JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-08-27
Fredagen den 17de Septbr. førstkommende, bliver Eidsfos Jernværk, i Jarlsberg Grevskab beliggende, med alle dets Privilegier, Bygninger, Gruber, Machiner, Jnventarier, Beholdninger, Redskaber og Restancer, indbegrebet Gaarden Eldsos, hvorpaa Værket er anlagt, samt de omkring Værket beliggende Gaarde, saasom Øvre Berg af Skyld 2 Skpd. 5 Lpd., Nedre Berg i Skpd. 8 Lpd., Bergen i Skpd. 5 Lpd., HeierstadSkpd., Teyen 7 og et halv Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eld i Skpd. Aschim 10 Lpd. gammel Skyld, Holt Ødegaard 4 Lpd. og Holtestøen, alle i Hofs Sogn, item Gaarden Borgen i Sande Sogn skyldende 15 Lpd., saa og en Trediepart i Hofs Kirke ved offentlig Auction paa Gaarden Endsfos Tredie og sidste Gang opraabt og til den Høystbydende absolut bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og ellers forinden til Efterson kan bekommes hos Hr. Daved Christia paa Moss, Hr. Anderske, Stads Mægler i Christanta, Hr. Johannes Arboe i Drammen, Hr. Lars Backer i Holmestrand, Dr. Trane i Tønsberg, Hr. Chr. Bochman i Laurvigen, Hr. Jacob Nielsen i Brevig, Hr. Simon Zachartasen i Scheen, Hr. Ball i Friderichstad. Hr. Niels Anker i Frederichshald, Hr. Niel Carlsens Orsback, Hr. Nicolai Jak, Porsgrund, Hr. MogenGrofs i Arndahl og Hr. Andr. Kiærulff i Christiansand. Efter afg. Hr. Maidias Bruun, Sognepræg for Weisen Menighed paa Helgeland, har Enken Mad. Jnger Eming Lund, uagtet et af Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst confirmeret Testamente mellem dendes nu afdøde Mand og hende, ved Dødsfaldet besluttet at opgive Boet til lovlig Skifte=Behandling, hvormed og strax efter den sal. Mands Begravelse blev gjort Begyndelse, og Boets samtlige Eyendele af Skifte-Retten tagne under Realstering og Vurdering til paafølgende Auction, og Creditorers Afbetaling i sin Tid. Enhver derfor, som haver at fordre eller paa anden Maade ved dette Skilte noget at erindre, indkaldes dermed, foruden udstædte Proclama, inden den i Loven foreskrevne Tid, og paa anbefalet Maade, at anmelde det for mid som Skifteforvalter. Alstahong Præstegaard, den 6te Mar Hans Dahl, Provst paa Helgeland. Sognepræsten til Rødde Præstemed paa Helgeland, Hr. Claus Christian Kielstrup, er den 30te Man sidstle ved Døden afgangen, og hans efterladte Boe, som strax blev forseglet, rette Tid af Skifteretten taget under lovlig Registration og Burdering. Creditorere og de Umyndiges fødte Værger, samt alle andre, som maatte have noget ved Skiftet at giøre erindret, indkaldes hermed (ligesom ved Proclama til behørige Steder dermere skal skee inden den i Loven foreskrevne Tid, og paa anbefalet Maade, at anmelde sine Fordringer og øvrigt Anliggende for Skifteforvalteren. Alstahoug Præstegaard, den 12te Julii, Hans Dahl. Trevt paa heelend.
Berlingske Tidende, 1784-08-27
Den geistlige Skifteret paa Heigeland indkalder dermed alle og enhver, som enten have at fordre efter afg. Hr. Ole Dreier, fornge Sognepræst til Hemnes Præstegield, eller til den salig Mands Boe ere skyldige, at indfinde sig, de sidste med nogagtig Betaling, og de første med forgyldige Beviser, alt inden den Tid, som Loven forekriver; de Umyndiges fødte Værger ville ligeledes mode eller mode lade, for ved Skiftet at tage deres MyndtlingerRet og Beste i Agt. Alstahong Præstegaard den 12te Julii Hans Dahl, Provst paa Helgeland.
Berlingske Tidende, 1784-08-27
Herved bekiendtgiøres, at Skiftet staaer under Behandling efter afdøde Bergmand Michel Johansen og Hustroe Elisabets Marie Christophers Datter; deres fraværende Søn Johan Michelsen, indkaldes derfore og enhver, som maatte formeene, efter bemelte Afdøde, noget at Algodekomme, den første for at modtage hvad dam i Arv maatte tilfalde og tilkiendegive, hvad han forinden Skiftets Slutning maatte have at erindre, og de sidste med behønig Legitimation for deres tilgodehavende, da samme strax skal blive dem udbetalt. Kongsberg, den 17de Juli 1784. Jonas Barth. Byefoget og Skifte=Forvalter paa Berg-Staden, Skifte-Forvalteren udi Berg-Staden Kongsberg lader hermed bekiendtgiøre: at Skiftet staaer under Behandling efter afdøde Lars Jørgensen Bern og Hustroe Anne Ols Datter; enhver som maatte formeene efter bemelte Afdøde noget at tilgodekomme, ville derfor behage, inden den i Loven foreskrevne Tid, sy for Skifte=Retten med lovlig Legitimation at anmelde, Kongsberg, den 18de Juni 1784. Jonas Barth. Sinte-Forvalteren udi Ber-Staden Kongsberg lader hermed bekiendtgiøre: at Auctions=Forvalter Oluf Falk ved Døden er afgaaet, og at Skiftet efter ham er begyndt, enhver som maatte formeene efter velbemelte Afdøde noget at tilgodekomme, ville derfore behage, inden den i Loven foreskrevne Tid, sig for SkifteRetten med lovlig Legitimation at anmelde. Kongsberg, den 25de Juni 1784. Jonas Bartd.
Berlingske Tidende, 1784-08-27
Da Procurator Christian Carl Bortlig her i Meis sidstleden 3de Juni ved Døden er afgangen, og hans efterladte Stervboe da at os som competente Skifteforvaltere taget under vedbørende lovlig Betryggelse til paafølgende Skifte-Administration. saa efter den almindelig vedtagne Maade, foruden det til Juris. dictionens Over= og Under=Ret udstædende lovlig Froskamma, bli per fornævnte Dødsfald dermed 3de Postdage efter hmanden udde Berlingske Danske Tidender bekiendtgjort, og den sal. Mand Debi= og Creditorer derhos indvarskede inden den i Loven foreskrevne Tid, for os at anmelde deres Gield og legitimere formeenende deres Fordringer og Krav, alt saaledes som efter død Mand skee bør, da enhver kan vente at vederfares den vedhørende Ret. Noss, den 31te Julii 1784. T. C. Fleischer, J. Debes, General=Auditeur og Raadmand. Byefoged og Byeskriver. Da Johannes Baarsen, Stiveler, som boede paa Toft land i Føjens Skibbrede i Sundhorlehns Sorenskriverie i Bergens Stift, er den 11te Man sidst bleven ganske borte, og ikke siden har været at finde eller opspørge, død eller levende, og hans Boe er tagen under Rettens Behandling; saa indkaldes han herved inden lovlig Tid at indfinde sig, i Mangel deraf hans Boe til videre lovlig Behandling maae ansees som af ham forladt. Ligeledes indkaldes hans Credi= og Debitorer inden den i Loven foreskrevne Tid sig hos mig at indfinde, de sidste deres Gield at betale, og de første deres Fordringer at anmelde og lovlig legitimere, da enhver skal vederfares Ret efter Loven Meilliegaard i Skonepigen ved Bergen, den 9de Juli 1784. S. Schiøtz.
Berlingske Tidende, 1784-08-27
Da vi, som Skifte-Forvaltere i Stervboen efter afg. Kiøbmand Niels Korn, samt Wilhelm Theting, haver foretaget og deres Boer til Afhandling, saa maatte det behage de Vedkommende Dedt- og Creditorer, i Følge dette Avertissement, som 3de gange efter hinanden repeteres, at melde sig for os inden Maaneders Forløb, med enhvers hafte Anliggende, hvorefter al lovlig Ret skal paafølge efter Boernes Tilstand. Bergen, den 24de Julii 1784. Frich, Bentzon, Cancellie Raad og Raadmand. Boesøget. Da Stormand Otte Petersen Hauge her i Byen ved Døden er afgaaen, og hans Efterladenskab strax den 13de Ma 1784 er tagen under Registering, til lovlig Skifte, og samme derefter ved Auction er bragt i Penge, og denne Karl, i nogle Aar har opholdt sig i Kiøbenhavn og derfra været i Farten, saa og endskiønt hans forefundne Brevskabet viser, at han efter sin Hiemkomst her til Byen har nedsendt Penge til Gields Betaling, og hans Effecter ey opløber til meget mere end til hans Begravelse er medgaaet, indkaldes dog herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlmaske Tidender (da Boet ey formaaer at bekoste andet Proclama) alle de som hos bemelte Otte Petersen Hauge maatte have noget at fordre, at møde i Skifte=Retten, som holdes hver Løverdag paa Byetingshuset, for da, naar dette Skifte for tages inden den i Loven befalede Tid, at legitimere deres Krav, da enhver skal vederfares Ret efter Boets Omstændigheder. Strømsøe, den 6te Augusti 1784. Ørbeck.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Smirna, den 16de Julii. Pesten raser her endnu, en Dag stærkere og en Dag min se, eftersom Heden og Kulden er forskiellig. Det Fahrnanske Thermometer staaer nu paa 8 Grader. Man haaber, det snart vil komme til den 90de Grad, saasom man har lagt Mærke til, at en saadan Grad af Hede borttager og ligesom sluger denne Syge. Man giør her den Regning, at i 2 1/2 Maaned, hvori denne Syge har regieret, ere 15 til 20000 Mennesker døde. Antallet paa denne Stads Jndbyggere liver ansat for 160 til 180000. Alle de, som kunde flygte, have begivet sig til de nærhosliggende Landsbyer og Øer, men have tillige bragt Pesten derhen. De ere blevne best æddede, hvilke, ligesom Europæerne, have indsluttet sig deres Huse, og betient sig af de saa kaldte Spenditeurs, br at faae Underholdningsmidler, hvilke omhyggelig bleve fensede, vaskede og røgede. Saadanne Spenditeurs koste midlertid mange Penge og giøre i Pest-Tider stor Lykke. Samme er en Art Mennesker, som have havt Pesten og alle side ere gaaet den igiennem; dog ere ikke alle, som have havt Pesten, frie for igien at blive anstukne, men kunde, som have havt den saa kaldte Vloctho, eller læggelige Pest.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Neapolis, den 3die Augusti. Endelig har man aabnet en nye Vexelcours herfra paa Paris, London og Amsterdam. Vexlerne gik ellers paa kivorno, Genua og Venedig. Dette er for den her væ sende Handel en vigtig Sag. Man vil gierne befordre den directe Handel, da ellers mange Handelssager bleve afgjorte ved Udlændinger over Livorno og Genua.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Man tilskriver Ministeren Acton, som giør mange gode Jndretninger dette Foretagende. Mange Tvistigheder ere sekomne med det Franske Hof derover, at man vil visitere de Franske Skibe, eftersom man foregiver, at de bragte mange contrebande Vahre ind. Fransoserne ville ikke tillade dette, men beraabe sig paa Handels-Tractaterne imellem de Bourhenske Hoffer, efter hvilke de Franske Skibe ere fri for Visitaagtigt for Frankrig.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Madrit, den 6te Augusti. tion i de Neapolitanske Stater, ligesom de Neapolitanske i Frankrige. Dette Fortrin for andre Nationer er meget fordeel Da Veiret begynder nu at blive alt mere og mere stormen mende, saa troer man ikke, at Don Barcelo i dette Aar skulde giøre endnu et nyt Tog imod Algier, besynderlig da de der værende Værker maae være uovervindelige, eftersom de have kundet imodstaae 4000 Bomber, som ere blevne kastede af de dueligste Artillerister. – Den Engelske Oberste Vernen, som har bivaanet Expeditionen imod Algier som Voluntair, har nøie kiendt den franske Officier, som commanderede de Algierske Kanonerbarker. Han var iført en grøn Uniform og havde en hvid Hat paa Hovedet, og har i forrige Krig gjort sig bekiendt i Amerika og Europa.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Rom, den 7de August J Fredags Morges havde den Spanske og Portugisiske Gesandt en aparte Audience hos Paven, hvori de formelig bekiendtgjorde Hs. Hellighed den imellem den Spanske Jnfant, Don Gabriel, og den Portugisiske Prindsesse, Maria Victoria, samt imellem den Portugisiske Jnfant, Johan Maria Joseph, og den Spanske Jnfantinde, Charlotte Jogchime, besluttede Ægteforbindelse.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
London, den 17de Augusti. I Gaar fik Admiralitetet en Efterretning fra Capitain Thornborough, som har krydset med Fregatten Hebe i Kanalen, og er kommen tilbage til Portsmouth. Han melder, at han sammesteds har stødt paa 7 Franske Krigskibe, som øvede sig i at maneurere, og hvis Anfører forlangede af ham: han maatte ikke brække deres Linie, hvorpaa Capitain Thornborough svarede: han vilde i den Brittiske Kanal ikke forandre sin Cours for noget Flag i Verden. Efter dette Svar seilede han og virkelig lige igiennem den Franske Linie.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Fra det Østerrigske, den 18de Augusti. Fra Krieglak melder man under 12te hujus følgende: Siden i Søndags kunne her hverken Mennesker eller Far opholde sig paa den frie Mark for Kulde. Den overflødige Snee ligger henimod 3 Alen høi paa vore Alper, og en Nattere sammesteds 30 Stykker Hornqvægdøde af Frost og Hunger, Vil tet søger Skarevis sin Føde paa Kaalagerne, uden at lade sig afskrække derfra ved Allarm. Ulvene komme og i Mængde til Husene, og endnu i Gaar forfulgte 2de Biørne en Bonde, som til Lykke ræddede sig i et Træ, hvor han i 4 hele Timer maatte udholde en næsten utaalelig Kulde. Halvfemsindstyve Aars gamle Mænd kunne ikke erindre sig et saadant Syn ved denne Aarets Tild.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Haag, den 21de August. De Hollandske Staters Resolution angaaende Hertugen, af Brunsvigs Afskedigelse kan allerede læses trykt i nogle af vore offentlige Blade. Dens væsentlige Jnholdet følgende: Efter at der af Staterne af Holland er bleven raadslaaet over Arvestatholderens Skrivelse af 24de Maji, og den derhos liggende imellem ham og Hertugen af Brunsvig 1766 opret rede Acte, saa have de lagt Marke til, at Hertugens Opførsel i Henseende til denne Acte har været saavel Bundsforvanterne overhovedet, som Staterne af Holland i Besynderlighed gandske Arvidst og uden deres Samtykke; at en Acte af denne Art, som angaaer Republikens væsentlige Jnteresse, kan ikke bestaae uden Souverainens Vidende og Medvirkning, da Hertugen derved gandske misbruger den Jndflydelse, som han har faaet paa Arvestatholderen i hans Mindreaarighed, og, efter at denne var til Ende, har gjort sig til sammes Raadgivet eller Consulent ikke allene i Saget, som angik det militaire Departement, men endog i alle andre, som henhøre til alle de øvrige Departementer, der ere Arvestatholderen, anfortroede, og det alt under den mærkværdige Betingelse, afdeles ikke at staae til noget Ansvar. - At Hertugens Opførsel strax efter Arvestatholderens Mindreaarighed end videre gav tilkiende en Hensigt, som stred imod alle Bundsforvanternes Mening, ved hves Jnstruction det var Hertugen forbudet, og hvortil han og endelig havde forbundet sig, ikke at befatte sig med Sager, som angik dette Lands Religion, Politik, Finants og Justitsvæsen. Jkke destomindre har han dog paa denne hemmenge Maade søgt attrænge sig ind i Directionen ver alle dette Lands Sager, endskiønt han var en Fremmed, og stod i en anden Magts Tieneste, ja endog med de HøiBundsforvanteres Udelykkelse, hvilke han for udmærkede nydte Velgierninger var meget forbunden, vedligeholdt sig i samme, med den ulykkelige Følge, at Hr. Arvestatholderen end- og erkiender sig at vært Hr. Hertugen forbunden, og vil paa trange Bundsforvanterne ham som en Person, der fortiener deres Høiagtelse. – At det endelig ikke mere efter alle Bundsforvamernes Klager over Landets ulykkelige Direction, var at trivie paa en saadan Randgivers skadelige Jndflydelse, som paa en tilgivelig Maade i 18 Aar havde holdt skiult for Bundsforvanterne denne Maade at handle paa, saasom Hr. Arvestorholderen sat saadan en Fortroelighed til ham, at alle venskabelige Midler til at bringe ham fra at understøtte Hr. Herengen have været frygtesløse, hvorfore nu og Staterne af Holland, som denne Provindses Souverain, maatte de ingen andre Midler vare mere tilovers, efterkomme deres Pligt for af alle Kræfter at hemme videre skadelige Følger af bemelte hemmelige og for Sonverammen saa fornærmende Engage ment, og udrydde dette Onde fra Roden. At denne Sag ikke kunde være nogen Gienstand for den sædvanlige Justice, der aldrig er beføiet til at dømme over Udkaster, som angaae Lands Anliggendernes Regiering, i heller over deres Tienestes Fortsættelse, som Sonveraine fandt for godt at afskedige af samme; at det altsaa ene og alen tilkom Souverainens Departement at bedømme, hvad de maatte sættes i Værk til at beskytte Landet imod farlige Fortagender.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Staterne af Holland have altsaa fundet for godt at erklæbemeldte Atte og Convention imellem Hertagen og Arvestanholderen for aldeles ugyldig, og at bemelte Hr. Hertug det ved havde handler imod Bundsforvanternes ham bekiendte Jntention, ikke at befatte sig med politiske Sager; vider, at denne Opførsel havde i Følge med sig en aabenbar Foragt imod dette Lands respective Souperainer, og trak efter sig Bundsforvanternes høieste Misbehag, at altsaa Hr. Hertugen, som paa denne Maade hemmelig havde trukket Arvestaaholderen fra Bundsforvanterne og ved denne Act til sig, samt derved trængt sig ind i denne Stats Hemmeligheder, maatte som en farlig Person for dette Land, og just derfor, altsaa Statsaarsager, removeres fra samme. Denne Provindses Deputerede blive altsaa hermed paalagte, at bekiendtgiøre Seneralstaterne denne de Hollandske Staters Resolution, og at dirigere Sagerne i deres Forsamlig saaledes at alle Bundsforvanterne uden Tidsspilde concurere med bemelte Stater, og afskedige Hr. Feldtmarskallen, Hertugen af Brunsvig, fra alle hans militaire Charger, som han hidindtil har bekladt i Bundsforvantskabets Tieneste, samt re movere ham fra denne Stats Gebet, for igien at skaffe Rolighed i disse Lande og Harmonie imellem den høie Regierings Lemmer. Videre at declarere i Generalstaternes Forsamling, at Staterne af Holland, for saavidt det angik dem, ikke længere erkiendte Hr. Hertugen i nogen af forommeldte Militaire Qvaliteter, ei heller indvilligede nogen Post for ham, som torde blive bragt paa Krigs-Etaten; End videre, at samme ikke vilde, at der i Følge Bevillingerne skulde skee nogen Betaling for deres Repartition længere end for indtværende Aar, og at bemeldte Stater vare reedebon til at con curere med de øvrige Bundsforvantere angaaende de beqvemmeste Midler til at bevæge bemeldte Hr. Hertug til at forlade denne Stats Gebet. Jmidlertid reserverede Høistsamme sig den Ret, saavidt deres someraine Territorium angik, at føie da desangaaende nødvendige Foranstaltninger. Videre er fundet for godt, at befale alle denne Provindses Officerer, som pleiede at faae deres Ordrer fra meerbemelte Hr. Hertug, ikke mere at respectere hans Befalinger, og tillige at lade de Committerte Raadet vide, ikke at udbetale noget paa de Poster af Krigs Etaten, som angik Hertugen, langere end for indeværende Aar. Tilsidst er og fundet for godt, at da formodentlig endnu endre Personer kan have haft Haand med i at udkaste ovennete Acte, og overtalt Hs. Durchlauchtighed til at indgive semme, skulde det blive undersøgt af de Herrer af Ridderskada og deres Storædelmægtigheders Committerte, hvorledes denne Undersøgelse maatte anstilles, hvorom de da havde af nye Forsamlingen Underretning. - Af denne Resolution skulde der og sendes Hr. Hertugen en Extract, som kunde tienetil hans Efterretning.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Corsøer, den 26de Augusti. Jndkomne: Den 21de Augusti Auctions-Directeur Frinuth, Kammerherre Tuite, von Buchwald og GeneralAdikant Zuber; den 22de hujus Kiøbmændene Boysen, Johansen, Asmussen og Faye; den 23de hujus agende Post 4des, Etatsraad Agerup, Kiøbmændene Bruun og Schlømer: den 24de hujus Kammerherre v. Plessen, Justitsraad og Assessor Graah, Kiøbmændene Schiønbech og Hentzler, Candidaterne Hertheel, Hansen, Fischer, Pauli, Kelleman, Schebye, Blak og Ottesen, Baronesse Brockdorff, Jngeneur-Capitain Lemming, Kammerjunker Berner, trende Brødre Studiost Svitzer; den 25de hujus Kiøbmand Echmann og Coffardiecapitain Køster.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Udgaaede: Den 20de Augusti Professor Gamborg og Frue Schubart; den 22de hujus Strandcontrolleur Høye og agende Post 3 Læs; den 23de hujus Conferentsraad Sporron med Frue, Generalmajor Sehestedt med Frue, Foureer Kraft, Mad. Huulegaard, Grev Knudt med Frue Grevinde, Jnspecteur Petersen med Kierreste, og Frue Stauth; den 24de hujus Hollandsk Cornet Soubiron; den 25de hujus Pastorerne Andresen og Lindegaard, samt Kiøbmand Bruun.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Helsingøer, den 30te Augusti. Den 28de hujus var Vinden N. V., og ankom her paa Rehden 15 Skibe, hvoriblant en Russisk Orlogs-Fregat, som fortsatte sin Reise til Kiøbenhavn. Den 29de var Vinden S. S. V. og stærk Blæst, saa at nogle Skibe dreve, for deres Ankere. Samme Dag kom 1/2 Miil uden for Cronborg til Ankers 2de Grønlandsfarere, Commandeur Cornelins Boy Jürgens med en Fisk eller 47 Qvardeler, og Jens Kraght med en Fisk eller 30 Qvardeler; og ankom samme Dag 19 Skibe. J Dag er Vinden V. S. V., uroeligt Veir med tyk Luft og stærke Bygger, og ere ved Postens Afgang ankomne 10 Skibe.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Kiøbenhavn, den 30te Augusti. Tirsdagen den 24de Augusti blev hendes Kongelige Høiheds Princesse Sophia Fridericha's høie Fødselsdag celebreret paa Frederichsberg. Samme Dag var stor Cour og Hans Majestæts Kongens Taffel til Middag 15 Couverts, trende Marskal-Taffeler, hvoraf de 2de paa 40 og det 3die paa 28 Converts. Til Aften var Ball paa Rosenborg Slot, hvorhen de Høikongelige Herskaber kiørte fra Frederichsberg en Galla, og spiste til Aften. Det Kongelige Galla-Taffel var sammesteds til Aften 33 Couverts, og 2de Marskal-Taffeler, det ene paa 30 og det andet paa 20 Couverts. Løverdagen den 4de September, Hendes Majestæt Dronning Juliane Maria's Høie Fødselsdag, bliver paa Christiansborg Slot om Middagen Klokken 12 Slet Cour ved de samtlige Høi-Kongelige Herskaber, og til Aften Kl. 6 1/2 Slet Apartement i Apartement-Sahlen.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Den 20de Augusti er forrige Skibspræst og Viceprovst paa Floden, Hr. Joachim Friderich Aussig allernaadigst beskikket til Sognepræst for Stangvigens Præstegield i Trunhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Den 28de hujus var Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen omBord paa Orlogskibet Prindsesse Sophia Friderica, da der blev foretaget endeel Søe-Manøvter i Høistsammes Nærværelse. Samme Dag kom en Russisk-Keiserlig Fregat fra Nordsøen, og gik til Ankers udi Renden. J Dag kom Sno ven Jsland, som føres af Commandeur Niels Jordt, fra Colonierne i Grønland med en Ladning Spæk, Skind og Barder.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
J Junii og Julii Maaneder vare 23 Candidater til Examen Theologicum, af hvilke 3 erholdte Laudabilem, & Handillandabilem, og 10 Non cantemnendum; 2 bleve ikke antagne.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Tal=Lotteriets 326 Trækning i Altona udkom: No. 30, 34, 49, 1, 13.
Berlingske Tidende, 1784-08-30
Ved Tal=Lotteriets 414 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 13, 70, 60, 28, 58.