JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-07
De som maatte have noget beviislig at fordre udi Stervboen, efter ved Døden afgangne Gaardmand Anders Pedersen udi Katterøe Bye paa Baronier, Holsteenshuus, vilde inden 6 Uger fra understaaende, Dato melde sig, da enhver efter Stervboets Tilstand, skal vederfares lovlig Ret og Behandling. Holsteenshuus den 26de November 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-07
Til Kiøbs falbydes. Hos mig kan bekommes meget gode og store Heste et dækkener for billigste Priis. Søren Kiær, boende i Vindegaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-07
Bøger som faaes her paa Contoiret. Adresse=Contoirers Natur, Oprindelse og Rettigheder med historisk Beretning om det Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Skjebne og Fremgang, samt de øvrige oprettede Adresse Contoirer i begge Rigerne, og endelig de politiske Tidenders Rettigheder og Privilegier, samlet af Peter von Westen, 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-07
En Prædiken over den anordnede Text til Høimesse paa den anbefalede Takke og Bedefest, den 1ste December 1773 i Herringe Kirke af Sognepræsten Hr. Steenvinchel, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-07
Høimesse Prædiken paa samme Dag af Hr. Anders Møller, Sognepræst for Aabye og Aastrup Menigheder i Fyen, 4 s. Samtale angaaende Hedernes Dyrkning og Forbedring i Jylland, som et Anhang til Conferentsraad Fleichers Agerdyrknings Cathechismus, 2 s. Samtale mellem en Bonde og en Urtegaardsmand om en Hauges Indretning med Frugttræer og Jordfrugter, 4 s. Galathe, eller den listige Hyrdepige; Et orginalHyrdestykke i et Optog ved Biering, 2 s. Tanke-Ring ved Christian G. Biering, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Fortsettelse af Afhandlingen om Agerdyrkningen ved Philip Ernst Lüders, Hosprædikant og Provst i Glücksborg. (oversat af tydsk.)(See No. 98.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
En gammel Jndvaaner af mit Fødselsted har fortalt mig, at et Stykke Land af Sandig Art som i 40 Aar var brugt til Græsning, bar i de første Pløieaar tyvefold Frugter. Dette skeedte i Begyndelsen af dette Aarhundrede, og jeg har efter 30 Aar oplevet, at det samme Stykke Land neppe indbragte femfold Frugter. Hvad er nu vel sædvanligere end dette, Børn rette sig gierne efter Forældrenes Forskrivter og Exempler, hvad de høre og see, antage de som en Lov, hvilken det maae være skyldige at adlyde. Skulle nu ikke den Maade og Orden, at pløie got eller slet, derfra kunde tage sin Oprindelse? Dersom vore Tiders Bøndersønner lære, at de ved en bedre Pløining, ogsaa kunde vinde bedre Frugter, saa skulle de ogsaa visseligen blive ved denne Sædvane, og deres Børnebørn skulle da vanskeligen afvige fra denne Brug. Det kalde vi dog i en god Mening, den gammeldags Skik. Kan man ikke sikkert troe, at de gamle Landmænds Børn for 100 Aar siden ville have tænkt det samme, og at det vilde koste Tid og Umage, at bringe deres Troe i en bedre Orden? – Efter den i forrige Aarhundrede endte svenske Krig, forandrede Jndvaanerne, formodentlig af Nød deres Tænkemaade. Naar et Foretagende udkræver mange Omkostninger, og Fordelen er uvis og ofte ringe, saa falder man let paa et andet og i Tankerne bedre Middel, til at søge sin Fordeel med mindre Omkostninger. Formodentlig maae i de da værende Tider Kornet have kostet, lidet, derfor kom man paa det Jndfald stærkere at drive Studehandelen. Bliver Qvægavlen derefter indrettet, at formindske Plovarbeidet, og at vente en større Nytte af det feede Qvæg, saa er Umagen og Omkostningerne ulige ringere, end Plovarbeidet udkræver. - Det er ellers i de feede Marsklande en ældgammel Sædvane, hellere at bruge Jorderne til Græsning end til Pløining. Det var virkelig en Skat for Marsk-Jndbyggeren, dersom han kunde roese sig af, at han havde Marskland som ei var bleven pløiet, saalænge et Menneske kunde huske. Min salig Moder havde noget Arvejord i Sydermarsk ved Husum. Efter den svenske Krig under General Steenbuk, og siden efter havde Marsklandene en bedrøvet Skjebne. Krigen, som trak sig derhen tilligemed Qvægsygen, som fra den sydostlige Deel af Tydskland uddredede sig i det Holsteenske, anrettede megen Skade, og dertil kom den 1717 paafulgte store Vandflod, som saavidt den kom fordervede Jorden, eller i det ringeste forringede den i sin Kraft. Efter disse Tider syntes det, som nogle havde Lyst igien at oprette dette lidte Tab formedelst Ploven. Jeg har selv hørt, at der blev tilbudet min salig Moder aarlig fiorten Rigsdaler for en Demat Land(a), hvori der pleiede at falde en Tønde Vinter korn, under den Betingelse, at pløie den; men efterdi den aldrig havde været pløiet, saa afslog hun det ganske, da det dog var en saadan Priis, som intet Menneske havde oplevet. Jeg har solgt min Arvedeel for omtrent 10 Aar, og det med stor Gevinst. (Fortsettelsen følger.)(a) En Demat er i Eiderstedt 216 Roder i Længden og een i Breden. J Tundern er den 180 Roder lang og een bred; men her en Rode 9 Alen lang og hist 8 Alen, saa at Forskiellen er ikke at Betydenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Madrit, den 21de Novbr. Jndløbne Breve fra Mexico have medbragt den lykkelige Efterretning, at der i Riget Mexico ved Staden Potosi, omtrent 100 Mile fra Hovedstaden er opdage en Sølvmine, hvis Sølv overgaaer alt det hidtil bekiendte i Reenhed og Fiinhed. Denne nye Mine har mange Aarer, og gaaer efter al Anseelse meget dybt. Minens Opsynsfolk forsikre, at Mexico=Floden næste Aar vil kunde bringe 3 Gange saa meget Sølv til Europa, som i forrige Aaringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Skagestrand paa Jisland, den 6te Septbr. Mangelen her i Landet er saa følelig, at Jndbyggerne flokkeviis strømme hid for at faae Deel i de Fødevare, de have de i Dannemark føiede velgiørende Foranstaltninger at takke for, at der sendes dem saa vel hid, som til andre Landets Handelspladse. Ubeskrivelig stor var den taknemmelige Glæde vi fik ved Fregatten Jans Ankomst den 3die September. Den bragte en Ladning af 1000 Tdr. Rug til Underholdning for dette Lands ulykkelige Jndvaanere. Holum, den 21de Septbr. Stiftets Tilstand er høist beklagelig, og vores Elendighed er saare stor. Tre Præster ere bortdøde af Hunger, førend de have kundet nyde Hielp, af den Velsignelse, som deres ædelmodige Brødre i Dannemark og Norge have tilsendt dem. stad i Sverrig, den 17de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Som noget særdeles selsomt fortiener det at anmerkes, at man ikke langt herfra Byen, fandt blandt en heel Hob Kapuner een, som hang med Hovedet, og saae ud til at være saa syg at den umuelig kunde leve Natten over. Man indsluttede den i et Rum for sig selv, og har Dagen efter fundet i samme Rum et fuldkommet Eg, som var ganske blodigt uden paa. Man slagtede derpaa Kapunen, og da den blev opskaaret, befandtes den endnu at have den ene Testiculum, og adskillige Tegn til Eg, ligesom en Høne, men desuden en Lever, som veiede 12 Lod. Denne Selsomhed blev af mange taget i Øiesyn, som kunde bevidne samme. Harlem, den 27de Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Sidst afvigte 19de Novbr. fandtes i Egmond 2de meget gamle Folk, Mand og Kone, den første 70 og den sidste 75 Aar om Morgenen liggende døde i deres Stue. Begges Hoveder vare temmelig forrevne og skrabede, ligesom det var skeed med Negle. Konens Hoved laae ved Dørtrinnet, og Mandens ved hendes Fødder. Manden fandtes liggende i bare Skjorte med Træskoe paa, saa at han sluttelig maae hovedkulds være sprunget ud af Sengen, for at redde sin Kone, som først maae være angrebet; Man har en tydsk Rytter mistænkt for dette Mord, han er og fastsat indtil Sagen nærmere bliver undersøgt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Kongelig Placat. Under Dato Christiansborg Slot den 24de Novbr. d. A. er udkommet en Placat, hvorudi det forbydes uberettigede Personer i Fyen at udføre faldende Klude og Lapper, til Papirs Forarbeidning for fremmede Fabriqver, og imod Forbuddet af 10 April 1782 at udpractisere samme: Saa har Hans Majestet behaget at fastsette for den Skyldige Vahrenes Confiscation og en Straf af 10 til 20 Rdlr. til Anholderen. Overbevises en Kludehandler at have udført Klude af Fyens Stift til andre end de i Dannemark værende Papiirs Fabriqver mod Placaten af 10de April 1782, da bør han foruden den fastsatte Mulct af 20 Rdlr. erlægge Vahrenes Verdie, som hiemfalder Angiveren, men har en Papirs=Fabricant colluderet til Kludes Udførsel af Riget, saa har han derved forbrudt sin Ret til Deeltagelse i den fyenske Klude samling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Prædikanterne paa 3die Søndag i Advent Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Døde. Ørbech Præstegaard i Fyen, Mad. Hansen, fød Broholm, 81 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Kiød-Taxt. Slagterne i Lauget her i Odense, skal fra Dato af sælge et Pd. Oxekiød for 5 s., og Frie=Slagterne en halv s. ringere. Odense Raadstue den 9de Decbr. 1784. Hans Christians samtlige Verker, Vers og Prosa; 1ste Deel, har forladt Pressen og bekommes herpaa Contoiret for 24 s. paa Trykpapir og 2 Mk. 4 s. paa Skrivpapir. Hr. Daniel Joachim Koppen, Præst til Zettemin i det Preusische Forpommeren, har i det Tydske givet os en Afhandling med denne Titel: Er det nødvendigt at prædike om Jesu fyldestgiørelse: samt et Anhang om Troen, tagen af Journal for Prediger 6te Bind, om det som giør Forskiel paa den christelige og andre Religioner. Bemeldte Skrivt er et af de i sit Slags gode Skrivter, er med største Flid oversat, og har under anførte Titel forladt min Presse. Skrivtet er næsten 6 Ark stort, i maadelig Octav med fiin Stiil. Jndholdet af samme er allerhøist vigtigt, da det angaaer Grund artiklen i vores rette christelige Religion, som, naar den efter adskilliges Øiemerke bliver undermineret, vorder tillet livløst Schelet, hvorom ogsaa føres fornødent Beviis i Oversetterens Fortale. Udførselen af dette Skrivts Jndhold er saa grundig, som den efter Hensigten kunde, og behøver at være, det Læseren vil selv erfare, naar han behager med nøie Agtsomhed, og tillige med sammenføiet Jndsigt i Tiderne, at giennemlæse Skrivtet mere end eengang. Oversetteren har ved tidt igientagen Giennemlæsning erfaret det, og derfor herudi dømmer andre efter sig selv. Læserne vil endog forundre sig over den Beskedenhed Auctor har brugt i sin Afhandling imod dem, som han vidste at være Antipoder, af den vigtige bibelske og lutherske Christendom. Læseren skal aldrig fortryde, at han giver mig 24 s. for Skrivtet paa Trykpapir og 2 Mk. paa Skrivpapir, og kan Oversetteren ved samme være til Nytte for Christi Kirke, saa vinder han, hvad han meest attraaer. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
De fattige Folk her i Byen, som ere trængende til at kiøbe deres Jldebrænsel i Skillingviis, bekiendtgiøres herved, at herefter bliver hver Onsdag udsolgt Tørv paa saadan Maade, dog ei ringere til hver, end for 2 s. Hermed begyndes førstkommende Onsdag, den 8de December og Formiddagen Kl. 9. Bendz. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Skulle nogen agte at overdrage en Hollænderie=Forpagtning til førstkommende Maj, kan herfra Contoiret dertil anvises Liebhaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Ja vi Underskrevne ere flyttede fra forrige Madam D. Holstes Gaard i Vestergade, skraaes over for samme Gade paa Hiørnet af Klaregade hos Garver en Sr. Niels Jacobsen, hvor forhen Hr. Lausen har boet; saa bekiendtgiøres dette for dem som behage noget at vore Vahre. Odense den 25de Novbr. 1784. Georg Gres & Compagnie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Proclama. Inder Nyborg Amt, Salling Herred, Rødkilde Gods, er for kort siden ved Døden afgaaet Huusmanden, Lars Jensen Rammert, Bødker af Profession. Denne Afdøde har ingen Livs Arvinger efterladt sig; men hans Enke har anmeldt, at den Afdøde, foruden de her i Egnen værende Arvinger, skal have efterladt sig tvende Søsterdøttre, hvis Moder Maria Jens Datter har boet, i Svendborg, og der været gift med afgangne Jens Reinholdt, hun er og død. Disse tvende Sosterdøttre Karen og Margaretha, som skulle opholde sig i Odense, og den ene der være gift, anmeldes, saavelsom andre dette Stervboe paagieldende, at Stervboet strax efter Dødsfaldet paa lovlig Maade er behandler, og Jndtægten mod Udgivten er befunden i den Forfatning, at den neppe vil blive klækkelig til Gieldens Betaling, mindre tilstrækkelig til Lovens Proclamas Bekostning, og derfor paa denne Maade inkaldes ovenmeldte Karen og Margaretha Jensdattre, om de efter disse Omstændigheder finde fornødent at give, eller lade give Møde, da Skiftet igjen bliver foretaget i Stervboehuset i Ulbølle den 26de November førstkommende, og om muligt den Tiil sluttet. Andre til dette Stervboe Fordrende eller Gieldende indkaldes til samme Tiid og Sted, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale deres Skyld, da alle skulle blive begegnede med Ret efter Loven. Rødkilde den 3die November 1784. Lindberg, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Subskriptions=Plan. Et afgangne Hr. Biskop Blok i Ribe havde mange et Aar samlet Efterretninger til den Fyenske Geistligheds Historie, er vel ikke ubekiendt for en Deel, da saamange Geistlige og andre Mænd have biedraget til dette en Mand overlegne Verks Fuldkommenhed. Disse Samlinger, som havde kostet den Sal. Biskop utroelig Flid og Møie, formodedes efter hans Død at være begravede tilligemed ham selv; dog efter lang Efterspørgsel, kom jeg efter, at de endnu vare til; jeg giorde mig Umage for at faae dem i min Værge, hvilket ogsaa lykkedes mig. Af det, som endnu var i Behold, var en Deel færdig til Trykken, en Deel maatte omskrives og sættes i Orden; og noget skal endnu blive tillagt af det, jeg selv siden har samlet, eller herefter ved brave Mænds Biedrag og Understøttelse kan samle til dette Verks mueligste Fuldkommenhed. Men da Omkostningerne ved dets Trykning langt ville overgaae min Evne og Formue, saa har jeg ikke turdet vove dette Skridt, førend derpaa at lade subskribere, da det vil beroe paa Subskribenternes Antal, om dette Verk nogen Tid skal see Lyset. Dets Størrelse kan ikke saa nøie bestemmes, dog kunne Subskribenterne være forsikkrede, at det ei skal blive dem for kostbart, da Arket skal overlades dem for 1 og en halv Skilling paa Tryk= og for2 og en halv Skilling paa Skrivpapiir. Skriftet bliver stykkeviis udgivet, da der giøres først Begyndelse med de Fyenske Biskoppers Liv og Levnet; dernæst følger Professorernes og Geistlighedens i Odense; siden hvert Herreds efter alphabetisk Orden, og begyndes med Trykningen, saasnart man erfarer Subskribenternes Antal. Hr. Seidelin paa Adresse Contoiret og Hr. Limkilde paa Graabrødre Kirkegaard modtage Subskription i Odense, og jeg selv i Svendborg; desforuden omsen des Subskriptionsplaner i Herrederne, hvorpaa Elskere, af dette Verk ville behage at tegne deres ærede Navne. Svendborg, den 4de November. 1784. L. Næraae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Capital som falbydes. mod forsvarlig Pant og lovlig Rente kan til 11te V. Junii 1785 bekommes en Capital, stor 1000 Rdlr., naar Vedkommende derom behagelig melde sig hos Hr. Closter i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Til Kiøbs falbydes. Hvor en stor hollandsk jern Ballance er at bekomme: anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Bortkomne Sager. Fra Poul Pedersen i Davinde, som er een og en halv 4 Miil fra Odense, er fornylig bortkommen en lille sort Horsklod, 3 Aar gl. til Foraaret, paa venstre Side var klippet et P. og et D.; Skulle nogen om samme kunde give Oplysning, da ville de melde dem hos Eieren. selv, som lover en skikkelig Douceur for Umagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Bøger, som faaes her paa Contoiret. Den forvandlede Egekrone, eller den kronede Maj, Et Hyrde Stykke i et Optog paa den høie Salvings og Kronnings Dag den 1ste Maj. 1767 ved C. G. Biering, 2 s. Forklaring og Biers Formerelse, samlet af 30 Aars Erfarenhed i Bieaulingen, forfattet af Hans Næraae, Sognedegn til Fielsted, og Harrendrup Menigheder, 4 s. Tvillingrigets Lyksalighed i den 7 Aars Krigs Ulyksalighed, ved Biering, 2 s. Prahls Jule- og Faste=Sange, 4 s. Prøve af danske Satirer i Poetiske Breve, 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-10
Tanker ved Solens Opgang den 1ste Maj. Den borgerlige Sammenholdighed. En Tale af D. N. Nanneslad paa Kongens Fødselsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Nye Opfindelse. Præsten ved den reformeerte Kirke i Bros i Siebenbürgen, og Dechant ved Kapitlet, Sammel, Gy. Stegethi, har i tre Aar med megen Jver arbeidet paa, og endeligen udfundet et Perpetuum Mobile periodicum, hvilket allerede enkelt ved sin egen Bevægelse kan drage uhyre Tyngder op af Dybet; men naar det paa forskillige Maader settes sammen, saa kan man ved dets Hielp bringe Bielker af mange Centneres Vegt, eller andre meget tunge Byrder op paa de høieste Biergetoppe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Man kan ogsaa anbringe denne Maschine paa en Vogn, som, naar Veien dertil bliver indrettet, kan lades sterk, og drive sig selv frem saa mange Mile, man vil, uden mindste menneskelig Medvirkning. Denne dybsindige Kunstner har just nu en Model af denne vigtige og nyttige Maskine, en Fod lang, under Arbeid, efter hvilken enhver Mekaniens hos ham kan besee og prøve den. Den fortiener den fuldkommenste Opmerksomhed, og den Kunstneres Genie, som udfandt saa nyttig en Ting, giør sit Fædreneland den uimodsigeligste Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Blandede Efterretninger. Den berømte Admiral Rodney har i sin Familie ligesaa besynderlig en Skjebne, som han har havt i Livet. Hans anden Søn forliebte sig i Lord Nugents Datter, som elskede ham igien, men kunde ikke erholde Faderens Samtykke til Egteskabet. Begge de Forliebte forenede sig altsaa om at flye bort, og lade sig vie i Schotland, som efter Lovene er gyldig i Engeland. Jmedens de som vide Personer vare paa Tilbagereisen fra Schotland til Engeland, traf de underveis hans Søster, den anden Datter af Lord Rodney, som havde havt den samme Skjebne, og da hun ikke kunde erholde sin Faders Samtykke, at ægte Capitaine Chambers af den Kongelige Garde, reiste hun med sin Elsker til Schotland for der at lade sig vie. Den Overrumpling, da Broder og Søster, som ikke vidste af hverandre, saaledes mødtes, var ikke ringe. De forenede sig imidlertid, strax om en almindelig Understyttelse og Forbøn hos deres Forældre. Det komiske derved var, at den gamle Admiral, saasnart han erfarede sin Datters Flugt, og ville lade sette efter hende, til samme Tid kom Efterretning fra det Nugentske Huus, at hans Søn var gaaet til Schotland med Lady Nugent. Fortrædelig over denne og andre Omstændigheder har Lord Admiral Rodney paa en Tidlang ganske forladt Engeland, og er reist til Avignon for der at tilbringe Vinteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
En stor Mand i Paris foreslog for kort siden den værende hollandske Gesandt Hr. von Brand sen, at Generalstaterne skulle igien høitidelig protestere mod Scheldes Aabning, men imidlertid lide, indtil gunstigere Omstændigheder indløb. Men den hollandske Minister svarede: En Skildvagt protesterer endnu aldrig, men han skyder paa den, som med Magt vil trænge ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Da Joseph, den store Keiser, fornyelig var i Bøhmen, og befandt at her var Mangel paa Korn, saa lod han selv tilføre Forraad og uddeele. Mange med Korn beladte Vogne og Karrer holdte uden for en Betientes Dør, hvor den ubekiendte Monarch just kom forbie, hørte Bøndernes Murren, og erkyndigede sig derom. "Vi have holdt her meget længe, var Svaret, og har endnu en Tilbagerelse paa 8 Timer at giøre. De sige ikke allene Sandhed, saade den nærværende Amtsskriver, men Jndvaanerne paa Stedet lide og derunder, som med Begierlighed see Uddeelingen imøde. Keiseren havde en ganske simpel Uniform paa, og Betienten havde stort Selskab. Monarken gik ind i Amtshuset, og lod sig melde for Amtmanden. - Hvem er De? – Lieutenant i Keiserlig Tieneste. - Hvormed kan jeg være min Hr. Lieutenant til Tieneste. - Dermed at De affærdige de stakkels Folk, som allerede have ventet saalænge. - Bønderne kan vente længe. - Men de have allerede gjort en lang Reise, og have ventet saalænge. - Hvad gaaer Bøndernes Hiemreise Dem an? - Man maae være menneskelige, og ikke uden Nødvendighed, plage Folk. Deres Sædelære, min Hr. Lieutenant, er anbragt paa det urette Sted, jeg veed vel, hvad jeg skal giøre. - Nu saa maae jeg da fortælle Dem, Hr. Amtmand, at De har ganske og aldeles intet meere med Kornet at giøre." Hør han, min kiere Ven, blev Keiseren ved, og vendte sig til Amtsskriveren. Affærdige han disk gode Folk. Han er Amtmand, Og han, sagde Keiseren til Amtmanden, kiend han sin Herre, som har afsat ham fra sit Amt. Ved disse Ord gav Keiseren sig tilkiende, og forsvandt ligesaa hastig, formodenlig for ikke at forstyrre det forskrækkede anseelige Selskab i deres videre Eftertanke. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
En Bonde kom eengang ind til en lærde Mand, som var hans Herskab, med et Brev, og fik ham i Tale i hans Studerekammer, hvor han sad midt paa Gulvet paa 3 store Folianter, og læste i den fierde. Bonden, som maatte staae noget at vente paa Svar, fik midlertid Leilighed, til at falde i Forundring over sin Herre, som sadt paa Bøgerne; omsider blev han expederet, og gik sin Vei. Da det siden med hans andre Kammerater kom paa Tale blandt andet om deres Herskaber, hvem af dem der var klogest, svarede Bonden: "Nei, got Folk, Jere Herskaber ere kun Sinker mod min Herre, thi han læser Latin med begge Ender, hvilken af jeres Herrer kan det?
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Vacance. Sognekaldet til Winding, Bryrup og Wrad. i Aarhuus Stift, 300 Rdlr. Døbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Odense, i Frue Kirke, den 10de December, lod Sr. Bondo Pedersen, Giørtler, døbe en Søn som blev kaldet: Niels. Fadderne vare: Sr. Christopher Waidtlev, Skoemagers Hustrue; Jfr. Wegner; Sr. Wegner, Maler; Sr. Carl Holm, Giørtler, og Sr. Mads Greve, Vognmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Den 11te hujus, lod Sr. Peder Jensen paa Kragsberg døbe en Datter, som blev kaldet: Christiane. Fadderne vare: Madame Kihn, Jfr. Christiane Dreyer, Mr. Peter Fibiger, Gartner, paa Kragsberg; Mr. Johan Frederich Walther, og Mr. Jacob Christian Dreyer, Tienere hos Grevinde Rantzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
J St. Hans Kirke, den 11te December, lod Sr. Christopher Larsen, Vertshuusholder, døbe en Søn, som blev kaldet: Lars Christian. Fadderne vare: Madame Ekkel, Madame Hansen; Hr. Haugsted, Hr. Sørensen, og Hr. Korup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Døde. Odense, den 11te Decbr., Morten Andersen, Skoemager, 42 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Kiøbenhavn, den 27de November, Mad. Anna Magaretha Adrian, fød Jørgensen, Kobbersmed Adrians Hustrue, 27 Aar; den 29de ej, Hr. Knud Wilken, Capitain i det Assiatiske Compagnies Tieneste, 40 Aar; den 3die hujus, Sr. Michael Jacob Klauen, Blokkedreiermester, 63 Aar; den 4de hujus, Sr. Christian Fick, Naalemagermester, 53 Aar; den 7de hujus, Frue Etatsraadinde Leonora Christiana Bruun, fød von Reiche, 39 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-14
Horsens, den 26de November, Mad. Maren Winther, fød Krabbe, 42 Aar. Jylland, Frue Justitsraadinde Gleerup, fød Sommer, 51 Aar.