Københavns Adresseavis, 1773-08-10
Ligesom nu de fremmede Planter udbreder sig videre, bliver de til Hielp tagne vilde Sager først beskaarne, siden sterkere studsede, og endelig optagne igien, naar hine berører hinanden. 8) De fremmede Vexter, som skal naturaliseres hos os, udholder Frosten lettere, naar Planterne ere allerede 4 til 6 Aar gamle, førend de bliver plantede derhen, hvor de skal blive staaende. Man gaaer derfor allersikkerst til verk, naar man opelsker saadanne nye kielne Planter, om hvis Varighed, man ikke er forsikret, i Potter eller smaa Kasser, hvilke omVinteren let kan forvares imod den strængeste Kuld. Dette er i sær fornødent ved de Vexter, som ikke lader sig got forplante, og hvis Rødder ikke maae blive beskadigede, f. Ex Ceder=Træer fra Libanon, som da ikkun forplantes af Potterne med den derved hængende Jord. Haardere Planter kan opelskes i Træe Skoler, hvor de i de første Aar med liden Umage kan oppasses, og ere lettere at kiende, fordi de staaer nærmere ved hinanden. 9) Naar der skal giøres en Prøve med en Plante, saa maae den nødvendig forplantes om Foraaret, paa det at den hele Sommeren igiennem kan have Tid nok, tilbørlig at rodfæste sig imod den tilkommende Vinter. Skulde den da og lide nogen Skade af Frosten, saa blev der endda Haab tilbage, at samme den følgende Sommer kunde skyde op igien af Roden, i sær naar Planterne efter den forrige Regel ere allerede noget sterke. Af denne Aarsag skal man heller ikke haste for meget med at bortkaste de Stammer, som synes at være udgaaede af Frosten, men afskiere den uddøede Stamme om Foraaret oven for Jorden, og giøre Jorden noget løs omkring den, da nogle endda skyder op igien af Roden. 10) En imod Sønden vindende Skraabrinke er farligst om Vinteren for de fremmede Planter, efterdi Solen ved klart Frostveyr optøer den derpaa liggende Snee om Middagen, da Stedet derimod om Natten bliver overtrakt med en Glat J s. Hvor skadelig saadan Afvexling er, som skeer ofte, har man kundet merke i de to haarde Vintere 1766 og 1767 paa Taxus=Pyramidderne, hvilke paa de fleste Steder just paa den Sodlige Side, saa vidt som Solen skinnede paa dem, uddøede af Frosten indtil Stammen, da de øvrige Sider toge slet ingen Skade. 11) Ligeledes merker man og, at i biergfulde Egne er det koldere i Dalene og Siderne, end paa Høyene. J haarde Vintere pleyer Træerne paa Biergtoppene at beholde Frugt, naar derimod alle Blomster bortfryser paa Træerne i de Hauger, som ligger i Siderne. Aarsagen dertil er uden Tvivl, at Trækvinden i Dalene er gemeenlig langt sterkere. 12) Saadanne Planter, som efter deres Natur udskyder, sildig, maae plantes paa et varmere Sted, saa det at de kan springe tidligerend, end sædvanligt, og at de aarlige unge Skud endnu for Vinteren kan faae deres udfordrende Modenhed Det Træe, som skyder sildig ud om Høsten, og altsaa ikke faaet sin behørige Haardhed, pleyer let at forfryse, hvilket man kan merke f. Ex paa Bignonia catalpa, paa de fleste Arter af Sumach, paa Valnødder og andre Træearteer. 13) Hvo som vil have sin Plaatage i en munter Vext, maae nødvendig i de første Aar holde den reen for Ukrud. Forsommer man dette i Begyndelsen, saa qvæles de unge Planter, eller de voxer ikkun kummerligt, og bliver overtrykke med Mosse, eller vel og gandske qvalte i Ukrudet; Næringen bliver betaget de sterkere, og det er efter nogle Aar ikke mueligt, at ødelegge Ukrudet igien, uden at beskadige Planterne. Kan man ikke holde heele Pladsen reen, saa maae man dog aarlig et par Gange løsne Jorden paa en eller to Fods Brede om hver Stamme, kaste Græsset bort, og opfylde de blevne Huller med frisk Jord. Bliver en Plantage anlagt efter den fierde Regel paa en Jordbund, som hidindtil har ligget til Græsmark, saa har man ved en behørig Bearbeydelse den Fordeel deraf, at den i nogle Aar bliver for den største Deel frie for Uk ud. Det kommer fornemmelig derpaa an, at man lader ikke Græs og andet Ukrud blive modent, førend man optager den til Bearbeydelse, og at Jorden Sommeren tilforn bliver ristet eller oppløyet, paa det at Rødderne først ved Solens Hede kan tørres, og siden ved Frosten og Sneen og Vinteren gandske raadne. De mørblevne Jordklumper kan da med lettere Umag om Foraaret skiørves eller haves fiine.