Berlingske Tidende, 1810-07-16
Den 4de Julii. Ved et Keiserl. Dekret er en Præmie paa 100000 Franker bleven udsat for den, der kan opfinde et Middel, hvorved man af en indenlandsk Plante, som let lader sig dyrke, kan uddrage et Sætmeel, der kan være istand til at erstatte Jndigoen, saavel i Prisen, som Anvendelsen og Farvens Ægthed og Glands. En lige Priis er udsat for den, der kan angive Anvendelsen af en inden landsk vegestabilsk Farvestof paa Uld, Bomuld, Hør og Silke, saa at den, paa ovenfor angivne Maade, erstatter Jndigoen. En Præmie paa 50000 Fr. er bestemt for den, som veed at angive en Blanding af Jndigoen med indenlandske Substantser, hvorved Hælvten af den hidtil fornødne Jndigo kan undværes. 25000 Fr. ere udsatte for den, der paa saadan Maade kan rebucere Jndigoens Brug til 1/4. En Præmie paa 25000 Fr. er udsat for den, der angiver et let og sikkert Middel til at uddrage og i Farverierne anvende det farvende Sætmeel af den Plante, som giver den sædvanlige Vau. Præmien skal forhøies i til 100,000 Fr., hvis det lykkes at give dette Særmeel - dets Ægthed, ubeskadt. - Jndigens Fiinhed og Glands. En Præmie af 25000 Fr. er bestemt for den, der bekiendtgiør en let og sikker Maade at farve Uld og Silke paa med Berliner Blaat, saaledes at det faaer en jevn, glindsende, lige fordeelt, ved Gidning og Vastning uforanderlig Farve. Concurenterne skulle henvende sig til Ministeren for det Jndre, med en Beskrivelse over deres Methode, samt Prøver af det farvede Tøi og de prævarerede Materialier i tilstrækkelig Qvantitet. Tilligemed Dekretet følger et Program over de indenlandske Planter, der kunne afgive Farvestof, samt andre dette vedkommende Gienstande. Moniteuren for i Dag leverer General Sarrajins Blograffe, hvilken Hertugen af Felire har indsendt til Hs. Majestæt Keiseren. Jean Sarrazin er født i Flekken St. Silvistre, Canton Penne Lot og Grønne Departementet, den 15de August 1770. Hans Forlidt var Bønderfolk. Den 29de September 1785 lod han sig hvervitil det 5te Dragon-Regiment. Den 14de September 1787 fik har igjen sin Afskeed; derpaa nedsatte han sig i Reole, hvor han levede af at give Underviisning i Mathematik. Han blev Lærer i Mathematiken, ved Stolen i Sørreze, der bestyredes af Benediktinere, hvilket formodentlig har givet Anledning til det Sagn, at han har været Munk, der aldrig er bleven beviist. 2 Aar derefter qvitterede han denne Tieneste, dreven af samme Aand, som næsten alle hans Landsmænd, og begav sig til Nord=Armeen. Siden efter blev han valgt til Lærer ved Artillerie i skelen i Chalons, og da denne Stads Jndvaanere, efter Verhuus Jndtagelse, selv oprettede en Bataillon, beklædte han en Adjutant Majors Tieneste ved samme, indtil den blev opløst. Dog derfor haves allene i hans eget Udsagn. Sidst i Aaret 1792 blev han Lieutenant ved en Frie=Compaanie og 1793 blev han Capitain ved samme. Den Gang skette slige Udnævnelser ved Volering, Allerede ved sin første Jndtrædelse i Tienesten gav han Prøver paa den urolige og trættekiære Karakter, der fulgte ham paa hele hans militairiske Løbebane. J en Memorial om hans første Tieneste i Chalons tilstaaer han selv, et han, efter General Houchards Ordre, blev casseret og begraderes og maatte tiene som gemeen Soldat, fordi han havde taget Deel i Reclamationer, der kunde synes at være oprørske. Den 1ste Octbr. 1793 stødte han til et Frie=Compagnie Jægere fra Gronde, bivaanede adskillige Affairer med Vender Armeen, og blev endelig ansat som Secretair ved General Marceau. Derefter blev han udnævnt til Adjointved General=Adjutanterne. (Fortsættes.)