JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Præsten ved vor Frelsers Kirke har bekiendtgjort et simpelt Raad for gale Hundes Bid, som bestaaer i at Saaret, efter strax at være got udrenset, forbindes med sort Theriac (Thericha Andromachin. J sin første Ungdom har han seet to Mennesker, der vare bidte af gale Hunde, herved at blive helbredte. Jngen af dem fik nogensinde Vandskye; ikkun den Ene følte undertiden en Jisnen i Tænderne, som han kunde stille ved at bide i Træe, men at Hundene virkelig vare galne, kjendtes deraf, at de beed andre Hunde, der fik samme Sygdom, af hvilke en, der stod i Lænke og havde Hvalpe, endog aad sine egne Unger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Fra det Kgle, Skolelærer, Seminarium i Snedsted i Sielland ere i dette Efteraar følgende Seminarister demitteret med hosføiede Hovedkarakterer: Ole Madsen, Schyum, udmærket duelig; Niels Andersen Bierring, udmærket duelig; Anders Lauritzen Søndergaard, udmærket duelig; Peter Schaarup, meget duelig; Peder Pedersen, meget duelig; Niels Emannel Westergaard, meget, duelig; Jens Hansen, meget duelig; Niels Christian Stæhr, duelig; Niels Ehlerr. Viborg, duelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
J Adrasten fortæller Hr. Dr. Sevel, Bloch følgende sieldne Begivenhed, paaberaabende sig troeværdige levende Vidner. Ved Pas 1779 levede Jens Nørtranders, en agt har lern Borger i Aalborg. Ved Vindskibelighed og Sparsomhed havde han erhvervet saamegen Formue, at han opbyggede en heel Gade Smaaehuse, alle af Stok og Bindingsværk, hvilke han testamenterede til Frue Kirke, i hvis Sogn han levede. Denne Mand havde i mange Aar sin Liigkiste færdig, og for at giøre Besørgelsen af sin Jordefærd besto nemmere for de Efterlevende, gik han endog omkring til alle Kirkebetienterne, fra Sognepræsten af til Klokker og Graver, og betalte dem det, som efter hans Død ved Ligbegængelsen maatte tilkomme dem; dog mod Qvittering, paa det han, i det Tilfælde de døde for ham, kunde faae Pengene igien tilbage. Men, ikke nøiet hermed, at have saaledes, i den bogstavelige Forstand, som man siger, beskikket sit Huus, faldt han endog paa det Jndfald at ville have havt sin Liigprædiken, og gik til den Ende til sal. Stiftsprovst Ebbe Kynde, som var den Tid Frue Menigheds Sognepræst. Denne agtnærdige Præstemand havde megen Møie for at afsnakkeJens Nørtranders denne Grille, da denne nu engang var nysgierrig efter at høre, hvad man dog vilde sige om ham efter hans Død, og paa Provstens Forestilling. om det upassende, at holde en Liigprædiken over en levende Mand, blev han endog utaalmodig, og begyndte at opregne sine Gaver til Frue Kirke, yttrende sin Misnøie over ei at faae Liigprædiken med følgende pudseerlige Nalvitet: aa saa vill Afgie Jer Laav te a k.. m.i min R.., om nolen har giet mier te Frue Kirk end Af Da en jydsk Bondekarl engang ved en Session blev spurgt om sit Navn, svarede han: "det kan a intege sejsaagrant." Da man vilde vide hvorfor og hvorledes, svarede han: "Mi Moer fik Tvillinger, Mei og jen Broer til. Mi Faer trillede os i en Hjulbør tilde Præst, hvor den jen blev kaldt Peer aar den anden Hans. Nu kom mi Faer hiem, og da døde jen af os, og mi Faer kunentege huse hvilken det var. Var det nu Peer der døde, saa hedder A. Hans; men var det mei der døde, saa hedder A Peer. Cours, den 13de Octbr. Hamb. 2 M. 618, a vista 625. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 25 enhalv Rbdlr. a vista - . Spec. 620. - Specier solgtes til 37 enhalv, for Committeesedler blev givet (med Rente) 70 enhalv pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58 enhalv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 4de Octbr. er Cancelliesecretair og Contoir-Chef under den kongelige Postkasse=Pensions-Direction, N. Winge, udnævnt til virkelig Cancellieraad; Cancelliesecretair og Cancellist i Cancelliets 3die Departement, O. P. Kinck, beskikket til Byefoged og Byeskriver i Vordingborg, samt Birkedommer og Birkeskriver ved Vordingborg nordre Birke-District, Sognepræsten for Grevinge Menighed i Sielland, M. Viilmann, til Sognepræst i Skielskiør, Sognepræsten for Freibierg og Tiørring Menigheder i Ribe Stift, J. M. C. Bez, til Sognepræst for Grevinge Menighed, i Siellands Stift; Sognepræsten for Hylke Menighed, i Aarhuus Stift, C. Andresen, til Sognepræst for Munkebye Menighed i Fyens Stift; Sognepræsten for Skarrild og Arnborg Menigheder, i Ribe Stift, N. Hegelaar, til Sognepræst for Sunds Menighed, i bemeldte Ribe Stift, forhenværende Sognepræst til Kistvang og Kielvig Menigheder, i Vest=Finmarken, EGierlov, til Sognepræst for Klim og Thorup Menigheder, i Aalborg Stift; Sognepræsten for Øster og Vester Alling Menigheder, i Aarhuus Stift, C. F. Friis, til Sognepræst for Aarslev, Honning og Lihme Menigheder i bemeldte Stift, forhenværende residerende Capellan for Froens Præstegield i Norge, P. M. Otzen, til Sognepræst for Aastrup og Vesterstarup Meenigheder, i Ribe Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nyekiøbing paa Falster, O. Lund til Sognepræst for Dollerup og Finnerup Menigheder, i Viborg Stift; Cand. Theol. C. N. Fausbøltil Sognepræst for Houe Menighed, i Ribe Stift, personel Capellan og Skolelærer i Bierregrav Menighed, i Biborg Stift, S. Bierregaard, til residerende Capellan i Hiørring; Cand. Theol. P. J. Tolderlund, til ordineret Catechet og første Lærer ved BorTrikolen i Rødbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Ribe. Søndagen den 15de Octbr. om Formiddagen Kl. 10, komen Mand ved Navn Marcus Jensen, af Øllgaard Sogn, Lindberg Mark i Nørrejylland, grædende og i en ængstelig Forfatning til Spandet Kroe, henved 2 Mile synden her for. - Angaaende sin Skjebne berettede han følgende: Natten til Søndag havde han, paa sin Reise Syd fra, hvor han havde tient siden Midsommer, lagt i Byen Hønning mellem urrild og Lindetskov. Jmellem sidste Bye og Spandet Kroe, i Lavningen ved Spandet Mark eller den saa kaldede Urkalsig, var fra Gaansagerveien, kommet 2de Karle tilham, givet sig i Tale med ham og blandt andet spurgt ham hvorfra han kom og hvorhen han vilde; hvorpaa han svarede at han kom Syd fra hvor han havde tient og nu reiste hiem. - Den ene af Karlene. - begge vare af middelmaadig Statue - som var lidet koparret og klædt i kort blaae Trøie, affordrede nu ovennævnte Marcus Jensen hvad han havde hos sig, under Trudsel ande ellers nok ville lære ham dertil, den anden taug stille. En Stok han havde i Haanden blev derpaa af den antastende Karl brudt. Saaledes uden Værge besluttede Marcus Jensen at udlevere disse Røvere, der vedbleve deres Trudsler, hvad han havde, som bestode 13 Specier. Da han var færdig med Afleveringen, vendte han af Veien tilbage mod Linderskov, men hans Hensigt var at søge de paa venstre Haand beliggende fra Arnum udflyttede Huse. Røverne toge Sydpaa mod Gaansagger. Da han imidlertid var gaaet et lidet Stykke Vei, kom de atter til ham, og truede med at slaae Armee og Been itu paa ham, naar han ikke vendte om og tog Veien af Spandet Kroe til. - Saasnart ham ankom dertil fortalte han Kroemanden hvad som var passeret ham. Denne, tilligemed sine Karle og Manden selv, begave sig strax til Hest til ovennævnte Steder og Omegn, men kom tilbage udenat være kommet paa Spoer efter Røverne. Manden gik derpaa her til Byen for videre at reise hiem, hvor han sagde sig at have Kone og 4 Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Copulerede. I Domkirken den 14de October, UngkarPeter Nielsen Petersen og Pigen Kirstine Thomasdatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Døbte: I Domkirken den 15de October, Giørtler Friderich Bernboms Datter, Carolina, Fadderne: Skomager Berndoms Hustrue, Pigen Magretha, Laurids Lauridsen og Julius Bernbom. - Samme Dato, Karens Søn, Ove Christopher Falch, Fadderne: Magdalena Thomsen, Mette Nielsdatter, Jens Hiuler og Hans Rasmussen. Tanker ved Chr. Degns Død. Manden Faderen og Vennen, gik til Hvile, Da, af Lidelsernes skarpe Pile, Truffen haart - Du segned hen. Veemodsfulde ved Din Baare; Barnlig Ømhed fælder Taare, Venskab. - savner den henfarne Ven! Kun allene, Giensyns-Tanken glæder Tørrer Taaren som vort Øie væder, Naar saa tungt vi savne Dig. Og fra det beklemte Hjerte, Flygter Sorg og Savnets=Smerte, Ved Mindet om at Durer lykkelig. Lidelsernes Kalk er udtømt Hisset sees vi igien!! Rind, da sagtere, Du Sorgens bittre Taare! ømme Mage! græd kun ikke meer, Det som bæres bort paa sorte Baare Hisset, med forklaret Aand. Du seer. Udi Lysets kummerfrie Egne, Skal Du finde Fader, Mand, og Ven Om dit Giensyns Glæde - vil selv hegne Godheds Fader - og Dig skjenke den i viisnises. Rolig og stille overgik til et bedre Liv min elskede, trofaste Mand Justitsraad og Herredsfoged Arent Steensstrup, den 14de dennes efter 3 Ugers foregaaende Sygdom, i hans Alders 70de Aar, hvilket herved sörgeligst tilkiendegives fraværende Familie og Venner. Hans retskafne Vandel vil længe hæderlig vedligeholde hans Minde blandt Samtidige og Efterclægt. Veile den 17de October 1815. Sophie Hedevig Steensstrup. föd v. Brochdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
At min elskte Mand Christian Degn i Gaar ved Døden er afgangen skal jeg et undlade herved at tilkiendegive vore Slægtninge og Velyndere. Scherrebeck, den 15de Octbr. 1815. Anna, sal. Christian Degns Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
At jeg er flyttet fra Korsbrødregade til Grønnegade Nr. 502 maa jeg herved bekiendtgjøre. Søren Krøldrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Flere Sorter godt Hør, faaes til billige Priser hos Gravers Hemmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Mandagen den 23de October førstkommende Formiddag Kl. 9 blive følgende Eiendomme, tilhørende afdøde Enke, Anne Hjelm og forhen afdøde Mand Sadelmager Søren Smed strup deres fælleds Boe, ved offentlig Auction bortsolgt: 1) Boets Gaard Nr. 66 beliggende paa Veile Torv som bestaaer af a) et Forhuus 12 Fag med 3 Fag Qvist til Gaden, b) et Sidehuus 7 Fag og 2 Loft høi, og et Dito 5 Fag indrettet til Garverie og d) et Tverhuus, 6 Fag 2 Loft høi og indrettet til Stald og Lade. 2) Boets Huus No. 146 i denne Byes Fiskergade som bestaaer af 8te Fag Forhuus indrettet til Værelser og Vognremisse. og 3) 2de Jordlodder eller saakaldte Eiendomme paa Byen, Nørre Mark og 2de Tofter tæt uden for Byens Sandre, Port.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Saasnart Auctionen over foranførte faste Eiendomme, er tilende fortsættes samme og følgende Dage med Auctionen over Boets Løsøre bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern, Meubler og Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder, Heste, Køer, Faar, Vogne, og andre Avlsredskaber med videre, alt efter nærmere ved Auctioden bekiendtgjørende Conditioner, hvoraf anmærkes af Eiendommene strax efter Auctionen kunne tages i Besiddelse og Brug. Veile, den 19de October 135. Dahl. Hvid Kaal, Grön kaar, Kaal-Kabi, 17. O. Gule Rødder og Roer faaes i Riber Kloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Alle og enhver, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter den i Malthek afdøde Degn og Skolelærer Kok indkaldes herved med de anordnede 12 Ugers Varsel at anmelde sig med deres Fordringer. Foruden de herværende Arvinger er endnu opgivet at skulle være levende en Søn af den Afdødes Broder der var Degn i Lyngaae ved Randers men nu er død, og Sønnen skal efter Sigende opholde sig i Hammel ved Frisenborg. Denne saavelsom og flere Arvinger ere til, ville og ifølge denne Bekiendtgiørelse melde sig og bevise det Fornødne. Herreds Contoiret Catrinelund den 4 Octbr. 1815. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Afgangne Feldbereder Hans Jversens Enke i Colding bekiendtgiør, at da hun har opgivet sin salig Mands Profession og agter at forlade Byen, saa maae hun herved anmode alle Vedkommende, som have indleveret Skind til at heredes, men endnu ikke afhentet dem, at indløse samme hos hende inden 6 Uger fra Dato, efter hvilken Tids Forløb de uafhentede Skind bortsælges ved offentlig Auction, til Erstatning og Godtgiørelse af alle paagaaende Omkostninger. Colding, den 4de October 181.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Den 30te Septbr. er paa Veien Mose optagne 2de fremmede kostbare 5te Aars Bester: 1 bruun Hoppe, med 2de hvide Bagfødder, Stiern og Snip og 1 sort Hest med een hvid Bagfod og Steen. Eieren melder sig i Veien hos V. F. Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Naar en Familie af Stand paa Landet, som maatte attraae en Lærer for dens Børn i de for Ungdommen nødvendige Kundskaber, ville afgive en forseglet Billet, med Udskrift: Nyttig Virksomhed, i Avis Expeditionen; da er en brugbar ung Mand dertil villig, og skal nærmere skriftlig henvende sig til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Handberghougaard i Handberg Sogn Ringkiøbing, Amt, fri Hovedgaardstaxt 25 Tdr. 3 Fdkr. af Areal 416 Tdr. Land G. M. Ager og Eng foruden Heede og Fælled, og Bondeskyld 2 Tdr. 1 Fdkr. 1 trefierdedeel Alb., deraf, bruges under Hovedgaarden 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 entrediedeel Alb., og Bondeskyld 1 Tde. 2 Skpr. 3 Fdkr. ensterdedeel Alb. - Resten saavel Hovedgaards Taxt som Bondeskyld, er bebygget af 26 Jordbrugere til Leie eller Feste, som deraf svarer i aarlig Landgilde 325 Dags Arbeide, 7 Tdr. Korn, 20 Tdr. Smør og 245 Rbd. S. V. Handberg Sogns Kirke og halve Korn, og Qvægtiende der oppebæres in natura til Hovedgaarden, samt det bekiendte gode Fiskerie i Aaen Hinhelge, og endelig den til Gaarden hørende Rettighed til Skyldsisk af Fiskeriet ved Handberg Land, med Gaardens øvrige Herligheder og Rettigheder, agter undertegnede Eier formedelst anden Bestemmelse, ved een eneste Auction om nogenlunde antagelig Bud skeer førstkommende 31te October Formiddag Kl. 10 paa Gaarden Handberghougaard at bortsælge. Gaardens Hovedbygninger med Ladegaard er vel vedligeholdte, og indrettet for en meer end borgerlig Familie, har 2de store Hauger med mange Frugttræer og en smuk lille Skov ved Gaarden. - Dens Eiendomme angrændser Limfiorden, og er beliggende 1 enhalv Miil fra Holstebroe, enhalv Miil fra Struer Ladeplads, 2 Miil fra Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Paa den Deel af dens bekiendte kornrige Jorder som bruges under Hovedgaarden kan aarlig græsses og fødes 100 Fæekreature, 10 Heste, 100 Faar - Gaarden er vel fitueret saavel for Ager som Eng, af hvilken sidste avles i mindste 200 Læs Høe. Videre Beskrivelse ansees overflødig, da enhver ukiendt Liebhaver selv vil tage Eiendommene i Øiesyn, som forevises Unde. af Eieren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-17
Trykfeil. J No. 82 paa 1ste Colonne staaer: Efter tilforladelige Breve fra Capt. Frantois (nu Capt. Henryd, istedet for: Cap Francois (nu Cap Henry,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
(Af Hamb, og Altona Aviser.) London, den 11 Octbr. Den danske Gen. Consul i London har ifølge Ordre bekiendtgjort for de Handlende, at Kongen af Danmark har afsendt Hr. Nisson paa Krigsbriggen Bornholm, for at negotiere med Paschaen af Tripolis, og at han hvis det giøres nødigt, vil understøtte Regotiationerne med en bevæbnet Magt, som ufortøvet bliver udrustet, for at seile til Middelhavet. Samme Geen. Consul har bekiendtgjort Pardon for alle danske Matroser der have staaet i engelsk Tieneste, naar de et have gjort sig skyldige i anden Forbrydelse end Desertion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Der giøres Anstalter til 2 Expeditioner til det indre Africa. Den ene skal gaae op af Floden Niger efter Munge Parks Plan, for at udforske denne Flods Løb. Den anden begiver sig til Mundingen af Congo=Floden, før at undersøge samme efter Hr. Moxwells Plan, Der skal følge Fartøier med, som drives ved Dampmaschiner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Fra Charlstown meldes, at man anseer Krig med de nordvestlige Jndianere for uundgaaelig. Langtfra at frygte denne Krig, ønsker man den, da den vil formere de forenede Staters Filkemængde, Rigdomme og Vil stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Over Jamaica har man Breve fra Mexico, som fortælle, at Gen. Frants Humbert, der forhen har gjort Landgang i Jrland, er ansat ved Insurgent=Armeen, og at en Congres er dannet i Valladolid, hvortil alle Provindser af Mexico have sendt Deputerede. Et Manifeest er udstedt, efter hvilket det synes, at Jnsurgenterne haabede, at Mexico og Vera Crug snart skulde komme, under deres Herredømme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Fra Sydamerica erfares, at Buenos=Ayres og Montevides have sendt Deputerede til Prindsen af Brasilien, og ansøgt ham om at forene dem med hans Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Fra England er der ved Snighandlere bragt mange Vaaben til Plata=Floden, under det Foregivende, at de vare bestemte til Vestindien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Proviantskibet Cormorant er afgaaet til St. Heler, na. Capt. Poniotowsky, der var Napoleon saa hengiven, er reist med. Han havde forhen ægtet en fransk Pige, men hun fik ei Lov at følge ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Medens flere Beretninger giøre St. Helena til et andet Gibraltar, advarer den ellers troeværdige Reisende, Lord Valencia, for Fare, da dette vigtige Punct formedelst slet Forsvar er udsat for Angreb. Alle Breve fra franske Havn, stemme deri overeens, at Udvandringen aldrig har været saa stærk som nu Alle Skibe især de, som gaae til America, ere fyldte med rige Particuliers eller Kunstnere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Dagligen komme meget betydelige Pengesummer fra Frankrig, hvilke deponeres i vore Fønds. De rige Budnapartister søge paa denne Maade at bringe deres Formue i Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Fra England skal ufortøvet afgaae nogle duelige Læger og en Apotheker til St. Helena. Napoleon kan raadspørge dem som sine Medicinal=Raader angaaende sin Sundhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Efter de sidste Beretninger fra China er der igien opkommen Uenighed mellem Chineserne og Englænderne. Urolighederne i Jrland vedblive. Aarsagen dertil skal være Landmændenes Utilfredshed med at betale Tiende af Jorder som forhen have været udyrkede. Misfornøielsen skal være bleven næret af fremmede Emissarier. For at lette Erstatningen af den ved Davoust bort røvede Bank i Hamborg, foreslaaer man her, at consiskere hans Godser, hans Pallads i Paris og hans kongelige Ameublement.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Paris, den 8 Octbr. Jgaar begav Kongen af Frankrig sig til Kamrenes Forsamlingsted, og aabnede Sessionen med en Tale, hvori han tilkiendegav, at han havde sluttet en Convention med de Magter, som endnu holde en stor Deel af Frankrig besat, hvilken bestemmer vore nærværende og tilkommende Forhold, og som skal blive Kamrene uden Forbehold meddeelt. Kongen, tilkiendegav derpaa, at han havde beordret Skatmesteren, at inddrage en Deel af de civile Embedsmænds Gage i Statskassen, og at den kongelige Familie ligeledes har tilbudet passende Gaver af deres Jndtægter. Kongen talede derpaa om den constitutionelle Charte som han havde sværet at haandhæve, og føiede til, at den lig alle menneskelige Indretninger trængte til Forbedringer, men at han stolede paa Kamrenes Anstrængelser og Bistand. Herpaa aflagde Hertugerne af Angouleme, Berry og Orleans Eed, hvorpaa Pairerne og de Deputerede bleve opraabte, og aflagde følgende Eed."Jeg sværger Troskab mod Kongen, Lydighed mod den constitutionelle Charte og Kongerigets Love, og at opføre mig i Alt, hvad min Stilling angaaer, som en god og loyal Pair (Deputeret) af Frankrig. Et Medlem, Hr. Domingon, forlangte at føre Ordet; men Hert. af Richelien bemærkede, at det fra urænkelige Tider var bleven anseet som stridende mod Monarchiets Love at tale for Kongen uden hans Tilladelse, og at han vilde indhente hans befaling. Kongen vilde have, at Loven skulde efterleves. Nogle Medlemmer ønskede at aflægge Eeden under visse Jndskrænkninger, men dette blev optaget med Uvillie. Da alle Medlemmer havde svoret, erklærede Cancelleren i Kongens Navn Legislaturens Sæde for aabnet, og indbød Pairs og Deputerede til at begynde deres Arbeide følgende Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Freden er sluttet under de forhen anførte Havedbetingelser. En særdeles Standhaftighed har især Preussen viist ved Underhandlingerne. Original-Conventionen bliver offentliggjort, naar den er ratificeret af alle Parter. Jfald nogen Uregelmæssighed skulde finde Sted, i Tronfølgen, saa ville de Allierede stedse beholde de at dem befatte Fæstninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Marschal Brunels og Oberste Labedøyeres Familier, udvandre til America tilligemed flere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Efter Forlydende skal Erstatningen af Banken i Hamborg være formeligen fastsat i Fredstractaten. Man føier til, at Tilbagebetalingen skal skee i 5 Terminer, tilligemed den store Contribution, som Frankrig skal rykke ud med til de Allierede. Foreløbigen ere følgende Statsraader udnævnte: Cancelleren Dambray, Fyrst Talleyrand, Hertugen af Dalberg, Marschallerne Gouvion St. Eyr, Ondinot og Macdonal, Greverne Dessolles, Ferrand, Dupont, Garnier, Barbe Marbois Foutanes, Choisseul, Gouffer, Beugnot, Barthelemy, Lally-Tolendal, Chateaubrand, Bourienne &c. Marschat Mardonald roset meget Gen. Meunier for hans Tjenester ved Armeens Afskedigelse. De fleste Soldater forlangte kun Afsted paa 2 Maaneder, og lovede paa første Vink at indfinde sig, ifald Kongens Tjeneste behøvede dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Idag den 6te bliver Apollo fra Belvedere, Laocoon, Torso, Melegger, Fægterne a. indpakkede. Man troer, at Englænderne ville tage disse Mesterværker til sig Om et fransk Museum vil altsaa fremtidigen ei kunne tales. Iøvrigt havde Preusserne endnu Vagt ved samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Brussel, den 11te October. Kongen af Preussen, er i Forgaars ankommen her, men begav sig strax til Slottet Lacken. Afvigte Nat reiste han herfra over Aachen og Cölln til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Frankfurt, den 10de October. Den tilbagevendende russiske Armee er deelt i 4 Colonner. En femte paa omtrent 30,000 Mand med 627000 Heste bliver tilbage i Frankrig under Grev Woronzow. Vor Stads Andeel af den franske Contribution udgiør 123,000 Fr., og af den engelske Subsidie omtrent 42,000 Fr. Skiøndt dette langt fra er Godtgiørelse for 25 aarige Krigsomkostninger, saa er det dog glædeligt, at see hvor retfærdigt de høie Allierede ogsaa handle mod smaae Stater. Mailand, den 30te Septbr. Saavel af Veien over Bernhardsbierget som giennem Savoyen komme mange østerrigske Tropper fra Frankrig. Her skeer store Tilberedelser til Keiser Frands's Kronningsfest, Wien, den 7de Octbr. J nogen Tid indtræffer i Omegnen af Wien dagligen Soldater af alle Vaaben arter tilbage fra Frankrig. De begive sig til deres Standqvarterer. Samtlige Grændseregimenter drage, i Jilmarscher til Siebenbürgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Philladelphia, den 25de August. Kong Henrich 1, paa Øen Hayti (St. Domingo) ellers kaldet Christoph, har sendt Hr. Peltier i London, der stedse har forsvaret ham, en Ladning Sukker og Caffee, som er 25,000 Pd. Str. af Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Adskilligt. J Aaret 1805 ægtede Prindsen af Hessen=Darmstadt, Georg, en ungarsk Adelsmands, SeendresDatter. Prindsen var dengang Oberstlieutn. ved et ungarsk Regiment, forelskede sig i den skiønne Frøken, og ægtede hende saa godt som med Magt, thi Forældrene satte sig længe derimod, da de befrygtede, at deres Datter ved denne Mesalliance vilde blive ulykkelig. Dog den raske Prinds besvoer de Gamle saalænge indtil de indvilligede, og Biskoppen af Rosenau kopulerede det elskende Par. Han tog sin Gemalinde til Darmstadt; hvor hun tituleredes Grevinde. Ved Wienerkongressen, forekom ogsaa det Spørgsmaal, om Børnene af denne Prindsens endnu altid elskede Fyrstinde kunde surcedere: Kongen af Preussen spurgte: hvem hun var af Fødsel Man fagde det. "Altsaa ingen Slavinde!" tilføiede Danmarks Konge. Keiseren af Rusland gientog "Havde jeg ægtet hende, saa var hun Ruslands Keiserinde." - Det blev, siger man, bestemt, at Prindsen skulde succedere sin ældre Broder der ingen Børn har, og ham selv engang hans Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1815-10-20
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Avi og Udg.)