelsesakten udstædt og hos dem mislykkedes og Forsøget. Regjeringen og de allierede Magter lode Bonaparte foreslaae Øen Elda til Opholdsted og 6 Millioner Franker aarlig, det halve for sig og det halve for Keiserinden, som kaldes Ærkehertuginde af Østerrig - Underhandlerne bragte Bonaparte dette Budskab og den 6te April bragte en Coureer et Brev fra ham til Keiser Alexander, hvori han ubetinget og ligefrem afstod fra Fordring paa Thronen og antog det anviiste Opholdsted og Pensionen, Keiserinden blev tilbuden Beskyttelse af de Allierede. Hun erklærede da, at ville blive hos sin Gemal. Hun og Kongen af Rom var da hos Napoleon i Fontainebleau og agtede sig til Tours. Marskal Marmont (Hertug af Ragusa) var som bekjendt den første franske General der forlod Napoleon - dog viiste de Vilkaar han betingede sig af Fyrsten af Schwartzenberg, at han ligesaameget sørgede for Napoleons Sikkerhed, som for de 8000 Mk. han anførste. Efterat være opfordret af Fyrst Schwartzenberg til Frafald i Betragtning af det allerede i Senatet Forefaldne, forlod Marskallen Napoleons Fane paa de Vilkaar: 1) at hans Korps med sædvanlige Æresbeviisninger, Vaaben, Munition og Bagage skulle trække sig til Nordmandie og 2) atdersom Napoleon Bonaparte ved Krigstilfælde skulle falde i de Allieredes Hænder, skulle hans Liv og Frihed være ubeskaaret og ham af de Allierede anvises Sikkerhed indtil hans tilkommende Opholdssted blev bestemt Fyrsten tilkjendegav Marskallen, ved at antage det Betingede, Følelsen for det ædle Sindelag hvorved han søgte at frelse saavel de Brave han anførte, som Napoleons Person.
Viborger Samler, 1814-04-27
Municipalraadet i Paris lod Marskallen takke fordi han afvendte de krigerske Optrin fra Staden, og hans Korps er for det første rykket ind i Versailles. Fontainebleau er det Sted, hvor de Allierede ville lade Napoleon nyde personlig Sikkerhed, indtil det Endelige er besluttet ham og Familie angaaende.
Viborger Samler, 1814-04-27
Over det i Fontainebleau forhen Passerede, erfarer man følgende "Den 5te April holdt Bonaparte Mynstring over sine Tropper, paa hvis Troskab han stolede - Han var nedslaaet og befalede efter Mønstringen at marschere fremad (imod Paris) Mar skallerne og Generalerne, der vidste hvad der var foregaaet i Senatet, talte imellem sig ganske høit derom, for at han skulle forstaae det; men han tang. Marskal Ney traad da frem, efter Aftale, gik med ham til Slottet og i hans Kabinet og spurgte ham om han vidste hvad der var foregaaet i Paris, uagtet han vidste det, svarede han dog "Jeg veed ikke noget deraf "Marskallen gav ham Pariseraviserne, han læste dem, som det lod med megen Opmærksomhed; ventelig for at betænke sig paa Svaret. Jmidlertid traad og Marskal Lefevre ind, og sagde meget rørt til ham "De er forloren; De ville aldrig følge Deres troe Tjeneres Raad Senatet har afsat Dem Disse Ord rørte Napoleon saameget, at han, som forhen var ophøiet over alle Hændelser, brast ud i Graad; efter nogle Minutters Betænkning frasagde han sig Thronen til Fordeel for sin Søn Den 5te Kl. 11 Form. kom flere Generaler til Hertug, af Bassano, som næsten ene var hos Keiseren, og fraraadede ham at gaae paa Paraden. Men han ville strax derhen. Han udkastede en Plan og lod Hertug. af Bassano udstæde ved Ciffre en Ordre at gaae med 20,000 Mk. til Jtalien til Prinds Eugen; han sagde flere Gange Naar jeg vil og jeg kommer der, er jeg vis paa hele Jtalien er min Paa Paraden var han meget bleg, og hans Ansigtstræk tilkjendegav noksom hvad han leed. Kun 10 Minutter blev han der, og lod Hertugen af Reggio kalde. "Vil Tropperne følge mig?" spurgte han. Nei Sire, svarede Hertugen, De har jo frasagt Dem Regjeringen "Ja paa visse Vilkaar, svarede Napoleon" Soldaterne, svarede Hertugen, kjende intet til Spidssindigheder; de troe, at De ikke længere kan kommandere dem, Saa er det altsaa forbi paa denne Kant, sagde Napoleon, vi vil oppebie Tidenderne fra Paris Marskallerne kom om Natten Kl. 1 tilbage fra Paris. Ney traad først ind- "Nu, spurgte Napoleon, er det lykkedes!" Tildeels, var Svaret, kun ikke med Regentskabet, Der er altsaa ikke nogen Revolution at vente!" Denne, svarede Ney, har begyndt; det er forsildig, i Morgen vil Senatet udraabe en Bourbon til Konge - Hvor vil jeg kunne leve med min Familie?" D. M. kan vælge Øen Elba f. Ex. med 6 Millioner aarlig Jndkomst - 6 Millioner ere meget for en blot Soldat - Jeg seer vel jeg maae finde mig deri. Jeg hilser alle mine Vaabenbrødre" Her tang Napoleon.
Viborger Samler, 1814-04-27
Marskallerne Ney, Mortier, Macdonald og Caulincourt have fulgt Marmonts Exempel og havde d. 5te Apr. Audients hos Keiser Alexander.
Viborger Samler, 1814-04-27
Paris, d. 9de April. Senatet har vedtaget en Constitution, som bestaaer af 30 Artikler, af følgende Jndhold: Regjeringen er monarkisk og arvelig paa Mandslinien.
Viborger Samler, 1814-04-27
Det franske Folk kalder til Thronfølger, Louis Stanislaus Xaver Brøder til Ludvig den 16de og efter ham den øvrige bourbonske Familie. - den gamle Adel skal atter indsættes i sine Rettigheder; den nye beholder sine arvelig - Ærelegionen med dens Privilegier vedbliver. - Kongen bestemmer dens Decoration - Den udøvende Magt tilhører Kongen. - Kongen, Senatet og Lovgivningsskorpset bestemme Lovene. - Senatet skal i det mindste bestaae af 150, i det høieste af 200 Medlemmer. Prindserne af Blodet ere Medlemmer af Senatet. - Lovgiverne vælges som hidtil af Departemenerne. - Korpset samles aarlig d. 1ste October.
Viborger Samler, 1814-04-27
Senatet, Lovgivningskorpset, Valg- og Cantonsforsamlingerne, vælger selv deres Formand. - Senatets og Lovgivningskorpsets Lemmer, kan ikke arresteres uden deres Kollegers Samtykke. - Skatterne skul alle Undersaatter bære; de paalægges efter Votertuaf Senatet og Lovgiverne. - Loven bestemmer Armeens Styrke og Rekrutering. - Kongen har den udøvende Magt. Han har Ret til at benaade. - Hans Person er uforkrænkelig. - Alle Regjeringsforanstaltninger undertegnes af Ministere, der med deres Med-Embedsmænd hver for sig ere ansvarlig for, at Borgernes personlige Friheder og Rettigheder haandthæves og intet derimod besluttes. - Dom mer-Embederne beholder Jurien. - Kriminalsagerne behandles offentlig. - De tjenstgjørende Militære og Pensionisterne beholde deres Rang, Tito og Pensioner. - Religions- og Meningsfriheden er uforkrænkelig. - Lære-Embederne forsikres deres Jndkomster. - Trykkefriheden er, under tilbørlig Opsigt, indført igjen. - Statsgielden og Nationalgod, sernes Salg staaer ved Magt. Jngen maae for følges for sine Meninger. - Enhver har Lov af klage over Fornærmelser og enhver Franskmand har Adgang til Civile og militære Embeder. - Til vi dere skal den nærværende Lovbog staae ved Magt Kong Ludvig den 18de skal undertegne denne Konstitution saaledes: "Jeg antager Konstitutionen og sværger at følge og lade den følge, Schwerin, den 17 April.
Viborger Samler, 1814-04-27
Da de 4 franske Marskaller, overgave sig, reel Keiser Alexander og Kongen af Preussen Tropper, ne imøde. Keiser Alexander uddeelte Presenter ved denne Leilighed for 3 Mill. Franker. Ogsaa Kongen, af Preussen viiste sig meget stormodig. KeiserindJosephine er bleven ganske rolig i Malmaison og havde en russisk Ærevagt.
Viborger Samler, 1814-04-27
Den 17de April vil Kong Ludvig den 18de holde sit Jndtog i Paris.
Viborger Samler, 1814-04-27
Freden med de Allierede, skal været underskrevet af Talleyrand d. 7de April. Et Extrablad til Frankfurteravisen af 12 April, sk. ger, at Napoleon er udleveret til Senatet.
Viborger Samler, 1814-04-27
Pinneberg d. 21 April. Fyrst Wolkonsky, Generaladjutant og Generalmajor har i den russiske Generalstabs Navn dat. 13de April meldet H. C. Hr. Greve og General Bennigsen følgende: Napoleon har frasagt sig Throner, for sig og Familie. Hanvil i Dagreise bort indskibe sig i Tropes og derfra gaae til Øen Elba som er ham anviist til Opholdsted Keiserinden, vil ikke følge med. Alle Marskaller og Storembedsmænd hylde den ny Regjering. Hertugen af Artois, Kongens Broder, har i Gaar holdt sit Jndtog i Paris og havt ondt ved at komme frem. Alle trængte frem for at see ham og raabe: Kongen og Monsteur leve!
Viborger Samler, 1814-04-27
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1814-04-27
(Af Altona- og Lybekker Aviser.) Hs. M. Keiseren af Østerrig skal være paa Reisen fra Dison til Paris. H. M. Keiser Alexander lod den 4 April Regjeringskommissionen bekjendtgjøre: at han agtede at forlade Paris; men efterlod Generalmajor Pozzo di Borgo som sin Generalkommissair. Kongen af Preussen meente man vilde blive F. M. Blücher ligger farlig syg i Paris. Han skal d. 30te Marts være haardt saaret.
Viborger Samler, 1814-04-27
Det hedder, at Napoleons Gemalinde siden 3 Maaneder er frugtsommelig.
Viborger Samler, 1814-04-27
Den særdeles vigtige Øe Domingo er nærved atter at blive fransk. Pethion, som er Mester af den, har i 3 Maaneder forvaltet den i Ludvig den 18des Navn og vil hellere det, end selv regjere. Til Magdeborg og Hamborg er kommen befaling, fra Senatet om at rømme disse Fæstninger - Man haaber altsaa det snart skeer. Mayntz, Metz, Luxemberg, Mastricht og Dunkirken skal have overgivet sig. Huningens Kommandantindlød end ikke den 6te Opfordringen og Fæstningen beskjødes atter, forhen var et Taarn styrtet ned, som var de Beleirende meget i Veien. For Blankenese skal være kommen eng. Kanonbaade. Lucien Bonaparte, der siden han blev fangen af Engl. og bragt til Maltha, har boet i England, har nu faaet Tilladelse at beboe sit forrige Landstæd nær Rom, og flytter nu derhen.
Viborger Samler, 1814-04-27
Man bemærker: at samme Dag og Time og Aar (20 Marts 1811) som Kongen af Rom blev født, der udbasunedes hele Verden over, næsten mere end Verdens Frelser var født, fødte og den ulykkelige Ludvig den 16des Datter, Hertugen af Angoulemes Gemalinde, en Prinds i London, i et ensomt Huus i en afsides Gade. Ved hans Vugge laae hans Moders taarefyldte Øie, ved den førstes knælede Europas Viise og Mægtige og dog bliver muelig den sidste snarere Fransk Konge end den første.
Viborger Samler, 1814-04-27
Kronprindsen af Sverrig ventededes til Brüssel d. 10. April. Hans Tropper, 34000 Mk., ventedes alle dertil.
Viborger Samler, 1814-04-27
General Barclay de Tolly har i Blüchers Sted faaet Kommanden over den schlesiske Armee. Bergen op Zooms og Ant werpens franske Garnisoner have nu og nedlagt deres Vaaben imod de Allierede. Ludvig den 18de er 58 Aar gammel.
Viborger Samler, 1814-04-27
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-04-27
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavns Vexelcours, d. 22 April. Altona, 450 Procent, K. S. Amsterdam, 413 1/2 Procent. London, 15 Procent. Species, 470 Procent.