JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Herefter kom en Hedepige med Bær, sigende: Din jydske Hede selv, saa vild og mørk, O Konge, er dog ei en frugtløs Ørk: Saftrige Bær blandt Lyngens Buske rødme, Og kvæge trætte Vandrer med sin Sødme. Nu fremtreen en Fiskerpige under følgende Ord: Ei Himlen har beriget blot Dit Land, Velsignet ogsaa er det dybe Vand: Thi Bæk og Flod og Søens Sølverbølge Udi sit Skjød utalte Gaver dølge. Omsider fremkom en Alf, sigende: Saa riigt en venlig Guddom haver Udøst sin Fylde over Mark og Elv; Men dog blandt alle gode Gaver, Den bedste est Du, gode Konge, selv, Til Dine Dage lægge Himlen Aar! Oda sit første Ønske Danmark naaer. Siden blev under Ledsagelse af Jubelhørn fiirstemmigt afsungen en af Overlærer Dorph forfattet Sang. Efterat Hans Majestæt havde beseet Haugen, vendte han tilbage til det glade Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Mandagen den 19de Juni, om Morgenen, Kl. 7, forlod Hans Majestæt, ledsaget af endeel Embedsmænd og Jndvaanere, Byen, for videre at fortsætte Sin Reise, hvorfra Allerhøistsamme den 22de dennes ventes her tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
J Aalborg er begyndt et nyt Tidsskrift under Navn af Aalborg Conversationsblade. 1ste Hefte har to Kobbere, forestillende Frederikskilde ved Aalborg, og et Partie af Aalborg, seet fra Skovbakken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Badehuses Indretning i Provindserne bliver efterhaanden almindelig. J Odense Badehuus blev i Fjor indrettet 4 Badeværelser. J Aar ere tilkomne 2de kolde Badeværelser. Fra Randers er bekiendtgjort, at Badehuset uden for Vesterport er nu i fuldkommen Stand, og at Prisen paa et varmt Bad er 3 Mk., paa et koldt Bad 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Den 29 Mai blev hele Rendsborg sat i Skræk ved et med Haal og Regn forbundet Uvejr. Haglen, som styrtede ned i stor Mængde og med en frygtelig Rasen, har anrettet betydelig Skade paa Bygninger, især paa Vinduesruder og i Haverne. Saaledes ere iblandt andet alene i Barakkerne 2000, og i Gouvernementshuset 185 Ruder sønderslagne af Haglen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Kjøbenhavns Børs den 23 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 226 Species 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. 180, 181 Rbd. S. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 183 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-24
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820. 100 1/2 101 Rbd. r. S. Dito Dito. 116 1/2 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. 6. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 102 102 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 56 3/4 86 1/2 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. H. J. Birchs bibelske Historie. i et kort Udtog for Børn, især paa Landet, som have ringe Evner og liden Skolegang, gjennemseet af Biskop Balle. 18de Oplag, hvilken hidtil har været at faa hos afdøde Bogtrykker Höecke, faaes fra nu af tilkjøbs for 14 s. uindbunden og 20 s. indbunden hos Boghandler A. Soldin paa Hjørne af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 148. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. paa soc Treogtyvende Aargang. No. 51. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Juni 1826. Vor Tids Sæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Hvad er det for et Spøgelse, der, som en svag Sky, kommer fra Dunerne og ved Nattetid vandrer om paa den fugtige Havbred, Synes det ei at rette sit Blik langt ud paa Havet og endnu at søge et Fartøi paa Horizontens Rand Lette Skygge, Du behøver hverken Roer eller Seil! Vover Du ei at betroe Dig til den brusende Bølge, som Din Fod neppe skulde berøre; saa bestig da disse hurtige Skyer og til efter Ossians frygtelige Forgængers mørke Tog, Pludselig, og ligesom tilbagedreven af de skummende Bølger, vender Spøgelset sig og nærmer sig langsomt. Er det dine ædle Træk, tappre, høihjertede, Kriger, Kan din bedrøvede Aand endnu ikke finde Rolighed i Graven, Er dit blødende, lemlæstede Legeme bleven uden Grav, Siig, elskede Skygge, hvad venter Du af vort gamle Venskab; Hvorledes, Var det ikke den rasende Storm, som forvoldte din skrækkelige Død, J den ulykkelige Nat, at, den sidste i dit Liv, søgte Du forgiæves efter Baaden, hvormed en troløs Politie-Emissair forrædersk havde smigret dit Haab, Som proscriberet Flygtning tænkte Du paa denne øde Kyst at finde en paalidelig Fører, og i hans Sted traf dit Hjerte en Snigmorders Staal. Luftige Phantom, er det din svage Stemme, som lader sig høre midt i Brændingens Hyl, eller er det en hævnende Aand, som under dine velkjendte Træk anklager din æreløse Morder, – Af dit Blod er Sporet udslettet, siger Du, dit kolde Støv venter intet mere af Menneskene - men din Morder. - - Ak! Jeg forstaaer Dig, ulykkelige Skygge, det er det, som foruroliger dine fortørnede Manes. Ja, denne elendige Usling lever endnu i Magtens Glands, Han har Rang, Titler, Indflydelse, og stiger daglig til nye Værdigheder, og hans før gelige Offer sukker i Forglemmelse, uden Hæder, uden Hævn. - - Saaledes hæver sig endog fra Gravenes Skjød, den oprørte Følelses Raab imod Aarhundedets strafværdige Sløvhed. Dersom denne umaadelige Mængde, som fylder alle Stæder, ved et pludseligt Tryllerie blev bedøvet, og Enhver kunde paa Stedet blive tvungen til at opdage sine hemmeligste Tanker og Forsætter, af hvilket tredobbelt Net af Complotter og Misgierninger vilde vi da ikke see det hele borgerlige Selskab at være omringet! Denne paatager sig at udlevere sin egen Ven, han trykker hans Haand, smiller venligen til ham, og minder ham om deres Barndoms glade Lege og med hvert Ord gjør han et Skridt til sit skjændige Maal. En anden iler afsted for at hindre en Velgjørers Ansættelse - han skjælver for at han ikke skal komme tidsnok for at fuldbyrde sit Forræderie. Med et Breviarium under Armen, tænker Tartufe underveis paa en falsk Anklage, som skal grundfæste hans Lykke. Røveren blander sig iblandt Mængden; Spionen seer ham og hilser ham, og vender sig omkring for at lægge Snarer for en af sit Fædrenelands oprigtigste Venner. Skal jeg endnu sige mere? Hvad hedder den, som i sit Hjertes Oprigtighed gik til Kirke, for at tilbede sine Fædres Gud? (L. B. d. B. H. No. 69.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Her er ikke Stedet at anføre noget modden gjorte Paastand, men jeg vil blot til Sammenligning afskrive for Publikum den i Justi Note omtalte Guds Mands Gravskrift, forfattet af den samme Mand, som 10 Aar senere skrev Jsland i det 18de Aarhundrede (see Minnisverd Tidindi 1ste Bind, H. S. R. Sigurdus Stephanius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Episcopus dioeseseos Holanæmortuus die XXIV Maji Ao. Mocciil Anno ætatis Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Doctrina. Clarus Disciplina & Eloqventia inprimis sacra Clarior. Pietate & ComitateClarissimus. Vir Integer, Fidus, Subjectis acceptus. Holanis utique Musis desiderabilis. Patrono posuit Magnus Stephanius. Her hviler Sivert Stephensen, Biskop over Holum Stift, død den 24de Mai 1798, i sit 54 Alders Aar. Ved Lærdom berømt; ved Underviisning og geistlig Veltalenhed endmere berømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
En Mand, Retskaffen, trofast, Elsket af sine Undergivne, Visseligen saare savnet af de Holumske Muser. Farbroderen satte dette Minde Magnus Stephensen. Jeg troer neppe, at Hr. Justus har fortjent eller faaet Tak af Konferentsraaden for hans sindrige Note, i det mindste burde han ikke, siden han saa vel har studeret Jsland i det 18de Aarhundrede, have overseet hvad Konferentsraaden selv siger S. 159, de mortuis nil nisi bene. Non injustus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Det er alle vitterligt, at Dannerkongen tilkommer Æren af at have givet Europa det første Exempel paa en Lov til Negerhandelens Afskaffelse, nemlig Forordn. af 16 Mai 1792.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
J Forbindelse dermed virkedes til Negrenes Kaars Forbedring, og især ansaaes det vigtigt at føre dem til en mere sædelig Levemaade, til mindre sjeldne Ægteskaber og Familiebaand, til egen Jnteresse ved Landets Dyrkelse, og ved alt dette til en Folkeformerelse, som kunde bestaae ved sig selv. Alt dette er udviklet i Thaarups udførlige Statistik, VI D. S. 659 o. f. Ligesom Dannerkongen saaledes gav det første Exempel paa en europæisk Stats Lovgivning om Neger handelens Ophævelse, og paa Antagelse af Grundsætninger i Henseende til de danske vestindiske Øers Negres Civilisation, som dermed maatte sættes i Forbindelse, grundfæstede han sin velgjørende Plan ved i Fredsforbund med en mægtig Stat, hvis vestindiske Besiddelser ere af langt større Vigtighed, nemlig ved Fredstraktaten med Storbritannien af 14 Jan. 1814 §. 8 at love at bidrage alt sit til det veldædige Øjemed, Slavehandelens Afskaffelse for bestandig, og at danske Undersaatter skulde paa den kraftigste Maade og ved de højtideligste Love være forbudne at have Deel i Slavehandelen. Traktatens Udtryk ere saadanne, at den danske Minister der har underskrevet den, har paadraget sig den Bebreidelse, at han skulde have været uvidende om hvad hans Monark 21 Aar forud havde anordnet ved en fuldstændig Lovgivning, og overholdt i Forbindelse med gode Foranstaltninger. (C. Liter. Tidenden 1824. S. 486. - Østs Arkiv 20de Hefte S. 271. - Professor Det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Theol. J. Møller har i theol. Biblioth. 7de B. 290 o. f. en Afhandling om Negrenes Forhold til Christendommen og Christenheden, hvori samme Anskuelse.) J det sidstudkomne No. 25 af Nyt Aftenblad af 24 d. M. læses et Stykke, skrevet 1822, hvori den danske Regjerings Lovbud om Negerhandelens Ophævelse omhandles, og hvori hiin Anke ogsaa føres. J den Anledning gjør man opmærksom paa et Forsvar for Underhandlerne. Man finder nemlig i det sidst udkomne Hæfte VB. 3 og 4de Hæfte S. 7369.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
af Staatsburgerl. Magaz. det Spørgsmaal afhandlet, om Bestemmelsen i hiin Traktat om Slavehandelens Strafbarhed maatte have været overflødig, hvilket Forfatteren troer den ikke var, og anfører derfor nogle Grunde, saasom: 1) at Forordn. af 1792 synes ikke at have anordnet en aldeles Ophævelse af Slavehandelen efter 1802 Aars Forløb, men blot et Forbud paa Jndkjøb af Slaver for, og Jndførsel til de danske vestindiske Øer. 2) Bemeldte Forord, indeholder ingen Bestemmelse om Straffe for Slavehandel, og endeligen 3) Forordningen var en udstrakt til at gielde for Hertugdommene. - Men tilstaaet; at den danske Gesandt der underskrev Kieler Traktaten, kunde være beføjet til at indgaae en Stipulation om Slavehandelens Afskaffelse, saaledes som Traktaten indeholder, skyldte han dog ikke den Stat, i hvis Tjeneste han stod, og sig selv, at have havt Omsorg for, at Stipulationen var affattet i saadanne Udtrykke, at det Danmark forhen havde gjort for Sagen, ej var bleven uberørt: Paa bemeldte Sted i Staatsburg. Magazin S. 737 gjøres, med Henviisning til Jacobsens Seerecht, en anden bemærkning ved Traktaten, og mod Underhandleren. End een bemærkning optage vi, Naar Humbold (Reisen I. 508) yttrer sig med dyb Uvillie over, at de første Sorte, som han i Cumanna saae solgte, vare bragte didhen med et dansk Skib, saa ligger aabenbart en Feiltagelse til Grund herfor. Slavehandelen var nemlig da ikke forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Jndenlandske Efterretninger. Den 17de d. M. om Eftermiddagen Kl. 2. ankom Hs. Majestæt, fra Aarhuus, til Viborgs Amts Grændse ved Snorom, hvorhen Amtmanden, Stiftamtmand, Ridder og Dannebrogsmand Schønheyder, var reist Allerhøistsamme imøde. Hs. Majestæt behagede allernaadigst paa den fortsatte Reise først at besee Skolerne i Haurum og Granslev, og tog derpaa Veien over Aabroe og videre gjennem Middelsom, og Synderlyngs Herreder. Underveis behagede det Kongen at stige af paa Ulstrup, for at besee denne velbygte og smukke Hovedgaard med skjønne Have og nærliggende Skov. Der blev han hilset af Godsets unge Karle og Piger i opstillede Rækker, med Musik og Glædesyttringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
J Hiermind steeg Hs. Majestæt ligeledes af og tog Pastor Bierregaards Træe Planteskole og Plantage i allernaadigst Øiesyn. Veien faldt videre over Hovedgaarden Himmestrup, hvor Hs. Majestæt atter for et Øieblik steg af, og passerede gjennem samme Gaards og Viskum Gaards Skove. Paa denne Tour medfulgte et Antal af Hjerminds Sogns og tilgrændsende Sognes unge Mandskab tilhest i eensformige Dragter. Tilsidst tog Hs. Majestæt det vakkre Lystanlæg i Viskum Vesterskov i allernaadigst Øiesyn, og fortsatte saa Reisen til Viborg, hvor Allerhøistsamme med Suite indtraf Kl. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Odense, d. 23 Junii. Jgaar Formiddag havde Vi atter den Glæde, at see vort brave og elskede Regiment vende her tilbage, i hvilken Anledning en Deel Jndvaanere kom det imøde omtrent 1/2 Miil fra Byen, for at byde Dhrr. Officerer og hele Mandskabet et hjerteligt Velkommen. Her saavelsom ved Opmarscheringen, paa Torvet tolkede gjensidige Hurraraab den fælleds Jubel over Forsamlingen. J Dag ere Borgerne afløste og Vagten igjen besat af Militaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Blandede Efterretninger. Fra München skrives, at den 7de Juni Formiddags Kl. 11 døde Professor og Akademiker Frauenhofer, et Tab for den hele Verden, som maaskee ej i Aarhundreder bliver erstattet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
J sin Manddoms Alders Blomstren, æret og elsket af Alle, der kunde være ham nær, døde han, blidt og ædelt, som hans Liv var, i hæderlige Venners Arme, efter et langt Sygeleie, som han havde paadraget sig ved sin utrættelige Forsken, Flid og Nidkierhed for den Videnskab, som han ofrede sit Tilvær. Dette er paa en kort Tid det fjerde store Tab ved Dødsfald, her ved vort Akademie: v. Velin, v. Spix, v. Reichenbach, og nu Frauenhofer vare blandt Bajerns berømteste Mænd. Frauenhofers Opfindelse til Forbedring af det engelske Crown- og Flinteglashar givet ham et Navn i Europa, og de underhans Opsyn forfærdigede store Kikkerter ere Observatoriernes Prydelse og have væsentlig beriget Astronomien. Jfølge Efterretninger fra Baiern er hans store Opfindelse ikke gaaet til Grunde med ham. Det optiske Jnstitut, hvis Med Eier han var, vil ogsaa i Fremtiden bestaae, og de der forfærdigede Jnstrumenters Værdie fremdeles holde sig. Udgiveren af den Münchenske Tidende Flora har sat ham den simple, men træffende Jndskrift: Approximavit sidera. (Han har nærmet Stjernerne til os.) Frauenhofer, var Ridder af den bayerske Krones Civil-Fortjenestes Orden, og den Kongel. danske Dannebrogsorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Vi nævnte nylig fire udmærkede Mænd, som Døden har bortrøvet i Baiern, en femte er Johan Lorenz Schazler i Augsburg, en Kjøbmand, der ved Kundskaber og Driftighed erhvervede betydelig Formue, og paa mange Maader gavnede den Stat, hvis Medlem han var. Under Krigene i den napoleonske Tidspunkt viiste han megen Virksomhed, og udvirkede gavnlige Beslutninger naar han i Egenskab som Deputeret fra Handelstanden, eller Medlem af Kommitteer blev opfordret, hvilket stedse var Tilfældet hvor det gjaldt at have en Mand af Indflydelse og Duelighed, og naar det kom an paa Pengebidrag til Iværksættelse af nyttige Planer vare stedse hans Bidrag de rigeste. En Suppe-Anstalt i Augsburg har bespiist Hungrige, hvis Tal, siden dens Stiftelse, er overordentligt stort. Den bærer hans Navn, og af dens Omkostninger er mere end det halve Beløb udredet af ham. Siden 1814 bestaaer en Børne-Underviisnings og Industrie=Skole, der ligeledes bærer hans Navn. J mange Aar har han betalt Læger og Chirurger for at tilsee og pleie frit fattige Syge i Staden. Store Bidrag har han givet til Opbyggelsen og Anlægget af den nye Kunstskole i Augsburg. Paa hans 60de Aars Fødselsdag i 1822 gav han 30000 Gylden til Fornyelsen af det evangeliske Waisenhuus. 1823 stiftede han en Sparekasse, der er vigtig for Staden. En af hans største Velgierninger mod Augsburg viste han i at understytte og opretholde det næsten undergaaede Væverlaug, som han derved igjen bragte istand. Hans Veldædighed mod sine Medborgere, naar det gjaldt om at understytte gode Skoledisciple, flittige Studentere, i Betryk komne Huusfædre og Trængende af alle Klasser, kan ikke beregnes; de tælles paa hiin Side Graven, Klopstock siger O der Wonne Gute Thaten um sich zu sehen in vollen Scharen, Mensch, sie folgen der nach in das ernste Gericht. Han gav ogsaa anseelige Summer til sin Fædrenestad Anspach, saasom til Haandværkeres Understøttelse og ellers. J Aaret 1822 lod han sin Families udgaaede Adel fornye og anerkjende og erhvervede sig ved Kjøb dets gamle Stamsæde, Slottet Tyrnau i Egnen af Passau. Mere om denne mærkelige Mand læses i Lit. Conv. Bl. d. A. No. 118. Han døde 26 Marts d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Den 14de Juni 1825 har de nederlandske Capitainer Cortzen og Eng, som med Skibene Marie Reigersbergen og Pollux vare seilede fra Guineakysten til Valpareiso og Nokahiva, opdaget, under 7 Sr. 10 M. S. Br. og 177 Sr. 33. M. 6 S. O. L. fra Greenwich, en stor Øe, som ei findes angivet paa noget Søekort. Dens Beboere ere kobberfarvede og staae paa Culturens laveste Trin. Af Opdagerne er Øen benævnte Nederlandsch Eiland."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Tidsbladet Telegraphen, som i fem Aar har været udgivet, og for en stor Deel forfattet af Undertegnede I. C. Lange, vil, efter adskillige agtværdige Mænds Ønske, fra næste Maaned udkomme som Hefteskrivt, under samme Titel og af samme Jndhold, dog ville ved denne Forandring større Stykker finde Plads i samme. Jeg Etatsraad Frederik Thaarup, som fra bemeldte Tid tiltræder dette Tidsskrivts Udgivelse som Medredacteur, gjør Regning paa, fra Venner og Velyndere at meddeles passende interessante Bidrag, og man er villig at give Fri Exemplarer eller Honorar derfor. Uaglet Boqvæsenets, og især Afsætningens ufordeelagtige Tilstand hos os, troer man det, naar Pengefordeel ikke attraaes, dog muligt at etablere et Tidsskrivt, der, ligesom forhen Minerva og siden Athene, kunde tjene til Repertorium for Arbeider, som ikke have Omfang til at trykkes særskilt, og dog have Værd og Jnteresse nok til at fortjene Offentlighed. Hefternes Størrelse vil blive omtrent 6 Ark, godt Papir og god Tryk, og Prisen 8 a 10 s. pr. Ark efter Afsætningens Størrelse, muligt ogsaa ringere ifald Subscribenttallet tilsteder det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Subscription, saavelsom Bidrage i det statsoeconomiske, historiske, politiske, æsthetiske og sprog philosophiske Fag, modtages hos mig Thaarup, Hjørnet af Nyegade og Knabrostræde Nr. 192, 2den Sal, og hos mig I. C. Lange i Myntergaden 53 i Stue-Etagen. F. Thaarup. J. C. Lange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Kjøbenhavns Børs den 27 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 227 Species 220
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-27
Specier solgtes til 18 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 181 181 1/2 Rbd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 523453 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 73,73 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . . . Nationalbank Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 115 1/2 116 Sedler Dito Dito. .... 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 1025 – i Banco ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. i Sedler Asiatiske Actier..... 56 56 1/4 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. Treogtyvende Aargang. No. 52. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Juli 1826. Juni 1826. Den 28. ceres smiller nu mildt til Daniens yndige Kyster, Aret som bølgende Hav svæver paa grønklædte Jord Rosen udfolder sig huld, den Skjønhedens herlige Dronning! og i den svalende Lund lyder høit Droslernes Slag; Lader os glædes med dem – En Fader os Alle har dannet ikke til grublende Sorgnet, til at glædes i Ham Naar da vi Jordlivets Kaar ombytte med klarere Øie, Edens salige Fryd skal møde de Gode fra Jord. alle Gode i Nord i Dag sig ogsaa vil glæde Med den hulde Natur - thi Rosen i Dag blev os skabt. Alfader planted den huld hvor Bøgelunden sig kroner, Lod den til Danrigets Fryd blomstre for Fyrsten vor Ven! ikke skal Høststormen grum dens Blade for Vinden adsprede: lengang i skjønnere Lund skue vi Rosen vor Pryd! C. Mülertz. Sorgenfrie den 28de Junii. Paa Livets Alfarve, en stille Bolig J Herthas Lund Sig hæver mellem Stammerne fortrolig Nær sølvblaa Sund, Saa gjæstmild Hjem fandt Du vel ingensinde I Hytte eller Borg, Saa gjæv en Mand, saa elskelig en Qvinde, En anden Jngeborg. Her færdes mellem Livets travle Dag De hulde To, Her lytte De til Nattergalens Klage I hellig No. Her frede De Jordlivets skjønne Blommer, J skyldfri Favn, Her blomstrer Dem en evig Maj og Sommer, Fred er dens Navn. Fred er den Cherub, som med Flammesværdet For Paradiset staaer, Og for den vige Lasterne forfærdet, Hvor rene Hjerter slaaer, Her lever Fyrsten ej - men Muser kalde Med Omhed deres Ven, Og før fra Træet modne Frugt nedfalder Forlader han ei den. Skjænk du hans Barndomslund, livsalig Skygge Til hvert et Frøe, Hvormed den faderlige Haand vil smykke Ung Gesions De, Syng Du o Nattergal bag Sorgfrie Krone, J Kjærlighedens Hjem Her hyldes Hjerterne - og ingen Throne Kan smykke dem. Paa Livets Alfarvei en skille Bolig J Herthas Lund. Sig hæver mellem Stammerne fortrolig Nær sølvblaa Sund, Men at, vi kan i Dag didhen ei ile, De Elskte er der ej, Derfor seer Du her intet Aasyn smile Deeltagende til Dig. Aabn mig da Lund din Favn, et Tempel være For Hjertet den i Ovel, Hvorhen det kan sit ringe Offer bære, Og bede Gud om Held, For hvert et Glimt af Tid, som er tilbage Af end ufødte Aar, At du maa skue Christian og hans Mage. J Kjærlighedens Vaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Det store Kongl. Bibliothek i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
J Thuras Havn, hod. opregnes S. 111 o. f. nogle af de mærkværdigste Bøger i det bemkongl. Bibliothek, deriblandt følgende: Den Wittenbergske Bibel, af Aar 1551, hvilket Exemplar især lægges Mærke til, fordi det har været Kong Frederik den andens Haand Bibel, som sees af efterfølgende, som Hs. Majestæt selv med egen høie Haand har skrevet for i Bogen: Anno 1566 begunte jeg at lesse i denne Bybel den 20 Januarius po Fredersborg den Tye der var Krye ymellum Danmarch og Schwe rich. Friderich. - Anno 1567 haver Jeg le denne Bybel, Gut verre lowet, wt po Fredersbor den Tyedt der var Krye ymellum Danmarch och Schwerrich, Gut vide meg den samme so at have lest, Gut til Erre och my Sel Salychheit til det Beste. Amen. Den 6 Aprilis. Friderich. Endnu ere her tre Anførsler af lige Beskaffenhed, daterede 1572, 15 May, da Kongen anden Gang begyndte at læse Bibelen, 1586 den 16 Det, da han havde udlæst den, og 1577 den 6 Jan., da han tredie Gang begyndte. "En tydsk Bog, som handler om Krigsvæsenet, med smukke Figurer, med Farver ziirede, trykt i Kjøbenhavn 1578. Foran sees Kong Frederik den Andens Portrait og Vaaben. Værket bestaaer af adskillige Traktater, hvoraf enhver har sin besynderlige Titel og Jndhold.