JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Fortegnelse. over Klosterne udi Danmark for Reformationen, saa mange som har været at faae Kundskab om Første Afdeeling. 1.) Siællands Stift. iøbenhavn, Graabrødre Kloster, ordin. St. Francisci, Hvitfelds Krønnike, paa. 1180. seculariseret Anno 1531. p. 1337. 2. S. Claræ Kloster, hvitf. Krønnike, paa. 410. fundered af Dronning Christine No. 1504. pag. 1050. seculariseret No. 1533 paa 3. Hvide Kloster i St. Peders Stræde, ordineret. Carmelit. først indrettet Ao. 1520 paa. 1152. Landscrone, Carmeliter Klosters Datter. 4. Hellig Geistes Kloster, funderet af Christierno 1. Rege, efter den Regel som holdes i Laxeaburde Rom, nemlig ordin Carmelit paa. 5. Roeskilde, Sorte Brødre Kloster, ord. Franc Min, kaldet Prædike=Brødre, funderet af Frue Jde af Gladsaxe hendes Forfædre Bispe=Krønnike, paa. 81. eller af Kong Erie 5. Plovpenning, Krønnik p. 224, brændte No. 1310 paa. 352. 6. Vor Frue Kloster, Bispe=Krønnik, p. 150, funderet Ao. 1084. af Bisp Svend Nordbag ge, Krønnik p. 91. brændte Ao. 1242. p. 7. S. Agnete Kloster, funderet circa Ao. 1263. af Agnes Kong Erie 5. Plovpennings Datter, Krønnik p. 225. Samme Agnes og hendes Søster Gutha vare Priorinder sammesteds, ibid. p. 269. altsaa var det et Nonne=Kloster. 8. S. Claræ Kloster ibid, dets tilliggende Gods givet Universitetet i Steden for Knardrup. Klost. Gods. 9. Graa=Brødre Kloster. 10. Due=Brødre Kloster. 11. Ringsted Kloster, ord. St. Benedictii, funderet. circ. No. 1086. af Kong Svend Est Atsen. og Bisp Svend Nordbagge, Bispe=Krønnik p. 45. kaldedes Vor Frue Kloster, Krønnik p. 91. brændte No. 1242. p. 211. 12. Nestved Kloster, ord. S. Francisci, siden et Hospital, p. 1391. A. 1532. 13. Nok et Kloster, ord. S. Benedicti af de Lybske opbrændt Ao. 1261. og forfløttet til Skou=Kloster, Krøn. p. 260. 995. 14. Kiøge Kloster, ord. S. Francis. funderet at Kong Hans No. 1512. p. 1088, siden Hospital, p. 1345. 15. Helsingøer Kloster ord. Carmelit, funderet af Kong Erico Pomerano, Ao. 1430. p. 744. der som nu Slots Haugen er.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Kiøbenhavns Adresse Bryster er bleven eureret uden Extirpation eller det beskadigede Brystes Afskiærelse.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Denne gandske besynderlige Sygdom, yttrer sig fornemmelig paa de Deele, hvor der findes mange Glandulæ: som paa Næsen, Læberne og Konernes Bryster.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
De forrige Tiders Læger har forsøgt ved Skiæren- og Brænden at udrydde dette Onde; men da dette Middel ere de fleste Patienter saa Afskyelig at de ikke vil underkaste sig det, siden det er næsten lige saa slemt som Sygdommen selv, saa har man søgt at curere disse Slags Skader med skarpe ædende eller bidende Ting. Men dette er mestendeels uden nogen god Følge eller ønskelig Virkning. Nu omstunder foreslaaer man et nyt Middel, men dette kommer ikke fra Asia eller Africa, men fra den sidst opdagede Deel af Verden, fra America.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Man holder ellers for, at man i desperate Sygdomme, hvor intet Haab til Bedring lader sig tilsyne, ogsaa skulle bruge desperate Midler. Og det har Lægernes Olde=Fader Hippocrates ligeledes sagt: At de er bedre at man applicerer et tvivlagtigt Middel, end slet intet. Men dette hvilket vi nu foreslaae, er hverken farligt eller desperat, og har, efter Beretning, allerede hos nogle adskillige Personer gjort god Virkning. Leyligheden og Aarsagen, at skrive om dette Mid deel, er følgende: Da for nogen Tid siden en Person af Distinction, laborerede af denne Sygdom, og havde søgt paa mange Stæder om Hielp, har en giennemreysende Medicus foreslaaet denne Americanske Vext som et besynderligt Middel imod Kræft. Urte Kienderne have tillagt denne Plante det halv Grædske og halv Latinske Navn Phytolacca. Urtegaardsmændene beære den med det Navn Amaranthus bacciser, og Engellænderne have givet den det Navn American Right-Schade, eller Americansk Nat Skade.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Efter Millers Engelske Have=Bog, bestaaer Blomstret af adskillige Blade, som sidde i en Kreds og udbreder sig ligesom en Rose. Af dens Midte udkommer en Knop, hvilken derefter bliver til en Frugt eller Bær. Dette er indvendig fyldt med en næsten rund Sæd eller Frøe. Blomsterne og de derpaa følgende Frugter, voxer ligesom Rips paa Stilke, mange Bær tilsammen, De have intet fælles med de øvrige Slags Amaranther, undtagen at Bladene og Frøet i nogen Maade ligner de andre, hvilket maaskee har bevæget Urtegaardsmændene til at give dem dette Navn. Herimod have de meere Biefald, som med Engellænderne sætte denne Vext i Classe med Solandrum eller Natte=Skaden; ligesom Hermannus og Ra tillige med Partinson allerede have gjort. Hos disse heder det Solanum, Sparium, racemosum, tilgivrium, Americanum, foliis amaranthi, eller og Bli tum maximum caule rubente Virginanum. Dog differerer den fra de øvrige Slags Nat=Skader deri At Blomsterne bestaaer af 5 Blade, dem Frugterne, ligesom en liden Drue sammenhengende, følge, hvilke have indvendig en sort glindsende Sæd, der næsten ligner Amaranthe=Sæden.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Den berømte Franske Botanicus, Tournefort, giør et besynderlig Slags og bringer det med Christophoriana, Aralig og Asparago under det Navn Phytolacca i en Classe. Denne samme Antor tæller to Slags af disse Planter, Müller derimod tre. Men her forstaaes det første Slags, hvilket har en større Frugt eller Bær end de øvrige. Roeden bliver Vinteren over i Jorden, og i Foraaret driver den igien nye Blade. Saften er i den unge Plante endnu ikke saa skarp og bidendes, som den ved Vestens tiltagende Alder bliver befunden. Særdeles har Saften af Roeden en purgerende Kraft, og tiener Jndbyggerne i Virginien, i Steden for et Purgeer=Middel, i det de tager 1 eller 2 Skeer fulde deraf. Dette bliver af Engellænderne kaldet den Virginiske Purgation. Derimod betiende sig af de endnu unge Blade, ligesom af Spinat, til Grøn Kaal, uden nogen Skade. Naar man kryster Bærene af denne Vext, saa giver de en skiøn rød Saft, hvoraf Jndbyggerne giøre en skiøn Farve, men den er ikke bestandig, men skyder snart af. Miller melder i den Engelske Have Bog: At denne Saft, med Vand sammenmænget, og hvide Blommer sat deri, skal stige op i Blomstret, og farver samme saa at de bliver gandske rødstribede. Naar dette Foregivende var sandfærdigt, saa kunde man frembringe den samme Virkning med Saften af Røde Beder, eller med Saffran guult farvet Vand, og giøre Prøven dermed. Men paa det vi igien kand komme til vores Maal, saa vil vi ogsaa bekiendtgiøre denne Vextes Brug, imod Kræft=Skader. Af Bladene og Stilkene bliver Saften udpresset, derefter lader man samme paa en flad Glas, eller Porcelains=Tallerken indtørre i Solen indtil det bliver saatykt som Honning. Denne saaledes indtørrede SaftKiøbenhabliver strogen paa en Klud, og lagt paa det beskadigede Sted.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Dette Middel skal vel, efter Beretning, i de første Timer, efterat det er paalagt, foraarsage stoer Smerte; men dog, naar man continuerer dermed, gjør det god Virkning; saa at man har det af Erfaring, at ved dette eeneste Middel ere de værste Kræft=Skader, Ansigtet inden 8 Uger, og Kræft i Brysterne inden 6 Maaneder bleven heelet. Det fortiener altsaa vel, at man planter denne Vext, hvilken i vore Haver kommer lykkelig frem, og at man giør flere Prøver dermed. Maaskee ogsaa Saften af den saa kaldede Bella donna, som ligeledes er en Art af Nat=Skader, kunde giøre selv samme Virkning.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Skifte=Lysninger. Efter Toldbetienter Carlheims Enke indkaldes Vedkommende at møde, de Indenrigs inden 12 Uger fra Dato, og de Udenrigs inden Aar, og 6 Uger fra Dato paa Gaarden Melle Bergens Stift hos Sorenskriver Garman. Second=Lieutenant Ulric Puls af Græv Jsen, borg Bydingens Regiment, indkaldes Vedkommende at møde i Rensborg for Commissionen 12 Uger a dat publicat. den 3 November 1759.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Second-Lieutenant Cyprian Johnstrup, ved samme Regiment, indkaldes Vedkommende Jndenlands inden 6 og de Udenlands inden 12 Uger ved samme Tid og Sted af dat. publicat. . . . Henrich Peder Kierulf, de Jndenlandske inden 6, og de Udenlandske inden 12 Uger a datpublicat den 13 Decembr. at møde for Skifte=Commissionen i Rendsborg.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Conrector Christian Pippers, de Jndenlandske inden 6, og de Udenlandske inden 12 Uger a dat publicat. den 19 November 1759 at møde i Meldorf. Bissekræmmer Niels Olsen indkaldes vedkommende Debi= og Creditorer at møde eller lade møde hos Gaardmanden Hans Olsen i Antvorskov Amt, Flocheberg=Herred, Marveds Sogn og Menstrup Bye.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Paa Søndag bliver Musikken opført i Trinitatis Kirke til Høymessen for og efter Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
terretninger. Fra Staden ere bortreyste.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Justitsraad Seidelin og Assessor Cordisen til Erichsholm. Baron og Hof Junker Rosencrants til Fyhn. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Dødsfald. Marcus Matthiesen, Landfoged paa Eilandet Føer.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Capitain Johan Christian Howi, ved Handels=Compagniet, død paa sin Retour=Reyse fra Vestindien. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
I Dag blev paa Børsen bortsolgt ved offentlig Auction 4 Actier i den kongelige Banqve, og tilslagen Hr. Justitsraad Falk &c. Commission pr. 1040 a 1041, 1041 og 1044 Rixdaler. Nørre Jyllands Landsting holdes udi Aaret 1760. Januarii den 16. Februar. den 13. Martii d. 12. April den 16. Mai den 7. Junii den 4. Juli den 9. August den 6. Septbr. d. 3. October den 8. November den 5. Decembr. d. 10
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 28 Decemb. London 4 Rdlr. 46 s. Amsterdam 13 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 15 pro Cento.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Anmeldelser. Naar man er træt af det Alvorlige, saa læser man undertiden ogsaa Skiemt. J disse Dage har en Bog forladt Pressen, under den Titel: Den unge Uglen speil eller det slet opdragne Menniske. Denne Boger ziret med Kobberstykker, og sælges for en Rixort i i Mad. Rothes og i Sr. Peltes Boglader. Fortalen er i Vers, og lyder saaledes: Tænk ey, at denne Bog med Skiemt opfyldet er. Læs Bogen ud, sig da din Mening, og hvor nær Vi under Skiemt herpaa Alvorligheden tænker; Og siden vogte dig, min Ven! for slemme Rænker. Jeg Bogen skrevet har for Folk, som ey er lærd, Og den er gandske vist dog en Rixort vel værd; Endskiønt jeg ikke saa, som Rabners Lærling skriver, Jeg (unter uus gesagt) dog (Moraliste ) bliver. Hexemester
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Hvor et Chirurgi Jnstrument, indlagt i tvende Futeraler, beqvem til en Regimentsfeltskier eller Skibs Chirurgi, kand bekommes for billig Priis, derom kand her gives Anviisning.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
En honet Person, som for nogle Aar siden er gjort gandske klar fra Academiet, og har siden efter lagt sig efter Fransk og Tydsk, samt Regning og Skrivning, ønsker sig nu en Condition, som Secretaire hos en Herre, eller paa et Contoir eller anden Skriver=Condition, om nogen hans Tieneste maatte behøve, da her fra Adresse=Contoiret gives nærmere Anviisning. Sundhed bragt igien for Lyset, og udi sin forrige gode gamle Stand, da Naturen viste sig den beste Doctor, og holdt sin Triumph over al Verdens Dyctores med alle deres mange Curer og overflødige Medicamenters Brug, eller tolv Samtaler, hvori af Fornuften, Naturen og Philosophien klarlig er lagt for Dagen Lægekonstens Uvished, og følgelig tillige Lægernes store Uvidenhed i de fleste Sygdomme, samt hvad deraf flyder for dem, der betroer sig dem alt for meget, alvorlig anbefalet alle, som ønsker sig Sundhed og et langt Liv, hvorfor og desforuden til Slutning følger nyttige Leveregler baade i Henseende til Dieten og den Motion, enhver efter sit Legems Beskaffenhed er tienligst, oversat af det Engelske, og indbunden koster 28 Skilling, men i raae Materie 24 Skilling hos Srs. Andersen og Holk, foruden Sr. Lorentsen, Klædekræmmer, paa store Kiøbmagergade, og Monsieur Kønig i Hommergaden at bekomme, end findes sammesteder nogle faae Exemplarier tilbage af Jørgen Barnvels sørgelige og opbyggelige Historie for1 Mark Danske uindbunden.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
J Fald nogen finder for got, at informeres i det franske Sprog om Aftenen fra Klokken 5 til 7, eller 8 til 9, saa kand her paa Adresse=Contoiret gives Anviisning paa en, som samme for billig Priis og beste Maade skee kand, vil paatage sig samme, enten hos dem selv i Huset eller i hans Logie.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Udi Severin Ferslevs Porcelain Boutique paa Østergade, næst ved Viintapperen Sr. Kop, er foruden alle Sorter The og Porcelain, samt Caffebønner til adskillige Priser, hver efter sin Bonitet endnu at bekomme, meget god hollandsk Ost, oprigtig hollandsk Knaster=Tobak a 6, 9 og 11 mrk. Pundet. Alle Sorter brune hollandske Leerkar, som Stege=Soer, Pander, smaae og store Krukker, Hulfader med videre, brunsviger Pølse, meget god vestindisk Knaster, Tobak, Room og Soya, saavel som alle Sorter, A. Af disse Efterretninger udgives hver Tirs Porcelain af Sr. Fortelins Fabriqve paa Amager for samme Priis, som paa Fabriqven. Her sammesteds kand og de udi min Collection med Frilod udkomne Lodder blive omvexlede, saavel som nye Lodder faaes tilkjøbs.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Nogle Sølvmedaller af de danske Kongers og andre af Daabs, Egteskabs og Krigs Medallier a Lodder 6, 8 til 16 mk., og nogle vare gamle Specier a 8,10 til 12 mrk., fine dobbelte og enkelte Kroner, samt nogle rare danske Ducater 17 til 18 mk. er indlagt i Commission at forhandles hos Sr. Albrecht Edelberg store Færgestrædet, hvor adskillige Theer og Porcelainer med videre for billig Kiøb er nu at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Hos Monsr. Hans Dreyer, logerende hos Urtekræmmer Sr. Frost paa Hiørnet af Raadstuestræde, gives Anviisning paa smukke meublerede Værelser, som er at bekomme til Leye fra nu af til næstkommende Paaske, saa og gives sammesteds Anviisning paa tvende Huse, som er under Haanden at faae tilkiøbs.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Liebhabere af lærde Skrifter bekjendtgiøres, at følgende in Folio ere her indlagde til Forhandling: Lutheri tydske Bibel med Figurer, og i Engelsk Bind. Lutheri Tisch=Reden C. B. Johan Ludvig Gottfried over Archontologia Cormica, med prægtige Kobbere forsyned, og indbunden i E. B. hvorom nærmere Underretning gives her paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
En i Landvæsenet øvet Karl, som i en Condition næsten i 16 Aar paa en Herregaard i Thye udi Jylland har tient, forlanger til Paaske 1760 hos et Herskab paa Landet Tieneste, som Ladefogeds eller Møllersvends Plads ved en Vandmølle, har got Vidnesbyrd for Ædruelighed, Troskab og Skikkelighed. I Dronningens Bredgade, strax ved Amalienborg, hos Controlleur Lund, er de Værelser med og uden Meubler, samt anden fornøden Reqvisita, som af høye Standspersoner har været beboet, og nu beboes af Hønædle og Velbaarne Hr. Kammerherre og Kirke Jnspecteur von Holst, førstkommende Paaske rette Fløttend til Leye at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1759-12-28
Notification. Texternes Afhandlinger fra Kirkerne her i Staden, for Jule Festens trende Høytider, skal paa førstkommende Mandag vorde udleverede. lig og Løverdag fra Adresse-Contoiret, hos A. dem, som sig derfor ha
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Om Giftermaal og Ægtestanden. Egtestanden er en ærlig Stand; men den er ikke - fri af det Slags, som er fri fra Sorrig, Ledighed og ørkesløse Levemaader, endogsaa hos dem, som har deres rigelige Udkomme, hvor Overflødighed regierer, og hvor alle er venlig og smigrende. Dog har Ægtestanden sin Sorrig og Besværlighed, sin Uroe og Bekymring. Hvor af den unge Frøken intet vidste i hendes Faders Huus, hvor hun levede uden Sorrig, sov uden Frygt, og opvaagnede igien foruden Kummer; men da hun er gift, er hun en Kone og Vertinde, en Moder og en Ægtefælle. Alle disse Æretiteler fører deres Besværligheder, og maaskee ogsaa deres Fortrædeligheder med sig, omendskiønt deres Omstændigheder var nok saa gode og ønskelige.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Forretninger ved Kiøbenhavns
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Universitet. Torsdagen den 27 hujus vare 7 Candidati Theolo giæloppe til Exammen Theolog, eller Attestats, under deres Høiærværdigheder Hr. Doctor Rosenstand Goiske og Hr. Doctor Bang, hvorfra de alle slap med Honneur.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Løverdagen den 29 holdtes paa Over-Auditorio en lærd medicinsk Disputats under den Titel: Tentamen Medicum Semeistice Partus Legitimi &c. hvorved Præses var Hr. Balthasar Johannes de Buchwald, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad, virkelig offentlig Professor Medicinæ, Assessor Consistorii, Decanus ved det medicinske Facultæt &c. Defendens Autor selv Hr. Professor Christian Johannes Berger, og Opponentes tvende hæderlige og vellærde Studiost Medicinæ, nemlig Messieurs Saxdorph og Mangor Og blev høybemeldte Autor efter Disputatsens Holdelse creeret til Doctor Medicinæ af høybemeldte Hr. Justitsraad de Buchwald, som Decanus ved det medicinske Facultæt. Ved denne Solennitet var en talrig Forsamling af høyfornemme, høyædle og velædle, høylærde og vellærde Personer, som dertil vare inviterede ved et lærde Programme, som beviser, at Evangelisten Lucas rimeligst har være Doctor Medicinæ ac udgiven af Hr. Johan Peter Anchersen, Rector ved det Kongelige Kiøbenhavnske Universitæt, Hans Kongelige Majestæts Justitsraad. J. U. Doctor, Philosophie og Eldqventiæ professor P. O. &c. Dreng, Pige. Slots Kirken. Vor Frue Sogn Hellig Geistes Sogn = St. Nicolai Sogn =
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Trinitatis Sogn Holmens Sogn og Skibs Kirk St. Peders Sogn Vor Frelseres Sogn Frederichs tydske Kirkes Sogn.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Friderichshavns Slots Kirke. Den H. Zebaots K. og Guarn. Kl. Den reformerede Menighed
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Det Kongelige Veysenhuus Hellig Geistes Hospital Børnehuset og dets KirkegaarPesthuset og dets Kirkegaard.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Krigshospitals Ladegaard Conventhusets Kirkegaard.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Den jødiske Nation. Summa Sum.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Kiøbenhavns Adre. Kirke=Musikken bliver opført i Morgen, som er Nyaars Dag, til Høymesse i Slots og Frue Kirke for Prædiken.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Befordringer. Den 22 December haver Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst udnævnt Landsdommer Niels de Hofman til Amtsforvalter udi Ringsted og Sorøe Amter. Den 29 dito er Henrich Wegersløf allernaadigst beskikket til at være Skibsmaaler udi Kiøbenhavn, og Secretair Kratzenstein til at være Amtsforvalter paa Femmern. VII.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Her til Staden ere ankomne: En Svensk Græve, Hr. Boene, har været i Jtalien og Frankerig, er nu ankommen fra Hamborg, logerer hos Giesler. VIII.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Fra Staden ere bortreyste: Justitsraad Lichtenberg.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Dødsfald. Oberst=Lieutenant von Gersdorf, Herre til Kiærgaard, i Fyhn, død d. 23 hujus i hans Alders 63 Aar. Justitsraad og forrige Postcasserer Christen Klarup heri i Staden omvexlede Tiden med Evigheden sidst leden Løverdag den 29 hujus, han var 69 Aar, 9 Maaneder og 17 Dage gammel.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Oberst=Lieutenant Johan Christian Cuno her i Staden, hvis Liig i Morges blev nedsat i den Herre, Zebaots Kirke. Constantinus Wichmann Hofmann, Assistent paa et afdet assiatiske Compagnies Skibe, er død i Suratte.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Hr. Johan Hammer paa det kongelige Sukkerhuus ved Stranden, døde i Aftes. Burchart, Perruqvemager her i Staden, begravet i Dag. Ligeledes Kiøbmand Daniel Sidow.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
J det Kongel. Frederichs Hospital er fra den 22 til 29 December.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Jndkommen 20. Udgaaen 17. Døde 2. A. Af disse Efterretninger udgives hver Tirs
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Kiøbenhavns Vexel=Cours af 31 Decemb. London 4 Rdlr. 46 s. Amsterdam 15 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 pro Cento. All.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Anmeldelser. Naar man er træt af det Alvorlige, saa læser man undertiden ogsaa Skiemt. J disse Dage har en Bog forladt Pressen, under den Titel: Den unge Uglen speil eller det slet opdragne Menniske. Denne Boger ziret med Kobberstykker, og sælges for en Rixort i Sr. Peltes Boghandling paa Børsen, og i Viinkielderen under Comoediehuset. Fortalen er i Vers, og lyder saaledes: Tænk ey, at denne Bog med Skiemt opfyldet er. Læs Bogen ud, sig da din Mening, og hvor nær Vi under Skiemt herpaa Alvorligheden tænker; Og siden vogte dig, min Ven! for slemme Rænker. Jeg Bogen skrevet har for Folk, som ey er lærd, Og den er gandske vist dog en Rixort vel værd; Endskiønt jeg ikke saa, som Rabners Lærling skriver, Jeg (unter uus gesagt) dog (Moraliste, J bliver. Hexemmester,
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Studiosus Mr. Balling har anmeldt, at hans Hoved Proposition var, 4 Søndag i Advent, Den store men tillige ydmyge (og ikke den liden) Johannes, og siden videre 2) Johannes den ydmyge, (og ikke den liden) hvilket vi efter hans Forlangende herved bekiendtgiøre for vore Læsere, og beder tillige de Herrer Studentere, som prædiker i Sogneherrernes Forfald, at de selv vilde tiene og med deres Propositioner, eftersom man ugierne oftere i dette Fald vilde tage Feyl, og om den begyndte Jndretning maatte continuere, vil den ikke være uden sin ventelige Nytte.
Københavns Adresseavis, 1759-12-31
Dersom det saaledes maatte behage de Herrer Jnseribenter, som holder Adresse=Contoirets Efterretninger: saa ønskede vi gierne, for Aargangens skyld, at de til Nytaar forfaldne tre Qvartaler, som er 1 Rdlr. bleve nu betalte imod vore Qviteringer enten til Buddet, som bringer Bladene, eller til os selv paa Contoiret paa det at Regningen herefter altid kand dreie fra Aarets Begyndelse.
Københavns Adresseavis, 1760-01-04
Vi finder os ved dette Nye Aars Begyndelse høyst beføyede til at takke enhver af de Herrer, som ere blevne villige til at understøtte Addresse Contoirets Jverksettelse og Fremgang, enten ved en eller anden Kundskab, som vi har forlangt, eller som af egen gode Tilskyndelse har viist sig saa patriotisk findede, at indsende os Afhandlinger og Materier til Jndlemmelse, ligesom og alle Dem, der har værdiget vore Blade at læse dem.
Københavns Adresseavis, 1760-01-04
Da vi først begyndte, mødte os saadanne Vanskeligheder og Forhindringer, der gandske havde kundet skrekke os fra dets Fortsettelse, dersom vi ikke havde overveyet, at saadant er almindeligt ved alle nyeOptagelser i Førstningen. Adresse=Contoiret er dog ikke først optaget af os. Det er mueligt de fleste vitterligt, at det har tre gange tilforn været oprettet og ligge saa mange gange igien faldet. Første gang gik det til Grunde formedelst Pesten 1711. Anden gang formedelst den store Jldebrand 1728, og tredie gang formedelst afgangne Procurator Holms Død, der sidste gang forestod. Han beklagede sig, at det kunde ikke bestaae, formedelst at Vel det, som henhørte under Adresse=Contoiret, havde ved Tidens Længde, og dette Contoirs Ophørelse faaes Sted i Avis=Trykkernes Notificationer. Vi har ikke havt i Sinde at beklage os derover, men meere at indrette vore udgaaende Efterretninger nogenledes efter den nærværende Smag, og arbeyde paa at give det en Bestandighed, som vi nu med temmelig Grund tør haabe. De fleste Vanskeligheder, som først møtte os, ere nu næsten hævede. De Døre, der da ligesom fandtes tilsperrede for os, staaer os nu endelig aabne. Deres Spaadomme, der tildømte Adresse=Contoiret nu atter en hastig Undergang, er blevne uopfyldte. Øn sterne vare uden Kraft. Modstanden Svag. Og vi formoder nu billigen at kunde fortsette det, som vi har begyndt, til Landets Ziir og Publici Nytte. Vi ville ikke igientage Nytten af denne Indretning som enhver lettelig indseer. Vi ville heller ikke rose os af, at vi hidindtil har holdt meer, end vi i den første Plan lovede. Men vi ville forsikre vor re Læsere, at vi herefter ikke skulle spare noget, som kand recommandere vore Efterretninger, uden at love Dem meget, og holde lidet deraf.
Københavns Adresseavis, 1760-01-04
Hvad enhver herefter her paa Adresse=Contoiret. behager at lade spørge eller spørge om, i henseende til alle forhen bekiendtgjorte Poster, samt og hvor distinquerede og andre honette Folk boer her i Staden, derpaa skal blive dem svaret og givet Underretning til Fornøyelse.