JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
J Handelen vedbliver Standsningen endnu bestandig. De saa mangfoldige Priisladninger, der saa hyppigen sælges den ene lige oven paa den anden, den følelige Pengemangel og flere Aarsager virke ufordeelagtigen paa Priserne af Colonialvarer. En Sammenligning mellem Priserne for to Maaneder siden og de nu værende Priser give de meest paafaldende Resultater. Caffe, som den Gang kostede 10 Mk. 4 s., sælges nu for 6 Mk.; Havanna Sukker, som kostede 6 Mk., for 3 Mk.; Bomuld, som kostede 9 Mk., for 3 Mk. (det vil sige altsammen uden Told); Virginia Tobak, som kostede 5 Mk., for 2 Mk. 12 s., Peber, som kostede 8 Mk., for 26 s., og saaledes sælges i det Hele alle Varer nu meget lettere med Told end for nogle Maaneder siden uden Told. En Følge heraf er, at den Priseladning, som i Sommer var 4 Tønder Guld værd, nu ikke er over 1 Tønde Guld værd. Denne Revolution i Handelen har end ikke den største Handelskyndige kunnet forudsee, og det ubehageligste er, at den just indtræffer paa en Tid, da Terminen er for Haanden. Naar man seer hen til Coursen, saa ere de nærværende Priser paa Colonialvarer under Fredspriserne. Kort for Krigen, da alle vore Kjøbmænds Pakhuse, vare opfyldte med Colonialvarer og da man dagligen kunde vente flere Tantiteter, kostede f. Ex. et Pund Caffe 2 Mk. Naar man nu antager en Cours til 400, saa er Caffeen dog lettere nu end for Krigen. Saaledes er det forholdsviis med alle de fleste andre Colonialvarer. J Tydskland er derimod Priserne paa Colonialvarer stegne meget. J Dresden betales fiint Sukker med 36 Grosken Pundet og Caffe i samme Forhold. Var det mueligt, at vore Kjøbmænd kunde faae Tilladelse, at føre de af Priser hidrørende Colonialvarer, som nu i saa stor Mængde findes her i Landet, over den Franske Douanelinie, saa er der ingen Tvivl, om, at baade vi og Udlandet kunde være tjente dermed, thi Udlandet vilde derved blive forsynet med Colonialvarer, som det paa saa mange Steder, trænger til, og vor Cours vil meget kunne forbedres derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Paa Viinauctionen i Gaard. 30 Nov. vare Priserne saaledes: Medoc St. Estephe fra 447 Rdl. til 448 Rdlr. 3 Mk. pr. 30 Viert., Medoc Pouillac 442 Rdlr. pr. 30 V., Madera 1 Pibe til1010 Rdlr., Hvidviin 210 Rdlr. pr. 30 Viert., gl. Cognac 375 Rdlr. pr. 30 Viert. (Altsammen med Told.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Paa Auctionen den 30 Nov. efter afdøde Lieutenant v. Buchwald, som i levende Live førte en saa stoisk Levemaade, fandtes uventet i et gammelt Skab, som skulde sælges, 4900 Rdlr. i Kongelige Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Kjøbenhavns Vexelcours d. 30 Nov. kort 500.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Udenlandske Efterretninger. Den Kgl. Svenske Krigserklæring mod det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland, givet paa Stokholmsslot d. 17 Nov. Vi Carl af Guds Naade, Sverrigs, de Gothers og Venders Konge &c. &c., gjøre vitterligt, at Vi, for fuldkommen at hæve den Tvivl, som er yttret om Vort Riges Forhold mod Engelland, samt for endnu kraftigere at befæste de Venskabs= og Fortrolighedsbaand, som forbinde Os med Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Konge i Jtalien; ligesom ogsaa for paa Vor Side at bidrage til Fastlandsmagternes Formaal at afslutte en almindelig og hurtig Fred, have seet Os foranlediget, herved at erklære det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland Krig. Altsaa ville Vi i Naade paabyde og befale, at al Skibsfart, Handel og Postgang, samt al anden Brevvexling, under hvad Navn det være maa, fra og til alle udi det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland, samt derunder liggende Landskaber, beliggende Havne, Stæder og Byer skulle under Ansvar, efter Lov og Forordning, fra denne Dag aldeles ophøre. Det er desaarsag Vor naadige Villie og befaling til VoreFeldtmarskalker, Overstatholdere, commanderende Generaler, Admiraler, Landshovdinger og alle andre Vore Befalingsmænd til Lands og Vands, at de med deres Underhavende ikke allene hver paa sit Sted føie Anstalt, at denne Vor naadige Villie behørigen og skyndsomst til almindelig Efterlevelse vorder kundgjort, men ogsaa holde alvorlig Hævd over dets ubrødelige og nøie Efterlevelse. Det alle som vedkommer have hørsommeligen at efterleve. Til ydermere Vished have Vildette med Egen Haand underskrevet og med Vor Kongelige Segl bekræftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Stokholmslot d. 17 Nov. 1810. Carl. Kronprindsen af Sverrig har udnævnt Oberstlieutenant Holst (forhen Adjutant hos Kronprinds Carl August) til sin Adjudant. (Juriks Tidn.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
(Af Børsenhalle.) Breve fra Helgoland, hedder det i Engelske Blade, yttre Frygt for et nyt Angreb paa denne Øe. 500 Mand og 20 Canoner ere sendte fra Curhaven til Neuwerk. Norden for Elben, ikke langt fra Curhaven, er oprettet et Batterie af 10 Canoner og der arbeides paa et andet paa 7 Canoner. Et lidet Corps af 150 til 200 Mand er forsamlet paa Kysten. J Følge denne Beretning er Horatio og to eller tre andre Krigskibe blevne beordrede til Elbens Udløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Greven af St. Len agter at tilbringe Vinteren i Grätz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Den seneste Bulletin angaaende Kongen af Engellands Sygdom er af 6 Nov. og lyder saaledes: Hs. Maj. har i afvigte Nat sovet saare lidet, og befinder sig denne Morgen ikke bedre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Gazette de France beretter, at Breve fra London af 7de skildre Kongens Tilstand som meget betænkelig. Der skal i London være forefaldet urolige Optrin, fordi Publikum troer man dølger Sandheden for det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Rigsdagen, Ørebro er nu sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Kongen af Westphalen har tilsendt Kongen af Sverrig tre af hans Ordens Tegn, et for Kongen selv, det andet for Kronprindsen og det tredie har Greven af Essen faaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Moniteuren meddeler følgende Efterretninger, som en Franskmand, der forlod London d. 10 og Portsmouth d. 11 hin medbragt. J London hedte det, at en fra Gener. Wellington ankommen Adjutant har indberettet, at man i Gosport har givet befaling at indrette Sygehuse for 9000 Syge og Saarede. Kongen befandt sig meget slettere. J Handelsforretningerne herskede faare lidet Liv. De sidst indløbne Efterretninger fra Fastlandet have opvakt Urolighed og Creditløshed; de offentlige Fonds vare i Synken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Den berømte Componist Mehul har af den Franske Kriser faaet en Pension af 2000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
J tre Dages Fægtning den 18 f. M. ved Losnitza have Tyrkerne og Servierne mistet 6000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Lægerne i Wien have indberettet, at en Deel Mennesker ikke uden Skade for deres Sundhed, kunne undvære Caffe, og at i og udenfor Apothekerne intet tilfredsstillende Surrogat gaves. De skulle have anholdt om, at man for at komme den lidende Sundhed til Hjelp, vilde tillade Apothekerne at falholde Caffe, og at Lægerne maatte have Lov til at forskrive saadanne Mennesker, hvis Sundhed ikke kan taale at undvære denne Drik, dagligen en Unze Casse som Medicin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Livorno, den 2 November. Til den herværende Sundhedsanstalt er indløbet Efterretning om at den byldartede Pest har viist sig i Otranto og Brindis, hvorfore det er anseet fornødent, at paalægge alle fra det Neapolitanske kommende Skibe den strængeste Qvarantaine. - Pengemangelen her tiltager bestandig, hvortil de betydelige Summer meget have bidraget, som skal betales i Told for de frigivne Ottomaniske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Adskillige af de fornemste Handelshuse her have i disse Dage ved udstædte Circulairer aldeles ophævet deres Handel, og lukket Contoirerne. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Memel, den 10 November. Her hersker den største Stilhed i Handelen; Exportartiklerne maae henligge formedelst Usikkerhed paa Søen, alle Colonialvarer confisqueres, og Pengemangelen er trykkende. Befragtninger finde ikke Sted, og alting spaaer os en endnu mørkere Fremtid, hvis ikke Conjuncturerne, snart skulde forandre sig til det Bedre. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Philladelphia, den 10 Septbr. Sundhedsforfatningen i denne Stad og Havn, samt i den hele nordlige Deel af America er endnu meget god; i de sydlige Staters Havne, fornemlig i Charlestown og Savannah hersker derimod den paa denne Aarets Tid der altid gjængse Klimatfeber, som er meget farlig for alle Fremmede, og Americanere selv fra de nordlige Havne ere ligesaa fuldt udsatte for at blive henrevne af Klimatets Virkninger, som nogen Europæer kan være det. Høstens Udfald har været maadeligt, og Hveden sær har skuffet Forventningen, saa America vilikke have noget at afgive til Fremmede. - De Spanske Colonier gaae stadigen men langtsomt frem mod Maalet af Handelsfrihed, uafhængig fra Europæisk Jndflydelse. De sorte Chefer paa Øen af San Domingo vedblive at ødelægge hinanden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
(Af Børsenhaller) Den i Nat (d. 1 Dec.) ankomne Hamborger Post har medbragt følgende Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Fra den Russiske Grændse d. 15 Nov. Man udbreder det Rygte, at Freden imellem Rusland og Tyrken er kommen istand, og at Grev Jtalienskyallerede er afreist til sin Gesandtskabspost i Constantinopel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Jndførslen af alle Colonialvarer i Sverrig og sammes Udførsel derfra til andre Havne paa det faste Land er bleven forbuden. J Henseende til alle de Colonialfrembringelser, der ere indførte siden d. 24 April d. A., er der føiet strænge Foranstaltninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
J Følge Efterretninger fra London, der gaae til d. 14 Nov., var indtil d. 1 Nov. aldeles intet forefaldet ved Armeen i Portugal. De Franske og Engellænderne havde endnu bestandig deres gamle Stilling. - Kongen af Engelland befandt sig endnu stedse i Bedring. - Den forrige Konge af Sverrig, Gustav Adolph, var ankommen til Parmouth. J Rastadt, Bayreuth og Frankfurth ere de forefundne Engelske Fabrikvarer blevne offentlig brændte. J den sidste Stad beløb de brændte Varer sig til 400,000 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Fra London skrives under d. 10 Nov., at i Tilfælde Kongens Sygdom skulde være af Varighed, saa vil Prindsen af Wales's Udnævnelse til Regent ikke finde saa heftig Modstand som 1789.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Lord Sidmouth (Addington) faaer Lord Cam dens Plads i Geheimeraadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Admiralitetet i London har ladet bekjendtgjøre, at i Maji, Junii, Julii og Augusti d. A. ere fra Engelland afgaaede til Østersøen under Convoy 1033 Seilere og til Engelland ankommen 1195 Seilere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
J et opfanget Brev fra Kjøbmand H. Cool i London til T. Pastow, Kjøbmand i Honduras, af 16 Oct., berettes, at alle Europæiske og Jndiske Artikler ere betydelig faldne i Engelland, at Antallet af fallerende Kjøbmænd, Banquierer og Manufacturister er mageløst, at Banquerotterne strække sig til enhver Green af Handelen og tilintetgjøre al Tillid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Fra Stralsund og Kønigsberg skrives, at en Engelsk Convoy paa 600 Seilere er bleven adsplittet i en frygtelig Storm, og at 200 Skibe af samme ere strandede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Moniteuren har en Artikel, dat. Stockholm d. 26 Oct., hvori det hedder, at man mener samme Tarif vil blive indført der, som i de Tydske Stater. - Man forsikkrer, at den Engelske Regjering hverken har erkiendt den nuværende Konge eller Kronprinds, og at Greven af Gottorp skal være bleven modtagen paa den Engelske Escadre som et kronet Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Hamb. Cours d. 27 Nov. 650 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Under d. 27 Nov. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst resolveret, at Marine-Regimentet og Kjøbenhavns Jnfanterie-Regiment skulle fra Jan. 1811 af sammensmeltes og formere et Regiment under Navn af Kjøbenhans Jnfanterie=Regiment, bestaaende af 3 Batailloner, hver af 5 Compagnier. General Major Greve v. d. Schulenburg er udnævnt til Chef for Regimentet, og til Bataillonscommandeurer Oberst v. Meyer for den 1ste Bataillon, Major v. Michaelsen for 2den Bataillon, Major v. Ewald for 3die Bataillon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-01
Et Kobberstykke er nylig udgivet, forestillende, efter Mallings store og gode Handlinger, Knud den Store, Konge i Danmark, som dadler sine Hofmænds Smiger. Det er stukket af Prof. Poulsen i en let og kraftig Maneer, og aldrig for offentlig udgivet. Det viser tilfulde, hvad denne Mand, ifald Døden ei for tidlig havde henrevet ham, havde kunnet præstere i denne Konst. Stykket faaes hos Dhr. Brummer, Bo nier, Blankensteiner og Hois for 32 s. Afbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Nyeste Alderie af Kjøbenhavn. Hos Gas RedskaSyvende Aargang. No. 121. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 4 December, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Om Kjøbenhavns Vandledning og dens Hovedrender fra omliggende ferske Søer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Anledningen til at yttre mine uforgribelige Tanker om dette vigtige Emne, er mig givet ved at læse Hr. Etatsraad og Ridder Professor Callisens ypperlige Skrivt: "Physisk Medisinske Betragtninger over Kiøbenhavn 1897, første Deel, hvori p. 227, femte Afdeling, handles om Kjøbenhavns Vand, og hvorved forekommer den Mening: "at afholde saameget som muligt alle Urenligheder fra Søerne, og at opmudre Grunden i Nærheden af Hovedrenderne i det mindste til Dybden af en heel Alen under dens Aabninger, saa at Ureenligheden kunne synke ned forbi dem, vil til alle Tider nok være HovedmiddeJmidlertid er denne Sag, siger Hr. Forlet." fatteren, at betage Vandet sin Ureenlighed førend det flyder ind i Renderne, af saa stor Betydenhed, at den kunde frembyde et værdigt Emne til en Prisopgave. Saa umiskjendelig vist det er, at disse udre Vandbeholdninger eller Reservoirs til Stadens Formødenhed, ikke, efter de i Skrivtet anførte Aarsager, kan holdes frit for Mudder og anden Ureenlighed; saa tjenstgjørende ville, efter min individuelle Mening, det være, at et Pæleværk uden forHovedrenderne blev nedrammet i en halv Sirkel ikkun 2 Alen paa hver Side af Renden, og sam ene opfyldt med nogenledes løselig fastbundne Faskiner af Bøgeriis, og nedsænkede deri med en maadelig Tvingsel; paa det at disse Faskiner, saaofte det enten behøvedes eller ikkun for Kundskabsskyld, kunde optages, og derefter renses til Nedlægning igien; hvilket vilde blive et meget lettere Arbeide, end naar Renden den for dens Lager skulde være beskjermet med smaae runde Steene og med Sand der imellem, lagde i samme Øiemærke, men ei saa lettelig optagne. Jeg tør med temmelig Vished formode, at Rendernes Opfyld med Mudder, vilde blive meget kiendelig mindre, naar Faskinernes Optagning og Rensning efter tilfældige Omstændigheder ikke forsømtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Hovedrenderne, som bringe Pompevandet fra Peblinge- og Sortedams=Søer, og Springpandet paa Emdrup Søen til Staden, ere forfærdigede, siger Hr. Forfatteren: "af det løseste og mindst varige Trævi kiende, end- og af Fyrretræ, - og at ikke lettelig kunde en Materie vælges, som er saa hastig Fordærvelse underkastet – som saalet sprækker, og som har en saa løs Sammenhæng at baade Vand og Luft med Lethedskunne passere igjennem den." Disse nedlagde Vandlednings-Render, synes ogsaa mig ikke at være af bedste Valg, da det netop er Kiernen og Marven deri som bliver udboret, og den blødere og fastere Skal, som beholdes. Vort eget Lands Skove frembyde i Mængde den ranke og velvoxende Riisbøg, saavelsom den paa sumpige Steder i alle Rigets Provindser hastig voxende Elle, begge af bekiendt udmærket Brug til Vandledning, og det sidste især til Vandposter eller Opstandere som Pumpetræe. Det er gammel Erfarenhed, at Bøgetræ, staaende eller liggende i Vand, ikke raadner, men bliver, jo længer deri, jo haardere forstenet, ikkun at Soel og Luft holdes derfra, da det ingen Forraadnelse er underkastet. Mange Overbeviisninger herom har min lange Erfarenhed fuldkommen bekræftet, og er intet nyt til denne Tid. Min i Aaret 1801, igjennem den S. O. Deel af Sielland, samt Møen og Falster, i Septbr. aflagde og offentliggjorde Privatreise: Kortfattede Efterretninger om nogle af de Danske Fiskekyster, indeholder p. 25 erfaret Bekræftelse: At Bøgepæle, som vare brugte til Bundgarn, og efter Brugen i hvert Aar optagne og nedlagde i en afløbende Ferskvands Rende, og med Strandtang bedækkede for Soel og Luft, vare efter de agtbare Fiskeres Bevidnelse over 40 Aar gamle og endnu brugelige. Jeg betragtede dem, og fandt at de vare haarde som Steen, og blaaeagtige eller af mørk askegraa Farve. Naar Bøgetræer skal vælges til Vandrenders Nedlegning, maae det skee med største Skiønsomhed. De Bøge, som staae i Udsiden af Skoven imod V. og N. have det haardeste og fasteste Træ i sig til dette Brug, da den Side, som vender til de modsatte Hovedvinde, efter Kompasser O. og S. have en blødere og ikke saa haard Fasthed. Naar slige Træer udskiønnes til Fældning, da er det fornødent efter Overskiæren i Kævler, at de ikke ligge ubedækkede over to Dage, især ved Enderne, men forsynes med noget Løv og Græstørv indtil deres videre Behandling, da de ellers modtage skadelige Sprækker og Revner, som dog ellers meget kommer an paa den Aarets Tid de blive fældede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Elletræet voxer i mange mig bekiendte Skove her i Sielland, som og i andre Provindser, til en fuldkommen Høide og Tykkelse, og er som ovenfor sagt meget beqvemt til Vandlednings-Render under Jorden, da det ei heller er Forraadnelse underkastet; dog anseer jeg Bøgen for udmærket bedre, og derimod Ellet at bruges til Pompe Opstandere, langt varigere og mindre kostbare end de sædvanlig brugende Fyrretræer. Her i Egnen, hvor jeg opholder mig, er det noksom bekiendt, og afbetienes næsten overalt, glat afhøvlede og med en Fernis og Brunrødt overtrukne oven for Brønd dækket. De af Hr. Forfatteren anmeldte Vandrørafbrændt Leer, glasserede og uglasserede, og af støbt Jern, som i hine nævnte Lande ere i Brug, maae vist nok have alle Fuldkommenheder, saavel i Henseende til Sundhed som Varighed. Men her til Lands at anbringe samme. De faa her gjorte - og maaskee endnu uafbenyttede Prover, vil neppe være fyldestgiørende fra Sparsømmelighedens Side, imod vort eget Lands Trærender. Bekostningen med hine ere ogsaa anmærkede fra Aaret 1806, da Værdien af Jldebrændsel, Bly og Jern var ringere efter Coursen, end nu 4 Aar derefter. Dersom nu mine ovenfor fremsatte Meninger om Bøgetræets Fortrin fremfor det hidtil brugte Fyrretræ, skulde finde den høilovlige Brand- og Vandvæsens-Commissions Bifald, og Forslaget en Prøve værd, da maatte endvidere tillades mig herved at gjøre opmærksom paa følgende, nemlig: a) at de i Skoven udsøgte Bøgetræer strax blive afbarkede, som under alle Omstændigheder er fornødent, og med Øxen slingede i af 12 og 15 Tommer i Kant, eller i Følge af den Vandløbsvidde, man behøver at give dem, som vel ogsaa kan være mindre i Tvermaal; b) at en 3 eller 4 Tommer tyk Planke bliver snorret fraskaaret Høikanten, og c) at Kævlet, som skal være til Rende, kan efter befindende blive 6 a 9 Alen udhugget paa Stedet i Midten til den Brede og Dybde, man vil have Rendeløbet, og med en Huul høvl jævnet og glattet, og naar det da er hjemført til Brug, Planken lagt derover som et Dæk sel. Jeg antager et fiirkantet hugget Rendetræes Nedlægning for mere sikkert end de runde Træer, ligesom og for Beqvemheden, naar det skulle eftersees, hvilket jeg dog ikke formoder skulde være fornødent i Snese Aar derefter, da disse udhullede Bøgetræer, som Vandrender maatte lægges i Blaa leer, ompakket paa begge Sider; Planken som Overdæksel befæstes med nogle faa Bøgenaaler i hver Side, og i Henseende til Sammensætningen af disse fortløbende Vandrender forbeholder jeg mig indtil fornødent gjøres, at fremvise i det Smaae 2de med Trælaase sammenføiede Rendetræer, hvert af 9 Tommers Længde, hvilket ikke tydelig nok ved Beskrivelse her kan oplyses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-04
Saaledes fremsætter jeg frimodigen og med
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. dikas Reda- Syvende Aargang. No. 122. Udgivet og forlage af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 8 December, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Skrivelse til en Ven i Norge. De ønsker at høre noget Nyt fra Deres Fødestad, da vore saakaldte Tidender i Almindelighed ere af alt for tørt et Jndhold til at De deraf skulde kunne gjøre Dem noget tydeligt Begreb om vor Hoved- og Kongestad. Jeg har hidtil ligesaalidet som De, min Ven, kunnet begribe, hvorfor ligeledes de Tidender, som Norges fire Stifter eie, altid ere saa tørre og kjedsommelige. Er dette stolte Klippeland da nu mindre rigt end fordum paa store Daad, vigtige Bestræbelser for Menneskehedens Vel og gavnlige Indretninger til Landets Tarv, Nei, det er det sikkerlig ikke. Norge har lige indtil denne Dag viist glimrende Prøver nok paa at Oluf Trygesens, Einer Tambeskjelvers og Sverres Efterkommere ikke ere vanslægtede fra deres Forfædre. Den stolte Gran, hvis Rødder slynge sig saa dybt ind i den faste Klippegrund, er endnu bestandig den gamle stærke Stamme, hvoraf hvert Skud har indsuet af dens Saft og Marv. Tilfældige og udvortes Jndvirkninger kunne vel ogsaa have svækket disses oprindelige Kraft, men om Flerheden af Norges ædle Sønner kan man dog endnu bestandig sige med Digteren: Prøv, om Kampens Bulder skrækker, Om den kjelne Vellyst svækker Dem, som boe paa Klipperne? Endnu mindes vi Nordmandens Daad under Danmark og Norges lige dyrebare, lige uforglemmelige Christian - jeg siger Christian, fordt det var Christian og ikke Carl, der værnede som en Skytsengel om Norges Grændser, fordi dette Navn, enten vi tænke os det under en tredie, fjerde eller femte Christian, bør være hver Dansk og Norsk Mand evig helligt. At en saa glimrende og stolt Tidspunct, der ligesom fremmanede Norges gamle Helte fra deres trygge Høie, ikke har givet dets mange, tildeels genialske Digtere, mere Æmne til Heltesange og Nationaldigte; at dets offentlige Blade under saa store og vigtige fædre nelandske Begivenheder have været saa tause, saa tilbageholdne er en Gaade, vanskelig at begribe og endnu vanskeligere at opløse. Jeg kan næsten ikke forklare mig det anderledes, end at ogsaa dette herlige Land, Holbergs, Tullins, Frimanns, Wessel og N. Bruuns Fædreneland, er i de sidste Tider bleven noget smittet af hiin Landfartssot, der ødelagte saa mange Stater, den fule Handelsaand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Vi see saa sjeldent noget litterairt Product fra Norge. Selv i Fredens trygge Ly var den Norske Litteratur, i det mindste i det sidste Aarti, en gold Bund, og Musen forstummede i et Land der saa ganske synes skabt at opflamme Skialden til høi Begeistring.