Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-12
Blandinger. Den nye Jødestats Organisation er ogsaa en af vor Tids store Mærkværdigheder. Den nordamerikanske Regjering har virkelig erkjendt dens Uafhængig hed, og taget den under sin Protection. Stifteren af samme, Hr. Mardochay Noah, der, som en anden Moses, har foretaget sig at samle Jsraels nu i to tusinde Aar adspredte Stammer under een Hyrde, om tales som en høistagtværdig og meget formuende Mand, der har beklædt adskillige Statsembeder, og i mange Aar havde forberedt sin Plan. Den Newyorker Tidende giver en omstændelig Beretning om de Høitide, ligheder hvormed den gjenopstandne isralitiske Sta blev installeret og Hr. Noah valgt til den første Dom mer i Jsrael. Ved Daggry den 15de Septbr. forkyndte Artilleriesalver i Buffalo Festens Begyndelse, Militairet paraderede, og et meget talrigt Tog begarsig til Synagogen, hvor der holdtes Gudstjeneste eftergammeltestamentarisk Skik, og Hr. Noah holdt en Tale over: den isralitiske Regjerings Gjenopreisning, der hørtes med andagtsfuld Taushed. Grundstenen til den nye Stad Arrarat havde følgende hebraiske Jndskrift: Jsrael hør, Herren er vor Gud, Arrarat, Hebraernes Tilflugtsted, anlagdes af Mardochay Manasser, Noah i Maaneden Tiøri 5585, der svarer til 15de September 1825, og i det 50de Aar af den amerikanske Uafhængighed." Paa Stenen stod en Sølvskaal med Viin, Korn og Olie. - Uafhængigheds-Proclamationen forkynder: at Tiden er kommen, da Forsættelserne skulle gaae i Opfyldelse paa Guds Folk, da et Tilflugtsted er dem beredt, hvor det kan nyde Fred, Held og Mag, hvor deres Personer, Eiendom og Gudsdyrkelse er betrygget, og hvor de kunne forberede sig til deres gamle Arvedeels Gjenvinding, som Tiden saarensens vigtigen tyder hen paa, og det i et Land, som flyder med Melk og Honning, og hvor Jsrael kan hvile under Viinranker og Figentræer. J Jehovas Navn, som udførte deres Fædre af Ægypten, indbyder han sine Troesforvandte over hele Jordkredsen til at vandre hid, endogsaa de sorte Mosaiter i Jndien og Afrika, i Cochinchina og paa Malabarkysten, skulle være deelagtige deri, og Jndianerne paa det amerikanske Fastland, skulle ansees som Efterkommere af de fra det asspriske Fangenskab ikke tilbagevendte 10 Jsraels Stammer, og efterhaanden forenes med Guds udvalgte Folk. Men forbudt er i den nye Stat Fleerkoneriet, som endnu er gængs blandt Jøderne i Asien og Afrika, og ingen Giftermaale maa finde Sted, naar ikke baade Bruden og Brudommen have opnaaet den behørige Alder og forstaae at læse og skrive det Lands Sprog, hvor de Det nye Jsrael er beliggende i Staten, Newyork, den største og meest kultiverede af det nordamerikanske Statsforbund. Stedet, hvor sammes Centralpunkt: Staden Arrarat, skal anlægges, er Stor Øen (Grand Jsland forhen Tonamanda) ved Udløbet af Niagarafloden, kuns faa Mile fra Søerne Erie, og Ontario. Denne Oe, der skal vorde Jødernes : nye Gosen eller Palastina, er 12 Mile lang og 2 Mile bred, har 17 - 18000 Acres Tønderland Bygsæd, overordentlig feed og frugtbar Jord, har en fortræffe. lig Beliggenhed for Handelsbedrift, og vil sikkert engang vorde Middelpunktet for den største Omsætning og Handel i den nye Verden. Men dersom alle Jsraliter, eller og kun en betydelig Deel af dem, skulde faae ifinde at lyde Kaldet, maae Overdommeren være betænkt paa en vidtløftigere Landstrækning, Thi de grographiske Ephemerider opgive Tallet paa det adspredte, jødiske Folk i de forskjellige Stater til 3 - 4 Millioner. Paven er slem mod Jøderne. Foruden at de nu herefter kun maa boe i visse Qvarterer af Staden Rom, og altsaa over Hals og Hoved maa skille sig og ved deres faste Eiendomme, har Hs. Hellighed befalet, har at de skulle bære et udmærket Tegn: Mandfolkene et guult Fouteral om Hatten, Fruentimmerne et guult C. Baand paa Brystet. Denne Strænghed vil maaskee S skaffe Hr. Noah nogle flere Undersaatter; adskillige rige de Familier havde allerede forladt Pavestaten.