Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1833-11-18
Politiske Efterretninger. Engeland. (Slutningen af Capt. Ross's Reise, see No. 121 af Thisted Avis.) Sommeren af Aaret 1830 var meget ugunstig for Skibsfarten i de nordlige Polaregne, saa at Captain Ross ventede forgjeves paa Jisens Opbrud, og det lykkedes med al Anstrængelse kun at komme 4 Mile tilbage, det omtalte opdagede Fastland, med Landtungen og Halvøen i Norden, gaves Navn af Boothia; i Aaret 1830 og 1831 har des en Kulde, som hidtil var uhørt, Thermometret faldt til 92 under Frysepunctet, og i Gjennemsnit stod det 10 under O. Jmidlertid lykkedes det dog Commandeur Ross endnu at undersøge 50 Mile af Kysten, som strakte sig mod Nordvest. Om Høsten kunde kun Skibet. bringes 14 Mile mod Nord, og endnu var det østlige Cap ikke omseilet, og man maatte derfor beslutte sig til at lade Skibet blive tilbage, da man desuden ikke havde Proviant længere end til Juni 1833. Om Foraaret bortskaffede vi altsaa alle Forraad og Redskaber fra Skibet, og vandrede den 29de Mai 1832 til det Punct, af Kysten, hvor Skibet Fury havde lagt; formedelst Jisens stormende Bevægelse, vare vi nødsagede til at følge Strandbredden, og at omvandre hver Bugt, hvorved Afstanden, 200 Mile, blev næsten fordoblet, og først den 1ste Juni naaede vi Maalet for vores Vandring, udmattede af Hunger og Træthed. Her blev i en Hast bygget en Hytte, og 3 Baade, der var re kastede i Land bleve reparerede, og først den 1ste August tillod Jisen med disse 3 Baade at naae det Sted, hvor Skibet Fury først var dreven i Land; den 1ste Septbr. naaede man Leopoldsøen, under 73 56 nordlig Brede og 90 vestlig Længde, som det nu er afgjort danner Americas nordvestlige Spidse, her fra Tov pen af et høit Forbjerg kunne vi see Prints=Ret gente Julet, Barrowstrædet og Lancastersundet, som dog alt viste en uigjennemtrængelig Jisslade, en ubeskrivelig Angest bemægtigede sig de Reisende, og de vare nødsagede til at vende tilbage til Furykysten, det eneste Sted, hvor de kunne finde noget til Livets Ophold. Hertil ankom de først den 7de Octbr. Deres Bopæl her, blev en 32 Fod lang og 14 Fod bred Bygning, sammensat af Bretter og Stænger og bedækket med Seildug; et Lag af Jis, af 4 til 7 Fods Bredde, blev ved en 15 Kulde overøst med Vand, og paa denne Maade, dannet til et ugjennemtrængeligt Jisdække; hvilke Møisommeligheder de der maatte udstaae, lader sig ikke beskrive; Tømmermanden C. Thomas, var den eenes ste som bukkede under derfor, 4 vare i en hjælpeløs Tilstand. Den 8de Julii forlode vi vores Hytte, slæbende paa vores Proviant og 3 Mand, som ikke meere kunde gaae, og naaede efter 6 Dages Forløb de oplagte Baade, her kom de Syge sig Tid efter Anden, men først den 15de August aabnede sig ved en heftig Storm af Vest, en Kanal i Jisen. Fra den 17de til 25de gjennemskibede nu de Reisende Jishavet til Navn, bord Jntet, og fik den følgende Dag paa aaben. Soe, Øie paa et Skib, som man snart kjendte for at være Skibet Jsabella fra Hull, Capt. Humpbrey, der var udsendt for at opsøge Captain Ross og Staldbrødre, hvilke bleve modtage ne med et tredobbelt Hurra, og efter at Skibet. havde anløbet Possessionsbay og Bassinsbay, for at Captain Ross kunne fuldende sine Opmaalinger, landsatte han Captainen i Hull, hvor Stadens fornemste Kjøbmænd og Beboere kapvedes om at vise ham deres Høiagtelse, og førte ham i høitideligt Optog til Raadhuset. Capt. Ross befinder sig fuldkommen vel, saavel paa Siel som Legeme, men han har at beklage Tabet af hans Privat-Formue, en 3000 Pd. St. Det vigtige Resultat af hans Expedition er folgende: "Opdagelsen af Felixhavn, af Havbugten, Landtungen og det faste Land Boothia, og af en Mængde Øer, Floder og Søer, samt Beviis for at den nordostlige Spidse af America strækker sig til 74 Grad nordlig Bredde, vigtige Jagttagelser med Hensyn til Magnetnaalen, og endelig at have plantet Kong Wilhelm den 4des Banner paa Jordens maanetiske Pol.